text: Kursplanen för kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare finns i bilagan till dessa föreskrifter. __________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2018. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Inger Bergendorff

text: Bilaga

text: Kursplan för kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare

text: Utbildningens syfte

text: Kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare är en kvalificerad språkutbildning som syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket. Inom ramen för utbildningen ska en elev med ett annat modersmål än svenska få lära sig och utveckla ett funktionellt andraspråk. Utbildningen ska ge språkliga redskap för att kommunicera och delta aktivt i vardags-, samhälls- och arbetsliv samt fortsatta studier. Eleven ska även ges möjlighet att utveckla olika strategier för hur man lär sig språk samt strategier för att stödja den egna kommunikationen. Utbildningen syftar också till att ge vuxna invandrare som saknar grundläggande läs- och skrivfärdigheter möjlighet att förvärva sådana färdigheter. En elev som inte är funktionellt litterat eller har ett annat skriftsystem än det latinska alfabetet ska få grundläggande läs- och skrivundervisning inom ramen för utbildningen. Utbildningen ska rikta sig till personer som har olika erfarenheter, livssituation, kunskaper och studiemål. Undervisningen ska planeras och utformas tillsammans med eleven och anpassas till elevens intressen, erfarenheter, allsidiga kunskaper och långsiktiga mål. Utbildningen ska, med utgångspunkt från individens behov, kunna kombineras med förvärvsarbete eller andra aktiviteter, till exempel arbetslivs- och samhällsorientering, validering, praktik eller annan utbildning. Undervisningen måste därför utformas så flexibelt som möjligt när det gäller tid, plats, innehåll och arbetsformer.

text: Utbildningens mål och karaktär

text: Genom undervisningen i kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare

text: ska eleven ges förutsättningar att utveckla

text: – sin förmåga att läsa och skriva svenska, – sin förmåga att tala, lyssna och samtala på svenska, – sin förmåga att förstå talad och skriven svenska, – sin förmåga att anpassa språket till olika syften, mottagare och situationer, – ett gott uttal, – insikter i hur man lär sig språk, – inlärnings-, läs- och kommunikationsstrategier för sin fortsatta språkutveckling, – sin förmåga att använda digital teknik och relevanta verktyg för lärande och kommunikation, samt – sin förmåga att förhålla sig till information från olika källor. Kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare karaktäriseras av att eleven utvecklar en kommunikativ språkförmåga. Detta innebär att eleven kan kommunicera, såväl muntligt som skriftligt, utifrån sina behov. Den kommuni-

text: kativa språkförmågan innefattar olika kompetenser som samverkar och kompletterar varandra. En kommunikativ språkförmåga förutsätter därför både tillgång till ett språkligt system och kunskaper om hur detta system används. Undervisningen ska ge eleven möjligheter att utveckla kunskaper och färdigheter av olika slag samt använda strategier för att kunna göra relevanta språkliga val i förhållande till den aktuella kommunikativa situationen. Kunskaper om det språkliga systemet innefattar ord, fraser, uttal och grammatiska strukturer. Kunskaper om språkanvändning handlar om hur man bygger upp en text och gör funktionella språkliga val och anpassningar i förhållande till mottagare och syfte. I undervisningen ska eleven möta olika slags texter där ord, bild och ljud samspelar såväl med som utan digitala verktyg. Undervisningen ska bidra till att eleven utvecklar en medvetenhet om hur språkinlärning går till och en insikt i det egna lärandet. Eleven ska också ges möjlighet att utveckla sin interkulturella kompetens genom att reflektera över egna kulturella erfarenheter och jämföra dem med företeelser i vardags-, samhälls-, studie- och arbetsliv i Sverige. Undervisningen ska även bidra till att eleven utvecklar sin kompetens att använda digital teknik, relevanta verktyg och medier för information, kommunikation och lärande.

text: Utbildningens uppbyggnad

text: Den kommunala vuxenutbildningen i svenska för invandrare består av tre olika studievägar, 1, 2 och 3 samt fyra olika kurser, A, B, C och D. Studieväg 1 utgörs av kurserna A, B, C och D, studieväg 2 av kurserna B, C och D och studieväg 3 av kurserna C och D. De olika studievägarna riktar sig till personer med olika bakgrund, förutsättningar och mål. Studievägarna visar på vilken ingångskurs och progressionstakt som är lämplig. En elev påbörjar sina studier inom den studieväg och på den kurs inom studievägen som bäst passar hans eller hennes individuella förutsättningar. Betygskriterierna för en kurs är desamma oavsett studieväg. Studieväg 1 vänder sig i första hand till personer med mycket kort studiebakgrund och studieväg 3 till dem som är vana att studera. Bedömningen av vilken studieväg som är lämplig för en elev och vilken kurs inom studievägen eleven bör börja på ska utgå från en kartläggning av hans eller hennes kunskaper, förutsättningar och vad som i övrigt kan ha betydelse för möjligheterna att uppfylla kraven. Kurserna på de tre studievägarna får olika utformning beroende på elevens studievana, utbildningsbakgrund och kunskaper i svenska vid kursstarten. En elev kan avsluta den kommunala vuxenutbildningen i svenska för invandrare efter respektive kurs. Alla elever ska dock ges möjlighet att studera till och med kurs D inom sin studieväg, med den anpassning som krävs för att eleverna ska uppfylla betygskriterierna.

text: Grundläggande läs- och skrivinlärning

text: Undervisningen i grundläggande läs- och skrivinlärning vänder sig till personer utan tidigare utbildning och till personer som har kort utbildning och som inte är funktionellt litterata. Genom undervisningen inom kommunal vuxenutbildning i

text: svenska för invandrare, i huvudsak på studieväg 1, ska eleven få möjlighet att förvärva grundläggande läs- och skrivfärdigheter, vilket inbegriper att fördjupa och automatisera sina kunskaper. Att bli funktionellt litterat i grundläggande bemärkelse kan ta lång tid. Undervisning i grundläggande läs- och skrivinlärning kan även behövas på studieväg 2 och 3 för elever som är litterata om eleven inte behärskar det latinska alfabetet. I detta fall ser lärprocessen annorlunda ut. Undervisningen avseende grundläggande läs- och skrivinlärning knyts inte till någon av kurserna A–D, utan utgör en egen del som kombineras med dessa kurser. Det är alltså en process som kan pågå under hela den tid som eleven deltar i kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare, för att färdigheterna ska hinna automatiseras. Undervisningen i grundläggande läs- och skrivinlärning kan ske på elevens modersmål eller ett annat språk som eleven behärskar. Genom undervisningen i grundläggande läs- och skrivinlärning ska eleven ges

text: möjlighet att

text: – utveckla sin förståelse för hur skrift förmedlar budskap och hur språket är uppbyggt, – utveckla sin förmåga att använda språket i olika sammanhang, – tillämpa de vanligaste reglerna för skriftspråket, – använda läsning och skrivning för att lära, förstå och uttrycka sig, – bli medveten om hur man lär sig språk, – utveckla några enkla strategier för läsning och skrivning med olika syften, samt – använda digital teknik och relevanta hjälpmedel för läs- och skrivinlärning.

text: Bedömning

text: Utgångspunkten för bedömningen ska vara elevens förmåga att använda det svenska språket på ett begripligt sätt för olika syften i vardags-, samhälls-, och arbetsliv samt fortsatta studier. Bedömningen ska omfatta elevens kunskaper i enlighet med betygskriterierna för betyget Godkänt. Betygskriterierna är formulerade utifrån fem kunskapsområden: hörförståelse, läsförståelse, muntlig interaktion, muntlig produktion och skriftlig färdighet. Kunskapsområdena ska inte bedömas fristående från varandra utan läraren måste göra en helhetsbedömning av elevens språkliga förmåga och utgå från vad eleven faktiskt klarar av språkligt. Den språkliga korrektheten ska relateras till den innehållsliga och språkliga komplexiteten. Enligt

text: 20 kap. 35 § skollagen (2010:800)

text: ska betyg sättas på varje avslutad kurs. Inom den del av utbildningen som gäller grundläggande läs- och skrivinlärning sätts inte betyg.

text: Betygskriterier

text: Kurs A

text: Betygskriterier för betyget Godkänt

text: Hörförståelse

text: Eleven förstår med stöd tydligt, enkelt tal i konkreta, vardagsnära situationer. Eleven förstår enkla och vanligt förekommande ord och fraser i korta återberättade vardagliga händelser. Eleven förstår anpassad och tydlig information samt enkla och vanligt förekommande muntliga instruktioner.

text: Läsförståelse

text: Eleven läser och förstår enkel information i konkreta, vardagsnära situationer. Eleven läser och förstår information i form av vanligt förekommande ord och symboler, mycket enkla fraser samt anpassade och mycket enkla texter om något välbekant ämne.

text: Muntlig interaktion

text: Eleven kommunicerar med stöd i konkreta, vardagsnära situationer. Eleven deltar i mycket enkla, vardagliga samtal. I samtalen använder eleven enkla ord, hälsnings-, artighets- och avskedsfraser samt ställer och besvarar enkla frågor utifrån konkreta behov.

text: Muntlig produktion

text: Eleven kommunicerar med stöd och med ett enkelt språk i konkreta, vardagsnära situationer. Eleven berättar med enkla och vanligt förekommande ord och fraser om personliga förhållanden och erfarenheter.

text: Skriftlig färdighet

text: Eleven skriver personliga uppgifter med enkla ord och symboler i konkreta, vardagsnära situationer. Eleven skriver av viktig information utifrån konkreta behov på ett i huvudsak fungerande sätt.

text: Kurs B

text: Betygskriterier för betyget Godkänt

text: Hörförståelse

text: Eleven förstår tydligt, enkelt tal i vanliga situationer i vardagslivet. Eleven förstår korta återberättade händelser, samtal, information och anpassade nyheter om välbekanta ämnen. Eleven förstår korta och tydliga muntliga meddelanden och instruktioner.

text: Läsförståelse

text: Eleven läser och förstår enkla texter i vanliga situationer i vardagslivet. Eleven läser och förstår anpassade berättande och beskrivande texter om välbekanta

text: ämnen, konkret information samt korta, tydliga och enkla meddelanden och instruktioner.

text: Muntlig interaktion

text: Eleven kommunicerar med stöd i vanliga situationer i vardagslivet. Eleven deltar i enkla samtal om välbekanta ämnen. I samtalen framför och reagerar eleven på påståenden, åsikter och önskemål samt ställer och besvarar frågor på ett sätt som till viss del upprätthåller samtalen.

text: Muntlig produktion

text: Eleven kommunicerar med stöd och med ett enkelt språk i vanliga situationer i vardagslivet. Eleven berättar i enkel form om personliga erfarenheter och om välbekanta personer, platser och händelser. Eleven uttrycker sig begripligt och till viss del sammanhängande.

text: Skriftlig färdighet

text: Eleven skriver enkla texter för att kommunicera i vanliga situationer i vardagslivet. Eleven skriver enkla och begripliga korta meddelanden, hälsningar och texter om sig själv och upplevda händelser. Eleven skapar i huvudsak fungerande sammanhang i sina texter.

text: Kurs C

text: Betygskriterier för betyget Godkänt

text: Hörförståelse

text: Eleven förstår tydligt, enkelt tal i vanliga situationer i vardags-, samhälls-, studie- och arbetsliv. Eleven förstår återberättade händelser, beskrivningar, samtal, information och korta nyheter som rör bekanta ämnen. Eleven förstår enkla och tydliga muntliga meddelanden och instruktioner.

text: Läsförståelse

text: Eleven läser och förstår enkla texter i vanliga situationer i vardags-, samhälls-, studie- och arbetsliv. Eleven läser och förstår korta berättande och beskrivande texter om bekanta ämnen, enkla informerande texter, tabeller och diagram samt för enkla resonemang om informationen. Eleven läser och förstår korta, tydliga instruktioner och föreskrifter.

text: Muntlig interaktion

text: Eleven kommunicerar med ett enkelt språk och med viss anpassning till syfte och samtalspartner i vanliga situationer i vardags-, samhälls-, studie- och arbetsliv. Eleven deltar i enkla samtal och diskussioner om bekanta ämnen. I samtalen framför och efterfrågar eleven åsikter, tankar och information på ett sätt som till viss del för samtalen och diskussionerna framåt.

text: Muntlig produktion

text: Eleven kommunicerar med ett enkelt språk och med viss anpassning till syfte och mottagare i vanliga situationer i vardags-, samhälls-, studie- och arbetsliv. Eleven beskriver och berättar i enkel form om personliga erfarenheter och åsikter om bekanta ämnen samt ger enkla råd och instruktioner. Eleven uttrycker sig begripligt och till viss del sammanhängande samt visar prov på viss språklig variation.

text: Skriftlig färdighet

text: Eleven skriver enkla texter, med viss anpassning till syfte och mottagare, för att kommunicera i vanliga situationer i vardags-, samhälls-, studie- och arbetsliv. Eleven skriver sammanhängande och begripliga berättande och beskrivande texter om erfarenheter, intryck och åsikter samt informerande texter om bekanta ämnen. Eleven skapar i huvudsak fungerande struktur i sina texter och visar prov på viss variation i ordförråd och meningsbyggnad.

text: Kurs D

text: Betygskriterier för betyget Godkänt

text: Hörförståelse

text: Eleven förstår tydligt tal i informella och mer formella situationer i vardags-, samhälls-, studie- och arbetsliv. Eleven förstår berättelser, beskrivningar, samtal, diskussioner, information och nyheter som rör bekanta ämnen. Eleven förstår detaljerade och tydliga muntliga meddelanden och instruktioner.

text: Läsförståelse

text: Eleven läser och förstår enkla texter i informella och mer formella situationer i vardags-, samhälls-, studie- och arbetsliv. Eleven läser och förstår berättande, beskrivande, redogörande och argumenterande texter om bekanta ämnen, informerande texter, tabeller och diagram samt för enkla resonemang om informationen. Eleven läser och förstår tydliga instruktioner och föreskrifter.

text: Muntlig interaktion

text: Eleven kommunicerar med viss anpassning till syfte och samtalspartner i både informella och mer formella situationer i vardags-, samhälls-, studie- och arbetsliv. Eleven deltar i samtal och diskussioner om bekanta ämnen samt uttrycker och bemöter åsikter med enkla argument. Eleven framför och efterfrågar tankar och information som till viss del för samtalen och diskussionerna framåt.

text: Muntlig produktion

text: Eleven kommunicerar med viss anpassning till syfte och mottagare i både informella och mer formella situationer i vardags-, samhälls-, studie- och arbetsliv. Eleven beskriver, berättar om och redogör i enkel form för aktuella händelser, erfarenheter, intryck och åsikter samt ger råd och instruktioner. Eleven uttrycker sig begripligt, med visst flyt och till viss del sammanhängande samt visar viss språklig variation.

text: Skriftlig färdighet

text: Eleven skriver enkla texter, med viss anpassning till syfte och mottagare, för att kommunicera i både informella och mer formella situationer i vardags-, samhälls-, studie- och arbetsliv. Eleven skriver, med visst flyt, sammanhängande och begripliga berättande, beskrivande, redogörande och argumenterande texter om bekanta ämnen. Eleven skapar i huvudsak fungerande struktur i sina texter och visar viss variation i ordförråd och meningsbyggnad. Eleven använder med viss säkerhet enkla och mer avancerade grammatiska strukturer i sina texter.

title: Skolverkets föreskrifter om kursplan för kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare

text: Kursplanen för kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare finns i bilagan till dessa föreskrifter. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2018. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Inger Bergendorff

text: Bilaga

text: Utbildningens syfte

text: Kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare är en kvalificerad språkutbildning som syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket. En elev med ett annat modersmål än svenska ska inom utbildningen få lära sig och utveckla ett funktionellt andraspråk. Utbildningen ska ge språkliga redskap för kommunikation och aktivt deltagande i vardags-, samhälls- och arbetsliv samt fortsatta studier. Utbildningen syftar också till att ge vuxna invandrare som saknar grundläggande läs- och skrivfärdigheter möjlighet att förvärva sådana färdigheter. En elev som inte är funktionellt litterat eller har ett annat skriftsystem än det latinska alfabetet ska få grundläggande läs- och skrivundervisning inom ramen för utbildningen. Utbildningen ska rikta sig till personer som har olika erfarenheter, livssituation, kunskaper och studiemål. Undervisningen ska planeras och utformas tillsammans med eleven och anpassas till elevens intressen, erfarenheter, allsidiga kunskaper och långsiktiga mål. Utbildningen ska, med utgångspunkt från individens behov, kunna kombineras med förvärvsarbete eller andra aktiviteter, till exempel arbetslivs- och samhällsorientering, validering, praktik eller annan utbildning. Undervisningen måste därför utformas så flexibelt som möjligt när det gäller tid, plats, innehåll och arbetsformer.

text: Utbildningens mål och karaktär

text: – sin förmåga att läsa och skriva svenska, – sin förmåga att tala, samtala, läsa, lyssna och förstå svenska i olika sammanhang, – sin förmåga att anpassa språket till olika mottagare och situationer, – ett gott uttal, – insikter i hur man lär sig språk, – inlärnings- och kommunikationsstrategier för sin fortsatta språkutveckling, – sin förmåga att använda digital teknik och relevanta verktyg för lärande och kommunikation, samt – sin förmåga att förhålla sig till information från olika källor.

text: Kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare karaktäriseras av att eleven utvecklar en kommunikativ språkförmåga. Detta innebär att eleven kan kommunicera, såväl muntligt som skriftligt, utifrån sina behov. Den kommunikativa språkförmågan innefattar olika kompetenser som samverkar och kompletterar varandra. En kommunikativ språkförmåga förutsätter därför både tillgång till ett språkligt system och kunskaper om hur detta system används.

text: Undervisningen ska ge eleven möjligheter att utveckla kunskaper och färdigheter av olika slag för att kunna göra relevanta språkliga val i förhållande till den aktuella kommunikativa situationen. Kunskap om det språkliga systemet innefattar ord, fraser, uttal och grammatiska strukturer, medan kunskap om språkanvändningen handlar om hur man bygger upp en text och gör funktionella språkliga val och anpassningar i förhållande till mottagare och syfte. En viktig kompetens är även att kunna använda strategier och olika medier för att på det mest effektiva sättet få fram sitt budskap. I undervisningen ska eleven möta olika slags texter där ord, bild och ljud samspelar såväl med som utan digitala verktyg. Undervisningen ska bidra till att eleven utvecklar en medvetenhet om hur språkinlärning går till och en insikt i det egna lärandet. Eleven ska också ges möjlighet att utveckla sin interkulturella kompetens genom att reflektera över egna kulturella erfarenheter och jämföra dem med företeelser i vardags-, samhälls-, studie- och arbetsliv i Sverige. Undervisningen ska även bidra till att eleven utvecklar sin kompetens att använda digital teknik, relevanta verktyg och medier för information, kommunikation och lärande.

text: Genom undervisningen i grundläggande läs- och skrivinlärning ska eleven

text: ges möjlighet att

text: Utbildningens uppbyggnad

text: Den kommunala vuxenutbildningen i svenska för invandrare består av tre olika studievägar, 1, 2 och 3 samt fyra olika kurser, A, B, C och D. Studieväg 1 utgörs av kurserna A, B, C och D, studieväg 2 av kurserna B, C och D och studieväg 3 av kurserna C och D. De olika studievägarna riktar sig till personer med olika bakgrund, förutsättningar och mål. Studievägarna visar på vilken ingångskurs och progressionstakt som är lämplig. En elev påbörjar sina studier inom den studieväg och på den kurs inom studievägen som bäst passar hans eller hennes individuella förutsättningar. Kunskapskraven för en kurs är desamma oavsett studieväg. Studieväg 1 vänder sig i första hand till personer med mycket kort studiebakgrund och studieväg 3 till dem som är vana att studera. Bedömningen av vilken studieväg som är lämplig för en elev och vilken kurs inom studievägen eleven bör börja på ska utgå från en kartläggning av hans eller hennes kunskaper, förutsättningar och vad som i övrigt kan ha betydelse för möjligheterna att uppfylla kraven.

text: Kurserna på de tre studievägarna får olika utformning beroende på elevens studievana, utbildningsbakgrund och kunskaper i svenska vid kursstarten. En elev kan avsluta den kommunala vuxenutbildningen i svenska för invandrare efter respektive kurs. Alla elever ska dock ges möjlighet att studera till och med kurs D inom sin studieväg, med den anpassning som krävs för att eleverna ska nå kunskapskraven.

text: Grundläggande läs- och skrivinlärning

text: Utbildningen avseende grundläggande läs- och skrivinlärning vänder sig till personer utan tidigare utbildning och till personer som har kort utbildning och som inte är funktionellt litterata. Genom undervisningen inom kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare och i huvudsak på studieväg 1 ska eleven få möjlighet att förvärva grundläggande läs- och skrivfärdigheter, vilket inbegriper att fördjupa och automatisera sina kunskaper. Att bli funktionellt litterat i grundläggande bemärkelse kan ta lång tid. Undervisning i grundläggande läs- och skrivinlärning kan även behövas på studieväg 2 och 3 för elever som är litterata om eleven inte behärskar det latinska alfabetet. I detta fall ser lärprocessen annorlunda ut. Utbildningen avseende grundläggande läs- och skrivinlärning knyts inte till någon av kurserna A–D, utan utgör en egen del som kombineras med dessa kurser. Det är alltså en process som kan pågå under hela den tid som eleven deltar i kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare, för att färdigheterna ska hinna automatiseras. Undervisning i grundläggande läs- och skrivinlärning kan ske på elevens modersmål eller ett annat språk som eleven behärskar.

text: Bedömning

text: Utgångspunkten för bedömningen ska vara elevens förmåga att använda det svenska språket på ett begripligt sätt i olika syften i vardags-, samhälls- och arbetsliv samt fortsatta studier. Bedömningen ska omfatta elevens kunskaper i enlighet med kunskapskrav för betygen A, B, C, D och E. Kunskapskraven är formulerade utifrån fem kunskapsområden: hörförståelse, läsförståelse, muntlig interaktion, muntlig produktion och skriftlig färdighet. Kunskapsområdena ska inte bedömas fristående från varandra utan läraren måste göra en helhetsbedömning av elevens språkliga förmåga och utgå från vad eleven faktiskt klarar av språkligt. Den språkliga korrektheten ska relateras till den innehållsliga och språkliga komplexiteten. Enligt

text: 20 kap. 35 § skollagen (2010:800)

text: Hörförståelse

text: Kurs A

text: Eleven kan med stöd förstå tydligt, enkelt tal i konkreta, vardagsnära situationer.

text: Betyget E Betyget D Betyget C Betyget B Betyget A

text: Eleven förstår Betyget D Eleven förstår Betyget B Eleven förstår vanliga ord innebär att enkla fraser innebär att sammanhängoch enkla fra- kunskaps- och meningar i kunskapskra- ande fraser ser i korta åter- kraven för E korta återberät- ven för C och och meningar i berättade var- och till övervä- tade vardagliga till övervä- korta återberätdagliga händel- gande del för C händelser samt gande del för A tade vardagliga ser samt anpas- är uppfyllda. anpassad och är uppfyllda. händelser samt sad och tydlig tydlig informa- anpassad och information tion som är av tydlig informasom är av in- intresse för tion som är av tresse för eleven. intresse för eleven. eleven.

text: Eleven visar sin Eleven visar sin Eleven visar sin förståelse för förståelse för förståelse för enkla och van- enkla och van- enkla och vanligt förekom- ligt förekom- ligt förekommande munt- mande munt- mande muntliga instruktio- liga instruktio- liga instruktioner genom att ner genom att ner genom att

text: på ett i huvud- på ett funge- på ett väl fungsak funge- rande sätt erande sätt

text: rande sätt agera utifrån agera utifrån agera utifrån dem. dem. dem.

text: Kurs B

text: Eleven kan förstå tydligt, enkelt tal i vanliga situationer i vardagslivet.

text: Eleven visar sin Betyget D Eleven visar sin Betyget B Eleven visar sin förståelse för innebär att förståelse för innebär att förståelse för korta återberät- kunskapskra- korta återberät- kunskapskra- korta återberättade händelser, ven för E och tade händelser, ven för C och tade händelser, samtal, infor- till övervä- samtal, infor- till övervä- samtal, information och an- gande del för C mation och an- gande del för A mation och anpassade nyhe- är uppfyllda. passade nyhe- är uppfyllda. passade nyheter om välbe- ter om välbe- ter om välbekanta ämnen kanta ämnen kanta ämnen genom att göra genom att göra genom att göra enkla samman- enkla samman- enkla sammanfattningar av fattningar av fattningar av

text: huvudinnehål- huvudinnehål- huvudinnehållet. let och kom- let och kommentera vä- mentera väsentliga detal- sentliga detaljer. jer och enstaka nyanser.

text: Eleven visar sin Eleven visar sin Eleven visar sin förståelse för förståelse för förståelse för korta och tyd- korta och tyd- korta och tydliga muntliga liga muntliga liga muntliga meddelanden meddelanden meddelanden och instruktio- och instruktio- och instruktioner i vardags- ner i vardags- ner i vardagslivet genom att livet genom att livet genom att

text: Kurs C

text: Eleven kan förstå tydligt, enkelt tal i vanliga situationer i vardags-, samhälls-, studie- och arbetsliv.

text: Eleven visar sin Betyget D Eleven visar sin Betyget B Eleven visar sin förståelse för innebär att förståelse för innebär att förståelse för återberättade kunskapskra- återberättade kunskapskra- återberättade händelser, be- ven för E och händelser, be- ven för C och händelser, beskrivningar, till övervä- skrivningar, till övervä- skrivningar, samtal, infor- gande del för C samtal, infor- gande del för A samtal, informamation och är uppfyllda. mation och är uppfyllda. tion och korta korta nyheter korta nyheter nyheter som rör som rör bekanta som rör bekanta bekanta ämnen ämnen genom ämnen genom genom att göra att göra enkla att göra enkla enkla sammansammanfatt- sammanfatt- fattningar av

text: ningar av hu- ningar av hu- huvudinnehålvudinnehållet. vudinnehållet let och komoch kommen- mentera vätera väsent- sentliga detalliga detaljer. jer och vissa nyanser.

text: Eleven visar sin Eleven visar sin Eleven visar sin förståelse för förståelse för förståelse för enkla och tyd- enkla och tyd- enkla och tydliga muntliga liga muntliga liga muntliga meddelanden meddelanden meddelanden och instruktio- och instruktio- och instruktioner genom att ner genom att ner genom att på

text: på ett i huvud- på ett funge- ett väl fungesak funge- rande sätt rande sätt agera

text: rande sätt agera utifrån utifrån dem. agera utifrån dem. dem.

text: Eleven kan förstå tydligt tal i informella och mer formella situationer i vardags-, samhälls-, studie- och arbetsliv.

text: Eleven visar sin Betyget D Eleven visar sin Betyget B Eleven visar sin förståelse för innebär att förståelse för innebär att förståelse för berättelser, be- kunskapskra- berättelser, be- kunskapskra- berättelser, beskrivningar, ven för E och skrivningar, ven för C och skrivningar, samtal, diskus- till övervä- samtal, diskus- till övervä- samtal, diskussioner, informa- gande del för C sioner, informa- gande del för A sioner, information och nyhe- är uppfyllda. tion och nyhe- är uppfyllda. tion och nyheter som rör be- ter som rör be- ter som rör bekanta ämnen kanta ämnen kanta ämnen genom att göra genom att göra genom att göra sammanfatt- sammanfatt- sammanfatt-

text: ningar av hu- ningar av hu- ningar av huvudinnehållet. vudinnehållet vudinnehållet och kommen- och kommentera väsent- tera väsentliga detaljer. liga detaljer och vissa nyanser.

text: Eleven visar sin Eleven visar sin Eleven visar sin förståelse för förståelse för förståelse för detaljerade och detaljerade och detaljerade och tydliga muntli- tydliga munt- tydliga muntga instruktio- liga instruktio- liga instruktioner genom att ner genom att ner genom att

text: på ett i huvud- på ett funge- på ett väl fungsak fungeran- rande sätt erande sätt

text: de sätt agera ut- agera utifrån agera utifrån ifrån dem. dem. dem.

text: Kunskapskrav

text: Läsförståelse

text: Kurs A

text: Eleven kan hämta, läsa och förstå enkel information i konkreta, vardagsnära situationer.

text: Eleven hämtar Betyget D Eleven hämtar Betyget B Eleven hämtar och förstår in- innebär att och förstår in- innebär att och förstår information i kunskapskra- formation i kunskapskra- formation i form av van- ven för E och form av van- ven för C och form av symliga ord och till övervä- liga ord och till övervä- boler, enkla symboler samt gande del för C symboler samt gande del för A fraser och memycket enkla är uppfyllda. enkla fraser. är uppfyllda. ningar.

text: fraser.

text: Eleven läser Eleven läser Eleven läser och förstår an- och förstår an- och förstår

text: passade och passade enkla korta, enkla mycket enkla texter om nå- texter om nå-

text: texter om nå- got välbekant got välbekant got välbekant ämne. ämne. ämne.

text: Eleven kan läsa, förstå och använda enkla texter i bekanta situationer i vardagslivet.

text: Eleven läser an- Betyget D Eleven läser an- Betyget B Eleven läser anpassade berät- innebär att passade berät- innebär att passade berättande och be- kunskapskra- tande och be- kunskapskra- tande och beskrivande tex- ven för E och skrivande tex- ven för C och skrivande texter om välbe- till övervägan- ter om välbe- till övervägan- ter om välbekanta ämnen de del för C är kanta ämnen de del för A är kanta ämnen och visar sin uppfyllda. och visar sin uppfyllda. och visar sin förståelse ge- förståelse ge- förståelse genom att göra nom att göra nom att göra enkla samman- enkla samman- enkla sammanfattningar av fattningar av fattningar av

text: Eleven visar sin Eleven visar sin Eleven visar sin förståelse för förståelse för förståelse för personliga personliga personliga meddelanden, meddelanden, meddelanden, konkret infor- konkret infor- konkret information och mation och kor- mation och korkorta, tydliga ta, tydliga och ta, tydliga och och enkla in- enkla instruk- enkla instrukstruktioner ge- tioner genom tioner genom

text: nom att på ett i att på ett funge- att på ett väl huvudsak rande sätt age- fungerande

text: fungerande ra utifrån detta. sätt agera utsätt agera ut- ifrån detta. ifrån detta.

text: Eleven väljer Eleven väljer Eleven väljer och använder och använder och använder några lässtrate- några lässtrate- några lässtrategier på ett i hu- gier på ett gier på ett

text: vudsak funge- ändamåls- ändamålsrande sätt. enligt sätt. enligt och effektivt sätt.

text: Eleven kan läsa, förstå och använda enkla, vanligt förekommande texter i vardags-, samhälls-, studie- och arbetsliv.

text: Eleven läser Betyget D Eleven läser Betyget B Eleven läser korta berättan- innebär att korta berättan- innebär att korta berättande och beskri- kunskapskra- de och beskri- kunskapskra- de och beskrivande texter om ven för E och vande texter om ven för C och vande texter om bekanta ämnen till övervägan- bekanta ämnen till övervägan- bekanta ämnen och visar sin de del för C är och visar sin de del för A är och visar sin förståelse ge- uppfyllda. förståelse ge- uppfyllda. förståelse genom att göra nom att göra nom att göra enkla samman- enkla samman- enkla sammanfattningar av fattningar av fattningar av

text: huvudinnehål- huvudinnehål- huvudinnehållet. let och kom- let och kommentera vä- mentera väsentliga detal- sentliga detaljer. jer och vissa nyanser.

text: Eleven hämtar Eleven hämtar Eleven hämtar specifik infor- specifik infor- specifik information i enkla mation i enkla mation i enkla faktaorientera- faktaorientera- faktaorienterade texter, tabel- de texter, tabel- de texter, tabeller och dia- ler och dia- ler och diagram och för gram och för gram och för

text: enkla re- utvecklade re- välutvecklade

text: sonemang om sonemang om resonemang om informationen. informationen. informationen.

text: Eleven visar sin Eleven visar sin Eleven visar sin förståelse för förståelse för förståelse för korta, tydliga korta, tydliga korta, tydliga instruktioner instruktioner instruktioner och föreskrifter och föreskrifter och föreskrifter genom att på ett genom att på ett genom att på ett

text: i huvudsak fungerande väl fungeran-

text: fungerande sätt agera ut- de sätt agera utsätt agera ut- ifrån dem. ifrån dem. ifrån dem.

text: Eleven väljer Eleven väljer Eleven väljer och använder och använder och använder

text: på ett i huvud- på ett ända- på ett ändasak fungeran- målsenligt sätt målsenligt och

text: de sätt olika olika lässtrate- effektivt sätt lässtrategier ut- gier utifrån syf- olika lässtrateifrån syftet med tet med läsning- gier utifrån syfläsningen. en. tet med läsningen.

text: Eleven kan läsa, förstå och använda enkla texter med viss komplexitet i vardags-, samhälls-, studie- och arbetsliv.

text: Eleven läser be- Betyget D Eleven läser be- Betyget B Eleven läser berättande, be- innebär att rättande, be- innebär att rättande, beskrivande och kunskapskra- skrivande och kunskapskra- skrivande och argumenteran- ven för E och argumenteran- ven för C och argumenterande texter om till övervägan- de texter om till övervägan- de texter om bekanta ämnen de del för C är bekanta ämnen de del för A är bekanta ämnen och visar sin uppfyllda. och visar sin uppfyllda. och visar sin förståelse ge- förståelse ge- förståelse genom att göra nom att göra nom att göra sammanfatt- sammanfatt- sammanfatt-

text: ningar av hu- ningar av hu- ningar av huvudinnehållet. vudinnehållet vudinnehållet och kommen- och kommentera väsentli- tera väsentliga detaljer. ga detaljer och vissa nyanser.

text: Eleven hämtar Eleven hämtar Eleven hämtar specifik infor- specifik infor- specifik information i fakta- mation i fakta- mation i faktaorienterade tex- orienterade tex- orienterade tex-

text: ter och för enk- ter och för ut- ter och för välla resonemang vecklade reso- utvecklade re-

text: om informatio- nemang om sonemang om nen. informationen. informationen.

text: Eleven visar sin Eleven visar sin Eleven visar sin förståelse för förståelse för förståelse för tydliga instruk- tydliga instruk- tydliga instruktioner och före- tioner och före- tioner och föreskrifter genom skrifter genom skrifter genom

text: att på ett i att på ett funge- att på ett väl huvudsak rande sätt age- fungerande

text: fungerande ra utifrån dem. sätt agera utsätt agera ut- ifrån dem. ifrån dem.

text: Muntlig interaktion

text: Kurs A

text: Eleven kan etablera social kontakt och med stöd kommunicera i konkreta, vardagsnära situationer.

text: Eleven deltar i Betyget D Eleven deltar i Betyget B Eleven deltar i mycket enkla, innebär att mycket enkla, innebär att mycket enkla, vardagliga sam- kunskapskra- vardagliga sam- kunskapskra- vardagliga samtal genom att ven för E och tal genom att ven för C och tal genom att använda ord till övervägan- använda ord till övervägan- använda ord, och enkla häls- de del för C är och vanliga de del för A är fraser och menings-, artig- uppfyllda. fraser samt uppfyllda. ningar samt hets- och av- ställa och be- ställa och beskedsfraser svara enkla frå- svara enkla fråsamt ställa och gor utifrån kon- gor utifrån konbesvara enkla kreta behov. kreta behov. frågor utifrån konkreta behov.

text: de sätt gester, gester, frågor effektivt sätt frågor och and- och andra stra- gester, frågor ra strategier för tegier för att och andra straatt förstå och förstå och göra tegier för att göra sig för- sig förstådd. förstå och göra stådd. sig förstådd.

text: Kurs B

text: Eleven kan med stöd kommunicera i vanliga situationer i vardagslivet.

text: Eleven deltar i Betyget D Eleven deltar i Betyget B Eleven deltar i enkla samtal innebär att enkla samtal innebär att enkla samtal om välbekanta kunskapskra- om välbekanta kunskapskra- om välbekanta ämnen genom ven för E och ämnen genom ven för C och ämnen genom att framföra och till övervägan- att framföra och till övervägan- att framföra och reagera på på- de del för C är reagera på på- de del för A är reagera på påståenden, åsik- uppfyllda. ståenden, åsik- uppfyllda. ståenden, åsikter och önske- ter och önske- ter och önskemål samt ställa mål samt ställa mål samt ställa och besvara frå- och besvara frå- och besvara frågor på ett sätt gor på ett sätt gor på ett sätt som till viss del som upprätthål- som upprätthålupprätthåller ler samtalet re- ler samtalet väl. samtalet. lativt väl.

text: de sätt strate- strategier för att effektivt sätt gier för att för- förstå och göra strategier för att stå och göra sig sig förstådd. förstå och göra förstådd. sig förstådd.

text: Eleven kan, med viss anpassning till syfte och samtalspartner, kommunicera med ett enkelt språk i vanliga situationer i vardags-, samhälls-, studie- och arbetsliv.

text: Eleven deltar i Betyget D Eleven deltar i Betyget B Eleven deltar i enkla samtal innebär att enkla samtal innebär att enkla samtal och diskussio- kunskapskra- och diskussio- kunskapskra- och diskussioner om bekanta ven för E och ner om bekanta ven för C och ner om bekanta ämnen genom till övervä- ämnen genom till övervä- ämnen genom att framföra och gande del för C att framföra och gande del för A att framföra och efterfråga åsik- är uppfyllda. efterfråga åsik- är uppfyllda. efterfråga åsikter, tankar och ter, tankar och ter, tankar och information på information på information på

text: ett sätt som till ett sätt som för ett sätt som för

text: viss del för samtalen och samtalen och samtalen och diskussionerna diskussionerna diskussionerna framåt. framåt och

text: framåt. fördjupar eller breddar dem.

text: på ett i huvud- på ett ända- på ett ändasak funge- målsenligt sätt målsenligt och

text: rande sätt stra- strategier som effektivt sätt tegier som un- underlättar in- strategier som derlättar inter- teraktionen. underlättar inaktionen. teraktionen.

text: Kurs D

text: Eleven kan, med viss anpassning till syfte och samtalspartner, kommunicera i både informella och mer formella situationer i vardags-, samhälls-, studieoch arbetsliv.

text: Eleven deltar i Betyget D Eleven deltar i Betyget B Eleven deltar i samtal och dis- innebär att samtal och dis- innebär att samtal och diskussioner om kunskapskra- kussioner om kunskapskra- kussioner om bekanta ämnen ven för E och bekanta ämnen ven för C och bekanta ämnen genom att ut- till övervä- genom att ut- till övervä- genom att uttrycka och be- gande del för C trycka och be- gande del för A trycka och bemöta åsikter är uppfyllda. möta åsikter är uppfyllda. möta åsikter

text: med enkla ar- med utveck- med välutveck-

text: gument samt lade argument lade argument framföra och samt framföra samt framföra efterfråga tan- och efterfråga och efterfråga kar och infor- tankar och in- tankar och inmation på ett formation på ett formation på ett

text: sätt som till sätt som för sätt som för

text: framåt. fördjupar eller breddar dem.

text: rande sätt stra- strategier som effektivt sätt tegier som lö- löser problem i strategier som ser problem i interaktionen. löser problem i interaktionen. interaktionen.

text: Kunskapskrav

text: Muntlig produktion

text: Kurs A

text: Eleven kan med stöd kommunicera med ett enkelt språk i några situationer som rör den egna personen.

text: Eleven berättar Betyget D Eleven berättar Betyget B Eleven berättar med vanliga innebär att med ord och innebär att med sammanord och enkla kunskapskra- vanliga fraser kunskapskra- hängande frafraser om per- ven för E och om personliga ven för C och ser och mesonliga förhål- till övervä- förhållanden till övervä- ningar om perlanden och er- gande del för C och erfaren- gande del för A sonliga förhålfarenheter. är uppfyllda. heter. är uppfyllda. landen och erfarenheter.

text: rande sätt ges- gester och effektivt sätt ter och andra andra strategier gester och strategier för att för att göra sig andra strategier göra sig för- förstådd. för att göra sig stådd. förstådd.

text: Kurs B

text: Eleven kan med stöd kommunicera med ett enkelt språk och med hjälp av gester i vanliga situationer i vardagslivet.

text: Eleven berättar Betyget D Eleven berättar Betyget B Eleven berättar i enkel form innebär att i utvecklad innebär att i välutvecklad om personliga kunskapskra- form om per- kunskapskra- form om pererfarenheter ven för E och sonliga erfaren- ven för C och sonliga erfarenoch välbekanta till övervä- heter och välbe- till övervä- heter och välbepersoner, plat- gande del för C kanta personer, gande del för A kanta personer, ser och händel- är uppfyllda. platser och hän- är uppfyllda. platser och hänser. delser. delser.

text: Eleven ut- Eleven ut- Eleven ut-

text: trycker sig be- trycker sig re- trycker sig tydgripligt och till lativt tydligt ligt och väl viss del sam- och samman- sammanhängmanhängande. hängande. ande.

text: rande sätt några strategier effektivt sätt några strategier för att göra sig några strategier för att göra sig förstådd. för att göra sig förstådd. förstådd.

text: Kurs C

text: Eleven kan, med viss anpassning till syfte och mottagare, kommunicera med ett enkelt språk i vanliga situationer i vardags-, samhälls-, studie- och arbetsliv.

text: Eleven berättar Betyget D Eleven berättar Betyget B Eleven berättar om och beskri- innebär att om och beskri- innebär att om och beskriver i enkel kunskapskra- ver i utvecklad kunskapskra- ver i välutform person- ven för E och form person- ven för C och vecklad form liga erfaren- till övervä- liga erfaren- till övervä- personliga erheter och åsik- gande del för C heter och åsik- gande del för A farenheter och ter om bekanta är uppfyllda. ter om bekanta är uppfyllda. åsikter om beämnen samt ger ämnen samt ger kanta ämnen enkla råd och enkla råd och samt ger enkla instruktioner. instruktioner. råd och instruktioner.

text: Eleven ut- Eleven ut- Eleven ut-

text: trycker sig be- trycker sig re- trycker sig tydgripligt och till lativt tydligt ligt och väl viss del sam- och samman- sammanhängmanhängande hängande samt ande samt vi-

text: samt visar prov visar prov på sar prov på god på viss språklig förhållandevis språklig variavariation. god språklig tion. variation.

text: rande sätt olika olika strategier effektivt sätt strategier för att för att förbättra olika strategier förbättra kom- kommunikatio- för att förbättra munikationen. nen. kommunikationen.

text: Eleven kan, med viss anpassning till syfte och mottagare, kommunicera både i informella och mer formella situationer i vardags-, samhälls-, studie- och arbetsliv.

text: Eleven berättar Betyget D Eleven berättar Betyget B Eleven berättar om och beskri- innebär att om och beskri- innebär att om och beskriver i enkel kunskapskra- ver i utvecklad kunskapskra- ver i välutform aktuella ven för E och form aktuella ven för C och vecklad form händelser, er- till övervägan- händelser, er- till övervägan- aktuella händelfarenheter, in- de del för C är farenheter, in- de del för A är ser, erfarenhettryck och åsik- uppfyllda. tryck och åsik- uppfyllda. er, intryck och ter samt ger råd ter samt ger råd åsikter samt ger och instruktio- och instruktio- råd och instrukner. ner. tioner.

text: Eleven uttryck- Eleven uttryck- Eleven uttryck-

text: er sig med visst er sig med rela- er sig med gott flyt och till viss tivt gott flyt flyt och väl del samman- och samman- sammanhänghängande samt hängande samt ande samt visar visar viss visar förhål- god språklig

text: språklig varia- landevis god variation. tion. språklig variation.

text: de sätt olika olika strategier effektivt sätt strategier för att för att förbättra olika strategier förbättra kom- kommunikatio- för att förbättra munikationen. nen. kommunikationen.

text: Kunskapskrav

text: Skriftlig färdighet

text: Kurs A

text: Eleven kan hantera skrift i några vardagsnära situationer.

text: Eleven skriver Betyget D Eleven skriver Betyget B Eleven skriver med enkla ord innebär att med ord, sym- innebär att med ord, symoch symboler kunskapskra- boler och enkla kunskapskra- boler och frapersonliga upp- ven för E och fraser personli- ven för C och ser personliga gifter i några till övervägan- ga uppgifter i till övervägan- uppgifter i någvanligt före- de del för C är några vanligt de del för A är ra vanligt förekommande uppfyllda. förekommande uppfyllda. kommande situationer. situationer. situationer.

text: Eleven skriver Eleven skriver Eleven skriver

text: på ett i huvud- på ett fungeran- på ett väl fungsak fungeran- de sätt av viktig erande sätt av

text: de sätt av viktig information ef- viktig informainformation ter personliga tion efter perefter personli- behov. sonliga behov. ga behov.

text: Eleven kan skriva några enkla texter för att kommunicera i vanliga situationer i vardagslivet.

text: Eleven skriver Betyget D Eleven skriver Betyget B Eleven skriver enkla och be- innebär att enkla och rela- innebär att enkla och tydgripliga korta kunskapskra- tivt tydliga kunskapskra- liga korta medmeddelanden, ven för E och korta medde- ven för C och delanden, hälshälsningar och till övervä- landen, häls- till övervä- ningar och textexter om sig gande del för C ningar och tex- gande del för A ter om sig själv själv och upp- är uppfyllda. ter om sig själv är uppfyllda. och upplevda levda händel- och upplevda händelser. ser. händelser.

text: Eleven skapar i Eleven skapar Eleven skapar

text: huvudsak fungerande väl funge-

text: fungerande sammanhang i rande sammansammanhang i sina texter. hang i sina texsina texter. ter.

text: rande sätt några strategier effektivt sätt några strategier för skrivande. några strategier för skrivande. för skrivande.

text: Kurs C

text: Eleven kan skriva enkla texter, med viss anpassning till syfte och mottagare, för att kommunicera i vanliga situationer i vardags-, samhälls-, studie- och arbetsliv.

text: Eleven skriver Betyget D Eleven skriver Betyget B Eleven skriver sammanhäng- innebär att sammanhäng- innebär att sammanhängande och be- kunskapskra- ande och rela- kunskapskra- ande och tydgripliga texter ven för E och tivt tydliga tex- ven för C och liga texter om om erfaren- till övervä- ter om erfaren- till övervä- erfarenheter, inheter, intryck gande del för C heter, intryck gande del för A tryck och åsikoch åsikter är uppfyllda. och åsikter är uppfyllda. ter samt faktaosamt faktao- samt faktao- rienterade texrienterade tex- rienterade tex- ter om bekanta ter om bekanta ter om bekanta ämnen. ämnen. ämnen.

text: huvudsak fungerande väl funge-

text: fungerande struktur i sina rande struktur i struktur i sina texter och visar sina texter och texter och visar prov på förhål- visar prov på

text: prov på viss va- landevis god god variation i

text: riation i ord- variation i ord- ordförråd och förråd och me- förråd och me- meningsbyggningsbyggnad. ningsbyggnad. nad.

text: rande sätt olika olika strategier effektivt sätt strategier för för skrivande. olika strategier skrivande. för skrivande.

text: Kurs D

text: Eleven kan skriva enkla texter, med viss anpassning till syfte och mottagare, för att kommunicera både i informella och mer formella situationer i vardags-, samhälls-, studie- och arbetsliv.

text: Eleven skriver Betyget D Eleven skriver Betyget B Eleven skriver med visst flyt innebär att med relativt innebär att med gott flyt beskrivande, kunskapskra- gott flyt beskri- kunskapskra- beskrivande, reredogörande ven för E och vande, redogö- ven för C och dogörande och och argumente- till övervä- rande och argu- till övervä- argumenterande texter om gande del för C menterande gande del för A rande texter om bekanta ämnen. är uppfyllda. texter om be- är uppfyllda. bekanta ämnen. kanta ämnen.

text: huvudsak fungerande väl funge-

text: fungerande struktur i sina rande struktur i struktur i sina texter och visar sina texter och texter och visar förhållandevis visar god

text: viss variation i god variation i variation i ord-

text: ordförråd och ordförråd och förråd och memenings- menings- ningsbyggnad. byggnad. byggnad.

text: Eleven använ- Eleven använ- Eleven använ-

text: der med viss der med rela- der med god säkerhet enkla tivt god säker- säkerhet både

text: och mer avan- het både enkla enkla och mer cerade gramma- och mer avan- avancerade tiska strukturer cerade gramma- grammatiska i sina texter. tiska strukturer strukturer i sina i sina texter. texter.

text: Eleven för och Eleven för och Eleven för och sammanställer sammanställer sammanställer

text: på ett i huvud- på ett funge- på ett väl fungsak funge- rande sätt an- erande sätt an-

text: rande sätt an- teckningar för teckningar för teckningar för eget skrivande. eget skrivande. eget skrivande.

text: Ansvarig utgivare: Jonas Nordström Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20

text: Prenumeration och separatexemplar: Wolters Kluwers kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90 E-post: kundservice@wolterskluwer.se Internet: www.wolterskluwer.se/offentliga publikationer

text: Elanders Sverige AB, 2017


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Förordning om skolindex för år 2018

text: Senaste förordning i ämnet

text: SKOLFS 2016:75

text: . 1

type: stycke

type: foreskrift


title: Förordning om belopp för bidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar för bidragsåret 2018

text: Bidrag som avses i 24 § första stycket 1

type: rubrik

text: Antal elever i skolan Belopp

text: högst 10 84 200 kronor 11–53 83 330 kronor för skolor med 11 elever. Därefter reduceras beloppet med 882 kronor för varje elev som tillkommer. lägst 54 43 170 kronor

text: Bidrag som avses i 24 § första stycket 2

text: Belopp

text: Elever i årskurs 1–3 44 320 kronor

text: Bidrag som avses i 32 §

text: Antal elever i skolan Belopp

text: högst 5 15 610 kronor 6–19 15 010 kronor för skolor med 6 elever. Därefter reduceras beloppet med 640 kronor för varje elev som tillkommer. lägst 20 6 070 kronor

text: Belopp

text: 3 360 kronor

text: 1. Denna förordning ska kungöras i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS). 2. Förordningen träder i kraft den 1 januari 2018. 3. Genom förordningen upphävs förordningen (

text: SKOLFS 2016:77

text: ) om belopp för bidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar för bidragsåret 2017. 4. Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande i fråga om statsbidrag för bidragsåret 2017.

text: På regeringens vägnar

text: GUSTAV FRIDOLIN Eva Lenberg (Utbildningsdepartementet)


title: Skolverkets föreskrifter om statsbidrag för gymnasial lärlingsutbildning

text: Dessa föreskrifter innehåller vissa bestämmelser om ansökan och utbetalning av sådant statsbidrag som kan lämnas enligt förordningen (

text: ) om statsbidrag för gymnasial lärlingsutbildning.

type: paragraf

text: Ansökan om statsbidrag för gymnasial lärlingsutbildning ska göras skriftligt på det formulär som Skolverket tillhandahåller.

text: Ansökan ska lämnas in till Skolverket senast den 1 november för den hösttermin ansökan avser, respektive senast den 1 april för den vårtermin ansökan avser.

text: Statsbidrag kan erhållas för varje elev som den 15 oktober den hösttermin som ansökan avser, respektive den 15 februari den vårtermin som ansökan avser, deltar i gymnasial lärlingsutbildning och har ett utbildningskontrakt i enlighet med

text: 16 kap. 11 a § skollagen (2010:800)

text: Huvudmannen ska betala ut erhållet statsbidrag i sin helhet till den arbetsgivare som tillhandahåller elevens arbetsplatsförlagda utbildning. Utbetalningen ska ske senast inom tre månader från det datum Skolverket har betalat ut bidraget till huvudmannen.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 februari 2018.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Camilla Odenberg


text: 17 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella prov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: ) om hantering och genomförande av nationella prov.

text: Huvudmannen ska senast den 18 juni 2019 skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas. Bestämmelser om huvudmannens rapportering av provresultat för samtliga elever finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:142

text: ) om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m.

text: Föreskrifterna ska tillämpas på nationella prov i grundskolan läsåret 2018/2019.

text: Nationella prov i årskurs 3

text: Ett nationellt prov i årskurs 3 i grundskolan består av flera delprov. Samtliga delprov ska genomföras under tidsperioden den 11 mars 2019 till och med den 17 maj 2019.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 3 i grundskolan till och med den 30 juni 2022.

text: Nationella prov i årskurs 6

text: Ett nationellt prov i årskurs 6 i grundskolan består av flera delprov.

text: Vissa delprov i de nationella proven ska genomföras på de datum som anges nedan. Av lärarinformation till delproven framgår vilket delprov som ska genomföras på respektive datum.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum

text: Svenska/ 6 tisdag 5 februari 2019 svenska som andraspråk 6 torsdag 7 februari 2019

text: Engelska 15 måndag 8 april 2019 15 onsdag 10 april 2019

text: Andra delprov i de nationella proven ska genomföras under den tidsperiod som anges i lärarinformationen för respektive delprov.

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum än det som anges i 8 § första stycket. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt enligt första stycket till någon annan.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 6 i grundskolan till och med den 30 juni 2025.

text: Nationella prov i årskurs 9

text: Ett nationellt prov i årskurs 9 i grundskolan består av flera delprov.

text: Vissa delprov i de nationella proven ska genomföras på de datum och påbörjas vid den tidpunkt som anges nedan. Av lärarinformation till delproven framgår vilket delprov som ska genomföras på respektive datum.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum Klockslag

text: Svenska/ 11 tisdag 12 mars 2019 kl. 09.00 svenska som andraspråk 11 torsdag 14 mars 2019 kl. 09.00

text: Biologi/fysik/kemi 14 onsdag 3 april 2019 kl. 09.00

text: Engelska 15 tisdag 9 april 2019 kl. 09.00 15 torsdag 11 april 2019 kl. 09.00

text: Geografi/historia/ 19 tisdag 7 maj 2019 kl. 09.00 religionskunskap/ 19 torsdag 9 maj 2019 kl. 09.00 samhällskunskap

text: Matematik 20 onsdag 15 maj 2019 kl. 09.00 20 fredag 17 maj 2019 kl. 09.00

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum eller vid en senare tidpunkt än vad som anges i 12 § första stycket. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt enligt första stycket till någon annan.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 9 i grundskolan längst till och med den 30 juni 2025. För de nationella proven i geografi/historia/religionskunskap/samhällskunskap gäller i stället för vad som anges i första stycket att Skolverket återanvänder de nationella proven längst till och med den 30 juni 2026.

text: Undantagsbestämmelse

text: Skolverket kan besluta om kortare återanvändningstid än vad som anges i 6, 10 och 14 §§ om det finns särskilda skäl. ___________

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 januari 2018 och gäller till och med den 30 juni 2026.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Elisabeth Magnusson

title: Skolverkets föreskrifter om nationella prov i årskurs 3, 6 och 9 i grundskolan läsåret 2018/2019

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 4 § offentlighetsoch

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella ämnesprov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: SKOLFS 2011:142

text: Föreskrifterna ska tillämpas på ämnesprov läsåret 2018/2019.

text: Ämnesprov i årskurs 3

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 3 i grundskolan består av flera delprov. Samtliga delprov ska genomföras under tidsperioden den 11 mars 2019 till och med den 17 maj 2019.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven för årskurs 3 i grundskolan till och med den 30 juni 2022.

text: Ämnesprov i årskurs 6

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 6 i grundskolan består av flera delprov.

text: Vissa delprov i ämnesproven ska genomföras på de datum som anges nedan. Av lärarinformation till delproven framgår vilket delprov som ska genomföras på respektive datum.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum

text: Matematik 19 måndag 6 maj 2019 19 onsdag 8 maj 2019 Andra delprov i ämnesproven ska genomföras under den tidsperiod som anges i lärarinformationen för respektive delprov.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven för årskurs 6 i grundskolan till och med den 30 juni 2025.

text: Ämnesprov i årskurs 9

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 9 i grundskolan består av flera delprov.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum

text: Svenska/ 11 tisdag 12 mars 2019 svenska som andraspråk 11 torsdag 14 mars 2019

text: Engelska 15 tisdag 9 april 2019 15 torsdag 11 april 2019

text: Ämne Vecka Veckodag Datum

text: Geografi/historia/ 19 tisdag 7 maj 2019 religionskunskap/ 19 torsdag 9 maj 2019 samhällskunskap

text: Matematik 20 onsdag 15 maj 2019 20 fredag 17 maj 2019 Andra delprov i ämnesproven ska genomföras under den tidsperiod som anges i lärarinformationen för respektive delprov.

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum än det som anges i 12 § första stycket. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt enligt första stycket till någon annan.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven för årskurs 9 i grundskolan längst till och med den 30 juni 2025.

text: Undantagsbestämmelse

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 januari 2018 och gäller till och med den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Elisabeth Magnusson


text: Specialskolan ska i årskurs 4, 7 och 10 använda tillämpliga delar av de nationella prov som används i årskurs 3, 6 och 9 i grundskolan.

text: 17 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella prov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: ) om hantering och genomförande av nationella prov.

text: Huvudmannen ska senast den 18 juni 2019 skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas. Bestämmelser om huvudmannens rapportering av provresultat för samtliga elever finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:142

text: ) om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m.

text: Föreskrifterna ska tillämpas på nationella prov i specialskolan läsåret 2018/2019.

text: Nationella prov i årskurs 4

text: Ett nationellt prov i årskurs 4 i specialskolan består av flera delprov. Samtliga delprov ska genomföras under tidsperioden den 11 mars 2019 till och med den 17 maj 2019.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 4 i specialskolan till och med den 30 juni 2022.

text: Nationella prov i årskurs 7

text: Ett nationellt prov i årskurs 7 i specialskolan består av flera delprov.

text: Vissa delprov i de nationella proven ska genomföras på de datum som anges nedan. Av lärarinformation till delproven framgår vilket delprov som ska genomföras på respektive datum.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum

text: Svenska/ 6 tisdag 5 februari 2019 svenska som andraspråk 6 torsdag 7 februari 2019

text: Engelska 15 måndag 8 april 2019 15 onsdag 10 april 2019

text: Matematik 19 måndag 6 maj 2019 19 onsdag 8 maj 2019 Andra delprov i de nationella proven ska genomföras under den tidsperiod som anges i lärarinformationen för respektive delprov.

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum än det som anges i 9 § första stycket. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt enligt första stycket till någon annan.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 7 i specialskolan till och med den 30 juni 2025.

text: Nationella prov i årskurs 10

text: Ett nationellt prov i årskurs 10 i specialskolan består av flera delprov.

text: Vissa delprov i de nationella proven ska genomföras på de datum och påbörjas vid den tidpunkt som anges nedan. Av lärarinformation till delproven framgår vilket delprov som ska genomföras på respektive datum.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum Klockslag

text: Svenska/ 11 tisdag 12 mars 2019 kl. 09.00 svenska som andraspråk 11 torsdag 14 mars 2019 kl. 09.00

text: Biologi/fysik/kemi 14 onsdag 3 april 2019 kl. 09.00

text: Engelska 15 tisdag 9 april 2019 kl. 09.00 15 torsdag 11 april 2019 kl. 09.00

text: Geografi/historia/ 19 tisdag 7 maj 2019 kl. 09.00 religionskunskap/ 19 torsdag 9 maj 2019 kl. 09.00 samhällskunskap

text: Ämne Vecka Veckodag Datum Klockslag

text: Matematik 20 onsdag 15 maj 2019 kl. 09.00 20 fredag 17 maj 2019 kl. 09.00

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum eller vid en senare tidpunkt än vad som anges i 13 § första stycket. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt enligt första stycket till någon annan.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 10 i specialskolan längst till och med den 30 juni 2025. För de nationella proven i geografi/historia/religionskunskap/samhällskunskap gäller i stället för vad som anges i första stycket att Skolverket återanvänder de nationella proven längst till och med den 30 juni 2026.

text: Undantagsbestämmelse

text: Skolverket kan besluta om kortare återanvändningstid än vad som anges i 7, 11 och 15 §§ om det finns särskilda skäl. ___________

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 januari 2018 och gäller till och med den 30 juni 2026.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Elisabeth Magnusson

title: Skolverkets föreskrifter om nationella prov i årskurs 4, 7 och 10 i specialskolan läsåret 2018/2019

text: Specialskolan ska i årskurs 4, 7 och 10 använda tillämpliga delar av de ämnesprov som används i årskurs 3, 6 och 9 i grundskolan.

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 4 § offentlighetsoch

text: sekretesslagen (2009:400)

text: SKOLFS 2013:19

text: SKOLFS 2011:142

text: Ämnesprov i årskurs 4

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 4 i specialskolan består av flera delprov. Samtliga delprov ska genomföras under tidsperioden den 11 mars 2019 till och med den 17 maj 2019.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven för årskurs 4 i specialskolan till och med den 30 juni 2022.

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 7 i specialskolan består av flera delprov.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum

text: Skolverket återanvänder ämnesproven för årskurs 7 i specialskolan till och med den 30 juni 2025.

text: Ämnesprov i årskurs 10

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 10 i specialskolan består av flera delprov.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum

text: Ämne Vecka Veckodag Datum

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum än det som anges i 13 § första stycket. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt enligt första stycket till någon annan.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven för årskurs 10 i specialskolan längst till och med den 30 juni 2025.

text: Undantagsbestämmelse

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Elisabeth Magnusson


title: Skolverkets föreskrifter om nationella prov i årskurs 3 och 6 i sameskolan läsåret 2018/2019

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella ämnesprov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: ) om hantering och genomförande av nationella prov.

text: Huvudmannen ska senast den 18 juni 2019 skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas. Bestämmelser om huvudmannens rapportering av provresultat för samtliga elever finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:142

text: ) om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m.

text: Föreskrifterna ska tillämpas på ämnesprov läsåret 2018/2019.

text: Ämnesprov i årskurs 3

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 3 i sameskolan består av flera delprov. Samtliga delprov ska genomföras under tidsperioden den 11 mars 2019 till och med den 17 maj 2019.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven för årskurs 3 i sameskolan till och med den 30 juni 2022.

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 6 i sameskolan består av flera delprov.

text: Vissa delprov i ämnesproven ska genomföras på de datum som anges nedan. Av lärarinformation till delproven framgår vilket delprov som ska genomföras på respektive datum.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum

text: Svenska/ 6 tisdag 5 februari 2019 svenska som andraspråk 6 torsdag 7 februari 2019

text: Engelska 15 måndag 8 april 2019 15 onsdag 10 april 2019

text: Matematik 19 måndag 6 maj 2019 19 onsdag 8 maj 2019 Andra delprov i ämnesproven ska genomföras under den tidsperiod som anges i lärarinformationen för respektive delprov.

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum än det som anges i 8 § första stycket. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt enligt första stycket till någon annan.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven för årskurs 6 i sameskolan längst till och med den 30 juni 2025.

text: Undantagsbestämmelse

text: Skolverket kan besluta om kortare återanvändningstid än vad som anges i 6 och 10 §§ om det finns särskilda skäl.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 januari 2018 och gäller till och med den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Elisabeth Magnusson


title: Skolverkets föreskrifter om nationella prov i gymnasieskolan läsåret 2018/2019

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 4 § offentlighetsoch

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella kursprov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: Ett nationellt kursprov består av flera delprov.

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas på kursproven i gymnasieskolan läsåret 2018/2019.

text: Följande delprov i kursproven ska genomföras på de datum som anges nedan.

text: Kurs Delprov Vecka Veckodag Datum

text: Engelska 5 C 46 fredag 16 november 2018 Engelska 5 B 48 onsdag 28 november 2018 Engelska 5 C 18 torsdag 2 maj 2019 Engelska 5 B 19 onsdag 8 maj 2019

text: Engelska 6 C 47 onsdag 21 november 2018 Engelska 6 B 48 tisdag 27 november 2018 Engelska 6 C 18 fredag 3 maj 2019 Engelska 6 B 19 fredag 10 maj 2019

text: Matematik B, C, D 50 fredag 14 december 2018 1a, 1b, 1c

text: Kurs Delprov Vecka Veckodag Datum

text: Matematik B, C, D 21 onsdag 22 maj 2019 1a, 1b, 1c

text: Matematik B, C, D 50 onsdag 12 december 2018 2a, 2b, 2c Matematik B, C, D 21 torsdag 23 maj 2019 2a, 2b, 2c

text: Matematik B, C, D 51 tisdag 18 december 2018 3b, 3c Matematik B, C, D 21 måndag 20 maj 2019 3b, 3c

text: Matematik 4 B, C, D 50 tisdag 11 december 2018 Matematik 4 B, C, D 21 tisdag 21 maj 2019

text: Svenska 1/ B 47 tisdag 20 november 2018 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ C 47 torsdag 22 november 2018 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ B 14 tisdag 2 april 2019 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ C 14 torsdag 4 april 2019 svenska som andraspråk 1

text: Svenska 3/ A 46 torsdag 15 november 2018 svenska som andraspråk 3 Svenska 3/ A 15 onsdag 10 april 2019 svenska som andraspråk 3 Andra delprov i kursproven, än de som avses i första stycket, ska genomföras under den tidsperiod som anges i lärarinformationen för respektive delprov.

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum än det som anges i 5 § första stycket. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt enligt första stycket till någon annan.

text: Huvudmannen ska skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter. Uppgifter som avser kursprov genomförda höstterminen 2018 ska lämnas senast den 28 januari 2019. Uppgifter som avser kursprov genomförda vårterminen 2019 ska lämnas senast den 18 juni 2019. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas. Bestämmelser om huvudmannens rapportering av provresultat för samtliga elever finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:142

text: Skolverket återanvänder kursproven för gymnasieskolan längst till och med den 30 juni 2027, om inte annat framgår av respektive prov eller delprov. Skolverket kan besluta om kortare återanvändningstid än vad som anges i första stycket om det finns särskilda skäl.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 januari 2018 och gäller till och med den 30 juni 2027.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Elisabeth Magnusson


text: Ämnesplanen för ämnet industriella produktionsmetoder finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 augusti 2018. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Gunilla Rooke

text: Bilaga

text: Industriella produktionsmetoder

text: Ämnet industriella produktionsmetoder behandlar olika metoder och teknikområden för industriell produktion, från hantverksmässigt industriellt arbete avsett för prototyp- och enstyckstillverkning till serieproduktion med grupper av sammankopplade datorstyrda maskiner. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet industriella produktionsmetoder ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om metoder, teknik, material och utrustning som används inom industriell produktion. Undervisningen ska också ge eleverna möjligheter att utveckla kunskaper om strukturerad produktion samt förmåga att välja rätt produktionsmetod i förhållande till produkt, material och produktionsutrustning. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna får en helhetsbild av industriella produktionsmetoder och möjlighet till fördjupning inom valt område för att därigenom utveckla ingenjörsmässiga förmågor. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att diskutera, analysera och reflektera över teknikens möjligheter och därigenom kunna lösa produktionstekniska problem och föreslå förbättringar av produktion. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att använda olika digitala verktyg och visualiseringstekniker i sitt arbete. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om produktionsstyrning med till exempel programmering inom den metod som eleven fördjupar sig inom. Undervisningen ska även bidra till att eleverna ges möjlighet att utveckla en översiktlig förståelse av verktyg och system för processövervakning samt hur kommunikation mellan utrustningar styrs och övervakas inom och mellan olika industriella produktionsenheter.

text: Undervisningen i ämnet industriella produktionsmetoder ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om begrepp, metoder, teknik och utrustning inom industriella produktionsmetoder samt förmåga att kommunicera med olika målgrupper inom området. 2. Kunskaper om hur material genom olika produktionsmetoder förädlas till en färdig produkt. 3. Förmåga att läsa och tolka produktionsunderlag, planera, bereda och organisera en industriprodukts produktionsmetod och produktionsprocess samt att programmera för datorstyrd produktion. 4. Kunskaper om olika moderna industriella produktionsmetoder samt förmåga att välja rätt metod i förhållande till den produkt som ska tillverkas och den produktionsutrustning som står till förfogande.

text: 5. Kunskaper om hur och varför produktionsutrustning kopplas samman till produktionslinjer. 6. Kunskaper om säkerhetsrisker i vald produktionsmetod och om hur risker minimeras. 7. Förmåga att mäta, bedöma, dokumentera, värdera och analysera kvaliteten av vald produktionsmetod. 8. Förmåga att på ett strukturerat sätt lösa produktionstekniska problem samt att kunna utföra relevanta kalkyler och beräkningar i samband med förbättringsförslag.

text: Kurser i ämnet

text: Industriella produktionsmetoder 1, 100 poäng. Industriella produktionsmetoder 2, 100 poäng. Kursen bygger på industriella produktionsmetoder 1. Industriella produktionsmetoder 3, 100 poäng. Kursen bygger på industriella produktionsmetoder 2.

text: Industriella produktionsmetoder 1, 100 poäng

text: Kurskod: INNIND31

text: Kursen industriella produktionsmetoder 1 omfattar punkterna 1–7 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Termer och begrepp som är relevanta för industriella produktionsmetoder. – Metoder för bearbetning, formning, sammanfogning och additiv tillverkning. – Mät- och handverktyg. – Planerings-, berednings- och tillverkningsunderlag för produktion. – Tekniska beräkningar och beräkningar av materialåtgång. – Olika metoders användningsområden, produktionsutrustningar och utvecklingspotential. – Olika materials förändrade egenskaper vid olika produktionsmetoder och olika materials påverkan på produktionsutrustningen. – Tolkning av produktionsutrustningars tekniska beskrivning. – Val av utrustning, verktyg och metoder för att uppnå rätt kvalitet på tillverkade produkter. – Påverkan på produktionsekonomi med koppling till val av industriell produktionsmetod. – Översiktsplanering av industriprodukters produktionsprocess mellan produktionsmetoder och produktionsenheter. – Regler för arbetsmiljö och säkerhet samt exempel på förbättrad säkerhet. – Kommunikation kring planering och metodval.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven resonerar övergripande om olika produktionsmetoder och använder sig av begrepp som är vanliga inom området. Eleven redogör övergripande för hur material kan förädlas med olika industriella produktionsmetoder. Eleven planerar och organiserar efter samråd med handledare en industriell produktionsprocess från metod till färdig produktionslinje. I sitt arbete använder eleven med säkerhet olika produktionsunderlag för produktion och utrustning samt beräknar materialåtgång. Eleven tar efter samråd med handledare hänsyn till hur olika material påverkas av metodval och utrustning. Eleven anpassar med säkerhet produktionsmetod utifrån uppdragets produktionstekniska ramar och tar med säkerhet hänsyn till ekonomi, arbetsmiljö och säkerhet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven resonerar utförligt för olika produktionsmetoder och använder sig av begrepp som är vanliga inom området. Eleven redogör utförligt för hur material kan förädlas med olika industriella produktionsmetoder. Eleven planerar och organiserar självständigt efter samråd med handledare en industriell produktionsprocess från metod till färdig produktionslinje. I sitt arbete använder sig eleven med god säkerhet av olika produktionsunderlag för produktion och utrustning samt beräknar materialåtgång. Eleven tar självständigt efter samråd med handledare hänsyn till hur olika material påverkas av metodval och utrustning. Eleven anpassar med god säkerhet produktionsmetod utifrån uppdragets produktionstekniska ramar och tar med god säkerhet hänsyn till ekonomi, arbetsmiljö och säkerhet.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven resonerar utförligt och nyanserat för olika produktionsmetoder och använder sig av begrepp som är vanliga inom området. Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur material kan förädlas med olika industriella produktionsmetoder. Eleven planerar och organiserar självständigt en industriell produktionsprocess från metod till färdig produktionslinje. I sitt arbete använder sig eleven med mycket god säkerhet av olika produktionsunderlag för produktion och utrustning samt beräknar materialåtgång. Eleven tar självständigt hänsyn till hur olika material påverkas av metodval och utrustning. Eleven anpassar med mycket god säkerhet produktionsmetod utifrån uppdragets

text: produktionstekniska ramar och tar med mycket god säkerhet hänsyn till ekonomi, arbetsmiljö och säkerhet.

text: Industriella produktionsmetoder 2, 100 poäng

text: Kurskod: INNIND32

text: Kursen industriella produktionsmetoder 2 omfattar punkterna 3–8 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Tolkning av mönster- och ritningsunderlag. – Relevanta termer och begrepp. – Effektivisering och optimering av inställningar på produktionsutrustning, kringutrustning och maskiner. – Teknisk beskrivning, funktionskontroll och mätning av produktionsutrustning och kringutrustning. – Beräkningar och modeller för planering och optimering av produktionsprocessen för minimering av förluster. – Planering och beredning för produktion av produkter som kräver mer än en produktionsmetod. – Programmering, produktionsförberedelse och justeringar. Justeringar i program och maskininställningar samt produktionsarbete i datorstyrd utrustning enligt angivna kvalitetskrav. – Föreskrifter för arbetsmiljö samt person- och maskinsäkerhet. – Mätningar, bedömningar och dokumentation av kvaliteten på utfört arbete. – Metod för att göra riskanalys och tillhörande riskbedömning och betydelsen av dessa för organisation och genomförande av arbetet. – Val av utrustning, verktyg och teknik för optimalt produktionsresultat och förbättrad produktionsekonomi. – Organisation av arbetsplatser. – Dimensionering, tekniska beräkningar och materialberäkningar.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven läser och tolkar med säkerhet produktionsunderlag och genomför efter samråd med handledare ett producerande arbete inom vald industriell produktionsmetod. Eleven resonerar övergripande om olika moderna produktionsmetoder och deras användningsområden. Eleven planerar, bereder och organiserar efter samråd med handledare en industriell produktionsmetod och redogör övergripande för hur olika metoder kombineras till en produktionslinje för en produkt. Eleven kan med säkerhet planera och organisera programmering, simulering, testning och optimering av datorstyrd produktionsutrustning.

text: Eleven redogör för gällande arbetsmiljölagar, säkerhetsrisker, hur risker minimeras och gör efter samråd med handledare en riskanalys. Eleven redogör övergripande för olika metoder och arbetssätt, löser efter samråd med handledare produktionstekniska problem och föreslår med säkerhet förbättringar inom vald produktionsmetod.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven läser och tolkar med god säkerhet produktionsunderlag och genomför självständigt efter samråd med handledare ett producerande arbete inom vald industriell produktionsmetod. Eleven resonerar utförligt för olika moderna produktionsmetoder och deras användningsområden. Eleven planerar, bereder och organiserar självständigt efter samråd med handledare en industriell produktionsmetod och redogör utförligt för hur olika metoder kombineras till en produktionslinje för en produkt. Eleven kan med god säkerhet planera och organisera programmering, simulering, testning och optimering av datorstyrd produktionsutrustning. Eleven redogör för gällande arbetsmiljölagar, säkerhetsrisker, hur risker minimeras och kan självständigt efter samråd med handledare göra en riskanalys. Eleven redogör utförligt för olika metoder och arbetssätt, löser självständigt efter samråd med handledare produktionstekniska problem och föreslår med god säkerhet förbättringar inom vald produktionsmetod.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven läser och tolkar med mycket god säkerhet produktionsunderlag och genomför självständigt ett producerande arbete inom vald industriell produktionsmetod. Eleven resonerar utförligt och nyanserat för olika moderna produktionsmetoder och deras användningsområden. Eleven planerar, bereder och organiserar självständigt en industriell produktionsmetod och redogör utförligt och nyanserat för hur olika metoder kombineras till en produktionslinje för en produkt. Eleven kan med mycket god säkerhet planera och organisera programmering, simulering, testning och optimering av datorstyrd produktionsutrustning. Eleven redogör för gällande arbetsmiljölagar, säkerhetsrisker, hur risker minimeras och kan självständigt göra en riskanalys. Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika metoder och arbetssätt, löser självständigt produktionstekniska problem och föreslår med mycket god säkerhet förbättringar inom vald produktionsmetod.

text: Kurskod: INNIND33

text: Kursen industriella produktionsmetoder 3 omfattar punkterna 2–3 och 6–8 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Produktionsunderlag och komplexa program. – Begrepp, metoder och tekniker för produktionsutrustning och kringutrustning samt specialiserad teknisk beskrivning av produktionsutrustning och kringutrustning. – Automatiska metoder för optimering med modern mätutrustning. – Dimensionering av material samt tekniska och ekonomiska beräkningar. – Produktionstekniska åtgärder för förbättrad produktionsekonomi med koppling till val av utrustning, verktyg och teknik. – Materialtekniska egenskaper och introduktion till aktuell forskning och utveckling inom material- och produktionsmetodområdet. – Laborativa materialförsök, förstörande och icke förstörande provning och eventuella alternativa material i produktionen. – Lagar och andra bestämmelser om arbetsmiljö, systematiskt arbetsmiljöarbete samt säkerhetsföreskrifter och deras betydelse för organisation och arbetets genomförande.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven använder med säkerhet produktionsunderlag för att planera, bereda och organisera ett producerande arbete i vald industriell produktionsmetod. Dessutom programmerar, simulerar, testar och optimerar eleven med säkerhet datorstyrd produktionsutrustning. Eleven använder efter samråd med handledare sina kunskaper om olika metoder och arbetssätt, löser med säkerhet produktionstekniska problem och föreslår efter samråd med handledare förbättringar inom vald produktionsmetod. I planeringen och genomförandet använder eleven arbetsmiljölagar och säkerhetsföreskrifter. Eleven genomför efter samråd med handledare olika typer av tester och prov för materialval. Eleven dokumenterar med säkerhet såväl tester som resultat och ger förslag på förbättringar.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven använder med god säkerhet produktionsunderlag för att planera, bereda och organisera ett producerande arbete i vald industriell produktions- 7

text: metod. Dessutom programmerar, simulerar, testar och optimerar eleven med god säkerhet datorstyrd produktionsutrustning. Eleven använder självständigt efter samråd med handledare sina kunskaper om olika metoder och arbetssätt, löser med god säkerhet produktionstekniska problem och föreslår självständigt efter samråd med handledare förbättringar inom vald produktionsmetod. I planering och genomförande använder sig eleven av arbetsmiljölagar och säkerhetsföreskrifter. Eleven genomför självständigt efter samråd med handledare olika typer av tester och prov för materialval. Eleven dokumenterar med god säkerhet såväl tester som resultat och ger förslag på förbättringar.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven använder med mycket god säkerhet produktionsunderlag för att planera, bereda och organisera ett producerande arbete i vald industriell produktionsmetod. Dessutom programmerar, simulerar, testar och optimerar eleven med mycket god säkerhet datorstyrd produktionsutrustning. Eleven använder självständigt sina kunskaper om olika metoder och arbetssätt, löser med mycket god säkerhet produktionstekniska problem och föreslår självständigt förbättringar inom vald produktionsmetod. I planering och genomförande använder sig eleven av arbetsmiljölagar och säkerhetsföreskrifter. Eleven genomför självständigt olika typer av tester och prov för materialval. Eleven dokumenterar med mycket god säkerhet såväl tester som resultat och ger förslag på förbättringar.

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet industriella
produktionsmetoder inom vidareutbildning i form
av ett fjärde tekniskt år

text: Bilaga

text: Industriella produktionsmetoder

text: Ämnets syfte

text: 1. Kunskaper om begrepp, metoder, teknik och utrustning inom industriella produktionsmetoder samt förmåga att kommunicera med olika målgrupper inom området. 2. Kunskaper om hur material genom olika produktionsmetoder förädlas till en färdig produkt. 3. Förmåga att läsa och tolka produktionsunderlag, planera, bereda och organisera en industriprodukts produktionsmetod och produktionsprocess samt att programmera för datorstyrd produktion. 4. Kunskaper om olika moderna industriella produktionsmetoder samt förmåga att välja rätt metod i förhållande till den produkt som ska tillverkas och den produktionsutrustning som står till förfogande. 5. Kunskaper om hur och varför produktionsutrustning kopplas samman till produktionslinjer.

text: Kurser i ämnet

text: Kurskod: INNIND31

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll:

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: för hur material kan förädlas med olika industriella produktionsmetoder.

text: Eleven planerar och organiserar efter samråd med handledare en industri-

text: använder eleven med säkerhet olika produktionsunderlag för produktion och utrustning samt beräknar materialåtgång. Eleven tar efter samråd med hand-

text: ledare hänsyn till hur olika material påverkas av metodval och utrustning.

text: och säkerhet.

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Eleven resonerar utförligt för olika produktionsmetoder och använder sig av begrepp som är vanliga inom området. Eleven redogör utförligt för hur mate-

text: rial kan förädlas med olika industriella produktionsmetoder.

text: Eleven planerar och organiserar självständigt efter samråd med hand-

text: ledare en industriell produktionsprocess från metod till färdig produktions-

text: linje. I sitt arbete använder sig eleven med god säkerhet av olika produk-

text: tionsunderlag för produktion och utrustning samt beräknar materialåtgång.

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Eleven resonerar utförligt och nyanserat för olika produktionsmetoder och använder sig av begrepp som är vanliga inom området. Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur material kan förädlas med olika industriella pro-

text: duktionsmetoder.

text: Eleven planerar och organiserar självständigt en industriell produktions-

text: process från metod till färdig produktionslinje. I sitt arbete använder sig

text: hänsyn till hur olika material påverkas av metodval och utrustning. Eleven

text: anpassar med mycket god säkerhet produktionsmetod utifrån uppdragets produktionstekniska ramar och tar med mycket god säkerhet hänsyn till

text: ekonomi, arbetsmiljö och säkerhet.

text: Kurskod: INNIND32

text: Centralt innehåll

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven läser och tolkar med säkerhet produktionsunderlag och genomför efter samråd med handledare ett producerande arbete inom vald industriell produktionsmetod. Eleven resonerar övergripande om olika moderna pro-

text: duktionsmetoder och deras användningsområden.

text: optimering av datorstyrd produktionsutrustning.

text: Eleven redogör för gällande arbetsmiljölagar, säkerhetsrisker, hur risker

text: Betyget D

text: Betyget C

text: moderna produktionsmetoder och deras användningsområden.

text: olika metoder kombineras till en produktionslinje för en produkt. Eleven kan

text: med god säkerhet planera och organisera programmering, simulering, test-

text: minimeras och kan självständigt efter samråd med handledare göra en risk-

text: analys.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven läser och tolkar med mycket god säkerhet produktionsunderlag och genomför självständigt ett producerande arbete inom vald industriell produktionsmetod. Eleven resonerar utförligt och nyanserat för olika moderna pro-

text: Kurskod: INNIND33

text: Centralt innehåll

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven använder med säkerhet produktionsunderlag för att planera, bereda

text: och organisera ett producerande arbete i vald industriell produktionsmetod.

text: Dessutom programmerar, simulerar, testar och optimerar eleven med säkerhet datorstyrd produktionsutrustning. Eleven använder efter samråd med handledare sina kunskaper om olika metoder och arbetssätt, löser med säkerhet produktionstekniska problem och föreslår efter samråd med handledare förbättringar inom vald produktions-

text: resultat och ger förslag på förbättringar.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven använder med god säkerhet produktionsunderlag för att planera, be-

text: reda och organisera ett producerande arbete i vald industriell produktions-

text: metod. Dessutom programmerar, simulerar, testar och optimerar eleven med god säkerhet datorstyrd produktionsutrustning. Eleven använder självständigt efter samråd med handledare sina kunskaper om olika metoder och arbetssätt, löser med god säkerhet produktionstekniska problem och föreslår självständigt efter samråd med handledare för-

text: såväl tester som resultat och ger förslag på förbättringar.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven använder med mycket god säkerhet produktionsunderlag för att pla-

text: och ger förslag på förbättringar.