title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2001:33) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om Statens jordbruksverks prövning och godkännande av växtsorter, av de i bilaga 1 till

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: angivna arterna av lantbruks- och köksväxter, för intagning i den officiella svenska sortlistan. Bestämmelser om godkännande av bevarandesorter av lantbruksväxter för intagning i den officiella svenska sortlistan finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2009:66

text: ) om godkännande av bevarandesorter av lantbruksväxter och om produktion och saluföring av utsäde av sådana sorter. Sorter (inavelslinjer och hybrider) som uteslutande är avsedda som komponenter till hybridsorter behöver endast godkännas för intagning i sortlistan, om utsäde av dessa sorter ska saluföras under sin sortbenämning. Jordbruksverket kan besluta om intagning i sortlistan även av sorter av andra arter än de som anges i

text: första stycket

text: SJVFS 2009:86

text: Ansökan

text: En ansökan om intagning i sortlistan ska ges in till Jordbruksverket, som föranstaltar om provning i enlighet med 4 och 6 §§. Ansökan ska göras på ett formulär som tillhandahålls av Jordbruksverket. Den ska vara Jordbruksverket tillhanda senast vid den tidpunkt som fastställs av verket. Vid ansökan om intagning i sortlistan ska även ett förslag till sortbenämning lämnas in.

text: Jfr

text: kommissionens direktiv 2003/90/EG av den 6 oktober 2003

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/53/EG

text: vad gäller vilka egenskaper som minst skall ingå i undersökningar samt minimikraven för utförandet av undersökningar av vissa sorter av arter av lantbruksväxter (EUT L 254, 8.10.2003, s. 7-10, Celex 32003L0090), och

text: kommissionens direktiv 2003/91/EG av den 6 oktober 2003

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/55/EG

text: vad gäller vilka egenskaper som minst skall ingå i undersökningar samt minimikraven för utförandet av undersökningar av vissa sorter av arter av köksväxter (EUT L 254, 8.10.2003, s. 11–13, Celex 32003L0091), senast ändrat genom kommissionens genomförandedirektiv

text: av den 26 november 2012 om ändring av direktiven

text: och

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/53/EG

text: respektive

text: vad gäller vilka egenskaper som minst ska ingå i undersökningar samt minimikraven för undersökningar av vissa sorter av arter av lantbruksväxter och köksväxter (EUT L 327, 27.11.2012, s. 37, Celex 32012L0044 ). 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2012:18

text: Av ansökan ska framgå om en ansökan om godkännande har gjorts även i ett annat EES-land eller i Schweiz. I sådant fall ska detta land anges liksom om ansökan bifallits där. (

text: SJVFS 2005:88

text: Förutsättningar för godkännande

text: Jordbruksverket fattar beslut om godkännande av en sort för intagning i sortlistan på grundval av resultat från officiell provning enligt 4 och 6 §§, inhämtande av uppgifter om tillstånd för utsläppande på marknaden enligt 9 §, godkännande för användning som livsmedel eller foder enligt 10 § andra stycket samt om sorten har en sortbenämning som efter kungörande kan godkännas av Jordbruksverket i enlighet med 11 §. (

text: SJVFS 2005:88

text: En sort kan godkännas för intagning i sortlistan om: 1. Sorten är särskiljbar, vilket betyder att den, oavsett om det ursprungliga materialet från vilken den framställts uppkommit genom naturligt urval eller genom växtförädlingsarbete, klart går att skilja, med avseende på ett eller flera viktiga kännetecken, från alla andra sorter som är kända inom EES eller Schweiz enligt definitionen i 5 §. Kännetecknen hos en sort ska vara klart identifierbara och möjliga att beskriva noggrant. Om det vid Jordbruksverkets prövning visar sig att två eller flera anmälda sorter inte är särskiljbara från varandra ska den sort, för vilken ansökan först har givits in, ha företräde. 2. Sorten är tillräckligt enhetlig, vilket betyder att de plantor den består av, med mycket få avvikelser, är likartade eller genetiskt identiska vad beträffar alla i sammanhanget väsentliga kännetecken. Hänsyn ska härvid tas till växtarters skilda reproduktionssystem. 3. Sorten är stabil, vilket betyder att den efter upprepad förökning i enlighet med den av förädlaren angivna förökningsmetoden, i fråga om sina väsentliga kännetecken fortsatt överensstämmer med sortbeskrivningen. (

text: SJVFS 2005:88

text: För att en sort ska anses som känd inom EES eller i Schweiz, ska den vid tidpunkten för ingivandet av ansökan om en ny sorts godkännande vara 1. intagen i den gemensamma sortlistan över arter av lantbruksväxter eller i den gemensamma sortlistan över arter av köksväxter, 2. godkänd för certifiering och saluföring i ett EES-land eller i Schweiz men ännu inte intagen i någon av de gemensamma sortlistorna enligt punkt 1, eller 3. godkänd för certifiering i ett annat land utanför EES än Schweiz. En sort ska även anses känd inom EES och Schweiz när en ansökan om godkännande har lämnats in i Sverige, i något annat EES-land eller i Schweiz vid den tidpunkt som anges i första stycket. En sort ska dock inte anses som känd inom EES eller i Schweiz om de i första och andra styckena angivna förutsättningarna inte längre gäller i något EES-land eller i Schweiz, vid den tidpunkt då ett beslut om godkännande av den nya sorten fattas. (

text: SJVFS 2004:24

text: En sort kan godkännas för intagning i sortlistan om den har ett tillfredsställande odlings- och bruksvärde, som grundar sig på resultat som framkommit vid ett till-

text: 3 Med EES avses Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, vilket utgörs av Europeiska unionen (EU) och de länder inom Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som undertecknat avtalet om det europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

text: räckligt antal officiella värdeprovningsförsök under minst två år. Dessa försök ska utföras på ett sådant sätt att minst följande egenskaper hos sorten kan bedömas 1. avkastningsförmåga, 2. resistens mot växtskadegörare, 3. hur sorten reagerar på faktorer i den fysiska miljön, samt 4. kvalitetsegenskaper. De metoder som använts för att bedöma egenskaperna ska anges i samband med redogörelsen för resultaten. En sorts odlings- och bruksvärde ska anses som tillfredsställande om dess egenskaper som helhet, vid en jämförelse med andra sorter som är intagna i sortlistan, visar ett klart framsteg i minst ett bestämt geografiskt område vad gäller odlingen, utnyttjandet av den skördade varan eller av produkter som framställs av den. Vid bedömningen får Jordbruksverket bortse från enstaka mindre goda egenskaper hos sorten om dessa uppvägs av andra överlägsna sådana. Jordbruksverket får vid sin prövning ta hänsyn även till andra provningsresultat som kan tillmätas betydelse vid bedömningen. Intagning i sortlistan får nekas om odlingen av en sort kan medföra hälsofara för människor, djur eller växter. (

text: SJVFS 2005:88

text: För köksväxtsorter utom rotcikoria ska, om upprätthållaren begär det, anges om utsäde av en godkänd sort endast får saluföras som standardutsäde, genom att det i sortlistan anges att det är fråga om en s.k. ”b-sort”. För sådana sorter får resultaten från inofficiella undersökningar och kunskap som erhållits genom praktiska odlingserfarenheter beaktas vid Jordbruksverkets prövning. (

text: SJVFS 2007:36

text: Kravet på prövning av en sorts odlings- och bruksvärde enligt 6 § omfattar inte 1. grässorter som, enligt sökandes försäkran, ska användas för annat ändamål än foder, 2. sorter, vilkas utsäde är avsett att saluföras endast a) i Schweiz eller i ett annat EES-land än Sverige, och detta land har godkänt sorten såvitt avser dess odlings- och bruksvärde, eller b) i ett annat land utanför EES än Schweiz, 3. sorter (inavelslinjer och hybrider) som uteslutande är avsedda som komponenter till hybridsorter som uppfyller de krav som anges i 4 §, 4. sorter av köksväxtarter, med undantag av rotcikoria, samt 5. sorter av arter som avses i 1 § fjärde stycket. (

text: SJVFS 2007:36

text: En sort, som är eller innehåller en sådan genetiskt modifierad organism som avses i

text: 13 kap. 4 § miljöbalken

text: , får endast godkännas för intagning i sortlistan under förutsättning att ett tillstånd för utsläppande på marknaden finns enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken

text: eller att ett godkännande för utsläppande på marknaden finns som uppfyller kraven om ömsesidigt erkännande enligt

text: 3 kap. 43 § förordningen (2002:1086)

text: om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön. För provning i Sverige enligt 4 och 6 §§ av en sådan sort som avses i första stycket fordras tillstånd för avsiktlig utsättning enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken

text: . Uppgift om att en sort som tagits in i sortlistan är genetiskt modifierad ska framgå av sortlistan. (

text: SJVFS 2004:24

text: Om en sort ska användas i livsmedel eller foder enligt definitionerna i artiklarna

text: och

text: i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet , får sorten inte vara skadlig för människors eller djurs hälsa vid avsiktlig konsumtion för att kunna godkännas för intagning i sortlistan. Om material från en sort är avsett att användas i livsmedel som omfattas av

text: artikel 3

text: , eller i foder som omfattas av

text: artikel 15

text: , i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003

text: om genetiskt modifierade livsmedel och foder , ska ett godkännande enligt nämnda förordning finnas för denna användning för att sorten ska kunna godkännas för intagning i sortlistan. (

text: SJVFS 2004:24

text: Jordbruksverket tillämpar vid sin prövning av sortbenämningens lämplighet

text: artikel 63 i rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994

text: om gemenskapens växtförädlarrätt samt

text: kommissionens förordning (EG) nr 637/2009 av den 22 juli 2009

text: om tillämpningsföreskrifter beträffande lämpligheten hos sortbenämningar för 7 arter av lantbruks- och köksväxter . Om en sortbenämning senare skulle befinnas olämplig, kan Jordbruksverket återkalla godkännandet och förelägga upprätthållaren att föreslå en annan benämning för godkännande. Jordbruksverket kan bestämma att den ursprungliga benämningen under en viss tid ska användas som tilläggsnamn. (

text: SJVFS 2009:86

text: Provningens utförande

text: Provningen av en sorts särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet ska utföras av Jordbruksverket eller av en myndighet i ett annat EES-land, Schweiz eller ett tredjeland om provningen enligt Jordbruksverkets beslut kan jämställas med provning som utförs här i landet. När det gäller sorter av de arter som anges i bilaga 1 ska provningen utföras enligt de provningsriktlinjer för respektive art som utfärdats av förvaltningsrådet för Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO). Provningen av sorter av de arter som anges i bilaga 2 ska utföras enligt de provningsriktlinjer som fastställts av Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV). Samtliga sortegenskaper enligt riktlinjerna i bilaga 1 ska användas, respektive alla egenskaper som märkts med en asterisk (*) i de riktlinjer som anges i bilaga 2, om inte observation av en viss egenskap är omöjlig genom att en annan egenskap uttrycks, eller en viss egenskap inte kommer till uttryck på grund av de miljöförhållanden under vilka provningen utförs. Provningen av sorter av övriga arter ska utföras enligt de riktlinjer som Jordbruksverket fastställer. Provningen av en sorts odlings- och bruksvärde utförs genom Sveriges lantbruksuniversitets försorg. Provningen kan kortas i de fall ett officiellt provningsresultat från ett EES-land, Schweiz eller ett tredjeland finns och då detta resultat enligt Jordbruksverket kan jämställas med provning som utförts här i landet.

text: EGT L 31, 1.2.2002, s. 1 (Celex 32002R0178). 5 EUT L 268, 18.10.2003, s. 1 (Celex 32003R1829). 6 EGT L 227, 1.9.1994, s. 1 (Celex 31994R2100). 7 EUT L 191, 23.7.2009, s. 10 (Celex 32009R0637).

text: Sökanden ska tillhandahålla utsäde eller förökningsmaterial av en sort som anmälts till provning, i den mängd och av den kvalitet som den provande myndigheten begär. De myndigheter som utför provning enligt första eller fjärde stycket ska årligen informera sökanden om de preliminära provningsresultaten. (

text: SJVFS 2005:88

text: Sortlistan

text: Jordbruksverket kungör beslut om intagning i eller uttagning ur sortlistan, förnyat godkännande för en sort liksom andra ändringar av betydelse. Övriga EESländer, Europeiska kommissionen och Schweiz ska underrättas om dessa beslut och om ingivna, återkallade och avslagna ansökningar samt om förslag till sortbenämningar. För varje ny sort ska en kort beskrivning av sorten bifogas. Underrättelsen till kommissionen utgör en anmälan till EU:s gemensamma sortlista för arter av lantbruksväxter respektive för arter av köksväxter . (

text: SJVFS 2009:86

text: Jordbruksverket publicerar årligen den officiella svenska sortlistan, som för varje sort ska innehålla 1. sortens benämning, om denna är en kod ska det särskilt framgå 2. namnet på den som är ansvarig för upprätthållandet av sorten och dennes eventuella ombud i landet, 3. tidpunkten för sortens intagning i sortlistan, 4. tidpunkten när sortgodkännandets giltighetstid löper ut, 5. eventuell synonym sortbenämning som används i ett annat EES-land eller i Schweiz, 6. förbehåll som gäller för en sådan sort som avses i 8 § första stycket punkt 2 (exportsort), 7. uppgift om eventuell förlängd period enligt 16 § fjärde stycket för saluföring och certifiering av en sort vars giltighetsperiod löpt ut, samt 8. uppgift om att en sort är genetiskt modifierad. För sorter av raps och rybs ska det framgå om de är dubbellåga (00), dvs. har påvisats producera frö med en högsta glukosinolathalt på 25 µmol/g vid en vattenhalt på 9 %, bestämd i enlighet med EN ISO 9167-1:1995, och högst 2 % erukasyra av det totala innehållet av fettsyra, bestämt i enlighet med EN ISO 5508:1995. För en grässort, som är avsedd för annat ändamål än foder, får det anges i sortlistan om sorten vid officiell provning i Sverige har bedömts ha ett tillfredsställande odlings- och bruksvärde. (

text: SJVFS 2005:88

text: Jordbruksverket ska för varje godkänd sort sammanställa dokumentation som innehåller en sortbeskrivning och de uppgifter som legat till grund för intagningen i sortlistan. Denna dokumentation ska lämnas till övriga EES-länder, Schweiz och kommissionen om så begärs. Jordbruksverket ska bevara referensprov av godkända sorter för efterkontroll. (

text: SJVFS 2005:88

text: 8 Kommissionen publicerar de gemensamma sortlistorna i Europeiska unionens officiella tidning (EUT).

text: Giltighetstid för sortgodkännande

text: Ett godkännande är giltigt fram till utgången av det tionde kalenderåret efter det år då sorten godkändes för intagning i sortlistan. Ett godkännande kan därefter förnyas med 10 år i taget, under förutsättning att sorten enligt Jordbruksverkets bedömning odlas i tillräcklig omfattning, eller bör bibehållas i syfte att bevara de växtgenetiska resurserna, och att den fortfarande uppfyller kraven på särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet. En ansökan om förnyat godkännande ska ges in till Jordbruksverket senast två år före godkännandetidens utgång. Jordbruksverket ska i sortlistan ange om en ansökan om förnyat godkännande givits in. Skulle ansökan inte vara slutbehandlad vid tioårsperiodens utgång, får Jordbruksverket tillfälligt förlänga godkännandets giltighetstid till dess ett beslut om förnyat godkännande är fattat. Om en sorts giltighet löpt ut utan att förnyelse begärts eller erhållits, eller sortgodkännandet av annan anledning återkallats, ska den tas ut ur sortlistan. Certifiering och saluföring av förökningsmaterial av en sort, som godkänts enligt dessa eller tidigare föreskrifter, får dock ske till och med den 30 juni det tredje året efter giltighetens utgång. Om upprätthållaren önskar använda sig av denna möjlighet ska det meddelas till Jordbruksverket, senast innan sortgodkännandets giltighetstid löper ut. Annars kan denna möjlighet inte utnyttjas. En sådan förlängd period ska framgå av sortlistan. (

text: SJVFS 2005:88

text: Övriga bestämmelser

text: Den som är ansvarig för en sorts upprätthållande ska 1. svara för att sorten upprätthålls enligt vedertaget bruk för upprätthållande av sorten, 2. föra och bevara anteckningar om förökning av sorten, att användas för kontroll av upprätthållandet. I anteckningarna ska även ingå uppgifter som omfattar generationerna före basutsäde eller motsvarande kategori, samt 3. på anmodan av Jordbruksverket ta ut och sända in prov av förökningsmaterial för kontroll. Sådant prov kan även tas ut officiellt. Upprätthållande kan ske i ett annat EES-land, Schweiz eller i ett tredjeland vars kontroll av upprätthållande av sorter av ministerrådet har bedömts vara likvärdig med upprätthållande inom EU . (

text: SJVFS 2005:88

text: Jordbruksverket återkallar ett godkännande och tar ut en sort ur sortlistan om 1. det efter provning visar sig att sorten inte längre är särskiljbar, tillräckligt enhetlig eller stabil, eller 2. den som är ansvarig för upprätthållandet av sorten begär det, såvida inte upprätthållandet tillgodoses av någon annan. (

text: SJVFS 2005:88

text: 9 Se

text: rådets beslut 2005/834/EG av den 8 november 2005

text: om likvärdighet av kontroller i vissa tredjeländer av förfaranden för upprätthållande av sorter och om ändring av beslut

text: (EUT L 312, 29.11.2005, s. 51, Celex 32005D0834).

text: Jordbruksverket får återkalla ett godkännande och ta ut en sort ur sortlistan 1. om bestämmelserna i dessa föreskrifter inte följs, 2. om upprätthållaren trots uppmaning inte ställer nödvändigt förökningsmaterial till förfogande för efterkontroll, 3. om upprätthållaren trots uppmaning inte betalar förfallna avgifter i angiven tid, eller 4. om intagningen i sortlistan skett på oriktiga grunder. (

text: SJVFS 2005:88

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 10 Denna författning träder i kraft den 5 april 2001, då verkets föreskrifter (

text: SJVFS 1994:196

text: ) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan ska upphöra att gälla.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2002. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilagan angivna arterna påbörjats före den 31 mars 2002 behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med de nya bestämmelserna.

text: Denna författning träder i kraft den 7 maj 2004. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilaga 1 eller 2 angivna arterna påbörjats före den 7 maj 2004 enligt bestämmelserna i de äldre föreskrifterna behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med bestämmelserna i de nya föreskrifterna.

text: 13 Denna författning träder i kraft den 1 januari 2006. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilaga 1 eller 2 angivna arterna påbörjats före den 1 april 2006 enligt bestämmelserna i de äldre föreskrifterna behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med bestämmelserna i de nya föreskrifterna.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2007. -------------------------

text: SJVFS 2001:33

text: . 11

text: SJVFS 2002:51

text: . 12

text: SJVFS 2004:24

text: . 13

text: SJVFS 2005:88

text: . 14

text: SJVFS 2007:36

text: Denna författning träder i kraft den 1 november 2007.

text: Denna författning träder i kraft den 1 november 2008.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2010.

text: 18 Denna författning träder i kraft den 31 december 2010. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilaga 1 eller 2 angivna arterna påbörjats före den 31 december 2010 enligt bestämmelserna i de äldre föreskrifterna behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med bestämmelserna i de nya föreskrifterna.

text: Denna författning träder i kraft den 31 december 2011. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilaga 1 eller 2 angivna arterna påbörjats före den 31 december 2011 enligt bestämmelserna i de äldre föreskrifterna behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med bestämmelserna i de nya föreskrifterna.

text: Denna författning träder i kraft den 30 september 2012. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilaga 1 eller 2 angivna arterna påbörjats före den 30 september 2012 enligt bestämmelserna i de äldre föreskrifterna behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med bestämmelserna i de nya föreskrifterna.

text: Denna författning träder i kraft den 31 december 2013. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilaga 1 eller 2 angivna arterna påbörjats före den 31 december 2013 enligt bestämmelserna i de äldre föreskrifterna behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med bestämmelserna i de nya föreskrifterna.

text: SJVFS 2007:75

text: . 16

text: SJVFS 2008:56

text: . 17

text: SJVFS 2009:86

text: . 18

text: SJVFS 2010:76

text: . 19

text: SJVFS 2011:47

text: . 20

text: SJVFS 2012:18

text: . 21

text: SJVFS 2013:35

text: LEIF DENNEBERG Anders Johansson (Regelenheten)

text: Bilaga 1

text: Arter för vilka provningsriktlinjer (”Protocol for Distinctness, Uniformity and Stability Tests”) för respektive art har utfärdats av förvaltningsrådet för Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO). Protokollen finns tillgängliga på CPVO:s webbplats (www.cpvo.europa.eu).

text: Lantbruksväxter

text: Art Protokoll CPVO:s beslutsdatum

text: Durumvete TP/120/2 6 november 2003 Engelskt rajgräs TP/4/1 23 juni 2011 Finsvingel, finbladig fårsvingel TP/67/1 23 juni 2011 Fårsvingel TP/67/1 23 juni 2011 Havre och rödhavre TP/20/1 6 november 2003 Hybridrajgräs TP/4/1 23 juni 2011 Hårdsvingel TP/67/1 23 juni 2011 Italienskt rajgräs TP/4/1 23 juni 2011 Korn TP/19/3 21 mars 2012 Majs (fodermajs) TP/2/3 11 mars 2010 Nakenhavre TP/20/1 6 november 2003 Potatis TP/23/2 1 december 2005 Raps TP/36/2 16 november 2011 Ris TP/16/2 21 mars 2012 Råg TP/58/1 31 oktober 2002 Rågvete TP/121/2 rev.1 16 februari 2011 Rödsvingel TP/67/1 23 juni 2011 Skuggsvingel TP/67/1 23 juni 2011 Solros TP/81/1 31 oktober 2002 Spånadslin/Oljelin TP/57/1 21 mars 2007 Styvt rajgräs TP/4/1 23 juni 2011 Större hårdsvingel TP/67/1 23 juni 2011 Vete TP/3/4 rev.2 16 februari 2011 Westerwoldiskt rajgräs TP/4/1 23 juni 2011 Ärt TP/7/2 11 mars 2010

text: Köksväxter

text: Art Protokoll CPVO:s beslutsdatum

text: Aubergin/äggplanta TP/117/1 13 mars 2008 Blekselleri TP/82/1 13 mars 2008 Blomkål TP/45/2 11 mars 2010 Blomsterböna TP/9/1 21 mars 2007 Bondböna TP/Broadbean/1 25 mars 2004 Broccoli TP/151/2 21 mars 2007 Brysselkål TP/54/2 1 december 2005

text: Böna (buskböna, störböna och brun böna) TP/12/3 1 april 2009 Chilipeppar, paprika TP/76/2 21 mars 2007 Endiviasallat eller Witlof-cikoria TP/173/1 25 mars 2004 Escarolesallat och friséesallat TP/118/2 1 december 2005 Fänkål TP/183/1 25 mars 2004 Grönkål TP/90/1 16 februari 2011 Gräslök TP/198/1 1 april 2009 Gurka (slanggurka och druvgurka) TP/61/2 13 mars 2008 Kardon och kronärtskocka TP/184/1 25 mars 2004 Kålrabbi TP/65/1 25 mars 2004 Lök (Cepa-gruppen) TP/46/2 1 april 2009 Melon TP/104/2 21 mars 2007 Morot och fodermorot TP/49/3 13 mars 2008 Persilja TP/136/1 21 mars 2007 Piplök TP/161/1 11 mars 2010 Pumpa, squash TP/119/1 25 mars 2004 Purjolök TP/85/2 1 april 2009 Rotcikoria TP/172/2 1 december 2005 Rotselleri TP/74/1 13 mars 2008 Rädisa TP/64/1 27 mars 2002 Rödbeta (inklusive Cheltenhambeta) TP/60/1 1 april 2009 Rödkål TP/48/3 16 februari 2011 Salladskål TP/105/1 13 mars 2008 Sallat TP/13/5 16 februari 2011 Savojkål TP/48/3 16 februari 2011 Schalottenlök TP/46/2 1 april 2009 Sockermajs, popmajs TP/2/3 11 mars 2010 Sparris TP/130/2 16 februari 2011 Spenat TP/55/4 21 mars 2012 Tomat TP/44/4 21 mars 2012 Vattenmelon TP/142/1 21 mars 2007 Vintersallat TP/75/2 21 mars 2007 Vitkål TP/48/3 16 februari 2011 Vitlök TP/162/1 25 mars 2004 Ärt (märgärt, spritärt och sockerärt) TP/7/2 11 mars 2010 (

text: SJVFS 2013:35

text: Bilaga 2

text: Arter för vilka provningsriktlinjer (”Test Guidelines”) för respektive art har fastställts av Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV). Riktlinjerna finns tillgängliga på UPOV:s webbplats (www.upov.int).

text: Lantbruksväxter

text: Art Riktlinjernas nr UPOV:s beslutsdatum

text: Alaskagräs TG/180/3 4 april 2001 Blålupin TG/66/4 31 mars 2004 Blålusern TG/6/5 6 april 2005 Bomull TG/88/6 4 april 2001 Brunven TG/30/6 12 oktober 1990 Foderbeta TG/150/3 4 november 1994 Gullupin TG/66/4 31 mars 2004 Hampa TG/276/1 28 mars 2012 Hundäxing TG/31/8 17 april 2002 Jordnöt TG/93/3 13 november 1985 Krypven TG/30/6 12 oktober 1990 Kålrot TG/89/6rev 4 april 2001 + 1 april 2009 Lusern TG/6/5 6 april 2005 Oljerättika TG/178/3 4 april 2001 Plattlosta TG/180/3 4 april 2001 Rajsvingel TG/243/1 9 april 2008 Rybs TG/185/3 17 april 2002 Rödklöver TG/5/7 4 april 2001 Rödven TG/30/6 12 oktober 1990 Rörsvingel TG/39/8 17 april 2002 Safflor TG/134/3 12 oktober 1990 Sojaböna TG/80/6 1 april 1998 Sorghum TG/122/3 6 oktober 1989 Storven TG/30/6 12 oktober 1990 Timotej TG/34/6 7 november 1984 Turftimotej TG/34/6 7 november 1984 Vallmo TG/166/3 24 mars 1999 Vicker TG/32/6 21 oktober 1988 Vitklöver TG/38/7 9 april 2003 Vitlupin TG/66/4 31 mars 2004 Vitsenap TG/179/3 4 april 2001 Åkerböna TG/8/6 17 april 2002 Ängsgröe TG/33/6 12 oktober 1990 Ängssvingel TG/39/8 17 april 2002

text: 22 Ändringen innebär att piplök flyttas till bilaga 1.

text: Köksväxter

text: Jättepumpa (inklusive vinterpumpa) TG/155/4rev 28 mars 2007 + 1 april 2009 Mangold TG/106/4 31 mars 2004 Rabarber TG/62/6 24 mars 1999 Rova (inklusive majrova) TG/37/10 4 april 2001 Rättika TG/63/7 28 mars 2012 Sallatscikoria TG/154/3 18 oktober 1996 Svartrot TG/116/4 24 mars 2010 ( ).

type: foreskrift


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1994:24) om certifiering m.m. av utsäde av köksväxter

text: Grundläggande bestämmelser om certifiering m.m. av utsäde finns dels i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: , dels i

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: SJVFS 2001:30

type: stycke

type: paragraf

text: DEFINITIONER

type: rubrik

text: De termer och begrepp som används i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: och i

text: 13 kap.

text: miljöbalken (1998:808)

text: har samma betydelse i dessa föreskrifter. I dessa föreskrifter avses med utsäde: frö för sådd av de i bilaga 1 nämnda arterna, grundutsäde: utsäde certifierat i en klass som medger reproduktion för certifiering av skörden, bruksutsäde: utsäde som inte ska användas för vidare uppförökning, förädlarmaterial (F-material): utsäde av en förädlad sort, som används av förädlaren eller dennes representant för upprätthållande av sorten eller för framställning av stamutsäde eller basutsäde, stamutsäde (utsädesklass A): utsäde som under ansvar av förädlaren eller dennes representant är framställt från F-material eller stamutsäde och som uppfyller de i bilaga 1 angivna kraven samt är avsett för framställning av stamutsäde, basutsäde eller certifikatutsäde, basutsäde (utsädesklass B): utsäde som under ansvar av förädlaren eller dennes representant är framställt från stamutsäde och som uppfyller de i bilaga 1 angivna kraven samt är avsett för framställning av certifikatutsäde,

text: Jfr

text: rådets direktiv 2002/55/EG av den 13 juni 2002

text: om saluföring av utsäde av köksväxter (EGT L 193, 20.7.2002, s. 33, Celex 32002L0055), senast ändrad genom kommissionens genomförandedirektiv

text: av den 7 augusti 2013 om ändring av

text: rådets direktiv 2002/55/EG

text: och

text: samt

text: kommissionens direktiv 2009/145/EG

text: vad gäller det botaniska namnet på tomat (EGT L 213, 8.8.2013, s. 20–21, Celex 32013L0045). 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2012:30

text: certifikatutsäde (utsädesklass C): utsäde som är framställt från basutsäde, eller på förädlarens begäran från stamutsäde, och som uppfyller de i bilaga 1 angivna kraven samt huvudsakligen är avsett för användning som bruksutsäde, standardutsäde: utsäde som är kontrollerat och som uppfyller de i bilaga 1 punkterna 2 och 3 angivna kraven samt är avsett för användning som bruksutsäde, småförpackningar: en förpackning av certifikatutsäde eller standardutsäde med en högsta nettovikt för: a) blomsterböna, bondböna, brun böna, böna och ärt: 5 kg, b) jättepumpa, dansk körvel, lök, majrova, mangold, morot, pumpa, rova, rädisa, rättika, rödbeta, salladskål, schalottenlök, sparris, spenat, squash, svartrot, vattenmelon och vintersallat: 500 g, c) andra arter av köksväxter: 100 g. d) utgår/upphävs. i de angivna nettovikterna inräknas inte eventuellt innehåll av pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser, provtagningssäsong: perioden från den 1 juli till och med den 30 juni, officiella åtgärder: åtgärder som vidtas av Statens jordbruksverk eller av ett organ som förklarats behörigt av Jordbruksverket, OECD-systemet: de regler som är fastställda av Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD) den 28 september 2000 för certifiering av utsäde av köksväxter, dokumenterad sort: officiellt godkänd sort som finns intagen i en sortlista inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i OECD:s sortlista, ännu icke godkänd sort: en sort som inte finns på EG:s gemensamma sortlista och för vilken det lämnats in en ansökan till Jordbruksverket om intagning i den svenska sortlistan, växtpass: officiell märkning som visar att föreskrivna sundhetskrav vid förflyttning av växter inom Europeiska unionen (EU) är uppfyllda, samt sundhetsintyg: sundhetscertifikat eller annat sundhetsintyg godkänt av Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2011:37

text: GRUNDLÄGGANDE KRAV FÖR CERTIFIERING OCH FÖR KONTROLL AV STANDARDUTSÄDE

text: Provtagning och partistorlek

text: Provtagning av utsäde för certifiering respektive för kontroll av standardutsäde ska ske enligt de regler som fastställts av International Seed Testing Association (ISTA). Alla utsädespartier för certifiering ska vara officiellt provtagna eller provtagna av en provtagare som auktoriserats av Jordbruksverket. Detsamma gäller för kontroll av standardutsäde. Villkoren för att kunna bli en auktoriserad provtagare framgår av bilaga 2 b. I bilagan finns också bestämmelser som den auktoriserade provtagaren ska följa. Den auktoriserade provtagarens arbete kontrolleras av Jordbruksverket genom en stickprovskontroll på minst 5 %. Stickprovskontroll behöver dock inte utföras på prov som tas ut av en automatisk provtagare. Alla delar av ett parti ska vara åtkomliga för provtagning. Utsäde som ska betas ska kunna provtas även före betning. Om det finns särskilda skäl får Jordbruksverket medge undantag från kravet på provtagning före betning.

text: Certifiering får endast ske vid utsädesanläggning vars anordningar för provtagning, märkning, försegling och, i tillämpliga fall, blandning godkänts av Jordbruksverket. För att ett utsädesföretag ska kunna använda sig av en auktoriserad provtagare måste företaget godkännas av Jordbruksverket enligt bilaga 2 b och lämna den information som krävs enligt bilagan. Ett utsädesparti ska vara enhetligt. Partistorleken får vara högst 1. 30 ton för utsäde av blomsterböna, bondböna, brun böna, böna och ärt, 2. 20 ton för utsäde av jättepumpa, mangold, pumpa, rödbeta, sparris, squash och vattenmelon, samt 3. 10 ton för utsäde av övriga arter. I samtliga fall får dock de högsta tillåtna vikterna överskridas med högst 5 procent. ( ).

text: Fältbesiktning och sortkontroll

text: Utsäde för certifiering ska komma från fältbesiktigad och godkänd utsädesodling. För att godkännas ska utsädesodlingen läggas ut på fält i god hävd och utan känd förekomst av flyghavre samt uppfylla angivna krav för utsädesodling enligt bilaga 2 och krav på sortkvalitet enligt bilaga 1. Innan en utsädesodling slutligt kan godkännas av Jordbruksverket ska godkända resultat från både fältbesiktningen och från kontrollodling av grundutsädet föreligga. Detta gäller oavsett om den fältbesiktigats av Jordbruksverket eller av en auktoriserad besiktningsman enligt 5 a §. Vid slutlig fältbesiktning ska odlingen ha befunnits vara fri från flyghavre. (

text: SJVFS 2005:91

text: Anmälan av utsädesodling till fältbesiktning ska ske skriftligen till Jordbruksverket. Av anmälan ska det framgå om officiell eller auktoriserad fältbesiktningsman avses användas. För vårsådda utsädesodlingar ska anmälan ha kommit in till Jordbruksverket senast den 15 maj skördeåret och för höstsådda ska anmälan ha kommit in senast den 25 april, om inte annan tidpunkt medges i det enskilda fallet. För fleråriga utsädesodlingar ska anmälan ske varje år och ha kommit in till Jordbruksverket senast den 15 maj skördeåret, om inte annan tidpunkt medges i det enskilda fallet. Anmälningar efter den 15 juli kan endast medges om Jordbruksverket har möjlighet till besiktning alternativt stickprovskontroll. Odlingar som anmäls för sent kan avvisas. Under vegetationsperioden svarar Jordbruksverket för besiktning och kontroll av anmäld areal enligt vad som anges i bilaga 2 samt att fastställa fältavsnittens storlek, antal och fördelning på fält som ska besiktigas. Jordbruksverket kontrollodlar partier som certifieras i klasserna A, B samt i klass C. I anslutning till kontrollodlingen bedöms om den ska kombineras med laboratorieanalys. Jordbruksverket, eller en auktoriserad besiktningsman enligt 5 a §, äger utan föregående meddelande om besiktning tillträde till odling som anmälts och utför besiktning i för grödan lämpligt utvecklingsstadium. Jordbruksverket underrättar skriftligen uppdragsgivaren om resultatet av kontrollodling respektive fältbesiktning. (

text: SJVFS 2005:91

text: Fältbesiktning av en utsädesodling avsedd för produktion av certifikatutsäde får utföras av person som Jordbruksverket auktoriserat för detta ändamål. Villkoren

text: för sådan auktorisation framgår av bilaga 2 a. I bilagan finns också bestämmelser som den auktoriserade besiktningsmannen ska följa. Jordbruksverket efterkontrollerar genom stickprov minst 5 % av utsädesodlingarna som fältbesiktigats av besiktningsmän som auktoriserats enligt första stycket. Utsädespartier från dessa utsädesodlingar ska kontrollodlas i den omfattning Jordbruksverket anser nödvändigt. (

text: SJVFS 2005:91

text: Frövarukvalitet

text: Frövarukvaliteten ska undersökas enligt ISTA:s regler, med de avvikande bestämmelser rörande minsta provvikt för undersökning av inblandning av antal frön av andra arter som framgår av bilaga 1 a. De analyser som krävs för certifiering av utsäde, för att kontrollera om kvalitetskraven i bilaga 1 uppfylls, ska utföras av det certifierande organet eller av ett laboratorium som har auktoriserats av Jordbruksverket. Villkoren för att ett laboratorium ska kunna auktoriseras framgår av bilaga 2 c. I bilagan finns också bestämmelser som det auktoriserade laboratoriet ska följa. Jordbruksverket kontrollerar genom stickprov minst 5 % av analyserna som utförts vid det auktoriserade laboratoriet. (

text: SJVFS 2005:91

text: Utsäde får godkännas om det vid undersökning av de uttagna proven uppfyller kvalitetskraven i bilaga 1. Sundhetsanalyserna får göras på råvaruprov under förutsättning att detta tagits ut av en officiell eller auktoriserad provtagare. För saluföring i Sverige ska utsäde som producerats i Sverige även uppfylla de tilläggskrav som anges i bilaga 1 för sådant utsäde. Parti får inte godkännas om utsädet enligt det certifierande organets bedömning är otillfredsställande rensat eller inte antas tåla lagring utan att grobarheten försämras. (

text: SJVFS 2005:57

text: Kontrollerat standardutsäde

text: Utsäde som är tillräckligt sortäkta och sortrent får, med undantag av rotcikoria (Cichorium intybus), utan certifiering och utan föregående sortkontroll godkännas för saluföring som kontrollerat standardutsäde, om det uppfyller kvalitetskraven i bilaga 1 punkterna 2 och 3. För sådant godkännande ska därutöver gälla att utsädet ska vara av en sort som är intagen i den svenska sortlistan, i Europeiska gemenskapens (EG) gemensamma sortlista för arter av köksväxter eller i en nationell sortlista från något annat land inom EES. Om ingående partier i en sortblandning var för sig uppfyller kraven i bilaga 1, får standardutsäde av olika sorter godkännas för saluföring som sortblandning av en viss art. Jordbruksverket utför stickprovsvis efterkontroll av sortäkthet och sortrenhet. (

text: SJVFS 2011:37

text: Särskilda krav för utsäde av ännu icke godkända sorter

text: Saluföring av utsäde av en ännu icke godkänd sort får ske i enlighet med

text: kommissionens beslut 2004/842/EG

text: om genomförandebestämmelser enligt vilka medlemsstaterna får tillåta utsläppande på marknaden av utsäde som hör till sorter

text: för vilka det har lämnats in en ansökan om införande på den nationella sortlistan för arter av lantbruks- eller köksväxter . Ansökan om saluföring till försöksodling i fältmässig skala ska skickas till Jordbruksverket och kan göras av den som lämnat in ansökan om sortgodkännande eller en representant för denne. Ansökan ska innehålla följande uppgifter 1. sortbeskrivning, 2. information om hur sorten upprätthålls. (

text: SJVFS 2005:91

text: Utsädet ska uppfylla kraven i dessa föreskrifter för kontrollerat standardutsäde. Märkning ska göras enligt bilaga 3 punkterna 5 - 6. ( ).

text: Betat utsäde

text: Utsäde som har behandlats med bekämpningsmedel (betats) får endast certifieras eller godkännas som standardutsäde om medlet är jämnt fördelat på frövaran. (

text: SJVFS 2001:30

text: Bestämmelser om emballage och märkning av betat utsäde finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2001:13

text: ) om emballage för betat utsäde. (

text: SJVFS 2001:30

text: Utlämnande av utsäde

text: Parti för certifiering och parti för kontroll som standardutsäde ska finnas tillgängligt på platsen för provtagningen till dess att undersökningen av kvaliteten visar att kraven, med undantag för efterkontrollen av sortäkthet och sortrenhet, i bilaga 1 är uppfyllda. Utan hinder av bestämmelsen i första stycket får det certifierande organet certifiera utsäde för utförsel till ett land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet innan resultatet av grobarhetsanalysen är klart. Som villkor för sådan certifiering gäller att 1. utlämnandet endast ska avse första handelsledet och att köparens namn och adress anges, 2. en renhetsanalys som uppfyller kraven i bilaga 1 uppvisas, 3. den grobarhet som framgår av föranalysen anges, 4. utsädesproducenten ska informera köparen om resultatet av grobarhetsanalysen utvisar att kvalitetskraven i bilaga 1 inte är uppfyllda. (

text: SJVFS 2005:91

text: Undantag från krav på grobarhet

text: Utan hinder av bestämmelserna i 7 § kan Jordbruksverket godkänna för certifiering partier av stamutsäde och basutsäde, som inte uppfyller de i bilaga 1 angivna kraven avseende grobarhet. Sådant godkännande kan meddelas under förutsättning att konstaterad grobarhet uppges vid saluföringen och att utsädet ska användas för fortsatt uppförökning. (

text: SJVFS 2005:91

text: 3 EUT L 361, 9.12.2004, s. 21, Celex 32004D0842.

text: Utsäde av genetiskt modifierade sorter

text: Utöver kraven i dessa föreskrifter får utsäde som är av en sort som är genetiskt modifierad endast saluföras om ett tillstånd till utsläppande på marknaden finns enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken (1998:808)

text: eller om ett godkännande för utsläppande på marknaden finns som uppfyller kraven om ömsesidigt erkännande enligt

text: 3 kap. 43 § förordningen (2002:1086)

text: om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön. Att sorten är genetiskt modifierad ska framgå av märkningen på förpackningen enligt märkningskraven i bilaga 3, samt av alla dokument, officiella eller andra, som fästs på eller åtföljer utsädespartiet. Uppgift om att en sort är genetiskt modifierad ska även framgå av försäljningskataloger och annan information där sorten omnämns. (

text: SJVFS 2005:26

text: Journalföring

text: Företag som yrkesmässigt förpackar eller leverantörsmärker utsäde för vidare saluföring ska kontinuerligt föra journal om lager och förpackning av partier och blandningar. I journalen ska det finnas följande uppgifter: 1. art, 2. sort, 3. partiets referensnummer, 4. förpackningens referensnummer, om annorlunda än partiets referensnummer 5. certifikatutsäde eller standardutsäde, 6. partiets vikt, 7. datum för påbörjad packning, 8. antal förpackningar som märkts och förseglats, 9. viktdelar som gått till blandningar (blandningens referensnummer anges), och 10. datum för avslutad förpackning. En journal ska finnas tillgänglig för kontroll under minst tre år. Prov från varje parti kontrollerat standardutsäde som är avsett att saluföras ska tas ut av företaget och hållas tillgängligt under minst två år för kontroll av Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2012:30

text: MÄRKNING OCH FÖRSEGLING

text: Vid saluföring av utsäde ska varje förpackning, med undantag för småförpackning, vara försedd med ett officiellt märke vars utformning och innehåll uppfyller kraven i bilaga 3. Märkningen ska utföras under det certifierande organets kontroll och utgör ett bevis på att utsädet är certifierat. Ett officiellt märke ska vara av självhäftande material eller av rivbeständigt material, påsytt på förpackningen eller fäst under plomb. (

text: SJVFS 2001:30

text: Det officiella märket får för utsäde av tomat (Solanum lycopersicum) och av släktet böna (Phaseolus spp.) kombineras med det växtpass som krävs enligt 7 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare.

text: Den information som krävs utöver märkningen för certifieringen respektive kontrollerat standardutsäde, för att det kombinerade märket ska gälla som växtpass, framgår av bilaga 3. ( ).

text: Förpackningar med utsäde som certifierats enligt 11 § andra stycket och förpackningar med stamutsäde och basutsäde som godkänts enligt 12 § ska, utöver kraven i bilaga 3, genom säljarens eller leverantörens försorg vara försedda med ett leverantörsmärke på vilket grobarheten, leverantörens namn och adress samt utsädespartiets referensnummer anges. Dessutom ska, för utsäde som godkänts enligt 12 §, på det officiella märket anges att partiets grobarhet inte uppfyller kraven i bilaga 1. Leverantörsmärket ska inte kunna förväxlas med det officiella märket. (

text: SJVFS 1996:103

text: Vid märkning av förpackningar med utsäde för vilket undantag medgetts enligt 29 § ska, i fråga om utsäde av en dokumenterad sort, det officiella märket ha samma färg som för motsvarande utsädesklass. För utsäde av ej dokumenterad sort ska det officiella märket ha sådan färg som anges i bilaga 4. Märket ska alltid ange att utsädet uppfyller mindre strikta krav. (

text: SJVFS 1996:103

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 1996:103

text: Vid certifiering ska varje förpackning förseglas under det certifierande organets kontroll i samband med provtagning och märkning. Försegling utgörs av förslutning och plombering och ska vara utförd på sådant sätt att den förstörs vid öppnandet. Följande förslutningssystem får användas utan plombering: 1. påsar av papper eller plast, förutsatt att de inte har någon annan öppning än påfyllningsanordningen och att denna är försedd med ett självhäftande system eller värmeförslutningssystem som försluter öppningen efter påfyllning på sådant sätt att den inte kan öppnas utan att skadas, eller 2. påsar av icke vävt material som sys ihop, förutsatt att en sifferserie som inleds med siffran 1 i påsens överkant eller liknande märkning (bokstäver, symbol) som visar att påsens ursprungliga mått inte ändrats, är tryckt med outplånlig skrift på minst ena sidan av påsens öppning. (

text: SJVFS 1996:103

text: Särskilda bestämmelser för standardutsäde

text: Standardutsäde får saluföras i förpackningar som är märkta enligt märkningskraven i bilaga 3, punkterna 3 respektive 4 (småförpackningar). Märkning och försegling får utföras av den som anmält sin verksamhet enligt

text: 20 § utsädesförordningen

text: . Försegling ska vara utförd på sådant sätt att den förstörs vid öppnandet. (

text: SJVFS 2001:30

text: Annullering

text: Visar resultatet av undersökningen av frövarukvaliteten att utsädet inte uppfyller kraven enligt bilaga 1, ska märkena under det certifierande organets kontroll makuleras. (

text: SJVFS 1995:109

text: Saluföringsperiod (

text: SJVFS 2012:30

text: Certifierat utsäde får saluföras under en period av ett år efter den månad då förseglingen ägt rum. Förlängt godkännande av certifierat utsäde kan medges, om partiet efter provtagning och kontroll av det certifierande organet visar sig fortfarande uppfylla grobarhetskravet. Om förlängning medges, ska det certifierande organet utföra nödvändig tilläggsmärkning. (

text: SJVFS 2001:30

text: Standardutsäde får saluföras under den provtagningssäsong då försegling ägt rum och under nästföljande provtagningssäsong. Förlängt godkännande av standardutsäde kan medges, om partiet efter provtagning och kontroll av Jordbruksverket visar sig fortfarande uppfylla grobarhetskravet. Om förlängning medges, ska Jordbruksverket utföra nödvändig tilläggsmärkning. (

text: SJVFS 2005:91

text: SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR SMÅFÖRPACKNINGAR

text: Partier som godkänts för certifiering som certifikatutsäde eller godkänts som kontrollerat standardutsäde får saluföras i småförpackningar utan att dessa behöver vara officiellt märkta och förseglade om de uppfyller märknings- och förseglingskraven i 21 §. (

text: SJVFS 2001:30

text: Småförpackningar ska vara märkta med ett leverantörsmärke eller med en tryckt eller påstämplad text utvändigt på förpackningen, som uppfyller märkningskraven i bilaga 3, punkterna 2 (certifikatutsäde), 4 (standardutsäde) respektive 4a (sortblandning av standardutsäde). Om förpackningen är genomskinlig kan märket anbringas inuti förpackningen. Småförpackningar ska vara förseglade av den som förpackar partiet på ett sådant sätt att förseglingen förstörs vid öppnandet. Återförsegling av småförpackningar av certifikatutsäde får endast äga rum under det certifierande organets kontroll. (

text: SJVFS 2011:37

text: Småförpackningar får saluföras till och med september månad andra säsongen efter den provtagningssäsong då partiet godkänts. (

text: SJVFS 2001:30

text: Förlängt godkännande av certifierat utsäde i restpartier av småförpackningar efter den i 22 § nämnda perioden kan medges av det certifierande organet, om ett antal prov som är representativa för restpartiet, fortfarande uppfyller kravet på grobarhet. Om förlängning medges ska utsädesföretaget göra en tilläggsmärkning som anger det nya sista datumet för saluföring. Sista datumet för saluföring kan förlängas ett år. (

text: SJVFS 2005:57

text: Jordbruksverket kontrollerar att kvalitetskrav på utsäde i småförpackningar samt krav om märkning och försegling av dessa upprätthålls. (

text: SJVFS 2012:30

text: UTFÖRSEL AV UTSÄDE

text: Utsäde avsett för certifiering i ett land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet får säljas till det landet som icke slutligt certifierat utsäde under förutsättning att utsädet 1. kommer från en godkänd utsädesodling, 2. är förpackat och märkt med ett officiellt märke vars utformning och innehåll uppfyller kraven i bilaga 3, samt 3. åtföljs av ett officiellt dokument enligt bilaga 4. (

text: SJVFS 1996:103

text: ändrad beteckning genom (

text: SJVFS 2012:30

text: INFÖRSEL AV UTSÄDE

text: Import av utsädesparti från land utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, inklusive småförpackningar, ska av importören skriftligen anmälas till Jordbruksverket senast tre månader efter införseln. Import av mindre än 2 kg per sort och importtillfälle behöver inte anmälas. Anmälan ska innehålla följande uppgifter: 1: Art 2: Sort 3: Kategori 4: Produktionsland och officiell kontrollmyndighet 5: Avsändarland 6: Importör 7: Kvantitet. Om partiet består av ett antal obrutna förpackningar som alla har samma vikt kan uppgift om partiets vikt bestå av antalet förpackningar, om det också finns tydligt angett vad storleken på förpackningarna är. Är standardutsäde inte märkt enligt EG:s regler, ska detta anges i stället för referensnummer. (

text: SJVFS 2012:30

text: Utsäde får föras in för att kontrolleras som standardutsäde, om sorten är intagen i den svenska sortlistan, i Europeiska gemenskapens gemensamma sortlista för arter av köksväxter eller i en nationell sortlista från något annat land inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

text: Utsäde får föras in som icke slutligt certifierat utsäde för att certifieras som certifikatutsäde om 1. sorten är intagen i en sortlista inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, 2. utsädet härstammar från basutsäde, 3. moderpartiet är sortkontrollerat av en myndighet i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i ett annat land av en myndighet vars fältbesiktning godkänns av Jordbruksverket, och 4. utsädet är märkt enligt kraven för icke slutligt certifierat utsäde samt åtföljt av ett officiellt dokument enligt bilaga 4. (

text: SJVFS 2005:91

text: Införsel av ett utsädesparti av en sort som inte är intagen i en sortlista inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet får ske om partiet 1. har ett tillstånd för saluföring enligt

text: kommissionens beslut 2004/842/EG

text: om genomförandebestämmelser enligt vilka medlemsstaterna får tillåta utsläppande på marknaden av utsäde som hör till sorter för vilka det har lämnats in en ansökan om införande på den nationella sortlistan för arter av lantbruks- eller köksväxter , 2. förs in för uppförökning och hela skörden därefter förs ut ur landet, 3. förs in för rensning och färdigbearbetning och därefter förs ut ur landet, 4. är odlat som F-material under förädlarens kontroll och förs in för vidare uppförökning under förädlarrepresentants ansvar, eller 5. förs in för försöksmässig provning, vetenskapligt ändamål eller urvalsarbete i partier med en högsta nettovikt om: a) för blomsterböna, bondböna, brun böna, böna och ärt: 50 kg, b) för lök, majrova, mangold, morot, pumpa, rova, rädisa, rättika, rödbeta, salladskål, schalottenlök, spenat, squash, svartrot, vattenmelon och vintersallat: 5 kg, c) för andra arter: 1 kg. (

text: SJVFS 2007:37

text: UNDANTAG FRÅN BESTÄMMELSERNA

text: Vid brist på utsäde eller om det annars finns särskilda skäl, kan Jordbruksverket medge undantag från de krav som angivits i denna författning. (

text: SJVFS 2012:30

text: Bestämmelser med krav på registrering av den som yrkesmässigt producerar, lagrar, saluför eller inför växter, med krav på att vissa växter ska vara försedda med ett växtpass vid förflyttning inom EU samt med krav på att vissa växter ska åtföljas av ett sundhetsintyg vid införsel från länder som inte är medlemmar i EU finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. (

text: SJVFS 1996:103

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Denna författning träder i kraft den 1 mars 1994. För certifiering och märkning före den 1 juli 1994 av under 1993 eller tidigare producerat utsäde som är avsett för utsläppande på marknaden i Sverige gäller dock Lantbruksstyrelsens föreskrifter (

text: LSFS 1989:26

text: ) om statsplombering av utsäde (utom potatis) i tillämpliga delar . Därjämte får utsäde av köksväxter fram till den 1 juli 1994 märkas med kvalitetsdeklaration enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1991:100

text: ) om kvalitetsdeklaration vid överlämnande av vissa utsädesvaror och, om sådan

text: 4 EUT L 361, 9.12.2004, s. 21, Celex 32004D0842. 5

text: SJVFS 1994:24

text: . 6 Föreskrifterna upphör att gälla vid ikraftträdandet av Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:22

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av stråsäd. 7 Genom verkets föreskrifter (

text: SJVFS 1994:21

text: ) om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1991:100

text: ) om kvalitetsdeklaration vid överlämnande av vissa utsädesvaror, upphör 3-5 §§ samt rubriken närmast före 3 § i föreskrifterna att gälla den 1 mars 1994.

text: märkning skett, utan certifiering eller kontroll som standardutsäde släppas ut på marknaden i Sverige fram till den 1 september 1995. Därutöver får följande tillämpas för utsläppande på marknaden i Sverige. Utsäde statsplomberat i klass C med högre generationstal än andra generationen efter basutsäde, i klass D, E eller U får fram till den 30 juni 1995 ommärkas till klass C utan generationstal, om kravet i 19 § andra stycket är uppfyllt. Tilläggsmärkning av utsäde som ommärkts till klass C utan generationstal får ske längst t.o.m. den 30 juni 1998, därefter ska utsädet kontrolleras som standardutsäde. (

text: SJVFS 1996:103

text: Denna författning träder i kraft den 5 juli 1995.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 1996.

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2001

text: Denna författning träder i kraft den 15 maj 2005.

text: Denna författning träder i kraft den 1 oktober 2005.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2006.

text: Denna författning träder i kraft den 1 maj 2006.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2007. Utsäde av arterna schalottenlök, piplök, vitlök, gräslök, rabarber, sockermajs samt popmajs får saluföras till den 31 december 2009 även om sorten inte finns intagen i den svenska sortlistan eller i EG:s gemensamma sortlista över arter av köksväxter.

text: SJVFS 1995:109

text: . 9

text: SJVFS 1996:103

text: . 10

text: SJVFS 2001:30

text: SJVFS 2005:26

text: . 12

text: SJVFS 2005:57

text: . 13

text: SJVFS 2005:91

text: . 14

text: SJVFS 2006:33

text: . 15

text: SJVFS 2007:37

text: ------------------------- 16 Denna författning träder i kraft den 1 juli 2008. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 30 juni 2010. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 november 2011. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 januari 2013. ------------------------ Denna författning träder i kraft den 1 januari 2014.

text: LEIF DENNEBERG Anna Pettersson (Regelenheten)

text: SJVFS 2008:27

text: . 17

text: SJVFS 2010:42

text: . 18

text: SJVFS 2011:37

text: . 19

text: SJVFS 2012:30

text: . 20

text: SJVFS 2013:36

text: Bilaga 1

text: KVALITETSKRAV FÖR KÖKSVÄXTUTSÄDE

text: Utsädet ska uppfylla följande krav:

text: 1. Utsädet ska ha godtagbar sortäkthet och sortrenhet.

text: 2. Sjukdomar och skadliga organismer som försämrar utsädets användbarhet ska hållas på lägsta möjliga nivå.

text: 3. Utsädet ska i övrigt uppfylla följande krav beträffande renhet, inblandning av andra arter och grobarhet, i samtliga utsädesklasser och standardutsäden:

text: Rent frö, Frön av andra Grobarhet Art vikt-%, arter, högsta %, lägst lägst vikt-%

text: Allium cepa L. Lök, 97 0,5 70 Schalottenlök Allium fistulosum L. Piplök 97 0,5 65 Allium porrum L. Purjolök 97 0,5 65 Allium sativum L. Vitlök 97 0,5 65 Allium schoenoprasum L. Gräslök 97 0,5 65 Anthriscus cerefolium (L.) Hoffm. Dansk körvel 96 1 70 Apium graveolens L. Selleri 97 1 70 (blekselleri, rotselleri) Asparagus officinalis L. Sparris 96 0,5 70 Beta vulgaris L. Mangold 97 0,5 50 a) Beta vulgaris L.. Rödbeta 97 0,5 70 a) (inklusive Cheltenhambeta) Brassica oleracea L. Blomkål 97 1 70 Brassica oleracea L. Broccoli 97 1 75 Brassica oleracea L. Brysselkål 97 1 75 Brassica oleracea L. Grönkål 97 1 75 Brassica oleracea L. Kålrabbi 97 1 75 Brassica oleracea L. Rödkål 97 1 75 Brassica oleracea L. Savojkål 97 1 75 Brassica oleracea L. Vitkål, 97 1 75 spetskål Brassica rapa L Rova, majrova 97 1 80 Brassica rapa L Salladskål 97 1 75 Capsicum annuum L. Chilipeppar, 97 0,5 65 Paprika. Cichorium endivia L. Escarolesallat, 95 1 65 Friséesallat

text: Cichorium intybus L. Endiviasallat 95 1,5 65 eller witlofcikoria Sallatscikoria Cichorium intybus L. Rotcikoria 97 1 80

text: Anmärkningar: a) Gäller frögyttringar i tillämpliga fall. b) För sorter av supersöt sockermajs gäller att grobarheten ska vara minst 80 %. Etiketten ska bära påskriften ”lägsta grobarhet 80 %”.

text: Citrullus lanatus (Thunb.) Matsum. et Nakai Vattenmelon 98 0,1 75 Cucumis melo L. Melon 98 0,1 75 Cucumis sativus L. Gurka 98 0,1 80 (druvgurka, slanggurka) Cucurbita maxima Duchesne Jättepumpa 98 0,1 80 (inklusive vinterpumpa) Cucurbita pepo L. Pumpa, squash 98 0,1 75 Cynara cardunculus L. Kardon, 98 0,5 65 kronärtskocka Daucus carota L. Morot 95 1 65 (inklusive fodermorot) Foeniculum vulgare Mill. Fänkål 96 1 70 Lactuca sativa L. Sallat 95 0,5 75 Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A.W. Hill Persilja 97 1 65 Phaseolus coccineus L. Blomsterböna 98 0,1 80 Phaseolus vulgaris L. Böna (buskböna, 98 0,1 75 störböna), Brun böna Pisum sativum L. (partim) Ärt (märgärt, 98 0,1 80 spritärt, sockerärt) Raphanus sativus L. Rädisa, rättika 97 1 70 Rheum rhabarbarum L. Rabarber 97 0,5 70 Scorzonera hispanica L. Svartrot 95 1 70 Solanum lycopersicum L. Tomat 97 0,5 75 Solanum melongena L. Aubergin, 96 0,5 65 äggplanta Spinacia oleracea L. Spenat 97 1 75 Valerianella locusta (L.) Laterr. Vintersallat 95 1 65 Vicia faba L. (partim) Bondböna 98 0,1 80 Zea mays L. (partim) Sockermajs, 98 0,1 85b) Popmajs

text: 4. Utsäde av ärtväxter får inte innehålla levande insekter av följande arter: Bönbagge (Acanthoscelides obtectus Sag.) Fröbagge av arten Bruchus affinis Froel. (saknar svenskt namn) Vialsmyg (Bruchus atomarius L.) Ärtsmyg (Bruchus pisorum L.) Bönsmyg (Bruchus rufimanus Boh.)

text: 5. Utsäde får inte innehålla levande kvalster (Acarina).

text: Följande tilläggskrav ska uppfyllas för certifiering för saluföring i Sverige:

text: 1. Vattenhalten för brun böna får vara högst 18,0 % med en tillåten avvikelse upp till 18,5 %. 2. Utsäde av brun böna och ärt får inte innehålla frön av flyghavre eller snärja. ( ).

text: Bilaga 1 a

text: Minsta provvikt för undersökning av inblandning av antal frön av andra arter

text: Minsta provvikt (gram) för bestämning av antal frön av Art andra arter a)

text: Aubergin, äggplanta 20 Blomsterböna 1000 Bondböna 1000 Broccoli 25 Böna, Brun böna 700 Cikoria (Endiviasallat, witlof- 15 cikoria, Sallatscikoria) Cikoria, rot- 50 Escarolesallat, Friséesallat 15 Fänkål 25 Gurka 25 Gräslök 15 Jättepumpa (inklusive 250 vinterpumpa) Kardon, kronärtskocka 50 Kål, blom- 25 Kål, bryssel- 25 Kål, grön- 25 Kål, röd- 25 Kål, savoj- - 25 Kål, spets- 25 Kål, vit- 25 Kålrabbi 25 Körvel, dansk 20 Lök 25 Majrova, rova, salladskål 20 Mangold 100 Majs (sockermajs, popmajs) 1000 Melon 100 Morot 10 Paprika, chilipeppar 40 Persilja 10 Piplök 15 Pumpa, squash 150 Purjolök 20 Rabarber 135 Rädisa, rättika 50 Rödbeta 100 Sallat 10 Selleri 5 Sparris 100 Spenat 75 Svartrot 30 Tomat 20 Vattenmelon 250 Vintersallat 20 Vitlök 20 Ärt 500

text: Anmärkningar: a) För F-1 hybridsorter av ovan nämnda arter får lägsta provvikt minskas till en fjärdedel av den angivna vikten. Provet måste dock ha en vikt av minst 5 gram och bestå av minst 400 frön. (

text: SJVFS 2007:37

text: Bilaga 2

text: KRAV PÅ UTSÄDESODLING FÖR CERTIFIERING AV SKÖRDEN OCH PÅ FÄLTBESIKTNING

text: Utsädesodling:

text: 1. Grödan ska ha godtagbar sortäkthet och sortrenhet. 2. Fältet ska vara i sådant skick och grödan i ett sådant utvecklingsstadium att fullgod kontroll av sortäkthet, sortrenhet och sundhet är möjlig. 3. Minsta avstånd från angränsande grödor som kan leda till oönskad pollinering ska vara följande: A. Mangold och rödbeta (Beta vulgaris) 1. Från pollenkällor av familjen Beta som inte tas upp nedan: 1 000 m. 2. Från pollenkällor av sorter av samma underart som tillhör en annan sortgrupp: a) för basutsäde 1 000 m b) för certifikatutsäde 600 m 3. För pollenkällor av sorter av samma underart som tillhör samma sortgrupp: a) för basutsäde 600 m b) för certifikatutsäde 300 m

text: De sortgrupper som avses i 2 och 3 ska bestämmas enligt följande: I) Mangold och rödbeta: om grödan är av en sort som är genetiskt monogerm ska multigerma sorter anses tillhöra en annan grupp.

text: II) Mangold: med beaktande av punkt I ska sorterna delas in i fem grupper med avseende på yttre egenskaper enligt följande:

text: Grupp Egenskaper

text: 1 Vitt bladskaft och ljusgrön bladskiva utan antocyanfärgning 2 Vitt bladskaft och mellan- eller mörkgrön bladskiva utan antocyanfärgning 3 Grönt bladskaft och mellan- eller mörkgrön bladskiva utan antocyanfärgning 4 Skärt bladskaft och mellan- eller mörkgrön bladskiva 5 Rött bladskaft och antocyanfärgad bladskiva

text: III) Rödbeta: med beaktande av punkt I ska sorterna delas in i sex grupper med avseende på yttre egenskaper enligt följande: Grupp Egenskaper

text: 1 Rotknölens tvärsnitt smalt ellipsformat eller ellipsformat och rotköttet rött eller mörklila 2 Rotknölen cirkelformad eller brett ellipsformad och rotköttet vitt 3 Rotknölen cirkelformad eller brett ellipsformad och rotköttet gult 4 Rotknölen cirkelformad eller brett ellipsformad och rotköttet rött eller mörklila 5 Rotknölens form smal och avlång och rotköttet rött eller mörklila 6 Rotknölens form smal och triangulär med spetsen nedåt och rotköttet rött eller mörklila B. Brassica-arter 1. Från främmande pollenkällor som lätt kan förorsaka betydande försämring hos sorter av Brassica-arter: a) för basutsäde 1 000 m b) för certifikatutsäde 600 m 2. Från andra främmande pollenkällor som lätt kan ge upphov till korsningar i sorter av Brassica-arter: a) för basutsäde 500 m b) för certifikatutsäde 300 m C. Rotcikoria (Cichorium intybus) 1. Från andra arter av samma familj eller underarter: 1 000 m 2. Från en annan sort av rotcikoria: a) för basutsäde 600 m b) för certifikatutsäde 300 m D. Andra arter 1. Från främmande pollenkällor som lätt kan förorsaka betydande försämring hos sorter av andra arter: a) för basutsäde 500 m b) för certifikatutsäde 300 m 2. Från andra främmande pollenkällor som lätt kan ge upphov till korsningar i sorter av andra arter: a) för basutsäde 300 m b) för certifikatutsäde 100 m

text: Ovanstående avstånd kan reduceras om det vid fältbesiktning bedöms finnas tillräckligt skydd i form av naturliga korsningsbarriärer.

text: 4. Sjukdomar och skadliga organismer som försämrar utsädets användbarhet ska hållas på lägsta möjliga nivå.

text: Fältbesiktning och kontroll:

text: För basutsäde och certifikatutsäde ska minst en fältbesiktning utföras. (

text: SJVFS 2007:37

text: Bilaga 2 a

text: AUKTORISATION AV PERSON SOM SKA UTFÖRA FÄLTBESIKTNING AV UTSÄDESODLINGAR

text: 1. Ansökan ska göras till Jordbruksverket. Ansökan ska innehålla följande uppgifter: a. Sökandes namn och adress och övriga kontaktuppgifter. b. Uppgift om sökanden är egen företagare eller anställd. Om sökanden är anställd ska följande uppgifter om arbetsgivaren lämnas: namn, adress, övriga kontaktuppgifter samt uppgift om arbetsgivaren är ett utsädesföretag eller inte. c. Uppgift om för vilka arter auktorisation söks. 2. Den sökande ska ha lantbruksutbildning eller motsvarande kunskaper som innebär att sökanden kan utföra fältbesiktning på ett tillfredsställande sätt. 3. Sökanden ska underteckna en åtagandeförklaring att han eller hon åtar sig att följa bestämmelserna för officiella fältbesiktningar. 4. Besiktningsmannen får inte dra någon egen fördel av resultatet av fältbesiktningen. 5. Auktorisation meddelas av Jordbruksverket när sökanden med godkänt resultat har genomgått Jordbruksverkets grundkurs för nya besiktningsmän. Beslutet tidsbegränsas till tre år. 6. Besiktningsmannen tilldelas av Jordbruksverket ett kontrollnummer som alltid ska anges tillsammans med dennes underskrift på besiktningsprotokoll och besiktningsrapporter. 7. Beslutet ger behörighet att utföra fältbesiktning av utsädesodlingar av köksväxter som anmälts till Jordbruksverket för fältbesiktning. Beslutet kan dock begränsas till att gälla vissa grödor, beroende på vilka kurser som besiktningsmannen genomgått med godkänt resultat. 8. Besiktningsmannen ska genomföra fältbesiktningen enligt Jordbruksverkets anvisningar för fältbesiktning av köksväxter, vilka uppdateras årligen. Aktuella fältbesiktningsprotokoll ska användas. Besiktningsprotokollen ska skickas in till Jordbruksverket så snart som möjligt efter genomförd besiktning, så att Jordbruksverket har möjlighet att genomföra en stickprovskontroll. 9. Besiktningsmannen ska årligen utföra fältbesiktningar av de relevanta grödorna. 10. Förnyad auktorisation förutsätter att besiktningsmannen årligen utfört fältbesiktningar och att vederbörande minst vart tredje år deltar i Jordbruksverkets repetitionskurs för fältbesiktning av köksväxter. 11. Jordbruksverket får återkalla en auktorisation om något av de ovannämnda villkoren inte efterlevs. Återkallande får göras även om besiktningsmannen inte bryter mot reglerna med avsikt. Jordbruksverket meddelar ett sådant återkallande till besiktningsmannens arbetsgivare liksom till andra certifierande organ i Sverige. 12. Utsäde som kommer från en utsädesodling som besiktigats av en besiktningsman vars behörighet senare återkallats, får underkännas vid certifieringen. (

text: SJVFS 2005:91

text: Bilaga 2 b

text: AUKTORISATION SOM PROVTAGARE SAMT GODKÄNNANDE AV UTSÄDESFÖRETAG SOM ANVÄNDER AUKTORISERAD PROVTAGARE

text: A. Auktorisation som provtagare kan meddelas en fysisk person, enligt villkoren i punkterna B - G. Utsädesföretag som önskar använda auktoriserade provtagare ska godkännas av Jordbruksverket och ska lämna information enligt punkterna H - J.

text: B. Ansökan ska göras till Jordbruksverket. Ansökan ska innehålla följande uppgifter: 1. Provtagarens namn, adress och övriga kontaktuppgifter. 2. Uppgift om provtagaren är egen företagare eller anställd. Om provtagaren är anställd ska följande uppgifter om arbetsgivaren lämnas: namn, adress och övriga kontaktuppgifter samt uppgift om arbetsgivaren är ett utsädesföretag eller inte. 3. Uppgift om för vilka utsädesföretag och utsädesanläggningar provtagning kommer att utföras. 4. Uppgift om vilka arter som kommer att provtas.

text: C. Auktorisation meddelas av Jordbruksverket när provtagaren har genomgått officiell kurs för provtagare och godkänts vid officiell examination.

text: D. En provtagare som är anställd av ett utsädesföretag får endast ta ut och hantera prov från detta företag, om inte en särskild överenskommelse finns mellan företagen och Jordbruksverket.

text: E. Provtagaren ska 1. ta ut prov enligt ISTA:s gällande metoder och följa anvisningarna från Jordbruksverket, 2. årligen ta ut och hantera prov, 3. delta i en officiell repetitionskurs minst vartannat år.

text: F. Det ska vara en tillfredsställande överensstämmelse mellan analysresultaten av prov som provtagaren tagit ut och kontrollprov som en officiell provtagare tagit ut.

text: G. Jordbruksverket får återkalla auktorisationen om något av villkoren i punkterna C- F inte efterlevs. Återkallande får göras även om provtagaren inte bryter mot reglerna med avsikt. Jordbruksverket meddelar ett sådant återkallande till provtagarens arbetsgivare liksom till andra certifierande organ i Sverige. Utsäde som kommer från utsädespartier som provtagits av en provtagare vars auktorisation senare återkallats får underkännas vid certifieringen.

text: H. Ansökan ska göras till Jordbruksverket. Ansökan ska innehålla följande uppgifter: 1. utsädesföretagets namn, adress och övriga kontaktuppgifter, uppgift om vid vilka utsädesanläggningar auktoriserad provtagare kommer att användas, 2. uppgift om manuell eller automatisk provtagning sker vid anläggningen, 3. uppgift om vilka arter som kommer att provtas av den auktoriserade provtagaren, samt

text: 4. namn på de auktoriserade provtagare som kommer att provta utsäde för företagets räkning.

text: I. Innan provtagning påbörjas ska utsädesföretagets lokaler och utrustning godkännas av Jordbruksverket. Ett godtagbart ledningssystem för kvalitet enligt nationell eller internationell standard ska finnas. Systematisk kontroll av den automatiska provtagaren ska regelbundet utföras av en officiell eller auktoriserad provtagare.

text: J. Jordbruksverket ska informeras om alla förändringar som har betydelse för verksamheten, t.ex. personalförändringar. (

text: SJVFS 2005:91

text: Bilaga 2 c

text: AUKTORISATION AV LABORATORIUM

text: A. Auktorisation för att utföra de laboratorieanalyser som ligger till grund för certifieringsorganets beslut om certifiering kan meddelas ett laboratorium om: 1. det är oberoende eller en del av ett utsädesföretag, 2. det har en person som är ansvarig för analysverksamheten med direkt ansvar för det tekniska arbetet och som har nödvändiga fackkunskaper för att leda analysverksamheten, 3. det finns ett godtagbart ledningssystem för kvalitet enligt nationell eller internationell standard, 4. de som utför analyser har nödvändiga kunskaper för de analyser som utförs och med godkänt resultat har genomgått examination för de analyser och arter som auktorisationen omfattar på ett sådant sätt att laboratoriet alltid har personal som kan genomföra de analyser som krävs, samt 5. det har nödvändiga lokaler och utrustning.

text: B. Ansökan ska göras till Jordbruksverket. Ansökan ska innehålla följande uppgifter: 1. Laboratoriets namn, adress och övriga kontaktuppgifter samt laboratoriets ägarförhållanden. Om mer än en lokal avses användas som laboratorium inom ramen för auktorisationen ska detta framgå. 2. Namn på och adress och övriga kontaktuppgifter till den person som är ansvarig för analysverksamheten och ställföreträdare för denna person. 3. Uppgift om vilka arter som laboratoriet söker auktorisation för. 4. Uppgift om laboratoriets lokaler och utrustning. 5. Uppgift om laboratoriepersonalens kunskaper, eventuella kurser och officiella examinationer inom utsädesanalysområdet. 6. Uppgift om för vilka utsädesföretag laboratoriet kommer att analysera utsäde.

text: Utformningen av analysbevisen som utfärdas ska godkännas av Jordbruksverket. Auktorisation meddelas när Jordbruksverket anser att kraven är uppfyllda.

text: C. Ett laboratorium som ägs eller ingår i samma koncern som ett utsädesföretag får endast analysera prov från detta företag, om inte en särskild överenskommelse finns mellan företagen och Jordbruksverket.

text: D. Analysering ska göras enligt ISTA:s gällande metoder och de nationella metoder för sundhetsanalyser som fastställs av Jordbruksverket, samt följa eventuella anvisningar från Jordbruksverket.

text: E. Resultaten av analyserna ska sändas till det certifierande organet omedelbart efter avslutad analys. Dessutom ska uppgift om analyserna och dess resultat skickas till Jordbruksverket om annat certifierande organ används av utsädesföretaget vars analyser laboratoriet utför. Resultaten ska skickas till Jordbruksverket i elektronisk form och i det format som Jordbruksverket fastställer.

text: F. Det ska vara en tillfredsställande överensstämmelse mellan analysresultaten från laboratoriet med de som stickprov som analyseras av Jordbruksverket. Laboratoriet ska dessutom 1. fylla i analysbevisen på ett tillfredsställande sätt, 2. vid Jordbruksverkets tillsyn bedömas ha genomfört uppgifterna på ett tillfredsställande sätt och följt upp eventuella anmärkningar, 3. delta i ringtester med tillfredsställande resultat, 4. skicka minst en person att delta i en officiell repetitionskurs varje år på ett sådant sätt att de personer som utför analyser deltar i en sådan kurs minst vartannat år, samt 5. informera Jordbruksverket om alla förändringar som har betydelse för verksamheten, t.ex. personalbyten inom utsädesanalysområdet.

text: G. Jordbruksverket får återkalla en auktorisation om något av villkoren i punkterna A och C-F inte efterlevs. Återkallande får göras även vid vårdslöshet. Utsäde som certifierats på grundval av analyser från ett laboratorium som förlorat sin auktorisation kan få certifieringen annullerad. (

text: SJVFS 2005:91

text: Bilaga 3

text: MÄRKNINGSKRAV

text: 1. Märkning av partier och förpackningar, utom småförpackningar

text: Obligatorisk information på officiellt märke, avseende stam-, bas- och certifikatutsäde av samtliga arter: 1. Texten "EG:s regler". 2. Certifieringsorgan och land. 3. Månad och år för officiell försegling. 4. Partiets referensnummer. 5. Art (anges med latinskt namn åtminstone i förkortad form och/eller vedertaget namn). 6. Sort, anges med åtminstone det officiella namn under vilket sorten godkänts. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 7. Utsädesklass. För stamutsäde ska även anges antal generationer som föregår certifikatutsäde. 8. Produktionsland. 9. Netto- eller bruttovikt alternativt antal frön eller frögyttringar. Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, ska även typ av tillsats samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten anges. 10. Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan specialbehandling ska detta anges. 11. För sorter som är hybrider eller inavelslinjer: a) För basutsäde, om hybriden eller inavelslinjen som utsädet tillhör har godkänts officiellt: Namnet på den komponent, under vilket den har godkänts officiellt, och texten "komponent" i fråga om hybrider eller inavelslinjer som uteslutande är avsedda som komponenter för slutliga sorter. b) För basutsäde i övriga fall: Namnet på den komponent som basutsädet tillhör (kan anges med kodbeteckning), åtföljt av ett omnämnande av den slutliga sorten och texten "komponent". c) För certifikatutsäde: Namnet på den sort som utsädet tillhör, åtföljt av texten "hybrid".

text: För att märket ska gälla som växtpass enligt 13 a § ska följande information läggas till: 12. EG-växtpass. 13. Företagets registreringsnummer hos Jordbruksverket enligt 3 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. Följande uppgifter ska framgå antingen av märket eller av ett åtföljande dokument: 14. Om det finns en skyddad zon som är relevant. Kännetecknet ”ZP” för växtpassets geografiska giltighet och namnet på den eller de skyddade zoner som utsädet är godkänt för. 15. Kännetecknet ”RP” om växtpasset är ett ersättningspass och i tillämpliga fall, namnet på den ursprungligen registrerade producenten eller importören.

text: 16. I tillämpliga fall, namnet på ursprungslandet eller avsändarlandet i fråga om utsäde från ett tredjeland.

text: 2. Märkning av småförpackningar med certifikatutsäde (leverantörsmärke eller tryckt text på förpackningen)

text: 1. Texten "EG:s regler". 2. Namn och adress eller firmamärke för den som är ansvarig för märkningen. 3. Senaste undersökning av grobarhet (månad och år). 4. Art (anges åtminstone med latinska bokstäver). 5. Sort, anges med åtminstone det officiella namn under vilket sorten godkänts. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 6. Texten "Certifikatutsäde", får anges med "C". 7. Partiets referensnummer. 8. Netto- eller bruttovikt alternativt antal frön eller frögyttringar (gäller ej förpackningar med vikt under 500 g). Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, ska även typ av tillsats samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten anges. 9. Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan specialbehandling ska detta anges.

text: 3. Märkning av partier med standardutsäde (leverantörsmärke eller tryckt text på förpackningen)

text: 1. Texten "EG:s regler". 2. Namn och adress eller firmamärke för den som är ansvarig för märkningen. 3. Senaste undersökning av grobarhet (månad och år). 4. Art (anges åtminstone med latinska bokstäver). 5. Sort, anges med åtminstone det officiella namn under vilket sorten godkänts. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 6. Texten "Standardutsäde". 7. Firmans referensnummer. 8. Netto- eller bruttovikt alternativt antal frön eller frögyttringar. Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, ska även typ av tillsats samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten anges. 9. Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan specialbehandling ska detta anges.

text: 4. Märkning av småförpackningar med standardutsäde (tryckt eller stämplad text på förpackning)

text: 1. Texten "EG:s regler". 2. Namn och adress eller firmamärke för den som är ansvarig för märkningen. 3. Månad och år för sista försäljning. 4. Art (anges åtminstone med latinska bokstäver). 5. Sort, anges med åtminstone det officiella namn under vilket sorten godkänts. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 6. Texten "Standardutsäde" eller "st". 7. Firmans referensnummer.

text: 4a. Märkning av småförpackningar med sortblandningar av standardutsäde (tryckt eller stämplad text på förpackning)

text: 1. Texten "EU:s regler och standarder". 2. Namn och adress eller firmamärke för den som är ansvarig för märkningen. 3. Provtagningsåret för senaste grobarhetsanalysen, uttryckt med texten ”provtaget … (år)”. 4. Sista förbrukningsdag, uttryckt med texten ”använd före … (datum)”. 5. Texten "Sortblandning av … (artens namn)". 6. Ingående sorter, anges med åtminstone det officiella namn under vilket respektive sort godkänts. Förhållandet mellan sorterna ska anges som nettovikt eller antal frön eller frögyttringar. För en genetiskt modifierad sort anges texten ”genetiskt modifierad”. 7. Partiets referensnummer. 8. Netto- eller bruttovikt alternativt antal frön eller frögyttringar. Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, ska även typ av tillsats samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten anges. 9. Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan specialbehandling ska detta anges.

text: 5. Särskild märkning

text: Märkning av F-material, som ska användas för produktion av stamutsäde eller basutsäde. Det officiella märket ska omfatta följande upplysningar: 1. Artnamn på svenska och latin, det senare får anges i förkortad form. 2. Sort, anges med åtminstone det officiella namn under vilket sorten godkänts. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 3. Texten "F-material". 4. Referensnummer. 5. Produktionsland. 6. Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan specialbehandling ska detta anges.

text: För att märket ska gälla som växtpass enligt 13 a § ska följande information läggas till: 7. EG-växtpass. 8. Företagets registreringsnummer hos Jordbruksverket enligt 3 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: Följande uppgifter ska framgå antingen av märket eller av ett åtföljande dokument: 9. Om det finns en skyddad zon som är relevant. Kännetecknet ”ZP” för växtpassets geografiska giltighet och namnet på den eller de skyddade zoner som utsädet är godkänt för. 10. Kännetecknet ”RP” om växtpasset är ett ersättningspass och i tillämpliga fall, namnet på den ursprungligen registrerade producenten eller importören. 11. I tillämpliga fall, namnet på ursprungslandet eller avsändarlandet i fråga om utsäde från ett tredjeland.

text: Märkning av icke slutgiltigt certifierat utsäde. Det officiella märket ska omfatta följande upplysningar: 1. Certifieringsorgan och land. 2. Art (anges med latinskt namn åtminstone i förkortad form och/eller vedertaget namn). 3. Sort, anges med åtminstone det officiella namn under vilket sorten godkänts. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 4. Utsädesklass. 5. Partiets eller odlingens referensnummer. 6. Netto- eller bruttovikt. 7. Texten "Ej slutgiltigt certifierat utsäde". 8. Om utsädet varit föremål för betning ska detta anges.

text: För att märket ska gälla som växtpass enligt 13 a § ska följande information läggas till: 9. EG-växtpass. 10. Företagets registreringsnummer hos Jordbruksverket enligt 3 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. Följande uppgifter ska framgå antingen av märket eller av ett åtföljande dokument: 11. Om det finns en skyddad zon som är relevant. Kännetecknet ”ZP” för växtpassets geografiska giltighet och namnet på den eller de skyddade zoner som utsädet är godkänt för. 12. Kännetecknet ”RP” om växtpasset är ett ersättningspass och i tillämpliga fall, namnet på den ursprungligen registrerade producenten eller importören. 13. I tillämpliga fall, namnet på ursprungslandet eller avsändarlandet i fråga om utsäde från ett tredjeland.

text: Märkning av utsäde av en ännu icke godkänd sort

text: Det officiella märket eller leverantörsmärket ska omfatta följande upplysningar: 1. Partiets referensnummer 2. Månad och år för officiell försegling 3. Art. 4. Sortens benämning (förädlarbeteckning, förslaget till officiell sortbenämning eller den godkända officiella sortbenämningen). För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”.

text: 5. Texten "Sorten har ännu inte uppförts på den officiella sortlistan". 6. Netto- eller bruttovikt eller deklarerat antal rent frö, eller i tillämpliga fall antalet frögyttringar. Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, ska även typ av tillsats anges samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten. 7. Om utsädet varit föremål för betning ska detta anges.

text: För att märket ska gälla som växtpass enligt 13 a § ska följande information läggas till: 8. EG-växtpass. 9. Företagets registreringsnummer hos Jordbruksverket enligt 3 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. Följande uppgifter ska framgå antingen av märket eller av ett åtföljande dokument: 10. Om det finns en skyddad zon som är relevant. Kännetecknet ”ZP” för växtpassets geografiska giltighet och namnet på den eller de skyddade zoner som utsädet är godkänt för. 11. Kännetecknet ”RP” om växtpasset är ett ersättningspass och i tillämpliga fall, namnet på den ursprungligen registrerade producenten eller importören. 12. I tillämpliga fall, namnet på ursprungslandet eller avsändarlandet i fråga om utsäde från ett tredjeland.

text: 6. Utformning av officiellt märke respektive leverantörsmärke

text: a. Färg: Officiellt märke: F-material Vit Stamutsäde (klass A) Vit med violett diagonal rand Basutsäde (klass B) Vit Certifikatutsäde (klass C) Blå Standardutsäde Mörkt gul Ej dokumenterad sort Brun Icke slutligt certifierat utsäde Grå Ännu icke godkänd sort Orange

text: Leverantörsmärke för småförpackningar och standardutsäde: Certifikatutsäde Blå Standardutsäde Mörkt gul Ej dokumenterad sort Brun Ännu icke godkänd sort Orange

text: b. Storlek: Minsta storlek 110 x 67 mm. Undantag för småförpackningar där anpassning av storlek får ske. (

text: SJVFS 2012:30

text: Bilaga 4

text: OFFICIELLT DOKUMENT SOM KRÄVS VID UTFÖRSEL OCH INFÖRSEL AV ICKE SLUTLIGT CERTIFIERAT UTSÄDE (ENLIGT 24 b OCH 27 §§)

text: Dokumentet ska innehålla följande upplysningar:

text: 1. Utställande myndighet. 2. Art, får anges med latinskt namn i förkortad form. 3. Sort, anges med åtminstone det officiella namn under vilket sorten godkänts. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 4. Utsädesklass. 5. Referensnummer för moderparti samt i vilket land certifiering av sådant parti har skett. 6. Partiets eller odlingens referensnummer. 7. Areal för produktion av aktuellt parti. 8. Skördad mängd och antal förpackningar. 9. Godkänd fältbesiktning. 10. Resultat av ev. föranalyser. (

text: SJVFS 2001:30