title: Statens jordbruksverks föreskrifter om seminverksamhet med svin

text: 1 kap.

text: ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med anordnare: den som har Statens jordbruksverks tillstånd att bedriva ett eller flera delmoment i seminverksamhet, ansvarig veterinär: den veterinär som är utsedd av en anordnare och godkänd av Jordbruksverket och som skriftligen har förbundit sig att fortlöpande utföra de veterinära uppgifter på en galtstation eller i internseminverksamhet som följer av dessa föreskrifter, med undantag för de uppgifter som skall utföras av en officiell veterinär, distribution: alla former av förmedling av sperma, galtstation: en anläggning i vilken sperma från galtar samlas för att användas i seminverksamhet, hälsostatus: djur som har hanterats och testats på ett sådant sätt att de från smittskyddssynpunkt har samma status, internseminverksamhet: spermasamling i en besättning med användning av sperman i samma besättning, officiell veterinär: en veterinär som har utsetts av Jordbruksverket att vara officiell veterinär, seminverksamhet: samling, behandling, lagring eller distribution av sperma samt seminering,

text: Jfr

text: rådets direktiv 90/429/EEG av den 26 juni 1990

text: om djurhälsokrav som är tillämpliga vid handel inom gemenskapen med och import av sperma från tamdjur av svin (EGT nr L 224, 18.8.1990, s. 62, Celex 390L0429). Anmälan till kommissionen har gjorts enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37, Celex 398L0034).

text: Saknr M 25 sperma: ett obehandlat eller behandlat ejakulat från galt, suggpool: en större besättning, där betäckning och sinsugghållning av hondjuren sker i en central enhet medan grisning och smågrisuppfödning sker i ett antal geografiskt spridda satellitbesättningar; till suggpool räknas även suggring, verksamhetsledare: den som är utsedd av en anordnare och godkänd av Jordbruksverket att leda den praktiska verksamheten på galtstationen, samt veterinär som övervakar fältverksamheten: den veterinär som är utsedd av en anordnare och godkänd av Jordbruksverket och som skriftligen har förbundit sig att utföra övervakning av seminverksamhet som bedrivs utanför en galtstation.

text: Tillstånd

text: För att få bedriva seminverksamhet krävs tillstånd av Jordbruksverket. Tillståndet kan omfatta ett eller flera delmoment. Delmomenten är samling och behandling, lagring, distribution samt seminering. Tillstånd till seminverksamhet som lämnas till en galtstation kan omfatta tillstånd för en djurhållare eller anställd personal hos denne, att utföra seminering i djurhållarens besättning till vilken galtstationen förmedlar sperma. Ansökan om tillstånd skall lämnas till Jordbruksverket och innehålla uppgifter om 1. sökandens namn, adress, telefon- och, i förekommande fall, organisationsnummer, 2. aktuellt djurslag, 3. vilket eller vilka delmoment seminverksamheten skall omfatta, 4. seminverksamhetens geografiska område, 5. namn och adress på galtstationens anlitade distributörer, 6. ansvarig veterinär och verksamhetsledare på galtstationen, samt 7. veterinärer som ansvarar för övervakning av fältverksamheten med uppgift om geografiskt område för övervakningen. De veterinärer som avses i tredje stycket punkterna 6 och 7 skall lämna ett skriftligt åtagande till Jordbruksverket. Om annat laboratorium än Statens veterinärmedicinska anstalt anlitas för att genomföra de tester som anges i dessa föreskrifter skall Jordbruksverket godkänna detta. En ansökan härom skall innehålla ett skriftligt åtagande från laboratoriet. Av intyget skall framgå att laboratoriet tillämpar den metodik som anges i dessa föreskrifter.

text: En ansökan om tillstånd för att bedriva internseminverksamhet i en besättning skall innehålla de uppgifter som anges i 2 § tredje stycket 1 - 3 och 6 samt uppgift om produktionsplats.

text: Saknr M 25 En ansökan om tillstånd för att bedriva internseminverksamhet i en suggpool skall innehålla de uppgifter som anges i 2 § tredje stycket 1 - 3 och 6 samt uppgift om adress till respektive ansluten satellitbesättning.

text: Utbildning

text: Anordnaren ansvarar för att de personer som anlitas i seminverksamhet har den utbildning som anges i 5 - 9 §§.

text: Ansvarig veterinär skall ha genomgått en av Jordbruksverket godkänd utbildning. Den ansvariga veterinären skall ansvara för personalens utbildning i hygien och smittskydd.

text: Seminering av hondjur får endast utföras av den som har genomgått en av Jordbruksverket godkänd utbildning. Seminering av egna hondjur får utföras av djurägaren eller en av denne anställd person under förutsättning att dessa har genomgått en av Jordbruksverket godkänd utbildning. Seminering av andras hondjur får endast utföras av veterinär som har genomgått en av Jordbruksverket godkänd utbildning eller av den som har genomgått en av Jordbruksverket godkänd utbildning till husdjurstekniker.

text: Personal som svarar för samling och hantering av sperma på galtstation och i internseminverksamhet skall ha genomgått en av Jordbruksverket godkänd utbildning.

text: Veterinärer som övervakar fältverksamhet skall ha genomgått en av Jordbruksverket godkänd utbildning.

text: Andra personer än de som anges i 5 - 8 §§, som anlitas i seminverksamhet, skall ha sådana kunskaper om hygien och smittskydd att smittspridning i verksamheten förhindras.

text: En utländsk utbildning kan prövas och godkännas av Jordbruksverket för att ge behörighet till seminverksamhet.

text: Hygien och smittspridning

text: I alla led av seminverksamheten skall god hygien upprätthållas. Åtgärder skall vidtas för att förebygga smittspridning. All utrustning, som kan komma i kontakt med djur eller sperma under samling, behandling eller seminering, skall rengöras och desinficeras noggrant före användningen, såvida inte engångsutrustning används.

text: Saknr M 25 12 § Personal på en galtstation som har haft kontakt med andra klövbärande djur än de som befinner sig på galtstationen skall anmäla detta till den ansvariga veterinären. Personalen skall följa de särskilda hygienvillkor som den ansvariga veterinären bestämmer.

type: kapitel

text: 2 kap. VILLKOR FÖR GALT SOM ANVÄNDS I SEMIN- VERKSAMHET

text: Godkännande av galtstation

text: Samling och behandling av sperma skall ske på en av Jordbruksverket godkänd galtstation. För att bli godkänd skall galtstationen uppfylla de villkor som anges i bilagan till dessa föreskrifter.

text: Villkor för insättning av galt på galtstation

text: Vid insättning av galt på en galtstation skall de villkor som anges i 3 - 8 §§ vara uppfyllda.

text: Vid insättning av galt på en galtstation skall galten 1. ha varit isolerad, i minst 30 dagar efter den sista galtens ankomst, i utrymme som har godkänts för detta ändamål av Jordbruksverket och där endast galtar från besättningar som uppfyller de villkor som anges i punkt 2 har befunnit sig, 2. före insättning i den isolering som anges i punkt 1 ha kommit från en besättning a. som är officiellt fri från klassisk svinpest, b. som är fri från brucellos, c. där inga djur har vaccinerats mot mul- och klövsjuka under de senaste tolv månaderna, d. där det inte har konstaterats tecken på Aujeszkys sjukdom eller porcine reproductive and respiratory syndrome (PRRS) genom kliniska, serologiska och virologiska undersökningar under de senaste tolv månaderna, samt e. som inte omfattas av restriktioner i fråga om afrikansk svinpest, swine vesicular disease (SVD), svinlamhet (teschensjuka) eller mul- och klövsjuka. Galten får inte tidigare ha haft kontakt med djur i annan besättning med lägre hälsostatus.

text: Galten skall inom 30 dagar före den isolering som anges i 3 § första stycket 1 ha genomgått följande tester med negativt resultat 1. ett komplementbindningstest för brucellos, 2. ett serumneutralisationstest eller ett ELISA-test med användning alla virala antigener för Aujeszkys sjukdom, samt

text: Saknr M 25 3. ett ELISA-test eller ett serumneutralisationstest för klassisk svinpest. Jordbruksverket kan efter ansökan medge att de provtagningar som anges i första stycket får utföras i sådant isoleringsutrymme som anges i 3 § första stycket 1 förutsatt att resultaten är kända före den 30 dagar långa isoleringstiden som föreskrivs i 3 § första stycket 1.

text: Galten skall efter tre veckor av den isoleringsperiod som anges i 3 § första stycket 1 genomgå följande tester med negativt resultat 1. ett serumagglutinationsprov och ett komplementbindningstest för brucellos, 2. ett serumneutralisationstest eller ett ELISA-test med användning av alla virala antigener för Aujeszkys sjukdom, 3. ett ELISA-test för PRRS, samt 4. ett mikroskopiskt agglutinationstest för leptospiros (serotyperna pomona, grippotyphosa, tarassovi, hardjo, bratislava och ballum). Om galten under den isoleringstid som anges i 3 § första stycket 1 har behandlats mot leptospiros med två injektioner streptomycin (25 mg per kg levande vikt) med ett tidsintervall om 14 dagar behöver inte galten ha genomgått det i första stycket punkt 4 angivna mikroskopiska agglutinationstestet.

text: En galt får föras till isoleringsutrymme och produktionsstall endast efter medgivande av den ansvariga veterinären. Alla förflyttningar av galtar till och från galtstationen skall journalföras.

text: Galt som skall sättas in på en galtstation får på insättningsdagen inte ha visat kliniska tecken på sjukdom och skall dessförinnan ha hållits i sådant isoleringsutrymme som anges i 3 § första stycket 1. Vid tidpunkten för förflyttning av en galt från isoleringsutrymmet till produktionsstallet skall isoleringsutrymmet 1. vara beläget i mitten av ett område med en radie av tio kilometer, inom vilket det inte har förekommit något fall av mul- och klövsjuka eller svinpest under de senaste 30 dagarna, 2. sedan minst tre månader ha varit fritt från mul- och klövsjuka och brucellos, samt 3. sedan minst 30 dagar ha varit fritt från rabies, mjältbrand, svinlamhet (teschensjuka), klassisk svinpest, afrikansk svinpest, swine vesicular disease (SVD) och Aujeszkys sjukdom. 8 § Vid insättning av en galt i isoleringsutrymmet skall den åtföljas av ett hälsokort, som skall innehålla uppgifter om galtens identitet, namn, ras, ursprungsbesättning och att galten samt djuren i ursprungsbesättningen vid transporttillfället inte har visat tecken på de sjukdomar som anges i 3 § första stycket 2. Hälsokortet skall vara undertecknat av djurägaren.

text: Saknr M 25

text: Undersökning av galt som hålls på galtstation

text: En galt, som hålls på en godkänd galtstation, skall i samband med att den lämnar stationen genomgå följande tester med negativt resultat 1. ett serumneutralisationstest eller ett ELISA-test med användning av alla virala antigener för Aujeszkys sjukdom, 2. ett komplementbindningstest för brucellos, samt 3. ett ELISA-test eller ett serumneutralisationstest för klassisk svinpest. Proverna får tas tidigast 30 dagar innan galten lämnar stationen. En galt, som hålls längre än tolv månader på stationen, skall provtas senast 18 månader efter galtens ankomst till stationen.

text: Om något av de tester som anges i 9 § utfaller med positivt resultat skall galten isoleras och sperma som har samlats sedan föregående negativa prov får inte användas. Sperma som har samlats från andra galtar på stationen efter den tidpunkt då det positiva resultatet konstaterades, skall förvaras avskilt och får inte användas förrän stationens hälsostatus har återupprättats.

text: Verksamhetsledaren skall omgående underrätta den ansvariga veterinären på stationen om en galt visar tecken på sjukdom eller om spermans kvalitet avviker från det normala.

text: På en galtstation skall det finnas en journal över de galtar som hålls eller har hållits på stationen. Journalen skall för varje galt innehålla uppgifter om 1. ras, 2. födelsedatum, 3. identitet, 4. ursprungsbesättning, 5. datum och resultat av samtliga blodprovsundersökningar och tester i anslutning till galtens insättning, vistelse och utgallring från stationen, 6. datum för utförda vaccinationer, samt 7. sjukdomar och hälsotillstånd. Journalen får föras i form av dataregister och skall vara arkiverad på galtstationen i minst tre år. För fryst sperma gäller att journaler skall finnas på galtstationen under den tid som sådan sperma finns på galtstationen, dock minst i tre år.

text: 3 kap. SAMLING OCH BEHANDLING AV SPERMA

text: Sperma som används vid seminering skall, med undantag för användning i den internseminverksamhet som anges i 5 och 6 §§,

text: Saknr M 25 1. vara samlad och behandlad på en godkänd galtstation, 2. vara samlad från galt vars hälsotillstånd uppfyller de villkor som anges i 2 kap. 2 - 10 §§, samt 3. ha samlats, behandlats, lagrats och transporterats på sätt som anges i 2 kap. 1 § och 3 kap. 2 och 3 §§.

text: Sperma skall vara samlad från galt som 1. på samlingsdagen inte har visat tecken på sjukdom, 2. inte har vaccinerats mot mul- och klövsjuka, 3. inte har använts för naturlig betäckning under den tid spermasamling sker, 4. har hållits på en galtstation, som har varit fri från mul- och klövsjuka under minst tre månader före samlingen och som ligger i mitten av ett område, med en radie av tio kilometer, där det inte har förekommit något fall av mul- och klövsjuka under de senaste 30 dagarna, 5. har hållits på en galtstation som inte ligger i ett område som blivit spärrat på grund av rabies, brucellos, mjältbrand, mul- och klövsjuka, svinlamhet (teschensjuka), klassisk svinpest, afrikansk svinpest, swine vesicular disease (SVD) eller Aujeszkys sjukdom, samt 6. har hållits vid en galtstation som under en period av 30 dagar närmast före samlingen har varit fri från de sjukdomar som anges i punkt 5.

text: Vid utförsel av galtsperma till länder inom den Europeiska unionen (EU) skall sperman tillsättas antibiotika som minst är likvärdig med effekten av 500 IE streptomycin per ml, 500 IE penicillin per ml, 150 g lincomycin per ml och 300 g spectinomycin per ml när den utspädda sperman efter antibiotikatillsatsen hålls vid en temperatur av lägst 15 C under 45 minuter. För sperma som är avsedd för användning i landet skall antibiotika användas som förhindrar tillväxt av bakterier i sperman. Antibiotikavalet kan revideras vid behov.

text: På galtstationen skall för varje galt föras en spermasamlingsjournal, av vilken skall framgå 1. datum för spermasamling, och 2. spermans volym, koncentration och motilitet samt eventuellt avvikande morfologi. Blandning av sperma från galtar får inte ske, utom för produktion av slaktsvin. Förpackning och följesedel till sådana doser skall märkas med kodnummer som anger att det är blandsperma. Av journalföringen skall de ingående galtarnas identitet i varje sats av blandsperma framgå. Det skall vidare på stationen föras en journal över använd spädningsvätska, typ av antibiotika och kemoterapeutika. Denna journal får

text: Saknr M 25 föras i form av dataregister. Journalen skall finnas arkiverad på galtstationen i minst tre år.

text: Internseminverksamhet

text: För seminering av hondjur gäller de villkor som anges i 5 kap. 1 §.

text: Vid all internseminverksamhet skall den ansvariga veterinären övervaka verksamheten. I en suggpool skall denna övervakning omfatta såväl centralenheten som de anslutna satellitbesättningarna. Den ansvariga veterinären skall se till att 1. åtgärder vidtas i alla led för att förebygga smittspridning, 2. särskilda utrymmen för spermasamling och spermahantering finns, samt 3. galt inte används för naturlig betäckning under den tid spermasamling sker.

text: Vid internseminverksamhet i en suggpool samt i besättningar som säljer livdjur skall innan spermasamling påbörjas samtliga galtar som används för spermasamling ha genomgått följande tester 1. ett serumneutralisationstest eller ett ELISA-test med användning alla virala antigener för Aujeszkys sjukdom, 2. ett ELISA-test för PRRS, samt 3. ett mikroskopiskt agglutinationstest för leptospiros (serotyperna pomona, grippotyphosa, tarassovi, hardjo, bratislava och ballum). Om galten innan spermasamling påbörjas har behandlats mot leptospiros med två injektioner streptomycin (25 mg per kg levande vikt) med ett tidsintervall om 14 dagar behöver inte galten ha genomgått det i första stycket punkt 3 angivna mikroskopiska agglutinationstestet. Dessa tester och behandlingar skall upprepas med sex månaders intervall under tid som internseminverksamheten pågår.

text: 4 kap. DISTRIBUTION OCH LAGRING AV SPERMA

text: Spermadistribution får endast ske direkt från en galtstation eller genom distributörer som galtstationen har angett i ansökan om tillstånd för seminverksamhet. Galtstationens verksamhetsledare skall föra ett register med uppgifter om produktionsplatsnummer på alla besättningar som köper sperma direkt eller via distributör och med uppgifter om den utbildning i seminering som djurägaren och dennes personal har. Galtstationens verksamhetsledare är skyldig att på begäran tillhandahålla den veterinär som övervakar fältverksamheten ett utdrag ur det i andra stycket angivna registret.

text: Saknr M 25 2 § Vid försäljning eller leverans av sperma från en galtstation skall varje sändning åtföljas av en följesedel som innehåller uppgifter om mottagarens namn och adress, datum för leverans samt spermans kodnummer. Kopior av dessa följesedlar skall finnas arkiverade på galtstationen i minst tre år. Den som distribuerar sperma skall föra en journal över varje enskild besättning, till vilken leverans av sperma har skett, med uppgifter om spermans kodnummer, leveransdatum, mottagarens namn och adress samt eventuella medlemsnummer.

text: 5 kap. SEMINERING

text: Ägaren eller brukaren av en besättning i vilken seminering har utförts skall föra en journal över varje hondjur som har seminerats, med uppgifter om använd spermas kodnummer, hondjurets identitet och semineringsdatum. Om ett hondjur, som har seminerats, lämnar kullar med avvikande resultat vad gäller storlek, missbildningar eller annat konstaterat fel, skall djurägaren rapportera detta till suggkontrollen och galtstationen.

text: Galtstationens verksamhetsledare skall göra regelbundna sammanställningar över de uppgifter som erhålls i enlighet med 1 §. Sammanställningarna skall utföras på ett sådant sätt att bedömningar av enskilda besättningars fertilitetssituation och av enskilda galtars egenskaper kan göras. Verksamhetsledaren skall samråda med den ansvariga veterinären om den fortsatta användningen av sperma från galt med avvikande resultat.

text: 6 kap. ÖVRIGA BESTÄMMELSER

text: Den ansvariga veterinären skall fortlöpande kontrollera och övervaka den seminverksamhet som bedrivs av anordnaren. Den ansvariga veterinären skall omedelbart påpeka brister i seminverksamheten för anordnaren och är skyldig att rapportera till länsstyrelsen om inte rättelse sker. De veterinärer som övervakar fältverksamheten skall omedelbart påpeka brister i seminverksamheten för den ansvariga veterinären. Den ansvariga veterinären skall den 1 mars varje år lämna en rapport till tillsynsmyndigheten avseende föregående års verksamhet vid den galtstation som veterinärens åtagande omfattar. De veterinärer som övervakar fältverksamheten skall den 1 mars varje år lämna en rapport till tillsynsmyndigheten avseende den övervakning som utförts föregående år i den seminverksamhet som veterinärernas åtagande omfattar.

text: Saknr M 25 2 § Länsstyrelsen utövar tillsyn över den seminverksamhet som bedrivs i länet. Utöver de skyldigheter som följer av tillsynsansvaret skall länsstyrelsen rapportera till Jordbruksverket om allvarliga brister uppdagas samt om en anordnare vid upprepade tillfällen inte följt länsstyrelsens eller den ansvariga veterinärens anvisningar eller anvisningar från den veterinär som övervakar fältverksamheten.

text: Tillstånd att bedriva seminverksamhet medför skyldighet att bereda tillsynsmyndigheterna och den ansvariga veterinären samt den veterinär som övervakar fältverksamheten tillträde till samtliga lokaler, där seminverksamheten bedrivs, för att där göra undersökningar och ta prover samt att på begäran tillhandahålla de handlingar tillsynsmyndigheten efterfrågar.

text: En anordnare, eller annan som omfattas av ett semintillstånd, som inte följer dessa föreskrifter eller villkor som meddelats vid tillståndsgivningen kan få sitt tillstånd återkallat av Jordbruksverket.

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: Denna författning träder i kraft den 1 december 1999, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1997:135

text: ) om seminverksamhet med svin skall upphöra att gälla.

text: INGBRITT IRHAMMAR

text: Eva-Marie Stålhammar (Djurmiljöenheten)

text: Saknr M 25

text: Bilaga Villkor för godkännande av galtstation

text: Galtstationen skall 1. stå under fortlöpande tillsyn av en ansvarig veterinär, 2. vara utrustad med a. djurstallar med utrymme för temporär isolering av sjuka djur, b. utrymmen för samling av sperma med ett särskilt rum för rengöring och desinficering eller sterilisering av utrustning som används vid samlingen, c. ett rum för behandling av sperma, samt d. ett förvaringsrum för sperma, 3. vara utformad på ett sådant sätt att all kontakt med husdjur utanför anläggningen förhindras, 4. vara utformad på ett sådant sätt att djurstallar och spermasamlings-, hanterings- och förvaringsutrymmen lätt kan rengöras och desinficeras, 5. vara utformad på ett sådant sätt att djurstallarna är avskilda från spermabehandlingsrummet och att båda dessa utrymmen är avskilda från förvaringsrummet för sperma, samt 6. ha ett från andra utrymmen avskilt isoleringsutrymme för insättning av galtar på stationen.

text: Villkor för övervakning av galtstation

text: På en galtstation gäller följande villkor: 1. Endast galtar avsedda för spermasamling får finnas på stationen. 2. Obehöriga får inte ges tillträde till stationen. Besökare skall följa de villkor som den ansvariga veterinären uppställer. 3. Journal skall fortlöpande föras över galtarna på sätt som anges i 2 kap. 12 §. 4. Inspektion skall göras minst två gånger per år av en officiell veterinär för att kontrollera att samtliga villkor är uppfyllda. 5. Personalen skall ha sådan utbildning i desinficering och hygienteknik att smittspridning förhindras. 6. Endast sperma som har samlats vid en godkänd galtstation får behandlas och lagras på stationen. Sådan sperma får inte komma i kontakt med andra spermapartier. 7. Samling, behandling och förvaring av sperma får endast ske i utrymmen som är avsedda för dessa ändamål och under strikta hygieniska förhållanden. 8. Material av animaliskt ursprung som används vid behandling av sperma skall härröra från källor som inte utgör risk för smitta. Stamlösning som används vid spädning av sperma skall vara steril. 9. Förvaringskärl och transportbehållare skall vara rengjorda och desinficerade före ny påfyllning, såvida inte engångsutrustning används.

text: Saknr M 25 Rengjorda behållare får vid återanvändning inte föras in i galtstall eller beredningsutrymmen. 10. Vid frysning av sperma får det använda frysmedlet inte tidigare ha använts till andra produkter av animaliskt ursprung. 11. Varje individuell dos av sperma skall vara märkt på ett sådant sätt att samlingsdatum för sperman, galtens ras och identitet (kodnummer) samt stationens namn kan fastställas.


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Statens jordbruksverks föreskrifter om seminverksamhet med får och get

text: 1 kap.

text: ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

type: rubrik

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med anordnare: den som har sökt och erhållit Statens jordbruksverks tillstånd att bedriva ett eller flera delmoment i seminverksamhet, ansvarig veterinär: den veterinär som är utsedd av en anordnare och godkänd av Jordbruksverket och som skriftligen förbundit sig att fortlöpande utföra de veterinära uppgifter i seminverksamhet som följer av denna författning, med undantag för de uppgifter som skall utföras av en officiell veterinär, bagg- eller bockstation: en anläggning vid vilken bagg- eller bocksperma samlas för att användas i seminverksamhet,

type: stycke

text: rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990

text: om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (EGT nr L 224, 18.8.1990, s. 29, Celex 390L0425),

text: av den 28 januari 1991 om djurhälsovillkor för handeln med får och getter inom gemenskapen (EGT nr L 46, 19.2.1991, s. 19, Celex 391L0068) och

text: av den 13 juli 1992 om fastställande av djurhälsokrav i handeln inom och importen till gemenskapen av djur i sperma, ägg (ova) och embryon som inte faller under de krav som fastställs i de specifika gemenskapsregler som avses i bilaga A.I till direktiv

text: (EGT nr L 268, 14.9.1992, s. 54, Celex 392L0065), senast ändrat genom

text: kommissionens beslut 95/176/EG

text: (EGT nr L 117, 24.5.1995, s. 23, Celex 395D0176). Anmälan till kommissionen har gjorts enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter (EGT nr L 204, 21.7.1998, s. 37, Celex 398L0034).

text: Saknr M 6 besättning officiellt fri från mul- och klövsjuka: en besättning belägen inom ett område där mul- och klövsjuka hos husdjur inte misstänks förekomma, distribution: alla former av förmedling av sperma, internseminverksamhet: samling av sperma i en eller några få besättningar inom ett begränsat geografiskt område för distribution till eller användning av sperman i dessa besättningar, lagring: all förvaring av sperma, officiell veterinär: en veterinär som utsetts av Jordbruksverket att vara officiell veterinär, officiellt brucellosfri besättning: en besättning belägen inom ett område där brucellos hos husdjur inte misstänks förekomma, seminverksamhet: samling, behandling, lagring eller distribution av sperma samt seminering, sperma: ett obehandlat eller behandlat ejakulat från en bagge eller en bock, samt spermasamlingsperiod: en, under en säsong, sammanhängande tidsperiod under vilken sperma samlas och som löper från och med den första till och med den sista dagen spermasamling sker.

type: paragraf

text: Tillstånd

text: För att få bedriva seminverksamhet krävs tillstånd av Jordbruksverket. Detta kan omfatta ett eller flera delmoment av spermahantering. Delmomenten är samling och behandling, lagring, distribution samt seminering. Ansökan om tillstånd skall lämnas till Jordbruksverket och innehålla följande uppgifter: 1. sökandens namn, adress, telefonnummer och i förekommande fall organisationsnummer och produktionsplatsnummer för aktuella driftsplatser, 2. aktuellt djurslag, 3. vilket eller vilka delmoment seminverksamheten skall omfatta, 4. verksamhetens geografiska läge, 5. vilka personer som skall anlitas för verksamhetens bedrivande, samt 6. ansvarig veterinär för verksamheten och ett skriftligt åtagande från denne.

text: Tillstånd till seminverksamhet som lämnas till en organisation kan omfatta tillstånd för en djurhållare eller anställd personal hos denne, att utföra semineringar i de av djurhållarens besättningar till vilka organisationen förmedlar sperma.

text: Saknr M 6 4 § En anordnare som avses i 3 § skall senast den 31 december varje år lämna en rapport till Jordbruksverket med namn och adress på djurhållare till vilka sperma förmedlats och namn på samtliga personer som utfört semineringar med sperma som förmedlats.

text: Utbildning

text: En anordnare ansvarar för att alla personer som anlitas i seminverksamheten har den utbildning respektive den kunskap som krävs för aktuella delmoment enligt 6 - 9 §§. En anordnare som avses i 3 § är skyldig att förvara kopior av de kursintyg som visar att de personer som utför semineringar med sperma som anordnaren förmedlar har den utbildning som krävs enligt 8 §.

text: En ansvarig veterinär skall ha genomgått den kurs i artificiell insemination med inriktning på främst nötkreatur som Sveriges lantbruksuniversitet anordnar för legitimerade veterinärer.

text: En person som seminerar i fler än en besättning skall ha den utbildning som anges i 6 § eller den av Jordbruksverket godkända långa seminteknikerutbildningen som anordnas av Sveriges lantbruksuniversitet.

text: En djurhållare, eller en av denne anställd person, som endast seminerar i djurhållarens besättning skall ha genomgått en kurs i seminteknik som har anordnats i enlighet med en av Jordbruksverket godkänd kurs plan eller någon av de utbildningar som anges i 6 och 7 §§.

text: Andra personer som anlitas i seminverksamhet än de som omfattas av 6 - 8 §§ skall ha sådana kunskaper om hygien och smittskydd som behövs för att de aktuella arbetsuppgifterna skall kunna utföras så att spridning av smitta i verksamheten förhindras.

text: En utländsk utbildning kan prövas och godkännas av Jordbruks verket för att ge behörighet till seminverksamhet.

text: Hygien och smittskydd

text: I alla led av seminverksamheten skall god hygien upprätthållas. Åtgärder skall vidtas för att förebygga smittspridning. All utrustning som kan komma i kontakt med djur eller sperma under samling, behandling eller seminering skall rengöras och desinficeras noggrant före användningen, om inte engångsutrustning används.

text: Saknr M 6

text: 2 kap. SAMLING OCH BEHANDLING AV SPERMA

text: Journalföring

text: Där spermasamling sker skall en journal föras med uppgifter om 1. art, ras, födelsedatum och identitet på de djur som finns på statio nen eller i besättningen, 2. identitet på samtliga djur som förs till eller från stationen eller besättningen och datum för dessa händelser, samt 3. sjukdomar som förekommer hos djuren och resultat av alla de diagnostiska prover, behandlingar och vaccinationer som utförs under den tid djuren finns på bagg- eller bockstationen eller i besättningen där spermasamlingen sker, om det kan ha betydelse för seminverksamheten.

text: Vid varje spermasamlingstillfälle skall nedanstående uppgifter föras i en spermasamlingsjournal: 1. baggens eller bockens identitet, 2. spermans kvalitet, 3. datum för samling och behandling av sperma, 4. antalet samlade spermadoser, samt 5. spermans spädningsgrad samt vilken spädningsvätska och tillsats av antibiotika som använts.

text: Emballage till sperma skall märkas så att sperman med fullständig säkerhet i alla led av hanteringen kan identifieras och sammankopplas med uppgifterna i den journal som avses i 2 §.

text: Behandling av sperma m.m.

text: Vid spädning av sperma får endast sådana tillsatser användas som inte medför någon risk för att de djur som semineras blir smittade av någon sjukdom. Vid spädning av sperma skall en spädningsvätska med tillsats av antibiotika användas.

text: Sperman skall förvaras i sterila rör som skall gå att identifiera. Ett rör får bara innehålla sperma från ett djur. Röret skall förseglas omedelbart efter påfyllningen.

text: Sperman måste transporteras i behållare som har rengjorts och desinficerats före användningen, om inte engångsutrustning används. Fryst sperma skall omgående efter infrysningen placeras i rengjorda och desinficerade kärl för flytande kväve utan risk för att sperman tillförs

text: Saknr M 6 smitta. Det kylmedel som skall användas får inte ha använts tidigare till produkter av animaliskt ursprung. Fryst sperma som skall distribueras till ett annat land inom Europeiska unionen (EU) skall lagras i minst 30 dagar före distributionen.

text: Samling av sperma m.m vid internseminverksamhet

text: Vid internseminverksamhet skall följande krav vara uppfyllda: 1. Endast handjur vars sperma skall samlas samt probertackor eller getter får, under en treveckorsperiod före samt under spermasamlingsperioden, finnas i det utrymme där samling sker. 2. Djuren skall stå under tillsyn av den ansvariga veterinären. 3. Endast personer som är involverade i seminverksamheten får under spermasamlingsperioden ha tillträde till det utrymme där samlingen sker. 4. Det skall finnas ett särskilt spermabehandlingsrum och ett förvaringsrum för sperma. Dessa rum skall vara åtskilda från det utrymme där samlingen sker. Samtliga utrymmen som utnyttjas i seminverksamheten skall kunna rengöras och desinficeras.

text: Samling av sperma m.m. i en besättning för distribution till andra länder inom EU

text: Vid samling av sperma i en besättning, för distribution till andra länder inom EU, skall kraven i 7 § vara uppfyllda. Donatordjuren skall därutöver uppfylla kraven i 12 § första stycket, 13 § första stycket 2 första meningen samt andra och tredje styckena varvid vad som där sägs om station i stället skall gälla besättningen, samt 15 - 21 §§.

text: Krav på en bagg- eller bockstation m.m.

text: En bagg- eller bockstation skall vara godkänd av Jordbruksverket. Ansökan om godkännande skall lämnas till Jordbruksverket och innehålla uppgifter som visar att den uppfyller kraven i 10 § och därutöver kraven i 11 § om godkännandet skall omfatta samling av sperma för distribution till andra länder inom EU.

text: En bagg- eller bockstation skall uppfylla följande krav: 1. Den skall stå under fortlöpande tillsyn av en ansvarig veterinär. 2. Den skall ha ett rum för behandling av sperma och ett rum för lagring av sperma som båda är avskilda från stallet men inte nödvändigtvis belägna på samma plats. 3. Den skall vara konstruerad så att alla utrymmen som utnyttjas i seminverksamheten lätt kan rengöras och desinficeras.

text: Saknr M 6 På bagg- eller bockstationen får endast finnas djur av de arter vars sperma skall samlas. Andra husdjur får dock finnas där under förutsättning att de uppfyller de villkor som fastställts av den ansvariga veterinären och att deras närvaro inte innebär någon infektionsrisk för de djur vars sperma skall samlas. Endast personer som arbetar på stationen får ges varaktigt tillträde dit. Andra personer får ges tillfälligt tillträde till stationen om den ansvariga veterinären medger det.

text: En bagg- eller bockstation där sperma samlas för distribution till andra länder inom EU skall förutom kraven i 10 § uppfylla följande krav: 1. Den skall ha ett låsbart djurstall åtskilt från de utrymmen som utnyttjas vid samling, behandling och lagring av sperman. 2. Den skall ha ett utrymme för spermasamling med ett separat rum för rengöring och desinficering av utrustning. 3. Den skall ha ett utrymme för isolering av djur vid intagning till stationen. Utrymmet får inte ha direkt kommunikation med det övriga stallet. 4. Den skall vara försedd med ett utrymme för isolering av djur som visar tecken på smitta. Utrymmet får inte ha direkt kommunikation med det övriga stallet. 5. Den skall vara isolerad så att kontakt med andra husdjur förhindras. 6. Den skall inspekteras av en officiell veterinär minst en gång per år. Varje ejakulat eller dos av sperma skall märkas med SE, samlingsdatum, art, ras, donatordjurets identitet och med namnet på stationen och det nummer som stationen tilldelats vid godkännandet. Märkningen får ske i kodform.

text: Hälsokrav på de djur från vilka sperma skall samlas m.m.

text: Vid internseminverksamhet skall donatordjuret uppfylla följande krav: 1. En bagge skall komma från en besättning som är förklarad fri från maedi/visna enligt ett av Jordbruksverket godkänt kontrollprogram mot denna smitta. 2. Baggen eller bocken får inte ha använts för naturlig betäckning de närmaste 30 dagarna före den första spermasamlingen eller användas för naturlig betäckning under spermasamlingsperioden. 3. Baggen eller bocken skall ha varit isolerad i besättningen i minst tre veckor innan spermasamling påbörjas. 4. Baggen eller bocken skall under isoleringstiden ha provtagits med avseende på border disease genom odling av virus. Provtagningen måste ha visat negativt resultat. 5. Baggen eller bocken får inte ha visat några kliniska symptom på sjukdom under isoleringstiden eller visa sådana tecken under sperma-

text: Saknr M 6 samlingsperioden. Den skall vara vid god hälsa vid spermasamlingstillfället. Ett blodprov skall ha tagits på baggen eller bocken och skickats för nedfrysning till Statens veterinärmedicinska anstalt (SVA), eller annat laboratorium som Jordbruksverket har godkänt, före spermasamlingsperiodens början. Vid misstanke om sjukdom skall provet analyseras vid SVA.

text: Vid spermasamling på en bagg- eller bockstation som endast distribuerar sperma inom Sverige skall donatordjuret uppfylla kraven i 12 § första stycket 1, 2, 4 och 5. Därutöver ställs följande krav: 1. Baggarna eller bockarna skall ha hållits isolerade på stationen var för sig eller tillsammans under minst tre veckor före spermasamlingsperiodens början samt hållas isolerade under spermasamlingsperioden. 2. Bockar skall ha testats med avseende på caprin arthrit/encephalit virus (CAEV) om de är äldre än 6 månader. Om ett provsvar är positivt skall sperman märkas så att detta framgår och hållas åtskild från sperma som samlats från bockar som är fria från CAEV. Donatordjur som hålls isolerade i avvaktan på att kravet, i första stycket 1, på tre veckors isolering skall bli uppfyllt, får användas för spermasamling under förutsättning att sperman fryses och endast distribueras inom Sverige efter isoleringstidens slut och att det då är klarlagt att det inte finns någon risk för att sperman innehåller någon smitta. Baggar och bockar får inte hållas samtidigt på en station. Ett djur som visar tecken på smitta skall omedelbart isoleras på stationen eller avlägsnas från stationen. Sperma som samlats från ett sådant djur får endast användas om det kan klarläggas att djuret inte varit smittat. Sperma som samlats från övriga djur på stationen skall förvaras åtskild och får endast distribueras om det inte föreligger någon risk för att den är smittad.

text: Särskilda hälsokrav på djur vars sperma skall distribueras till andra länder inom EU

text: Baggar och bockar vars sperma skall distribueras till andra länder inom EU skall utöver kraven i 13 § uppfylla kraven i 15 - 21 §§.

text: Baggen eller bocken skall tillhöra en besättning som med avseende på de sjukdomar som anges i dessa föreskrifter har godkänts från hälsosynpunkt av en officiell veterinär.

text: En bagge eller bock får inte komma från eller hållas i en besättning som omfattas av något förbud av hälsoskäl och får inte heller ha haft kontakt med djur från en sådan besättning. Med förbud av hälsoskäl avses

text: Saknr M 6 restriktioner avseende brucellos, rabies, mjältbrand eller mul- och klövsjuka. Om restriktioner på grund av ett utbrott av sjukdomarna brucellos, rabies eller mjältbrand har hävts måste det ha förflutit minst 42, 30 respektive 15 dagar sedan det sista djuret slaktades med anledning av utbrottet. I fråga om brucellos (B. melitensis) och mul- och klövsjuka gäller dessutom att baggen eller bocken skall komma från en besättning, och endast ha varit i kontakt med djur från besättningar, som är officiellt fria från dessa sjukdomar.

text: Baggen eller bocken skall komma från en besättning, och får endast ha varit i kontakt med djur från besättningar, där följande sjukdomar, under angivna tider, inte har diagnosticerats kliniskt: 1. smittsam agalakti hos får (M. agalactiae) eller smittsam agalakti hos get (M. agalactiae, M. capricolum, M. Mycoides var. mycoides typ LC) under de senaste sex månaderna, 2. paratuberkulos, kaseös lymfadenit eller smittsam epididymit (Brucella ovis) under de senaste 12 månaderna, samt 3. pulmonär adenomatos, maedi/visna och caprine arthritis/encephalit (CAE) under de senaste tre åren. Dokumentation från kontrollprogram godkända av Jordbruksverket får användas för att visa frihet från en eller flera av ovan nämnda sjukdomar. Innan en bagge eller bock får användas i seminverksamhet skall djurhållaren utfärda en skriftlig försäkran om att kraven i första stycket är uppfyllda. Intyget skall lämnas till den ansvariga veterinären eller till den officiella veterinär som skall utfärda hälsointyg vid utförsel av sperman enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:70

text: ) om utförsel av djur, sperma och embryon till länder inom Europeiska unionen (EU).

text: Om donatordjuret är en bagge skall den sedan födseln eller under de två senaste åren ha hållits i en besättning som under samma tid uppfyllt följande villkor avseende scrapie: 1. Besättningen skall ha stått under särskild kontroll som godkänts av Jordbruksverket. 2. Inga fall av sjukdomen får ha konstaterats. 3. Äldre tackor i besättningen som har slaktats skall i samband med slakten ha kontrollerats genom en histopatologisk undersökning av centrala nervsystemet. 4. Samtliga djur i besättningen skall vara individuellt märkta. 5. Nyrekrytering av hondjur får endast ha skett från besättningar som uppfyller kraven i punkterna 1 - 4.

text: Om donatordjuret är en bagge skall den ha hållits kontinuerligt i samma besättning, eller på stationen, under minst 60 dagar före första

text: Saknr M 6 spermasamlingen. Under denna tid skall det ha säkerställts att baggen inte är smittad av smittsam epidydimit (B. ovis).

text: Baggen eller bocken skall ha genomgått följande tester på stationen, eller i den besättning där sperman samlas, inom 30 dagar före spermasamlingsperioden: 1. ett test enligt bilagan till dessa föreskrifter punkt a för att påvisa brucellos (B. melitensis ), 2. ett test enligt bilagan till dessa föreskrifter punkt b för att påvisa smittsam epididymit (B. ovis), samt 3. ett test för att påvisa border disease. Testerna skall ha analyserats av SVA, eller av annat laboratorium som Jordbruksverket har godkänt, och ha utfallit med negativt resultat.

text: Baggen eller bocken skall antingen vara född och ha hållits inom EU sedan födseln eller vara importerad från tredje land enligt gällande regler för import av avelsdjur.

text: 3 kap. DISTRIBUTION OCH LAGRING AV SPERMA M.M.

text: Den som distribuerar eller lagrar sperma skall föra en distributionsrespektive lagerjournal med uppgifter om 1. baggens eller bockens identitet, 2. spermaemballagets märkning, 3. tillförsel och uttag av spermadoser ur lagret, 4. namn och adress till den anordnare som avsänt eller mottagit sperma, samt 5. datum för de åtgärder som avses i punkterna 3 och 4. Om sperma lagras för en annan distributörs räkning skall dennes namn och adress framgå av lagerjournalen. Kraven i första stycket gäller i tillämpliga delar även den som lagrar sperma som skall användas vid seminering i den egna besättningen.

text: Journaluppgifterna enligt 1 § skall arkiveras hos anordnaren under minst fem år. 3 § Den som distribuerar sperma skall varje år göra en förteckning med uppgifter om de baggar eller bockar vilkas sperma finns tillgänglig för seminering. Förteckningen skall innehålla uppgifter om djurens identitet, födelsedatum, härstamning och resultat av avelsvärdering som skett enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:87

text: ) om får och getter som används till avel. Förteckningen skall finnas tillgänglig för allmänheten innan semineringssäsongen startar.

text: Saknr M 6 4 § Distribution av sperma inom Sverige får endast ske till den som har eller omfattas av ett semintillstånd enligt dessa föreskrifter. Det åligger distributören att kontrollera att mottagaren av sperma har eller omfattas av det tillstånd som krävs och att denne har föreskriven utbildning.

text: Den som samlat eller importerat sperma och distribuerat denna skall varje år göra sammanställningar av samtliga uppgifter som anges i 4 kap. 2 § första stycket. Sammanställningarna skall göra det möjligt att bedöma enskilda baggars eller bockars avelsegenskaper och fertilitetssituationen i de besättningar till vilka sperma distribuerats. Dokumentationen skall arkiveras under minst fem år.

text: En anordnare skall med ledning av de årliga sammanställningar som skall göras enligt 5 § besluta om sperma från respektive bagge eller bock skall utnyttjas i fortsättningen.

text: 4 kap. SEMINERING

text: Före varje seminering skall hondjurets identitet kontrolleras av den som skall utföra semineringen. Den som utför semineringen skall utfärda ett intyg i två exemplar. Ett av intygen får ersättas av en anteckning i en besättningsjournal eller liknande journal. Följande uppgifter skall intygas: 1. anordnarens namn, 2. namnet på den som utfört semineringen, 3. hondjurets identitet och dess ägare, 4. baggens eller bockens identitet eventuellt i kodform, 5. namnet på spermaleverantören, samt 6. datum för semineringen. Ett exemplar av intyget skall arkiveras hos anordnaren i minst fem år. Det andra exemplaret, alternativt den journal i vilken uppgifterna införts, skall arkiveras hos hondjurets ägare under samma tid.

text: Ägaren av en tacka eller get som seminerats är skyldig att till spermadistributören lämna uppgifter om 1. antalet utförda semineringar, 2. utebliven dräktighet, tidig fosterdöd eller omlöpning, 3. resultatet av lamningen eller killningen, 4. lamningens eller killningens förlopp, 5. förekomsten av dödfödslar, samt 6. förekomsten av ärftliga sjukdomar, missbildningar eller andra fel. Rapporteringen skall göras senast åtta månader efter den utförda semineringen. I de fall spermadistributören inte är densamme som den som samlat eller importerat sperman skall uppgifterna enligt första stycket vidarebefodras till den anordnare som samlat eller importerat sperman.

text: Saknr M 6

text: 5 kap. ÖVRIGA BESTÄMMELSER

text: Den ansvariga veterinären skall fortlöpande kontrollera och övervaka den seminverksamhet som bedrivs av eller via den aktuella anordnaren. Veterinären skall omedelbart påpeka brister i seminverksamheten för anordnaren och är skyldig att rapportera till länsstyrelsen om rättelse inte sker.

text: Länsstyrelsen utövar tillsynen över den seminverksamhet som bedrivs i länet. Utöver de övriga skyldigheter som följer av tillsynsansvaret skall länsstyrelsen rapportera till Jordbruksverket om allvarliga brister uppdagas samt om en anordnare vid upprepade tillfällen inte har följt länsstyrelsens eller den ansvariga veterinärens anvisningar.

text: Tillstånd att bedriva seminverksamhet medför skyldighet att bereda tillsynsmyndigheten och den ansvariga veterinären tillträde till samt liga lokaler, där seminverksamheten bedrivs, för att där göra undersökningar och ta prover samt att på begäran tillhandahålla de handlingar tillsynsmyndigheten efterfrågar.

text: Saknr M 6 ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 december 1999, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:168

text: ) om seminverksamhet med får och get skall upphöra att gälla.

text: INGBRITT IRHAMMAR

text: Sven Jeppsson (Djurmiljöenheten)

text: Saknr M 6

text: Bilaga Tester som avses i 2 kap. 20 §

text: a) Ett test med avseende på brucellos (B. melitensis) med hjälp av Rose Bengal-metoden eller genom komplementbindningsmetoden. Komplementbindningsmetoden används vid undersökning av enstaka djur.

text: Om det vid tillämpning av Rose Bengal-metoden framkommer att mer än 5 % av djuren i en besättning uppvisar positiv reaktion, skall ytterligare en undersökning göras på varje djur i besättningen med hjälp av komplementbindningsmetoden.

text: Serum som innehåller 20 ICFT-enheter eller mer per ml skall anses positivt om komplementbindningsmetoden använts.

text: De antigener som används måste ha godkänts av SVA och måste standardiseras mot den andra internatio nella standarden för antiserum mot Brucella abortus.

text: b) Ett test enligt komplementbindningsmetoden för att påvisa smittsam epididymit (B. ovis).

text: Den specifika antigen som används skall ha godkänts av SVA och standardiserats mot den internationella standarden för antiserum mot Brucella ovis.

text: Arbetsserumet måste standardiseras mot den internationella standarden för antiserum mot brucella ovis som tillverkas av The Veterinary Laboratory, Weybridge, Surrey, England.

text: Ett serum som innehåller 50 internationella enheter per ml eller mer måste anses som positivt.


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter Saknr J 135:1 Utkom från trycket (SJVFS 1995:71) om utförsel av vattenbruksdjur till länder den 13 december 1999 inom Europeiska unionen (EU) samt till Island och Norge

text: Vid tillämpning av dessa föreskrifter avses med vattenbruksdjur: levande odlad fisk, inklusive rom och mjölke, levande odlade kräftdjur och blötdjur inklusive dess förstadier, samt levande vildfångad fisk, kräftdjur och blötdjur inklusive dess förstadier, avsedd att tillföras en odling, och odling: varje anläggning eller plats där det hålls vattenbruksdjur för odling och som är registrerade hos länsstyrelsen i enlighet med Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:94

text: ) om obligatorisk hälsoövervakning av odlad fisk.

text: Denna författning träder i kraft den 28 december 1999.

text: INGBRITT IRHAMMAR

text: Michael Diemer (Smittskyddsenheten)

type: foreskrift


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1997:21) om bidrag för anläggning och skötsel av lövskog eller buskar på åkermark i slättområden

text: Grundläggande bestämmelser om bidrag för anläggning och skötsel av lövskog eller buskar på åkermark i slättområden finns i 1.

text: rådets förordning (EEG) nr 2080/92 av den 30 juni 1992

text: om en gemenskapsordning för stöd till skogsbruksåtgärder inom jordbruket, samt 2. förordningen (

text: ) om stöd till skogliga åtgärder inom jordbruket.

text: Allmänt

text: En ansökan om bidrag för anläggning skall göras på Statens jordbruksverks blankett Skogsplantering på åkermark, Ansökan om stöd 1999, jämte Jordbruksverkets blankett SAM 99 och ges in till länsstyrelsen i det län där jordbrukaren bedriver huvuddelen av sin jordbruksverksamhet.

text: 1EGT nr L 215, 30.7.1992, s. 96 (Celex 392R2080). 2 Senaste lydelse

text: SJVFS 1997:118

text: Blanketterna skall ha kommit in till länsstyrelsen senast den 3 maj 1999 och vid denna tidpunkt minst innehålla följande: 1. Tydliga uppgifter om vem som söker bidrag för anläggning. 2. En skiftesredovisning, med ordningsnummer för block och bokstav för skifte, som omfattar samtliga jordbruksskiften som bidrag för anläggning söks för. En handling som givits in till länsstyrelsen och som den 3 maj 1999 inte uppfyller de ovannämnda kraven på form och innehåll utgör inte en ansökan. En redovisning av block och skiften som skett på annat sätt än det som fastställs ovan skall dock godtas om det av de lämnade uppgifterna är enkelt att identifiera de skiften som redovisningen avser. Ansökan om bidrag för skötsel av en anläggning kan göras tidigast det femte året räknat från och med det år då anläggningen godkänts för bidrag. (

text: SJVFS 1999:13

text: I ansökan skall jordbrukaren ange respektive skiftes areal projicerad i ett horisontalplan. Varje bestånd med lövskog eller buskar utgör ett skifte. Arealen skall anges i hektar med minst en decimals noggrannhet.

text: Beräkningsgrunder m.m. samt utbetalning av bidrag

text: Sökanden skall upprätta en arbetsplan med kostnadsberäkning för anläggningen. Arbetsplanen skall godkännas av skogsvårdsstyrelsen innan bidrag för anläggningen får beviljas. Vid planläggningen skall det ses till att anläggningen genomförs rationellt och kostnadseffektivt.

text: Som villkor för bidrag gäller att arbetsplanen följs i alla väsentliga delar, om inte länsstyrelsen medger annat.

text: I den godkända kostnaden får endast räknas in skäliga kostnader för det arbete som skall utföras och för det material som skall användas, inklusive projektering och stängsling, allt räknat i de priser som gäller då bidraget beviljas. Arbetsgivaravgifter får räknas in men däremot inte mervärdesskatt.

text: Om den verkliga kostnaden avviker mer än 20 procent från den godkända kostnaden, skall storleken på det beviljade bidraget ändras i motsvarande utsträckning. Bidraget kan dock aldrig bli högre än som följer av

text: 4 § förordningen (1997:22)

text: Bidrag för anläggningen betalas ut först när denna har genomförts och godkänts.

text: Bidrag för skötsel av en anläggning betalas ut efter särskild ansökan tidigast det femte året räknat från och med det år då anläggningen godkänts för bidrag.

text: Anläggningarnas utformning

text: Bidrag beviljas endast under förutsättning att anläggningen förs t prövats enligt bestämmelserna i

text: 20 § naturvårdslagen (1964:822)

text: och, om anläggningen berör fast fornlämning, först prövats enligt bestämmelserna i

text: 2 kap.

text: kulturminneslagen (1988:950)

text: Skogsbryn, som utgör komplement till en befintlig skog eller skogsplantering, skall vara minst 10 meter breda. Träd- eller buskstråk, som gynnar rekreation och friluftsliv, motverkar läckage av växtnäringsämnen till vattendrag eller bidrar till att förstärka den biologiska mångfalden i och invid sjöar och vattendrag, skall vara minst 5 meter breda.

text: En enskild anläggning av skog skall omfatta minst 1,0 hektar. En enskild anläggning av skogsbryn, träd- eller buskstråk skall omfatta minst 0,5 hektar. I den bidragsberättigande arealen räknas arealen av eventuell kantzon in.

text: Vid anläggning av skog, skogsbryn, träd- eller buskstråk på åkermark skall vid utformningen av anläggningen följande beaktas: 1. Enbart inhemska träd- eller buskarter som är lämpliga för ståndorten och som är av för regionen lämpliga provenienser får användas. 2. Etablering intill befintlig skog får inte ske på så sätt att värdefulla etablerade skogsbryn rätas ut eller försvinner. 3. Vid etablering intill sådana skyddsvärda biotoper som avses i

text: 19 a

text: 19 c §§

text: naturvårdsförordningen (1976:484)

text: skall en minst 10 meter bred kantzon lämnas kvar. 4. Flora, fauna eller värdefulla naturmiljöer i övrigt får inte påverkas negativt av skogsodlingen. 5. Vid anläggandet skall hänsyn tas till kulturmiljön och till spår av äldre markanvändning.

text: Vid anläggning av skog skall vid utformningen av anläggningen, utöver vad som stadgas i 13 §, gälla att det mot åkermark lämnas kvar en

text: minst 10 meter bred kantzon. Kantzonen skall lämnas öppen eller planteras med brynväxter.

text: Vid anläggning av träd- och buskstråk för rekreation eller för att motverka läckage av växtnäringsämnen skall vid utformningen av anläggningen, utöver vad som stadgas i 13 §, följande beaktas: 1. Anläggningen skall vara så placerad i landskapet att den är lämplig för sitt ändamål. 2. Anläggningen får inte gödslas. 3. Anläggning, som syftar till att motverka läckage av växtnäringsämnen, skall göras vid sjö eller vattendrag, som normalt är vattenfö rande under hela året.

text: Identifikation av jordbruksskifte och krav på karta

text: Till ansökan om bidrag för anläggning skall den av Jordbruksverket eller länsstyrelsen tillhandahållna kartan ”Blockkarta för skiftesredovisning 1999” bifogas. På blockkartan skall jordbrukaren ange identiteten på samtliga jordbruksskiften som bidrag för anläggning söks för. Endast de skiftesgränser som inte sammanfaller med blockgränser skall markeras. Ett jordbruksskifte kan endast tillhöra ett block. Varje jordbruksskifte skall ges en identitet skild från alla andra skiften. Identiteten skall markeras på kartan och anges med ordningsnummer på det block där skiftet är beläget följt av en bokstav för skiftet. Det första skiftet inom blocket skall ha bokstaven A, det andra B o.s.v.. Om jordbrukaren har mark på flera jordbruksblock börjar bokstavsbeteckningen för skiftena om med A inom varje nytt block. (

text: SJVFS 1999:13

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 1997:118

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 1997:118

text: Övrigt

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: 3 Senaste lydelse

text: SJVFS 1997:118

text: Denna författning träder i kraft den 19 mars 1997. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 januari 1998. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 4 mars 1999.

text: INGBRITT IRHAMMAR

text: Jan Smedhagen (Arealstödsenheten)

text: SJVFS 1997:21

text: . 5

text: SJVFS 1997:118

text: . 6

text: SJVFS 1999:13


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om veterinära kontroller av levande djur som förs in från tredje land till Europeiska unionen (EU) och Norge

text: Dessa föreskrifter gäller veterinära kontroller av levande djur som förs in från tredje land, utom sällskapsdjur som medföljer resenär och inte är avsedda för handel. Bestämmelser om veterinära kontroller vid införsel av sällskapsdjur finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:52

text: ) om införsel av sällskapsdjur. Veterinära kontroller av fisk, kräftdjur och blötdjur (ostron, musslor och bläckfisk) som är avsedda för direkt konsumtion som livsmedel utförs i enlighet med Statens livsmedelsverks föreskrifter (SLVFS 1999:21) om kontroll av animaliska livsmedel vid import från tredje land.

text: Definitioner

text: Vid tillämpning av dessa föreskrifter avses med behörig myndighet: den centrala myndighet i en medlems stat, i Sverige Jordbruksverket, som har behörighet att utföra veterinärkontroller eller den myndighet till vilken den centrala myndigheten har delegerat sådan behörighet,

text: rådets direktiv 91/496/EEG

text: (EGT nr L 268, 24.9.1991, s. 56, Celex 391L0496),

text: kommissionens beslut 97/794/EG

text: (EGT nr L 323, 26.11.1997, s. 31, Celex 397D0794) samt gemensamma EES-kommitténs beslut nr 69/98 (EGT nr L 158, 24.6.1999, s. 1).

text: dokumentkontroll: kontroll av veterinärintyg eller motsvarande dokument som åtföljer sändningen, EU: medlemsstaternas i Europeiska unionen territorier enligt bilaga 1, fysisk kontroll: klinisk undersökning av det enskilda djuret inbegripet eventuell provtagning och analys av prover, gränskontrollstation: en av Europeiska kommissionen godkänd station för veterinära kontroller av levande djur som skall föras in till EU och Norge från tredje land, gränskontrollveterinär: av den behöriga myndigheten förordnad officiell veterinär vid en gränskontrollstation, identitetskontroll: kontroll genom okulärbesiktning av att uppgifterna i veterinärintyg eller andra dokument stämmer överens med djuret, sändning: ett antal djur av samma art, som omfattas av samma veterinärintyg eller andra dokument, befordras med samma transportmedel och kommer från samma tredje land eller samma del av tredje land, transitering: sändningar med levande djur från tredje land som under tullkontroll transporteras genom EU eller Norge och är avsedda för ett annat tredje land.

text: Gränskontrollstationer

text: Införsel får endast ske över en av Europeiska kommissionen godkänd gränskontrollstation. Godkända gränskontrollstationer i Sverige finns förtecknade i bilaga 2.

text: Anmälan om införsel

text: Importören skall senast en arbetsdag i förväg anmäla införseln till gränskontrollveterinären genom att lämna uppgifter om djurens antal, art och beräknad ankomsttid.

text: Veterinärkontroller

text: Veterinära kontroller enligt denna föreskrift skall utföras av en gränskontrollveterinär på en gränskontrollstation.

text: Varje sändning skall genomgå en dokumentkontroll i enlighet med bilaga 3.

text: Varje djur i en sändning skall genomgå identitetskontroll. Om sändningen består av ett stort antal djur skall minst tio procent av djuren, dock minst tio djur, som är representativa för sändningen, genomgå identitetskontroll.

text: För djur som inte behöver vara individuellt märkta enligt Jordbruksverkets föreskrifter, skall identitetskontrollen minst omfatta kontroll av märkningen på ett representativt antal förpackningar eller containrar samt en visuell kontroll av djuren för att fastställa djurslaget. Om resultaten av de först utförda kontrollerna är otillfredsställande skall antalet kontroller ökas och skall vid behov utföras på samtliga djur, förpackningar eller containrar.

text: Varje sändning skall genomgå fysisk kontroll. Analys av tagna prover skall ske så snart som möjligt. Fysisk kontroll av hov- och klövdjur skall utföras i enlighet med bilaga 4. För djur som är avsedda för avel eller produktion skall minst tio procent av djuren, dock minst tio djur, som är representativa för sändningen, genomgå fysisk kontroll. För djur avsedda för slakt skall minst fem procent av djuren, dock minst fem djur, som är representativa för sändningen, genomgå fysisk kontroll. Fåglar inbegripet fjäderfä, vattenbruksdjur (fisk, kräftdjur och blötdjur avsedda för odling eller utplantering), bin, andra ryggradslösa djur, gnagare, hardjur, reptiler, groddjur, vissa djurparks- och cirkusdjur (inbegripet hov- och klövdjur) som anses farliga samt djur för päls produktion behöver inte genomgå individuell klinisk undersökning. Den fysiska kontrollen skall i sådant fall begränsas till observation av häls otillstånd och beteende hos hela gruppen eller hos ett representativt antal djur. Om resultaten av de först utförda kontrollerna är otillfredsställande skall antalet kontroller ökas och skall vid behov utföras på samtliga djur.

text: Undantag från fullständig kontroll

text: När levande fisk, skaldjur och blötdjur samt djur som enligt intyg har en specifik hälsostatus och som är avsedda för vetenskaplig fors kning förvaras i förseglade behållare i en kontrollerad miljö, skall den fysiska kontrollen utföras endast om djuren bedöms utgöra en särskild risk på grund av art eller ursprung eller om det föreligger misstanke om oegentligheter.

text: För djur som anländer till en gränskontrollstation i en hamn eller på en flygplats och som skall transporteras vidare till en annan hamn eller flygplats inom EU eller Norge där det finns en godkänd gränskontrollstation, kan identitetskontrollen och den fysiska kontrollen utföras i den hamnen eller på den flygplatsen under förutsättning att transporten fortsätter med samma transportmedel. I fall som avses i första stycket skall gränskontrollveterinären på den första gränskontrollstationen utföra en dokumentkontroll samt sända ett

text: Animo-meddelande till den gränskontrollstation dit djuren skall transporteras om att sändningen har passerat.

text: Avgifter m.m.

text: Importören eller dennes ombud skall stå för avgifter för veterinärkontroller och andra kostnader som uppstår till följd av kontroller enligt dessa föreskrifter.

text: Efter avslutad kontroll gäller följande: 1. En bestyrkt kopia av originalintygen eller originaldokumenten eller, om sändningen delas upp, flera bestyrkta kopior samt ett veterinärintyg över utförd kontroll skall överlämnas till importören. Samtliga handlingar skall förses med det löpnummer som sändningen tilldelats på gränskontrollstationen. 2. Uppgifter om varje sändning skall föras in i ett register i enlighet med Jordbruksverkets instruktioner. Uppgifterna i registret skall senast den femte i varje månad rapporteras till Jordbruksverket. 3. Om en sändning avvisas vid gränskontrollstationen skall samtliga veterinärintyg eller andra dokument stämplas på varje sida med ordet ”AVVISAT/REJECTED” i rött. 4. Originalhandlingarna samt en kopia av veterinärintyget skall arkiveras på gränskontrollstationen i minst tre år. När hästdjur förs in tillfälligt till EU eller Norge skall dock originalintygen medfölja djuren. Vid införsel av registrerade hästdjur skall identitetshandlingarna i original medfölja djuret. 5. Vid införsel av hästdjur avsedda för slakt som skall passera en marknad eller en uppsamlingsplats skall veterinärintyget samt en bestyrkt kopia av originalintyget följa med djuren till slakteriet.

text: Transitering

text: Vid transitering från tredje land till tredje land genom Sverige skall gränskontrollveterinären i samband med veterinärkontrollerna även kontrollera att tillstånd till transitering finns för de aktuella transiteringsländerna samt att det första tredje landet som djuren sänds till tillåter införseln. Tillstånd för transitering enligt första stycket skall sökas hos Jordbruksverket.

text: 2Blankett E9.27 (Intyg om gränspassage) rekvireras från Statens jordbruksverk, 551 82 Jönköping.

text: Vid transitering enligt 13 § skall gränskontrollveterinären via ett Animo-meddelande underrätta den behöriga myndigheten i övriga transiteringsländer och den behöriga myndigheten vid gränskontrollstationen där sändningen skall föras ut att sändningen har passerat.

text: Särskilda bestämmelser

text: Om det vid de kontroller som anges i dessa föreskrifter framkommer att villkoren för införsel inte är uppfyllda, skall gränskontrollveterinären ge importören anvisningar om vilka åtgärder som skall vidtas för att införselvillkoren skall anses uppfyllda. Om åtgärder inte vidtas, eller inte kan vidtas, skall gränskontrollveterinären besluta om återutförsel av sändningen. Gränskontrollveterinären kan även besluta om karantän eller isolering av sändningen i avvaktan på kompletterande åtgärder eller återutförsel.

text: Om återutförsel inte kan ske kan gränskontrollveterinären, om möjligt efter samråd med Jordbruksverket, besluta om avlivning, slakt eller destru ktion.

text: Om det vid de kontroller som anges i dessa föreskrifter framkommer att en sändning riskerar att utgöra omedelbar fara för djurs hälsa skall gränskontrollveterinären se till att sändningen genast omhändertas och destrueras. Gränskontrollveterinären skall snarast informera Jordbruksverket om vidtagna åtgärder.

text: Om det finns särskilda skäl får Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: Denna författning träder i kraft den dag den kommer från trycket, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:23

text: ) om veterinär gränskontroll m.m. vid införsel från och utförsel till tredje land skall upphöra att gälla.

text: INGBRITT IRHAMMAR

text: Annica Wallén Norell (Smittskyddsenheten)

text: Bilaga 1

text: EU:s område

text: 1. Belgiens territorium 2. Danmarks territorium med undantag för Färöarna och Grönland 3. Tysklands territorium 4. Spaniens territorium med undantag för Ceuta och Melilla 5. Greklands territorium 6. Frankrikes territorium 7. Irlands territorium 8. Italiens territorium 9. Luxemburgs territorium 10. Nederländernas territorium i Europa 11. Portugals territorium 12. Storbritannien och Nordirlands territorium 13. Österrikes territorium 14. Finlands territorium 15. Sveriges territorium

text: Bilaga 2

text: Gränskontrollstationer för levande djur i Sverige

text: Stockholm-Arlanda (flygplats) Alla levande djur Göteborg-Landvetter (flygplats) Alla levande djur Norrköping (flygplats) Hov- och klövdjur (ungulater) Göteborg (hamn) Alla levande djur Varberg (hamn) Islandshästar (apriloktober)

text: Bilaga 3

text: Dokumentkontroll

text: 1. Varje intyg som följer med en sändning skall granskas för att säkerställa: a) att det är ett originalintyg och att det är upprättat på avsändarlandets språk samt på minst ett av de officiella språken i de länder där gränskontrollstationen och den slutliga destinationen är belägna, b) att det avser ett tredje land eller en del av ett tredje land varifrån import till EU och Norge är tillåten, c) att utformning och innehåll överensstämmer med den mall som har upprättats för det berörda djuret och tredje landet, d) att det består av ett enda ark, e) att det är fullständigt ifyllt, f) att datum för utfärdande av intyget överensstämmer med dagen för lastning av djuren, g) att det är ställt till en enda mottagare, h) att det har undertecknats av den officiella veterinären eller, i förekommande fall, den officiella myndighetens företrädare, att namnförtydligande och angivelse av befattning finns med och att de är läsliga samt, när så krävs, att det tredje landets officiella stämpel och namnteckningen har en annan färg än trycket på intyget, i) att intyget inte har ändrats annat än genom strykningar som signerats och stämplats av den intygande veterinären.

text: 2. I de fall transportören skall underteckna ett skriftligt åtagande (Intyg rörande djurskydd under transport ) och i de fall en färdplan krävs enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:105

text: ) om transport av levande djur skall dessa kontrolleras. Det skriftliga åtagandet och färdplanen skall vara upprättade på minst ett av de officiella språken i de länder där gränskontrollstationen och den slutliga destinationen är belägna.

text: 3 Blankett E17.1 (Intyg rörande djurskydd under transport) rekvireras från Statens jordbruksverk, 551 82 Jönköping. 4 Blankett E9.35 (Färdplan) rekvireras från Statens jordbruksverk, 551 82 Jönköping.

text: Bilaga 4

text: Fysisk kontroll av hov- och klövdjur

text: Samtliga hov- och klövdjur skall lastas av vid gränskontrollstationen i gränskontrollveterinärens närvaro. Varje djur skall undersökas vis uellt.

text: I. Undersökning av om djuren är i skick att transporteras

text: En bedömning skall göras för att fastställa om djuret är i skick att transporteras vidare. Hänsyn skall tas både till den avverkade och den kvarvarande transport sträckan och till arrangemangen för utfodring, vattning och vila under resan. Transportmedlet skall kontrolleras för att fastställa om det uppfyller kraven i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:105

text: ) om transport av levande djur.

text: II. Klinisk undersökning

text: Den kliniska undersökningen skall minst omfatta följande: 1. En visuell undersökning av djuret, inbegripet en helhetsbedömning av hälsotillstånd, förmåga att röra sig fritt, hudens och slemhinnornas tillstånd samt tecken på onormala utsöndringar. 2. Kontroll av andnings- och matsmältningsorganen. 3. Stickprovsmässig kontroll av kroppstemperaturen. Denna kontroll behöver inte utföras på djur som inte har uppvisat några avvikelser enligt punkterna 1 eller 2. 4. Palpation i de fall avvikelser enligt punkterna 1, 2 eller 3 upptäcks.

text: III. Provtagning

text: Prov skall tas för att kontrollera om hälsokraven enligt det medföljande veterinärintyget är uppfyllda. 1. Minst 3 % av sändningarna varje månad skall genomgå serologisk provtagning. Prov skall tas på minst 10 % av dju-ren i sändningen, dock minst fyra djur. Om problem upptäcks skall antalet djur som provtas ökas. 2. Gränskontrollveterinären får också ta andra prover från djuren i sändningen. I avvaktan på provsvar skall en sändning kvarhållas på gränskontrollstationen endast i de fall det finns anledning till misstanke om felaktigheter.