text: 1 kap. Inledande bestämmelser

type: rubrik

text: Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas av den som ska driva, utforma eller bygga om en flygplats som ska vara godkänd enligt Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2010:118

text: ) om godkännande av flygplats, när hinderbegränsande ytor ska utformas och när hinder ska tas bort eller begränsas. Föreskrifterna omfattar inte flygplatser som enbart är avsedda för helikopterverksamhet. (

text: TSFS 2012:93

type: stycke

type: paragraf

text: Definitioner och förkortningar

text: I dessa föreskrifter avses med

text: APAPI (Abbreviated Precision Approach Path Indicator) reducerad PAPI-anläggning för visuell glidbaneindikering som i slutskedet av en inflygning ger löpande informationer om luftfartygets avvikelser i höjdled från anläggningens glidbana bräcklig ett föremål med egenskaper som får det att brytas konstruktion ner, sönderdelas eller ge efter för en viss stötbelastning medförande minimal energiupptagning hos det kolliderande föremålet och därmed utgöra minsta möjliga fara för luftfartyg fast föremål ett föremål vars egenskaper är sådana att dess närvaro kan beskrivas som permanent

text: flygplats på land eller vatten angivet område (med byggnader, anläggningar och utrustning), som helt eller delvis avses för luftfartygs landning, start och rörelser i övrigt på marken (vattnet) glidbana flygbaneprofil avsedd att ge vägledning i höjdled under slutskedet av en inflygning hinderbegränsande fastställda ytor vid en flygplats, som normalt inte yta får genomträngas av föremål eller delar av föremål som utgör hinder hinderfri zon (Obstacle Free Zone, OFZ) luftrummet ovanför den inre inflygningsytan, inre övergångsytorna, ytan för avbruten landning och den del av stråkytan som begränsas av dessa ytor horisontell yta fastställd del av ett horisontalplan ovanför en flygplats och dess omedelbara omgivning över vilket det kan vara nödvändigt att ta bort hinder samt förbjuda uppförande av nya hinder icke-instrumentbana bana endast avsedd för start- och landning under visuella väderförhållanden icke-precionsbana instrumentbana försedd med radiohjälpmedel som ger löpande information endast om luftfartygets avvikelser i sidled från avsedd inflygningslinje inflygningsyta lutande hinderyta som till sin utsträckning bestäms av inflygningsområdets vertikala projektion på ett eller flera plan med bestämda lutningar instrumentbana sammanfattande beteckning för typer av banor försedda med utrustning för instrumentinflygning konisk yta fastställd yta som lutar utåt och uppåt från den yttre begränsningen av den horisontella ytan upp till en fastställd höjd OCA/H Obstacle Clearance Altitude/Height) den lägsta höjd över havet (OCA) alternativt den lägsta höjd över berörd bantröskel eller över flygplatsen (OCH) som får tillämpas vid inflygning för landning för att tillförsäkra att fastlagda hinderfrihetskriterier innehålls OCL (Obstacle Clearance Limit) den höjd ovanför flygplatsens eller vid banans tröskels höjd över havet under vilken föreskriven minsta vertikala hinderfrihet inte kan bibehållas antingen under instrumentinflygning eller vid avbruten inflygning

text: PAPI (Precision Approach Path Indicator) anläggning för visuell glidbaneindikering som i slutskedet av en inflygning ger löpande information om luftfartygets avvikelser i höjdled från anläggningens glidbana precisionsbana bana försedd med utrustning för precisionsinflygning start-stigyta hinderyta som utgörs av start-stigområdets vertikala projektion på ett plan med bestämd hinderfri lutning tröskel början av den del av banan som är användbar för landning övergångsyta en kombination av hinderytor som lutar utåt/uppåt från det yttre stråkets yttre begränsningslinjer enligt minimikraven för respektive banklass och från sidokanterna av inflygningsytorna; övergångsyta sträcker sig i höjdled upp till den horisontella ytan.

text: Ömsesidigt erkännande

text: En produkt som är lagligen tillverkad eller saluförs enligt regelverk i andra medlemsstater inom Europeiska unionen, Turkiet eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) jämställs med produkter som uppfyller kraven i dessa föreskrifter, under förutsättning att en likvärdig säkerhetsnivå uppnås genom dessa staters regelverk.

type: kapitel

text: 2 kap. Hinderbegränsade ytor för banor och områden som ska fastställas

text: Allmänt

text: Hinderbegränsade ytor för banor och områden ska fastställas av flygplatsen på grundval av banors referenskoder som framgår av Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om fysisk utformning av bansystem och plattor på flygplats. Följande typer av banor ska omfattas: 1. icke-instrumentbanor 2. icke-precisionsbanor 3. precisionsbanor 4. banor avsedda för start.

text: Föremål som avses uppföras inom och under den horisontella projektionen av en flygplats hinderbegränsande ytor ska analyseras och värderas av flygplatsen mot bakgrund av den flygsäkerhetspåverkan de kan ha. Se bild 1 i bilaga 2.

text: Hinderbegränsande ytor för icke-instrumentbanor, ickeprecisionsbanor, precisionsbanor och banor för start

text: Följande hinderbegränsade ytor ska fastställas av flygplatsen för ickeinstrumentbanor och icke-precisionsbanor: 1. konisk yta 2. horisontell yta 3. inflygningsyta 4. start-stigyta 5. övergångsytor. Ytornas dimensioner ska vara i enlighet med de dimensioner som framgår av tabell 1 och 2 i bilaga 1.

text: Följande hinderbegränsade ytor ska fastställas av flygplatsen för precisionsbanor: 1. konisk yta 2. horisontell yta 3. inflygningsyta 4. start-stigyta 5. övergångsytor 6. inre övergångsytor 7. yta för avbruten landning. Ytornas dimensioner ska vara i enlighet med de dimensioner som framgår av tabell 3 i bilaga 1.

text: Hinderbegränsande ytor för PAPI och APAPI

text: En hinderbegränsande yta ska fastställas av flygplatsen för varje PAPIinstallation i enlighet med tabell 5 i bilaga 1. Den hinderbegränsande ytans lutning ska utgå från A-enheten i anläggningen. Se bild 6 i bilaga 2.

text: 3 kap. Dimensioner för hinderbegränsande ytor

text: Konisk yta

text: Den koniska ytans lutning ska vara 5 % över horisontalplanet och mätas i vertikalplanet vinkelrätt mot den horisontella ytans yttre begränsning. Den koniska ytan ska sträcka sig från den horisontella ytans yttre begränsning upp till höjderna över denna i enlighet med tabell 1‒3 i bilaga 1.

text: Horisontell yta

text: En horisontell ytas radie ska vara i enlighet med tabellerna 1‒3 i bilaga 1. Radien ska mätas från följande punkter: 1. Vid banor med kodsiffra 3 eller 4 från banans båda ändpunkter. 2. Vid banor med kodsiffra 1 eller 2 från banans mittpunkt. Den horisontella ytan vid en flygplats med flera banor eller banor med kodsiffra 3 eller 4 ska utgöras av en yta sammansatt av delytorna för varje

text: bana. Den horisontella ytan ska ligga 45 meter över den högsta punkten inom start- och landningsområdet.

text: Allmänna råd

text: Följande bör minst beaktas när flygplatsen fastställer höjden över marken: 1. Höjder för trösklarna, höjder för bansystemets referenspunkt

text: och höjder för den terräng som omger flygplatsen inom den

text: (sammansatta) horisontella ytan. 2. Lägsta höjder för cirkling som används eller krävs. 3. Flygplatsens trafik. För relativt jämna banor är det inte avgörande vilka data som väljs. När det skiljer mer än 6 meter mellan trösklarna bör dock särskild hänsyn tas till de ovan nämnda faktorerna vid valet av data. Där skillnaderna i banänden är 6 meter eller mer, bör höjden för den horisontella ytan fastställas med utgångspunkt från 45 meter ovanför den lägsta referenspunktens höjd för att skapa en större säkerhetsmarginal.

text: Övergångsytan, den inre övergångsytan och ytan för avbruten

text: landning bör utsträckas till höjden 45 meter.

text: Inflygningsyta

text: Inflygningsytan ska begränsas av följande: 1. En innerkant med längd motsvarande stråkytans bredd, horisontell, och i rät vinkel mot banans förlängda centrumlinje och på angivet avstånd före tröskeln och på samma höjd som tröskelns mittpunkt. 2. Två sidokanter som utgår från innerkantens ändar och som divergerar likformigt från banans förlängda centrumlinje. 3. En ytterkant parallell med innerkanten.

text: Inflygningsytans lutningar ska mätas i det vertikalplan som innehåller banans centrumlinje och ska fortsätta att innehålla centrumlinjen för varje sidoförskjuten eller svängd bana.

text: Ytornas dimensioner ska vara i enlighet med de dimensioner som framgår av tabell 1–3 i bilaga 1, med undantag för inflygningsytans horisontella del.

text: Inflygningsytan ska vara horisontell från och med den punkt där lutningen på 2,5 % skär det högsta av 1. det horisontalplan som är beläget 150 meter över tröskelns nivå, eller 2. det horisontalplan som tangerar toppen av det föremål som blir bestämmande för OCA/H.

text: Inre inflygningsyta

text: En inre inflygningsyta ska finnas för banor med instrumentinflygningsprocedurer för Kategori I-III. Den inre inflygningsytan ska begränsas av följande:

text: 1. En innerkant som sammanfaller med inflygningsytans innerkant med egen fastställd längd. 2. Två sidokanter som utgår från innerkantens ändpunkter och som sträcker sig parallellt med det vertikalplan som innehåller banans centrumlinje. 3. En ytterkant som är parallell med innerkanten.

text: Start-stigyta

text: En start-stigytas dimensioner ska vara i enlighet med tabell 4 i bilaga 1. 1. Start-stigytan ska begränsas av a) en innerkant, horisontell och i rät vinkel mot banans centrumlinje, antingen placerad på angivet avstånd bortom banänden eller vid slutet av det hinderfria stigområdet om sådant finns och har en längd som är större än den angivna banlängden, b) två sidokanter som utgår från innerkantens ändar och som divergerar likformigt från startbanan till en fastställd slutlig bredd och därefter fortsätter med denna bredd för återstoden av start-stigytans längd, och c) en ytterkant, horisontell och i rät vinkel mot den angivna startbanan. 2. Innerkanten ska ligga på samma höjd som den högsta punkten på banans förlängda centrumlinje, mellan banänden och innerkanten. Om det finns ett hinderfritt stigområde, ska dock höjden ligga på samma höjd som den högsta punkten på marken på det hinderfria stigområdets centrumlinje. 3. Vid en rak flygbana efter start ska start-stigytans lutning mätas i det vertikalplan som innehåller banans centrumlinje. 4. Vid en flygbana efter start som är avsedd för svängda utflygningar, ska start-stigytan bestå av en komplex yta som innehåller de horisontella normalerna till start-stigytans centrumlinje. Lutningen på centrumlinjen ska vara densamma som för en rak flygbana efter start.

text: Övergångsyta

text: Övergångsytornas dimensioner ska vara i enlighet med tabell 1–3 i bilaga 1. En övergångsyta ska begränsas av 1. en lägre kant som utgår från den punkt där inflygningsytans sida skär den inre horisontella ytan och sträcker sig ner längs inflygningsytans sida till inflygningsytans innerkant och därifrån längs stråket parallellt med banans centrumlinje, och 2. en övre kant i den inre horisontella ytans plan. En punkt på den lägre kanten ska 1. längs inflygningsytans sida ha samma höjd som motsvarande punkt på inflygningsytan, och 2. längs banstråket ha samma höjd som närmaste punkt på banans centrumlinje eller dess förlängning.

text: Övergångsytans lutning ska mätas i vertikalplanet vinkelrätt mot banans centrumlinje.

text: Allmänna råd

text: Övergångsytan och den inre övergångsytan längs stråket kommer att vara svängd om banans längdprofil är svängd.

text: Inre övergångsyta

text: En inre övergångsyta ska finnas för banor med instrumentinflygningsprocedurer för kategori I till III. Den inre övergångsytans dimensioner ska vara i enlighet med tabell 3 i bilaga 1 och bild 3 i bilaga 2. Den inre övergångsytan ska begränsas av följande: 1. En lägre kant som utgår från den inre inflygningsytans ände och sträcker sig längs den inre inflygningsytans sida till den ytans innerkant och därifrån längs stråket parallellt med banans centrumlinje till innerkanten för ytan för avbruten landning och därifrån upp längs sidan för ytan för avbruten landning till den punkt där sidan skär den inre horisontella ytan. 2. En övre kant i den inre horisontella ytans plan. En punkt på den lägre kanten ska 1. längs den inre inflygningsytans sida och sidan för ytan för avbruten landning ha samma höjd som motsvarande punkt på den ytan, och 2. längs banstråket ha samma höjd som närmaste punkt på banans centrumlinje eller dess förlängning. Den inre övergångsytans lutning ska mätas i vertikalplanet vinkelrätt mot banans centrumlinje.

text: Yta för avbruten landning

text: En yta för avbruten landning ska finnas för banor med instrumentinflygningsprocedurer för kategori I till III. Dimensionerna för en yta för avbruten landning ska vara i enlighet med tabell 3 i bilaga 1. 1. Ytan för avbruten landning ska begränsas av a) en innerkant som ska vara horisontell och i rät vinkel mot banans förlängda centrumlinje och placerad på ett angivet avstånd efter tröskeln, b) två sidokanter som utgår från innerkantens ändar och som divergerar likformigt från det vertikalplan som innehåller banans centrumlinje, och c) en ytterkant som ska vara parallell med innerkanten och upp till den inre horisontella ytans plan. 2. Innerkantens höjd ska vara lika med höjden för banans centrumlinje vid den inre innerkanten.

text: 4 kap. Borttagning och begränsning av hinder

text: Utrustning eller installationer som krävs för ett luftfartygs navigering

text: Vid anläggning av en bana ska banan anläggas och de hinderbegränsande ytorna fastställas så att hinderfrihet uppnås.

text: den inre plangjorda delen av en stråkyta får hinder finnas upp till en maximal höjd av 3 meter

text: Hinder som genomtränger den koniska ytan, horisontella ytan, inflygningsytan, start-stigytan, övergångsytorna och stråkytorna ska flyttas eller avlägsnas. Detta gäller dock inte när de skärmas av ett redan existerande föremål som inte är möjligt att flytta eller avlägsna eller när en flygoperativ analys visar att föremålet inte anses påverka flygsäkerheten negativt.

text: Allmänna råd

text: Ett föremål bör anses vara skärmat när det

text: 1. befinner sig under ett horisontalplan som utgår från toppen av

text: ett föremål som finns i riktning bort från banan, och

text: 2. befinner sig under ett plan med negativ lutning på 10 % mot banan.

text: Hinder som genomtränger en hinderbegränsande yta ska markeras med färg eller förses med ljus i enlighet med Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om färgmarkeringar och ljusinstallationer på byggnader, master och andra föremål som genomtränger en fastställd hinderbegränsande yta på flygplats.

text: Om det finns vägar som trafikeras av fordon inom eller i närheten av flygplatsen ska hinderfriheten för de hinderbegränsande ytornas horisontella projektion utgå från en fordonshöjd av 4,8 meter, om fordonstrafiken inte kan regleras av flygplatsen.

text: Inflygningsyta

text: Nya föremål eller påbyggnader på existerande föremål får inte genomtränga inflygningsytan inom ett avstånd av 3 000 meter från innerkanten eller genomtränga övergångsytan förutom när de skärmas av ett redan existerande föremål som inte är möjligt att flytta eller avlägsna. När ett hinder inte går att flytta eller avlägsna ska en banas tillgängliga längd begränsas så att hinderfrihet kan uppnås.

text: Nya föremål eller påbyggnader på existerande föremål får inte genomtränga inflygningsytan bortom ett avstånd av 3 000 meter från innerkanten, den koniska ytan eller den horisontella ytan. Detta gäller dock inte när de skärmas av ett redan existerande föremål som inte är möjligt att flytta eller avlägsna eller när en flygoperativ analys visar att föremålet inte anses påverka flygsäkerheten negativt.

text: Start-stigyta

text: att flytta eller avlägsna ska en banas tillgängliga längd begränsas så att hinderfrihet kan uppnås.

text: Bana avsedda för start

text: En start-stigytas hinderbegränsade ytor ska fastställas av flygplatsen för en bana som är avsedd att användas som startbana. Om en bana endast är avsedd för start ska övriga hinderbegränsande ytor tillämpas efter behov. Dimensionerna för ytan ska vara i enlighet med tabell 4 i bilaga 1.

text: Allmänna råd

text: till en lutning på 1,6 % (1:62,5). (

text: TSFS 2012:93

text: Hinderfri zon

text: Den inre inflygningsytan, inre övergångsytan och ytan för avbruten landning utgör tillsammans med berörd stråkyta den hinderfria zonen. Den hinderfria zonen ska hållas fri från andra fasta föremål än som inte behövs för ett luftfartygs navigering och vara av bräcklig konstruktion och med liten massa.

text: Begränsningar för andra föremål

text: Föremål som inte genomtränger inflygningsytan, men som riskerar att ha en negativ inverkan på den optimala placeringen av visuella eller icke visuella hjälpmedel, ska avlägsnas så långt det är praktiskt möjligt. Alla andra föremål under de vertikala begränsningslinjerna för hinderbegränsade ytor som efter en flygoperativ analys kan innebära en risk för flygplan på manöverområdet eller i luften ska betraktas som hinder och flyttas eller avlägsnas.

text: 5 kap. Undantag

text: Transportstyrelsen kan medge undantag från dessa föreskrifter.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 10 oktober 2010. 2. Om det i föreskrifter hänvisas till BCL-F 2.1 Allmänna bestämmelser om byggnader, anläggningar och utrustning vid godkänd flygplats, som enligt Transportstyrelsens föreskrifter (

text: TSFS 2010:137

text: Transportstyrelsens föreskrifter (

text: TSFS 2010:137

text: ) om flygplatsdata upphävts, tillämpas i stället denna nya författning.

text: TSFS 2012:93

text: Denna författning träder i kraft den 1 september 2012.

text: Bilaga 1

text: Bilaga 1. Tabeller

text: Tabell 1. Mått och lutningar för hinderbegränsade ytor – för inflygning till icke-instrumentbanor

text: Icke-instrumentbanor Kodsiffra

text: a

text: Ytor och mått 1 2 3 4

text: (2) (3) (4) (5)

text: KONISK YTA

text: Lutning 5 % 5 % 5 % 5 % Höjd 35 m 55 m 75 m 100 m

text: INRE HORISON- TELL YTA

text: Höjd 45 m 45 m 45 m 45 m Radie 2 000 m 2 500 m 4 000 m 4 000 m

text: INFLYG- NINGSYTA

text: Innerkantens 60 m 80 m 150 m 150 m längd Avstånd från 30 m 60 m 60 m 60 m tröskel Divergens varje 10 % 10 % 10 % 10 % sida Längd 1 600 m 2 500 m 3 000 m 3 000 m Lutning 5 % 4 % 3,33 % 2,5 %

text: ÖVERGÅNGS- YTOR

text: Lutning 20 % 20 % 14,3 % 14,3 %

text: a. Alla avstånd är horisontella om inte annat anges.

text: Bilaga 1

text: Tabell 2. Mått och lutningar för hinderbegränsade ytor – för inflygning till icke-precisionsbanor

text: Icke-precisionsbanor Kodsiffra

text: a

text: Ytor och mått 1 eller 2 3 4

text: (1) (2) (3) (4)

text: KONISK YTA

text: Lutning 5 % 5 % 5 % Höjd över den inre 60 m 75 m 100 m horisontella ytan

text: INRE HORISON- TELL YTA

text: Höjd 45 m 45 m 45 m Radie 3 500 m 4 000 m 4 000 m

text: INFLYG- NINGSYTA

text: Innerkantens längd 150 m 300 m 300 m Avstånd från tröskel 60 m 60 m 60 m Divergens varje 15 % 15 % 15 % sida Första delen Längd 2 500 m 3 000 m 3 000 m Lutning 3,33 % 2 % 2 % Andra delen Inte tillämpligt b b Längd – 3 600 m 3 600 m Lutning – 2,5 % 2,5 % Horisontell del Inte tillämpligt b b Längd – 8 400 m 8 400 m Total längd – 15 000 m 15 000 m

text: ÖVERGÅNGS- YTA

text: Lutning 20 % 14,3 % 14,3 % a. Alla avstånd är horisontella om inte annat anges. b. Längden kan variera.

text: Bilaga 1

text: Tabell 3. Mått och lutningar för hinderbegränsade ytor – för inflygning till precisionsbanor

text: Kategori I Kategori II Kodsiffra eller III Kodsiffra

text: a

text: Ytor och mått 1 eller 2 3 eller 4 3 eller 4

text: (1) (2) (3) (4)

text: KONISK YTA

text: Lutning 5 % 5 % Höjd 60 m 100 m

text: INRE HORISONTELL YTA

text: Höjd 45 m 45 m Radie 3 500 m 4 000 m

text: INRE INFLYG- NINGSYTA

text: e Bredd 90 m 120 m Avstånd från tröskel 60 m 60 m Längd 900 m 900 m Lutning 2,5 % 2 %

text: INFLYGNINGS- YTA

text: Innerkantens längd 150 m 300 m Avstånd från tröskel 60 m 60 m Divergens varje sida 15 % 15 %

text: Första delen

text: Längd 3 000 m 3 000 m Lutning 2,5 % 2 %

text: Andra delen

text: b Längd 12 000 m 3 600 m Lutning 3 % 2,5 % Horisontell del Inte tillämpligt b Längd 8 400 m Total längd 15 000 m 15 000 m

text: ÖVERGÅNGS- YTA

text: Lutning 14,3 % 14,3 %

text: INRE ÖVERGÅNGS- YTOR

text: Lutning 40 % 33,3 %

text: Bilaga 1

text: Kategori I Kategori II Kodsiffra eller III Kodsiffra YTA FÖR AVBRUTEN LANDNING

text: e Innerkantens längd 90 m 120 m c d Avstånd från tröskel 1 800 m Divergens varje sida 10 % 10 % Lutning 4 % 3,33 % a) Alla avstånd är horisontella om inte annat anges. b) Längden kan variera. c) Avstånd till stråkände. d) Eller avstånd från banände. Det minsta avståndet ska gälla. e) Där kodbokstaven är F ska bredden ökas till 155 meter.

text: Tabell 4. Mått och lutningar för hinderbegränsade ytor – banor avsedda för start

text: Banor avsedda för start Kodsiffra Ytor och 1 2 3 eller 4

text: a

text: mått

text: (1) (2) (3) (4)

text: START- STIG- YTA

text: Innerkantens 60 m 80 m 180 m längd Avstånd från 30 m 60 m 60 m b banände Divergens 10 % 10 % 12,5 % varje sida Slutlig bredd 380 m 580 m 1 200 m c 1 800 m) Längd 1 600 m 2 500 m 15 000 m d Lutning 5 % 4 % 2 %

text: a) Alla avstånd är horisontella om inte annat anges. b) Start-stigytan börjar i slutet av det hinderfria stigområdet om det hinderfria stigområdet är längre än det angivna avståndet. c) 1 800 meter om starten inbegriper en sväng med en kursändring större än 15° under VMC under mörker eller IMC. d) Se allmänna råd nedan.

text: Bilaga 1

text: Tabell 5. Mått och lutningar för hinderbegränsande yta PAPI/APAPI

text: Bantyp/kodsiffra Icke-instrumentbana Instrumentbana Kodsiffra 1 2 3 4 1 2 3 4 Ytdimensioner

text: Längd, 60 80 150 150 150 150 300 300

text: innerkant i meter

text: Avstånd 30 60 60 60 60 60 60 60

text: från tröskel i meter

text: Divergens 10 10 10 10 15 15 15 15

text: i procent

text: Total 7500 7500 15000 15000 7500 7500 15000 15000

text: längd i meter Lutningar

text: a)

text: PAPI . 0,57° 0,57° 0,57° 0,57° 0,57° 0,57° 0,57°

text: a)

text: APAPI 0,9° 0,9° . . 0,9° 0,9° . .

text: Vinkeln för PAPI och APAPI ska mätas från anläggningens A-enhet.

text: Bilaga 2

text: Bilaga 2. Bilder

text: Bild 1. Hinderbegränsade ytor 17

text: Bilaga 2

text: Bild 2. Hinderbegränsade ytor för inre inflygning, inre övergång och avbruten landning Bild 3. Hinderytor vid precisionsbanor kategori l, II och III 18

text: Bilaga 2

text: Bild 4. Inre horisontell yta för en enkel bana (där banans kodsiffra är 4) Bild 5. Sammansatt inre horisontell yta för två parallella banor (där banornas kodsiffra är 4) 19

text: Bilaga 2

text: Bild 6. Hinderbegränsande yta för system för visuell glidbaneindikering 20

text: Bilaga 2

text: Bild 7. Sammanfattande bild över hinderbegränsande ytor 21

title: Transportstyrelsens föreskrifter om hinderbegränsande ytor, begränsning och borttagning av hinder på flygplats, TSFS 2010:134

text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas av den som ska utforma eller bygga om en flygplats som ska vara godkända enligt Transportstyrelsens föreskrifter, när hinderbegränsande ytor ska utformas och när hinder ska tas bort eller begränsas. Föreskrifterna omfattar inte flygplatser som enbart är avsedda för helikopterverksamhet.

text: Definitioner och förkortningar

text: I dessa föreskrifter avses med APAPI (Abbreviated Precision Approach Path Indicator) reducerad PAPI-anläggning för visuell glidbaneindikering som i slutskedet av en inflygning ger löpande informationer om luftfartygets avvikelser i höjdled från anläggningens glidbana bräcklig ett föremål med egenskaper som får det att brytas ner, konstruktion sönderdelas eller ge efter för en viss stötbelastning medförande minimal energiupptagning hos det kolliderande föremålet och därmed utgöra minsta möjliga fara för luftfartyg fast föremål ett föremål vars egenskaper är sådana att dess närvaro kan beskrivas som permanent flygplats på land eller vatten angivet område (med byggnader, anläggningar och utrustning), som helt eller delvis avses för luftfartygs landning, start och rörelser i övrigt på marken (vattnet)

text: glidbana flygbaneprofil avsedd att ge vägledning i höjdled under slutskedet av en inflygning hinderbegränsande fastställda ytor vid en flygplats, som normalt inte får yta genomträngas av föremål eller delar av föremål som utgör hinder hinderfri zon (Obstacle Free Zone, OFZ) luftrummet ovanför den inre inflygningsytan, inre övergångsytorna, ytan för avbruten landning och den del av stråkytan som begränsas av dessa ytor horisontell yta fastställd del av ett horisontalplan ovanför en flygplats och dess omedelbara omgivning över vilket det kan vara nödvändigt att ta bort hinder samt förbjuda uppförande av nya hinder icke- bana endast avsedd för start- och landning under instrumentbana visuella väderförhållanden icke-precionsbana instrumentbana försedd med radiohjälpmedel som ger löpande information endast om luftfartygets avvikelser i sidled från avsedd inflygningslinje inflygningsyta lutande hinderyta som till sin utsträckning bestäms av inflygningsområdets vertikala projektion på ett eller flera plan med bestämda lutningar instrumentbana sammanfattande beteckning för typer av banor försedda med utrustning för instrumentinflygning konisk yta fastställd yta som lutar utåt och uppåt från den yttre begränsningen av den horisontella ytan upp till en fastställd höjd OCA/H (Obstacle Clearance Altitude/Height) den lägsta höjd över havet (OCA) alternativt den lägsta höjd över berörd bantröskel eller över flygplatsen (OCH) som får tillämpas vid inflygning för landning för att tillförsäkra att fastlagda hinderfrihetskriterier innehålls OCL (Obstacle Clearance Limit) den höjd ovanför flygplatsens eller vid banans tröskels höjd över havet under vilken föreskriven minsta vertikala hinderfrihet inte kan bibehållas antingen under instrumentinflygning eller vid avbruten inflygning PAPI (Precision Approach Path Indicator) anläggning för visuell glidbaneindikering som i slutskedet av en inflygning ger löpande information om luftfartygets avvikelser i höjdled från anläggningens glidbana precisionsbana bana försedd med utrustning för precisionsinflygning start-stigyta hinderyta som utgörs av start-stigområdets vertikala projektion på ett plan med bestämd hinderfri lutning tröskel början av den del av banan som är användbar för landning

text: Ömsesidigt erkännande

text: Allmänt

text: Hinderbegränsade ytor för banor och områden ska fastställas av flygplatsen på grundval av banors referenskoder som framgår av Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2010:132

text: ) om fysisk utformning av bansystem och plattor på flygplats. Följande typer av banor ska omfattas: 1. icke-instrumentbanor 2. icke-precisionsbanor 3. precisionsbanor 4. banor avsedda för start.

text: Konisk yta

text: Den koniska ytans lutning ska vara 5 % över horisontalplanet och mätas i vertikalplanet vinkelrätt mot den horisontella ytans yttre begränsning. Den koniska ytan ska sträcka sig från den horisontella ytans yttre begränsning upp till höjderna över denna i enlighet med tabell 1 3 i bilaga 1.

text: Horisontell yta

text: En horisontell ytas radie ska vara i enlighet med tabellerna 1 3 i bilaga 1. Radien ska mätas från följande punkter: 1. Vid banor med kodsiffra 3 eller 4 från banans båda ändpunkter. 2. Vid banor med kodsiffra 1 eller 2 från banans mittpunkt. Den horisontella ytan vid en flygplats med flera banor eller banor med kodsiffra 3 eller 4 ska utgöras av en yta sammansatt av delytorna för varje bana. Den horisontella ytan ska ligga 45 meter över den högsta punkten inom start- och landningsområdet.

text: Allmänna råd

text: (sammansatta) horisontella ytan.

text: Inflygningsyta

text: Allmänna råd

text: Om inga föremål når upp till 2 procents (1:50) start-stigyta bör nya föremål begränsas för att bevara den befintliga hinderfria ytan ned till en lutning på 1,6 % (1:62,5).

text: Inre inflygningsyta

text: Start-stigyta

text: Övergångsyta

text: Allmänna råd

text: Inre övergångsyta

text: Yta för avbruten landning

text: Utrustning eller installationer som krävs för ett luftfartygs navigering och som är av bräcklig konstruktion och har liten massa får finnas på en stråkyta. För att medge överflygning av den yttre delen av stråket utanför den inre plangjorda delen av en stråkyta får hinder finnas upp till en maximal höjd av 3 meter

text: Allmänna råd

text: Hinder som genomtränger en hinderbegränsande yta ska markeras med färg eller förses med ljus i enlighet med Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2010:135

text: ) om färgmarkeringar och ljusinstallationer på byggnader, master och andra föremål som genomtränger en fastställd hinderbegränsande yta på flygplats.

text: Inflygningsyta

text: Start-stigyta

text: Nya föremål eller påbyggnad på existerande föremål får inte tränga igenom start-stigytan förutom när de skärmas av ett redan existerande föremål som inte är möjligt att flytta eller avlägsna. När ett hinder inte går att flytta eller avlägsna ska en banas tillgängliga längd begränsas så att hinderfrihet kan uppnås.

text: Bana avsedda för start

text: Hinderfri zon

text: Begränsningar för andra föremål

text: 5 kap. Undantag

text: Transportstyrelsen kan medge undantag från dessa föreskrifter. ___________

text: TSFS 2010:137

text: ) om flygplatsdata upphävts, tillämpas i stället denna nya författning. 3. Om det i föreskrifter hänvisas till BCL-F 2.2 Bestämmelser om utformning av godkänd flygplats – Tekniska specifikationer, som enligt Transportstyrelsens föreskrifter (

text: TSFS 2010:137

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: STAFFAN WIDLERT Göran Svensson (Luftfartsavdelningen)

text: Utgivare: Kristina Nilsson, Transportstyrelsen, Norrköping ISSN 2000-1975

text: Bilaga 1

text: Bilaga 1. Tabeller

text: Icke-instrumentbanor Kodsiffra

text: a

text: Ytor och mått 1 2 3 4

text: (2) (3) (4) (5)

text: KONISK YTA

text: INRE HORISON- TELL YTA

text: INFLYG- NINGSYTA

text: ÖVERGÅNGS- YTOR

text: Lutning 20 % 20 % 14,3 % 14,3 %

text: a Alla avstånd är horisontella om inte annat anges.

text: Bilaga 1

text: Icke-precisionsbanor Kodsiffra

text: a

text: Ytor och mått 1 eller 2 3 4

text: (1) (2) (3) (4)

text: KONISK YTA

text: INRE HORISON- TELL YTA

text: INFLYG- NINGSYTA

text: ÖVERGÅNGS- YTA

text: Bilaga 1

text: a

text: (1) (2) (3) (4)

text: KONISK YTA

text: Lutning 5 % 5 % Höjd 60 m 100 m

text: INRE HORISONTELL YTA

text: Höjd 45 m 45 m Radie 3 500 m 4 000 m

text: INRE INFLYG- NINGSYTA

text: INFLYGNINGS- YTA

text: Första delen

text: Längd 3 000 m 3 000 m Lutning 2,5 % 2 %

text: Andra delen

text: ÖVERGÅNGS- YTA

text: Lutning 14,3 % 14,3 %

text: INRE ÖVERGÅNGS- YTOR

text: Lutning 40 % 33,3 %

text: Bilaga 1

text: a

text: mått

text: (1) (2) (3) (4)

text: START- STIG- YTA

text: Bilaga 1

text: Längd, 60 80 150 150 150 150 300 300

text: innerkant i meter

text: Avstånd 30 60 60 60 60 60 60 60

text: från tröskel i meter

text: Divergens 10 10 10 10 15 15 15 15

text: i procent

text: längd i meter Lutningar

text: a)

text: a)

text: APAPI 0,9° 0,9° . . 0,9° 0,9° . .

text: Bilaga 2

text: Bilaga 2. Bilder

text: Bild 1. Hinderbegränsade ytor 17

text: Bilaga 2

text: Bilaga 2

text: Bilaga 2

text: Bilaga 2


text: Dessa föreskrifter ska tillämpas av den som ska driva, utforma eller bygga om en flygplats som ska vara godkänd enligt Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2010:118

text: ) om godkännande av flygplats, när färgmarkeringar och ljusinstallationer ska utformas och installeras på byggnader, master och andra föremål som genomtränger en hinderbegränsande yta som har fastställts för flygplatsen. Föreskrifterna omfattar inte flygplatser som enbart är avsedda för helikopterverksamhet. (

text: TSFS 2012:94

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med

text: färdområde den del av en flygplats som är avsedd för luftfartygs start, landning och taxning och som består av manöverområdet och plattan (plattorna) godkänd flygplats sammanfattande benämning för civila och militära flygplatser som godkänts för civil kommersiell flygtrafik gryning tillstånd då solskivans centrum rör sig från 6° under horisontalplanet till horisontalplanet hinderbegränsande fastställd yta vid en flygplats som definierar de yta föremål eller delar av föremål som utgör hinder

text: konisk yta fastställd yta som lutar utåt/uppåt från den yttre begränsningen av den horisontella ytan upp till en fastställd höjd

text: mörker det tillstånd som infaller från skymningens slut till gryningens början

text: skymning tillstånd då solskivans centrum rör sig från horisontalplanet och till 6° under horisontalplanet

text: start-stigyta hinderyta som utgörs av start-stigområdets vertikala projektion på ett plan med bestämd hinderfri lutning

text: uppställningsplats på platta eller annan yta inom ett färdområde som är särskilt avdelad plats för luftfartygs uppställning

text: övergångsyta kombination av hinderbegränsande ytor som lutar utåt och uppåt från det yttre stråkets yttre begränsningslinje enligt minimikraven för respektive banas referenskod och från sidokanterna av inflygningsytorna; övergångsytan sträcker sig i höjdled upp till den horisontella ytan

text: Ömsesidigt erkännande

text: En produkt som är lagligen tillverkad eller saluförs enligt regelverk i andra medlemsstater inom Europeiska unionen, Turkiet eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) jämställs med produkter som uppfyller kraven i dessa föreskrifter, under förutsättning att en likvärdig säkerhetsnivåuppnås genom dessa staters regelverk.

text: Föremål som ska markeras med färg eller förses med ljus

text: Alla hinder som genomtränger en hinderbegränsande yta ska markeras med färg från den höjd där de genomtränger den hinderbegränsande ytan eller förses med ljus i dess högsta punkt. Markeringar eller ljus kan utelämnas om flygplatsen genom en flygoperativ analys visar att markeringar eller ljus inte krävs för att bibehålla säkerheten. Hinderljus behöver inte installeras på inflygnings- och banljus eller skyltar inom färdområdet. Krav på markering av vindkraftverk finns i Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om markering av byggnader, master och andra föremål.

text: Föremål som genomtränger en start-stigyta, en inflygningsyta eller en övergångsyta

text: Ett fast föremål som genomtränger start-stigytan, inflygningsytan eller övergångsytan ska betraktas som ett hinder och vara markerat med färg. Om bansystemet används under mörker, ska det vara försett med ljus. Undantag för markering och ljus kan göras då hindret 1. skärmas av ett annat ljusmarkerat hinder, 2. är en sjöfartsfyr, och flygplatsen genom en flygoperativ analys visar att fyrens ljus är tillräckligt, eller 3. genom sin form, storlek eller färg är tillräckligt framträdande.

text: Föremål som genomtränger horisontella eller koniska ytan

text: 3. genom sin form, storlek eller färg är tillräckligt framträdande.

text: Andra föremål som kan utgöra hinder för luftfartyg

text: Föremål ska markeras med färg när de kan utgöra hinder för luftfartyg som navigerar enligt visuellflygreglerna vid start eller landning. Vid start eller landning under nedsatt sikt eller mörker ska hindret förses med ljus. Markering med färg får utelämnas 1. när hindret skärmas av ett annat fast hinder, 2. när hindret är tillräckligt framträdande i form, storlek eller färg, eller 3. när hindret är försett med hinderljus under dager.

text: Markplacerade ljus på ståndare som är avsedda för luftfartygs navigation inom färdområdet ska vara markerade med en färg som framträder mot bakgrunden.

text: Alla hinder inom de avstånd från centrumlinjen för en taxibana, en taxibana på en platta eller en taxningsväg på platta som anges i tabell 1 ska vara markerade med färg. Om taxibanan eller taxningsvägen används under mörker ska den vara försedd med ljus.

text: Tabell 1.

text: Taxibana, som inte är en Taxningsväg på platta, taxningsväg på platta, Kodbokstav centrumlinje till föremål centrumlinje till föremål (meter) (meter)

text: A 16,25 12 B 21,5 16,5 C 26 24,5 D 40,5 36 E 47,5 42,5 F 57,5 50,5

text: Användning av färger för markering av hinder

text: De färger som används för att markera hinder ska uppfylla kraven i bilagan.

text: Ett hinder som ska markeras med färg och i huvudsak har obrutna ytor och vars största utsträckning i vertikalplanet är lika med eller överstiger 4,5 meter, ska markeras med färger i form av rutmönster om hindret inte är försett med ljus. Mönstret ska bestå av rektanglar med sidor som är minst 1,5 meter och högst 3 meter långa. Hörnen ska ha den mörkare färgen. Färgerna i mönstret ska kontrastera mot varandra och mot den bakgrund som de kommer att ses mot. Färgerna orange och vit eller röd och vit ska användas, utom där sådana färger flyter ihop med bakgrunden. Exempel på färgmarkeringar finns på bild 3 i bilagan.

text: Färgmarkeringen på hindret ska vara i form av kontrasterande bandmönster om det i huvudsak har obrutna ytor, vars största utsträckning i antingen horisontell eller vertikal ledd är större än 1,5 meter och vars utsträckning i den andra ledden är mindre än 4,5 meter, om hindret inte är försett med ljus. Detsamma gäller också om det är en fackverkskonstruktion som är större än 1,5 meter i antingen horisontell eller vertikal ledd.

text: Bandmönstrets färger ska kontrastera mot den bakgrund som de kommer att ses mot. Färgerna orange och vit eller röd och vit ska användas, utom där sådana färger inte är framträdande när de ses mot bakgrunden. Vid hindrets ändar ska fälten ha den mörkare färgen. Hinder med en höjd av högst 120 meter ska markeras med en bandgrupp. Hinder som är högre än 120 meter men lägre än 180 meter ska markeras med två grupper. Hinder som är 180 meter eller högre ska ha en grupp för var del av den totala höjden. Färger, mönster och markeringarnas utformning ska motsvara specifikationerna i bild 1 och tabell 2, se även bild 3–6 i bilagan.

text: Allmänna råd

text: Bandmönstret bör vara i rät vinkel mot hindrets huvudsakliga

text: utsträckning och ha en bredd som är antingen ungefär en sjundedel av den huvudsakliga utsträckningen eller 30 meter, beroende på vad som är lägst. Bandmönstret på hindrens vertikalaxlar får bilda grupper. Varje grupp kan då bestå av åtminstone 5 band med en sammanlagd bredd av minst 20 meter.

text: Bild 1. Grundläggande markeringsmönster

text: Tabell 2. Bredder för markeringsband

text: Större än Överskrider inte Bandbredd

text: 1,5 m 210 m 1/7 av den längsta dimensionen 210 m 270 m 1/9 av den längsta dimensionen 270 m 330 m 1/11 av den längsta dimensionen 450 m 510 m 1/17 av den längsta dimensionen 510 m 570 m 1/19 av den längsta dimensionen 570 m 630 m 1/21 av den längsta dimensionen

text: Användning av markeringar med färg

text: Markeringar som visas på eller intill ett hinder ska vara placerade på platser så att hindrets form framträder under dager och visuella väderförhållanden och så att markeringarna är synliga vid minst ett avstånd av 1 000 meter från luften och 300 meter från marknivå i alla riktningar från vilka det är sannolikt att ett luftfartyg kan närma sig hindret.

text: Markeringarna ska utformas så att de inte kan förväxlas med markeringar som används för att förmedla annan information eller vara utformade så att den fara som de markerar för inte ökar.

text: En markering på en luftledning ska vara klotrund och ha en diameter av minst 60 centimeter. Mellanrummet mellan två på varandra följande markeringar eller mellan en markering och en ledningsstolpe ska vara anpassade till markeringens diameter. Mellanrummet får dock aldrig 1. överstiga 30 meter, om markeringens diameter är 60 centimeter, vilket ökar successivt med markeringens diameter, eller 2. överstiga 35 meter, om markeringens diameter är 80 centimeter. Därefter ska mellanrummet ökas successivt med markeringens diameter till ett högsta mellanrum på 40 meter, om markeringens diameter är minst 130 centimeter. Om det finns flera luftledningar eller luftkablar ska det finnas en markering som är högre placerad än den högsta ledningstråden på den markerade punkten. En markering ska vara enfärgad. När de används ska enskilda vita och röda, eller enskilda vita och orange markeringar visas omväxlande.

text: Användning av flaggor

text: Flaggor som används för att markera hinder ska placeras runtom eller på den högsta kanten av ett hinder. När flaggor används för att markera utsträckta hinder eller grupper av tätt placerade hinder ska de placeras på minst var femtonde meter och utformas enligt följande: 1. Flaggor som används för att markera fasta hinder ska inte vara mindre än 0,6 kvadratmeter. 2. Flaggor som används för att markera rörliga hinder ska inte vara mindre än 0,9 kvadratmeter. 3. Flaggor som används för att markera fasta hinder ska vara orange eller en kombination av två triangelformiga delar, en orange och en vit, eller en röd och en vit. Andra framträdande färger ska dock användas om dessa färger smälter samman med bakgrunden. 4. Flaggor som används för att markera rörliga föremål ska bestå av ett rutmönster, där sidorna i varje ruta är minst 0,3 meter. Färgerna i mönstret ska kontrastera mot varandra och mot den bakgrund som de kommer att ses mot. Färgerna orange och vit eller röd och vit ska användas, förutom där sådana färger flyter ihop med bakgrunden.

text: Hinderljus

text: Hinder som ska markeras med ljus ska vara försedda med låg-, medel- eller högintensiva hinderljus eller en kombination av sådana ljus. Ljus som är avsedda för luftfarten ska ligga inom de specifikationer som anges i bild 2 i bilagan.

text: Användning av hinderljus

text: 6. Högintensiva hinderljus typ A ska användas för att markera ett hinder om dess höjd över den omgivande marken överstiger 150 meter och flygplatsen genom en flygoperativ analys visar att dessa ljus är nödvändiga för att hindret ska uppmärksammas på dagen. 7. Högintensiva hinderljus typ B ska användas för att markera ledningsstolpar som bär upp luftledningar eller luftkablar när a) flygplatsen genom en flygoperativ analys visar att dessa ljus är nödvändiga för att luftledningarna eller luftkablarna ska uppmärksammas, eller b) den som uppför hindret har visat för flygplatsen att det inte är praktiskt möjligt att installera markeringar på ledningarna eller kablarna. En grupp av träd, vindkraftverk eller byggnader betraktas som hinder med stor utbredning. När en flygplats genom en flygoperativ analys visar att användningen av högintensiva hinderljus typ A eller B eller medelintensiva hinderljus typ A på natten skulle kunna blända piloter i närheten av en flygplats inom en radie av ungefär 10 000 meter, eller orsaka betydande miljöproblem ska ett system för dubbel ljussättning införas. Systemet ska bestå av högintensiva hinderljus typ A eller B eller medelintensiva hinderljus typ A för användning på dagen och i halvdager samt medelintensiva hinderljus typ B eller C för användning på natten.

text: Placering av hinderljus

text: De låg-, medel- eller högintensiva ljus som markerar hinder enligt 4 § ska placeras så nära toppen av hindret som möjligt. De översta ljusen ska vara placerade så att de markerar de punkter eller kanter på hindret som ligger högst i förhållande till den hinderbegränsande ytan, med undantag för vad som anges i 22–24 §§. Om hindret utgörs av en skorsten eller av en struktur med liknande funktion ska ljusen med undantag från första stycket placeras så långt under toppen som krävs för att minimera risken för föroreningar på grund av damm, rök eller kondensation. Markeringarna framgår av bild 4–6 i bilagan.

text: På en tornbyggnad eller en antennkonstruktion som markeras med högintensiva hinderljus och där det finns en antenn eller liknande, som är högre än 12 meter, och det inte är praktiskt möjligt att placera ett högintensivt hinderljus ovanpå, ska ett sådant ljus placeras så högt som möjligt. Om det är genomförbart ska även ett medelintensivt hinderljus typ A monteras längst upp.

text: Vid ett hinder med stor utbredning eller vid en grupp tätt samlade hinder ska toppljusen åtminstone visas på de punkter eller kanter på hindret som ligger högst i förhållande till hinderytan, så att de visar hindrens form och utbredning. Om två eller flera kanter har samma höjd, ska kanten närmast landningsområdet vara markerad. Om lågintensiva ljus används ska de placeras med intervall som inte överstiger 45 meter i längdriktningen. Om medelintensiva ljus används ska de placeras med intervall som inte överstiger 900 meter i längdriktningen.

text: Om den hinderbegränsande ytan utgörs av ett lutande plan och den högsta delen av hindret inom den hinderbegränsande ytan inte utgörs av hindrets högsta punkt, ska kompletterande hinderljus placeras på hindrets högsta punkt.

text: Om ett hinder markeras med medelintensiva hinderljus typ A och hindrets topp ligger mer än 105 meter över den omgivande marken eller de närliggande byggnadernas högsta nivå, ska kompletterande ljus placeras på mellanliggande nivåer. Dessa kompletterande mellanliggande ljus ska placeras i så jämna intervaller som möjligt mellan toppljusen och marknivån eller de närliggande byggnadernas högsta nivå. Avståndet mellan två ljusnivåer får inte överstiga 105 meter.

text: Om ett hinder markeras med medelintensiva hinderljus typ B och hindrets topp ligger mer än 45 meter över den omgivande marken eller de närliggande byggnadernas högsta nivå när det hinder som ska markeras är omgivet av byggnader, ska kompletterande ljus placeras på mellanliggande nivåer. Dessa kompletterande mellanliggande ljus ska omväxlande vara lågintensiva hinderljus typ B och medelintensiva hinderljus typ B. De ska placeras i så jämna intervaller som möjligt mellan toppljusen och marknivån eller de närliggande byggnadernas högsta nivå. Avståndet mellan två ljusnivåer får inte överstiga 52 meter.

text: Om ett hinder markeras med medelintensiva hinderljus typ C och hindrets topp ligger mer än 45 meter över den omgivande marken eller de närliggande byggnadernas högsta nivå när det hinder som ska markeras är omgivet av byggnader, ska kompletterande ljus placeras på mellanliggande nivåer. Dessa kompletterande mellanliggande ljus ska placeras i så jämna intervaller som möjligt mellan toppljusen och marknivån eller de närliggande byggnadernas högsta nivå. Avståndet mellan två ljusnivåer får inte överstiga 52 meter.

text: När högintensiva hinderljus typ A används, ska de placeras i jämna intervaller som inte överstiger 105 meter mellan marknivån och toppljuset, förutom då ett hinder som ska markeras är omgivet av byggnader. Höjden för byggnadernas högsta nivå kan användas som motsvarighet till marknivån när antalet ljusnivåer ska fastställas.

text: När högintensiva hinderljus typ B används, ska de vara placerade på den bärande konstruktionen på följande nivåer: 1. Längst upp. 2. På den lägsta nivån som hängande ledningar eller kablar når ner till. 3. Halvvägs mellan dessa två nivåer.

text: Inriktningen av ljusstrålens maximala ljusstyrka över horisonten för högintensiva hinderljus typ A och B ska uppfylla specifikationerna i tabell 3.

text: Tabell 3.

text: Ljusarmaturens höjd över Vinkel för inriktning av ljusstrålens underliggande mark- eller maximala ljusstyrka över horisonten vattenyta

text: > 151 m 0° > 122 m ≤ 151 m 1° > 92 m ≤ 122 m 2° ≤ 92 m 3°

text: När låg-, medel- eller högintensiva hinderljus används, ska antalet och placeringen på varje nivå vara så att ljusen är synliga 360° i horisontalplanet. När ett ljus är skärmat i någon riktning av en annan del av hindret eller av ett närliggande föremål, ska kompletterande ljus installeras på det föremålet så att formen av det föremål som ska ljussättas framträder i stort. Det skärmade ljuset kan utelämnas om det inte bidrar till att markera hindrets utsträckning.

text: Egenskaper för lågintensiva hinderljus

text: De lågintensiva hinderljus som används ska uppfylla nedanstående krav samt kraven i tabell 1 i bilagan: 1. Lågintensiva hinderljus på fasta hinder typ A och B ska visa fast rött ljus. 2. Lågintensiva hinderljus typ C som är placerade på utryckningsfordon ska visa blinkande blått ljus, och de som är placerade på andra fordon ska visa blinkande gult ljus. 3. Lågintensiva hinderljus typ D som är placerade på fordon för vägledning av luftfartyg (s.k. follow me-fordon) ska visa blinkande gult ljus. 4. Lågintensiva hinderljus på föremål med begränsad rörlighet, t.ex. passagerarbryggor, ska visa fast rött ljus. Ljusen ska ha en ljusstyrka som gör att de framträder mot närliggande ljus och mot det allmänna bakgrundsljuset och ska minst uppfylla specifikationerna för lågintensiva hinderljus typ A.

text: Egenskaper för medelintensiva hinderljus

text: De medelintensiva hinderljus som används ska uppfylla nedanstående krav samt kraven i tabell 1 i bilagan: 1. Medelintensiva hinderljus typ A ska visa blinkande vitt ljus, medelintensiva hinderljus typ B ska visa blinkande rött ljus och medelintensiva hinderljus typ C ska visa fast rött ljus. 2. Medelintensiva hinderljus typ A och B som är placerade på ett föremål ska blinka samtidigt.

text: Egenskaper för högintensiva hinderljus

text: De högintensiva hinderljus som används ska uppfylla nedanstående krav samt kraven i tabell 1 i bilagan: 1. Högintensiva hinderljus typ A och B ska visa blinkande vitt ljus. 2. Högintensiva hinderljus typ A som är placerade på ett föremål ska blinka samtidigt. 3. Högintensiva hinderljus typ B, som visar att det finns en ledningsstolpe för luftledningar eller luftkablar, ska blinka i serie med först det mellersta ljuset, därefter toppljuset och sist det nedersta ljuset och i de intervall och proportioner som framgår av tabell 4.

text: Tabell 4.

text: Blinkintervall mellan Förhållande till cykler

text: det mellersta ljuset och toppljuset 1/13 toppljuset och det nedersta ljuset 2/13 det nedersta ljuset och det mellersta ljuset 10/13

text: Undantag

text: Transportstyrelsen kan medge undantag från dessa föreskrifter.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 10 oktober 2010. 2. Om det i föreskrifter hänvisas till BCL-F 2.1 Allmänna bestämmelser om byggnader, anläggningar och utrustning vid godkänd flygplats, som enligt Transportstyrelsens föreskrifter (

text: TSFS 2010:137

text: TSFS 2010:137

text: ) om flygplatsdata upphävts, tillämpas i stället denna nya författning.

text: TSFS 2012:94

text: Denna författning träder i kraft den 1 september 2012.

text: Bilaga

text: Bilaga

text: Bild 1. Vanliga färger för markering 13

text: Bilaga

text: Tabell 1. Egenskaper för hinderljus

text: 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12

text: Typ av Färg Signaltyp/ Maximal ljusstyrka (candela Verti-kal Ljusstyrka (candela (cd)) vid en given ljus (blink- (cd)) vid given ljus- elevationsvinkel när ljusarmaturen är frek- bakgrundsluminans sprid- installerad i horisontalplanet (d) vens) ning Över Under -10° -1° (f) ±0° (f) +6° +10° (c) 500 50–500 50 (e) 2 2 2 cd/m cd/m cd/m Låginten- Röd Fasta Ej 10 mnm 10 mnm 10° – – – 10 10 siva, tillämp- mnm mnm typ A ligt (g) (g) (fast hinder) Låginten- Röd Fasta Ej 32 mnm 32 mnm 10° – – – 32 32 siva, tillämp- mnm mnm typ B (fast ligt (g) (g) hinder) Låginten- Gul/ Blinkan- Ej 40 mnm 40 mnm 12° (h) – – – – – siva, blå de tillämp- (b) (b) typ C (a) (60–90) ligt max 400 max (rörligt 400 hinder) Låginten- Gul Blinkan- Ej 200 200 12° (i) – – – – – siva, de tillämp- mnm (b) mnm Typ D (60–90) ligt max 400 (b) follow- max me- 400 fordon) Medel- Vit Blinkan- 20 000 20 000 20 000 3° mnm 3 % 50 % 100 % – – intensiva, de (b) (b) (b) max mnm mnm typ A (20–60) ± 25 % ± 25 % ± 25 % 75 % max Medel- Röd Blinkan- Ej Ej 20 000 3° mnm – 50 % 100 % – – intensiva, de tillämp- tillämp- (b) mnm mnm typ B (20–60) ligt ligt ± 25 % 75 % max Medel- Röd Fasta Ej Ej 20 000 3° mnm – 50 % 100% – – intensiva, tillämp- tillämp- (b) mnm mnm typ C ligt ligt ± 25 % 75 % max

text: Bilaga

text: 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 1

text: Typ av Färg Signaltyp/ Maximal ljusstyrka (candela Verti- Ljusstyrka (candela (cd)) vid en given ljus (blink- (cd)) vid given kal ljus- elevationsvinkel när ljusarmaturen är frek- bakgrundsluminans sprid- installerad i horisontalplanet (d) vens) Över 50–500 Under ning -10° -1° ±0° (f) +6° +10° 2 (c) 500 cd/m 50 (e) (f) 2 2 cd/m cd/m Höginten- Vit Blink- 200 000 20 000 20 000 3°–7° 3 % 50 % 100 % – – siva, ande (b) (b) (b) max mnm mnm typ A (40–60) ± 25 % ± 25 % ± 25 % 75 % max Höginten- Vit Blink- 100 000 20 000 20 000 3°–7° 3 % 50 % 100 % – – siva, ande (b) (b) (b) max mnm mnm typ B (40–60) ± 25 % ± 25 % ± 25 % 75 % max

text: a) Alla fordon ska ha gult blinkande ljus. Utryckningsfordon ska dessutom vara försedda med blått blinkande ljus. b) Effektiv ljusstyrka. c) Vertikal ljusspridning definieras som vinkeln mellan två riktningar i ett plan där ljusstyrkan är lika med 50 procent av det lägre toleransvärdet för den ljustyrka som anges i kolumnerna 4, 5 och 6. Öppningsvinkeln är inte nödvändigtvis symmetriskt kring höjdvinkeln där högsta ljustyrkan finns. d) Höjdvinklar i förhållande till horisontalplanet. e) Ljusstyrkan i varje specificerad horisontell radial anges i procent av den högsta ljusstyrkan i samma radial enligt kolumn 4, 5 och 6. f) Ljusstyrkan i varje specificerad horisontell radial anges i procent av den lägsta ljusstyrkan enligt kolumn 4, 5 och 6. g) Utöver specificerade värden ska ljuset ha en tillräcklig ljusstyrka för att säkerställa synbarheten för höjdvinklar mellan ±0 ° och 50°. h) Högsta ljusstyrka bör finnas vid cirka 2,5° höjdvinkel. i) Högsta ljustyrkan bör finnas vid cirka 17° höjdvinkel. (TFSF 2012:94)

text: Bilaga

text: Bild 2. Färger för ljus för luftfarten 16

text: Bilaga

text: Bild 3. Exempel på markering och ljussättning av höga konstruktioner 17

text: Bilaga

text: Bild 4. 18

text: Bilaga

text: Bild 5. 19

text: Bilaga

text: Bild 6. 20

title: Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om markering av föremål som genomtränger hinderbegränsande ytor för en flygplats, TSFS 2010:135

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas av den som ska utforma eller bygga om en flygplats som ska vara godkänd enligt Transportstyrelsens föreskrifter, när färgmarkeringar och ljusinstallationer ska utformas och installeras på byggnader, master och andra föremål som genomtränger en hinderbegränsande yta som har fastställts för flygplatsen. Föreskrifterna omfattar inte flygplatser som enbart är avsedda för helikopterverksamhet.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med färdområde den del av en flygplats som är avsedd för luftfartygs start, landning och taxning och som består av manöverområdet och plattan (plattorna) godkänd flygplats sammanfattande benämning för civila och militära flygplatser som godkänts för civil kommersiell flygtrafik gryning tillstånd då solskivans centrum rör sig från 6° under horisontalplanet till horisontalplanet hinderbegränsande fastställd yta vid en flygplats som definierar de föreyta mål eller delar av föremål som utgör hinder horisontell yta fastställd del av ett horisontalplan ovanför en flygplats och dess omedelbara omgivning över vilket det kan vara nödvändigt att ta bort hinder samt förbjuda uppförande av nya hinder

text: Bilaga

text: inflygningsyta lutande hinderbegränsande yta som till sin utsträckning bestäms av inflygningsområdets vertikala projektion på ett eller flera plan med bestämda lutningar konisk yta fastställd yta som lutar utåt/uppåt från den yttre begränsningen av den horisontella ytan upp till en fastställd höjd mörker det tillstånd som infaller från skymningens slut till gryningens början platta på landflygplats avdelat område avsett för luftfartygs av- och pålastning, passagerares av- och påstigning, luftfartygs tankning, uppställning eller underhåll; benämningar som stationsplatta och hangarplatta kan användas för att ange plattans läge skymning tillstånd då solskivans centrum rör sig från horisontalplanet och till 6° under horisontalplanet start-stigyta hinderyta som utgörs av start-stigområdets vertikala projektion på ett plan med bestämd hinderfri lutning taxibana inom landflygplats anvisad eller anlagd väg för luftfartygs taxning avsedd som förbindelse mellan delar av flygplatsområdet, och som inkluderar: a) taxningsväg på platta (Aircraft stand taxilane); del av platta endast avsedd att medge taxning till och från uppställningsplats platta, b) taxibana på platta (Apron taxiway); del av taxibansystem belägen på en platta avsedd att medge taxning som korsar plattan, och c) snabbavfartstaxibana (Rapid exit taxiway); taxibana som ansluter till banan under en spetsig vinkel och är avsedd att medge landande flygplan att lämna banan i högre fart än vad som är möjligt via andra avfarter och på så sätt minska den tid banan är upptagen. uppställningsplats på platta eller annan yta inom ett färdområde som är särskilt avdelad plats för luftfartygs uppställning övergångsyta kombination av hinderbegränsande ytor som lutar utåt och uppåt från det yttre stråkets yttre begränsningslinje enligt minimikraven för respektive banas referenskod och från sidokanterna av inflygningsytorna; övergångsytan sträcker sig i höjdled upptill den horisontella ytan.

text: Ömsesidigt erkännande

text: Ett fast föremål som genomtränger den horisontella eller koniska ytan ska betraktas som ett hinder och vara markerat med färg. Om flygplatsen används under mörker, ska hindret vara försett med ljus. Undantag för markering och ljus kan göras om hindret 1. skärmas av ett annat ljusmarkerat hinder, 2. är en sjöfartsfyr, och flygplatsen genom en flygoperativ analys visar att fyrens ljus är tillräckligt, eller 3. genom sin form, storlek eller färg är tillräckligt framträdande.

text: Bilaga

text: Tabell 1.

text: Taxibana, som inte är en tax- Taxningsväg på platta, Kodbokstav ningsväg på platta, centrumlinje centrumlinje till föremål till föremål (meter) (meter)

text: Allmänna råd

text: Bild 1. Grundläggande markeringsmönster

text: Tabell 2. Bredder för markeringsband

text: Större än Överskrider inte Bandbredd

text: 1,5 m 210 m 1/7 av den längsta dimensionen 210 m 270 m 1/9 av den längsta dimensionen 270 m 330 m 1/11 av den längsta dimensionen

text: Bilaga

text: Större än Överskrider inte Bandbredd

text: 450 m 510 m 1/17 av den längsta dimensionen 510 m 570 m 1/19 av den längsta dimensionen 570 m 630 m 1/21 av den längsta dimensionen

text: Användning av markeringar med färg

text: Användning av flaggor

text: Hinderljus

text: Användning av hinderljus

text: Beroende på typen av hinder, ska följande typer av ljus användas för markering av hinder, med de egenskaper som framgår av tabell 1 i bilagan: 1. Lågintensiva hinderljus typ A eller B ska användas om hindret inte har stor utbredning och dess höjd över den omgivande marken inte överstiger 45 meter. 2. Medelintensiva eller högintensiva hinderljus ska användas om ett hinder behöver uppmärksammas särskilt och lågintensiva hinderljus typ A eller B inte är tillräckliga. 3. Lågintensiva hinderljus typ C ska användas på fordon och andra rörliga föremål som inte utgör luftfartyg, med undantag för vad som anges i punkt 4 nedan. 4. Lågintensiva hinderljus typ D ska användas på vägledningsfordon (s.k. follow me-fordon). 5. Lågintensiva hinderljus typ B ska användas om hindrets höjd över den omgivande marken överstiger 45 meter. För sådana hinder, liksom för hinder med stor utbredning, bör dock medelintensiva hinderljus typ A, B eller C användas. Medelintensiva hinderljus typ A och C ska i så fall användas självständigt medan medelintensiva hinderljus typ B ska kombineras med lågintensiva hinderljus typ B. 6. Högintensiva hinderljus typ A ska användas för att markera ett hinder om dess höjd över den omgivande marken överstiger 150 meter och flygplatsen genom en flygoperativ analys visar att dessa ljus är nödvändiga för att hindret ska uppmärksammas på dagen. 7. Högintensiva hinderljus typ B ska användas för att markera ledningsstolpar som bär upp luftledningar eller luftkablar när

text: Bilaga

text: Placering av hinderljus

text: Bilaga

text: Tabell 3.

text: Egenskaper för lågintensiva hinderljus

text: Egenskaper för högintensiva hinderljus

text: Tabell 4. t

text: TSFS 2010:137

text: TSFS 2010:137

text: På Transportstyrelsens vägnar STAFFAN WIDLERT Göran Svensson (Luftfartsavdelningen)

text: Bilaga

text: Bilaga.

text: Bild 1. Vanliga färger för markering 13

text: Bilaga

text: Tabell 1. Egenskaper för hinderljus

text: 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12

text: Typ av Färg Signaltyp/ Maximal ljusstyrka (cd) vid Verti- Ljusstyrka (cd) vid en given ljus (blink- given bakgrundsluminans kal ljus- elevationsvinkel när ljusarmaturen är frek- sprid- installerad i horisontalplanet (d) vens) ning Över 50–500 Under -10° -1° (f) ±0° (f) +6° +10° 500 cd/m 50 (e) 2 2 cd/m cd/m Låginten- Röd Fasta Ej 10 mnm 10 mnm 10° – – – 10 10 siva, tillämp- mnm mnm typ A ligt (g) (g) (fast hinder) Låginten- Röd Fasta Ej 32 mnm 32 mnm 10° – – – 32 32 siva, tillämp- mnm mnm typ B ligt (g) (g) (fast hinder) Låginten- Gul/ Blinkan- Ej 40 mnm 40 mnm 12° (h) – – – – – siva, blå de tillämp- (b) (b) typ C (a) (60–90 ligt max 400 max (rörligt bpm) 400 hinder) Låginten- Gul Blinkan- Ej 200 200 12° (i) – – – – – siva, de tillämp- mnm (b) mnm Typ D (60–90 ligt max 400 (b) follow- bpm) max me- 400 fordon) Medel- Vit Blinkan- 20 000 20 000 20 000 3° mnm 3 % 50 % 100 % – – intensiva, de (b) (b) (b) max mnm mnm typ A (20–60 ± 25 % ± 25 % ± 25 % 75 % bpm) max Medel- Röd Blinkan- Ej Ej 20 000 3° mnm – 50 % 100 % – – intensiva, de tillämp- tillämp- (b) mnm mnm typ B (20–60 ligt ligt ± 25 % 75 % bpm) max Medel- Röd Fasta Ej Ej 20 000 3° mnm – 50 % 100% – – intensiva, tillämp- tillämp- (b) mnm mnm typ C ligt ligt ± 25 % 75 % max

text: Bilaga

text: 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12

text: Typ av Färg Signaltyp/ Maximal ljusstyrka (cd) vid Verti- Ljusstyrka (cd) vid en given ljus (blink- given bakgrundsluminans kal ljus- elevationsvinkel när ljusarmaturen är frek- sprid- installerad i horisontalplanet (d) vens) ning Över 50–500 Under -10° -1° ±0° (f) +6° +10° 500 cd/m 50 (e) (f) 2 2 cd/m cd/m Höginten- Vit Blink- 200 000 20 000 20 000 3°–7° 3 % 50 % 100 % – – siva, ande (b) (b) (b) max mnm mnm typ A (40–60 ± 25 % ± 25 % ± 25 % 75 % bpm) max Höginten- Vit Blink- 100 000 20 000 20 000 3°–7° 3 % 50 % 100 % – – siva, ande (b) (b) (b) max mnm mnm typ B (40–60 ± 25 % ± 25 % ± 25 % 75 % bpm) max

text: Bilaga

text: Bilaga

text: Bilaga

text: Bild 4. 18

text: Bilaga

text: Bild 5. 19

text: Bilaga

text: Bild 6. 20


text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas för utrustning och installationer på en flygplats av den som ska driva, utforma eller bygga om en flygplats som ska vara godkänd enligt Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2010:118

text: ) om godkännande av flygplats. Föreskrifterna omfattar inte flygplatser som enbart är avsedda för helikopterverksamhet. (

text: TSFS 2012:95

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med

text: flygtrafik- (Air Traffic Services, ATS) olika flyginformations-, ledningstjänst alarmerings-, flygrådgivnings- och flygkontrolltjänster (områdeskontrolltjänst, inflygningskontrolltjänst och flygplatskontrolltjänst) flygtrafiktjänst (Air Navigation Services, ANS) flygtrafikledningstjänst, flygvädertjänst, flygbriefingtjänst samt kommunikations-, navigations- och övervakningstjänster

text: funktionsnivå nivå som reglerar vid vilken nivå förebyggande underhåll måste utföras färdområde den del av en flygplats som är avsedd för luftfartygs start, landning och taxning och som består av manöverområdet och plattan (plattorna) gryning tillstånd då solskivans centrum rör sig från 6° under horisontalplanet till horisontalplanet hinderljus ljus som utmärker hinder som kan utgöra fara för luftfarten, hinderljus kan visa fast eller blinkande sken instrumentflyg- godkänd flygplats inbegripet militär flygplats plats upplåten för civil luftfart där personal utövar flygtrafikledningstjänst; flygtrafikledningen ska minst utgöras av flyginformationstjänst för flygplats (AFIS) i vilken meteorologisk observationstjänst ska ingå instrumentväder- väderförhållanden uttryckta i värden för sikt, avstånd förhållanden från moln samt molnbas lägre än fastställda minima för visuella väderförhållanden manöverområde den del av en flygplats som är avsedd för luftfartygs start, landning och taxning; i manöverområdet ingår dock inte plattor, uppställningsplatser, klargöringsområden eller flygplanvägar (

text: TSFS 2012:95

text: ) mörker det tillstånd som infaller från skymningens slut till gryningens början precisionsbana bana försedd med utrustning för precisionsinflygning skymning tillstånd då solskivans centrum rör sig från horisontalplanet och till 6° under horisontalplanet

text: Ömsesidigt erkännande

text: En produkt som är lagligen tillverkad eller saluförs enligt regelverk i andra medlemsstater inom Europeiska unionen, Turkiet eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) jämställs med produkter som uppfyller kraven i dessa föreskrifter, under förutsättning att en likvärdig säkerhetsnivåuppnås genom dessa staters regelverk.

text: 2 kap. Kraftförsörjningssystem för flygnavigeringsanläggningar

text: Det ska finnas tillräcklig kraftförsörjning på en flygplats för att säkerställa att installerade flygnavigeringsanläggningar fungerar.

text: Det ska finnas reservkraftförsörjning för de bansystem som är avsedda att användas under instrumentväderförhållanden samt för banor som är avsedda för start vid en bansynvidd som är lägre än 800 meter. (TSFS

text: Kraftförsörjningssystem som är avsedda för visuella navigationshjälpmedel och radionavigationshjälpmedel ska vara konstruerade och utformade så att ett feltillstånd inte innebär att en flygbesättning ges otillräcklig vägledning av visuella eller elektroniska hjälpmedel eller erhåller vilseledande information.

text: Om en bana som utgör en del av en standardiserad taxningsväg har försetts med banljus och taxibanljus, ska kraftförsörjningssystemet vara utformat så att inte båda ljussystemen kan manövreras samtidigt.

text: Där det krävs reservkraft ska den ha kapacitet att försörja minst följande utrustning och installationer på flygplatsen: 1. De signalljus och den minimibelysning som krävs för att flygtrafikledningspersonalen ska kunna utföra sina uppgifter. 2. Alla hinderljus på och i närheten av en flygplats som är nödvändiga för en säker luftfart. 3. Inflygningsljussystem, banljussystem och taxibanljussystem. 4. Meteorologisk utrustning. 5. Väsentlig utrustning och anläggningar för de räddningstjänstenheter som är knutna till flygplatsen. 6. Strålkastarbelysning på en avskild parkerings- eller uppställningsplats för luftfartyg. Reservkraftförsörjningen bör kunna försörja de nödvändiga ljusen och navigeringsanläggningarna under den tid som krävs för att avveckla aktuell trafik.

text: Kraftförsörjningen till de anläggningar för vilka reservkraft är ett krav, ska anslutas på ett sådant sätt att reservkraften automatiskt kopplas in när det uppstår fel på den normala krafttillförseln.

text: Tiden från det att ett fel uppstår på den normala kraftförsörjningen till dess att reservkraftförsörjningen har uppnått tillräcklig kapacitet får inte överstiga de tider som anges i bilagan.

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2012:95

text: 3 kap. Installationssäkerhet för elsystem

text: Installationssäkerheten för en flygplats kraftförsörjnings- och ljussystem ska vara så pass tillförlitlig att ett feltillstånd inte medför att en flygbesättning får vilseledande information.

text: Ljuspunkter som ingår i ett ljussystem ska vara konstruerade och installerade på ett sådant sätt att normalt förekommande fel inte ger upphov till någon väsentlig förändring av ljusbilden eller missledande ljusmönster.

text: För en bana som är avsedd för start vid bansynvidd som är lägre än 800 meter ska elsystem för kraftförsörjning, ljus och reglering av ljussystemen vara utformade så att ett feltillstånd inte innebär att flygbesättningen ges otillräcklig visuell vägledning eller får vilseledande information.

text: 4 kap. Reglering av ljussystem

text: Följande högintensiva ljussystem ska kunna manövreras och regleras separat: 1. inflygningsljus 2. bankantljus, tröskelljus och banändljus 3. centrumlinjeljus och 4. sättningszonsljus. Ljussystemen ska kunna regleras genom att styra ljusstyrkan.

text: Utrustning för att styra flygplatsens lågintensiva ljussystem med hjälp av radio från flygplan kan installeras på en flygplats. Om en sådan utrustning installeras, ska den vara konstruerad så att ljusen efter varje anrop för tändning hålls tända under minst 30 minuter efter senaste anrop. Ljusen ska inte kunna släckas med radiosignal från flygplan.

text: På flygplatser med banor med kodsiffra 3 eller 4 ska reglerutrustningen för flygplatsljussystem anslutas till ett kraftförsörjningssystem som är oberoende av den primära kraftförsörjningen.

text: Under en flygplats öppethållningstid ska hinderljus vara tända under mörker eller nedsatt sikt.

text: Avspärrningar på vägar som passerar manöverområdet eller på annat sätt påverkar luftfarten och som är försedda med ljus eller annan trafikreglering ska kunna manövreras av den lokala leverantören av flygtrafikledningstjänst.

text: 5 kap. Övervakning av ljussystem

text: Instrumentflygplatser ska ha ett system för övervakning av flygplatsljus för att säkerställa ljussystemens tillförlitlighet.

text: De ljussystem som används för att leda luftfartyg ska övervakas automatiskt så att de visar varje fel som kan påverka ljusstyrka och ljusmönster. Informationen ska automatiskt vidarebefordras till den som övervakar funktionen av ljussystemen.

text: För en bana som är avsedd för användning vid en bansynvidd som är lägre än 550 meter ska de ljussystem som framgår av 4 kap. 1 § övervakas så att det omedelbart indikeras om ett ljussystem underskrider den angivna funktionsnivån. Informationen ska vidarebefordras till den som svarar för underhållet av ljussystemen.

text: För en bana som är avsedd för användning vid en bansynvidd som är lägre än 550 meter ska ljussystemen övervakas automatiskt så det indikeras om funktionaliteten för något ljussystem sjunker under den lägsta bruksnivån. Informationen ska automatiskt vidarebefordras till den lokala leverantören av flygtrafikledningstjänst. När en förändring av ljusens status har inträffat bör en indikation om detta ges inom två sekunder om det gäller en stoppbar på en väntplats för bana, och inom fem sekunder för alla andra typer av visuella hjälpmedel.

text: För hinderljus, där samtliga ljuskällor inte kan observeras direkt ska det finnas övervakningssystem på en lämplig plats i anslutning till hindret, som kan visa hinderljusets feltillstånd. För hinderljus som fjärrmanövreras från en central plats (till exempel en ATS-lokal) ska dock feltillstånd visas på denna plats. Övervakningsutrustningen ska visa bortfall av ljuskällor i en ljusenhet eller inkoppling av reservljuskälla.

text: När annan kraftförsörjning än primärkraft är inkopplad ska indikering om detta tillstånd ges till den lokala leverantören av flygtrafikledningstjänst.

text: Avspärrningar på vägar som passerar manöverområdet eller på annat sätt påverkar luftfarten och som är försedda med ljus eller annan trafikreglering ska övervakas så att indikering av ett eventuellt feltillstånd ges till den lokala leverantören av flygtrafikledningstjänst.

text: Övervakningsutrustning för flygplatsljussystem ska anslutas till ett kraftförsörjningssystem som är oberoende av den primära kraftförsörjningen.

text: Övervakning av ljussystemens funktion ska baseras på mätning av utgående effekt, spänning eller strömstyrka och får inte grunda sig på inkopplingsenheternas läge.

text: 6 kap. Stängsel

text: Det ska finnas stängsel eller lämplig avspärrning på en flygplats för att 1. förhindra att djur som är stora nog att utgöra en fara för luftfartyg ska kunna ta sig in på färdområdet, och

text: 2. avskräcka obehöriga personer från att oavsiktligt ta sig in på ett område på flygplatsen som inte är avsett för allmänheten.

text: Om anläggningar för flygnavigering är belägna utanför flygplatsen, ska det finnas lämpliga anordningar för att förhindra obehörigt tillträde till anläggningarna.

text: Stängsel eller avspärrningar ska placeras så att de skiljer färdområdet och andra anläggningar eller zoner på flygplatsen som är nödvändiga för säkra flygoperationer från områden som är öppna för allmänheten.

text: 7 kap. Placering av utrustning och installationer på operativa områden

text: Master och andra bärande konstruktioner som är monterade ovan mark inom färdområdet och inflygningsområden ska ha liten massa och vara av bräcklig konstruktion.

text: Anläggningar eller utrustning som inte är till för ett luftfartygs navigering får inte placeras 1. på en stråkyta till en bana, 2. på ett säkerhetsområde vid banände, 3. på ett taxibanstråk, 4. på ett mindre avstånd än det som anges i Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om utformning och bansystem och plattor på flygplats för avstånd mellan centrumlinje på taxibana och fast föremål, eller 5. på eller inom ett hinderfritt stigområde om det skulle innebära en risk för ett luftfartyg i luften.

text: Utrustning eller installation som är nödvändig för ett luftfartygs navigering ska ha liten massa, vara av bräcklig konstruktion och monteras så lågt som möjligt om den måste vara placerad 1. på den del av ett banstråk som ligger inom 75 meter från banans centrumlinje när kodsiffran är 3 eller 4, eller 45 meter från banans centrumlinje när kodsiffran är 1 eller 2, 2. på ett säkerhetsområde vid en banände, ett taxibanstråk eller inom ett avstånd från sådana ytor som kan innebära en risk för luftfartyg, eller 3. inom ett hinderfritt stigområde som kan innebära en risk för ett luftfartyg i luften.

text: Utrustning eller installationer som är nödvändiga för ett luftfartygs navigering och som måste vara placerade på den yttre icke utjämnade delen av ett banstråk ska betraktas som hinder. Sådan utrustning och installation ska ha liten massa, vara av bräcklig konstruktion och monteras så lågt som möjligt.

text: Utrustning eller installation som krävs för luftfartygs navigering ska ha liten massa, vara av bräcklig konstruktion och monteras så lågt som möjligt om den måste vara placerad på eller nära ett banstråk för en bana som är försedd med utrustning för precisionsinflygning och utrustningen eller installationen 1. är placerad på den del av stråkytan som ligger inom 77,5 meter från banans centrumlinje om banans referenskod är 4 F, eller 2. är placerad inom 240 meter från stråkänden, och a) inom 60 meter från banans förlängda centrumlinje om banans referenskod är 3 eller 4, b) inom 45 meter från banans förlängda centrumlinje om banans referenskod är 1 eller 2, eller 3. genomtränger den inre inflygningsytan, den inre övergångsytan eller ytan för avbruten landning.

text: 8 kap. Undantag

text: Transportstyrelsen kan medge undantag från dessa föreskrifter.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 10 oktober 2010. 2. Anläggningar som har tagits i drift före den 10 oktober 2010 och som anlagts eller utformats enligt äldre krav ska senast den 10 oktober 2012 uppfylla de nya kraven i 2 kap. 8 § på reservkraft för banor som är avsedda för start vid en bansynvidd som är lägre än 800 meter. 3. Anläggningar som har tagits i drift före den 10 oktober 2010 ska senast den 31 december 2017 uppfylla kraven i 6 kap. 1–3 §§ på stängsel. 4. Anläggningar såsom apparathus till navigeringshjälpmedel eller liknande, som har tagits i drift före den 10 oktober 2010, ska senast den 31 december 2017 uppfylla kraven i 7 kap. 6 § på liten massa och bräcklig konstruktion om dessa är placerade inom inflygningsområdet ut till 240 meter från stråkets slut, inom säkerhetsområdet vid banänden eller på stråkytan. 5. Om det i föreskrifter hänvisas till BCL-F 2.1 Allmänna bestämmelser om byggnader, anläggningar och utrustning vid godkänd flygplats, som enligt Transportstyrelsens föreskrifter (

text: TSFS 2010:137

text: ) om flygplatsdata upphävts, tillämpas i stället denna nya författning. 6. Om det i föreskrifter hänvisas till BCL-F 2.2 Bestämmelser om utformning av godkänd flygplats – Tekniska specifikationer, som enligt Transportstyrelsens föreskrifter (

text: TSFS 2010:137

text: ) om flygplatsdata upphävts, tillämpas i stället denna nya författning. (

text: TSFS 2013:91

text: TSFS 2010:180

text: Denna författning träder i kraft den 10 december 2010.

text: TSFS 2012:95

text: Denna författning träder i kraft den 1 september 2012.

text: TSFS 2013:91

text: Denna författning träder i kraft den 20 december 2013.

text: Bilaga

text: Bilaga. Krav på reservkraftförsörjning

text: Bana Flygplatsljus som behöver Maximal elförsörjning inkopplingstid

text: Icke-instrumentbana Visuell glidbaneindikering 1 minut Bankant 1 minut Bantröskel 1 minut Banände 1 minut Hinderljus 1 minut

text: Icke-precisions- Inflygningsljussystem 15 sekunder inflygningsbana Visuell glidbaneindikering 15 sekunder 15 sekunder Bankant 15 sekunder Bantröskel Banände 15 sekunder 15 sekunder Hinderljus

text: Precisionsinflygningsbana Inflygningsljussystem 15 sekunder kategori I Bankant 15 sekunder 15 sekunder Visuell glidbaneindikering 15 sekunder Bantröskel Banände 15 sekunder 15 sekunder Taxibanljus till bana i användning 15 sekunder Hinderljus

text: Bilaga

text: Varselljus för 15 sekunder snabbavfartstaxibana

text: Samtliga banor som används Varningsljus för bana i 15 sekunder under en bansynvidd <1 200 meter användning

text: Bana avsedd för start vid a Bankant 15 sekunder bansynvidd < 800 m Banände 1 sekund Banans centrumlinjeljus 1 sekund Alla stoppbarer 1 sekund Taxibanljus 15 sekunder Hinderljus 15 sekunder

text: a. En sekund om banan saknar centrumlinjeljus.

title: Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om utrustning och installationer på flygplats, TSFS 2010:136

text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas av den som ska utforma eller bygga om en flygplats som ska vara godkänd enligt Transportstyrelsens föreskrifter för utrustning och installationer på flygplatsen. Föreskrifterna omfattar inte flygplatser som enbart är avsedda för helikopterverksamhet.

text: Definitioner och förkortningar

text: I dessa föreskrifter avses med

text: bana på landflygplats avgränsad rektangulär yta, iordningsställd för luftfartygs landning och start bansynvidd sträcka över vilken piloten i ett luftfartyg på banans centrumlinje kan se banans dagermarkeringar, bankantsljus eller centrumlinjeljus bruksnivå nivå till vilken flygplatsljus får användas i drift flygplats på land eller vatten angivet område (med byggnader, anläggningar och utrustning), som helt eller delvis avses för luftfartygs landning, start och rörelser i övrigt på marken (vattnet) flygplatsljus ljus anordnande på och i anslutning till flygplats med avsikten att ge visuell vägledning för luftfartyg flygtrafik- (Air Traffic Services, ATS) olika flyginformations-, ledningstjänst alarmerings-, flygrådgivnings- och flygkontrolltjänster (områdeskontrolltjänst, inflygningskontrolltjänst och flygplatskontrolltjänst)

text: funktionsnivå nivå som reglerar vid vilken nivå förebyggande underhåll måste utföras färdområde den del av en flygplats som är avsedd för luftfartygs start, landning och taxning och som består av manöverområdet och plattan (plattorna) gryning tillstånd då solskivans centrum rör sig från 6° under horisontalplanet till horisontalplanet hinderljus ljus som utmärker hinder som kan utgöra fara för luftfarten, hinderljus kan visa fast eller blinkande sken godkänd flygplats inbegripet militär flygplats upplåten

text: instrumentflyg-

text: för civil luftfart där personal utövar flygtrafiklednings-

text: plats

text: tjänst; flygtrafikledningen ska minst utgöras av flyginformationstjänst för flygplats (AFIS) i vilken meteorologisk observationstjänst ska ingå instrumentväder- väderförhållanden uttryckta i värden för sikt, avstånd förhållanden från moln samt molnbas lägre än fastställda minima för visuella väderförhållanden mörker det tillstånd som infaller från skymningens slut till gryningens början precisionsbana bana försedd med utrustning för precisionsinflygning skymning tillstånd då solskivans centrum rör sig från horisontalplanet och till 6° under horisontalplanet taxibanstråk område som inkluderar taxibanan avsett att skydda flygplan på taxibanan och reducera risken för skada på flygplan som oavsiktligt lämnar taxibanan.

text: Ömsesidigt erkännande

text: Det ska finnas reservkraftförsörjning för de bansystem som är avsedda att användas under instrumentväderförhållanden eller mörker.

text: Reservkraft ska finnas för banor som är avsedda för precisionsinflygning och för banor som är avsedda för start vid en bansynvidd som är lägre än 800 meter.

text: 4 kap. Reglering av ljussystem

text: Följande högintensiva ljussystem ska kunna manövreras och regleras separat: 1. inflygningsljus 2. bankantljus, tröskelljus och banändljus 3. centrumlinjeljus 4. sättningszonsljus. Ljussystemen ska kunna regleras genom att styra ljusstyrkan.

text: 5 kap. Övervakning av ljussystem

text: 6 kap. Stängsel

text: Anläggningar eller utrustning som inte är till för ett luftfartygs navigering får inte placeras 1. på en stråkyta till en bana, 2. på ett säkerhetsområde vid banände, 3. på ett taxibanstråk, 4. på ett mindre avstånd än det som anges i Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2010:132

text: ) om utformning och bansystem och plattor på flygplats för avstånd mellan centrumlinje på taxibana och fast föremål, eller 5. på eller inom ett hinderfritt stigområde om det skulle innebära en risk för ett luftfartyg i luften.

text: Om funktionen hos utrustning eller installation som är avsedd för luftfartygs navigering och dess funktion kräver att den placeras inom nedan angivet område får sådan utrustning eller installation vara placerad inom 240 meter från stråkänden 1. inom 60 meter från banans förlängda centrumlinje när kodsiffran är 3 eller 4, eller 2. inom 45 meter från banans förlängda centrumlinje när kodsiffran är 1 eller 2, och banan är försedd med utrustning för precisionsinflygning.

text: 8 kap. Undantag

text: 1. Denna författning träder i kraft den 10 oktober 2010. 2. Anläggningar som har tagits i drift före den 10 oktober 2010 ska senast den 10 oktober 2015 uppfylla kraven i 6 kap. 1–3 §§ på stängsel. 3. Om det i föreskrifter hänvisas till BCL-F 2.1 Allmänna bestämmelser om byggnader, anläggningar och utrustning vid godkänd flygplats, som enligt Transportstyrelsens föreskrifter (

text: TSFS 2010:137

text: ) om flygplatsdata upphävts, tillämpas i stället denna nya författning. 4. Om det i föreskrifter hänvisas till BCL-F 2.2 Bestämmelser om utformning av godkänd flygplats – Tekniska specifikationer, som enligt Transportstyrelsens föreskrifter (

text: TSFS 2010:137

text: ) om flygplatsdata upphävts, tillämpas i stället denna nya författning.

text: Utgivare: Kristina Nilsson, Transportstyrelsen, Norrköping ISSN 2000-1975 8

text: Bilaga

text: Bilaga. Krav på reservkraftförsörjning

text: Icke-instrumentbana Visuell glidbaneindikering 1 minut Bankant 1 minut Bantröskel 1 minut Banände 1 minut Hinder 1 minut Icke-precisions- Inflygningsljussystem 15 sekunder inflygningsbana

text: Visuell glidbaneindikering 15 sekunder Bankant 15 sekunder Bantröskel 15 sekunder Banände 15 sekunder Hinderljus 15 sekunder Precisionsinflygningsbana Inflygningsljussystem 15 sekunder kategori I Bankant 15 sekunder Visuell glidbaneindikering 15 sekunder Bantröskel 15 sekunder Banände 15 sekunder Taxibanljus till bana i 15 sekunder användning Hinder 15 sekunder Precisionsinflygningsbana Inre 300 m av 1 sekund kategori II/III inflygningsljussystemet Andra delar av 15 sekunder inflygningsljussystemet Hinderljus 15 sekunder Bankant 15 sekunder Bantröskel 1 sekund Banände 1 sekund Banans centrumlinje 1 sekund Banans sättningszon 1 sekund Alla stoppbarer 1 sekund Taxibanljus till bana i 15 sekunder användning Varselljus för 15 sekunder snabbavfartstaxibana Samtliga banor som används Varningsljus för bana i 15 sekunder under en bansynvidd <1 200 meter användning

text: Bilaga

text: a Bana avsedd för start vid Bankant 15 sekunder bansynvidd < 800 m Banände 1 sekund Banans centrumlinjeljus 1 sekund Alla stoppbarer 1 sekund Taxibanljus 15 sekunder Hinder 15 sekunder a. En sekund om banan saknar centrumlinjeljus.