title: Skolverkets föreskrifter om uppgiftsinsamling från skolhuvudmännen

text: I denna författning finns föreskrifter om skyldighet för skolhuvudmän att för uppföljning och utvärdering av skolväsendet lämna uppgifter om sin skolverksamhet. Uppgifter om svenska utlandsskolor med undantag av uppgifter om betyg samt intäkter och kostnader skall lämnas till Skolverket. Övriga uppgifter skall lämnas till Statistiska centralbyrån, såvida Skolverket inte anger annat för viss uppgiftsinsamling.

text: Följande skolhuvudmän skall lämna uppgifter enligt vad som föreskrivs i nedan angivna bilagor:

text: Bilaga 1

text: Kommuner

text: Bilaga 2

text: Landsting

text: Bilaga 3

text: Sameskolstyrelsen

text: Bilaga 4

text: Specialskolemyndigheten

text: Bilaga 5

text: Huvudmän för fristående grundskolor samt riksinternatskolor och internationella skolor för skolpliktiga elever

text: Bilaga 6

text: Huvudmän för fristående särskolor

text: Bilaga 7

text: Huvudmän för riksinternatskolor, fristående gymnasieskolor och kompletterande skolor med statsbidrag

text: Bilaga 8

text: Huvudmän för svenska utlandsskolor

text: Uppgifterna skall lämnas enligt de definitioner som anges i bilaga 9.

text: Om tid som avses i denna författning infaller på en lördag eller söndag, avses i stället närmast föregående fredag.

text: För uppgiftsinsamling från huvudmän som avses i bilagorna 1–7 lämnar Statistiska centralbyrån närmare upplysningar och skickar före varje insamlingstillfälle till berörda skolhuvudmän anvisningar för hur uppgifterna skall lämnas. Motsvarande gäller för de uppgifter Statistiska centralbyrån samlar in från svenska utlandsskolor.

text: Bilaga 1

text: Uppgiftsskyldighet för kommuner

text: Tid som upp- Senaste dag Uppgifter gifterna skall för inlämning avse av uppgifter

text: Förskoleklass

text: 15 okt. 1 nov. Antal elever uppdelat på kön och ålder i varje skola.

text: Antal elever med annat modersmål än svenska med uppdelning på språk och kön i varje skola.

text: Antal elever som deltar i modersmålsundervisning/får stöd i modersmålet med uppdelning på språk och kön i varje skola.

text: Antalet elever som deltar i undervisning i/får stöd i svenska som andraspråk med uppdelning på språk och kön i varje skola.

text: Antal elever folkbokförda i kommunen som går i förskoleklass i annan kommun.

text: Antal elever folkbokförda i annan kommun som går i förskoleklass i kommunen.

text: Antal elever folkbokförda i kommunen som går i fristående eller enskild förskoleklass.

text: Grundskola

text: Antal elever uppdelat på kön och år i varje skola.

text: Antal elever som är inskrivna i grundskolan men får sin undervisning i en klass i särskolan (integrerade elever) uppdelat på kön och år i varje skola.

text: Antal elever i år 1 med uppdelning på kön och ålder i varje skola.

text: Antal elever uppdelat på språkval samt kön och år i varje skola.

text: Antal elever som påbörjat undervisning i engelska innevarande läsår uppdelat på kön och år i varje skola.

text: Bilaga 1

text: Tid som upp- Senaste dag Uppgifter gifterna skall för inlämning avse av uppgifter 15 okt. 1 nov. Antal elever som är berättigade till modersmålsundervisning med uppdelning på språk, kön och år i varje skola.

text: Antal elever som deltar i modersmålsundervisning med uppdelning på språk, kön och år samt efter om undervisningen anordnas innanför eller utanför timplanebunden tid.

text: Antal elever som deltar i undervisning i svenska som andraspråk med uppdelning på språk, kön och år i varje skola.

text: Antal barn för vilka kommunen skall sörja för att grundskoleutbildning kommer till stånd men som undervisas i annan kommuns grundskola.

text: Antal barn för vilka annan kommun skall sörja för att grundskoleutbildning kommer till stånd men som undervisas i kommunens grundskola.

text: Antal barn för vilka kommunen skall sörja för att grundskoleutbildning kommer till stånd men som fullgör vanlig skolplikt i fristående skola.

text: Antal barn som fullgör skolplikten på annat sätt än som anges i

text: skollagen

text: Gymnasieskola

text: (I Centrala studiestödsnämndens författningssamling

text: CSNFS 1992:20

text: med ändring

text: CSNFS 1994:11

text: ges föreskrifter om uppgiftslämnandet rörande elever i gymnasieskolan och andra gymnasiala utbildningar till Centrala studiestödsnämnden för utbetalning av studiestöd. Vissa av dessa uppgifter är underlag för statistik om elever i gymnasieskolan.)

text: Särskola

text: Antal elever med uppdelning på kön, ålder, år, typ av skolgång, deltagande i modersmålsundervisning uppdelat på språk, deltagande i undervisning i svenska som andraspråk samt hemkommun i varje skola.

text: Bilaga 1

text: Förskoleklass, grundskola, gymnasieskola, kommunal vuxenutbildning, särskola, vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux), svenskundervisning för invandrare (sfi).

text: Den vecka då 15 1 nov. För varje lärare, förskollärare och fritidspedagog med underoktober infaller visning samt för varje rektor och annan skolledare: Personnummer, befattning, skoltillhörighet, tjänstgöringens omfattning fördelad på skolform, eventuell hel tjänstledighet samt anställningsslag (anställning med eller utan tidsbegränsning). För lärare i grundskolan tjänstgöringens omfattning i modersmålsundervisning och undervisning i svenska som andraspråk.

text: Vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux)

text: Personnummer, nivå, antal undervisningstimmar. Antal undervisningsgrupper uppdelat efter gruppstorlek.

text: Samtliga skolformer och uppdragsutbildning

text: Föregående 30 april Summa intäkter/kostnader kalenderår

text: Grundskola, obligatorisk särskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, grundläggande vuxenutbildning, gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning, särvux

text: Intäkter och kostnader för: Undervisning Läromedel, utrustning och skolbibliotek Lokaler och inventarier Skolmåltider Elevvård Skolskjutsar, reseersättningar och inackordering Köp/försäljning av skolplatser från/till annan kommun

text: Grundskola, obligatorisk särskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola

text: Kostnader för: Köp av verksamhet från fristående skolor. Antal elever som köp/försäljning av verksamhet från fristående skola avser.

text: Bilaga 1

text: Tid som upp- Senaste dag Uppgifter gifterna skall för inlämning avse av uppgifter Föregående 30 april Särskola, gymnasieskola, kommunal vuxenutbildning, särkalenderår vux Kostnader för: Köp av skolplatser från landsting.

text: Grundskola

text: Kostnader för: Köp av skolplatser från staten.

text: Gymnasieskola, grundläggande vuxenutbildning, gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning, särvux, svenskundervisning för invandrare

text: Kostnader för: Köp av skolplatser från annan utbildningsanordnare.

text: Gymnasieskola, grundläggande vuxenutbildning, gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning

text: Intäkter från elevavgifter.

text: Grundskola, gymnasieskola, komvux

text: Lokalyta

text: Förskoleklass, grundskola, gymnasieskola, kommunal vuxenutbildning, särskola, vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) samt svenskundervisning för invandrare

text: Kommande läsår 10 juni Förändringar vad gäller namn, adress, telefon- och faxnummer, e-post- och webbadress samt skolform för varje skola och för varje eventuell organisatorisk enhet av flera skolor med gemensam rektor.

text: Grundskola

text: Föregående läsår 18 juni De uppgifter som har antecknats i betygskatalogen för samtliga elever som avslutat skolgången i årskurs 9.

text: För elever som lämnat grundskolan utan att få slutbetyg från årskurs 9: Personnummer, uppgift om i vilket år skolgången avslutades, orsak till att skolgången avslutades.

text: Bilaga 1

text: Gymnasieskola

text: Föregående 18 juni Kopior av slutbetygen för de elever som avslutat gymnasieläsår skolans program.

text: För elever i år 3 som inte erhållit slutbetyg: Utdrag ur betygskatalogen (samlat betygsdokument).

text: Kommunal vuxenutbildning

text: Föregående 1 feb. För varje kursdeltagare: 1 juli-31 dec. resp. 15 aug. Skola, personnummer, kurs, dagtid/kvällstid, datum för kursresp. start och kursslut, antal undervisningstimmar på kursen, antal 1 jan.-30 juni gymnasiepoäng på kursen, anordnare, utbildningsåtgärd, eventuellt avbrott samt betyg på avslutad kurs.

text: Svenskundervisning för invandrare

text: För varje elev: Namn, personnummer, kön, flykting/övrig invandrare/tillståndssökande, modersmål, utbildningsbakgrund, deltagande i läsoch skrivinlärning inom grundläggande vuxenutbildning, tidpunkt för kursstart, tidpunkt för ev. kursslut, tidpunkt för senaste ev. avbrott, orsak till kursslut och avbrott, betyg, elevtimmar.

text: Gymnasieskola

text: 1 juli 15 aug. För elev som sökt till gymnasieskola i kommunen: Personnummer, förstahands- och senarehandsval av studieväg, för varje val vilken kommun/fristående skola valet avser, behörighet, meritvärde, sökandegrupp, intagen på studieväg respektive ej intagen.

text: Bilaga 2

text: Uppgiftsskyldighet för landstinget

text: Gymnasieskola

text: CSNFS 1992:20

text: med ändring

text: CSNFS 1994:11

text: Särskola

text: 15 okt. 1 nov. Antal elever med uppdelning på kön, ålder, år, typ av skolgång, deltagande i modersmålsundervisning med uppdelning på språk, deltagande i undervisning i svenska som andraspråk samt hemkommun i varje skola.

text: Gymnasieskola, kommunal vuxenutbildning, särskola, vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux)

text: Den vecka då 15 1 nov. För varje lärare, rektor och annan skolledare: oktober infaller Personnummer, befattning, skoltillhörighet, tjänstgöringens omfattning fördelad på skolform, eventuell hel tjänstledighet samt anställningsslag (anställning med eller utan tidsbegränsning.

text: Gymnasieskola, gymnasiesärskola, grundläggande vuxenutbildning, gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning

text: Föregående 15 mars Summa intäkter/kostnader kalenderår Intäkter och kostnader för: Undervisning Läromedel, utrustning och skolbibliotek Lokaler och inventarier Skolmåltider Elevvård

text: Bilaga 2

text: Tid som upp- Senaste dag Uppgifter gifterna skall för inlämning avse av uppgifter Föregående 15 mars Försäljning av skolplatser till kommuner kalenderår Intäkter från elevavgifter

text: Lokalyta

text: Gymnasieskola, kommunal vuxenutbildning, särskola samt vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux)

text: Kommande läsår 10 juni Förändringar vad gäller namn, adress, telefon- och faxnummer, e-post- och webbadress samt skolform för varje skola.

text: Gymnasieskola

text: Föregående läsår 18 juni Kopior av slutbetygen för de elever som avslutat gymnasieskolans program.

text: Kommunal vuxenutbildning

text: Gymnasieskola

text: 1 juli 15 aug. För elev som sökt till gymnasieskola i landstinget: Personnummer, förstahands- och senarehandsval av studieväg, behörighet, meritvärde, sökandegrupp, intagen på studieväg respektive ej intagen.

text: Bilaga 3

text: Uppgiftsskyldighet för sameskolstyrelsen

text: Tid som upp- Senaste dag Uppgifter gifterna skall för inlämning avse av uppgifter 15 okt. 1 nov. Antal elever uppdelat på kön och år i varje skola.

text: Antal elever i förskoleklass och i år 1 med uppdelning på kön och ålder i varje skola.

text: Antal elever som är berättigade till modersmålsundervisning med uppdelning på språk, kön och år i varje skola.

text: Antal elever som deltar i modersmålsundervisning med uppdelning på språk, kön och år samt efter om undervisningen anordnas innanför eller utanför timplanebunden tid i varje skola.

text: Den vecka då 1 nov. För varje lärare, förskollärare och fritidspedagog som bedriver 15 okt. infaller undervisning samt för varje rektor och annan skolledare: Personnummer, befattning, skoltillhörighet, tjänstgöringens omfattning, eventuell hel tjänstledighet samt anställningsslag (anställning med eller utan tidsbegränsning).

text: Bilaga 3

text: Tid som upp- Senaste dag Uppgifter gifterna skall för inlämning avse av uppgifter Föregående 15 mars Skolskjutsar och reseersättningar kalenderår Elevhem Köp/försäljning av skolplatser från/till kommun.

text: Kommande läsår 10 juni Förändringar vad gäller namn, adress, telefon- och faxnummer, e-post- och webbadress för varje skola.

text: Bilaga 4

text: Uppgiftsskyldighet för Specialskolemyndigheten

text: Tid som upp- Senaste dag Uppgifter gifterna skall för inlämning avse av uppgifter 15 okt. 1 nov. Antal elever i förskoleklass med uppdelning på kön och ålder i varje skola.

text: Antal elever i varje skola med uppdelning på kön, år, ålder, funktionshinder, hemkommun, deltagande i modersmålsundervisning uppdelat på språk, deltagande i undervisning i svenska som andraspråk samt boendeform.

text: Den vecka då 15 1 nov. För varje lärare, förskollärare och fritidspedagog som bedriver okt. infaller undervisning och för varje rektor och annan skolledare: Personnummer, befattning, skoltillhörighet, tjänstgöringens omfattning, eventuell hel tjänstledighet samt anställningsslag (anställning med eller utan tidsbegränsning).

text: Föregående 15 mars Summa intäkter/kostnader kalenderår Intäkter och kostnader per skola för: Undervisning Läromedel, utrustning och skolbibliotek Lokaler och inventarier Skolmåltider Elevvård Skolskjutsar och reseersättningar Elevhem Köp/försäljning av skolplatser från/till kommun

text: Kommande läsår 10 juni Förändringar vad gäller namn, adress telefon- och faxnummer, e-post- och webbadress för varje skola.

text: Bilaga 5

text: Uppgiftsskyldighet för huvudmän för riksinternatskolor, fristående grundskolor och för internationella grundskolor. Uppgifter lämnas för de verksamheter som förekommer vid skolan.

text: Riksinternatskolor, fristående grundskolor samt internationella grundskolor

text: 15 okt. 1 nov. Antal elever med uppdelning på kön och år.

text: Antal elever i förskoleklass och i år 1 med uppdelning på ålder och kön.

text: Antal elever uppdelat på språkval samt kön och år.

text: Antal elever som påbörjat undervisning i engelska innevarande läsår uppdelat på kön och år.

text: Antal elever som är berättigade till modersmålsundervisning med uppdelning på språk, kön och år.

text: Antal elever som deltar i undervisning i svenska som andraspråk med uppdelning på språk, kön och år.

text: Riksinternatskolor och fristående grundskolor

text: Den vecka då 15 1 nov. För varje lärare, förskollärare och fritidspedagog som bedriver okt. infaller undervisning samt för varje rektor och annan skolledare: Personnummer, befattning, tjänstgöringens omfattning, eventuell hel tjänstledighet samt anställningsslag (anställning med eller utan tidsbegränsning).

text: Internationella grundskolor

text: Antal lärare, förskollärare och fritidspedagoger som bedriver undervisning (personer samt omräknat till heltidstjänster).

text: Bilaga 5

text: Föregående 15 mars Summa intäkter/kostnader räkenskapsår Intäkter och kostnader för: Undervisning Läromedel, utrustning och skolbibliotek Lokaler och inventarier Skolmåltider Elevvård Försäljning av skolplatser till kommuner

text: Intäkter från elevavgifter

text: Lokalyta

text: Föregående läsår 18 juni Kopior av slutbetygen för de elever som avslutat sista årskursen. Personnummer för dessa elever (om detta inte framgår av slutbetygen). För skolor med andra betygssystem än det måloch kunskapsrelaterade betygssystemet, en sammanställning över elever som avslutat sista årskursen innehållande personnummer. För elever som lämnat grundskolan utan att få slutbetyg från årskurs 9: Personnummer, uppgift om i vilket år skolgången avslutades, orsak till att skolgången avslutades.

text: Vart tredje 15 mars vart Antal årsarbetare inom var och en av personalkategorierna kalenderår tredje år fr.o.m. skolsköterska, skolläkare, skolkurator, skolpsykolog och syofr.o.m. 1994 1995 personal

text: Bilaga 6

text: Uppgiftsskyldighet för huvudmän för fristående särskolor

text: Tid som upp- Senaste dag Uppgifter gifterna skall för inlämning avse av uppgifter 15 okt. 1 nov. Antal elever med uppdelning på kön, ålder, år, typ av skolgång, deltagande i modersmålsundervisning uppdelat på språk, deltagande i undervisning i svenska som andraspråk samt hemkommun

text: Den vecka då 1 nov. För varje lärare, rektor och annan skolledare: 15 okt. infaller Personnummer, befattning, skoltillhörighet, tjänstgöringens omfattning, eventuell hel tjänstledighet samt anställningsslag (anställning med eller utan tidsbegränsning).

text: Bilaga 7

text: Uppgiftsskyldighet för huvudmän för riksinternatskolor såvitt gäller utbildning på gymnasienivå, för fristående gymnasieskolor och för kompletterande skolor med statsbidrag. Uppgifter lämnas för de verksamheter som förekommer vid skolan.

text: Elevuppgifter

text: CSNFS 1992:20

text: med ändring

text: CSNFS 1994:11

text: Den vecka då 15 1 nov. För varje lärare, rektor och annan skolledare: okt. infaller Personnummer, befattning, tjänstgöringens omfattning, eventuell hel tjänstledighet samt anställningsslag (anställning med eller utan tidsbegränsning).

text: Intäkter från elevavgifter

text: Lokalyta

text: För elever i år 3 på program, som inte erhållit slutbetyg: Utdrag ur betygskatalogen (samlat betygsdokument).

text: Bilaga 7

text: Tid som upp- Senaste dag Uppgifter gifterna skall för inlämning avse av uppgifter Kommande läsår 10 juni Förändringar vad gäller namn, adress, telefon- och faxnummer, e-post- och webbadress för skolan.

text: 1 juli 15 aug. För dem som sökt till gymnasieskola hos huvudmannen: Personnummer, namn, förstahands- och senarehandsval av studieväg, behörighet, meritvärde, sökandegrupp, intagen på studieväg respektive ej intagen.

text: Vart tredje 15 mars vart Antal årsarbetare inom var och en av personalkategorierna skolkalenderår tredje år fr.o.m. sköterska, skolläkare, skolkurator, skolpsykolog och syo-perfr.o.m. 1994 1995 sonal.

text: Bilaga 8

text: Uppgiftsskyldighet för huvudmän för svenska utlandsskolor

text: Tid som upp- Senaste dag Uppgifter gifterna skall för inlämning avse av uppgifter 15 okt. 1 nov. Antal elever som får inräknas i underlaget för statsbidrag till förskoleklass samt grundskolans årskurser 1–6 respektive 7–9 (reguljär utbildning) uppdelat på kön, årskurs, behörighet (avser svenska elever) och nationalitet.

text: Antal övriga svenska elever i reguljär grundskoleutbildning uppdelat på kön och årskurs.

text: Antal övriga utländska elever i reguljär grundskoleutbildning uppdelat på kön, årskurs och nationalitet.

text: Antal elever i förskoleklass och årskurs 1 uppdelat på ålder och kön.

text: Antal elever som får inräknas i underlaget för statsbidrag till reguljär gymnasieutbildning uppdelat på kön, årskurs, behörighet och studieväg.

text: Antal övriga svenska elever i reguljär gymnasieutbildning uppdelat på kön, årskurs och studieväg.

text: Antal utländska elever i reguljär gymnasieutbildning uppdelat på kön, årskurs, studieväg och nationalitet.

text: Antal behöriga elever som får kompletterande svensk undervisning uppdelat på förskoleklass, grundskola och gymnasieskola.

text: Antal övriga elever som får kompletterande svensk undervisning uppdelat på förskoleklass, grundskola och gymnasieskola.

text: Antal behöriga elever som får handledning vid distansundervisning uppdelat på grundskolans högstadium och gymnasieskola.

text: Bilaga 8

text: Tid som upp- Senaste dag Uppgifter gifterna skall för inlämning avse av uppgifter 15 okt. 1 nov. Antal övriga elever som får handledning vid distansundervisning uppdelat på grundskolans högstadium och gymnasieskola.

text: Den vecka då 15 1 nov. Antal rektorer uppdelat på kön. okt. infaller Antal övriga skolledare uppdelat på kön.

text: Antal tjänstgörande lärare uppdelat på kön, lärarkategori samt efter tjänstgöringens omfattning och genomgången respektive avsaknad av pedagogisk utbildning.

text: Totalantalet lärartimmar fördelat på reguljär grundskoleutbildning, reguljär gymnasieutbildning, distansundervisning och kompletterande svensk undervisning.

text: Föregående 1 okt. Intäkter och kostnader för skolverksamheten budgetår

text: Uppdelning av intäkter och kostnader m.m.

text: Intäkter uppdelade på intäkter av lokaler, statsbidrag, elevavgifter och övriga intäkter.

text: Kostnader uppdelade på kostnader för administration, undervisning, lokaler, läromedel m.m. och övriga kostnader.

text: Intäkter av elevavgifter uppdelade dels på elevavgifter för undervisning och elevavgifter för andra verksamheter (skolskjutsar, skolmåltider m.m.), dels efter vilken utbildning elevavgifterna avser (grundskola åk 1–6, grundskola åk 7–9, gymnasieskola, handledning vid distansundervisning, kompletterande svensk undervisning).

text: Föregående läsår 15 aug. Kopior av slutbetygen för de elever som avslutat sista årskursen i grundskolan. Personnummer för dessa elever (om detta inte framgår av slutbetygen).

text: Kopior av slutbetygen för de elever som avslutat gymnasieskolans program. Personnummer för dessa elever (om detta inte framgår av betygen).

text: Bilaga 8

text: Tid som upp- Senaste dag Uppgifter gifterna skall för inlämning avse av uppgifter Kommande läsår 1 juni Förändringar vad gäller huvudmannens respektive skolans namn, adress, telefon- och telefaxnummer samt e-post- och webbadress.

text: Bilaga 9

text: Definitioner

text: Nedanstående definitioner skall användas när uppgifterna lämnas. Föreskrifterna i detta avsnitt innehåller även vissa förtydliganden som behövs för att de uppgifter som samlas in skall bli enhetligt redovisade. Bilagan har följande innehåll: Avsnitt A innehåller definitioner som skall användas vid redovisning av uppgifter om elever m.m. Avsnitt B innehåller definitioner som skall användas vid redovisning av uppgifter om personal. Avsnitt C innehåller definitioner som skall användas vid redovisning av uppgifter om intäkter och kostnader.

text: A. Uppgifter om elever m.m.

text: Förskoleklass, grundskolan

text: Definitionerna används i tillämpliga delar även för sameskolan, specialskolan och riksinternatskolor för skolpliktiga elever. Elev Den som är elev i förskoleklass respektive i grundskolan vid mättidpunkten.

text: Förtydligande

text: Även elever som är tillfälligt frånvarande skall tas med i redovisningen.

text: Elever i integrerade särskoleklasser, individuellt integrerade särskoleelever och elever i externatklasser tillhörande specialskola skall inte tas med i redovisningen av elever i grundskolan. Dessa elever skall ingå i redovisningen för särskola respektive specialskola.

text: Asylsökande elever som tagits emot i grundskolan skall tas med i redovisningen men särredovisas.

text: Grundskoleelever Elever som är inskrivna i grundskolan men som med stöd av föreskrift som får sin undervis- i 4 kap. 4 § grundskoleförordningen får sin undervisning i en klass i ning i särskolan särskolan (integrerade elever).

text: År Skolår

text: Bilaga 9

text: Förtydligande

text: Elever som går sitt första år i grundskolan redovisas som elever år 1 o.s.v. Detta gäller dock inte för elever som går (gått) om en årskurs. En elev som går om exempelvis årskurs 5 redovisas sålunda som elev i år 5. Elever som inflyttat från annat land och inte tidigare gått i svensk skola redovisas på det år som närmast motsvarar det år han eller hon befinner sig i med tanke på skolpliktens längd.

text: Skola Ett skolhus eller flera skolhus som ligger nära varandra och där grundskoleutbildning bedrivs.

text: Förtydligande

text: För att det skall vara fråga om en skola i den mening som här avses skall vidare de elever som undervisas i skolhuset (skolhusen) utgöra den organisatoriska basen för bildandet av arbetsenheter, klasser och andra stadigvarande undervisningsgrupper.

text: Ålder Ålder vid kalenderårets slut.

text: Språkval/val av nybörjar- Språkval enligt föreskrifter i grundskoleförordningen, 2 kap. 17-18 §§, språk val av nybörjarspråk inom den timtid som i timplanen anges för elevens val (grundskoleförordningen 2 kap. 19-20 §§).

text: Förtydligande

text: Redovisningen avser 1. samtliga möjliga val av språk enligt 2 kap. 17 § grundskoleförordningen (franska, tyska, spanska, finska, samiska, annat språk), 2. samtliga alternativ som kan erbjudas eleven i stället för ovanstående språk enligt 2 kap. 18 § grundskoleförordningen (modersmål, svenska som andraspråk, svenska, engelska, teckenspråk), 3. elever som valt nybörjarspråk inom ramen för elevens val. Endast elever som undervisas enligt kursplanen för moderna språk tas med.

text: Modersmålsundervisning Undervisning i modersmålet (annat än svenska) som ett ämne samt studiehandledning på modersmålet i annat eller andra ämnen.

text: Bilaga 9

text: Berättigad till moders- 1. Elev vars vårdnadshavare (en eller båda) har ett annat språk än målsundervisning svenska som modersmål och språket utgör dagligt umgängesspråk för eleven, förutsatt att eleven har grundläggande kunskaper i språket och önskar få sådan undervisning (grundskoleförordningen 2 kap. 9 §). 2. Samisk, tornedalsfinsk och romsk elev även om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet. 3. Elever som är adoptivbarn och som har ett annat modersmål än svenska även om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet. Asylsökande elever som tagits emot i grundskolan skall tas med i redovisningen men särredovisas.

text: Deltagare i modersmåls- Elev som får undervisning i modersmål som ett ämne oberoende av på undervisning vilket sätt undervisningen anordnas och/eller som får studiehandledning på modersmålet i annat eller andra ämnen.

text: Förtydligande

text: Elever som undervisas utanför timplanebunden tid skall särredovisas.

text: Elever som får tvåspråkig undervisning (2 kap. 7 § grundskoleförordningen) räknas som deltagare i modersmålsundervisning. Elever i förberedelseklasser tas också med om de får undervisning i och på modersmålet.

text: Språk Elevens modersmål, dvs. det språk som eleven är berättigad att få modersmålsundervisning i respektive deltar i.

text: Förtydligande

text: Om eleven har mer än ett modersmål, anges det ena.

text: Deltagare i undervisning Elev som får undervisning i svenska som andraspråk i stället för svenska, i svenska som andraspråk som språkval, eller som elevens eller skolans val.

text: Förtydligande

text: Bilaga 9

text: Berättigad till moders- Samma definitioner som i grundskolan. målsundervisning, deltagare i modersmålsunder- Förtydligande visning och i undervisning Modersmålsundervisning eller modersmålsträning är inte reglerat i lag i svenska som andraspråk i eller förordning för förskoleklassen. I statistikinsamlingen används förskoleklass dock samma definitioner som för grundskolan.

text: Barn för vilka kommunen Barn för vilka hemkommunen enligt föreskrift i

text: 4 kap. 5 § skollagen

text: skall sörja för att grund- är skyldig att sörja för att grundskoleutbildning kommer till stånd och skoleutbildning kommer barn från utlandet som enligt föreskrifter i 6 kap. 2 § andra stycket till stånd grundskoleförordningen skall tas emot i grundskolan i kommunen.

text: Barn som fullgör skolplik- Barn som med stöd av föreskrift i

text: 10 kap. 4 § skollagen

text: medgivits att ten på annat sätt än som fullgöra skolplikten på annat sätt än som anges i

text: skollagen

text: . anges i

text: skollagen

text: Elev som lämnat grund- Elev som på grund av att skolplikten upphört eller av annan orsak skolan utan att ha fått slut- lämnat grundskolan utan att ha fått slutbetyg från årskurs 9. betyg från årskurs 9

text: Gymnasieskolan

text: Definitionerna används i tillämpliga delar även för riksinternatskolor, fristående gymnasieskolor och kompletterande skolor.

text: Elev Den som vid mättillfället bedriver studier i gymnasieskolan.

text: Förtydligande

text: Även elever som är tillfälligt frånvarande skall redovisas.

text: Studieväg Varje program och inriktning/gren, linje.

text: Specialkurs i kompletterande skolor.

text: Förtydligande

text: Förteckning över aktuella studievägar publiceras fortlöpande av Skolverket. De koder m.m. som anges i förteckningen eller beträffande lokala studievägar av Skolverket meddelade koder skall användas, bl.a. vid redovisning av elever till Centrala studiestödsnämnden. För ett specialutformat program och ett programinriktat individuellt program skall de koder användas som anger närliggande nationellt program.

text: Bilaga 9

text: Slutbetyg Slutbetyg som utfärdas när eleven genomgått ett nationellt program eller ett specialutformat program och har fått betyg från alla kurser som ingår i elevens studieväg och på specialarbete eller när elev som gått ett individuellt program har fullföljt den studieplan som lagts upp för eleven (7 kap. 8 § gymnasieförordningen).

text: Förtydligande

text: Insamlingen omfattar alla slutbetyg som utfärdats under läsåret, inte bara de slutbetyg som utfärdats vid vårterminens slut.

text: Utdrag ur betygskatalog För elever som gått i gymnasieskolans år 3 under läsåret, men som vid vårterminens slut inte uppfyller kraven för att få slutbetyg samlas utdrag ur betygskatalogen, dvs. samlat betygsdokument, in (7 kap. 6 § gymnasieförordningen).

text: Förstahandsval Den studieväg som den sökande sökt i första hand.

text: Senarehandsval Studieväg som den sökande sökt som alternativ till förstahandsval.

text: Sökandegrupp Frikvot eller övriga platser enligt föreskrifter i 6 kap. 3-4 §§ gymnasieförordningen.

text: Behörig sökande Den som enligt bestämmelserna i

text: 5 kap. 5 § skollagen

text: är behörig att söka till studievägen.

text: Meritvärde Summan av den sökandes betygsvärden enligt 6 kap. 4 § gymnasieförordningen.

text: Intagen Sökande som tagits in i gymnasieskolan vid den slutliga intagning som om möjligt skall vara slutförd före den 1 juli (6 kap. 12 § andra stycket gymnasieförordningen).

text: Ej intagen Sökande som inte tagits in i gymnasieskolan vid den slutliga intagningen.

text: Skola Ett skolhus eller flera skolhus som ligger nära varandra och där gymnasieskolutbildning bedrivs.

text: Bilaga 9

text: Förtydligande

text: Att undervisningen vid en gymnasieskola är förlagd till olika lokaler, som ibland kan ligga relativt långt från varandra, bör inte medföra att varje anläggning räknas som en särskild skola, om det finns en organisatorisk gemenskap mellan de elever som undervisas vid de olika anläggningarna.

text: Kommunal vuxenutbildning

text: Skolhuvudmannen (kommunen eller landstinget) ansvarar för att uppgifter lämnas om de kursdel-

text: tagare som deltar i huvudmannens kurser. Om eleven går i annan kommuns komvux eller i komvux i landstinget måste därför hemkommunen, dvs. den kommun där eleven är folkbokförd, meddela skolhuvudmannen om eleven är intagen i komvux enligt bestämmelserna i förordningen (SFS 1998:276) om statligt stöd till särskilda satsningar på utbildning av vuxna, 9 §, eller ej, så att nedanstående uppgifter kan lämnas.

text: Uppgifter skall lämnas i tillämpliga delar även om utbildningen anordnas av annan anordnare enligt

text: 11 kap. 6 § skollagen

text: . Hemkommunen, dvs. den kommun där eleven är folkbokförd, ansvarar för

text: att uppgifter lämnas om elever/kursdeltagare som går i komvux med annan anordnare än kommun, landsting eller statens skolor för vuxna (t.ex. hos fristående anordnare, studieförbund eller folkhögskola).

text: Kursdeltagare Den som någon gång under halvåret deltagit i kurs i kommunal vuxenutbildning. Även elever som endast deltagit i prövning skall medtas i redovisningarna.

text: Förtydligande

text: Elev som deltar i flera kurser räknas som kursdeltagare i var och en av kurserna.

text: Anordnare För varje kursdeltagare anges om kursen har : – kommunen som anordnare (K), – landstinget som anordnare (L), – studieförbund som anordnare (S), – folkhögskola som anordnare (F), – arbetsmarknadsutbildningen, AMU, som anordnare (A), – övriga anordnare än ovanstående (X).

text: Utbildningsåtgärd 1. Eleven har tagits in i gymnasial vuxenutbildning enligt bestämmelserna i förordningen (SFS 1998:276) om statligt stöd till särskilda satsningar på utbildning av vuxna, 9 § (kunskapslyftet). 2. Eleven deltar i grundläggande vuxenutbildning och är minst 25 år och är långtidsarbetslös, dvs. kan ingå i underlaget för det statliga stödet till särskilda satsningar på utbildning av vuxna enligt SFS 1998:276, 20 §.

text: Bilaga 9

text: Utbildningsåtgärd 3. Eleven deltar i kommunens ordinarie komvux, dvs. tillhör inte någon av ovanstående två grupper. Skola Ett skolhus eller flera skolhus som ligger nära varandra och där kommunal vuxenutbildning med kommun eller landsting som anordnare bedrivs. Kurs Kursnamn och kurskoder för nationella kurser finns publicerade i Skolverkets programhandledning, GyVux 1997:17. För lokala kurser anges kurskod enligt anvisningarna i denna programhandledning. Datum för kursstart och År, månad och dag då kursen startade respektive då kursen avslutas/ kursslut beräknas avslutas. För kursdeltagare som endast deltagit i prövning anges samma datum för kursstart och kursslut. Kurs på dagtid Kurs som påbörjas före kl 18.00. Kurs på kvällstid Kurs som påbörjas kl 18.00 eller senare. Undervisningstimme Klocktimme (sextiominuterslektion). Antal undervisningstimmar Antal timmar av totalantalet timmar för kursen enligt timplan som gei kurs nomförts under halvåret. Gymnasiepoäng Gymnasiepoäng anges för lokala kurser. Avbrott Med avbrott på kurs menas att en elev påbörjat en kurs men sedan av någon anledning avbrutit den. Betyg För kurser som betygssätts enligt

text: 4 kap.

text: förordningen (

text: ) om kommunal vuxenutbildning: Icke godkänd, Godkänd, Väl godkänd (kurser inom grundläggande vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning). Icke godkänd, Godkänd, Väl godkänd, Mycket väl godkänd (kurser inom gymnasial vuxenutbildning).

text: Bilaga 9

text: Särskolan

text: Definitionerna används även i tillämpliga delar för fristående särskolor Ålder Ålder vid kalenderårets utgång.

text: År Se under grundskolan.

text: Typ av skolgång Elever i den obligatoriska särskolan uppdelade på grundsärskola och träningsskola. Elever som undervisas i grundskola (integrerade i grundskolan) särredovisas.

text: Elever i gymnasiesärskolan uppdelade på program. För eleverna i individuella program anges hur många av eleverna som får yrkesträning respektive verksamhetsträning. Elever från gymnasiesärskola som undervisas i gymnasieskola (integrerade i gymnasieskolan) särredovisas.

text: Förtydligande

text: Elever som inte får någon form av undervisning särredovisas. Orsaken till detta anges.

text: Elever som är inskrivna i grundskolan men som undervisas i särskoleklass (integrerade elever) skall redovisas under grundskolan.

text: Deltagande i modersmåls- Elever som med stöd av föreskrifter i 2 kap. 9a § särskoleförordningen undervisning, svenska som (2 kap. 9–16 §§ grundskoleförordningen) undervisas i modersmål och andraspråk svenska som andraspråk.

text: Språk Se under grundskolan.

text: Hemkommun Hemkommun enligt

text: 1 kap. 15 § skollagen

text: Uppgifterna skall lämnas i tillämpliga delar även om utbildningen anordnas av annan anordnare enligt

text: 12 kap. 9 § skollagen

text: . Nivå Grundsärskola, träningsskola, gymnasiesärskola.

text: Antal undervisningstimmar Antal klocktimmar (sextiominuterslektioner) per vecka som eleven er- (för elev) håller undervisning.

text: Bilaga 9

text: Svenskundervisning för invandrare (sfi)

text: 13 kap. 9 § skollagen

text: Elev Den som någon gång (minst en undervisningstimme) under halvåret deltagit i undervisning.

text: Flykting/tillståndssökande Flykting är en person som mottagits i kommunen och som kommunen har rätt att erhålla ersättning för enligt statsbidragssystemet för kommunalt flyktingmottagande, den s.k. generalschablonen, dvs. kvotflyktingar, mottagna från Statens invandrarverks anläggningar samt anhöriga till någon av de två föregående kategorierna.

text: Tillståndssökande är en utländsk medborgare som sökt uppehållstillstånd för bosättning i Sverige och som ännu inte erhållit beslut.

text: Övrig invandrare Övriga elever förutom ovanstående två grupper.

text: Utbildningsbakgrund Antal år i skola i hemlandet.

text: Deltagande i läs- och skriv- Sfi för analfabeter bör enligt kursplanen för sfi kombineras med läsinlärning inom grundläg- och skrivinlärning inom grundläggande vuxenutbildning. Läs- och gande vuxenutbildning skrivinlärningen kan ske parallellt eller integrerat med sfi eller varvat på olika sätt. För elev som samtidigt med sfi eller i anslutning till sfi deltar i/har deltagit i/kommer att delta i läs- och skrivinlärning inom grundläggande vuxenutbildning skall detta anges.

text: Tidpunkt för kursstart År, månad och dag då eleven påbörjat undervisningen.

text: Tidpunkt för kursslut År, månad och dag för kursslut.

text: Orsak till kursslut 1. Eleven sluttestades direkt vid kursanmälan och fick betyg på kursen. 2. Eleven har slutfört kursen och fått betyg på kursen. 3. Eleven har slutfört kursen men inte nått upp till nivån för betyget Godkänd och erhållit intyg över sina kunskaper i förhållande till kursens mål (16 § förordningen (SFS 1994:895) om svenskundervisning för invandrare). 4. Eleven har slutat på grund av att kommunen med stöd av föreskrift i

text: 13 kap. 11 § andra stycket skollagen

text: "avskilt" honom/henne (eleven saknar förutsättningar att tillgodogöra sig undervisningen eller annars inte gör tillfredsställande framsteg).

text: Bilaga 9

text: Orsak till kursslut 5. Eleven har inte beviljats uppehållstillstånd och har lämnat landet eller har återvänt till hemlandet av andra skäl.

text: Betyg Godkänd (G) eller Väl godkänd (VG).

text: Tidpunkt för senaste av- År, månad och dag för senaste kursavbrott/studieuppehåll under halvbrott/studieuppehåll året.

text: Avbrott/studieuppehåll Med avbrott/studieuppehåll menas antingen att eleven och skolan kommit överens om ett uppehåll fr.o.m. ett visst datum eller att eleven varit frånvarande i mer än tre veckor utan att återkomma till undervisningen.

text: Orsak till kursavbrott/stu- 1. Eleven har gått över till annan utbildningsanordnare (ej sfi) utan att dieuppehåll ha slutfört kursen. 2. Eleven har flyttat till annan kommun. 3. Eleven har gjort en överenskommelse med skolan om ett studieuppehåll. 4. Eleven har gjort avbrott på grund av arbete eller långtidspraktik. 5. Eleven har gjort avbrott på grund av sjukdom. 6. Eleven har gjort avbrott på grund av graviditet/barnledighet eller problem med barnomsorg. 7. Eleven har uteblivit från undervisningen av andra skäl än de tidigare nämnda. 8. Eleven har uteblivit från undervisningen av okänd anledning.

text: Elevtimmar Antal undervisningstimmar om 60 minuter under vilka eleven varit närvarande under halvåret.

text: Specialskolan

text: År Se under grundskolan.

text: Ålder Ålder vid utgången av kalenderåret.

text: Funktionshinder Synskada, dövhet, hörselskada, talskada och tilläggshandikapp.

text: Hemkommun Hemkommun enligt

text: 1 kap. 15 § skollagen

text: Deltagare i modersmåls- Elev som med stöd av föreskrifter i 3 kap. 16a § specialskoleförordundervisning, svenska som ningen deltar i modersmålsundervisning och undervisning i svenska andraspråk som andraspråk.

text: Bilaga 9

text: Språk Se under grundskolan.

text: Boendeform Föräldrahem, annat enskilt hem, elevhem på skolan, elevhem utom skolan.

text: Skola Enhet vid vilken utbildning i specialskolan bedrivs (

text: 7 kap. 5 § skollagen

text: Svenska utlandsskolor

text: Elev Den som är elev vid utlandsskolan vid mättidpunkten. Även elever i förskoleklass skall redovisas.

text: Förtydligande

text: Även elever som är tillfälligt frånvarande vid mättillfället skall tas med i redovisningen. Barn som deltar i förskoleverksamhet skall inte tas med.

text: Elev som får inräknas i un- Svensk elev som enligt föreskrifter i 24 § första stycket p.1-2 förordderlaget för statsbidrag till ningen (SFS 1994:519) om statsbidrag till utbildning av utlandssvenreguljär utbildning ska barn och ungdomar får medräknas i underlaget för statsbidrag till grundskole- respektive gymnasieutbildning, norska elever (endast beträffande grundskoleutbildning).

text: Behörighet I 3 § förordningen (SFS 1994:519) om statsbidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar angivna grunder för vilka elever som får medräknas i underlaget för statsbidrag.

text: Nationalitet Svensk, norsk, finländsk, övrig.

text: Årskurs Den lärokurs eller del därav, som skall genomgås under ett läsår.

text: Ålder Ålder vid kalenderårets slut.

text: Förtydligande

text: Eleverna i årskurs 1 fördelas på elever som är sex år eller yngre respektive elever som är sju år eller äldre.

text: Bilaga 9

text: Behörig elev som får kom- Elev som får kompletterande svensk undervisning vid skolan och som pletterande svensk under- uppfyller i 24 § första stycket 3 p. och fjärde stycket förordningen visning (SFS 1994:519) om statsbidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar angivna villkor för att få inräknas i underlaget för statsbidrag till kompletterande svensk undervisning.

text: Behörig elev som får hand- Elev som får handledning vid distansundervisning och som uppfyller i ledning vid distansundervis- 30 § förordningen (SFS 1994:519) om statsbidrag till utbildning av utning landssvenska barn och ungdomar angivna villkor för att få inräknas i underlaget för statsbidrag till handledning vid distansundervisning.

text: B. Uppgifter om personal

text: B.1 Lärare, förskollärare och fritidspedagoger som bedriver undervisning, rektorer och andra skolledare

text: Förskoleklass, grundskolan, gymnasieskolan, särskolan, kommunal vuxenutbildning, sfi, särvux, sameskolan, specialskolan, fristående skolor (inkl. riksinternatskolor och kompletterande skolor med statsbidrag)

text: Uppgifter om lärare i kommunal vuxenutbildning, sfi och särvux skall lämnas i tillämpliga delar även om utbildningen anordnas av annan anordnare enligt 11 kap. 6 §, 13 kap. 9 § respektive

text: 12 kap. 9 § skollagen

text: . Detsamma gäller för undervisning som lagts ut på entreprenad enligt 1 § lagen om entreprenadförhållanden i skolan.

text: Rektorer Rektorer som enligt bestämmelserna i

text: 2 kap. 2 § skollagen

text: finns anställda för ledningen av utbildningen i skolor inom det offentliga skolväsendet i kommuner och landsting oberoende av tjänsternas benämning, rektorer vid specialskolor samt personal vid fristående skolor med motsvarande arbetsuppgifter.

text: Övriga skolledare Studierektorer och andra biträdande skolledare anställda inom det offentliga skolväsendet samt personal vid fristående skolor med motsvarande arbetsuppgifter.

text: Lärare, förskollärare, För undervisning inom det offentliga skolväsendet i kommuner och fritidspedagoger landsting anställda lärare, förskollärare och fritidspedagoger (

text: 2 kap.

text: 5 §§

text: skollagen

text: ), motsvarande i sameskolan, specialskolan, fristående skolor, lärare anställda hos utbildningsanordnare som fått kommunens eller landstingets uppdrag att anordna utbildning som ingår i offentliga skolväsendet och som undervisar i nämnda utbildning samt lärare anställda hos enskild fysisk eller juridisk person som bedriver viss undervisning i gymnasieskola enligt entreprenadavtal och som undervisar inom sistnämnda utbildning.

text: Bilaga 9

text: Förtydligande

text: Lärare, förskollärare Uppgifter lämnas även för syo-personal för vilka undervisning ingår i fritidspedagoger arbetsuppgifterna.

text: Korttidsanställda lärare, förskollärare och fritidspedagoger, dvs. sådana som vid mättidpunkten är anställda för högst en månad, skall inte tas med.

text: I fråga om lärare som är anställda hos utbildningsanordnare som fått kommunens eller landstingets uppdrag att anordna utbildning som ingår i det offentliga skolväsendet eller hos enskild fysisk eller juridisk person som bedriver viss undervisning i gymnasieskola enligt entreprenadavtal skall uppgifter lämnas i tillämpliga delar.

text: Befattning Definieras genom en förteckning över lärarkategorier och andra befattningar som bl.a. innehåller befattningskoder.

text: Tjänstgöringens omfattning Den faktiska tjänstgöringen under höstterminen uttryckt i procent av heltid. Om tjänstgöringen avser flera skolformer delas den upp på dessa. I vissa fall kan fördelningen av tjänstgöringen på skolformer behöva uppskattas, t.ex. när verksamheterna är integrerade, t.ex. förskoleklass och grundskola. Den del av skolledares tjänstgöring som avser annat än undervisning behöver inte delas upp på skolform.

text: Tjänstgöringens omfattning i grundskolan och sameskolan delas också upp på undervisning i modersmål och i svenska som andraspråk och övrig undervisning. Med modersmålsundervisning avses i detta fall undervisning i modersmål (utanför timplanebunden tid, som språkval eller som skolans eller elevens val), studiehandledning på modersmål samt undervisning i annat ämne än modersmål i tvåspråkig undervisning (2 kap. 7 § grundskoleförordningen).

text: Förtydligande

text: Tjänstgöringens omfattning reduceras med eventuell partiell tjänstledighet.

text: Hel tjänstledighet Tjänstledighet under hela höstterminen oberoende av orsak till tjänstledigheten.

text: Anställningsslag Tillsvidareanställning (utan tidsbegränsning) respektive anställning för högst ett år i sänder enligt bestämmelser i

text: 2 kap.

text: 5 §§

text: skollagen

text: Bilaga 9

text: Förtydligande

text: Anställningsslag Av redovisningen skall framgå huruvida läraren är anställd utan tidsbegränsning (tills vidare) eller för begränsad tid.

text: Skoltillhörighet Län, kommun, skola.

text: Svenska utlandsskolor

text: Övriga skolledare Andra skolledare än rektor, t.ex. studierektor, biträdande rektor.

text: Tjänstgörande lärare Samtliga personer som undervisar minst en timme under mätveckan.

text: Förtydligande

text: Endast personal som undervisar i skolan skall tas med. Personal som är anställda för annan verksamhet (inklusive förskoleverksamhet) vid skolan än undervisning skall inte tas med, såvida de inte också undervisar.

text: Lärarkategori Lågstadielärare, mellanstadielärare, grundskollärare för årskurserna 1–7, grundskollärare för årskurserna 4–9, adjunkter/ämneslärare, övriga lärare.

text: Tjänstgöringens Uppdelning av lärarna på lärare som tjänstgör minst 40 procent av en omfattning heltidstjänst och lärare som tjänstgör mindre tid.

text: Pedagogisk utbildning Mot skolan riktad lärarutbildning.

text: Förtydligande

text: För varje lärarkategori anges hur många av lärarna som har svensk respektive utländsk lärarutbildning.

text: Lärartimme Timme om 40 minuter (40-minuterslektion) per vecka (lärarveckotimme).

text: Förtydligande

text: De timmar som skall redovisas är de timmar/vecka som läraren enligt arbetsgivarens beslut är skyldig att undervisa. Den tid som läraren ägnar åt andra arbetsuppgifter skall inte redovisas. Om lärarens undervisningstid varierar mellan olika veckor skall en "medelvecka" redovisas.

text: Timredovisningen skall avse timmar om 40 minuter (40-minuterslektioner)/vecka. Om skolan tillämpar en annan lektionslängd, får en omräkning göras.

text: Bilaga 9

text: B2. Annan personal

text: Årsarbetare inom personal- Förtydligande kategorierna skolsköterska, Vid redovisningen skall deltidstjänster räknas om till årsarbetare. skolläkare, skolkurator, Även köpta tjänster, t.ex. från landsting eller socialförvaltning, skall skolpsykolog och syo-per- tas med och räknas om till årsarbetare. sonal Som syo-personal räknas samtlig personal som arbetar inom syoverksamhet.

text: C. Uppgifter om intäkter och kostnader

text: Samtliga intäkter och kostnader enligt bokslut för närmast föregående kalenderår oavsett vid vilken kommunal förvaltning de bokförts och som avser verksamhet, projekt eller aktivitet vid

text: – förskoleklass, – grundskola (inklusive reguljära kostnader/intäkter avseende integrerade elever från särskola och totala kostnader/intäkter avseende integrerade elever från sameskola), – obligatorisk särskola (inklusive särkostnader avseende i grundskolan integrerade särskoleelever), – gymnasieskolan (inklusive reguljära kostnader/intäkter avseende integrerade elever från gymnasiesärskolan), – gymnasiesärskola (inklusive särkostnader avseende i gymnasieskolan integrerade särskoleelever), – grundläggande vuxenutbildning, – gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning, – särvux, – svenskundervisning för invandrare.

text: Insamlingen av uppgifter om intäkter och kostnader från kommuner är samordnad med insamlingen av det s.k. räkenskapssammandraget, den insamling av ekonomiska uppgifter som staten ålagt Statistiska centralbyrån att genomföra årligen från kommuner. I ”Räkenskapssammandraget. Handbok för uppgiftslämnare” (SCB) finns detaljerade anvisningar för hur insamlingen går till.

text: Verksamhetsindelning och definitioner är desamma som i räkenskapssammandraget och bygger på Svenska kommunförbundets kommunalt anpassade normalkontoplan, Kommun-Bas98.

text: Definitioner och förtydliganden

text: Om bokföringen inte har samma indelning som den som efterfrågas, gör så noggranna beräkningar eller uppskattningar som möjligt för att fördela intäkter och kostnader på det sätt som efterfrågas.

text: I många kommuner är skolverksamhet och verksamhet i förskola och/eller fritidshem numera integrerad. Förskoleklass är ofta integrerad med grundskolans tidigare årskurser. Vi är medvetna om svårigheterna att i sådana fall särredovisa kostnader och intäkter. Redovisningssystemen medger sällan uppdelning och fördelning av kostnader och intäkter på verksamheter. De måste istället ofta upp-

text: Bilaga 9

text: skattas. Vi ber er göra så noggranna uppskattningar som möjligt utifrån respektive verksamhets omfattning. Vilken fördelningsnyckel som kan användas avgörs bäst av kommunen själv, som har kunskapen om hur integreringen ser ut i den egna kommunen.

text: Intäkter och kostnader för skoldaghem eller liknande verksamhet redovisas om möjligt uppdelat på undervisning, lokaler, läromedel etc., annars på Övrig verksamhet.

text: Kostnader för integrerade särskoleelever redovisas under den skolform som de är integrerade i och inte under obligatorisk särskola eller gymnasiesärskola.

text: Kostnader för skolstyrelsen eller andra politiska nämnder skall inte redovisas här utan under Block 1 i räkenskapssammandraget, Politisk verksamhet.

text: Eventuella intäkter och kostnader för elevhem räknas inte in i skolkostnaderna. Dessa kostnader redovisas på rad 815, Bostadsverksamhet, i räkenskapssammandraget.

text: Vid användningen av de ekonomiska uppgifterna beräknas oftast kostnaden som bruttokostnad minus interna intäkter. Det betyder att det är valfritt att antingen direkt dra bort den interna intäkten från kostnaden för en verksamhet eller att låta den ingå i kostnaden och samtidigt redovisa den som intern intäkt.

text: Hemkommun och skolkommun

text: När de insamlade uppgifterna används i t.ex. jämförelsetal görs en åtskillnad mellan kostnader för skolkommunen (kostnader för den skolverksamhet som bedrivs i kommunen) och kostnader för hemkommunen (kommunens kostnader för elever folkbokförda i kommunen). Skolskjutsar samt köp och försäljning av skolplatser avser endast elever folkbokförda i kommunen. Eftersom hemkommunen ansvarar för skolskjutsar, inackorderingar och resersättningar endast för de elever som är folkbokförda i kommunen, ska varje kommun endast redovisa de kostnader som avser dessa elever. I de fall kostnader finns för elever folkbokförda i annan kommun ska även motsvarande intäkter redovisas.

text: Delverksamheter/slag

text: Undervisning Intäkter och kostnader avseende samtliga förekommande läro- och timplanebundna aktiviteter redovisas här, dvs. i huvudsak lärarnas och annan pedagogisk personals (t.ex. fritidspedagogers) löner för det pedagogiska arbetet med eleverna. Exempel på läro- och timplanebundna aktiviteter är förutom reguljär undervisning särskilda stödinsatser, prov, yrkesorientering, lärlingsutbildning och arbetsplatsförlagd utbildning.

text: Bilaga 9

text: Undervisning Löner redovisas justerade med hänsyn till eventuell nedsatt undervisningsskyldighet. Lönekostnader för lärare under tid för kompetensutveckling skall ingå, liksom lönekostnader för eventuell vikarie. Övriga kostnader för kompetensutveckling redovisas på raderna för Övriga intäkter och kostnader.

text: Ersättning för handledning av lärarkandidater redovisas här.

text: Läromedel, utrustning och Här redovisas intäkter och kostnader avseende läroböcker, inklusive skolbibliotek skön- och facklitteratur, tidningar, tidskrifter, broschyrer och annat tryckt material, för undervisning framtagna kopior samt för böcker inköpta till skolbiblioteket, lönekostnader för skolbibliotekarie samt kostnader för övrig skolbiblioteksservice.

text: Även kostnader för utrustning som maskiner, verktyg, symaskiner, hyvelbänkar, datorer som används för undervisning, bild- och ljudmedier, AV-centraler, förbrukningsmaterial, programvara för undervisning, studiebesök, kulturaktiviteter, lägerskolor, kostnader för resor i samband med studiebesök, kulturaktiviteter och lägerskolor, m.m. redovisas här.

text: Kostnader för internetanslutning och e-postadresser i skolan till elever och lärare, t.ex. inom ramen för ITiS-satsningen, skall också redovisas här.

text: Kostnader för service och underhåll t.ex. av utrustning som används i undervisningen och kapitalkostnader skall inkluderas.

text: I intäktskolumnen skall t.ex. försäljningsintäkter för elevarbeten och kopieringskort redovisas. Kostnader för utrustning som används för annat ändamål än undervisning redovisas under den verksamhet inom vilken utrustningen skall användas. Om AV-centralen är gemensam för flera kommuner redovisas endast den egna kommunens kostnader.

text: Skolmåltider Här redovisas intäkter och kostnader avseende skolmåltidsverksamhet (inklusive personal, livsmedel, transporter, material för rengöring och annat förbrukningsmaterial), cafeteria, administrativa kostnader för skolmåltidsverksamheten (t.ex. lönekostnader för skolmåltidskonsulent och kostkonsulent), köp av tillagning eller servering av skolmåltider av en från kommunen fristående entreprenör.

text: Även intäkter som uppkommer genom servering eller leveranser av mat till annan verksamhet ska redovisas om kostnader för denna verksamhet ingår i skolmåltidskostnaderna.

text: Bilaga 9

text: Skolmåltider Observera att lokalkostnader för skolmåltider inte redovisas här utan under lokaler. Intäkter (elevavgifter) för skolmåltider redovisas förutom i intäktskolumnen även under elevavgifter (gymnasium och komvux).

text: Skolskjutsar, reseersätt- Alla intäkter och kostnader för skolskjutsar och reseersättningar (inningar och inackordering klusive ersättning till trafikföretag) avseende elever folkbokförda i

text: kommunen och regelmässiga transporter av elever mellan enheter/

text: skolor i samband med schemalagda aktiviteter och verksamheter redovisas.

text: Om exempelvis förskoletransporter samordnas med skolskjutsar för grundskoleelever skall endast den del av kostnaden som avser skjuts av skolbarn tas upp under grundskolan. Alternativt redovisas intäkter som svarar mot kostnaden. (Förskoletransporter redovisas under förskoleverksamhet i räkenskapssammandraget.)

text: Elevvård Till elevvård räknas enbart intäkter och kostnader för skolhälsovård, skolpsykologer och kuratorer, inklusive eventuella köpta tjänster från exempelvis landsting. Även kostnader för de tjänster som köps skall ingå.

text: Kostnader för elevassistenter, skolvärdar och elevförsäkringar skall ingå i Övrig verksamhet liksom kostnader för ev. fritidspersonal som arbetar i skolan. Kostnader för personliga assistenter enligt LSS ska redovisas under verksamheten Vård och omsorg i räkenskapssammandraget.

text: Lokal- och anläggnings- Kostnader för såväl egna som förhyrda lokaler, inklusive inventarier, kostnader redovisas här. Med lokalkostnader avses kostnader för lokaler och inventarier i form av direkta kostnader, fördelade lokalkostnader, externa och interna hyror, driftkostnader för värme, underhåll, städning m.m. samt kapitalkostnader för lokaler och de inventarier som inte räknas som läromedel. Kostnader för vaktmästare avseende fastighetsservice redovisas här.

text: Om lokalerna utnyttjas även för annan verksamhet än skolverksamhet skall endast de kostnader som avser skolverksamheten redovisas. Om en sådan fördelning inte redan gjorts i den interna kostnadsredovisningen skall en sådan fördelning göras här. Alternativt redovisas intäkter som svarar mot kostnaden.

text: Bilaga 9

text: Lokal- och anlägg- Kostnader för skolbänkar, möbler, textilier etc. redovisas som lokalningskostnader och inventariekostnad medan kostnader för t.ex. symaskiner och hyvelbänkar m.m. anses vara läromedelskostnader.

text: Övrig verksamhet Här redovisas alla övriga kostnader och intäkter som inte skall särredovisas. Uppgifter om interkommunala ersättningar skall inte ingå här utan redovisas som köp/försäljning av skolplatser.

text: Under övrig verksamhet ska ingå, t.ex.: – administration, t.ex. kostnader för barn- och ungdomsförvaltningen, – kostnader för kommungemensam verksamhet, t.ex. för gemensam växel, löneadministration m.m., – kostnader för skolledning, – kostnader för kompetensutveckling (utom lönekostnader för pedagogisk personal och elevvårdspersonal under tid för kompetensutveckling), – kostnader för utvecklingsarbete, – kostnader för elever som är asylsökande och inte erhållit uppehållstillstånd, – stipendier, fackligt arbete, – kostnader för elevförsäkringar, elevassistenter, personliga assistenter, talpedagoger, skolvärdar, tolkar och fritidspersonal (t.ex. fritidsledare), – kostnader för syo-verksamhet.

text: Köp/försäljning av skol- Här avses de intäkter kommunen erhållit från andra kommuner för platser från/till annan kom- elever från annan kommun samt kostnader i form av ersättning till mun eller gymnasieförbund andra kommuner för elever som går i skola i annan kommun. Kostnader för skolskjutsar/reseersättningar ska inte ingå här utan redovisas under skolskjutsar/reseersättningar.

text: Köp av skolplatser från Här redovisas kostnadsersättning från en elevs hemkommun som erlandsting lagts till landsting för av landsting anordnad utbildning.

text: Köp av skolplatser från fri- Här redovisas ersättning som erlagts till huvudmän för fristående skostående skolor (inkl. riks- lor för elever i fristående skolor. internat och internationella skolor)

text: Köp av skolplatser från sta- Här redovisas de ersättningar som kommunen erlagt till staten för ten (same- och specialskola) elever i specialskolan och sameskolan.

text: Bilaga 9

text: Köp av verksamhet från Här redovisas de ersättningar kommunen erlagt till annan utbildningsannan utbildningsanordnare anordnare än kommun, landsting och fristående skolor eller staten. Exempel på anordnare är folkhögskola (för t.ex. elever på individuella program), privat utbildningsföretag (t.ex. kunskapslyftet inom komvux) eller studieförbund (för t.ex. sfi).

text: Elevavgifter Intäkter för avgiftsbelagda skolmåltider för gymnasieelever eller komvux-elever redovisas här. Intäkten tas också upp tillsammans med eventuellt övriga intäkter under punkten skolmåltider. Även eventuellt andra intäkter i form av avgifter från elever eller deras vårdnadshavare redovisas, t.ex. avgifter för prövning.

text: Lokalyta Här redovisas en uppskattning av lokalytan för skoländamål samt uppgift om hur den definierats.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft fyra veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket i SKOLFS. Genom dessa föreskrifter upphävs Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 1992:8

text: ) om uppgiftsinsamling från skolhuvudmännen.

text: MATS EKHOLM

text: Birgitta Andrén

text: Bilaga 9

text: Ansvarig utgivare: Mats Ekholm Redaktör: Margareta Gullmander Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-723 32 00 Telefax: 08-24 44 20

text: Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundtjänst, 106 47 Stockholm Telefon 08-690 91 90, orderfax 08-690 91 91 E-post: fritzes.order@liber.se Internet: www.fritzes.se

text: Elanders Gotab, Stockholm 2000


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Förordning om skolindex för år 2001

type: foreskrift


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet barn-, kultur- och fritidsverksamhet i gymnasieskolan


text: I bilagan till dessa föreskrifter finns kursplan och betygskriterier för projektarbete i gymnasieskolan och inom gymnasial vuxenutbildning. Vid tillämpningen av betygskriterierna gäller vad som sägs i 2–3 §§.

type: stycke

type: paragraf

text: För att erhålla ett betyg skall, om inte annat framgår av 3 §, eleven ha kunskaper enligt samtliga kriterier som gäller för betyget. Betygskriterierna för betyget Väl godkänt anger vilka kunskaper som fordras utöver dem som fordras för betyget Godkänt. Betygskriterierna för Mycket väl godkänt anger vilka kunskaper som fordras utöver dem som fordras för Väl godkänt.

text: För betygen Väl godkänt och Mycket väl godkänt gäller att särskilt väl utvecklad förmåga avseende något eller några kriterier kan väga upp brister avseende ett eller ett par andra kriterier. De krav som gäller för Godkänt skall dock alltid vara uppfyllda.

text: Bilaga Kursplan för projektarbete Kurskod: PA1201 Poäng: 100

type: rubrik

text: Projektarbetets syfte

text: Projektarbetet syftar till att utveckla förmågan att planera, strukturera och ta ansvar för ett större arbete och ge erfarenhet av att arbeta i projektform. Projektarbetet syftar också till att tillämpa och fördjupa kunskaper inom ett kunskapsområde inom ett program eller en studieinriktning.

text: Projektarbetets karaktär

text: Projektarbetet innebär planering, genomförande och utvärdering av ett arbete. I projektarbetet är arbetsprocessen lika viktig som slutprodukten. Med arbetsprocess menas att eleven skall välja ett kunskapsområde, avgränsa det, formulera ett problem eller ställa en fråga. Dessutom ingår i projektarbetet att eleven undersöker och beskriver vad som krävs för att kunna lösa detta problem eller besvara denna fråga i form av exempelvis arbetsinsats, material och kunskaper. Projektarbetet skall planeras så att det kan slutföras inom den tid som står till förfogande. Projektarbetet är en möjlighet att bli medveten om och reflektera över olika metoder att lösa problem. I projektarbetet följer, diskuterar och bedömer en sakkunnig lärare arbetet i dess olika faser. Denna lärare kan vara elevens handledare. Handledaren kan även vara någon annan än den ansvariga läraren. Till exempel en APU-handledare på ett företag. Projektarbetet sker enskilt eller i grupp inom ramen för ett program eller inom ramen för individens studieinriktning. I gymnasieskolan skall programmålen styra valet av uppgift. Det innebär att uppgiften skall fokusera de kunskapsområden som finns representerade i det aktuella programmet eller den aktuella inriktningen. Arbetet ger därmed tillfälle att befästa och utveckla färdigheter inom ett kunskapsområde som är centralt för utbildningen. Om arbetet sker i grupp kan själva slutprodukten vara programöverskridande, men de enskilda elevernas insatser skall rymmas inom deras respektive programmål. I varje form av projektarbete finns inslag av olika slags kunnande. Att tillverka ett föremål kräver inte bara hantverksmässig skicklighet, utan också kunskaper om material, arbetsmetoder och användare av föremålet. Att utföra en tjänst förutsätter inte enbart praktiskt handlag, utan även kunskaper om tjänstens innehåll och om mottagarna av tjänsten. Att skriva en uppsats kräver inte bara förmågan att analysera och dra slutsatser, utan också förmågan att söka information och formulera sig i text. Projektarbetet kan således anlägga olika perspektiv på ett kunskapsområde, men ett projektarbete består alltid av en process och leder alltid fram till en slutprodukt. Denna slutprodukt kan vara ett konkret föremål, en tjänst, en dansföreställning, en film, en utställning eller dylikt. Ett projektarbete av mer teoretisk karaktär kan bestå i att ställa en fråga, formulera ett problem eller ställa upp antaganden. För att besvara frågan, lösa problemet eller bekräfta antagandena söks, värderas och används information. Denna information kan antingen vara ett resultat av egna undersökningar eller hämtas från publicerade källor utan att för den skull vara en reproduktion. Ett sådant projektarbete kan redovisas som en uppsats eller i annan form, till exempel genom att utnyttja multimedia.

text: Projektarbetets mål

text: Eleven skall kunna välja ett kunskapsområde och inom detta avgränsa en uppgift eller ett problem, kunna välja relevant material och metod samt relevanta redskap, kunna upprätta en projektplan och vid behov revidera denna, kunna föra loggbok över arbetets gång och fortlöpande redovisa processen, kunna diskutera arbetets utveckling med handledaren, kunna åstadkomma en slutprodukt som innebär en självständig lösning av den valda uppgiften eller det valda problemet, kunna göra en skriftlig redovisning av projektet som beskriver arbetets gång från idé till slutprodukt, kunna skriftligt eller muntligt värdera arbetsgång och resultat.

text: Betygskriterier

text: Godkänt

text: Eleven planerar och genomför med handledning ett projektarbete som innebär lösningen på det problem eller ger ett rimligt svar på den fråga som är projektarbetets utgångspunkt. Eleven väljer och använder med handledning relevant material och metod samt relevanta redskap. Eleven redovisar skriftligen arbetsgången och resultatet av projektarbetet. Eleven värderar med handledning arbetsgången och resultatet.

text: Väl godkänt

text: Eleven visar självständighet i valet av kunskapsområdet och i formulering av uppgift eller problem som projektet skall lösa. Eleven beskriver olika metoder, arbetsredskap och material samt väljer kritiskt bland dessa och resonerar kring sina val. Eleven identifierar problem som kan uppstå under arbetets gång och förmår lösa dessa. Eleven tar till vara och utvecklar andras synpunkter.

text: Mycket väl godkänt

text: Eleven tar egna initiativ och visar uppfinningsrikedom och fantasi dels i formuleringen av problem eller uppgift, dels i valet av metod, arbetsredskap och material. Eleven motiverar sina val med väl underbyggda argument. Eleven visar skicklighet i utförandet av slutprodukten.

text: Allmänna råd för projektarbete

text: Av bilaga 2 till

text: skollagen (1985:1100)

text: 2 kap. 18 §

text: och

text: 5 kap. 1 §

text: gymnasieförordningen (1992:394)

text: framgår att nationella och specialutformade program skall innehålla ett projektarbete. Av

text: 2 kap.

text: 6§ förordningen (

text: ) om kommunal vuxenutbildning framgår att projektarbete får förekomma inom gymnasial vuxenutbildning. Här meddelar Skolverket allmänna råd för hur projektarbetet bör gå till.

text: Generell modell för projektarbete

text: Projektarbetet innebär att eleven löser ett problem eller besvarar en fråga inom ett centralt kunskapsområde inom det program eller den studieinriktning som eleven går på. Detta gör eleven genom att först göra upp en plan för sitt projekt, sedan utföra projektet enligt planen och slutligen redovisa resultatet av projektet. Även om det finns en extern handledare är det alltid den ansvariga läraren som sätter betyget. Nedan beskrivs en generell modell för hur detta kan gå till.

text: Idéskiss Eleven presenterar sina första funderingar kring val av projekt. Vilket kunskapsområde rör det sig om? Vad är det jag vill göra? Vad är det jag vill veta? Denna idéskiss diskuteras med handledaren och ligger till grund för projektplanen.

text: Projektplan

text: Projektplanen kan innehålla följande rubriker: 1. Bakgrund Här resonerar eleven kring valet av kunskapsområde: – Varför just detta område? Vilken del av området väljs ut och varför just denna del? Här formuleras problemet, uppgiften, frågan 2. Syfte, mål och eller hypotesen. Syftet svarar på frågan varför problemformulering projektet skall genomföras. Om projektets syfte är att lösa en uppgift av mer konkret karaktär bör eleven kunna beskriva ett realistiskt mål för projektet. Till exempel hur slutprodukten skall se ut.

text: 3. Genomförande

text: Innan arbetet fortskrider diskuteras projektplanen med handledaren som bedömer om projektplanen är realistisk.

text: Genomförande

text: 1 Utförande av arbetet Själva arbetet med att framställa slutprodukten kan innebära att samla information och material, bearbeta materialet, tänka, dra slutsatser, framställa den åsyftade varan, tjänsten eller uppsatsen 2. Loggbok Under hela projektarbetet för eleven loggbok. Denna innehåller anteckningar om vad eleven gjort, hur och varför ändringar gjorts i planeringen. Loggboken bör även beskriva under vilken tid eleven arbetat, med vilket resultat och vad eleven tänker ta itu med härnäst. 3 Handledningsträffar Vid dessa träffar diskuteras hur arbetet går, vilka svårigheter som uppstått och hur de skall kunna lösas. Om stora problem uppstår kan det bli nödvändigt att diskutera förändringar i projektets inriktning eller den valda metoden. Handledaren bör ha god hjälp av loggboken för att kunna följa processen i projektet.

text: Presentation och redovisning

text: 1 Presentation Presentationen av produkten kan se ut på olika sätt beroende på vad det är för slag av projektarbete. Uppsatser och andra former av skriftliga produkter kan diskuteras i seminarieform, en tjänst kan utföras, ett föremål eller praktiska metoder kan demonstreras

text: 2. Projektredovisning I den skriftliga redovisningen av projektet resonerar eleven kring arbetet med framställningen av slutprodukten: Vilka överväganden har gjorts i arbetet? Vad blev resultatet av projektet? Om eleven skrivit en uppsats kan den skriftliga redovisningen vara en del av själva uppsatsen. 3 Självvärdering av . Eleven beskriver skriftligt eller muntligt vad arbetsgång och resultat som gått bra och vad som gått mindre bra under arbetets gång, vilka lärdomar eleven dragit, hur resultatet blev i förhållande till ambitionen

text: Under projektarbetet kanske eleven upptäcker att syftet inte kan uppnås, att problemet är olösbart med tanke på tidsramen eller att projektplanen av någon annan anledning inte kan följas. Eleven får då förändra problemformulering eller frågeställning. Det kan i sin tur innebära att eleven får välja andra arbetsmetoder. Alla sådana förändringar förs in i loggboken.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft fyra veckor efter den dag som föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket.

text: MATS EKHOLM Lisbeth Rudemo

title: Skolverkets föreskrifter och allmänna råd om kursplan för projektarbete i gymnasieskolan

text: I bilagan till dessa föreskrifter finns kursplan och betygskriterier för projektarbete i gymnasieskolan. Vid tillämpningen av betygskriterierna gäller vad som sägs i 2–3 §§.

text: För att erhålla ett betyg skall, om inte annat framgår av 3 §, eleven ha kunskaper enligt samtliga kriterier som gäller för betyget. Betygskriterierna för betyget Väl godkänd anger vilka kunskaper som fordras utöver dem som fordras för betyget Godkänd. Betygskriterierna för Mycket väl godkänd anger vilka kunskaper som fordras utöver dem som fordras för Väl godkänd.

text: För betygen Väl godkänd och Mycket väl godkänd gäller att särskilt väl utvecklad förmåga avseende något eller några kriterier kan väga upp brister avseende ett eller ett par andra kriterier. De krav som gäller för Godkänd skall dock alltid vara uppfyllda

text: Projektarbetets syfte

text: Projektarbetets karaktär

text: Projektarbetets mål

text: Betygskriterier

text: Godkänd

text: Väl godkänd

text: Mycket väl godkänd

text: Allmänna råd för projektarbete

text: Av bilaga 2 till

text: skollagen (1985:1100)

text: 2 kap. 18 §

text: och

text: 5 kap. 1 §

text: gymnasieförordningen (1992:394)

text: framgår att nationella och specialutformade program skall innehålla ett projektarbete. Här meddelar Skolverket allmänna råd för hur projektarbetet bör gå till.

text: Generell modell för projektarbete

text: Projektplan

text: 1. Bakgrund Här resonerar eleven kring valet av kunskapsområde: – Varför just detta område? Vilken del av området väljs ut och varför just denna del? 2. Syfte, mål och Här formuleras problemet, uppgiften, frågan eller hypotesen. Syftet svarar på frågan varför projektet problemformulering skall genomföras. Om projektets syfte är att lösa en uppgift av mer konkret karaktär bör eleven kunna beskriva ett realistiskt mål för projektet. Till exempel hur slutprodukten skall se ut.

text: 3. Genomförande

text: I denna del av planen bör följande moment ingå: • val av metod – Hur skall jag gå tillväga? Vilka olika vägar till målet finns det? Vilka fördelar och nackdelar finns det med de olika vägarna? •val och insamlande av information och material – Vad är det jag behöver veta för att nå målet? Hur skall jag få tag på den informationen? Finns den på bibliotek, i arkiv eller hos personer? • val av eventuella medarbetare – Klarar jag uppgiften på egen hand? Skulle jag vinna något på att göra den tillsammans med någon eller några andra? I så fall, hur skulle vi kunna dela upp arbetet? • upprättande av arbets- och tidplan – Förutom en beräkning av hur lång tid de olika momenten i arbetet skall ta, kan här också fastläggas när kontakter med handledaren skall äga rum.

text: 4. Form för presentationen

text: Eleven beskriver hur projektet skall presenteras. – Utställning?Seminarium? Demonstration?

text: Genomförande

text: 1. Utförande av arbetet Själva arbetet med att framställa slutprodukten kan innebära att samla information och material, bearbeta materialet, tänka, dra slutsatser, framställa den åsyftade varan, tjänsten eller uppsatsen. 2. Loggbok Under hela projektarbetet för eleven loggbok. Denna innehåller anteckningar om vad eleven gjort, hur och varför ändringar gjorts i planeringen. Loggboken bör även beskriva under vilken tid eleven arbetat, med vilket resultat och vad eleven tänker ta itu med härnäst. 3. Handledningsträffar Vid dessa träffar diskuteras hur arbetet går, vilka svårigheter som uppstått och hur de skall kunna lösas. Om stora problem uppstår kan det bli nödvändigt att diskutera förändringar i projektets inriktning eller den valda metoden. Handledaren bör ha god hjälp av loggboken för att kunna följa processen i projektet.

text: Presentation och redovisning

text: 1. Presentation Presentationen av produkten kan se ut på olika sätt beroende på vad det är för slag av projektarbete. Uppsatser och andra former av skriftliga produkter kan diskuteras i seminarieform, en tjänst kan utföras, ett föremål eller praktiska metoder kan demonstreras. 2. Projektredovisning I den skriftliga redovisningen av projektet resonerar eleven kring arbetet med framställningen av slutprodukten: Vilka överväganden har gjorts i arbetet? Vad blev resultatet av projektet? Om eleven skrivit en uppsats kan den skriftliga redovisningen vara en del av själva uppsatsen. 3 Självvärdering av Eleven beskriver skriftligt eller muntligt vad som gått bra och vad som gått mindre bra under arbetets arbetsgång och resultat gång, vilka lärdomar eleven dragit, hur resultatet blev i förhållande till ambitionen.

text: MATS EKHOLM Lisbeth Rudemo


title: Skolförfattningar publicerade i Svensk Författningssamling (SFS)


title: Skolverkets föreskrifter om kursplan och betygskriterier för lärande i arbetslivet i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter med vissa bestämmelser om beräkning av gymnasiepoäng i slutbetyg i gymnasieskolan


title: Förordning om belopp för bidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar


title: Skolförfattningar publicerade i Svensk Författningssamling Ö2


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet beredningsteknik i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet bild och form i gymnasieskolan