title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2004:62) om Omtryck miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring

text: I dessa föreskrifter avses med följande begrepp:

text: Andra organiska gödselmedel: Organiska ämnen av biologiskt ursprung, dock ej stallgödsel, som kan användas som gödselmedel. Betesmark: Mark som inte är lämplig att plöja men som kan användas till bete. Bruka ned: Att gödselmedel blandas in med jord i ett skikt av minst tio cm. Djurenhet: Begreppet djurenhet har samma betydelse som i förordningen (

text: ) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. Efterföljande vårsäsong: Efterföljande vårsäsong börjar när förberedelser kan starta inför vårbruket, dock tidigast den 1 januari. Fasta gödselslag: Stallgödsel och andra organiska gödselmedel som kan lagras till en höjd av minst 1 meter utan stödvägg. Flytgödsel: Pumpbar stallgödsel med undantag av ren urin eller urin med inblandning av annan vätska. Fånggrödor: Växtlighet som har sin huvudsakliga tillväxt mellan två huvudgrödor och som odlas med syfte att minska växtnäringsförluster efter huvudgrödans skörd. Förfruktseffekt: Den kvävemängd som föregående gröda ställer till efterföljande grödas förfogande. Lerjord: Jord med ett lerinnehåll som är större än 15 viktprocent av finjorden (< 2 millimeter) i

text: matjordslagret. Lättillgängligt kväve: Kväve i formen nitrat, ammonium eller urea. Mulljord: Jord med ett innehåll av organiskt material som är större än 40 viktprocent i matjordslagret. Myllning: Inblandning av gödsel i marken så att gödsel och jord får god kontakt. Myllningen kan ske med jordbearbetningsredskap, i vilket fall inblandning av gödseln ska ske till ett djup om minst 5 cm, eller med myllningsaggregat. Nedbrukning: Se bruka ned. Obevuxen mark: Skördad mark utan etablerad (sådd och uppkommen) insådd, stubbearbetad mark, harvad mark, plöjd mark samt mark som är sådd men där grödan inte har kommit upp. Operativ tillsynsmyndighet: Myndighet som utövar tillsyn direkt gentemot den som bedriver en verksamhet eller vidtar en åtgärd. Fördelning av ansvar för den operativa tillsynen framgår av förordningen (

text: ) om tillsyn enligt

text: miljöbalken

text: . Stallgödsel: Husdjurens träck eller urin med eventuell inblandning av foderrester, strömedel eller annan vätska såsom spillvatten, disk- och tvättvatten, pressaft från ensilage eller eventuell nederbörd uppsamlad på gödselplatta, rastgård och i behållare. Begreppet omfattar även de ingående delarna i behandlad form. Stallgödselns långtidseffekt: Den långsiktiga kväveleverans från marken till grödan som en regelbunden stallgödselanvändning ger upphov till. Stallgödselavtal: Ett avtal som ger en producent av stallgödsel rätt att leverera stallgödsel till en mottagare där gödseln sedan sprids. Stabilt svämtäcke: Ett täcke på gödselytan som har en skorpliknande yta och står emot normala vindoch regnförhållanden. Täcket ska vara sammanhängande utan fler öppna gödselytor än den eventuella öppna gödselyta som finns invid platsen för påfyllning. Träda: Åkermark där ingen gröda som är avsedd för skörd, bete eller gröngödsling har etablerats. Vattendrag: Bäck, å, flod, älv, kanal eller damm. Växande gröda: En väl etablerad gröda sådd i normal tid och med normal utsädesmängd. Vid höstspridning i växande gröda ska grödan vara avsedd för övervintring. Grödan anses som växande även om tillväxten tillfälligt har upphört på grund av låg temperatur. Åkermark: Mark som är lämplig att plöja och som kan

text: användas till växtodling eller bete.

text: SJVFS 2010:1

text: Områden som tillhör känsliga områden

text: I

text: 5 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket anges känsliga områden enligt

text: rådets direktiv 91/676/EEG

text: om skydd mot att vatten förorenas av 3 nitrater från jordbruket . I bilaga 1 till dessa föreskrifter har sammanställts närmare vilka delar av Sverige som är känsliga områden. I bilaga 2 till dessa föreskrifter anges närmare vilka kustområden som är känsliga områden enligt 5 § 1 förordningen om miljöhänsyn i jordbruket. I bilaga 3 till dessa föreskrifter anges närmare vilka delar av Uppsala, Södermanlands, Östergötlands, Västra Götalands, Örebro och Västmanlands län som är känsliga områden enligt 5 § 2 förordningen om miljöhänsyn i jordbruket. (SJVFS

text: Områden som anses vara slättbygder

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2010:1

text: Lagring av stallgödsel

text: I

text: 6 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket finns krav på minsta lagringskapacitet för stallgödsel. Från dessa krav undantas jordbruksföretag med högst två djurenheter i genomsnitt på årsbasis.

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: samt

text: 6 § förordning (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket

text: Lagringsutrymmen för stallgödsel i jordbruk eller andra verksamheter bör åtminstone vara så stora att gödseln kan lagras under perioder och väderleksförhållanden då spridning är förbjuden eller är olämplig eller till dess

text: gödseln kan tas om hand på annat sätt. (

text: SJVFS 2009:82

text: I områden utanför de känsliga områdena bör när det är relevant följande punkter ingå vid bestämning av lagringsvolym: • Utsöndrad mängd träck och urin. Faktorer som djurslag utifrån produktionsinriktning, djurantal, foderstat och uppfödningsintensitet ska beaktas vid beräkning av utsöndrad mängd träck och urin. • Tillsats av strömedel. • Vattentillskott genom spill-, disk- och rengöringsvatten samt i form av nederbörd som faller på lagringsytorna eller andra ytor som avvattnas till lagringsbehållaren. • Omsättningsförluster som innebär minskande gödselvolym under lagringsperioden i system med mycket strömedel. (

text: SJVFS 2009:82

text: 3 EGT L375, 31.12.1991, s 1 (Celex 31991L0676)

text: Inom känsliga områden ska när det är relevant följande punkter ingå vid bestämning av lagringsvolym: • Utsöndrad mängd träck och urin. Faktorer som djurslag utifrån produktionsinriktning, djurantal, foderstat och uppfödningsintensitet ska beaktas vid beräkning av utsöndrad mängd träck och urin. • Tillsats av strömedel. • Vattentillskott genom spill-, disk- och rengöringsvatten samt i form av nederbörd som faller på lagringsytorna eller andra ytor som avvattnas till lagringsbehållaren. • Omsättningsförluster som innebär minskande gödselvolym under lagringsperioden i system med mycket strömedel. (

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 6 § förordning (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket samt

text: föreskrifterna

text: Vid bestämning av lagringsvolym kan schablonvärdena för olika produktionsinriktningar i bilaga 7 användas som utgångspunkt. (

text: SJVFS 2009:82

text: Inom känsliga områden ska dokumentation finnas över hur lagringsvolymen i enlighet med 4 a § har beräknats. Dokumentationen ska sparas och finnas tillgänglig så länge beräkningen gäller för företaget. (

text: SJVFS 2009:82

text: I

text: 7 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket finns krav på utformning av lagringsutrymmen för stallgödsel. (

text: SJVFS 2010:1

text: Vid lagring av stallgödsel ska flytgödselbehållare och urinbehållare ha ett stabilt svämtäcke eller annan täckning som effektivt minskar ammoniakförlusterna. Om ett svämtäcke eller annan täckning på en behållare bryts eller skadas ska de återskapas snarast möjligt. (

text: SJVFS 2010:1

text: Allmänna råd till 5 a § föreskrifterna

text: Om svämtäcket på en flytgödselbehållare skadas eller bryts i samband med omrörning eller spridning av gödseln bör ett stabilt svämtäcke ha återskapats inom 14 dagar. Efter en fullständig tömning kan en något längre tid accepteras om gödselnivån i behållaren är så låg att det av praktiska skäl inte går att t.ex. blanda ner fastgödsel eller halm. Tiden för återskapande bör vid tömning räknas från det att gödsel åter börjar tillföras behållaren. På en urinbehållare bör ett stabilt svämtäcke återskapas inom 7 dagar efter spridning. Om annan täckning, exempelvis tak, skadats bör detta åtgärdas inom 14 dagar. Om inte detta är praktiskt möjligt bör alternativ täckning användas för att minimera ammoniakförluster under den tid det tar att åtgärda skadan på den

text: ursprungliga täckningen. (

text: SJVFS 2010:1

text: Påfyllning av urin och flytgödsel till urin- och flytgödselbehållare ska ske under täckning. Undantag gäller dock vid påfyllning som sker innan ett svämtäcke återskapats. (

text: SJVFS 2010:1

text: Påfyllning av icke pumpbar gödsel till urin- och flytgödselbehållare får ske ovanifrån förutsatt att öppningen i täckningen hålls så liten som möjligt för att minimera ammoniakförlusterna. (

text: SJVFS 2010:1

text: Bestämmelserna i 5 a – 5 c §§ gäller enbart för jordbruksföretag med fler än tio djurenheter i 1. Stockholms, Uppsala, Södermanlands, Östergötlands, Jönköpings, Kronobergs, Kalmar, Gotlands, Blekinge, Skåne, Hallands och Västra Götalands län, samt 2. slättbygder inom Värmlands, Örebro och Västmanlands län. I bilaga 4 till dessa föreskrifter anges vilka områden som ska anses som slättbygder inom Värmlands, Örebro och Västmanlands län. (

text: SJVFS 2010:1

text: Gödsellagring inne i stallbyggnad, exempelvis i ströbädd, får inräknas i utrymme för lagring av stallgödseln.

text: I utrymme för lagring av stallgödsel får mellanlagring direkt på mark utomhus inte inräknas.

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: För verksamheter som inte omfattas av 7 § förordning om miljöhänsyn i jordbruket bör lagringsutrymmena för stallgödsel vara utformade på ett godtagbart sätt med hänsyn till läckage och avrinning från lagringsplatsen. Finns det risk att lakvatten från lagrad gödsel medför olägenhet för människors hälsa eller miljön bör utrymmet vara utformat så att läckage och avrinning till omgivningen inte sker. Risk för olägenhet för människors hälsa eller miljön anses särskilt föreligga om ytvatten eller grundvatten förorenas genom avrinning eller

text: läckage från lagringsplatsen. (

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 2 kap.

text: 4 §§

text: miljöbalken

text: Placeringen av lagringsplats för stallgödsel och andra organiska gödselmedel

text: bör väljas så att

text: • eventuellt läckage från lagringsplatsen får så liten negativ effekt på omgivningen som möjligt, t.ex. att gödsel inte spolas ned i närliggande ytvatten eller förorenar grundvatten, • olägenheter för människors hälsa i form av t.ex. lukt och flugor inte

text: uppkommer för närboende. (

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 26 kap. 19 § miljöbalken

text: 5 § förordning (1998:901)

text: om verksamhetsutövares egenkontroll samt

text: 7 § förordning (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket

text: För att säkerställa att läckage och avrinning från ett lagringsutrymme för stallgödsel inte sker bör lagringsutrymmet regelbundet inspekteras så att defekter

text: kan upptäckas och åtgärdas. (

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: Tillfällig lagring i fält

text: Tillfällig lagring av stallgödsel eller andra organiska gödselmedel i stuka i fält bör endast ske av gödsel som kan lagras till minst 1 meters höjd. Lagringstiden bör alltid hållas så kort som möjligt. Om växtnäringsinnehållet, i synnerhet kväveinnehållet, i gödseln är högt (t.ex. fjäderfägödsel eller nötgödsel med liten halminblandning) bör tillfällig lagring i fält i första hand ske i direkt anslutning till vårbruket eller under sommar och tidig höst inför höstsådd. Under tidig vår och under senare delen av hösten bör lagringstiden begränsas till någon eller högst några veckor. Gödsel med större inblandning av strömedel och som kan lagras uppåt 2 meters höjd, gödsel med lågt näringsinnehåll eller komposterad gödsel bör kunna lagras under något längre tid. Vid tillfällig lagring av stallgödsel eller andra organiska gödselmedel i fält bör följande beaktas: • Att stukan placeras på det fält där gödseln senare ska spridas. Vid återkommande lagring på samma fält bör lagringsplatsen flyttas inom fältet och inte återkomma till samma plats inom en period av 5 år. • Att mängden gödsel som läggs ut inte är större än vad som kan anses motiverat med hänsyn till växtnäringsbehovet på det aktuella fältet. • Att lagringsplatsen väljs eller anordnas så att läckage till följd av utlakning eller ytavrinning från gödseln vid tö eller häftigt regn kan undvikas och att ytvatten eller dricksvattentäkt inte riskerar att förorenas. • Att lagringen inte sker på plats där det finns risk för översvämning, ansamling av vatten eller hög grundvattennivå under lagringstiden. • Att jordarten på lagringsplatsen är av sådan karaktär att den förhindrar snabb genomrinning genom markprofilen. • Att lagringen inte sker direkt ovanför kända dräneringsledningar. • Att utläggningen kan ske utan att markskador uppkommer. • Att lagringsplatsen väljs eller anordnas så att olägenheter i form av t.ex. lukt

text: och flugor inte uppkommer för närboende. (

text: SJVFS 2009:82

text: Kompostering i fält

text: Kompostering av stallgödsel i jordbruk som har krav på utrymme för lagring enligt förordning (

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket bör i första hand utföras i utrymmen som uppfyller kraven för lagring.

text: Kompostering av gödsel som kan lagras till minst 2 meters höjd och som behöver komposteras innan spridning kan dock ske i stuka i fält. Vid sådan kompostering bör följande beaktas: • Att komposteringen i första hand sker under sommarhalvåret (april till oktober). Detta är dock inte lika angeläget när det gäller gödsel med riklig inblandning av strömedel t.ex. hästgödsel. • Att gödseln sprids vid närmast lämpliga tillfälle efter det att komposteringen av materialet är avslutad.

text: • Att kompost som ligger kvar längre än till oktober månad täcks med tätt material. Hästgödsel eller dylikt med stor inblandning av halm behöver dock inte täckas. • Att utläggning i en och samma kompost sker under en begränsad tidsperiod. • Att komposten placeras på åkermark som är i bruk och på det fält där gödseln senare ska spridas. Vid återkommande lagring på samma fält bör komposteringsplatsen flyttas inom fältet och inte återkomma till samma plats inom en period av 5 år. • Att en gröda anläggs på platsen så snart som möjligt efter det att gödseln avlägsnats. • Att lagringsplatsen väljs eller anordnas så att läckage till följd av utlakning eller ytavrinning från gödseln vid tö eller häftigt regn kan undvikas och att ytvatten eller dricksvattentäkt inte riskerar att förorenas. • Att lagringen inte sker på plats där det finns risk för översvämning eller ansamling av vatten under komposteringstiden. • Att jordarten på platsen inte är av sådan karaktär att det sker en snabb genomrinning genom markprofilen. Sandjordar bör därför undvikas. Tyngre jordar kan bearbetas ytligt innan kompostering för att undvika att snabb genomrinning sker genom sprickor och maskgångar. • Att grundvattenytan på platsen inte ligger nära markytan och att det inte förekommer risk att grundvattenytan stiger till markytans nivå under komposteringstiden. • Att komposten inte placeras på en plats som utgör infiltrationsområde för dricksvattentäkt. • Att komposteringen inte sker direkt ovanför kända dräneringsledningar. • Att utläggningen kan ske utan att markskador uppkommer. • Att komposteringsplatsen väljs så att olägenheter för närboende i form av t.ex. lukt och flugor inte uppkommer. • Att komposten ordnas på sådant sätt att kompostering främjas bl.a. genom att storlek och utformning på stukan anpassas så syrebrist kan undvikas. (SJVFS

text: Begränsningar av den mängd gödsel som får tillföras

text: Begränsning av den mängd stallgödsel eller andra organiska gödselmedel som får

text: tillföras

text: Stallgödsel eller andra organiska gödselmedel får under en femårsperiod inte tillföras i större mängd än vad som motsvarar 22 kg totalfosfor per hektar spridningsareal och år, räknat som ett genomsnitt för företagets hela spridningsareal per år under perioden. Femårsperioden utgörs av en löpande sammanhängande period om fem kalenderår.

text: Allmänna råd till 8 § föreskrifterna,

text: 26 kap. 19 § miljöbalken

text: samt

text: 6 § förordning (1998:901)

text: om verksamhetsutövares egenkontroll

text: Mängden fosfor som utsöndras med gödseln från olika djurslag under ett år

text: kan bestämmas med hjälp av schablonvärden eller med hjälp av

text: balansberäkningar. Analyser av stallgödseln kan normalt sett inte anses vara ett

text: godtagbart alternativ för att bestämma fosforutsöndringen från olika djurslag. Schablonvärden som kan användas vid bestämning av utsöndrad mängd fosfor med stallgödseln från olika djurslag finns i bilaga 8. Då en balansberäkning används för att bestämma fosforinnehållet i stallgödseln bör åtminstone fosformängderna i följande poster beaktas:

text: Ingående värden i balansen

text: • Foder (även till avkomma om dessa räknas till moderdjuret) • Eventuella livdjur som köpts in och som växer till i verksamheten

text: Utgående värden i balansen

text: • Levererade produkter (mjölk, kött, ägg, skinn m.m.) • Sålda liv- och utslagsdjur

text: Differensen mellan in- och utgående värden i balansen kan anses utgöra den mängd fosfor som utsöndras med stallgödseln. Som underlag till balansberäkningarna kan antingen analyser av fosforinnehåll eller schablonvärden för innehållet av fosfor i olika fodermedel, produkter etc. användas. Balansberäkningar för fosforutsöndring med gödsel från djuren på företaget bör utgå ifrån förutsättningarna i den enskilda verksamheten. Ändras fodersammansättning eller andra produktionsförhållanden på företaget bör man göra en ny balansräkning. Består produktionen av flera uppfödnings- eller produktionsomgångar per år beräknas den sammanlagda fosformängden genom att fosforutsöndringen från varje enskild omgång adderas. Om fosforinnehållet i stallgödseln har bestämts genom balansberäkningar bör dessa beräkningar dokumenteras. Beräkningarna bör sparas under minst sex år.

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: Åkermark som ingår i växtföljden bör markkarteras regelbundet så att markens fosforhalt kan bedömas. Provtagningsintervallet bör anpassas till bl.a. jordartsförhållanden, odlingens inriktning under växtföljden, utförd gödsling och annan information som kan visa på fosfortillståndet i marken t.ex. växtnäringsbalanser och tidigare markkarteringar. Förrådsgödsling med fosfor bör om möjligt undvikas. På jordar med P-AL-klass III och högre bör inte mer fosfor tillföras än vad som motsvarar den mängd som förs bort med grödan. I odlingssystem med tillförsel av fastgödsel eller avloppsslam kan det dock vara svårt att undvika fosforgivor som är större än den enskilda grödans aktuella behov och vid odling av vissa fosforkrävande grödor t.ex. potatis kan det finnas skäl att tillföra mer fosfor än vad som förs bort med grödan. Om extra fosfor har tillförts ett visst år genom spridning av fastgödsel eller avloppsslam eller genom gödsling till t.ex. en potatisgröda bör fosforgödslingen till efterföljande grödor

text: reduceras i motsvarande grad. (

text: SJVFS 2009:82

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2009:82

text: Ytterligare bestämmelser för jordbruksföretag med djur

text: Jordbruksföretag med högst tio djurenheter i genomsnitt på årsbasis omfattas inte av 8 § vad gäller gödsel från de egna djuren. Tillförsel av annan stallgödsel eller av andra organiska gödselmedel utöver den gödsel som kommer från egna djur får dock inte ske i större mängd än vad som anges i 8 §. Den spridningsareal som motsvarar de egna djuren ska först räknas bort. Beräkning av spridningsarealen för de egna djuren ska utgå från en tillförsel som högst får motsvara 22 kg totalfosfor per hektar och år. Fram till 1 januari 2013 får dock beräkningen av spridningsarealen för de egna djuren ske utifrån bilaga 5, för de djurslag som finns med i bilagan. (

text: SJVFS 2009:82

text: Jordbruksföretag med i genomsnitt fler än tio djurenheter på årsbasis får fram till den 1 januari 2013 använda sig av följande bestämmelser: 1. När det gäller djurslag som finns med i bilaga 5 får företaget på årsbasis hålla det antal djur per hektar spridningsareal som framgår av bilagan, även om det innebär att 8 § inte kan följas. 2. Om gödsel från djurslag som finns med i bilaga 5 förs bort från företaget får djurantalet ökas i motsvarande grad. För att antalet djur ska få ökas då stallgödsel förs bort ska anteckningar enligt 14 § föras. 3. Tillförsel av annan stallgödsel eller av andra organiska gödselmedel på företagets spridningsareal, utöver den gödsel som kommer från egna djur som finns med i bilaga 5, får dock inte ske i större mängd än vad som anges i 8 §. Den spridningsareal som krävs för de egna djuren enligt bilaga 5 ska först räknas bort. (

text: SJVFS 2009:82

text: De särskilda bestämmelserna i 11 § gäller dock inte för jordbruksföretag med fler än tio djurenheter som efter den 1 januari 2006 får ett tillstånd enligt

text: 5 § förordningen (1998:899)

text: om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd eller gör en anmälan om miljöfarlig verksamhet enligt

text: 21 § i samma förordning

text: om den förändring som ligger till grund för tillståndet eller anmälan medför att antalet djurenheter utökas i jordbruksföretaget. Dessa jordbruk ska följa bestämmelserna i 8 §.

text: Dokumentationskyldighet när man tar emot eller för bort stallgödsel eller andra

text: organiska gödselmedel

text: På jordbruksföretag som tar emot stallgödsel eller andra organiska gödselmedel ska dokumentation finnas över mottaget gödselslag, vilken mängd som tas emot, vilken mängd totalfosfor den mottagna gödseln motsvarar, datum för mottagandet samt från vem gödseln kommer. För stallgödsel kan uppgifter om vilka djurslag och vilket antal djur gödseln kommer ifrån ersätta uppgiften om mängden totalfosfor. Dokumentationen ska sparas och finnas tillgänglig under minst sex år. (SJVFS

text: På jordbruksföretag som för bort stallgödsel ska dokumentation finnas över stallgödselmängden som levereras, vilka djurslag och vilket antal djur gödseln kommer ifrån alternativt hur stor mängd totalfosfor gödseln innehåller, datum för

text: leverans samt till vem gödseln levereras. Dokumentationen ska sparas och finnas tillgänglig under minst sex år. Jordbruksföretag med högst tio djurenheter i genomsnitt på årsbasis omfattas inte av bestämmelserna i första stycket. (

text: SJVFS 2009:82

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2009:82

text: Ytterligare bestämmelser om var stallgödsel får spridas

text: Ytterligare bestämmelser om spridning av stallgödsel finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1999:119

text: ) om hänsyn till natur- och kulturvärden i jordbruket. (

text: SJVFS 2005:74

text: Stallgödsel och andra organiska gödselmedel ska fördelas över spridningsarealen

text: Om ett jordbruksföretag tillför stallgödsel eller andra organiska gödselmedel ska gödseln under en femårsperiod ha tillförts på hela spridningsarealen. Har företaget tillgång till en större spridningsareal än vad som krävs för att uppfylla bestämmelserna i 8 § behöver stallgödsel eller andra organiska gödselmedel endast tillföras på den minsta areal som krävs för att 8 § ska kunna uppfyllas. Femårsperioden utgörs av en löpande sammanhängande period om fem kalenderår. Djurhållande företag med högst tio djurenheter är undantagna från kraven att tillföra gödseln på hela spridningsarealen när det gäller gödseln från de egna djuren. På företag med fler än tio djurenheter i genomsnitt på årsbasis och som omfattas av bestämmelserna i 11 §, ska under en femårsperiod gödsel från de egna djuren istället tillföras på minst den spridningsareal som behövs för djuren enligt bilaga 5. Femårsperioden utgörs av en löpande sammanhängande period om fem kalenderår.

text: Vilken areal/mark får räknas in i spridningsarealen?

text: I spridningsarealen får följande mark räknas in: 1. Åkermark inom jordbruksföretaget som är tillgänglig för spridning av stallgödsel eller andra organiska gödselmedel. 2. Betesmark om betesdjur finns på företaget. Endast den del av betesmarken som motsvarar betets andel av djurens foderstat får räknas in i spridningsarealen. Beräkningen ska ske på årsbasis.

text: Areal som ligger i träda får inte räknas in i spridningsarealen. I spridningsarealen får inte heller räknas in åkermark där förbud mot spridning råder eller mark där spridning är olämplig, t.ex. på grund av närhet till ytvatten eller vattentäkt. (

text: SJVFS 2005:74

text: Ytterligare bestämmelser för känsliga områden

text: Inom känsliga områden får stallgödsel inte tillföras i större mängd än vad som motsvarar 170 kg totalkväve per hektar spridningsareal och år. Tillförseln av

text: stallgödsel får räknas som ett genomsnitt för företagets hela spridningsareal. (SJVFS

text: Allmänna råd till 19 a § föreskrifterna

text: Vid beräkning av stallgödselns innehåll av totalkväve kan den mängd kväve som förloras i stall och vid lagring räknas bort från gödselns ursprungliga kväveinnehåll. Stall- och lagringsförluster kan för olika gödselslag schablonmässigt uppskattas enligt bilaga 9. Andelarna totalkväve och växttillgängligt kväve (ammoniumkväve) kan för olika gödselslag schablonmässigt uppskattas enligt samma bilaga. (SJVFS

text: Inom känsliga områden får inför höstsådd högst 60 kg lättillgängligt kväve tillföras för den höstsådda grödans behov på hösten. (

text: SJVFS 2009:82

text: Inom känsliga områden ska tillförseln av kväve via gödselmedel begränsas så att den inte överstiger den mängd som för avsedd gröda kan anses vara nödvändig för att utnyttja växtplatsens produktionsförmåga. På jordbruksföretag ska behovet av gödselkväve för den förväntade skördenivån beräknas efter att hänsyn tagits till stallgödselns långtidseffekt, förfruktseffekt, eventuell mulljord samt tillförsel av stallgödsel och andra organiska gödselmedel till årets gröda. Vid beräkning av gödslingsbehovet till en enskild gröda ska utgångspunkten vara den förväntade skördenivån för det aktuella fältet. I beräkningen ska de ingående posterna enligt bilaga 6 vara med. Beräkningen ska dokumenteras genom en växtodlingsplan eller motsvarande. Beräkningen ska användas som utgångspunkt för gödslingen. (

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: samt 20 § föreskrifterna

text: För att ta hänsyn till förfruktseffekten från föregående gröda kan värdena i tabellerna i bilaga 11 användas som utgångspunkt. För att ta hänsyn till den långsiktiga kväveverkan som regelbunden stallgödselanvändning ger upphov till kan värdena i tabellen i bilaga 12 användas som utgångspunkt för tillämpning i öppen växtodling. (

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: I områden utanför de känsliga områdena bör nedanstående beaktas vid spridning av gödselmedel. Tillförsel av kväve via gödselmedel bör begränsas så att den inte överstiger den mängd som för avsedd gröda kan anses vara nödvändig för att utnyttja växtplatsens produktionsförmåga. Vid beräkning av gödslingsbehovet till en enskild gröda bör utgångspunkten vara den förväntade skördenivån för det aktuella fältet. Vid beräkningen bör hänsyn tas till stallgödselns långtidseffekt, förfruktseffekt, eventuell mulljord samt tillförsel av stallgödsel och andra organiska gödselmedel till årets gröda.

text: Kväveverkan av stallgödsel eller andra organiska gödselmedel kan uppskattas utifrån aktuella schablonvärden för kväveverkan i bilaga 10 eller analys av ammoniumkväveinnehållet i gödseln. Kväveverkan av flytgödsel och urin kan med fördel bestämmas genom analys av ammoniumkväveinnehållet. Markens kvävelevererande förmåga kan uppskattas utifrån aktuell analys av markens mineralkväve (ammonium- och nitratkväve) och/eller aktuella schablonvärden för förfrukt i bilaga 11 och långtidsverkan av stallgödsel i bilaga

text: 12 samt jordart och årsmån. (

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 26 kap. 19 § miljöbalken

text: samt

text: 6 § förordning (1998:901)

text: om verksamhetsutövares egenkontroll

text: Verksamhetsutövaren bör kunna redogöra för hur han kommit fram till grödans kvävebehov samt vilken gödsling som genomförts. Grödans kvävebehov bör i verksamheter med mera omfattande växtodling lämpligen dokumenteras i en växtodlings- eller gödslingsplan eller annan skriftlig form. Utförd gödsling bör dokumenteras i en journal där det bör framgå vilket fält som avses, vilken areal det har, vilken gröda som såtts samt sådatum, datum för gödselspridning samt typ och mängd av gödselmedel som spridits. Vilka grödor som odlats och utförd gödsling bör dokumenteras för hela växtföljden och

text: dokumentationen bör sparas i minst sex år. (

text: SJVFS 2009:82

text: Ytterligare bestämmelser om avloppsslam

text: Ytterligare bestämmelser om spridning av avloppsslam finns i Naturvårdsverkets kungörelse med föreskrifter (

text: SNFS 1994:2

text: ) om skydd för miljön, särskilt marken, när avloppsslam används i jordbruket.

text: Försiktighetsmått vid spridning av gödsel

text: Bestämmelser som gäller i hela landet

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2009:82

text: Mineralgödsel som innehåller urea ska vid spridning på obevuxen mark myllas eller brukas ned inom fyra timmar från spridningen. (

text: SJVFS 2009:82

text: Bestämmelser som gäller utanför känsliga områden

text: Stallgödsel och andra organiska gödselmedel som sprids under perioden den 1 december – den 28 februari ska brukas ned inom 12 timmar. (

text: SJVFS 2009:82

text: Bestämmelser som gäller för känsliga områden

text: Inom känsliga områden får inte 1. gödselmedel spridas på vattenmättad eller översvämmad mark, 2. gödselmedel spridas på snötäckt mark, eller 3. gödselmedel spridas på frusen mark. (

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: I områden utanför de känsliga områdena bör inte gödselmedel spridas på snötäckt mark. Gödselmedel bör inte heller spridas på frusen mark om man kan befara att gödsel kommer förloras genom ytavrinning vid nederbörd, tjällossning eller snösmältning. Även risken för avrinningsförluster genom sprickor i den

text: frusna marken bör beaktas. (

text: SJVFS 2009:82

text: Inom känsliga områden får gödselmedel inte spridas på jordbruksmark närmare än två meter från kant som gränsar till vattendrag eller sjö. Den gödsel som djuren själva tillför marken vid betesgång ska inte räknas in i begreppet spridning. (

text: SJVFS 2009:82

text: Inom känsliga områden får gödselmedel inte spridas på jordbruksmark som gränsar till vattendrag eller sjö och där markens lutning mot vattnet överskrider 10 procent (10/100). Spridning av mineralgödsel i växande gröda är dock undantagen från förbudet i första meningen. Den gödsel som djuren själva tillför marken vid betesgång ska inte räknas in i begreppet spridning. (

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till 24 b § föreskrifterna

text: För att bestämma lutningen på jordbruksmark kan höjdkurvor på Lantmäteriets Fastighetskarta användas. Vid bestämning av lutningen bör en sträcka av minst 50 meter från vattendraget eller sjö ingå. (

text: SJVFS 2009:82

text: Inom känsliga områden får inte heller 1. mineralgödsel spridas under tiden den 1 november – den 28 februari, 2. stallgödsel eller andra organiska gödselmedel spridas under tiden den 1 november – den 28 februari om inte annat följer av 26 – 27 §§ eller 28 a – 28 b §§. (

text: SJVFS 2009:82

text: Blekinge, Skåne och Hallands län

text: I Blekinge, Skåne och Hallands län är spridning av stallgödsel och andra organiska gödselmedel under tiden den 1 augusti – den 31 oktober bara tillåten i växande gröda eller inför höstsådd av höstoljeväxter. På lerjordar är dock spridning även tillåten inför höstsådd av annan gröda än oljeväxter. Spridning i fånggröda är inte tillåten. (

text: SJVFS 2009:82

text: 4 Ändringen innebär att tidigare punkterna 3 a-c har upphävts.

text: Med undantag från vad som sägs i 26 § första meningen får fastgödsel spridas i både växande gröda och på obevuxen mark under tiden den 20 oktober – 30 november. Fastgödsel från fjäderfän får dock under tiden den 20 oktober – 30 november inte spridas på obevuxen mark. (

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till 26 § föreskrifterna

text: Proverna för lerhaltsbestämning bör vara jämnt fördelade över hela företagets åkermark eller vara anpassade efter jordartsskillnader i åkermarken. Minst ett jordprov för vart tredje hektar bör tas. På skiften som är mindre än tre hektar bör dock minst ett jordprov tas. Provplatserna bör märkas ut på en karta över jordbruksföretaget. För bestämning av lerhalt (<0,002 mm) kan sedimentationsanalys användas. Analysen bör göras av ett ackrediterat laboratorium. Analysresultaten bör

text: dokumenteras. (

text: SJVFS 2009:82

text: Vid spridning av stallgödsel på obevuxen mark i Blekinge, Skåne och Hallands län ska nedmyllning ske inom fyra timmar. Fastgödsel som sprids på obevuxen mark under tiden den 20 oktober – 30 november ska dock brukas ned inom fyra timmar. (

text: SJVFS 2009:82

text: I Blekinge, Skåne och Hallands län ska spridning av flytgödsel i växande gröda ske med någon av följande metoder: 1. bandspridningsteknik eller annan liknande teknik som innebär att gödseln direkt placeras på marken under växttäcket, 2. myllningsaggregat eller annan liknande teknik som innebär att gödseln placeras direkt i marken, 3. teknik som innebär att 1 del gödsel späds ut med minst ½ del vatten före spridningen, eller 4. teknik som innebär att spridningen följs av bevattning med minst 10 millimeter vatten. Bevattning ska påbörjas senast inom fyra timmar och vara avslutad inom tolv timmar efter det att spridningen inleddes. Om det regnar får regnmängden räknas från kravet på minst 10 millimeter vatten.

text: De känsliga kustområdena, känsliga områden i Västra Götalands och Östergötlands läns inland, känsliga områden kring Hjälmaren och Mälaren, Gotlands län samt Öland

text: I de känsliga kustområdena, i känsliga områden i Västra Götalands och Östergötlands läns inland, i känsliga områden kring Hjälmaren och Mälaren, i Gotlands län samt på Öland är spridning av stallgödsel och andra organiska gödselmedel under tiden den 1 augusti – den 31 oktober bara tillåten i växande gröda eller inför höstsådd. Spridning i fånggröda är inte tillåten. Den närmare indelningen av vilka delar av Sverige som tillhör de känsliga områdena framgår av 2 §. (

text: SJVFS 2009:82

text: Med undantag från vad som sägs i 28 a § första meningen får fastgödsel spridas i både växande gröda och på obevuxen mark under tiden den 10 oktober –

text: 30 november. Fastgödsel från fjäderfän får dock under tiden den 10 oktober – 30 november inte spridas på obevuxen mark. (

text: SJVFS 2009:82

text: Fastgödsel som sprids på obevuxen mark i de känsliga kustområdena, i känsliga områden i Västra Götalands och Östergötlands läns inland, i känsliga områden kring Hjälmaren och Mälaren, i Gotlands län samt på Öland under tiden den 10 oktober – 30 november ska brukas ned inom 12 timmar. Den närmare indelningen av vilka delar av Sverige som tillhör de känsliga områdena framgår av 2 §. (

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: samt till 23 a, 25, 27 och 28 c §§ föreskrifterna

text: På mark där det är möjligt att bruka ned stallgödsel bör gödseln antingen brukas ned så snart som möjligt efter spridning eller spridas genom myllningsteknik. Spridning av stallgödsel och andra organiska gödselmedel bör dessutom undvikas före eller under helger om olägenheter för närboende kan befaras.

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: Spridning av gödselmedel bör ske vid en tidpunkt som medför att en så stor del av tillförd växtnäring som möjligt tas upp av grödan. Gödselmedel som innehåller stor andel lättillgängligt kväve (t.ex. flytgödsel och urin) bör inte spridas under hösten i eller inför sådd av höststråsäd. Sådana gödselmedel bör inte heller spridas under hösten inför vårsådd i Syd- och Mellansverige. Flytgödsel och urin bör om möjligt spridas i växande gröda eller före sådd på våren. Spridning inför sådd av höstoljeväxter kan också utgöra ett godtagbart

text: alternativ. (

text: SJVFS 2009:82

text: Brytning av vall och gröngödslingsgrödor bör göras vid en tidpunkt som innebär att efterföljande grödor kan utnyttja de växtnäringsämnen som frigörs på bästa sätt, och att risken för utlakning av växtnäringsämnen minimeras. Gröngödslingsgrödor bör inte tillföras eller brukas ner inför sådd av höststråsäd. Gröngödslingsgrödor bör istället tillföras eller brukas ner under sen höst, alternativt vår, inför vårsådd. Tillförsel eller nedbrukning inför sådd av höstoljeväxter kan också utgöra ett godtagbart alternativ. (

text: SJVFS 2009:82

text: Spridning av gödselmedel bör inte ske om det på grund av markförhållandena, tex lutning, kan befaras att gödseln spolas ned i närliggande ytvatten eller

text: förorenar grundvatten. (

text: SJVFS 2009:82

text: I sådana områden där det förekommer varierande vattennivå bör spridning av gödselmedel undvikas om det finns risk för förluster genom att marken

text: översvämmas eller blir vattenmättad. (

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 §

text: och

text: 26 kap. 19 §

text: miljöbalken

text: samt

text: 5 § förordning (1998:901)

text: om verksamhetsutövares egenkontroll

text: Gödselspridare bör regelbundet kontrolleras och justeras så att de kan sprida gödselmedlen i avsedda mängder och med så god precision som möjligt med hänsyn till använd teknik. Likaså bör föraren vara förtrogen med spridarens inställningsmöjligheter och prestanda (arbetsbredd, gödselfördelning längs kördraget m.m.) vid spridning av den aktuella gödseln. (

text: SJVFS 2009:82

text: Krav för att åkermark ska anses som höst- eller vinterbevuxen

text: Inledande bestämmelser

text: I

text: 11 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket finns bestämmelser om att en viss andel av åkermarken i vissa områden ska vara höst– eller vinterbevuxen.

text: Godkända grödor och obearbetad åkermark

text: Godkända grödor för att åkermark ska anses som höst– eller vinterbevuxen är 1. vall, 2. höstoljeväxter, 3. höstsäd, 4. sockerbetor, fodersocker– och foderbetor, morötter, rödbetor och andra liknande rotväxter, 5. fleråriga frukt– och bärodlingar, 6. energiskog, och 7. fånggrödor. Grödorna ska vara sådda med en för arten och syftet med odlingen normal utsädesmängd.

text: Även åkermark som är obearbetad efter spannmåls– och oljeväxtodling får räknas som höst– eller vinterbevuxen, men bara om marken är obearbetad från axgång i spannmålsodling respektive från blomning i oljeväxtodling.

text: Tidpunkt för sådd, avbruten tillväxt och bearbetning

text: För att åkermark ska anses som höst– eller vinterbevuxen ska huvudgrödor och sådana fånggrödor för vilka tillväxten kommer att avbrytas under efterföljande vårsäsong sås 1. senast den 5 oktober i Östergötlands, Jönköpings, Kronobergs, Kalmar, Gotlands och Västra Götalands län, och 2. senast den 15 oktober i Blekinge, Skåne och Hallands län.

text: För att åkermark ska anses som höstbevuxen får tillväxten av vall, fleråriga frukt– och bärodlingar, energiskog samt fånggrödor sådda före den 1 augusti avbrytas

text: 1. tidigast den 10 oktober i Östergötlands, Jönköpings, Kronobergs, Kalmar, Gotlands och Västra Götalands län, och 2. tidigast den 20 oktober i Blekinge, Skåne och Hallands län. Som höstbevuxen åkermark får i Blekinge, Skåne och Hallands län även räknas fånggrödor i form av vitsenap och oljerättika sådda före den 20 augusti. Tillväxten av vitsenap och oljerättika får avbrytas tidigast i enlighet med första stycket punkten 2. Obearbetad åkermark efter spannmåls– och oljeväxtodling får bearbetas eller bekämpas kemiskt tidigast vid de tidpunkter som anges i första stycket. (SJVFS

text: För att åkermark ska anses som höst– eller vinterbevuxen får 1. tillväxten av fånggrödor sådda den 1 augusti eller senare avbrytas tidigast under efterföljande vårsäsong, och 2. tillväxten av vallar och fånggrödor som innehåller mer än en fjärdedel baljväxter med avseende på ytandelen av växttäcket avbrytas först under efterföljande vårsäsong.

text: Andra bestämmelser om stallgödsel och andra organiska gödselmedel

text: Bestämmelser som berör stallgödsel och andra organiska gödselmedel i syfte att förhindra smittspridning finns i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002

text: om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel och i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2006:84

text: ) om befattning med animaliska biprodukter och införsel av andra produkter, utom livsmedel, som kan sprida smittsamma sjukdomar till djur och människor. (

text: SJVFS 2009:82

text: Undantag

text: Den operativa tillsynsmyndigheten kan medge undantag från bestämmelserna i 23-23 a §§, 24 § 2 och 3, 25 § 2, 26-27 §§ och 28 a-28 c §§ om omständighet har uppstått som verksamhetsutövaren varken kunnat eller borde ha förutsett och inte heller kunnat påverka. Undantag får dock inte lämnas om verksamhetsutövaren på egen hand kan fullgöra det som åligger honom eller henne eller om verksamhetsutövaren kan uppdra åt någon annan att göra det. (

text: SJVFS 2009:82

text: Den operativa tillsynsmyndigheten får i enskilda fall, dock längst till och med den 31 december 2010, medge att följande spridningsrestriktioner får gälla: 1. Inom känsliga områden får inte mineralgödselkväve spridas under tiden den 1 november – den 15 februari. Stallgödsel eller andra organiska gödselmedel får inte spridas under tiden den 1 januari – den 15 februari. 2. Inom Blekinge, Skåne, Hallands, Gotlands län samt på Öland och inom de kustområden som anges i bilaga 2 får stallgödsel och andra organiska gödselmedel under tiden den 1 augusti – den 30 november bara spridas i växande gröda, undantaget fånggröda, eller före höstsådd. Fasta gödselslag, med undantag av fjäderfägödsel, får dock spridas på obevuxen mark, utan

text: 5 EGT L 273, 10.10.2002, s. 1, Celex 32003R1774

text: krav på efterföljande höstsådd, under tiden den 20 oktober – den 30 november i Blekinge, Skåne och Hallands län om nedbrukning sker inom fyra timmar, och den 10 oktober – den 30 november i Gotlands län samt på Öland och inom kustområdena i bilaga 2 om nedbrukning sker samma dag. 3. I Blekinge, Skåne och Hallands län ska stallgödsel som sprids på obevuxen mark under perioden den 1 mars – 19 oktober myllas eller brukas ned inom fyra timmar från spridningen. Stallgödsel som sprids på obevuxen mark i Blekinge, Skåne och Hallands län under perioden den 20 oktober – 31 december och den 16 – 28 februari ska brukas ned inom fyra timmar. (

text: SJVFS 2009:82

text: Ikraftträdande och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2006, då verkets föreskrifter (

text: SJVFS 1999:79

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket upphör att gälla. 2. Författningen ska dock inte tillämpas vad gäller 8, 10, 11 och 17 §§ på spridningsareal som jordbruk enligt skriftligt avtal i 2 § andra stycket i den gamla författningen har förbundit sig att upplåta till spridning av stallgödsel från ett annat jordbruk. Avtalet måste vara ingått före den 1 januari 2006. För denna spridningsareal ska 8, 10, 11 och 17 §§ i den nya författningen börja tillämpas när avtalet upphör att gälla, dock senast den 1 januari 2011. 3. I den femårsperiod som anges i 8 och 17 §§ ska inte tid räknas in som föregick ikraftträdandet av denna författning.

text: 7 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2006. 2. Övergångsbestämmelserna till verkets föreskrifter (

text: SJVFS 2004:62

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring ska tillämpas även på denna författning.

text: Denna författning träder i kraft den 15 september 2006.

text: Denna författningoch de allmänna råden träder i kraft den 1 januari 2010. Genom denna författning upphävs Statens jordbruksverks allmänna råd (

text: ) om lagring och spridning av gödsel m.m.

text: SJVFS 2004:62

text: SJVFS 2005:74

text: SJVFS 2006:66

text: SJVFS 2009:82

text: Denna författning och de allmänna råden träder i kraft den 1 februari 2010. MATS PERSSON Mona Strandmark (Växtnäringsenheten)

text: Bilaga 1

text: Känsliga områden

text: Av

text: 5 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket framgår att Stockholms, Blekinge, Skåne, Hallands och Gotlands län samt Öland ingår i känsliga områden. Därutöver ingår följande områden i känsliga områden:

text: Län Kommun Församling, enligt 2004 Området ingår per års församlingsindelning den 1 januari 2006 och därefter i följande församling

text: Uppsala Håbo Alla Uppsala Uppsala domkyrkoförsamling Helga Trefaldighet Gamla Uppsala Vaksala Danmark Funbo Hagby Ramsta Balingsta Västeråker Dalby Uppsala–Näs Läby Norra Hagunda Vänge Norra Hagunda Åland Norra Hagunda Skogs–Tibble Norra Hagunda Järlåsa Norra Hagunda Jumkil Börje Åkerby Bälinge Skuttunge Ärentuna Björklinge Gottsunda Knivsta Alla Enköping Alla Södermanland Vingåker Alla Nyköping Lunda Kiladalen Tuna Kiladalen Tunaberg Bergshammar Kiladalen

text: Nyköpings S:t Nicolai Nyköpings Alla Helgona Nyköpings Alla 11 församling med Svärta Helgona Tystbergabygden Trosa Alla Oxelösund Alla Katrineholm Julita Eskilstuna Alla Strängnäs Alla Östergötland Ödeshög Svanshals Ödeshög Västra Tollstad Ödeshög Heda Ödeshög Rök Ödeshög Norrköping Norrköpings S:t Olai Norrköpings Hedvig Norrköpings Matteus Norrköpings Östra Eneby Norrköpings Borg Norrköpings S:t Johannes Styrstad Tingstad Kullerstad Skärkind Kimstad Kvillinge Krokek Kvarsebo Östra Stenby Konungsund Dagsberg Furingstad Tåby Kuddby Å Östra Ny Östra Husby Häradshammar Jonsberg Rönö Vrinnevi Svärtinge Söderköping Alla Motala Motala Kristberg Borensberg Brunneby Borensberg

text: 11 Församlingen har endast bytt namn.

text: Klockrike Älvestad Fornåsa Lönsås Ekebyborna Ask Varv och Styra Aska Västra Stenby Aska Fivelstad Aska Vadstena Alla Mjölby Högby Mjölby Skänninge Skänninge-Allhelgona Bjälbo Allhelgona Skänninge-Allhelgona Järstad Normlösa Vallerstad Skeppsås Appuna Väderstad Hogstad Väderstad Väderstad Väderstad Kumla Väderstad Viby Veta Herrberga Valdemarsvik Alla Linköping Linköpings Linköpings domkyrkoförsamling domkyrkoförsamling och Gottfridsberg Linköpings S:t Lars Landeryd Slaka Kärna Kaga Ledberg Sjögestad Vikingstad Västerlösa Vikingstad Björkeberg Vikingstad Rappestad Vikingstad Vikingstad Vikingstad Vreta Kloster Vreta kloster Flistad Vreta kloster Ljung Vreta kloster Östra Harg

text: 12 Linköpings domkyrkoförsamling enligt 2004 års församlingsindelning har delats i dels Linköpings domkyrkoförsamling och dels i den nybildade församlingen Gottfridsberg.

text: Rystad Törnevalla Östra Skrukeby Lillkyrka Gistad Örtomta Askeby Bankekind Vårdsberg Linköpings Berga Linköpings Johannelund Linköpings Skäggetorp Linköpings Ryd Kalmar Torsås Torsås Söderåkra Kalmar Alla Nybro S:t Sigfrid Nybro-S:t Sigfrid Mönsterås Alla Oskarshamn Oskarshamn Döderhult Misterhult Västervik Hjorted Västrum Gladhammar-Västrum Gladhammar Gladhammar-Västrum Hallingeberg Törnsfall Gamleby Odensvi Lofta Loftahammar Överum Ukna Västra Ed Västervik Västra Götaland Härryda Landvetter Råda Partille Alla Öckerö Öckerö Stenungsund Alla Tjörn Alla Orust Alla Sotenäs Alla Munkedal Alla Tanum Tanum Lur Kville Fjällbacka

text: Bottna Svenneby Färgelanda Alla Ale Alla Grästorp Alla Essunga Alla Mellerud Alla Lilla Edet Alla Vara Alla Götene Alla Töreboda Töreboda Fredsberg Bäck Fägre Göteborg Alla Mölndal Alla Kungälv Alla Lysekil Alla Uddevalla Alla Strömstad Alla Vänersborg Alla Trollhättan Alla Mariestad Alla Lidköping Alla Skara Alla Skövde Alla Tidaholm Valstad Dimbo-Ottravad Varv Acklinga Hömb Kungslena-Hömb Kungslena Kungslena-Hömb Fröjered Tidaholm Baltak Falköping Falköping Falköping Friggeråker Hällestad-Trävattna Floby Floby Floby Sörby Floby Gökhem Ullene Floby Vilske-Kleva Marka Göteve Floby Luttra Falköping Karleby

text: Åsle Tiarp Mularp Slöta Skörstorp Högstena Dala Borgunda Stenstorp Stenstorp Brunnhem Stenstorp Segerstad Hornborga Södra Kyrketorp Stenstorp Valtorp Hornborga Håkantorp Hornborga Torbjörntorp Gudhem Gudhem Östra Tunhem Gudhem Ugglum Gudhem Bjurum Gudhem Broddetorp Hornborga Örebro Lekeberg Hidinge Knista Knista Knista Kräcklinge Edsberg Hackvad Edsberg Edsberg Edsberg Hallsberg Hallsberg Viby Sköllersta Örebro Alla Kumla Alla Västmanland Kungsör Alla Hallstahammar Alla Västerås Alla Köping Köping Himmeta–Bro Kolsva Odensvi Munktorp Arboga Alla

text: SJVFS 2006:66

text: Bilaga 2

text: Kustområden som hör till känsliga områden enligt 5 § 1 förordningen om miljöhänsyn i jordbruket

text: Stockholm Vallentuna Vada Össeby Össeby–Garn Össeby Angarn Össeby Österåker Alla Värmdö Alla Huddinge Alla Botkyrka Grödinge Tumba Botkyrka Haninge Alla Tyresö Alla Täby Alla Danderyd Alla Stockholms Alla stad Södertälje Södertälje–Tveta Östertälje Överjärna Ytterjärna Hölö Mörkö Västertälje Nacka Alla Sundbyberg Alla Solna Alla Lidingö Alla Vaxholm Alla Norrtälje Norrtälje–Malsta Björkö–Arholma Väddö Singö Häverö-Singö Häverö Häverö-Singö Edebo Ununge Skederid Husby–Sjuhundra Lohärad Estuna Estuna och Söderby-Karl

text: Söderby–Karl Estuna och Söderby-Karl Roslags–Bro Vätö Rådmansö Frötuna Blidö Länna Riala Nynäshamn Alla Södermanland Nyköping Lunda Kiladalen Tuna Kiladalen Tunaberg Bergshammar Kiladalen Nyköpings S:t Nicolai Nyköpings Alla Helgona Nyköpings Alla församling med Svärta Helgona Tystbergabygden Trosa Alla Oxelösund Alla Östergötland Norrköping Kvarsebo Krokek Kvillinge Norrköpings Östra Eneby Norrköpings Hedvig Styrstad Dagsberg Östra Stenby Konungsund Furingstad Tåby Kuddby Östra Husby Häradshammar Jonsberg Rönö Östra Ny Å Svärtinge Söderköping Skönberga Söderköping S:t Anna Valdemarsvik Alla Kalmar Torsås Torsås Söderåkra Kalmar Alla Nybro S:t Sigfrid Nybro-S:t Sigfrid Mönsterås Alla

text: 13 Församlingen har endast bytt namn.

text: Oskarshamn Oskarshamn Döderhult Misterhult Västervik Hjorted Västrum Gladhammar-Västrum Gladhammar Gladhammar-Västrum Hallingeberg Törnsfall Gamleby Odensvi Lofta Loftahammar Överum Ukna Västra Ed Västervik Västra Götaland Härryda Landvetter Råda Partille Alla Öckerö Öckerö Stenungsund Alla Tjörn Alla Orust Alla Sotenäs Alla Munkedal Alla Tanum Tanum Lur Kville Fjällbacka Bottna Svenneby Göteborg Alla Mölndal Alla Kungälv Alla Lysekil Alla Uddevalla Alla Strömstad Alla

text: SJVFS 2006:66

text: Bilaga 3

text: Känsliga områden enligt 5 § 2 förordningen om miljöhänsyn i jordbruket

text: Vilka delar av Uppsala, Södermanlands, Östergötlands, Västra Götalands, Örebro och Västmanlands län som tillhör känsliga områden enligt 5 § 2 förordningen om miljöhänsyn i jordbruket.

text: Uppsala Håbo Alla Uppsala Uppsala domkyrkoförsamling Helga Trefaldighet Gamla Uppsala Vaksala Danmark Funbo Hagby Ramsta Balingsta Västeråker Dalby Uppsala–Näs Läby Norra Hagunda Vänge Norra Hagunda Åland Norra Hagunda Skogs–Tibble Norra Hagunda Järlåsa Norra Hagunda Jumkil Börje Åkerby Bälinge Skuttunge Ärentuna Björklinge Gottsunda Knivsta Alla Enköping Alla Södermanland Vingåker Alla Katrineholm Julita Eskilstuna Alla Strängnäs Alla Östergötland Ödeshög Svanshals Ödeshög Västra Tollstad Ödeshög

text: Heda Ödeshög Rök Ödeshög Motala Motala Kristberg Borensberg Brunneby Borensberg Klockrike Älvestad Fornåsa Lönsås Ekebyborna Ask Varv och Styra Aska Västra Stenby Aska Fivelstad Aska Vadstena Alla Mjölby Högby Mjölby Skänninge Skänninge-Allhelgona Bjälbo Allhelgona Skänninge-Allhelgona Järstad Normlösa Vallerstad Skeppsås Appuna Väderstad Hogstad Väderstad Väderstad Väderstad Kumla Väderstad Viby Veta Herrberga Linköping Linköpings Linköpings domkyrkoförsamling domkyrkoförsamling och Gottfridsberg Linköpings S:t Lars Landeryd Slaka Kärna Kaga Ledberg Sjögestad Vikingstad Västerlösa Vikingstad Björkeberg Vikingstad Rappestad Vikingstad Vikingstad Vikingstad Vreta Kloster Vreta Kloster Flistad Vreta Kloster Ljung Vreta Kloster

text: 14 Linköpings domkyrkoförsamling enligt 2004 års församlingsindelning har delats i dels Linköpings domkyrkoförsamling och dels i den nybildade församlingen Gottfridsberg.

text: Östra Harg Rystad Törnevalla Östra Skrukeby Lillkyrka Gistad Örtomta Askeby Bankekind Vårdsberg Linköpings Berga Linköpings Johannelund Linköpings Skäggetorp Linköpings Ryd Norrköping Norrköpings S:t Olai Norrköpings Matteus Norrköpings Borg Norrköpings S:t Johannes Tingstad Kullerstad Skärkind Kimstad Vrinnevi Söderköping S:t Laurentii Söderköping Drothem Söderköping Västra Husby Gårdeby Östra Ryd Västra Götaland Färgelanda Alla Ale Alla Grästorp Alla Essunga Alla Mellerud Alla Lilla Edet Alla Vara Alla Götene Alla Töreboda Töreboda Fredsberg Bäck Fägre Vänersborg Alla Trollhättan Alla Mariestad Alla Lidköping Alla Skara Alla Skövde Alla Tidaholm Valstad Dimbo-Ottravad Varv

text: Acklinga Hömb Kungslena-Hömb Kungslena Kungslena-Hömb Fröjered Tidaholm Baltak Falköping Falköping Falköping Friggeråker Hällestad-Trävattna Floby Floby Floby Sörby Floby Gökhem Ullene Floby Vilske-Kleva Marka Göteve Floby Luttra Falköping Karleby Åsle Tiarp Mularp Slöta Skörstorp Högstena Dala Borgunda Stenstorp Stenstorp Brunnhem Stenstorp Segerstad Hornborga Södra Kyrketorp Stenstorp Valtorp Hornborga Håkantorp Hornborga Torbjörntorp Gudhem Gudhem Östra Tunhem Gudhem Ugglum Gudhem Bjurum Gudhem Broddetorp Hornborga Örebro Lekeberg Hidinge Knista Knista Knista Kräcklinge Edsberg Hackvad Edsberg Edsberg Edsberg Hallsberg Hallsberg Viby Sköllersta Örebro Alla Kumla Alla Västmanland Kungsör Alla

text: Hallstahammar Alla Västerås Alla Köping Köping Himmeta–Bro Kolsva Odensvi Munktorp Arboga Alla

text: SJVFS 2006:66

text: Bilaga 4

text: Områden som är att anse som slättbygder i Värmlands, Örebro och Västmanlands län enligt 5 d § föreskrifterna

text: Värmland Kil Stora Kil Frykerud Hammarö Hammarö Forshaga Forshaga Nedre Ullerud Ullerud Grums Grums Borgvik Ed Karlstad Karlstads domkyrkoförsamling Norrstrand Östra Fågelvik Väse-Fågelvik Väse Väse-Fågelvik Nyed Alster-Nyedsbygden Alster Alster-Nyedsbygden Grava Nor Nor-Segerstad Segerstad Nor-Segerstad Västerstrand Kristinehamn Alla Säffle Säffle Tveta Bro Botilsäter Ölserud Millesvik Eskilsäter Ny–Huggenäs Gillberga Kila Örebro Lekeberg Hidinge Knista Knista Knista Kräcklinge Edsberg Hackvad Edsberg Edsberg Edsberg Hallsberg Hallsberg Viby Sköllersta

text: Örebro Örebro Nikolai Örebro Olaus Petri Längbro Almby Mosjö Täby Tysslinge Axberg Asker Stora Mellösa Norrbyås Gällersta-Norrbyås Gällersta Gällersta-Norrbyås Glanshammar Mikael Adolfsberg Kumla Alla Lindesberg Näsby Fellingsbro Västmanland Kungsör Alla Hallstahammar Alla Västerås Alla Sala Alla Köping Köping Himmeta–Bro Kolsva Odensvi Munktorp Arboga Alla

text: SJVFS 2010:1

text: Bilaga 5

text: Högsta antalet djur som får hållas per hektar tillgänglig spridningsareal för olika djurslag

text: Djurslag Djur/hektar

text: Kor för mjölkproduktion (även sinkor och utslagskor) 1,6 Kor huvudsakligen för uppfödning av kalvar (amkor och dikor) 2,3 Kvigor, tjurar och stutar 1 år och däröver 4,6 Kalvar under 1 år 5,8 Får och getter 15 Suggor i produktion 2,2 Slaktsvin 10,5 Värphöns 100 Värphöns i bur (tillsats av fytas i fodret) 165 Värphöns i frigående (tillsats av fytas i fodret) 150 Unghöns 250 Unghöns (tillsats av fytas i fodret) 365 Slaktkycklingar 470 Kalkoner, ankor och gäss 140 Hästar 3 Minkar, avelshonor 50

text: SJVFS 2006:66

text: Bilaga 6

text: Beräkning av gödslingsbehovet av kväve

text: Poster Kg kväve per hektar

text: Gödselgiva för aktuell gröda vid den förväntade skördenivån …………… För att kunna skatta möjlig skördenivå ska historiska skördeuppgifter användas eller göras med utgångspunkt från markbeskaffenhet (jordart, markförhållanden), klimat, möjlighet till bevattning, markanvändning, jordbruksmetoder och normal tidpunkt för sådd.

text: Gör justering genom avdrag för följande:

text: Nettomineralisering av markens förråd av organiskt kväve genom - Stallgödselns långtidseffekt - ……………

text: - Förfruktseffekt från föregående gröda - …………… Hänsyn tas även till kväveverkan från gröngödslings- och fånggrödor

text: - Mulljord - ……………

text: Planerad tillförsel av stallgödsel och andra organiska gödselmedel till årets gröda - …………… Kväveverkan från dessa gödselmedel ska värderas med hänsyn till gödselslag, mängd, spridningsteknik och spridningstidpunkt.

text: Årets beräknade behov av mineralgödselkväve eller annan kompletteringsgödsling med kväve = ……………

text: SJVFS 2009:82

text: Bilaga 7

text: Allmänt råd till

text: 6 § förordning (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket samt 4 a § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:62

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring

text: Schablonvärden för producerad mängd gödsel (inkl nederbörd) för olika djurslag och olika lagringstider, m3

text: Djurslag Fastgödsel a) Urin + gödselvatten Flytgödsel Beräkningsenhet Lagringstid, mån Lagringstid, mån Lagringstid, mån 6 8 10 12 6 8 10 12 6 8 10 12 Mjölkko, 6 000 kg mjölk/år 6,8 9,0 11,3 13,6 4,8 6,5 8,1 9,7 12,5 16,6 20,8 24,9 Mjölkko, 8 000 kg mjölk/år 7,1 9,4 11,8 14,2 5,1 6,7 8,4 10,1 13,0 17,4 21,7 26,1 Mjölkko, 10 000 kg mjölk/år 7,2 9,6 12,0 14,4 5,1 6,9 8,6 10,3 13,3 17,7 22,1 26,5 Kviga/stut < 1 år 1,8 2,4 3,0 3,6 1,3 1,7 2,2 2,6 3,0 4,0 5,0 6,0 Kviga/stut > 1 år 2,9 3,9 4,9 5,9 2,4 3,2 4,0 4,8 5,2 6,9 8,6 10,3 Gödtjur, 1-12 mån 1,9 2,6 3,2 3,9 1,5 1,9 2,4 2,9 3,3 4,4 5,5 6,6 Vallfodertjur, 1-16 mån 2,5 3,4 4,2 5,1 2,1 2,8 3,5 4,2 4,5 6,0 7,6 9,1 Betestjur, 1-18 mån 3,0 4,0 5,0 6,0 2,5 3,4 4,2 5,1 5,3 7,1 8,9 10,7 Diko, 6 mån stallperiod 3,9 2,2 6,1 Sugga i produktion 1,5 2,0 2,5 3,0 3,0 4,0 5,0 6,0 3,9 5,2 6,5 7,8 Suggplats i satellit, 16 v system 1,5 2,1 2,6 3,1 3,3 4,4 5,5 6,6 3,8 5,0 6,3 7,6 Suggplats i suggnav 0,6 0,8 1,0 1,3 1,1 1,5 1,9 2,3 1,6 2,1 2,7 3,2 Slaktsvin, 3,0 omg/år 0,35 0,47 0,58 0,69 1,0 1,3 1,6 2,0 1,3 1,8 2,2 2,6 Värphöns, 100 st 1,9 2,6 3,2 3,9 4,8 6,4 8,0 9,6 Unghöns, 100 st, 2,2 omg/år 0,6 0,8 1,0 1,2 Djupströgödsel b) Lagringstid, mån 6 8 10 12 Slaktkycklingar 100 st, 7,0 omg/år 0,7 0,9 1,2 1,4 Kalkon, 100 st, 2,3 omg/år 1,7 2,3 2,8 3,4 Häst 5,0 6,6 8,3 9,9 Får, 6 mån stallperiod 0,8 Mjölkko, 8000 kg mjölk/år 15 20 25 30 Kviga/stut, < 1 år 3,4 4,5 5,6 6,7 Kviga/stut, > 1 år 6 8 10 12 Sugga i produktion 4,4 5,8 6,3 8,7

text: a) Volymvikten för fastgödsel, ton/m3: nöt, sugga och slaktsvin 0,75 ton/m3; värphöns och unghöns 0,9 ton/m3. b) Volymvikten för djupströgödsel, ton/m3: 0,5 ton/m3.

text: I ovanstående schablonvärden har träck- och urinproduktion, strötillsats, omsättningsförluster, rengöringsvatten samt vattenspill summerats. Tillskottet som kommer från nederbörd har beräknats utifrån 300 mm, 3 m lagringsdjup i flytgödseloch urinbehållare och efter 1 m lagringshöjd för fastgödsel. Utöver angiven vattentillsats tillkommer diskvatten för mjölkkor. Denna mängd kan skattas till storleksordningen 200 liter per månad och mjölkko. Om gödselvårdsanläggningen har tak, från vilket nederbörden avleds, minskar uppsamlingsbehovet för nederbörd. Tak över flytgödsel- och urinbehållare kan schablonmässigt sägas minska lagringsbehovet med 10 % respektive 5 %. Tak över

text: gödselplattan minskar schablonmässigt lagringsbehovet av urin vid nötkreaturshållning med ca 40 % och vid svinhållning med ca 20 %. Torrsubstanshalterna (ts-halt) i beräkningen är för flytgödsel från nötkreatur 9 %, slaktsvin 6 %, suggor 8 % och sinsuggor 10 %. Om ts-halten avviker från de halter som schablonvärdena utgått från påverkas såväl lagringsbehov som växtnäringshalt. Om mer vätska tillförs flytgödseln än vad som antagits sjunker ts-halten och därmed ökar behovet av lagringskapacitet. Hålls en högre ts-halt i gödseln än vad som angivits i beräkningen är lagringsbehovet överskattat.

text: SJVFS 2009:82

text: Bilaga 8

text: Allmänt råd till 8 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:62

text: Schablonvärden för fosforutsöndring från olika djurslag

text: Möjlig djurtäthet, antal Utsöndrad mängd djur /hektar och år fosfor per år (kg) Djurslag och produktionsform (avrundade siffror)

text: Mjölkko 6 000 kg mjölk/år 14,9 1,5

text: Mjölkko 8 000 kg mjölk/år 15,9 1,4

text: Mjölkko 10 000 kg mjölk/år 17,4 1,3

text: Mjölkko 12 000 kg mjölk/år 19,1 1,2

text: Diko eller amko 12,0 1,8

text: Kvigor, tjurar och stutar 1 år och däröver 8,0 2,8

text: Tjur under 1 år 5,0 4,4

text: Kviga och stut, 1-12 mån 3,1 7,1

text: Får (tacka med 1,8 lamm) 1,5 15

text: Get 800 kg mjölk 1,7 13 Sugga i traditionell produktion, 2,2 grisningar per 10,3 2,1 år Suggring, nav, utplacering i satellit 3 v. innan 4,2 5,2 grisning, per sugga Suggring, nav, utplacering i satellit 7 v. innan 3,1 7,1 grisning, per sugga Suggring, satellit, utplacering 3 v. före grisning, 9,1 2,4 per plats med 3,26 grisningar per år Suggring, satellit, utplacering 7 v. före grisning, 10,7 2,1 per plats med 3,26 grisningar per år

text: Slaktsvin, 3 omgångar per år, per plats 2,3 9,6

text: Slaktsvin, 3,5 omgångar per år, per plats 2,7 8,1 Värphöns, inredda burar, per plats 0,13 170 (tillsats av fytas i fodret) Värphöns, på golv eller gräs, per plats 0,15 150 (tillsats av fytas i fodret) Unghöns, 0-16 v., 2,2 omgångar per år, per plats 0,059 370 (tillsats av fytas i fodret) Slaktkyckling, 7 omgångar per år, per plats 0,057 390 (tillsats av fytas i fodret) Kalkon (ankor och gäss), per plats 0,24 92

text: Häst 8,9 2,5

text: Häst, ponny (300 kg) 6,4 3,4 Kanin, avelshona inklusive 32 ungar per år (även 1,6 14 chinchilla)

text: Avelshona mink, inkluderar del av hane 1,1 20 samt 4,5 –5 valpar per år

text: Struts för köttproduktion 3,9 5,6

text: SJVFS 2009:82

text: Bilaga 9

text: Allmänt råd till 19 a § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:62

text: Schablonvärden för kväveinnehåll och förluster

text: Kg kväve per djurplats och år

text: Djurslag/gödselhantering Utsöndring förluster stall/ kvar efter spridnings- kvar efter växttillgängligt lagring lagring förluster spridning kväve (NH4-N)

text: Fjäderfä

text: Slaktkyckling, djupströgödsel, 7 omg/år 0,28 0,05 0,23 0,01 0,22 0,13 Värphöns, bur 60 v. kletgödsel 0,52 0,09 0,43 0,04 0,39 0,2 Värphöns, golv 60 v. kletgödsel 0,6 0,14 0,46 0,05 0,41 0,22 Unghöns, 0-16 v. djupströgödsel, 2,2 omg/år 0,22 0,08 0,14 0,01 0,13 0,05

text: Svin

text: Slaktsvin, 28,5-110 kg flytgödsel, 3 omg/år 11 1,9 9,1 1,2 7,9 5 Sugga, flytgödsel, 2,2 grisningar/år 36 6,3 30 4 26 17 Sugga, fastgödsel, 2,2 grisningar/år 21 6 15 1 14 7 Sugga, urin, 2,2 grisningar/år 15 4 11 2 9 5 Sinsuggor i suggnav 3 v, flytgödsel, 3,1 omg/år 22 3,6 18 2 16 10 Suggor i satellit inkl. smågris 3 v till 28,5 kg, flytgödsel, 3,26 omg/år 30 5 25 3 22 15

text: Nöt

text: Mjölkko 8 000 kg mjölk/år, flytgödsel 117 12 105 5 100 47 Mjölkko 8 000 kg mjölk/år, fastgödsel 71 17 54 3 51 24 Mjölkko 8 000 kg mjölk/år, urin 46 11 35 6 29 14 Mjölkko 10 000 kg mjölk/år, flytgödsel 139 14 125 6 119 52 Mjölkko 10 000 kg mjölk/år, fastgödsel 85 20 65 3 62 25 Mjölkko 10 000 kg mjölk/år, urin 54 13 41 7 34 17 Mjölkko 12 000 kg mjölk/år, flytgödsel 145 14 131 7 124 52 Kviga, stut 1-12 mån, flytgödsel 22 1,5 21 4 17 9 Tjur < 1 år, flytgödsel 34 2,3 32 3,3 29 14

text: Kviga, tjur och stut >1 år, flytgödsel 47 3,3 44 4,6 39 20 Diko, totalt 12 mån, djupströgödsel 69 30 39 1,4 38 14 Diko, totalt 12 mån, flytgödsel 63 4,3 59 6 53 27

text: Häst

text: Häst, 500 kg, tävling, fastgödsel 61 26 35 1,2 33,8 19 Häst, 500 kg, fritid, fastgödsel 48 20 28 1 27 16 Häst, ponny (300 kg), fastgödsel 33 14 19 0,7 18,3 13

text: Får

text: Får + 1,8 lamm, djupströgödsel 14 6,4 7,6 0,3 7,3 2,7

text: SJVFS 2009:82

text: Bilaga 10

text: Allmänt råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: Schablonvärden för ungefärlig verkan av stallgödsel vid jämn spridning, kg per 10 ton gödsel

text: N P K Gödseltyp vårspridning Fastgödsel, nöt 10 15 40 Fastgödsel, svin 10 35 25 2) Fastgödsel, höns 70 50 50 Fastgödsel slaktkycklingar 70 80 150 Fastgödsel, häst 5 15 100 Djupströgödsel, nöt 5 15 100 Djupströgödsel, svin 5 25 45 Urin, nöt, täckt behållare 25 - 50 Urin, svin, täckt behållare 15 3 10 Flytgödsel, nöt, 9 % torrsubstanshalt 15 6 40 Flytgödsel, svin, 8 % torrsubstanshalt 30 15 20 Flytgödsel, svin, 6 % torrsubstanshalt 20 10 15 1) avser gödsel från suggor - gödsel från slaktsvin har något högre kväveinnehåll 2) fastgödseln från höns och slaktkyckling avser kletgödsel resp ströbäddsgödsel 3) djupströgödsel från får har ungefär motsvarande effekt 4) kväveeffekten är ca 30 % lägre efter lagring utan täckning 5) avser gödsel från slaktsvin - gödsel från suggor har något lägre kväveinnehåll

text: SJVFS 2009:82

text: Bilaga 11

text: Allmänt råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: samt 20 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:62

text: Olika grödors förfruktseffekt uttryckta som total kväveefterverkan, kg kväve/ha, och som skördeökande verkan, kg/ha.

text: Förfrukt Eftergröda Total Skördeökande kväveefterverkan, verkan, kg/ha kg N/ha Korn, höstsäd Höstvete 0 0 Vårsäd 0 0 Havre Höstvete 0 700 Vårvete 0 300 Gräsvall Höstvete 15 400 Vårsäd 15 200 Blandvall Höstvete 40 800 Vårsäd 40 500 Foderärter Höstvete 35 1000 Vårsäd 25 500 Åkerbönor Höstvete 25 700 Vårsäd 25 700 Höstraps Höstvete 40 1200 Våroljeväxter Höstvete 20 800 Vårsäd 20 500 Sockerbetor Höstvete 25 1000 Vårsäd 20 800 Potatis Vårsäd 0 800 Höstsäd 0 800 Stubbträda Höstvete 20 700 Vårsäd 10 500 Utgångspunkten för värdena är att förfruktsvärdet av höstsäd och korn är satt till noll. Övriga förfrukters inverkan på eftergrödan är angiven som skillnad i förhållande till höstsäd och korn.

text: Förfruktseffekt uttryckt som total kväveefterverkan i kg kväve/ha efter fånggrödor, mellangrödor och gröngödslingsvallar

text: Grödtyp Total kväveefterverkan, kg kväve/ha

text: Fånggrödor eller mellangrödor insådda i vår- eller höstsäd Höstplöjning Vårplöjning Rajgräs 0 0 Rödklöver 25 35 Vitklöver 30 35 Rödklöver och rajgräs i blandning 15 10 Tidig höstplöjning Sen höstplöjning Gröngödslingsvall och höstsådd eller vårplöjning och vårsådd Rödklöver, alsikeklöver 60 70

text: Rödklöver+gräs 40 50 Vitklöver 70 80 Vitklöver+gräs 50 60 Rajgräs 0 0

text: SJVFS 2009:82

text: Bilaga 12

text: Allmänt råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: SJVFS 2004:62

text: Långsiktig kväveverkan av stallgödsel efter minst 30 års djurhållning med angivet djurantal

text: Antal djurplatser/ha för att uppnå den långsiktiga kväveverkan i kg kväve per ha, som anges i kolumnen längst till vänster i tabellen Kg Mjölkko Kalv, Övriga Sugga i Slakt- Värp- Slakt- N/ha 1-6 mån nöt- produktion svin höns kyckling kreatur 4 0,2 1,1 0,5 0,7 2,7 40 80 8 0,4 2,3 1,1 1,3 5,3 80 160 12 0,6 3,4 1,6 2,0 8,0 120 240 16 0,8 4,6 2,1 2,7 10,7 160 320 20 1,0 5,7 2,7 3,3 13,3 200 400 24 1,2 6,8 3,2 4,0 16,0 240 480

text: SJVFS 2009:82


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Statens jordbruksverks föreskrifter om verksamhet med ägg och embryon från nötkreatur, hästdjur, svin, får och get

text: Dessa föreskrifter omfattar tillvaratagande av ägg och embryon, embryoöverföring, hantering och distribution av ägg och embryon, samt superovulation. Föreskrifterna omfattar även embryon som behandlas med tekniska metoder på ett sådant sätt att zona pellucida genombryts, samt embryon som är resultatet av befruktning in vitro. Föreskrifterna omfattar inte embryon som är resultatet av cellkärneöverföring eller genetiskt modifierade embryon. Villkoren i dessa föreskrifter ska tillämpas för ägg och embryon avsedda för utförsel till länder som ingår i Europeiska unionen (EU), till Norge och Schweiz, samt för ägg och embryon avsedda för nationell verksamhet.

type: stycke

type: paragraf

text: Definitioner

type: rubrik

text: I dessa föreskrifter avses med anläggning: varje form av verksamhet eller byggnad där nötkreatur, svin, får och getter hålls, förvaras eller hanteras eller för hästdjur, ett stall eller annan plats där hästdjur hålls, föds upp eller tränas, anordnare: den som har Statens jordbruksverks tillstånd att bedriva ett eller flera delmoment i verksamhet med ägg och embryon, besättning: samtliga djur som hålls i en anläggning som en epidemiologisk enhet, dvs. en enhet där djuren har sådan kontakt att de får anses ha samma hälsostatus, CAE: kaprin artrit/encefalit, CEM: smittsam livmoderinflammation hos häst (contagious equine metritis), donator: hondjur från vilket ägg eller embryo uttagits eller avses att tas ut, leukos: enzootisk bovin leukos (EBL),

text: Jfr

text: rådets direktiv 89/556/EEG av den 25 september 1989

text: om djurhälsovillkor för handel inom gemenskapen med och import från tredje land av embryon från tamdjur av nötkreatur (EGT L 302, 19.10.1989, s. 1, Celex 31989L0556), senast ändrat genom

text: rådets direktiv 2008/73/EG

text: rådets direktiv 92/65/EEG av den 13 juli 1992

text: om fastställande av djurhälsokrav i handeln inom och importen till gemenskapen av djur, sperma, ägg (ova) och embryon som inte faller under de krav som fastställs i de specifika gemenskapsregler som avses i bilaga A.I till direktiv

text: (EGT L 268, 14.9.1992, s. 54, Celex 31992L0065), senast ändrat genom

text: rådets direktiv 2008/73/EG

text: (EGT L 219, 14.8.2008, s. 40, Celex 32008L0073), samt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006

text: om tjänster på den inre marknaden (EUT L 376, 27.12.2006, s. 36, Celex 32006L0123).

text: embryo: ursprungsstadiet i utvecklingen av ett foster medan det fortfarande kan överföras till ett annat mottagligt hondjur, embryoproduktionsgrupp: en av Jordbruksverket godkänd och registrerad embryosamlingsgrupp som utför samling av ägg, mognad, befruktning och odling av ägg och embryon in vitro, embryosamlingsgrupp: en av Jordbruksverket godkänd och registrerad grupp av personer som utför samling, behandling och förvaring av embryon, embryoöverföring: moment omfattande uttagning av embryon ur donator samt inläggning av embryon i recipienter, hästdjur: vilda eller domesticerade arter ur familjen hästdjur (Equidae) och korsningar mellan dessa; i fortsättningen används uttrycket häst för alla hästdjur, IBR/IPV: infektiös bovin rhinotracheit/infektiös pustulär vulvovaginit (infektion med bovint herpesvirus 1), in vitro: förlopp som sker utanför ett djurs kropp, laminarflow sterilbänk: arbetsbänk med luftflöde anpassat för arbete i steril miljö, mikromanipulation: tekniska metoder vid vilka zona pellucida genombryts, ovarium: äggstock, ovum pick-up (OPU): teknik som anses vara icke kirurgisk och oblodig och som avser uppsamling av ägg via vagina från levande donator, parti (av ägg eller embryon): de ägg eller embryon som samlats vid ett och samma tillfälle från samma moderdjur, recipient: hondjur som mottagit eller är avsedd att mottaga embryo, strå: ett förseglat plaströr, superovulation: åtgärd för att framkalla avgång av ett stort antal ägg, zona pellucida: skyddande yttre cellmembran som omger ägg och embryon, samt ägg: honlig obefruktad reproduktionscell (oocyt, ovum).

text: Tillstånd

text: För att bedriva verksamhet med ägg och embryon krävs tillstånd av Jordbruksverket. Tillstånd kan omfatta något eller flera av nedanstående delmoment 1. uttagning av ägg eller embryon och behandling av donator i anslutning härtill, 2. behandling av embryon för färsk inläggning, 3. behandling av embryon för infrysning, 4. lagring av ägg eller embryon, 5. distribution av ägg eller embryon, 6. behandling av recipienter och inläggning av embryon i dessa, samt 7. produktion av embryon in vitro.

text: Ansökan om tillstånd ska lämnas till Jordbruksverket och innehålla uppgifter 1. anordnarens namn, adress, telefonnummer, person- eller organisationsnummer, och i förekommande fall produktionsplatsnummer (SEnummer), 2. aktuellt djurslag, 3. vilket eller vilka delmoment verksamheten ska omfatta och i förekommande fall vilken behandling som ägg eller embryon ska genomgå, 4. verksamhetens geografiska läge och dess omfattning, 5. ansvarig veterinär för verksamheten och ett skriftligt åtagande från denne om kontroll av verksamheten, samt

text: 6. övrig personal som medverkar i embryosamlings- eller embryoproduktionsgruppen. Ansökan om tillstånd för att bedriva verksamhet med ägg och embryon ska göras på Jordbruksverkets blankett D 15. Det skriftliga åtagandet från den ansvarige veterinären ska göras på Jordbruksverkets blankett D 52. Varje embryosamlings- och embryoproduktionsgrupp ska för att godkännas uppfylla de villkor som anges i bilaga 1.

text: Ändring av verksamhet

text: Anordnare ska till Jordbruksverket anmäla ändringar i verksamheten, som innebär att de uppgifter som lämnats vid ansökan om tillstånd eller de uppgifter som anges i tillståndet förändrats. Sådan anmälan ska ske innan ändringen genomförs. Vid förändringar av verksamheten eller byte av ansvarig veterinär ska Jordbruksverket lämna godkännande innan förändringen genomförs.

text: Utbildning

text: Anordnaren ansvarar för att alla personer i verksamheten har den utbildning som krävs för aktuella delmoment. Prövning av om utbildningen är ändamålsenlig för verksamheten görs av Jordbruksverket vid ansökningstillfället eller vid personalförändringar.

text: Hygien och smittskydd

text: En god hygien ska upprätthållas i alla led av verksamheten. Åtgärder ska vidtas för att förebygga smittspridning. Anordnaren svarar för att det, i samråd med ansvarig veterinär, upprättas en plan för hur bestämmelserna i första stycket ska följas.

text: 2 KAP. SAMLING, HANTERING OCH FÖRVARING AV ÄGG OCH EMBRYON

text: Utförande

text: Ägg och embryon ska samlas, hanteras och förvaras av en godkänd embryosamlings- eller embryoproduktionsgrupp enligt de villkor som anges i bilaga 2 till dessa föreskrifter. Anordnaren ska ansvara för att samtliga moment i verksamheten med överföring av embryon följer gällande bestämmelser.

text: Uttagning av ägg eller embryon och inläggning av dessa i annat hondjur får endast utföras med metod som inte fordrar kirurgiskt ingrepp. Frysta ägg och embryon ska lagras i förvaringskärl separat från sperma. Momentet uttagning av ägg eller embryon ska utföras av eller ske i närvaro av veterinär. Då ryggmärgsbedövning eller nervrotsbedövning används ska denna läggas av veterinär.

text: För embryon avsedda för nationell verksamhet gäller inte de angivna villkoren i bilagorna på

text: 1. desinficerbart utrymme vid samling av embryon, samt 2. laboratorium vid hantering av embryon. Då embryon avsedda för nationell verksamhet samlas i anläggning där djur normalt hålls, eller då hantering av sådana embryon inte sker i ett laboratorium, ska 1. särskild noggrannhet iakttas med avseende på hygien, samt 2. strået eller ampullen i vilket embryon lagras märkas tydligt och förvaras separat så att förväxling inte ska kunna ske med embryon som uppfyller kraven i bilagorna.

text: Identifiering

text: Ägg och embryon ska hanteras så att de kan identifieras i alla led av hanteringen. Vid lagring och distribution ska strået eller ampullen identitetsmärkas. Identifiering ska kunna ske genom stråets eller ampullens märkning och förd journal enligt 3 kap. 2 §. Vid distribution av ägg eller embryon ska dessa åtföljas av härstamningsbevis och journaluppgifter enligt 3 kap. 2 §. Lagrings- och hanteringsrutiner ska vara sådana att ägg eller embryon från ett djur inte kan sammanblandas med ägg eller embryon från ett annat djur. Om flera ägg eller embryon läggs i samma strå eller ampull ska detta klart anges och alla ägg eller embryon måste då ha samma härstamning. Avkomma som tillkommit genom embryoöverföring ska undersökas genom blodtypning eller DNA-analys och dess härstamning verifieras genom motsvarande undersökning av fader och donator.

text: Villkor donator

text: Donators identitet, födelsedatum, härstamning, samt avelsvärde om sådant finns, ska kunna styrkas genom en identitetshandling utfärdad av en av Jordbruksverket godkänd avelsorganisation eller registerförande förening eller genom en erkänd utländsk stambok. Donator ska ha normalt utvecklade könsorgan, normal kroppsbyggnad i övrigt och normala kropps- och fortplantningsfunktioner. Hondjur, som enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1999:106

text: ) om djurskyddskrav vid avelsarbete inte får användas för reproduktion, får inte användas som donator.

text: För att kunna användas för samling av ägg (ovum pick-up) eller embryon ska donatordjuren även uppfylla följande villkor 1. nötkreatur ska under minst sex månader som närmast föregår samlingen ha vistats inom EU; får och getter avsedda som donatordjur ska antingen vara födda och ha hållits inom EU sedan födelsen, eller ha importerats från tredje land enligt gällande regler för import av avelsdjur, 2. nötkreatur och svin ska före samlingen ha vistats minst 30 dagar i en och samma besättning. Donatordjuret (samtliga djurslag) ska vid samlingstillfället 1. hållas i en anläggning som inte är underkastad djurhälsorestriktioner och ska, om donatordjuret förflyttats i samband med samlingen, närmast härröra från en anläggning som uppfyller samma villkor, samt 2. inte uppvisa några kliniska sjukdomstecken.

text: Donatorer av ovarier och annan vävnad som ska samlas efter slakt på ett slakteri, får inte ha varit avsedda för slakt som ett led i ett nationellt sjukdomsbekämpningsprogram eller komma från en besättning som är underkastad djurhälsorestriktioner. Det slakteri där ovarierna och annan vävnad samlas får inte vara beläget i ett område som är föremål för djurhälsorestriktioner. Förutom de allmänna villkor som anges i 5-6 §§, gäller villkoren i 7-9 §§ för respektive djurslag.

text: Villkor för nötkreatur

text: Donatordjur ska komma från besättning som är officiellt fri från tuberkulos, brucellos och leukos. Trots vad som anges i första stycket får donatordjuret komma från besättning som inte är fri från leukos men för vilken ett intyg har lämnats om att det i besättningen inte har funnits något kliniskt fall av leukos under de senaste tre åren. Donatordjur får under det närmast föregående året inte ha vistats i besättning som haft några kliniska tecken på IBR/IPV.

text: Villkor för häst

text: Donatordjur 1. får under de senaste 15 dagarna före samlingen av ägg eller embryon inte ha haft kontakt med hästar som kan misstänkas lida av infektiös eller smittsam sjukdom, 2. ska före samlingen av ägg eller embryon ha hållits i anläggning som varit fri från kliniska tecken på a. CEM i minst 60 dagar, b. dourine (beskällarsjuka), rots, encephalomyelit och vesikulär stomatit i minst sex månader, c. infektiös anemi, eller om donatordjuret vistats i anläggning där samtidigt djur med denna sjukdom funnits, ha uppvisat negativ reaktion på två Coggins test som utförts med tre månaders mellanrum efter det att djur med sjukdomen har avlägsnats från anläggningen, d. rabies i minst en månad, e. mjältbrand i minst 15 dagar, samt 3. får inte ha betäckts naturligt under de 30 dagar som föregår samlingen av ägg eller embryon.

text: Villkor för svin, får och get

text: Donatordjur ska 1. uppfylla de tillämpliga kraven för handel inom EU med avels- och produktionsdjur enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1999:77

text: ) om utförsel av nötkreatur och svin till länder som ingår i Europeiska unionen (EU) och till Norge, eller Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:8

text: ) om utförsel av får och getter till länder som ingår i Europeiska unionen (EU) och till Norge, samt 2. härröra från besättningar som uppfyller de tillämpliga kraven i de bestämmelser som finns angivna i punkt 1.

text: Villkor för fader

text: Donator måste ha befruktats genom artificiell insemination, alternativt ägget ha befruktats in vitro, med sperma från ett handjur som samlats på en av Jordbruksverket godkänd seminstation, eller med sperma som importerats i enlighet med Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2002:67

text: ) om införsel av embryon och sperma från nötkreatur samt sperma från svin, eller Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:24

text: ) om införsel av djur, sperma, ägg och embryon. Handjurens identitet, födelsedatum, härstamning och avelsvärde ska kunna styrkas genom en identitetshandling utfärdad av en av Jordbruksverket godkänd avelsorganisation eller registerförande förening eller genom en erkänd utländsk stambok.

text: Villkor för recipient

text: Hondjur med sådan konstitution att risk för förlossningskomplikationer kan bedömas uppkomma får inte användas som recipient. Hänsyn ska härvid tas till embryots förväntade egenskaper och utveckling. Recipient ska vara i god allmän kondition.

text: 3 KAP. REGISTRERINGS- OCH UPPGIFTSSKYLDIGHET

text: Journalföring och rapportering

text: Anordnaren ska föra journal över varje uttagning och inläggning av ägg eller embryon samt behandlingar i anslutning härtill. Journalen ska innehålla uppgifter om 1. djurslag, ras, ålder och identitet på de berörda donatordjuren, 2. recipienters och handjurs identiteter, 3. antal uttagna ägg eller embryon samt deras kondition, 4. vilka behandlingar som utförts på donator, recipienter samt ägg eller embryon, 5. vilka metoder som använts för mognad, befruktning och odling av ägg samt uppgift om odlingsmedier vid in vitro produktion av embryon, 6. platsen där ägg eller embryon har samlats och behandlats, 7. datum för åtgärden, samt 8. vem som utfört överföringen eller delmomentet.

text: Då ägg eller embryon fryses in och lagras ska en särskild lagerjournal föras. I lagerjournalen ska anges samtliga inkommande och utgående sändningar av ägg och embryon från lagret. Lagerjournalen ska innehålla uppgifter om 1. djurslag och ras på ägg och embryon, 2. identifieringen av ägg och embryon, inklusive föräldradjurs identitet (dvs. donators, och för embryon även handjurs identiteter), 3. platsen för samlingen av ägg eller embryon, 4. datum för samlingen, samt 5. datum när ägg eller embryon tillfördes eller togs ut från lagret. Vid distribution av ägg eller embryon ska mottagarens namn och adress anges i journalen. Slutdestinationen för ägg och embryo ska kunna följas genom journaler. Vid lagring och distribution ska stråets eller ampullens märkning journalföras. Journaler ska arkiveras i minst fem år.

text: Anordnare ska rapportera utförd embryoöverföring till godkänd avelsorganisation eller registerförande förening. Detta ska ske snarast efter inläggningen enligt anvisningar från avelsorganisationen eller registerförande förening.

text: Sammanställningar

text: Anordnare ska göra sammanställningar av utförda embryoöverföringar med avseende på dräktighetsprocent och förlopp vid födslar för dräktigheter som är resultat av embryoöverföring med in vitro befruktade ägg eller mikromanipulerade embryon. Sammanställningarna ska årligen sändas till Jordbruksverket. Ägare till recipient är skyldig att rapportera uppgifter om dräktighet, födelsedatum, resultat, födelseförlopp samt eventuell förekomst av missbildningar till anordnaren.

text: 4 KAP. ÖVRIGA BESTÄMMELSER

text: Den ansvarige veterinären ska fortlöpande kontrollera och övervaka den verksamhet med ägg och embryon som bedrivs av eller via den aktuella anordnaren. Veterinären ska omedelbart påpeka brister i verksamheten för anordnaren och är skyldig att rapportera till länsstyrelsen om inte rättelse sker.

text: Länsstyrelsen ska rapportera till Jordbruksverket om allvarliga brister uppdagas samt om en anordnare vid upprepade tillfällen inte följt länsstyrelsens eller den ansvarige veterinärens anvisningar.

text: En anordnare som inte följer dessa föreskrifter eller villkor som meddelats vid tillståndsgivningen kan få sitt tillstånd återkallat av Jordbruksverket.

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2010, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2002:66

text: ) om verksamhet med ägg och embryon från nötkreatur, hästdjur, svin, får och get ska upphöra att gälla.

text: CHRISTINA HUHTASAARI

text: Lotta Andersson (Enheten för idisslare och gris)

text: Bilaga 1

text: VILLKOR FÖR GODKÄNNANDE AV EMBRYOSAMLINGS- OCH EMBRYOPRODUKTIONSGRUPP

text: Varje embryosamlingsgrupp ska för att godkännas uppfylla följande villkor: 1. Samling, behandling och förvaring av embryon ska utföras av en ansvarig veterinär, eller under dennes ansvar, av veterinär eller husdjurstekniker som besitter kompetens och som har fått utbildning av den ansvarige veterinären i hygienisk metodik och teknik. 2. Embryosamlingsgruppen ska stå under tillsyn av en av Jordbruksverket utsedd officiell veterinär. 3. Embryosamlingsgruppen ska ha tillgång till ett fast eller ett rörligt laboratorium där embryon ska undersökas, behandlas och förpackas. Laboratoriet ska vara utrustat med minst en arbetsyta, ett mikroskop och när det gäller verksamhet med embryon från nötkreatur även frysutrustning. 4. Ett fast laboratorium ska innefatta a. ett rum där embryon kan hanteras och som är beläget i anslutning till, men avskilt från det utrymme som används för hantering av donatordjuren vid samling av embryon, b. ett rum eller ett utrymme som är utrustat för rengöring och sterilisering av instrument och utrustning som används vid samlingen och hanteringen av embryon, samt c. ett rum med lämplig laminarflow sterilbänk som ska rengöras och desinficeras ordentligt mellan partierna om mikromanipulering av embryon ska göras. 5. Ett rörligt laboratorium ska ha en särskilt utrustad del av fordonet med två skilda avdelningar bestående av a. en ren avdelning för undersökning och hantering av embryon, och b. en avdelning som är avsedd för förvaring av utrustning och materiel som kommer i kontakt med donatordjuren. Ett rörligt laboratorium ska vara knutet till ett fast laboratorium som svarar för sterilisering av utrustningen och förser det med de vätskor och andra produkter som krävs för samling och hantering av embryon. En embryoproduktionsgrupp ska för att godkännas för produktion och hantering av embryon som är ett resultat av befruktning in vitro och/eller odling in vitro, utöver villkoren i punkterna 1-5 även uppfylla följande villkor: 1. Personalen ska ha utbildning i lämpliga sjukdomskontrolls- och laboratorietekniker, särskilt i förfaranden för arbete under sterila förhållanden. 2. Personalen ska ha tillgång till ett fast hanteringslaboratorium vilket ska innefatta a. lämplig utrustning och hjälpmedel, som ska omfatta ett separat rum för uttagning av ägg från ovarier, och separata rum eller utrymmen för dels hantering av ägg och embryon, dels förvaring av embryon, b. laminarflow sterilbänk, på vilken alla ägg, sperma och embryon ska hanteras, dock kan centrifugeringen av sperma genomföras utanför laminarflow sterilbänken, såvida heltäckande hygieniska skyddsåtgärder vidtas.

text: 3. Om ägg och annan vävnad ska samlas på ett slakteri ska embryoproduktionsgruppen ansvara för samling och transport av ovarierna och annan vävnad till hanteringslaboratoriet så att arbetet kan utföras på ett hygieniskt och säkert sätt.

text: Bilaga 2

text: VILLKOR FÖR SAMLING, HANTERING OCH FÖRVARING AV ÄGG OCH EMBRYON FÖR DEN GODKÄNDA EMBRYO-SAMLINGS- ELLER EMBRYOPRODUKTIONSGRUPPEN

text: Samling och hantering

text: Villkoren i punkterna 1-14 gäller förutom för embryon även för ovarier, ägg och annan vävnad för användning vid befruktning in vitro och/eller odling in vitro. 1. Embryon ska samlas och hanteras av en godkänd embryosamlingsgrupp utan att de kommer i kontakt med andra samlingar av embryon som inte uppfyller de villkor som anges i dessa föreskrifter. 2. Urspolning och samling av embryon ska ske i ett utrymme som är avskilt från övriga delar av lokalerna eller anläggningen. Detta utrymme ska vara i gott skick och lätt att rengöra och desinficera. 3. Embryon ska hanteras (undersökas, tvättas, behandlas och placeras i för ändamålet avsedda sterila behållare) antingen inom ett fast eller ett rörligt laboratorium som inte är beläget inom en zon som är föremål för djurhälsorestriktioner. 4. All utrustning som kommer i kontakt med embryon eller donatordjuren under samlingen eller hanteringen ska rengöras och desinficeras eller steriliseras noggrant före användningen, såvida inte engångsutrustning används. 5. Produkter av animaliskt ursprung som används under embryosamlingen och i transportmediet, ska härröra från källor som inte utgör någon djurhälsorisk eller vara behandlade på ett sådant sätt före användningen att inga sådana risker föreligger. Alla medier och lösningar ska steriliseras med godkända metoder enligt rekommendationer i handboken från International Embryo Transfer Society (IETS) . Antibiotika kan tillsättas mediet i enlighet med IETS-handboken. 6. Förvarings- och transportkärl ska rengöras och desinficeras eller steriliseras noggrant före varje påfyllning. 7. Frysmediet får inte ha använts tidigare för andra produkter av animaliskt ursprung. 8. Varje strå, ampull eller liknande i vilka embryon lagras och transporteras, ska vara tydligt kodmärkta på ett sådant sätt att samlingsdatum för embryon och båda föräldradjurens art, ras och identitet jämte embryosamlingsgruppens registreringsnummer lätt kan fastställas. 9. Varje embryo ska tvättas minst tio gånger i en speciell vätska för embryon som ska bytas mellan varje tvätt. Varje tvättning ska motsvara en 100-faldig utspädning av föregående tvättning och en steril mikropipett ska användas för att överföra embryot vid varje tillfälle. Embryon från nötkreatur ska tvättas med en vätska innehållande trypsin i enlighet med IETS-handboken. 10. Zona pellucida ska vara intakt före och efter tvättningen. Endast embryon från samma donator får tvättas samtidigt. Efter den sista tvättningen ska varje embryo underkastas mikroskopisk undersökning med en förstoring på minst × 50 över hela sin yta för att kontrollera att zona pellucida är intakt och fri från vidhäftande material. All mikromanipulering ska efter den sista tvättningen

text: 2 www.iets.org.

text: och undersökningen utföras i de utrymmen som godkänts för ändamålet. Sådan mikromanipulering får endast utföras på embryon vars zona pellucida dessförinnan har varit intakt. 11. Varje parti av embryon som har genomgått den kontroll som anges i punkt 10 utan anmärkning ska överföras till strån, ampuller eller liknande som har märkts i enlighet med vad som anges i punkt 8 och som ska förseglas omedelbart. 12. Varje embryo ska a. om det är lämpligt, frysas snarast möjligt och förvaras i kärl utan kontakt med embryon som ej uppfyller samma krav, samt b. förvaras på ett ställe som står under kontroll av den ansvarige veterinären, och som inspekteras regelbundet av en officiell veterinär. 13. Varje embryosamlingsgrupp ska frysa identifierade prover av tvätt- och sköljvätskor, sönderdelade embryon och obefruktade ägg i samband med samling av ägg eller embryon avsedda för utförsel till länder som ingår i EU och till Norge för officiell undersökning av mikrobiell kontaminering. Undersökningen ska på anmodan av Jordbruksverket utföras av laboratorium som godkänts av Jordbruksverket. Proverna ska lagras i minst två år. 14. Varje embryosamlingsgrupp ska föra journal över dess verksamhet enligt 3 kap. 1 och 2 §§. Dessutom ska journal föras över de tekniska metoder som har använts på embryon vid a. genombrytning av zona pellucida med hjälp av mikromanipulering, eller vid b. befruktning in vitro och/eller odling in vitro. Identifiering av embryon som är resultatet av befruktning in vitro kan göras på grundval av ursprungspartiets märkning. Journalen ska innehålla uppgifter om datum och plats för samlingen av ovarier och/eller ägg. Donatordjurens besättning vid embryosamlingen ska anges. 15. Om ovarier och annan vävnad samlas på ett slakteri ska detta vara officiellt godkänt och stå under kontroll av en officiell veterinär som ansvarar för att en inspektion av donatordjuren görs före och efter slakten. 16. Material och utrustning som kommer i direkt kontakt med ovarier och annan vävnad ska steriliseras före användning och efter steriliseringen användas uteslutande för detta ändamål. Särskild utrustning ska användas för hanteringen av ägg och embryon från olika partier. 17. Ovarier och annan vävnad får inte föras in på hanteringslaboratoriet innan inspektionen av partiet efter slakt har avslutats. Om någon relevant sjukdom påvisas hos donatorpartier eller hos något djur som slaktats på det slakteriet samma dag ska all vävnad från det partiet spåras och kasseras. 18. Embryon, ägg eller annan vävnad som genomgått odling in vitro ska tvättas och undersökas enligt de förfaranden som fastställts i punkterna 9 och 10. Mikromanipulering får därefter genomföras i enlighet med bestämmelserna i punkt 10.

text: Förvaring

text: Ägg och embryon ska förvaras vid lämplig temperatur i lokaler som har godkänts för ändamålet av Jordbruksverket. För att kunna godkännas ska dessa lokaler

text: 1. innefatta minst ett låsbart utrymme som är avsett enbart för förvaring av ägg och embryon, och 2. vara lätta att rengöra och desinficera. Frysta ägg och embryon av häst, svin, får och get som ska distribueras till ett annat land inom EU eller till Norge ska lagras under godkända förhållanden i minst 30 dagar före avsändningen.

type: foreskrift