text: Ämnesplanen för ämnet fordonskombinationer – godstransporter finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Fordonskombinationer – godstransporter

text: Ämnet fordonskombinationer – godstransporter behandlar yrkesmässiga vägtransporter av gods med fordonskombinationer. Det omfattar dels förarutbildning för att framföra de olika fordon som används för godstransporter på väg, dels säker hantering av det gods som transporteras.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet fordonskombinationer – godstransporter ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om godstransporter med fordonskombinationer samt om de fordon och den utrustning som används. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att framföra fordonskombinationer i trafik samt planera och genomföra yrkesmässiga godstransporter med fordonskombinationer. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta och samarbeta på ett säkert och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt inom yrkesmässiga godstransporter med fordonskombinationer som främjar ekonomisk och miljömässig hållbarhet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla en yrkesidentitet och ett yrkesmässigt språk samt förmåga att kommunicera med såväl arbetskamrater som kunder. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förståelse för vikten av ett ansvarsfullt förhållningssätt gentemot kunder och kunders egendom. Vidare ska undervisningen bidra till att utveckla elevernas förmåga att ta initiativ och lösa problem. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med uppgifter som återspeglar och förbereder för situationer som eleverna kan komma att möta i arbetslivet.

text: Undervisningen i ämnet fordonskombinationer – godstransporter ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om godstransporter med fordonskombinationer. – Kunskaper om olika typer av fordonskombinationer och utrustningar som används inom yrkesmässiga godstransporter på väg. – Förmåga att köra och manövrera fordonskombinationer. – Förmåga att planera och genomföra yrkesmässiga godstransporter med fordonskombinationer. – Förmåga att arbeta och samarbeta på ett säkert, miljö- och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. – Förmåga att använda ett yrkesmässigt språk samt anpassa språket efter målgruppen.

text: Nivåer i ämnet fordonskombinationer – godstransporter

text: 2 Nivå 1, 200 poäng, som bygger på nivå 2 i ämnet godstransporter eller nivå 1 i ämnet godstransporter – vux.

text: Nivåkod: FORO1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet fordonskombinationer – godstransporter på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Olika typer av godstransporter med fordonskombinationer och de krav som ställs på förare och fordon. – Principer för lastviktsberäkningar för fordonskombinationer med hänsyn till begränsningar för fordonen och vägnätets bärighet. – Metoder för färdigställande av fordonskombinationer och utrustning för säker och effektiv lastning och lossning. – Olika typer av fordonskombinationer och tillhörande utrustningar samt deras användningsområden för godstransporter. – Dragfordons och släpfordons olika kopplingsutrustningar och hur olika typer av fordonskombinationer kan och får sammankopplas. – Metoder för sammankoppling och frånkoppling av tungt släp samt för åtgärder vid parkering. – Metoder för genomförande av funktions- och säkerhetskontroll samt för enklare underhåll av olika fordonskombinationer och tillhörande utrustning. – Hantering av reglage och rutinmässig manövrering av fordonskombinationer, däribland tung lastbil med tungt släp. – Körning av fordonskombinationer på ett trafiksäkert, riskmedvetet och miljövänligt sätt i varierande trafikmiljöer, däribland körning av tung lastbil med tungt släp. – Sammankoppling och frånkoppling av tungt släp samt åtgärder vid parkering. – Genomförande av funktions- och säkerhetskontroll samt enklare underhåll av fordonskombinationer och tillhörande utrustning. – Planering av färdvägar med fordonskombinationer med hänsyn till olika begränsningar i trafikmiljön samt användning av olika informationssystem i samband med godstransporter. – Färdigställande av fordonskombinationer och utrustning för säker och effektiv lastning, lossning och transport av olika godsslag i samband med godstransporter. – Säker lastning och lossning av olika typer av gods på fordonskombinationer. – Placering av gods på fordonskombinationer enligt lastviktsberäkningar för fordonskombinationer, vägval, vägnätets bärighet och trafikförhållanden i samband med transportuppdrag. – Tillämpning av lastsäkring på fordonskombinationer med olika metoder och olika typer av utrustning för olika typer av gods. – Genomförande av godstransporter med fordonskombinationer i enlighet med regelverk som styr arbetstider och kör- och vilotider vid yrkesmässiga vägtransporter samt användning av färdskrivare och dokumentation av arbetstider på föreskrivet sätt.

text: – Handhavande av fraktdokumentation och transportadministrativa system i samband med godstransporter med fordonskombinationer. – Säkert, miljö- och kvalitetsmässigt arbete såväl självständigt som tillsammans med andra i enlighet med rutiner, lagar och andra bestämmelser samt för att förhindra person- och egendomsskador. – Användning av begrepp och uttryck inom området samt yrkesmässig kommunikation med medarbetare och kunder.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om godstransporter med fordonskombinationer. Eleven visar godtagbara kunskaper om olika typer av fordonskombinationer och utrustningar som används inom yrkesmässiga godstransporter på väg. Eleven kör och manövrerar fordonskombinationer i trafik på ett säkert, riskmedvetet och miljömässigt sätt. Eleven planerar och genomför med viss säkerhet godstransporter med fordonskombinationer. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är godtagbart. Eleven kommunicerar med viss användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om godstransporter med fordonskombinationer. Eleven visar goda kunskaper om olika typer av fordonskombinationer och utrustningar som används inom yrkesmässiga godstransporter på väg. Eleven kör och manövrerar fordonskombinationer i trafik på ett säkert, riskmedvetet och miljömässigt sätt.

text: Eleven planerar och genomför med säkerhet godstransporter med fordonskombinationer. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är gott. Eleven kommunicerar med god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om godstransporter med fordonskombinationer. Eleven visar mycket goda kunskaper om olika typer av fordonskombinationer och utrustningar som används inom yrkesmässiga godstransporter på väg. Eleven kör och manövrerar fordonskombinationer i trafik på ett säkert, riskmedvetet och miljömässigt sätt. Eleven planerar och genomför med god säkerhet godstransporter med fordonskombinationer. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är mycket gott. Eleven kommunicerar med mycket god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet fordonskombinationer – godstransporter i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Fordonskombinationer – godstransporter

text: Ämnets syfte

text: Nivå 1, 200 poäng, som bygger på nivå 2 i ämnet godstransporter.

text: Nivåkod: FORO1000X

text: Centralt innehåll

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


text: Ämnesplanen för ämnet fordonskombinationer – persontransporter finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

type: stycke

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

type: paragraf

text: Fordonskombinationer – persontransporter

type: rubrik

text: Ämnet fordonskombinationer – persontransporter behandlar yrkesmässiga persontransporter med fordonskombinationer. Det omfattar dels förarutbildning för att framföra fordonskombinationer som används för persontransporter på väg, dels säker och trygg transport av passagerare och gods.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet fordonskombinationer – persontransporter ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om persontransporter med fordonskombinationer samt om de fordon och den utrustning som används inom yrkesmässiga vägtransporter. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att framföra fordonskombinationer i trafik samt planera och genomföra yrkesmässiga persontransporter med fordonskombinationer. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta och samarbeta på ett säkert och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt inom yrkesmässiga persontransporter med fordonskombinationer som främjar ekonomisk och miljömässig hållbarhet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla en yrkesidentitet och ett yrkesmässigt språk samt förmåga att kommunicera med såväl arbetskamrater som kunder. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förståelse för vikten av ett ansvarsfullt förhållningssätt gentemot kunder och kunders egendom. Vidare ska undervisningen bidra till att utveckla elevernas förmåga att ta initiativ och lösa problem. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med uppgifter som återspeglar och förbereder för situationer som eleverna kan komma att möta i arbetslivet.

text: Undervisningen i ämnet fordonskombinationer – persontransporter ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om persontransporter med fordonskombinationer. – Kunskaper om fordonskombinationer och tillhörande utrustningar som används inom yrkesmässiga persontransporter på väg. – Förmåga att köra och manövrera fordonskombinationer. – Förmåga att planera och genomföra yrkesmässiga persontransporter med fordonskombinationer. – Förmåga att arbeta och samarbeta på ett säkert, miljö- och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. – Förmåga att använda ett yrkesmässigt språk samt anpassa språket efter målgruppen.

text: Nivåer i ämnet fordonskombinationer – persontransporter

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 3 i ämnet persontransporter eller nivå 2 i ämnet persontransporter – vux.

text: Nivåkod: FORB1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet fordonskombinationer – persontransporter på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Olika typer av persontransporter med fordonskombinationer och de krav som ställs på förare och fordon. – Regler för fordonskombinationers mått och vikt i samband med nationella och internationella persontransporter. – Principer för lastviktsberäkningar för fordonskombinationer med hänsyn till begränsningar för fordonen och vägnätets bärighet. – Metoder för färdigställande av fordonskombinationer och utrustning för säker och effektiv lastning och lossning. – Fordonskombinationer och tillhörande utrustningar samt deras användningsområden för persontransporter. – Dragfordons och släpfordons kopplingsutrustningar och hur fordonskombinationer ska sammankopplas. – Metoder för sammankoppling och frånkoppling av tungt släp samt för åtgärder vid parkering. – Metoder för genomförande av funktions- och säkerhetskontroll samt enklare underhåll av olika fordonskombinationer och tillhörande utrustningar. – Körning och manövrering av fordonskombinationer på ett trafiksäkert, riskmedvetet och miljövänligt sätt i varierande trafikmiljöer, däribland körning av tung buss med tungt släp. – Sammankoppling och frånkoppling av tungt släp samt åtgärder vid parkering. – Genomförande av funktions- och säkerhetskontroll samt enklare underhåll av fordonskombinationer och tillhörande utrustningar. – Planering av färdvägar med fordonskombinationer med hänsyn till olika begränsningar i trafikmiljön samt användning av olika informationssystem i samband med persontransporter. – Färdigställande av fordonskombinationer och utrustning för säker och effektiv lastning, lossning och transport av olika godsslag i samband med persontransporter. – Säker lastning och lossning samt lastsäkring av olika typer av gods på fordonskombinationer. – Placering av gods på fordonskombinationer enligt lastviktsberäkningar för fordonskombinationer, vägval, vägnätets bärighet och trafikförhållanden i samband med transportuppdrag. – Genomförande av persontransporter med fordonskombinationer i enlighet med regelverk som styr arbetstider och kör- och vilotider vid yrkesmässiga vägtransporter samt användning av färdskrivare och dokumentation av arbetstider på föreskrivet sätt. – Handhavande av fraktdokumentation och transportadministrativa system i samband med persontransporter med fordonskombinationer.

text: – Säkert, miljö- och kvalitetsmässigt arbete såväl självständigt som tillsammans med andra i enlighet med rutiner, lagar och andra bestämmelser samt för att förhindra person- och egendomsskador. – Användning av begrepp och uttryck inom området samt yrkesmässig kommunikation med medarbetare och kunder.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om persontransporter med fordonskombinationer. Eleven visar godtagbara kunskaper om fordonskombinationer och tillhörande utrustningar som används inom yrkesmässiga persontransporter på väg. Eleven kör och manövrerar fordonskombinationer i trafik på ett säkert, riskmedvetet och miljömässigt sätt. Eleven planerar och genomför med viss säkerhet persontransporter med fordonskombinationer. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är godtagbart. Eleven kommunicerar med viss användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om persontransporter med fordonskombinationer. Eleven visar goda kunskaper om fordonskombinationer och tillhörande utrustningar som används inom yrkesmässiga persontransporter på väg. Eleven kör och manövrerar fordonskombinationer i trafik på ett säkert, riskmedvetet och miljömässigt sätt. Eleven planerar och genomför med säkerhet persontransporter med fordonskombinationer.

text: Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är gott. Eleven kommunicerar med god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om persontransporter med fordonskombinationer. Eleven visar mycket goda kunskaper om fordonskombinationer och tillhörande utrustningar som används inom yrkesmässiga persontransporter på väg. Eleven kör och manövrerar fordonskombinationer i trafik på ett säkert, riskmedvetet och miljömässigt sätt. Eleven planerar och genomför med god säkerhet persontransporter med fordonskombinationer. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är mycket gott. Eleven kommunicerar med mycket god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet fordonskombinationer – persontransporter i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Ämnets syfte

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 3 i ämnet persontransporter.

text: Nivåkod: FORB1000X

text: Centralt innehåll

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

type: foreskrift


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet funktionsförmåga och
funktionsnedsättning i gymnasieskolan och inom
kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet funktionsförmåga och funktionsnedsättning finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Funktionsförmåga och funktionsnedsättning

text: Ämnet funktionsförmåga och funktionsnedsättning har ett helhetsperspektiv på funktionsförmåga och funktionsnedsättning utifrån pedagogiska, etiska och kulturella aspekter. Ämnet behandlar hur olika former av stöd kan skapa likvärdighet, delaktighet och tillgänglighet för människor med funktionsnedsättningar.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet funktionsförmåga och funktionsnedsättning ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om hur en funktionsnedsättning kan påverka människors utveckling. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om vilka konsekvenser olika funktionsnedsättningar kan få för människor i vardagen samt hur olika former av stöd kan främja förutsättningar för inkludering och delaktighet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att i olika situationer skapa likvärdighet, delaktighet och tillgänglighet för människor med funktionsnedsättningar. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda alternativa kommunikationssätt och pedagogiska arbetssätt. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att genomföra olika insatser för individer och grupper i behov av stöd. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om samhällets olika insatser för människor med funktionsnedsättningar. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att möta människor med respekt och utifrån en demokratisk värdegrund samt utifrån överenskommelser om mänskliga rättigheter. Såväl egna som samhällets attityder till och värderingar av människors olikheter och rättigheter ska behandlas i undervisningen. På så sätt ska eleverna stimuleras till att verka för ett samhälle som värnar om alla människors lika värde. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom funktionshinderområdet. Initiativförmåga, självständighet, personligt ansvarstagande, problemlösning och handlingsberedskap ska stimuleras i undervisningen. Genom fältstudier eller genom medverkan i olika verksamheter ska eleverna ges möjlighet att få inblick i och erfarenhet av sociala och pedagogiska sammanhang. Eleverna ska även ges möjlighet att arbeta utifrån ett etiskt och inkluderande förhållningssätt samt att reflektera över och diskutera ämnesinnehållet, den historiska utvecklingen och centrala begrepp. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att granska och värdera ny kunskap inom området.

text: Undervisningen i ämnet funktionsförmåga och funktionsnedsättning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika funktionsnedsättningar och deras konsekvenser i människors liv.

text: – Förmåga att individanpassa alternativa kommunikationsvägar, pedagogiska arbetssätt, hjälpmedel och välfärdsteknologi för att möjliggöra individens delaktighet och självbestämmande. – Förmåga att genomföra olika insatser för att skapa goda livsvillkor för den enskilde. – Kunskaper om de normer och värderingar som har påverkat samhällsinsatser och synen på funktionsnedsättningar genom historien. – Förmåga att arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser som styr verksamhetsområdet.

text: Nivåer i ämnet funktionsförmåga och funktionsnedsättning

text: Nivå 1, 100 poäng. Betyg i funktionsförmåga och funktionsnedsättning som omfattar nivå 1 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i specialpedagogik som omfattar nivå 1. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Betyg i funktionsförmåga och funktionsnedsättning som omfattar nivå 2 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i specialpedagogik som omfattar nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: FUNK1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet funktionsförmåga och funktionsnedsättning på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Centrala begrepp inom området. – Fysiska, psykiska, sociala, neuropsykiatriska och intellektuella funktionsnedsättningar. – Konsekvenser i vardagen och i den dagliga livsföringen samt hur dessa påverkar livsvillkoren hos personer med funktionsnedsättningar. – Sexualitet och relationer. – Hur samspel kan främjas genom olika sätt att kommunicera, till exempel med hjälp av sinnesstimulering, tecken, föremål och bilder. – Pedagogiska arbetssätt och välfärdsteknologi som främjar delaktighet och självbestämmande. – Olika verksamheter, däribland daglig verksamhet. – Planering, genomförande, dokumentation och utvärdering av stöd- och hjälpinsatser till den enskilde utifrån biståndsbedömning. – Bemötande utifrån ett etiskt och inkluderande förhållningssätt. – Förebyggande arbete och rutiner för hantering av hot- och våldssituationer. – Hur normer och värderingar genom historien har påverkat synen på personer med funktionsnedsättning i Sverige. – Relevanta delar av

text: socialtjänstlagen

text: kopplat till verksamhetsområdet och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS).

text: Nivåkod: FUNK2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet funktionsförmåga och funktionsnedsättning på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Fysiska, psykiska, sociala, neuropsykiatriska och intellektuella funktionsnedsättningars påverkan på barns och ungas utveckling. – Identitetsutveckling och hur självbilden kan påverkas vid funktionsnedsättning. – Bemötande och hantering av problematiken runt sexualitet och relationer. – Olika specialpedagogiska hjälpmedel inom området. – Pedagogiska arbetssätt, metoder och förhållningssätt som främjar individens självbestämmande och möjlighet till utveckling. – Utanförskap i samband med funktionsnedsättning. – Olika verksamheter, däribland anpassad skola och andra anpassade utbildningar. – Planering, genomförande, dokumentation och utvärdering av stöd- och hjälpinsatser till den enskilde enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS), individuell plan och god man. – Faktorer i den inre och yttre miljön som underlättar människors möjligheter till ett aktivt deltagande i samhället. – Metoder för reflektion över egna och arbetslagets arbetsmetoder samt kommunikation och professionellt förhållningssätt. – Hur normer, värderingar och synsätt genom historien har påverkat dagens insatser från samhället inom funktionshinderområdet i Sverige. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland FN:s konvention om barnets rättigheter och FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning samt de intentioner som finns bakom lagarna.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om funktionsnedsättningar och deras konsekvenser för människors liv. Eleven använder alternativa kommunikationsvägar, hjälpmedel och teknologi på ett individanpassat, inkluderande och pedagogiskt sätt med viss 4 säkerhet.

text: Eleven genomför med viss skicklighet olika insatser för att skapa goda levnadsvillkor för människor med funktionsnedsättningar. Eleven visar godtagbara kunskaper om de normer och värderingar som har påverkat samhällsinsatser genom historien. Dessutom för eleven enkla resonemang om hur synen på funktionsnedsättningar har förändrats över tid. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom verksamhetsområdet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om funktionsnedsättningar och deras konsekvenser för människors liv. Eleven använder alternativa kommunikationsvägar, hjälpmedel och teknologi på ett individanpassat, inkluderande och pedagogiskt sätt med säkerhet. Eleven genomför med god skicklighet olika insatser för att skapa goda levnadsvillkor för människor med funktionsnedsättningar. Eleven visar goda kunskaper om de normer och värderingar som har påverkat samhällsinsatser genom historien. Dessutom för eleven utvecklade resonemang om hur synen på funktionsnedsättningar har förändrats över tid. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom verksamhetsområdet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om funktionsnedsättningar och deras konsekvenser för människors liv. Eleven använder alternativa kommunikationsvägar, hjälpmedel och teknologi på ett individanpassat, inkluderande och pedagogiskt sätt med god säkerhet. Eleven genomför med mycket god skicklighet olika insatser för att skapa goda levnadsvillkor för människor med funktionsnedsättningar. Eleven visar mycket goda kunskaper om de normer och värderingar som har påverkat samhällsinsatser genom historien. Dessutom för eleven välutvecklade resonemang om hur synen på funktionsnedsättningar har förändrats över tid. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom verksamhetsområdet.


text: Ämnesplanen för ämnet fysik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Fysik

text: Fysik är ett naturvetenskapligt ämne som har sitt ursprung i människans nyfikenhet och behov av att förstå sin omvärld. Det är till sin karaktär både undersökande och analytiskt. Fysiken ger en bild av världen med hjälp av modeller som beskriver allt ifrån materiens minsta beståndsdelar till universums expansion. Kunskaper i fysik kan bidra till såväl teknisk utveckling som hållbar resursanvändning.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet fysik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om fysikens lagar, begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder samt om fysikaliska samband och tillämpningar. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar ett naturvetenskapligt perspektiv på omvärlden och förståelse av vad som kan förklaras med naturvetenskap. Eleverna ska även ges möjlighet att lära sig att skilja mellan vetenskapliga och icke-vetenskapliga påståenden. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet, kreativitet och handlingsberedskap att påverka sitt liv och samhället. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att analysera och lösa fysikaliska problem med matematik som verktyg. Eleverna ska ges möjlighet att granska information och reflektera över frågor om energi, materia och hållbar utveckling. På så sätt ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att göra välgrundade val och diskutera samhälleliga och etiska frågor utifrån en naturvetenskaplig utgångspunkt. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att kommunicera kunskaper, slutsatser och ställningstaganden på olika sätt med hjälp av fysikens begrepp och uttrycksformer. Undervisningen ska behandla aktuell forskning och historisk utveckling inom fysiken och eleverna ska få reflektera över fysikens betydelse inom olika yrkesområden, för människors levnadsvillkor och för samhället i stort. Genom praktiskt arbete med experiment och laborationer ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att genomföra systematiska naturvetenskapliga undersökningar utifrån olika frågeställningar. På så sätt ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av naturvetenskapens karaktär och av hur naturvetenskaplig kunskap växer fram. I det praktiska arbetet ska eleverna få använda naturvetenskapliga metoder och olika typer av utrustning samt utveckla förmåga att arbeta på ett säkert sätt.

text: Undervisningen i ämnet fysik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om fysikens lagar, begrepp, modeller, teorier och samband. – Förmåga att använda kunskaper i fysik för att analysera och lösa ämnesrelaterade problem, granska information och kommunicera med ett naturvetenskapligt språk. – Förmåga att genomföra systematiska undersökningar med naturvetenskapliga arbetsmetoder.

text: – Kunskaper om fysikens betydelse för utveckling inom vetenskap och samhälle.

text: Nivåer i ämnet fysik

text: Nivå 1a1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper grundskolan ger eller motsvarande. Betyg i fysik som omfattar nivå 1a1 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg som omfattar nivå 1b. Nivå 1a2, 50 poäng, som bygger på nivå 1a1. Betyg i fysik som omfattar nivå 1a2 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg som omfattar nivå 1b. Nivå 1b, 150 poäng, som bygger på de kunskaper grundskolan ger eller motsvarande. Betyg i fysik som omfattar nivå 1b kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg som omfattar nivå 1a1 eller nivå 1a2. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1a2 eller nivå 1b.

text: Nivå 1a1, 100 poäng

text: Nivåkod: FYSK1A10X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet fysik på nivå 1a1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Krafter och rörelse

text: – Likformig och likformigt accelererad rätlinjig rörelse. Krafter och impuls som orsak till förändring av hastighet och rörelsemängd. – Vridmoment för att beskriva jämviktstillstånd. – Jämvikt och linjär rörelse i homogena gravitationsfält. – Tryck, tryckvariationer och Arkimedes princip. Allmänna gaslagen.

text: Energi, energiresurser och elektromagnetism

text: – Olika energiformer, däribland mekanisk energi och elektrisk energi. – Energiprincipen samt begreppen arbete, effekt och verkningsgrad för att beskriva omvandling, nyttjande och lagring av energi. – Elektrisk laddning och elektriska fält samt spänning, ström och resistans. Elektriska kretsar och tillämpningar. – Termisk energi, värme, temperatur och fasomvandlingar.

text: Universum, materien och strålning

text: – Huvuddragen i standardmodellen.

text: Fysiken i omvärlden

text: – Fysikens betydelse för vetenskap, individ och samhälle med exempel från historiska och aktuella händelser. – Frågor om etik och hållbar utveckling med koppling till fysik.

text: Fysikens arbetsmetoder

text: – Laborationer och experiment. Insamling av data från observationer, mätningar och simuleringar. Formulering av frågeställningar samt planering, riskbedömning och utförande av systematiska undersökningar. Bearbet-

text: Nivå 1a2, 50 poäng

text: Nivåkod: FYSK1A20X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet fysik på nivå 1a2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Krafter och rörelse

text: – Olika energiformer, däribland kärnenergi. – Energiprincipen, verkningsgrad och hållbar energiresursanvändning. – Huvuddragen inom det elektromagnetiska spektrumet.

text: Universum, materien och strålning

text: – Kärnreaktioner, fusion och fission, bindningsenergi och massaenergiekvivalensen. – Radioaktivt sönderfall, joniserande strålning, halveringstid, aktivitet och stråldos. Strålning tillämpad inom medicin och teknik.

text: Fysiken i omvärlden

text: Fysikens arbetsmetoder

text: – Laborationer och experiment. Insamling av data från observationer, mätningar och simuleringar. Formulering av frågeställningar samt planering, riskbedömning och utförande av systematiska undersökningar. Bearbetning av data, värdering av metod och resultat samt redovisning med olika uttrycksformer. – Beräkningar, regressionsanalys och analys av grafer. Storleksuppskattningar, enhetsanalys och mätnoggrannhet. – Fysikaliska och matematiska modeller som beskrivning av verkligheten. Modellers och teoriers giltighet och det experimentella arbetets betydelse för deras utveckling över tid. – Granskning av information och argumentation som rör fysik. Skillnader mellan vetenskapliga och icke-vetenskapliga påståenden.

text: Nivåkod: FYSK1B00X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet fysik på nivå 1b ska behandla följande centrala innehåll:

text: Krafter och rörelse

text: – Likformig och likformigt accelererad rätlinjig rörelse. Krafter och impuls som orsak till förändring av hastighet och rörelsemängd. – Vridmoment för att beskriva jämviktstillstånd. – Jämvikt och linjär rörelse i homogena gravitationsfält och elektriska fält. – Tryck, tryckvariationer och Arkimedes princip. Allmänna gaslagen.

text: – Olika energiformer, däribland mekanisk energi, elektrisk energi och kärnenergi. – Energiprincipen samt begreppen arbete, effekt och verkningsgrad för att beskriva omvandling, nyttjande och lagring av energi. Hållbar energiresursanvändning. – Huvuddragen inom det elektromagnetiska spektrumet. – Elektrisk laddning och elektriska fält samt spänning, ström och resistans. Elektriska kretsar och tillämpningar av dessa. – Termisk energi, värme, temperatur och fasomvandlingar.

text: Universum, materien och strålning

text: – Huvuddragen i standardmodellen. – Kärnreaktioner, fusion och fission, bindningsenergi och massaenergiekvivalensen. – Radioaktivt sönderfall, joniserande strålning, halveringstid, aktivitet och stråldos. Tillämpningar av strålning inom medicin och teknik.

text: Fysiken i omvärlden

text: Fysikens arbetsmetoder

text: – Laborationer och experiment. Insamling av data från observationer, mätningar och simuleringar. Formulering av frågeställningar samt planering, riskbedömning och utförande av systematiska undersökningar. Bearbetning av data, värdering av metod och resultat samt redovisning med olika uttrycksformer. – Beräkningar, regressionsanalys och analys av grafer. Storleksuppskattningar, enhetsanalys och mätnoggrannhet. – Fysikaliska och matematiska modeller som beskrivning av verkligheten. Modellers och teoriers giltighet samt det experimentella arbetets betydelse för deras utveckling över tid. – Granskning av information och argumentation som rör fysik. Skillnader mellan vetenskapliga och icke-vetenskapliga påståenden.

text: Nivåkod: FYSK2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet fysik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Krafter och rörelse

text: – Harmonisk svängning och centralrörelse samt tvådimensionell rörelse i gravitationsfält och i elektriska fält. – Elektriska laddningars rörelse i magnetiska och elektriska fält. – Vågrörelser och deras utbredning samt brytning, diffraktion och interferens. Stående vågor och resonans. Tillämpningar inom akustik. – Einsteins beskrivning av rörelse och energi vid höga hastigheter.

text: – Elektriska och magnetiska fält samt samband mellan dessa. Induktion samt tillämpningar av växelström i generatorer och transformatorer. – Våg- och partikelbeskrivning av elektromagnetisk strålning och materia. Fotoelektrisk effekt, fotonbegreppet och våg-partikeldualism. – Temperaturstrålning och strålningsbalans, däribland jordens strålningsbalans. – Fysikaliska principer bakom tekniska tillämpningar, till exempel inom kommunikations- och medicinteknik. Elektromagnetiska fält i omgivningen.

text: Universum, materien och strålning

text: – Huvuddragen i universums utveckling och struktur, till exempel stjärnbildning och exoplaneter. – Metoder för undersökning av universum. Elektromagnetisk strålning från stjärnor och interstellära rymden. – Atomers elektronstruktur samt absorptions- och emissionsspektra.

text: Fysiken i omvärlden

text: Fysikens arbetsmetoder

text: – Laborationer och experiment. Insamling av data från observationer, mätningar och simuleringar. Formulering av frågeställningar, samt planering, riskbedömning och utförande av systematiska undersökningar. Bearbetning av data, värdering av metod och resultat samt redovisning med olika uttrycksformer. – Beräkningar, regressionsanalys och analys av grafer. Storleksuppskattningar, enhetsanalys, mätnoggrannhet och felberäkningar. – Fysikaliska och matematiska modeller som beskrivning av verkligheten. Modellers och teoriers giltighet och det experimentella arbetes betydelse för deras utveckling över tid. – Granskning av information och argumentation som rör fysik. Skillnader mellan vetenskapliga och icke-vetenskapliga påståenden.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om fysikens lagar, begrepp, modeller och teorier och ger enkla förklaringar av fysikaliska samband. Eleven analyserar och löser enkla fysikaliska problem. Dessutom kommunicerar eleven i frågor som rör fysik med godtagbar naturvetenskaplig underbyggnad och med användning av ämnesspecifika begrepp och uttrycksformer. Eleven planerar och genomför naturvetenskapliga undersökningar på ett riskmedvetet och i huvudsak systematiskt sätt. Eleven redovisar sina undersökningar och för enkla resonemang om metod och resultat. Eleven för enkla resonemang om fysiken som vetenskap och dess betydelse för människors levnadsvillkor och samhällsutvecklingen.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om fysikens lagar, begrepp, modeller och teorier och ger utvecklade förklaringar av fysikaliska samband. Eleven analyserar och löser relativt komplexa fysikaliska problem. Dessutom kommunicerar eleven i frågor som rör fysik med god naturvetenskaplig underbyggnad och med användning av ämnesspecifika begrepp och uttrycksformer. Eleven planerar och genomför naturvetenskapliga undersökningar på ett riskmedvetet och systematiskt sätt. Eleven redovisar sina undersökningar och för utvecklade resonemang om metod och resultat. Eleven för utvecklade resonemang om fysiken som vetenskap och dess betydelse för människors levnadsvillkor och samhällsutvecklingen.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om fysikens lagar, begrepp, modeller och teorier och ger välutvecklade förklaringar av fysikaliska samband.

text: Eleven analyserar och löser komplexa fysikaliska problem. Dessutom kommunicerar eleven i frågor som rör fysik med mycket god naturvetenskaplig underbyggnad och med användning av ämnesspecifika begrepp och uttrycksformer. Eleven planerar och genomför naturvetenskapliga undersökningar på ett riskmedvetet, systematiskt och ändamålsenligt sätt. Eleven redovisar sina undersökningar och för välutvecklade resonemang om metod och resultat. Eleven för välutvecklade resonemang om fysiken som vetenskap och dess betydelse för människors levnadsvillkor och samhällsutvecklingen.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet fysik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Bilaga

text: Fysik

text: Ämnets syfte

text: Nivåer i ämnet fysik

text: Nivå 1a1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper grundskolan ger eller motsvarande. Betyg i fysik som omfattar nivå 1a1 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg som omfattar nivå 1b. Nivå 1a2, 50 poäng, som bygger på nivå 1a1. Betyg i fysik som omfattar nivå 1a2 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg som omfattar nivå 1b. Nivå 1b, 150 poäng, som bygger på de kunskaper grundskolan ger eller motsvarande. Betyg i fysik som omfattar nivå 1b kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg som omfattar nivå 1a1 eller 1a2. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1a2 eller 1b.

text: Nivå 1a1, 100 poäng

text: Nivåkod: FYSK1A10X

text: Centralt innehåll

text: Krafter och rörelse

text: Universum, materien och strålning

text: – Huvuddragen i standardmodellen.

text: Fysiken i omvärlden

text: Fysikens arbetsmetoder

text: Nivå 1a2, 50 poäng

text: Nivåkod: FYSK1A20X

text: Centralt innehåll

text: Krafter och rörelse

text: Universum, materien och strålning

text: Fysiken i omvärlden

text: Fysikens arbetsmetoder

text: – Laborationer och experiment. Insamling av data från observationer, mätningar och simuleringar. Formulering av frågeställningar samt planering, riskbedömning och utförande av systematiska undersökningar. Bearbetning av data, värdering av metod och resultat samt redovisning med olika uttrycksformer. – Beräkningar, regressionsanalys och analys av grafer. Storleksuppskattningar, enhetsanalys och mätnoggrannhet. – Fysikaliska och matematiska modeller som beskrivningar av verkligheten. Modellers och teoriers giltighet och det experimentella arbetets betydelse för deras utveckling över tid. – Granskning av information och argumentation som rör fysik. Skillnader mellan vetenskapliga och icke-vetenskapliga påståenden.

text: Nivåkod: FYSK1B00X

text: Centralt innehåll

text: Krafter och rörelse

text: Universum, materien och strålning

text: Fysiken i omvärlden

text: Fysikens arbetsmetoder

text: – Laborationer och experiment. Insamling av data från observationer, mätningar och simuleringar. Formulering av frågeställningar samt planering, riskbedömning och utförande av systematiska undersökningar. Bearbetning av data, värdering av metod och resultat samt redovisning med olika uttrycksformer. – Beräkningar, regressionsanalys och analys av grafer. Storleksuppskattningar, enhetsanalys och mätnoggrannhet. – Fysikaliska och matematiska modeller som beskrivningar av verkligheten. Modellers och teoriers giltighet samt det experimentella arbetets betydelse för deras utveckling över tid. – Granskning av information och argumentation som rör fysik. Skillnader mellan vetenskapliga och icke-vetenskapliga påståenden.

text: Nivåkod: FYSK2000X

text: Centralt innehåll

text: Krafter och rörelse

text: Universum, materien och strålning

text: Fysiken i omvärlden

text: Fysikens arbetsmetoder

text: – Laborationer och experiment. Insamling av data från observationer, mätningar och simuleringar. Formulering av frågeställningar, samt planering, riskbedömning och utförande av systematiska undersökningar. Bearbetning av data, värdering av metod och resultat samt redovisning med olika uttrycksformer. – Beräkningar, regressionsanalys och analys av grafer. Storleksuppskattningar, enhetsanalys, mätnoggrannhet och felberäkningar. – Fysikaliska och matematiska modeller som beskrivningar av verkligheten. Modellers och teoriers giltighet och det experimentella arbetes betydelse för deras utveckling över tid. – Granskning av information och argumentation som rör fysik. Skillnader mellan vetenskapliga och icke-vetenskapliga påståenden.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet fysik – fördjupning i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet fysik – fördjupning finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Fysik – fördjupning

text: Fysik är ett naturvetenskapligt ämne som har sitt ursprung i människans nyfikenhet och behov av att förstå sin omvärld. Det är till sin karaktär både undersökande och analytiskt. Fysiken ger en bild av världen med hjälp av modeller som beskriver allt ifrån materiens minsta beståndsdelar till universums expansion. Ämnet fysik – fördjupning ger fördjupning inom några av fysikens områden.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet fysik – fördjupning ska syfta till att eleverna utvecklar fördjupade kunskaper om fysikens lagar, begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder samt om fysikaliska samband och tillämpningar. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet, kreativitet och handlingsberedskap att påverka sitt liv och samhället. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar fördjupad förmåga att analysera och lösa fysikaliska problem med matematiken som verktyg. Eleverna ska ges möjlighet att granska information samt analysera och pröva antaganden med koppling till fysikens kunskapsfält, vetenskapliga arbetsmetoder och hållbar utveckling. På så sätt ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att göra välgrundade val och diskutera samhälleliga och etiska frågor utifrån en naturvetenskaplig utgångspunkt. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att kommunicera kunskaper, slutsatser och ställningstaganden på olika sätt med hjälp av fysikens begrepp och uttrycksformer. Undervisningen ska behandla aktuell forskning och historisk utveckling inom fysiken och eleverna ska få reflektera över fysikens betydelse inom olika yrkesområden, för människors levnadsvillkor och för samhället i stort. Genom praktiskt arbete med experiment och laborationer ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att genomföra systematiska naturvetenskapliga undersökningar utifrån olika frågeställningar. På så sätt ska eleverna ges möjlighet att utveckla sin förståelse av naturvetenskapens karaktär och av hur naturvetenskaplig kunskap växer fram. I det praktiska arbetet ska eleverna få använda naturvetenskapliga metoder och olika typer av utrustning samt utveckla sin förmåga att arbeta på ett säkert sätt.

text: Undervisningen i ämnet fysik – fördjupning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om fysikens lagar, begrepp, modeller, teorier och samband. – Förmåga att använda kunskaper i fysik för att analysera och lösa ämnesrelaterade problem, granska information och kommunicera med ett naturvetenskapligt språk. – Förmåga att genomföra systematiska undersökningar med naturvetenskapliga arbetsmetoder. – Kunskaper om fysikens betydelse för utveckling inom vetenskap och 2 samhälle.

text: Nivåer i ämnet fysik – fördjupning

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 2 i ämnet fysik.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: FYSF1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet fysik – fördjupning på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: – Krafter, rörelse, energi och elektromagnetism, till exempel rörelse med luft- och vätskemotstånd, stötar i två dimensioner, rotationsrörelse, dämpad svängningsrörelse, växelströmskretsar, akustik, elektromagnetiska vågor och speciella relativitetsteorin.

text: Materia och material

text: – Mikroskopiska modeller för beskrivning av materia, till exempel materians våg–partikeldualism, partikel-i-låda, Heisenbergs obestämdhetsrelation, atomorbitaler, Pauliprincipen och partikelmodell för ideala gaser. – Tillämpningar av kvantfysik och fasta tillståndets fysik, till exempel laser, halvledarelektronik och modern materialteknik.

text: Modellering och simulering

text: – Undersökande arbete med datorbaserad numerisk simulering. Avgränsning och studier av problem med hjälp av fysikaliska resonemang och matematisk modellering.

text: Fysikens arbetsmetoder

text: – Laborationer och experiment. Insamling av data från observationer, mätningar och simuleringar. Formulering av frågeställningar samt planering, riskbedömning och utförande av systematiska undersökningar. Bearbetning av data, beräkningar, matematisk modellering och redovisning med olika uttrycksformer. Värdering av metod och resultat, analys av felkällor och beräkning av mätfel. – Granskning av information och argumentation som rör fysik. Skillnader mellan vetenskapliga och icke-vetenskapliga påståenden.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om fysikens lagar, begrepp, modeller och teorier och ger välutvecklade förklaringar av fysikaliska samband. Eleven analyserar och löser komplexa fysikaliska problem. Dessutom kommunicerar eleven i frågor som rör fysik med mycket god naturvetenskaplig underbyggnad och med användning av ämnesspecifika begrepp och uttrycksformer. Eleven planerar och genomför naturvetenskapliga undersökningar på ett riskmedvetet, systematiskt och ändamålsenligt sätt. Eleven redovisar sina undersökningar och för välutvecklade resonemang om metod och resultat. Eleven för välutvecklade resonemang om fysiken som vetenskap och dess betydelse för människors levnadsvillkor och samhällsutvecklingen.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet fysisk teater
i gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet fysisk teater finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Fysisk teater

text: Fysisk teater handlar om mötet mellan aktörer och publik, här och nu, med utgångspunkt i fysiska teatertraditioner och uttrycksmedel. Ämnet fysisk teater behandlar olika former av fysisk gestaltning, till exempel mim, clown och mask. Med hjälp av begrepp, teorier och metoder från dessa konstnärliga uttrycksformer skapas förståelse av rörelsebaserad scenkonst.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet fysisk teater ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om och färdigheter i fysisk teater, såsom fysisk gestaltning, kropps- och rörelsemedvetenhet samt olika typer av publikkontakt. Centralt i all teater är gestaltning och kommunikation. Genom undervisningen ska eleverna därför ges möjlighet att utveckla förmåga att gestalta med kropp och röst och att kommunicera med teaterns olika uttrycksmedel, med fokus på fysiska uttryck och rörelse. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur teaterns tre hörnpelare berättelsen, berättaren och rummet samverkar. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om fysisk teater i ett samtida och historiskt perspektiv. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att genom sina kunskaper om och färdigheter i teaterämnen aktivt bidra till ett rikt kulturliv i samhället. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av teater som kollektiv konstart. Därför ska eleverna ges möjlighet att utveckla ansvarskänsla, initiativförmåga och lyhördhet. Undervisningen ska också betona en jämställd och inkluderande arbetsmiljö med utgångspunkt i tillit, samtycke och trygghet. Teater som konstform undersöker, ställer frågor och berättar om vad det är att vara människa i olika kontexter. Därför ska undervisningen stimulera elevernas nyfikenhet på människans beteenden, drivkrafter och livsvillkor. Undervisningen ska utgå från elevernas kreativitet och stimulera konstnärligt skapande och berättande. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att med användning av områdets begrepp diskutera teaterns roll i samhället, såsom dess möjlighet att beröra och påverka människor. Genom det gestaltande arbetet ska eleverna ges möjlighet att enskilt och tillsammans med andra reflektera över sitt eget och gruppens skapande. Undervisningen ska varva praktiska moment med teoretiska och ge eleverna möjlighet att uppleva, analysera och tolka olika fysiska teaterformer.

text: Undervisningen i ämnet fysisk teater ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Färdigheter i att använda kropp och rörelse som sceniska uttrycksmedel. – Färdigheter i att använda sceniska uttrycksmedel i kommunikationen med en publik. – Förmåga att samarbeta i grupp och samspela i gestaltning. – Kunskaper om fysisk teater ur ett samtida och historiskt perspektiv.

text: – Förmåga att analysera och tolka olika sceniska gestaltningar, med användning av olika begrepp inom området. – Förmåga att reflektera över det egna skapandet.

text: Nivåer i ämnet fysisk teater

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: FYSI1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet fysisk teater på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Gestaltning med fysiska tekniker till exempel mim, clown och mask. – Avspänningstekniker och fysisk träning för en ökad rörelse- och kroppsmedvetenhet. – Hur de fysiska teaterformerna kommunicerar med publik. – Samarbete och samspel med fokus på tillit, initiativförmåga, lyhördhet och kreativitet. – Teaterformer från olika kulturer och tider där det fysiska uttrycket betonas. – Begrepp för analys av fysisk teater, till exempel rörelse, kraft, rum och tid. – Analys och tolkning av sceniska gestaltningar med fokus på fysiska uttryck. – Reflektion över det egna skapandet, individuellt och i grupp, med fokus på fysisk gestaltning.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven gestaltar med godtagbart resultat enkla uttryck med kropp och rörelse. Eleven använder med viss säkerhet fysiska uttrycksmedel för att kommunicera med en publik. Eleven både samarbetar i grupp och samspelar i gestaltning med viss säkerhet. Eleven visar godtagbara kunskaper om någon form av fysisk teater.

text: Eleven gör enkla analyser och tolkningar av sceniska gestaltningar med fokus på olika fysiska uttryck, med användning av relevanta begrepp. Eleven reflekterar över och diskuterar översiktligt det egna skapandet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven gestaltar med gott resultat genomarbetade uttryck med kropp och rörelse. Eleven använder med säkerhet fysiska uttrycksmedel för att kommunicera med en publik. Eleven både samarbetar i grupp och samspelar i gestaltning med säkerhet. Eleven visar goda kunskaper om någon form av fysisk teater. Eleven gör utvecklade analyser och tolkningar av sceniska gestaltningar med fokus på olika fysiska uttryck, med användning av relevanta begrepp. Eleven reflekterar över och diskuterar utförligt det egna skapandet.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven gestaltar med mycket gott resultat väl genomarbetade uttryck med kropp och rörelse. Eleven använder med god säkerhet fysiska uttrycksmedel för att kommunicera med en publik. Eleven både samarbetar i grupp och samspelar i gestaltning med god säkerhet. Eleven visar mycket goda kunskaper om någon form av fysisk teater. Eleven gör utvecklade och nyanserade analyser och tolkningar av sceniska gestaltningar med fokus på olika fysiska uttryck, med användning av relevanta begrepp. Eleven reflekterar över och diskuterar utförligt och nyanserat det egna skapandet.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet företagsekonomi
i gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet företagsekonomi finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Företagsekonomi

text: Företagande och ett konkurrenskraftigt näringsliv är grundläggande förutsättningar för länders ekonomiska utveckling och välstånd. Ämnet företagsekonomi behandlar företagande i vid bemärkelse och belyser såväl ekonomiska som sociala och miljömässiga aspekter. I ämnet ingår marknadsföring, ledarskap och organisation, redovisning och kalkylering samt entreprenörskap.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet företagsekonomi ska syfta till att eleverna utvecklar förståelse av företagens roll och villkor i samhället, historiskt och i nutid. Här ingår företagens ansvar för hållbar utveckling samt ekonomiskt beslutsfattande i relation till demokratiska värderingar, etik och jämställdhet. Demokratiska rättsstater och socialt ansvarstagande företag är grundläggande för en socialt hållbar utveckling. Klimat- och miljöpåverkan samt snabb teknisk utveckling ställer krav på åtgärder som främjar en grön omställning. I detta skifte har företagen en nyckelroll. Undervisningen ska därför bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hållbart företagande. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av företagande samt kunskaper om lagar och andra bestämmelser som påverkar företagens verksamhet. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om företagens styrning och ledning samt om företagsekonomiska teorier och metoder. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur affärsidéer kan förverkligas samt om hur företag kan startas och drivas. Vidare ska undervisningen stimulera elevernas kreativitet, innovationstänkande och lust att omsätta idéer i praktisk verksamhet. Företagsekonomi handlar om ekonomiska strategier som på olika sätt påverkar våra liv. Undervisningen ska därför ge eleverna möjlighet att utveckla intresse för ekonomiska frågor och vilja att söka ny kunskap inom området. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att analysera och diskutera företagsekonomiska frågeställningar.

text: Undervisningen i ämnet företagsekonomi ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om företagens roll i samhällsutvecklingen samt om hållbart företagande. – Kunskaper om lagar och andra bestämmelser som styr företagens verksamhet. – Kunskaper om företagande. – Förmåga att använda metoder inom kalkylering och redovisning. – Kunskaper om företagens styrning, ledning och organisation.

text: Nivåer i ämnet företagsekonomi

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: FOET1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet företagsekonomi på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Företagens roll och villkor i samhället i fråga om samhällsnytta och samhällsansvar, däribland företagens roll och ansvar i arbetet för hållbar utveckling samt principer för enskilda företags ansvarstagande. Grundläggande begrepp inom området hållbar utveckling. – Introduktion till lagar och andra bestämmelser som styr företagens agerande inom olika områden. – Hur företag kan startas och drivas samt affärsidéns utformning och betydelse. – Grundläggande metoder inom marknadsföring. – Hur ett företag kan finansiera sin verksamhet. Olika finansieringsformer. – Grundläggande kalkylering och lönsamhetsberäkning. – Grundläggande budgeteringsformer och bokföring. – Digitala verktyg för kalkylering och redovisning. – Olika metoder för att leda och organisera en verksamhet för att nå uppsatta mål. Hur verksamheten kan ledas och organiseras med etisk medvetenhet och demokratiska värderingar som grund. Hur jämställdhet i arbetslivet kan främjas. – Olika typer av företag och företagsformer.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: FOET2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet företagsekonomi på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Företagens roll och villkor i samhället i fråga om samhällsnytta och samhällsansvar i nutiden samt ur ett historiskt perspektiv. Betydelsen av hållbart företagande för miljö, samhälle och företag. – Internationella målsättningar och överenskommelser inom området hållbar utveckling. – Lagar och andra bestämmelser som styr företagens agerande inom olika områden. – Affärsidéns utformning och betydelse samt affärsplanens funktion. – Metoder för att marknadsföra ett företags varor eller tjänster.

text: – Budgetering, kalkylering och lönsamhetsberäkning. Ett företags olika typer av kapitalbehov med utgångspunkt i affärsplanens mål och strategier samt hur ett företag kan finansiera sin verksamhet. Att identifiera och värdera olika alternativ för finansiering av kapitalbehov samt bedöma hur vald finansiering påverkar företagets lönsamhet och finansiella balans. – Redovisning, räkenskapsanalys och bokslut. – Digitala verktyg för kalkylering och redovisning. – Hur olika funktioner inom ett företag kan styras, organiseras och samordnas för att nå uppsatta mål. Ledarskap och organisation med demokratiska värderingar och etisk medvetenhet som grund samt med fokus på jämställdhet i arbetslivet.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: FOET3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet företagsekonomi på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Företagens roll och villkor i samhället i fråga om samhällsnytta och samhällsansvar med fokus på betydelsen av hållbart företagande för miljö- och klimatpåverkan, människors levnadsvillkor och mänskliga rättigheter samt för företagens utveckling och lönsamhet. – Internationella målsättningar och överenskommelser inom området hållbar utveckling. – Lagar och andra bestämmelser som styr företagens agerande inom olika områden. – Affärsplanens funktion och uppbyggnad. – Hur affärsidéer, marknads- och säljplaner kan utformas utifrån en analys av marknad, målgrupp och ett företags förutsättningar. – Metoder för marknadsföring av ett företags varor eller tjänster. – Budgetering och kalkylering med utgångspunkt i affärsplanens mål och strategi genom formulering av konkreta och mätbara mål som kan följas upp. Att välja kalkylmetod och relevant information som underlag för kalkyler samt att bedöma kalkylresultatens användbarhet i en beslutssituation. – Redovisning, räkenskapsanalys och bokslut. – Digitala verktyg för kalkylering och redovisning. – Hur ett företag kan finansiera sin verksamhet. Beräkning av kapitalbehov utifrån analys av olika finansiella nyckeltal, däribland soliditet och likviditet. Digital teknik för beräkning, simulering och uppbyggnad av kalkylmodeller. – De finansiella marknaderna och de finansiella institutionerna samt deras roll och funktion. – Metoder och teorier som används i företagens ledning, styrning och organisation. Ledarskap och organisation med demokratiska värderingar, jämställdhet och etisk medvetenhet som grund.

text: – Hur företagsekonomiska problem kan identifieras och analyseras. Analys av ett företagsekonomiskt problem med utgångspunkt i individens, företagets eller samhällets perspektiv och med hjälp av företagsekonomiska teorier.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för företagens roll i samhällsutvecklingen och deras ansvar för hållbar utveckling. Eleven visar godtagbara kunskaper om lagar och andra bestämmelser som styr företagens verksamhet. Eleven visar godtagbara kunskaper om företagande. Eleven använder metoder inom kalkylering och redovisning på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven visar godtagbara kunskaper om företagens styrning, ledning och organisation.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för företagens roll i samhällsutvecklingen och deras ansvar för hållbar utveckling. Eleven visar goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser som styr företagens verksamhet. Eleven visar goda kunskaper om företagande. Eleven använder metoder inom kalkylering och redovisning på ett fungerande sätt. Eleven visar goda kunskaper om företagens styrning, ledning och organisation.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för företagens roll i samhällsutvecklingen och deras ansvar för hållbar utveckling. Eleven visar mycket goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser som styr företagens verksamhet. Eleven visar mycket goda kunskaper om företagande. Eleven använder metoder inom kalkylering och redovisning på ett väl fungerande sätt. Eleven visar mycket goda kunskaper om företagens styrning, ledning och organisation.


text: Ämnesplanen för ämnet geografi finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Geografi

text: Geografisk kunskap har sitt ursprung i människans behov av att upptäcka och förstå sin omvärld. Ämnet geografi är tvärvetenskapligt och integrerar naturvetenskap och samhällsvetenskap utifrån rumsliga perspektiv. Studier i geografi ger kunskaper om processer på jorden, föränderliga och varierande livsmiljöer samt människors livsvillkor på olika platser. Med kunskaper i geografi får människor redskap att förstå komplexa system på jorden. Denna förståelse är central i arbetet för en hållbar utveckling.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet geografi ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att analysera samband mellan natur, människa och samhälle på olika platser på jorden. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om naturprocesser och människans verksamheter, hur de är integrerade och påverkar varandra samt hur natur- och kulturlandskap formas över tid. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om bakgrunden till skilda klimat och orsaker till klimatförändringarna. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om befolkningsutveckling och livsvillkor i olika samhällen lokalt, regionalt och globalt. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att analysera risker för naturkatastrofer, samhällens sårbarhet och anpassningsmöjligheter på olika platser. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att analysera och reflektera över vår tids och framtidens globala utmaningar som rör nyttjande av naturresurser, intressekonflikter, geopolitik och globalisering. Vidare ska eleverna ges möjlighet att analysera frågor kopplade till hållbar utveckling och hållbar samhällsplanering där ekologiska, sociala, ekonomiska och etiska perspektiv integreras. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om vetenskapliga förklaringar till klimatförändringarna och deras konsekvenser för samhället. Eleverna ska ges möjlighet att analysera samband mellan natur och människa för att kunna värdera olika lösningar och utveckla handlingsberedskap i aktuella frågor. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att använda geografiska begrepp, modeller, metoder och verktyg för att studera rumsliga förhållanden, mönster och processer. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att formulera geografiska frågor och göra rumsliga analyser av omvärlden för att därigenom utveckla förståelse av hur geografisk kunskap produceras och hur geografisk information används i samhället.

text: Undervisningen i ämnet geografi ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om geografiska förhållanden, mönster och processer på olika skalnivåer.

text: – Förmåga att analysera samband mellan natur, människa och samhälle i frågor som rör intressekonflikter, hållbar utveckling och pågående klimatförändringar. – Förmåga att använda geografiska begrepp, modeller, metoder och verktyg för att undersöka geografiska frågor och presentera resultaten.

text: Nivåer i ämnet geografi

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper grundskolan ger eller motsvarande. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: GEOG1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet geografi på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Jordens geologiska uppbyggnad och geosystem, däribland endogena och exogena processer och hur de formar och förändrar jordytan. – Fördelning av naturresurser och konsekvenser av människors nyttjande av dem. – Faktorer och processer som påverkar klimatet på global och regional nivå, samt klimatklassificering. – Globalisering i relation till konsumtionsmönster och produktionsmönster på olika platser i världen. – Befolkningsutveckling över tid, till exempel den demografiska transitionen, migration och urbaniseringsprocesser. – Hur naturprocesser och mänskliga verksamheter påverkar olika samhällens sårbarhet och resiliens. – Aktuella intressekonflikter, till exempel om geopolitik, resurstillgångar och befolkningsfrågor. – Hur ekologiska, sociala, ekonomiska och etiska perspektiv är integrerade med varandra i frågor som rör hållbar utveckling på olika platser och utifrån olika skalnivåer. Betydelsen av jämlikhet och jämställdhet i arbetet för hållbar utveckling. – Mänsklig påverkan på klimatet. Konsekvenser av klimatförändringarna på olika platser. – Hållbar samhällsplanering och beredskap kopplat till framtidsfrågor, till exempel klimatanpassning, mat-, vatten- och energiförsörjning. – Tillämpning av geografiska begrepp och modeller i resonemang och analys. – Användning av geografiska verktyg, däribland analoga och digitala kartor, satellitbilder, statistik och geografiska informationssystem (GIS), vid undersökningar av geografiska förhållanden, mönster och processer. Källkritisk analys av geografisk information.

text: – Användning av geografiska metoder, till exempel fältstudier, laborationer och exkursioner, för att samla in, tolka, analysera och presentera geografisk information och besvara geografiska frågor.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: GEOG2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet geografi på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Hur naturprocesser påverkar livsvillkor på olika platser, till exempel tillgång till odlingsbar mark, sötvatten och energi. – Hur människan påverkar och omvandlar natur- och kulturlandskap genom nyttjande av naturresurser och vilka konsekvenser det kan medföra. – Globalisering, lokalisering och spridning av mänskliga verksamheter kopplat till socioekonomisk utveckling på olika platser i världen. – Olika samhällens sårbarhet, handlingsberedskap och resiliens i förhållande till naturkatastrofer. – Analys av aktuella intressekonflikter på olika platser med utgångspunkt i samband mellan natur, människa och samhälle. – Arbete i olika samhällssektorer med hållbar samhällsplanering, däribland klimatanpassning och systemförändringar på global, regional och lokal nivå. – Konsekvenser av klimatförändringarna i relation till geografiskt läge och förutsättningar att minska utsläppen av växthusgaser på olika platser i världen. – Tillämpning av geografiska begrepp och modeller i resonemang och analys. – Användning av geografiska verktyg, däribland analoga och digitala kartor, satellitbilder, statistik och geografiska informationssystem (GIS), vid undersökningar av geografiska förhållanden, mönster och processer. Källkritisk analys av geografisk information. – Användning av geografiska metoder, till exempel fältstudier, laborationer och exkursioner samt användning av GIS för att samla in, tolka, analysera och presentera geografisk information och besvara geografiska frågor.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om geografiska förhållanden, mönster och processer på olika skalnivåer. Eleven för enkla resonemang om samband mellan natur, människa och samhälle i frågor som rör intressekonflikter, hållbar utveckling och pågående klimatförändringar. Eleven använder med viss säkerhet geografiska begrepp, modeller, metoder och verktyg för att undersöka geografiska frågor och presentera resultaten.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om geografiska förhållanden, mönster och processer på olika skalnivåer. Eleven för välgrundade resonemang om samband mellan natur, människa och samhälle i frågor som rör intressekonflikter, hållbar utveckling och pågående klimatförändringar. Eleven använder med säkerhet geografiska begrepp, modeller, metoder och verktyg för att undersöka geografiska frågor och presentera resultaten.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om geografiska förhållanden, mönster och processer på olika skalnivåer. Eleven för välgrundade och nyanserade resonemang om samband mellan natur, människa och samhälle i frågor som rör intressekonflikter, hållbar utveckling och pågående klimatförändringar. Eleven använder med god säkerhet geografiska begrepp, modeller, metoder och verktyg för att undersöka geografiska frågor och presentera resultaten.

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet geografi i gymnasieskolan
och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial
nivå

text: Bilaga

text: Geografi

text: Ämnets syfte

text: Nivåer i ämnet geografi

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på grundskolans kunskaper eller motsvarande. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: GEOG1000X

text: Centralt innehåll

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: GEOG2000X

text: Centralt innehåll

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet jakt och viltvård i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet jakt och viltvård finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Jakt och viltvård

text: Ämnet jakt och viltvård behandlar hållbar förvaltning av viltstammar. En strategisk viltförvaltning tar hänsyn till ekologiska såväl som ekonomiska värden och bidrar till ett långsiktigt hållbart skogs- och viltbruk. I ämnet jakt och viltvård behandlas viltvård och förvaltning av vilt samt viltets biologi och livsmiljö. I ämnet behandlas också olika jaktmetoder samt livsmedelshantering och livsmedelshygien.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet jakt och viltvård ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper för yrkesarbete inom viltvård och viltförvaltning. En hållbar viltförvaltning bygger på förståelse av skogen som ekosystem och samspelet mellan natur och människa. I undervisningen ska eleverna därför ges möjlighet att utveckla kunskaper om växter, djur och ekologiska samband i olika biotoper samt om skogens och jordbrukslandskapets olika värden och hur dessa kan samförvaltas och utvecklas. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att inventera viltbestånd samt planera och genomföra viltvårdande åtgärder. Genom undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla kunskaper om jaktvapen, ballistik och skytte samt förmåga att genomföra arbetsuppgifter inom jakt och jaktledning på ett yrkesmässigt, etiskt och säkert sätt. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar förmåga att tillvarata och hantera livsmedel i samband med jakt. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller viltförvaltning och jakt. Genom fältstudier och ett undersökande arbetssätt ska eleverna ges möjlighet att studera växter och djur samt djurs naturliga beteenden och livsvillkor. Genom praktiska övningar ska eleverna ges möjlighet att tillämpa arbetsmetoder och tekniker i skog och mark.

text: Undervisningen i ämnet jakt och viltvård ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om djur och växter i olika biotoper samt om viltvård och hållbar viltförvaltning. – Förmåga att utföra arbetsuppgifter inom jakt och viltvård på ett ergonomiskt, etiskt och säkert sätt samt att använda och vårda utrustning. – Kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Nivåer i ämnet jakt och viltvård

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivåkod: JAKT1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet jakt och viltvård på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Hållbar viltförvaltning

text: – Vanliga svenska viltarter, deras behov och naturliga beteenden. – Växter och djur i olika biotoper samt artkännedom. – Viltskador på skog och produktionsgrödor samt förebyggande åtgärder. – Jakt och jaktmetoder samt jaktens historiska utveckling i Sverige.

text: Arbetsuppgifter

text: – Tolkning av viltvårdsplaner. – Metoder för inventering av vilt. – Viltvårdsåtgärder, till exempel anläggning av viltåkrar och planteringar, halvfällning av asp samt stödutfodring. – Tillverkning av redskap och anordningar som används inom jakt och viltvård, till exempel jakttorn, fällor och utfodringsautomater. – Användning av tekniska hjälpmedel, däribland optiska riktmedel. – Jaktvapen och ammunition, deras konstruktion och användning. – Övningsskytte samt säker hantering av jaktvapen och ammunition. – Tillvaratagande av fällt vilt.

text: Arbetsmiljö, säkerhetsfrågor och bestämmelser

text: – Arbetsmiljö, ergonomi och säkerhet i samband med jakt och viltvård. – Första hjälpen. – Etiska ställningstaganden i samband med jakt och viltvård. – Lagar och andra bestämmelser som gäller jakt och viltvård, till exempel jaktlagstiftning och miljölagstiftning.

text: Nivå 2, 200 poäng

text: Nivåkod: JAKT2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet jakt och viltvård på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Hållbar viltförvaltning

text: – Svenska viltarter, deras utbredning samt faktorer som påverkar viltstammarnas utveckling. – Växtarter och djurarter i olika biotoper samt viltets roll i ekosystemen. – Vanliga sjukdomar och skador hos vilt. – Viltförvaltningens betydelse för jord- och skogsbruket.

text: Arbetsuppgifter

text: – Viltvårdsplanering och dokumentation innefattande viltinventering, beskrivning av åtgärder samt ekonomiska kalkyler. – Genomförande och utvärdering av planerade viltvårdsåtgärder. – Jaktledning och arbetsuppgifter i samband med jakt. 3

text: – Jakthundar, lämpliga raser och träning av jakthundar. – Användning av tekniska hjälpmedel i samband med jakt och viltvård, däribland utrustning för orientering och kommunikation. – Hagel- och kulballistik samt skott och skottverkan. – Övningsskytte på fasta och rörliga mål i olika ljus- och väderförhållanden. – Tillvaratagande och styckning av vilt samt livsmedelshygien.

text: – Arbetsmiljö, ergonomi och säkerhet i samband med aktuella arbetsuppgifter. – Säkerhet i samband med hantering av jaktvapen samt organisatoriska säkerhetsrutiner i samband med jakt. – Etiska ställningstaganden i samband med jakt och viltvård. – Lagar och andra bestämmelser som gäller jakt och viltvård samt livsmedelshantering.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: JAKT3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet jakt och viltvård på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Hållbar viltförvaltning

text: – Ekologiska samband i olika biotoper, till exempel markfauna, näringsvävar och brandens betydelse för ekosystemen. – Svenska samt invasiva viltarter och deras påverkan på ekosystemen. – Skogs- och jordbrukets påverkan på viltfaunan. – Viltvårdens samspel med biologisk mångfald och hållbar utveckling. – Urban viltvård och viltförvaltning. – Sjukdomar i viltpopulationer. – Bedömning och selektering av individer i viltvårdande syften. – Samförvaltning och viltvårdens ekonomiska betydelse för jord-, skogsoch viltbruk.

text: Arbetsuppgifter

text: – Yrkesmässigt arbete med viltvårdsåtgärder samt planering och genomförande av arbetsuppgifter inom jakt och jaktledning. – Säker hantering och användning av jaktvapen samt värdering och beslutsfattande i olika jaktsituationer. – Styckning samt hantering av livsmedel från vilt. Försäljningskanaler och marknad för förädlade viltprodukter.

text: – Systematiskt arbetsmiljöarbete. – Riskbedömning och säkerhetsåtgärder i samband med jakt samt jaktledarens ansvar. – Etik i samband med jakt och viltvård samt etiska ställningstaganden i aktuella jakt- och viltfrågor.

text: – Lagar och andra bestämmelser som gäller jakt och viltförvaltning samt livsmedelshantering inom Sverige och EU. – Reglering av jakt genom avtal och arrendeupplåtelser.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om djur och växter i olika biotoper samt om viltvård och hållbar viltförvaltning. Dessutom redogör eleven översiktligt för skador viltet kan förorsaka samt för hur dessa skador kan förebyggas. Eleven planerar och genomför med viss säkerhet viltvårdsåtgärder. I planeringen gör eleven enkla bedömningar av när och hur arbetsuppgifterna ska genomföras med tanke på förväntat resultat och miljöhänsyn. Dessutom följer eleven instruktioner och genomför arbetsuppgifter inom jakt och viltvård på ett etiskt, ergonomiskt och säkert sätt. Resultatet av arbetet är godtagbart. Eleven visar godtagbara kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller jakt och viltvård.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om djur och växter i olika biotoper samt om viltvård och hållbar viltförvaltning. Dessutom redogör eleven utförligt för skador viltet kan förorsaka samt för hur dessa skador kan förebyggas. Eleven planerar och genomför med säkerhet viltvårdsåtgärder. I planeringen gör eleven välgrundade bedömningar av när och hur arbetsuppgifterna ska genomföras med tanke på förväntat resultat och miljöhänsyn. Dessutom följer eleven instruktioner och genomför arbetsuppgifter inom jakt och viltvård på ett etiskt, ergonomiskt och säkert sätt. Resultatet av arbetet är gott. Eleven visar goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller jakt och viltvård.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C. 5

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om djur och växter i olika biotoper samt om viltvård och hållbar viltförvaltning. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för skador viltet kan förorsaka samt för hur dessa skador kan förebyggas. Eleven planerar och genomför med god säkerhet viltvårdsåtgärder. I planeringen gör eleven välgrundade och nyanserade bedömningar av när och hur arbetsuppgifterna ska genomföras med tanke på förväntat resultat och miljöhänsyn. Dessutom följer eleven instruktioner och genomför arbetsuppgifter inom jakt och viltvård på ett etiskt, ergonomiskt och säkert sätt. Resultatet av arbetet är mycket gott. Eleven visar mycket goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller jakt och viltvård.


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet godshantering – fordonsmonterad kran i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet godshantering – fordonsmonterad kran finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Godshantering – fordonsmonterad kran

text: Ämnet godshantering – fordonsmonterad kran behandlar godshantering med hjälp av kranar och olika lyftredskap. Det behandlar också lastning och lossning av gods samt lagar och andra bestämmelser som reglerar yrkesmässig godshantering.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet godshantering – fordonsmonterad kran ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om gods och godshantering samt om fordonsmonterade kranar och de lyftredskap och lastbärare som används vid godshantering med fordonsmonterad kran. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att manövrera fordonsmonterade kranar med hänsyn till säkerhet och miljö. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att planera och genomföra yrkesmässig godshantering med kran och tillhörande utrustning. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta och samarbeta på ett säkert och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt som främjar ekonomisk och miljömässig hållbarhet inom godshantering med hjälp av kranar. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla en yrkesidentitet och ett yrkesmässigt språk samt förmåga att kommunicera med såväl arbetskamrater som kunder. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förståelse för vikten av ett ansvarsfullt förhållningssätt gentemot kunder och kunders egendom. Vidare ska undervisningen bidra till att utveckla elevernas förmåga att ta initiativ och lösa problem. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med uppgifter som återspeglar och förbereder för situationer som eleverna kan komma att möta i arbetslivet.

text: Undervisningen i ämnet godshantering – fordonsmonterad kran ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om gods och godshantering. – Kunskaper om fordonsmonterade kranar och de lyftredskap som används för att hantera gods med kran. – Förmåga att manövrera fordonsmonterade kranar för godshantering. – Förmåga att planera och genomföra yrkesmässig godshantering med fordonsmonterad kran och tillhörande lyftredskap. – Förmåga att arbeta och samarbeta på ett säkert, miljö- och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. – Förmåga att använda ett yrkesmässigt språk samt anpassa språket efter målgruppen.

text: Nivåer i ämnet godshantering – fordonsmonterad kran

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: GODH1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet godshantering – fordonsmonterad kran på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Termer och begrepp inom godshantering samt metoder och regler för teckengivning. – Olika typer av gods och hur de hanteras säkert och miljömässigt. – Olika typer av godsmärkning och symboler på gods. – Olika typer av lastbärare och deras olika användningsområden. – Uppställningsstabilitet och belastning vid lyftmoment med fordonsmonterade kranar samt metoder för att utföra olika typer av beräkningar i samband med hantering av fordonsmonterade kranar och lyftredskap. – Lyftmetoder och metoder för användning av olika lyftredskap vid hantering, lastning och lossning av olika typer av gods med fordonsmonterad kran. – Olika typer av fordonsmonterade kranar och lyftredskap samt deras olika användningsområden vid godshantering. – Säkerhetsrutiner och särskild skyddsutrustning i samband med godshantering med fordonsmonterad kran. – Metoder för olika typer av beräkningar av kranens och lyftredskapens begränsningar, till exempel med hänsyn till godsets mått och vikt, lastbärarens konstruktion och fordonets placering i relation till godset. – Funktioner hos fordonsmonterade kranar samt metoder för genomförande av tillsyn och enklare underhåll av fordonsmonterade kranar och lyftredskap samt vilka konsekvenser bristande tillsyn och underhåll kan medföra. – Manövrering av fordonsmonterad kran i varierande miljöer på ett riskmedvetet och säkert sätt. – Genomförande av olika typer av beräkningar i samband med hantering av gods med fordonsmonterade kranar och lyftredskap. – Genomförande av tillsyn och enklare underhåll av fordonsmonterade kranar och lyftredskap. – Säker uppställning av fordonsmonterad kran. – Hantering av olika typer av gods med hjälp av fordonsmonterad kran och olika typer av lyftredskap, däribland vid lastning och lossning av gods på fordon. – Säkerhetsmedvetet samt miljö- och kvalitetsmässigt arbete såväl självständigt som tillsammans med andra i enlighet med rutiner, lagar och andra bestämmelser inom området samt för att förhindra person- och egendomsskador. – Användning av tekniska begrepp och uttryck samt yrkesmässig kommunikation med medarbetare och kunder.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om gods och godshantering. Eleven visar godtagbara kunskaper om fordonsmonterade kranar och olika typer av lyftredskap samt deras användningsområden. Eleven manövrerar fordonsmonterad kran på ett säkert, riskmedvetet och miljömässigt sätt. Eleven planerar och genomför med viss säkerhet yrkesmässig godshantering med fordonsmonterad kran i samband med hantering eller lastning och lossning av gods. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är godtagbart. Eleven kommunicerar med viss användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om gods och godshantering. Eleven visar goda kunskaper om fordonsmonterade kranar och olika typer av lyftredskap samt deras användningsområden. Eleven manövrerar fordonsmonterad kran på ett säkert, riskmedvetet och miljömässigt sätt. Eleven planerar och genomför med säkerhet yrkesmässig godshantering med fordonsmonterad kran i samband med hantering eller lastning och lossning av gods. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är gott. Eleven kommunicerar med god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om gods och godshantering. Eleven visar mycket goda kunskaper om fordonsmonterade kranar och olika typer av lyftredskap samt deras användningsområden. Eleven manövrerar fordonsmonterad kran på ett säkert, riskmedvetet och miljömässigt sätt. Eleven planerar och genomför med god säkerhet yrkesmässig godshantering med fordonsmonterad kran i samband med hantering eller lastning och lossning av gods. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är mycket gott. Eleven kommunicerar med mycket god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.