text: Ämnesplanen för ämnet modersmål – romani chib som förstaspråk finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Modersmål – romani chib som förstaspråk

text: Språket är människans främsta redskap för reflektion, kommunikation och kunskapsutveckling. Genom språket kan människan uttrycka sin personlighet och med hjälp av skönlitteratur, sakprosa och andra medier lär människan känna sin omvärld, sina medmänniskor och sig själv. Romer är en nationell minoritet och romani chib är ett nationellt minoritetsspråk i Sverige. De nationella minoriteterna och minoritetsspråken har funnits under mycket lång tid i det geografiska område som i dag utgör Sverige och de nationella minoriteternas språk och kultur är en värdefull del av den kulturella mångfalden och det gemensamma kulturarvet. För att de nationella minoriteternas språk och kultur ska leva vidare in i framtiden är det viktigt att skydda och främja dem. Kunskaper i språket och om minoritetens kultur och historia ger möjligheter att använda språket och utveckla en egen kulturell identitet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet modersmål – romani chib som förstaspråk ska syfta till att eleverna utvecklar sin förmåga att tala, läsa, skriva och lyssna på romani chib. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar ett rikt språk och sin flerspråkighet. Dessutom ska undervisningen stimulera elevernas läsintresse, stärka deras tilltro till den egna språkliga förmågan samt främja deras personliga utveckling och vilja att söka ny kunskap. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla sin förmåga att kommunicera i tal och skrift i olika sammanhang och för olika syften. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla de färdigheter i muntlig och skriftlig kommunikation som behövs i arbetslivet, som samhällsmedborgare och för vidare studier. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla sin förmåga att läsa, analysera, samtala om och diskutera olika typer av texter från olika medier. Undervisningen ska stimulera eleverna att använda skönlitteratur, även muntligt traderad, och andra texter som en källa till förståelse av egna och andras erfarenheter och livsvillkor. Eleverna ska även ges möjlighet att i skönlitteraturen se såväl det särskiljande som det allmänmänskliga i tid och rum. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet på språk och kultur samt ge eleverna möjlighet att utveckla sin kulturella identitet. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk samt om romsk kultur och romernas historia. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur romani chib kan främjas och utvecklas i en flerspråkig kontext samt av språkets funktion för kommunikation, tänkande och lärande.

text: Undervisningen i ämnet modersmål – romani chib som förstaspråk ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att kommunicera muntligt på romani chib med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. – Förmåga att kommunicera skriftligt på romani chib med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. – Förmåga att läsa, analysera och kritiskt granska texter på romani chib. – Kunskaper om romani chib och språkanvändning samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. – Kunskaper om romsk kultur.

text: Nivåer i ämnet modersmål – romani chib som förstaspråk

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper grundskolan ger eller motsvarande. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: ROMX1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – romani chib som förstaspråk på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Muntlig framställning med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang samt strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av situationer. – Skriftlig framställning av olika typer av texter för kommunikation, lärande och reflektion, till exempel argumenterande texter och kreativt skrivande. – Hur texter kan anpassas till syfte, mottagare och sammanhang samt strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av texter. – Struktur och språkliga drag i olika typer av texter. Normer för språkriktighet och vilka språkliga egenskaper som gör att en text fungerar väl i sitt sammanhang. Citat- och referatteknik. – Användning av digitala verktyg för textbearbetning. – Strategier för att läsa och samtala om skönlitteratur och sakprosa. – Läsning av, samtal om och analys av olika typer av texter på romani chib från olika medier, till exempel skönlitterära texter, även muntligt traderade. – Informationssökning och kritisk granskning av information från olika typer av källor. – Ord och fasta språkliga uttryck i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. – Grundläggande begrepp som behövs för att på ett strukturerat sätt tala om romani chibs uppbyggnad samt för att diskutera språkriktighetsfrågor. 3

text: – Språklig variation, till exempel variation som har att göra med ålder och kön. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Språkbytesprocessen och dess konsekvenser samt orsaker till behovet av revitalisering av de nationella minoritetsspråken. – Romani chibs förekomst i världen samt exempel på olika varieteter som talas i Sverige. Flerspråkighet i sammanhang och områden där romani chib talas. – Nedslag i den historiska utvecklingen av den egna varieteten. – Romsk kultur, till exempel några traditioner och företeelser i olika områden. Några estetiska uttryck inom romsk kultur, till exempel inom konst och musik.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: ROMX2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – romani chib som förstaspråk på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Muntlig framställning i olika sammanhang med anpassning till syfte och mottagare, till exempel presentationer, intervjuer och argumentation. – Skriftlig framställning av argumenterande och utredande texter samt kreativt skrivande. – Struktur och språkliga drag i olika typer av texter, däribland i argumenterande och utredande texter. Normer för språkriktighet och vilka språkliga egenskaper som gör att en text fungerar väl i sitt sammanhang. Citat- och referatteknik. – Strategier för att läsa och samtala om skönlitteratur och sakprosa. – Läsning av, samtal om och analys av olika typer av texter på romani chib, till exempel argumenterande texter som tar upp aktuella samhällsfrågor. Språk och struktur i olika typer av texter. – Informationssökning och kritisk granskning av information från olika typer av källor. – Ord och fasta språkliga uttryck i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. Romani chibs uppbyggnad, däribland hur ord, fraser och satser samspelar i språket. – Språklig variation, till exempel hur identitet kan komma till uttryck i språkanvändning. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Förutsättningar för språkrevitalisering och åtgärder för att stärka de nationella minoritetsspråken. – Likheter och skillnader mellan olika varieteter av romani chib samt nedslag i den egna varietetens utveckling, till exempel lexikala förändringar. – Romsk kultur i olika områden, historiskt och i nutid. Några olika romska kulturutövare och estetiska uttryck inom romsk kultur. Jämförelse med egna erfarenheter av och kunskaper om romsk kultur.

text: Nivåkod: ROMX3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – romani chib som förstaspråk på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Muntlig framställning i olika sammanhang, även formella, med anpassning till syfte och mottagare. – Skriftlig framställning av utredande texter med användning av olika källor, till exempel texter som behandlar någon aspekt av romani chib. – Struktur och språkliga drag i olika typer av texter, däribland utredande texter. Normer för språkriktighet och vilka språkliga egenskaper som gör att en text fungerar väl i sitt sammanhang. Citat- och referatteknik. – Strategier för att läsa och samtala om skönlitteratur och sakprosa. – Läsning av, samtal om och analys av skönlitteratur på romani chib, även muntligt traderad, samt sakprosa på romani chib, däribland utredande texter. Språk, stil och struktur i olika typer av texter. – Informationssökning och kritisk granskning av information från olika typer av källor. – Ord och fasta språkliga uttryck i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. Romani chibs uppbyggnad i olika typer av texter och talat språk. – Språklig variation, till exempel hur makt och normer kan komma till uttryck i språkanvändning. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Sveriges åtaganden i relation till Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. – Släktskapsförhållanden mellan romani chib och andra språk samt nedslag i den egna varietetens utveckling. – Romsk kultur och estetiska uttryck inom romsk kultur. Några romska kulturutövare och deras verk. – Nedslag i romernas historia.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven kommunicerar muntligt på romani chib med viss anpassning till syfte, mottagare och sammanhang.

text: Eleven skriver olika typer av texter på romani chib med viss anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven följer i huvudsak skriftspråkets normer för språkriktighet. Eleven läser och analyserar olika typer av texter på romani chib och visar godtagbar läsförståelse. Eleven för enkla resonemang om texternas innehåll, relevans och tillförlitlighet. Eleven visar godtagbara kunskaper om romani chib samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven enkla resonemang om språkanvändning. Eleven visar godtagbara kunskaper om romsk kultur.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven kommunicerar muntligt på romani chib med god anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven skriver olika typer av texter på romani chib med god anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven följer väl skriftspråkets normer för språkriktighet. Eleven läser och analyserar olika typer av texter på romani chib och visar god läsförståelse. Eleven för utvecklade resonemang om texternas innehåll, relevans och tillförlitlighet. Eleven visar goda kunskaper om romani chib samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven utvecklade resonemang om språkanvändning. Eleven visar goda kunskaper om romsk kultur.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven kommunicerar muntligt på romani chib med mycket god anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven skriver olika typer av texter på romani chib med mycket god anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven följer mycket väl skriftspråkets normer för språkriktighet. Eleven läser och analyserar olika typer av texter på romani chib och visar mycket god läsförståelse. Eleven för välutvecklade resonemang om texternas innehåll, relevans och tillförlitlighet. Eleven visar mycket goda kunskaper om romani chib samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven välutvecklade resonemang om språkanvändning. Eleven visar mycket goda kunskaper om romsk kultur.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet modersmål – romani chib som förstaspråk i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Modersmål – romani chib som förstaspråk

text: Ämnets syfte

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: ROMX1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – romani chib som förstaspråk på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Muntlig framställning med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang samt utveckling av strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av situationer. – Skriftlig framställning av olika typer av texter för kommunikation, lärande och reflektion, till exempel argumenterande texter och kreativt skrivande. – Hur texter kan anpassas till syfte, mottagare och sammanhang samt strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av texter. – Struktur och språkliga drag i olika typer av texter. Normer för språkriktighet och vilka språkliga egenskaper som gör att en text fungerar väl i sitt sammanhang. Citat- och referatteknik. – Användning av digitala verktyg för textbearbetning. – Strategier för att läsa och samtala om skönlitteratur och sakprosa. – Läsning av, samtal om och analys av olika typer av texter på romani chib från olika medier, till exempel skönlitterära texter, även muntligt traderade. – Informationssökning och kritisk granskning av information från olika typer av källor. – Ord och fasta språkliga uttryck i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. – Grundläggande begrepp som behövs för att på ett strukturerat sätt tala om romani chibs uppbyggnad samt för att diskutera språkriktighetsfrågor. 3

text: Språklagen

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: ROMX2000X

text: Centralt innehåll

text: Språklagen

text: Nivåkod: ROMX3000X

text: Centralt innehåll

text: Språklagen

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet modersmål – samiska som
andraspråk (fortsättning) i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet modersmål – samiska som andraspråk (fortsättning) finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

type: stycke

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Anna Jägberg

text: Bilaga

type: paragraf

text: Modersmål – samiska som andraspråk (fortsättning)

type: rubrik

text: Språket är människans främsta redskap för reflektion, kommunikation och kunskapsutveckling. Genom språket kan människan uttrycka sin personlighet och med hjälp av skönlitteratur, sakprosa och andra medier lär människan känna sin omvärld, sina medmänniskor och sig själv. Samerna är ett urfolk. Samerna är även en nationell minoritet och samiska är ett nationellt minoritetsspråk i Sverige. De nationella minoriteternas språk och kultur är en värdefull del av den kulturella mångfalden och det gemensamma kulturarvet. För att de nationella minoriteternas språk och kultur ska leva vidare in i framtiden är det viktigt att skydda och främja dem. Kunskaper i språket och om minoritetens kultur och historia ger möjligheter att använda språket och utveckla en egen kulturell identitet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet modersmål – samiska som andraspråk (fortsättning) ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att tala, läsa, skriva och lyssna på samiska. Undervisningen ska i möjligaste mån bedrivas på samiska och bidra till att eleverna, genom språkanvändning i funktionella och meningsfulla sammanhang, utvecklar en allsidig kommunikativ förmåga. Därför ska eleverna få möta samiska i tal och skrift av olika slag och få sätta innehållet i relation till egna erfarenheter och kunskaper. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att formulera sig och samspela med andra i tal och skrift i olika sammanhang och för olika syften. I detta ingår även förmåga att använda olika strategier och verktyg som stöd för kommunikationen. Undervisningen ska stimulera elevernas läsintresse, stärka deras tilltro till den egna språkliga förmågan samt främja deras personliga utveckling och vilja att söka ny kunskap. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla sin förmåga att läsa och samtala om olika typer av texter, även muntligt traderade, på samiska. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet på språk och kultur samt ge eleverna möjlighet att utveckla sin kulturella identitet. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk samt om urfolket samernas kultur och samisk historia. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur samiskan kan främjas och utvecklas i en flerspråkig kontext samt språkets funktion för kommunikation, tänkande och lärande.

text: Undervisningen i ämnet modersmål – samiska som andraspråk (fortsättning) ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förståelse av talad samiska. – Förmåga att kommunicera muntligt och skriftligt på samiska med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. 2 – Förmåga att läsa texter på samiska.

text: – Kunskaper om samiska och språkanvändning samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. – Kunskaper om samisk kultur.

text: Nivåer i ämnet modersmål – samiska som andraspråk (fortsättning)

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper grundskolan ger eller motsvarande eller nivå 3 i ämnet modersmål – samiska som andraspråk (nybörjare). Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: SAMY1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – samiska som andraspråk (fortsättning) på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Hörförståelse. Tydligt talad samiska, i varierande tempo, som är berättande och diskuterande, till exempel intervjuer och reportage. – Strategier för att uppfatta detaljer och förstå sammanhang i talad samiska samt för att anpassa lyssnande till framställningens form och innehåll. – Samtal om aktuella och bekanta ämnesområden samt om kultur- och samhällsliv. – Muntlig framställning, däribland beskrivande och informerande framställning. – Strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av kommunikationssituationer samt hur kommunikationen kan anpassas till syfte, mottagare och sammanhang. – Skriftlig framställning av enkla texter som är berättande, beskrivande och diskuterande. Bearbetning av egna texter. Citat- och referatteknik. Att skilja mellan en källas innehåll och sina egna tankar i egen produktion och interaktion. – Användning av digitala verktyg för textbearbetning. – Strategier för att läsa och samtala om texter. – Läsning av och samtal om olika typer av texter på samiska, till exempel tidningsartiklar och skönlitterära texter, även muntligt traderade, och jojk. – Strategier för att i egen produktion och interaktion uttrycka sig med tydlighet, variation och flyt. – Uttal, ord, kollokationer, grammatiska strukturer och stavning i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. – Hur sambandsord och andra uttryck används för att skapa struktur och språkligt sammanhängande helheter. – Informationssökning i olika typer av källor samt värdering av informationens trovärdighet och relevans. 3

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Samernas status som urfolk. Språkbytesprocessen och dess konsekvenser samt orsaker till behovet av revitalisering av de nationella minoritetsspråken. – Samiskans utbredning, däribland vilka varieteter som talas i Sverige. – Samisk kultur, till exempel några traditioner och företeelser i olika områden. Några estetiska uttryck inom samisk kultur, till exempel inom slöjd, konst och musik.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: SAMY2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – samiska som andraspråk (fortsättning) på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Hörförståelse. Tydligt talad samiska, i varierande tempo, från olika medier. – Talad samiska som är berättande, förklarande och argumenterande, till exempel reportage och debatter. – Strategier för att uppfatta detaljer och förstå sammanhang i talad samiska samt för att anpassa lyssnande till framställningens form och innehåll. – Samtal om aktuella och bekanta ämnesområden med anknytning till kultur- och samhällsliv samt elevernas utbildning. – Muntlig framställning i och inför grupp, däribland beskrivande, informerande och argumenterande framställning. – Strategier för att bidra till och aktivt medverka i diskussioner och skriftlig interaktion, till exempel att ställa följdfrågor, formulera om, förklara och bidra med nya infallsvinklar. – Strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av kommunikationssituationer samt hur kommunikationen kan anpassas till syfte, mottagare och sammanhang. – Skriftlig framställning av texter som är berättande, beskrivande och argumenterande. Bearbetning av egna texter. Citat- och referatteknik. – Strategier för att läsa och samtala om texter. – Läsning av och samtal om olika typer av texter på samiska, även muntligt traderad, till exempel skönlitteratur och argumenterande texter. – Strategier för att i egen produktion och interaktion uttrycka sig med tydlighet, variation och flyt. – Uttal, ord, kollokationer, grammatiska strukturer och stavning i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. – Hur variation och anpassning till syfte, mottagare och sammanhang skapas i samiskan genom meningsbyggnad, ord, fraser och kollokationer. – Hur sambandsord och andra uttryck används för att skapa struktur och språkligt sammanhängande helheter. – Informationssökning i olika typer av källor samt värdering av informat- 4 ionens trovärdighet och relevans.

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Förutsättningar för språkrevitalisering och åtgärder för att stärka de nationella minoritetsspråken. – Nedslag i utvecklingen av en eller flera varieteter av samiska. – Samisk kultur i olika områden, historiskt och i nutid. Några olika kulturutövare och estetiska uttryck inom samisk kultur. Jämförelse med egna erfarenheter och kunskaper.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: SAMY3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – samiska som andraspråk (fortsättning) på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Hörförståelse. Tydligt talad samiska, även i relativt snabbt tempo, från olika medier. – Talad samiska som är berättande, argumenterande och redogörande, till exempel föredrag och debatter. – Strategier för att uppfatta detaljer och förstå sammanhang i talad samiska samt för att anpassa lyssnande till framställningens form och innehåll. – Samtal om aktuella och bekanta ämnesområden med anknytning till kultur-, samhälls- och arbetsliv. – Muntlig framställning i och inför grupp, däribland argumenterande framställning med användning av olika källor. – Strategier för att bidra till och aktivt medverka i argumentation och skriftlig interaktion, till exempel att ställa följdfrågor, förklara, bidra med nya infallsvinklar och anknyta till andras inlägg. – Skriftlig framställning av texter, däribland argumenterande och utredande texter. Bearbetning av egna texter. Citat- och referatteknik. – Strategier för att läsa och samtala om texter. – Läsning av och samtal om skönlitteratur, även muntligt traderad, och sakprosa på samiska, till exempel argumenterande och utredande texter. – Strategier för att i egen produktion och interaktion uttrycka sig med tydlighet, variation och flyt. – Uttal, ord, kollokationer, grammatiska strukturer och stavning i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. – Hur variation och anpassning till syfte, mottagare och sammanhang skapas genom meningsbyggnad, ordbildning och val av ord, i informella och formella sammanhang. – Hur struktur och sammanhang skapas genom sambandsord som uttrycker till exempel orsakssammanhang och jämförelse. – Informationssökning i olika typer av källor samt värdering av informationens trovärdighet och relevans. – Språklig variation, till exempel hur identitet kan komma till uttryck i språkanvändning. 5

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Sveriges åtaganden i relation till Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. – Släktskapsförhållanden mellan samiska och andra språk samt betydelsefulla förändringar i en eller flera varieteter av samiska. – Samisk kultur och estetiska uttryck inom samisk kultur. Några samiska kulturutövare och deras verk. – Nedslag i samernas historia.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll i tydligt talad samiska i olika sammanhang. Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på samiska. I kommunikationen uttrycker sig eleven på ett i någon mån fungerande sätt samt anpassar språket till syfte, mottagare och sammanhang på ett i någon mån fungerande sätt. Eleven läser och förstår huvudsakligt innehåll i olika typer av texter på samiska. Eleven visar godtagbara kunskaper om samiska samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven enkla resonemang om språkanvändning. Eleven visar godtagbara kunskaper om samisk kultur.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll och vissa detaljer i tydligt talad samiska i olika sammanhang. Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på samiska. I kommunikationen uttrycker sig eleven på ett i huvudsak fungerande sätt samt anpassar språket till syfte, mottagare och sammanhang på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven läser och förstår huvudsakligt innehåll och vissa detaljer i olika typer av texter på samiska.

text: Eleven visar goda kunskaper om samiska samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven utvecklade resonemang om språkanvändning. Eleven visar goda kunskaper om samisk kultur.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll och väsentliga detaljer av betydelse för helheten i tydligt talad samiska i olika sammanhang. Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på samiska. I kommunikationen uttrycker sig eleven på ett fungerande sätt samt anpassar språket till syfte, mottagare och sammanhang på ett fungerande sätt. Eleven läser och förstår huvudsakligt innehåll och väsentliga detaljer av betydelse för helheten i olika typer av texter på samiska. Eleven visar mycket goda kunskaper om samiska samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven välutvecklade resonemang om språkanvändning. Eleven visar mycket goda kunskaper om samisk kultur.

type: foreskrift


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet modersmål – samiska som
andraspråk (nybörjare) i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet modersmål – samiska som andraspråk (nybörjare) finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Modersmål – samiska som andraspråk (nybörjare)

text: Språket är människans främsta redskap för reflektion, kommunikation och kunskapsutveckling. Genom språket kan människan uttrycka sin personlighet och med hjälp av skönlitteratur, sakprosa och andra medier lär människan känna sin omvärld, sina medmänniskor och sig själv. Samerna är ett urfolk. Samerna är även en nationell minoritet och samiska är ett nationellt minoritetsspråk i Sverige. De nationella minoriteternas språk och kultur är en värdefull del av den kulturella mångfalden och det gemensamma kulturarvet. För att de nationella minoriteternas språk och kultur ska leva vidare in i framtiden är det viktigt att skydda och främja dem. Kunskaper i språket och om minoritetens kultur och historia ger möjligheter att använda språket och utveckla en egen kulturell identitet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet modersmål – samiska som andraspråk (nybörjare) ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att tala, läsa, skriva och lyssna på samiska. Undervisningen ska i möjligaste mån bedrivas på samiska och bidra till att eleverna, genom språkanvändning i funktionella och meningsfulla sammanhang, utvecklar en grundläggande kommunikativ förmåga. Därför ska eleverna få möta samiska i tal och skrift av olika slag och få sätta innehållet i relation till egna erfarenheter och kunskaper. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att formulera sig och samspela med andra i tal och skrift i olika sammanhang och för olika syften. I detta ingår även förmåga att använda olika strategier och verktyg som stöd för kommunikationen. Undervisningen ska stimulera elevernas läsintresse, stärka deras tilltro till sin egen språkliga förmåga samt främja deras personliga utveckling och vilja att söka ny kunskap. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att läsa och samtala om olika typer av texter, även muntligt traderade, på samiska. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet på språk och kultur samt ge eleverna möjlighet att utveckla sin kulturella identitet. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk samt om samisk kultur och urfolket samernas historia. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur samiskan kan främjas och utvecklas i en flerspråkig kontext samt språkets funktion för kommunikation, tänkande och lärande.

text: Undervisningen i ämnet modersmål – samiska som andraspråk (nybörjare) ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förståelse av talad samiska. – Förmåga att kommunicera muntligt och skriftligt på samiska. – Förmåga att läsa enkla texter på samiska.

text: Nivåer i ämnet modersmål – samiska som andraspråk (nybörjare)

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: SAMW1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – samiska som andraspråk (nybörjare) på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Hörförståelse. Tydligt talad, enkel samiska, främst i långsamt tempo, däribland dialoger. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och dra slutsatser om innehållet i talad samiska. – Samtal om välbekanta ämnesområden samt om vardagliga situationer och intressen. – Strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av kommunikationssituationer samt hur kommunikationen kan anpassas till syfte, mottagare och sammanhang. – Muntlig framställning, däribland enkla presentationer, instruktioner, meddelanden, berättelser och beskrivningar. – Skriftlig framställning, däribland enkla meddelanden, berättelser och beskrivningar. – Strategier för att läsa och samtala om texter. – Läsning av och samtal om korta, enkla texter på samiska, däribland berättelser och sånger. Muntlig berättartradition och jojk. – Uttal, ord, kollokationer, grammatiska strukturer och stavning i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Samernas status som urfolk. Språkbytesprocessen och dess konsekvenser samt orsaker till behovet av revitalisering av de nationella minoritetsspråken. – Samiskans utbredning, däribland vilka varieteter som talas i Sverige. – Samisk kultur, till exempel några traditioner och företeelser i olika områden. Några estetiska uttryck i samisk kultur, till exempel inom slöjd, konst och musik.

text: Nivåkod: SAMW2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – samiska som andraspråk (nybörjare) på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Hörförståelse. Tydligt talad, enkel samiska, främst i lugnt tempo, från olika medier. – Talad samiska som är instruerande, beskrivande och kontaktskapande, till exempel dialoger, samtal och intervjuer. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och sammanhang i talad samiska samt för att anpassa lyssnande och läsning till framställningens form och innehåll. – Samtal om välbekanta ämnesområden samt om vardagsliv, intressen och händelser. – Strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av kommunikationssituationer samt hur kommunikationen kan anpassas till syfte, mottagare och sammanhang. – Muntlig framställning, däribland enkla presentationer, berättelser och beskrivningar. – Skriftlig framställning, däribland enkla berättande och beskrivande texter. – Hur olika formuleringar används för att inleda och avsluta olika typer av framställningar och samtal. – Strategier för att läsa och samtala om texter. – Läsning av och samtal om enkla texter på samiska, däribland berättelser, sånger och dikter. Muntlig berättartradition och jojk. – Strategier för att i egen produktion och interaktion uttrycka sig med tydlighet och någon variation. – Uttal, ord, kollokationer, grammatiska strukturer och stavning i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. –

text: Språklagen

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: SAMW3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – samiska som andraspråk (nybörjare) på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Hörförståelse. Tydligt talad, enkel samiska, främst i lugnt tempo, även med inslag av dialektal variation, från olika medier.

text: – Talad samiska som är instruerande, informerande, beskrivande, berättande, diskuterande och kontaktskapande, till exempel samtal, intervjuer och enkla nyheter. – Samtal om välbekanta ämnesområden, kultur- och samhällsliv samt aktuella samhällsfrågor. – Strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av kommunikationssituationer samt hur kommunikationen kan anpassas till syfte, mottagare och sammanhang. – Muntlig framställning med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang, däribland beskrivande och informerande framställning. – Skriftlig framställning, däribland berättande, beskrivande och diskuterande texter. – Användning av digitala verktyg för textbearbetning. – Strategier för att läsa och samtala om texter. – Läsning av och samtal om enkla texter på samiska, däribland berättelser, dikter och sakprosatexter. Muntlig berättartradition och jojk. – Strategier för att i egen produktion och interaktion uttrycka sig med tydlighet och någon variation. – Uttal, ord, kollokationer, grammatiska strukturer och stavning i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. – Språklig variation, till exempel variation som har att göra med ålder och kön. –

text: Språklagen

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll i tydligt talad, enkel samiska. Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på samiska. I kommunikationen uttrycker sig eleven på ett i någon mån fungerande sätt. Eleven läser och förstår huvudsakligt innehåll i enkla texter på samiska.

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om samiska samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven enkla resonemang om språkanvändning. Eleven visar godtagbara kunskaper om samisk kultur.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll och vissa detaljer i tydligt talad, enkel samiska. Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på samiska. I kommunikationen uttrycker sig eleven på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven läser och förstår huvudsakligt innehåll och vissa detaljer i enkla texter på samiska. Eleven visar goda kunskaper om samiska samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven utvecklade resonemang om språkanvändning. Eleven visar goda kunskaper om samisk kultur.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll och väsentliga detaljer av betydelse för helheten i tydligt talad, enkel samiska. Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på samiska. I kommunikationen uttrycker sig eleven på ett fungerande sätt. Eleven läser och förstår huvudsakligt innehåll och väsentliga detaljer av betydelse för helheten i enkla texter på samiska. Eleven visar mycket goda kunskaper om samiska samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven välutvecklade resonemang om språkanvändning. Eleven visar mycket goda kunskaper om samisk kultur.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet modersmål – samiska som
förstaspråk i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet modersmål – samiska som förstaspråk finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Modersmål – samiska som förstaspråk

text: Språket är människans främsta redskap för reflektion, kommunikation och kunskapsutveckling. Genom språket kan människan uttrycka sin personlighet och med hjälp av skönlitteratur, sakprosa och andra medier lär människan känna sin omvärld, sina medmänniskor och sig själv. Samerna är ett urfolk. Samerna är även en nationell minoritet och samiska är ett nationellt minoritetsspråk i Sverige. De nationella minoriteternas språk och kultur är en värdefull del av den kulturella mångfalden och det gemensamma kulturarvet. För att de nationella minoriteternas språk och kultur ska leva vidare in i framtiden är det viktigt att skydda och främja dem. Kunskaper i språket och om minoritetens kultur och historia ger möjlighet att använda språket och utveckla en egen kulturell identitet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet modersmål – samiska som förstaspråk ska syfta till att eleverna utvecklar sin förmåga att tala, läsa, skriva och lyssna på samiska. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar ett rikt språk och sin flerspråkighet. Dessutom ska undervisningen stimulera elevernas läsintresse, stärka deras tilltro till den egna språkliga förmågan samt främja deras personliga utveckling och vilja att söka ny kunskap. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera i tal och skrift i olika sammanhang och för olika syften. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla de färdigheter i muntlig och skriftlig kommunikation som behövs i arbetslivet, som samhällsmedborgare och för vidare studier. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla sin förmåga att läsa, analysera, samtala om och diskutera olika typer av texter från olika medier. Dessutom ska undervisningen stimulera eleverna att använda skönlitteratur, även muntligt traderad, och andra texter som en källa till förståelse av egna och andras erfarenheter och livsvillkor. Eleverna ska även ges möjlighet att i skönlitteraturen se såväl det särskiljande som det allmänmänskliga i tid och rum. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet på språk och kultur samt ge eleverna möjlighet att utveckla sin kulturella identitet. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk samt om samisk kultur och urfolket samernas historia. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur samiskan kan främjas och utvecklas i en flerspråkig kontext samt av språkets funktion för kommunikation, tänkande och lärande.

text: Undervisningen i ämnet modersmål – samiska som förstaspråk ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att kommunicera muntligt på samiska med anpassning till 2 syfte, mottagare och sammanhang.

text: – Förmåga att kommunicera skriftligt på samiska med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. – Förmåga att läsa, analysera och kritiskt granska texter på samiska. – Kunskaper om samiska och språkanvändning samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. – Kunskaper om samisk kultur.

text: Nivåer i ämnet modersmål – samiska som förstaspråk

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper grundskolan ger eller motsvarande. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: SAMX1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – samiska som förstaspråk på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Muntlig framställning med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang samt strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av situationer. – Skriftlig framställning av olika typer av texter för kommunikation, lärande och reflektion, till exempel argumenterande texter och kreativt skrivande. – Hur texter kan anpassas till syfte, mottagare och sammanhang samt strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av texter. – Struktur och språkliga drag i olika typer av texter. Normer för språkriktighet och vilka språkliga egenskaper som gör att en text fungerar väl i sitt sammanhang. Citat- och referatteknik. – Användning av digitala verktyg för textbearbetning. – Strategier för att läsa och samtala om skönlitteratur och sakprosa. – Läsning av, samtal om och analys av olika typer av texter på samiska från olika medier, till exempel skönlitterära texter, även muntligt traderade, och jojk. – Informationssökning och kritisk granskning av information från olika typer av källor. – Ord och fasta språkliga uttryck i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. – Grundläggande begrepp som behövs för att på ett strukturerat sätt tala om samiskans uppbyggnad samt för att diskutera språkriktighetsfrågor. – Språklig variation, till exempel variation som har att göra med ålder och kön. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Samernas status som urfolk. Språkbytesprocessen och dess konsekven-

text: ser samt orsaker till behovet av revitalisering av de nationella minoritetsspråken. – Samiskans utbredning, däribland vilka varieteter som talas i Sverige. – Samisk kultur, till exempel några traditioner och företeelser i olika områden. Några estetiska uttryck inom samisk kultur, till exempel inom slöjd, konst och musik.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: SAMX2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – samiska som förstaspråk på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Muntlig framställning i olika sammanhang med anpassning till syfte och mottagare, till exempel presentationer, intervjuer och argumentation. – Skriftlig framställning av argumenterande och utredande texter samt kreativt skrivande. – Struktur och språkliga drag i olika typer av texter, däribland i argumenterande och utredande texter. Normer för språkriktighet och vilka språkliga egenskaper som gör att en text fungerar väl i sitt sammanhang. Citat- och referatteknik. – Strategier för att läsa och samtala om skönlitteratur och sakprosa. – Läsning av, samtal om och analys av olika typer av texter på samiska, till exempel argumenterande texter som tar upp aktuella samhällsfrågor. Språk och struktur i olika typer av texter. – Informationssökning och kritisk granskning av information från olika typer av källor. – Ord och fasta språkliga uttryck i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. Samiskans uppbyggnad, däribland hur ord, fraser och satser samspelar i språket. – Språklig variation, till exempel hur identitet kan komma till uttryck i språkanvändning. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Förutsättningar för språkrevitalisering och åtgärder för att stärka de nationella minoritetsspråken. – Nedslag i utvecklingen av en eller flera varieteter av samiska. – Samisk kultur i olika områden, historiskt och i nutid. Några olika kulturutövare och estetiska uttryck inom samisk kultur. Jämförelse med egna erfarenheter av och kunskaper om samisk kultur.

text: Nivåkod: SAMX3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – samiska som förstaspråk på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Muntlig framställning i olika sammanhang, även formella, med anpassning till syfte och mottagare. – Skriftlig framställning av utredande texter med användning av olika källor, till exempel texter som behandlar någon aspekt av samiska. – Struktur och språkliga drag i olika typer av texter, däribland i utredande texter. Normer för språkriktighet och vilka språkliga egenskaper som gör att en text fungerar väl i sitt sammanhang. Citat- och referatteknik. – Strategier för att läsa och samtala om skönlitteratur och sakprosa. – Läsning av, samtal om och analys av skönlitteratur på samiska, även muntligt traderad, samt sakprosa på samiska, däribland utredande texter. Språk, stil och struktur i olika typer av texter. – Informationssökning och kritisk granskning av information från olika typer av källor. – Ord och fasta språkliga uttryck i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. Samiskans uppbyggnad i olika typer av texter och talat språk. – Språklig variation, till exempel hur makt och normer kan komma till uttryck i språkanvändning. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Sveriges åtaganden i relation till Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. – Släktskapsförhållanden mellan samiska och andra språk samt betydelsefulla förändringar i en eller flera varieteter av samiska. – Samisk kultur och estetiska uttryck inom samisk kultur. Några samiska kulturutövare och deras verk. – Nedslag i samernas historia.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven kommunicerar muntligt på samiska med viss anpassning till syfte, mottagare och sammanhang.

text: Eleven skriver olika typer av texter på samiska med viss anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven följer i huvudsak skriftspråkets normer för språkriktighet. Eleven läser och analyserar olika typer av texter på samiska och visar godtagbar läsförståelse. Eleven för enkla resonemang om texternas innehåll, relevans och tillförlitlighet. Eleven visar godtagbara kunskaper om samiska samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven enkla resonemang om språkanvändning. Eleven visar godtagbara kunskaper om samisk kultur.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven kommunicerar muntligt på samiska med god anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven skriver olika typer av texter på samiska med god anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven följer väl skriftspråkets normer för språkriktighet. Eleven läser och analyserar olika typer av texter på samiska och visar god läsförståelse. Eleven för utvecklade resonemang om texternas innehåll, relevans och tillförlitlighet. Eleven visar goda kunskaper om samiska samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven utvecklade resonemang om språkanvändning. Eleven visar goda kunskaper om samisk kultur.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven kommunicerar muntligt på samiska med mycket god anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven skriver olika typer av texter på samiska med mycket god anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven följer mycket väl skriftspråkets normer för språkriktighet. Eleven läser och analyserar olika typer av texter på samiska och visar mycket god läsförståelse. Eleven för välutvecklade resonemang om texternas innehåll, relevans och tillförlitlighet. Eleven visar mycket goda kunskaper om samiska samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven välutvecklade resonemang om språkanvändning. Eleven visar mycket goda kunskaper om samisk kultur.


title:
Skolverkets föreskrifter om gemensam ämnesplan för flera modersmålsämnen
i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: I

text: 19 kap. 22 §

text: och

text: 20 kap. 6 §

text: skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Om det finns särskilda skäl får flera ämnen ha en gemensam ämnesplan.

text: I bilaga 1 till dessa föreskrifter finns den gemensamma ämnesplanen för flera modersmålsämnen. Ämnesplanen är gemensam för de ämnen som anges i bilaga 2. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Anna Jägberg

text: Bilaga 1

text: Modersmål

text: Språket är människans främsta redskap för reflektion, kommunikation och kunskapsutveckling. Genom språket kan människan uttrycka sin personlighet och med hjälp av olika typer av texter lär människan känna sin omvärld, sina medmänniskor och sig själv. Kunskaper i modersmålet underlättar språkutveckling och lärande inom olika områden.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i modersmål ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att kommunicera i tal och skrift samt att anpassa sitt språk till olika sammanhang och för olika syften. Undervisningen ska ge eleverna rikliga tillfällen att tala, lyssna, läsa och skriva. Eleverna ska också ges möjlighet att använda sin flerspråkighet och sina språkliga erfarenheter som en resurs i den egna språkutvecklingen. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse för att läsa och skriva på modersmålet. I undervisningen ska eleverna få möta olika typer av texter på modersmålet. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla sin läsförmåga, sitt språk och sin förståelse av omvärlden. Undervisningen ska stimulera eleverna att använda skönlitteratur och andra typer av texter som en källa till förståelse av egna och andra människors erfarenheter och livsvillkor. Dessutom ska undervisningen bidra till elevernas bildning, stimulera deras läsintresse och stödja deras personliga utveckling. Eleverna ska ges möjlighet att i skönlitteraturen se såväl det särskiljande som det allmänmänskliga i tid och rum. På så sätt ska undervisningen utmana eleverna till nya tankesätt och öppna för nya perspektiv. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet på språk. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar en språklig medvetenhet samt strategier för att lära sig språk i och utanför undervisningen. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla sin kulturella identitet. Genom undervisningen ska eleverna därför ges möjlighet att reflektera över kultur och samhällsförhållanden i områden där modersmålet talas.

text: Undervisningen i modersmål ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att kommunicera på modersmålet. – Förmåga att läsa och reflektera över olika typer av texter på modersmålet. – Förmåga att reflektera över samhällsförhållanden och kultur i områden där modersmålet talas.

text: Nivåer i ämnet

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper anpassade grundskolan ger eller motsvarande. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: MODR1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i modersmål på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Muntlig framställning med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. – Skriftlig framställning av enkla texter med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. – Språkinlärarstrategier samt strategier för att göra sig förstådd och få fram sitt budskap. – Modersmålets ordförråd och uppbyggnad, däribland i elevnära texter. Jämförelse med andra språk som eleven kan, däribland svenska. – Läsning av och samtal om olika typer av texter, valda utifrån elevernas intressen och studieinriktning. Reflektion över texternas innehåll. – Informationssökning och värdering av information från olika typer av texter. – Samhällsförhållanden och kulturella företeelser i områden där modersmålet talas. – Estetiska uttryck i områden där modersmålet talas, till exempel bilder och musik. – Reflektion över samhällsförhållanden och kultur i områden där modersmålet talas.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: MODR2N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i modersmål på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Muntlig framställning i och inför grupp med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. – Skriftlig framställning med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. – Språkinlärarstrategier samt strategier för att göra sig förstådd och få fram sitt budskap. Reflektion över den egna språkinlärningen. – Struktur och språkliga drag i olika typer av texter. Normer för språkriktighet och vilka språkliga egenskaper som gör att en text fungerar väl i sitt sammanhang. – Modersmålets ord- och begreppsförråd, däribland i skönlitterära texter och sakprosatexter som eleven möter. – Modersmålets uppbyggnad. Hur ord, fraser och satser samspelar i språket. Jämförelse med andra språk som eleven kan, däribland svenska. – Läsning av och samtal om olika typer av texter, däribland skönlitteratur och sakprosa. Reflektion över texternas innehåll, språk och stil.

text: – Informationssökning och värdering av information från olika typer av texter. Att bedöma informationens trovärdighet och relevans. – Modersmålets förekomst i världen. – Samhällsförhållanden och kulturella företeelser i områden där modersmålet talas. Jämförelse med förhållanden och företeelser i Sverige. – Aktuella samhällsfrågor i områden där modersmålet talas. – Estetiska uttryck i områden där modersmålet talas, till exempel bilder, musik, film och arkitektur. – Reflektion över samhällsförhållanden och kultur i områden där modersmålet talas.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på modersmålet på ett mycket enkelt sätt. Eleven visar grundläggande läsförståelse samt för mycket enkla resonemang om olika typer av texter på modersmålet. Eleven för mycket enkla resonemang om samhällsförhållanden och kultur i områden där modersmålet talas.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på modersmålet på ett enkelt sätt. Eleven visar grundläggande läsförståelse samt för enkla resonemang om olika typer av texter på modersmålet. Eleven för enkla resonemang om samhällsförhållanden och kultur i områden där modersmålet talas.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på modersmålet på ett utvecklat sätt. Eleven visar grundläggande läsförståelse samt för utvecklade resonemang om olika typer av texter på modersmålet. Eleven för utvecklade resonemang om samhällsförhållanden och kultur i områden där modersmålet talas.

text: Bilaga 2

text: Ämnen som omfattas av den gemensamma ämnesplanen

text: Modersmål – afar Modersmål – akan Modersmål – albanska Modersmål – amhariska Modersmål – arabiska Modersmål – arameiska Modersmål – armeniska Modersmål – azerbajdzjanska Modersmål – bambara Modersmål – baskiska Modersmål – bengaliska Modersmål – bosniska Modersmål – bulgariska Modersmål – burmesiska Modersmål – cebuano Modersmål – danska Modersmål – darginska Modersmål – dari, farsi Modersmål – edo Modersmål – engelska Modersmål – estniska Modersmål – filipino Modersmål – flamländska Modersmål – franska Modersmål – fulani Modersmål – färöiska Modersmål – georgiska Modersmål – grekiska Modersmål – gujarati Modersmål – hakha chin Modersmål – hausa Modersmål – hebreiska Modersmål – hindi Modersmål – igbo Modersmål – indonesiska Modersmål – isländska Modersmål – italienska Modersmål – japanska Modersmål – kannada Modersmål – karen Modersmål – katalanska Modersmål – kazakiska Modersmål – kinesiska Modersmål – kinyarwanda 6 Modersmål – kirgisiska

text: Modersmål – kirundi Modersmål – koreanska Modersmål – kroatiska Modersmål – kru Modersmål – kurdiska Modersmål – lettiska Modersmål – lingala Modersmål – litauiska Modersmål – luganda Modersmål – makedonska Modersmål – malajiska Modersmål – malayalam Modersmål – maltesiska Modersmål – mandari Modersmål – mandinka Modersmål – marathi Modersmål – mongoliska Modersmål – montenegrinska Modersmål – nederländska Modersmål – nepalesiska Modersmål – norska Modersmål – nuer Modersmål – pashto Modersmål – persiska Modersmål – polska Modersmål – portugisiska Modersmål – punjabi Modersmål – oromo Modersmål – rumänska Modersmål – ryska Modersmål – serbiska Modersmål – singalesiska Modersmål – slovakiska Modersmål – slovenska Modersmål – somaliska Modersmål – soninke Modersmål – spanska Modersmål – swahili Modersmål – tadzjikiska Modersmål – tagalog Modersmål – tamil Modersmål – telegu Modersmål – thai Modersmål – tibetanska Modersmål – tigré Modersmål – tigrinja Modersmål – tjeckiska Modersmål – turkiska Modersmål – turkmeniska 7

text: Modersmål – tyska Modersmål – uiguriska Modersmål – ukrainska Modersmål – ungerska Modersmål – urdu Modersmål – uzbekiska Modersmål – vietnamesiska Modersmål – wolof Modersmål – xhosa Modersmål – yoruba


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet modersmål – finska som
andraspråk (fortsättning) i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad
utbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet modersmål – finska som andraspråk (fortsättning) finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Modersmål – finska som andraspråk (fortsättning)

text: Språket är människans främsta redskap för reflektion, kommunikation och kunskapsutveckling. Genom språket kan människan uttrycka sin personlighet och med hjälp av skönlitteratur, sakprosa och andra medier lär människan känna sin omvärld, sina medmänniskor och sig själv. Sverigefinnarna är en nationell minoritet och finska är ett nationellt minoritetsspråk i Sverige. De nationella minoriteterna och minoritetsspråken har funnits under mycket lång tid i det geografiska område som i dag utgör Sverige och de nationella minoriteternas språk och kultur är en värdefull del av den kulturella mångfalden och det gemensamma kulturarvet. För att de nationella minoriteternas språk och kultur ska leva vidare in i framtiden är det viktigt att skydda och främja dem. Kunskaper i språket och om minoritetens kultur och historia ger möjligheter att använda språket samt att utveckla en egen kulturell identitet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet modersmål – finska som andraspråk (fortsättning) ska syfta till att eleverna utvecklar språkkunskaper så att de kan, vill och vågar använda finska i olika sammanhang. Undervisningen ska i möjligaste mån bedrivas på finska och bidra till att eleverna, genom att använda finska i funktionella och meningsfulla sammanhang, utvecklar sin kommunikativa förmåga. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av finska i tal och skrift. Därför ska eleverna få möta talad och skriven finska och få sätta innehållet i relation till egna erfarenheter och kunskaper. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att, i första hand muntligt, formulera sig och samspela med andra. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet på språk och kultur samt ge dem möjlighet att stärka sin flerspråkighet och sin kulturella identitet. Därför ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om sverigefinsk kultur. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar en språklig medvetenhet samt strategier för hur den kan lära sig språk i och utanför undervisningen. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av nationella minoriteters fri- och rättigheter enligt lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur finskan kan främjas och utvecklas i en flerspråkig kontext samt av språkets funktion för kommunikation, tänkande och lärande.

text: Undervisningen i ämnet modersmål – finska som andraspråk (fortsättning) ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förståelse av talad finska. – Förmåga att kommunicera på finska. – Förmåga att läsa enkla texter på finska. 2 – Kunskaper om sverigefinsk kultur.

text: Nivåer i ämnet modersmål – finska som andraspråk (fortsättning)

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper anpassade grundskolan ger eller motsvarande eller nivå 2 i ämnet modersmål – finska som andraspråk (nybörjare). Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: FISY1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – finska som andraspråk (fortsättning) på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Hörförståelse. Tydligt talad, enkel finska, i lugnt tempo. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och dra slutsatser om innehållet i talad finska. – Strategier för att bidra till och underlätta samtal, däribland omformuleringar, gester, frågor och stödjande fraser. – Hur ord, fasta språkliga uttryck och vardagsfraser används i talad finska i olika situationer samt hur olika formuleringar används för att inleda och avsluta olika typer av framställningar och samtal. – Uttal, ord, fraser och grammatiska strukturer i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. – Muntlig framställning, däribland enkla presentationer, meddelanden och beskrivningar samt samtal om bekanta ämnesområden, vardagliga situationer och intressen. – Hur eleverna i egen produktion och interaktion kan uttrycka sig sammanhängande samt med tydlighet och variation. – Skriftlig framställning, däribland enkla meddelanden, berättelser och beskrivningar. – Strategier för att läsa och samtala om texter. – Läsning av, och samtal om, korta och enkla texter på finska, däribland berättelser. – Sveriges nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Nationella minoriteters fri- och rättigheter enligt

text: språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. – Sverigefinsk kultur, till exempel traditioner. – Estetiska uttryck inom sverigefinsk kultur, till exempel inom konst och musik.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: FISY2N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – finska som andraspråk (fortsättning) på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Hörförståelse. Tydligt talad, enkel finska, i lugnt tempo.

text: – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och dra slutsatser om innehållet i talad finska. – Strategier för att bidra till och underlätta samtal, däribland omformuleringar, gester, frågor och stödjande fraser. – Hur ord, fasta språkliga uttryck och vardagsfraser används i talad finska i olika situationer samt hur olika formuleringar används för att inleda och avsluta olika typer av framställningar och samtal. – Uttal, ord, fraser och grammatiska strukturer i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. – Muntlig framställning, däribland presentationer, meddelanden, instruktioner och beskrivningar samt samtal om bekanta ämnesområden, vardagliga situationer, intressen, händelser och händelseförlopp. – Hur eleverna i egen produktion och interaktion kan uttrycka sig sammanhängande samt med tydlighet och variation. – Skriftlig framställning, däribland meddelanden, berättelser och beskrivningar. – Strategier för att läsa och samtala om texter. – Läsning av, och samtal om, enkla texter på finska, däribland berättelser. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Språkbytesprocessen och dess konsekvenser samt orsaker till behovet av revitalisering av de nationella minoritetsspråken. – Sverigefinsk kultur, historiskt och i nutid. Jämförelse med egna erfarenheter och kunskaper. – Estetiska uttryck inom sverigefinsk kultur och några sverigefinska kulturutövare. – Några skönlitterära verk på finska och deras författare. – Nedslag i sverigefinnarnas historia.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven förstår några vanliga ord och enkla fraser i tydligt talad, enkel finska i lugnt tempo. Eleven uttrycker sig enkelt och i någon mån begripligt med enstaka ord och fraser på finska i muntliga framställningar av olika slag och i muntlig interaktion. Eleven uttrycker sig på ett enkelt och i någon mån fungerande sätt på finska i skriftliga framställningar av olika slag. Eleven förstår några vanliga ord och enkla fraser i enkla texter på finska. Eleven visar vissa kunskaper om sverigefinsk kultur.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven förstår vanliga ord och fraser i tydligt talad, enkel finska i lugnt tempo. Eleven uttrycker sig enkelt och begripligt med ord och fraser på finska i muntliga framställningar av olika slag och i muntlig interaktion. Eleven uttrycker sig på ett enkelt och i huvudsak fungerande sätt på finska i skriftliga framställningar av olika slag. Eleven förstår vanliga ord och fraser i enkla texter på finska. Eleven visar kunskaper om sverigefinsk kultur.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll i tydligt talad, enkel finska i lugnt tempo. Eleven uttrycker sig enkelt och relativt tydligt med fraser och meningar på finska i muntliga framställningar av olika slag och i muntlig interaktion. Eleven uttrycker sig på ett enkelt och fungerande sätt på finska i skriftliga framställningar av olika slag. Eleven förstår huvudsakligt innehåll i enkla texter på finska. Eleven visar goda kunskaper om sverigefinsk kultur.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet modersmål – finska som
andraspråk (nybörjare) i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad
utbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet modersmål – finska som andraspråk (nybörjare) finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Modersmål – finska som andraspråk (nybörjare)

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet modersmål – finska som andraspråk (nybörjare) ska syfta till att eleverna utvecklar språkkunskaper så att de kan, vill och vågar använda finska i olika sammanhang. Undervisningen ska i möjligaste mån bedrivas på finska och bidra till att eleverna, genom att använda finska i funktionella och meningsfulla sammanhang, utvecklar en grundläggande kommunikativ förmåga. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av finska i tal och skrift. Därför ska eleverna få möta talad och skriven finska och få sätta innehållet i relation till egna erfarenheter och kunskaper. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att, i första hand muntligt, formulera sig och samspela med andra. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet på språk och kultur samt ge dem möjlighet att stärka sin flerspråkighet och sin kulturella identitet. Därför ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om sverigefinsk kultur. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar en språklig medvetenhet samt strategier för hur de kan lära sig språk i och utanför undervisningen. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av nationella minoriteters fri- och rättigheter enligt lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur finskan kan främjas och utvecklas i en flerspråkig kontext samt av språkets funktion för kommunikation, tänkande och lärande.

text: Undervisningen i ämnet modersmål – finska som andraspråk (nybörjare) ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förståelse av talad finska. – Förmåga att kommunicera på finska. – Förmåga att läsa mycket enkla texter på finska. 2 – Kunskaper om sverigefinsk kultur.

text: Nivåer i ämnet modersmål – finska som andraspråk (nybörjare)

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: FISW1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – finska som andraspråk (nybörjare) på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Hörförståelse. Tydligt talad, mycket enkel finska, i långsamt tempo, däribland dialoger. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och dra slutsatser om innehållet i talad finska. – Strategier för att underlätta samtal, däribland omformuleringar, gester och frågor. – Uttal, ord, artighetsfraser och grammatiska strukturer i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. – Muntlig framställning, däribland mycket enkla presentationer, meddelanden och beskrivningar samt samtal om välbekanta ämnesområden, vardagliga situationer och intressen. – Skriftlig framställning, däribland mycket enkla meddelanden och beskrivningar. – Strategier för att läsa och samtala om texter. – Läsning av, och samtal om, korta och mycket enkla texter på finska, däribland berättelser. – Sveriges nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Översiktligt om nationella minoriteters fri- och rättigheter enligt

text: språklagen

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: FISW2N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – finska som andraspråk (nybörjare) på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Hörförståelse. Tydligt talad, enkel finska, främst i långsamt tempo, däribland dialoger och intervjuer. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och dra slutsatser om innehållet i talad finska. – Strategier för att bidra till och underlätta samtal, däribland omformuleringar, gester, frågor och stödjande fraser.

text: – Hur ord, fasta språkliga uttryck och vardagsfraser används i talad finska i olika situationer samt hur olika formuleringar används för att inleda och avsluta olika typer av framställningar och samtal. – Uttal, ord, artighetsfraser och grammatiska strukturer i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. – Muntlig framställning, däribland mycket enkla presentationer, meddelanden och beskrivningar samt samtal om välbekanta ämnesområden, vardagliga situationer, intressen och händelser. – Hur eleverna i egen produktion och interaktion kan uttrycka sig sammanhängande samt med tydlighet och någon variation. – Skriftlig framställning, däribland mycket enkla meddelanden och beskrivningar. – Strategier för att läsa och samtala om texter. – Läsning av, och samtal om, korta och mycket enkla texter på finska, däribland berättelser. – Sveriges nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Nationella minoriteters fri- och rättigheter enligt

text: språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. – Sverigefinsk kultur, historiskt och i nutid. Jämförelse med egna erfarenheter och kunskaper. – Estetiska uttryck inom sverigefinsk kultur och några sverigefinska kulturutövare. – Några skönlitterära verk på finska och deras författare. – Nedslag i sverigefinnarnas historia.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven förstår några vanliga ord och mycket enkla fraser i tydligt talad, mycket enkel finska i långsamt tempo. Eleven uttrycker sig enkelt och i någon mån begripligt med enstaka ord och fraser på finska i muntliga framställningar av olika slag och i muntlig interaktion. Eleven uttrycker sig på ett enkelt och i någon mån fungerande sätt på finska i skriftliga framställningar av olika slag. Eleven förstår några vanliga ord och mycket enkla fraser i korta, mycket enkla texter på finska. Eleven visar vissa kunskaper om sverigefinsk kultur.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven förstår vanliga ord och enkla fraser i tydligt talad, mycket enkel finska i långsamt tempo. Eleven uttrycker sig enkelt och begripligt med ord och fraser på finska i muntliga framställningar av olika slag och i muntlig interaktion. Eleven uttrycker sig på ett enkelt och i huvudsak fungerande sätt på finska i skriftliga framställningar av olika slag. Eleven förstår vanliga ord och enkla fraser i korta, mycket enkla texter på finska. Eleven visar kunskaper om sverigefinsk kultur.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven förstår vanliga ord och fraser i tydligt talad, mycket enkel finska i långsamt tempo. Eleven uttrycker sig enkelt och relativt tydligt med fraser och meningar på finska i muntliga framställningar av olika slag och i muntlig interaktion. Eleven uttrycker sig på ett enkelt och fungerande sätt på finska i skriftliga framställningar av olika slag. Eleven förstår huvudsakligt innehåll i korta, mycket enkla texter på finska. Eleven visar goda kunskaper om sverigefinsk kultur.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet modersmål – finska som
förstaspråk i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet modersmål – finska som förstaspråk finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Modersmål – finska som förstaspråk

text: Språket är människans främsta redskap för reflektion, kommunikation och kunskapsutveckling. Genom språket kan människan uttrycka sin personlighet och med hjälp av skönlitteratur, sakprosa och andra medier lär människan känna sin omvärld, sina medmänniskor och sig själv. Sverigefinnarna är en nationell minoritet och finska är ett nationellt minoritetsspråk i Sverige. De nationella minoriteterna och minoritetsspråken har funnits under mycket lång tid i det geografiska område som i dag utgör Sverige och de nationella minoriteternas språk och kultur är en värdefull del av den kulturella mångfalden och det gemensamma kulturarvet. För att de nationella minoriteternas språk och kultur ska leva vidare in i framtiden är det viktigt att skydda och främja dem. Kunskaper i språket och om minoritetens kultur och historia ger möjligheter att använda språket samt att utveckla en egen kulturell identitet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet modersmål – finska som förstaspråk ska syfta till att eleverna utvecklar sina språkkunskaper så att de kan, vill och vågar använda finska för olika syften. Undervisningen ska bidra till att eleverna, genom att använda finska i funktionella och meningsfulla sammanhang, utvecklar en allsidig kommunikativ förmåga och ett rikt språk som ger självförtroende och trygghet i olika situationer. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att stärka sin flerspråkighet. Undervisningen ska ge eleverna rikliga tillfällen att tala, lyssna, läsa och skriva på finska. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att anpassa språket till olika sammanhang och syften. Undervisningen ska stimulera elevernas kreativitet, fantasi och lust att skapa med hjälp av språket, enskilt och tillsammans med andra. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla de språkliga redskap som behövs för vardagslivet samt för arbets- och samhällslivet. Undervisningen ska bidra till elevernas bildning, stimulera deras läsintresse och stödja deras personliga utveckling. Därför ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att läsa och reflektera över skönlitteratur och andra typer av texter på finska. Undervisningen ska stimulera eleverna att använda skönlitteratur och andra typer av texter som en källa till förståelse av både egna och andras erfarenheter och livsvillkor och eleverna ska ges möjlighet att i skönlitteraturen se såväl det särskiljande som det allmänmänskliga i tid och rum. På så sätt ska undervisningen utmana eleverna till nya tankesätt och öppna för nya perspektiv. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av vad som kännetecknar olika slags texter och hur de är uppbyggda. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet på språk och kultur samt ge dem möjlighet att utveckla sin kulturella identitet. Genom undervisningen ska eleverna därför ges möjlighet att utveckla kunskaper om sverigefinsk kultur. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar en språklig

text: medvetenhet samt strategier för hur de kan lära sig språk i och utanför undervisningen. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av nationella minoriteters fri- och rättigheter enligt lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur finskan kan främjas och utvecklas i en flerspråkig kontext samt av språkets funktion för kommunikation, tänkande och lärande.

text: Undervisningen i ämnet modersmål – finska som förstaspråk ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att kommunicera i tal och skrift på finska. – Förmåga att läsa och reflektera över olika typer av texter på finska. – Kunskaper om sverigefinsk kultur.

text: Nivåer i ämnet modersmål – finska som förstaspråk

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper anpassade grundskolan ger eller motsvarande. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: FISX1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – finska som förstaspråk på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Muntlig framställning med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. – Skriftlig framställning av enkla texter med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. – Strategier för att göra sig förstådd och få fram sitt budskap. – Strategier för att läsa och samtala om skönlitteratur och sakprosa. – Läsning av, samtal om och reflektion över skönlitterära texter på finska. Texternas innehåll, språk och stil. – Läsning av, samtal om och reflektion över olika typer av enkla sakprosatexter på finska. Texternas innehåll, språk och uppbyggnad. – Sveriges nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Översiktligt om nationella minoriteters fri- och rättigheter enligt

text: språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. – Sverigefinsk kultur, till exempel traditioner. – Estetiska uttryck inom sverigefinsk kultur, till exempel inom konst och musik.

text: Nivåkod: FISX2N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – finska som förstaspråk på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Muntlig framställning i och inför grupp med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. – Skriftlig framställning med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Språkliga egenskaper som gör att en text fungerar väl i sitt sammanhang. – Strategier för att göra sig förstådd och få fram sitt budskap. – Strategier för att läsa och samtala om skönlitteratur och sakprosa. – Läsning av, samtal om och reflektion över skönlitteratur på finska från olika tider. Texternas innehåll, språk och stil. – Läsning av, samtal om och reflektion över olika typer av sakprosatexter på finska. Texternas syfte, innehåll, språk och uppbyggnad. – Nationella minoriteters fri- och rättigheter enligt

text: språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. – Språkbytesprocessen och dess konsekvenser samt orsaker till behovet av revitalisering av de nationella minoritetsspråken. – Sverigefinsk kultur, historiskt och i nutid. Jämförelse med egna erfarenheter och kunskaper. – Estetiska uttryck inom sverigefinsk kultur och några sverigefinska kulturutövare. – Några skönlitterära verk på finska och deras författare. – Nedslag i sverigefinnarnas historia.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på finska på ett mycket enkelt sätt. Eleven visar grundläggande läsförståelse och för mycket enkla resonemang om olika typer av texter på finska. Eleven visar vissa kunskaper om sverigefinsk kultur.

text: Betyget D

text: 4 Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på finska på ett enkelt sätt. Eleven visar grundläggande läsförståelse och för enkla resonemang om olika typer av texter på finska. Eleven visar kunskaper om sverigefinsk kultur.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på finska på ett utvecklat sätt. Eleven visar grundläggande läsförståelse och för utvecklade resonemang om olika typer av texter på finska. Eleven visar goda kunskaper om sverigefinsk kultur.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet modersmål – jiddisch som
andraspråk (fortsättning) i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad
utbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet modersmål – jiddisch som andraspråk (fortsättning) finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Modersmål – jiddisch som andraspråk (fortsättning)

text: Språket är människans främsta redskap för reflektion, kommunikation och kunskapsutveckling. Genom språket kan människan uttrycka sin personlighet och med hjälp av skönlitteratur, sakprosa och andra medier lär människan känna sin omvärld, sina medmänniskor och sig själv. Judar är en nationell minoritet och jiddisch är ett nationellt minoritetsspråk i Sverige. De nationella minoriteterna och minoritetsspråken har funnits under mycket lång tid i det geografiska område som i dag utgör Sverige och de nationella minoriteternas språk och kultur är en värdefull del av den kulturella mångfalden och det gemensamma kulturarvet. För att de nationella minoriteternas språk och kultur ska leva vidare in i framtiden är det viktigt att skydda och främja dem. Kunskaper i språket och om minoritetens kultur och historia ger möjligheter att använda språket samt att utveckla en egen kulturell identitet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet modersmål – jiddisch som andraspråk (fortsättning) ska syfta till att eleverna utvecklar språkkunskaper så att de kan, vill och vågar använda jiddisch i olika sammanhang. Undervisningen ska i möjligaste mån bedrivas på jiddisch och bidra till att eleverna, genom att använda jiddisch i funktionella och meningsfulla sammanhang, utvecklar sin kommunikativa förmåga. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av jiddisch i tal och skrift. Därför ska eleverna få möta talad och skriven jiddisch av olika slag och få sätta innehållet i relation till egna erfarenheter och kunskaper. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att, i första hand muntligt, formulera sig och samspela med andra. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet på språk och kultur samt ge dem möjlighet att stärka sin flerspråkighet och sin kulturella identitet. Därför ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om jiddischkultur. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar en språklig medvetenhet samt strategier för hur de kan lära sig språk i och utanför undervisningen. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av nationella minoriteters fri- och rättigheter enligt lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur jiddisch kan främjas och utvecklas i en flerspråkig kontext samt av språkets funktion för kommunikation, tänkande och lärande.

text: Undervisningen i ämnet modersmål – jiddisch som andraspråk (fortsättning) ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förståelse av talad jiddisch. – Förmåga att kommunicera på jiddisch. – Förmåga att läsa enkla texter på jiddisch. 2 – Kunskaper om jiddischkultur.

text: Nivåer i ämnet modersmål – jiddisch som andraspråk (fortsättning)

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper anpassade grundskolan ger eller motsvarande eller nivå 2 i ämnet modersmål – jiddisch som andraspråk (nybörjare). Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: JIIY1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – jiddisch som andraspråk (fortsättning) på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Hörförståelse. Tydligt talad, enkel jiddisch, i lugnt tempo. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och dra slutsatser om innehållet i talad jiddisch. – Strategier för att bidra till och underlätta samtal, däribland omformuleringar, gester, frågor och stödjande fraser. – Hur ord, fasta språkliga uttryck och vardagsfraser används i talad jiddisch i olika situationer samt hur olika formuleringar används för att inleda och avsluta olika typer av framställningar och samtal. – Uttal, ord, fraser och grammatiska strukturer i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. – Muntlig framställning, däribland enkla presentationer, meddelanden och beskrivningar samt samtal om bekanta ämnesområden, vardagliga situationer och intressen. – Hur eleverna i egen produktion och interaktion kan uttrycka sig sammanhängande samt med tydlighet och variation. – Jiddischalfabetet. – Skriftlig framställning, däribland enkla meddelanden, berättelser och beskrivningar. – Strategier för att läsa och samtala om texter. – Läsning av, och samtal om, korta och enkla texter på jiddisch, däribland berättelser och sånger. – Sveriges nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Nationella minoriteters fri- och rättigheter enligt

text: språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. – Kulturella företeelser inom jiddischvärlden. – Estetiska uttryck inom jiddischkulturen, till exempel inom konst, musik och teater.

text: Nivåkod: JIIY2N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – jiddisch som andraspråk (fortsättning) på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Hörförståelse. Tydligt talad, enkel jiddisch, i lugnt tempo. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och dra slutsatser om innehållet i talad jiddisch. – Strategier för att bidra till och underlätta samtal, däribland omformuleringar, gester, frågor och stödjande fraser. – Hur ord, fasta språkliga uttryck och vardagsfraser används i talad jiddisch i olika situationer samt hur olika formuleringar används för att inleda och avsluta olika typer av framställningar och samtal. – Uttal, ord, fraser och grammatiska strukturer i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. – Muntlig framställning, däribland presentationer, meddelanden, instruktioner och beskrivningar samt samtal om bekanta ämnesområden, vardagliga situationer, intressen, händelser och händelseförlopp. – Hur eleverna i egen produktion och interaktion kan uttrycka sig sammanhängande samt med tydlighet och variation. – Jiddischalfabetet. – Skriftlig framställning, däribland meddelanden, berättelser och beskrivningar. – Strategier för att läsa och samtala om texter. – Läsning av, och samtal om, enkla texter på jiddisch, däribland berättelser och sånger. – Ordspråk och talesätt. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Språkbytesprocessen och dess konsekvenser samt orsaker till behovet av revitalisering av de nationella minoritetsspråken. – Kulturella företeelser inom jiddischvärlden, historiskt och i nutid. Jämförelse med egna erfarenheter och kunskaper. – Estetiska uttryck och kulturutövare inom jiddischkulturen. – Några skönlitterära verk på jiddisch och deras författare. – Nedslag i judarnas historia.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven förstår några vanliga ord och enkla fraser i tydligt talad, enkel jiddisch i lugnt tempo. Eleven uttrycker sig enkelt och i någon mån begripligt med enstaka ord och fraser på jiddisch i muntliga framställningar av olika slag och i muntlig interaktion. Eleven uttrycker sig på ett enkelt och i någon mån fungerande sätt på jiddisch i skriftliga framställningar av olika slag. Eleven förstår några vanliga ord och enkla fraser i enkla texter på jiddisch. Eleven visar vissa kunskaper om jiddischkultur.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven förstår vanliga ord och fraser i tydligt talad, enkel jiddisch i lugnt tempo. Eleven uttrycker sig enkelt och begripligt med ord och fraser på jiddisch i muntliga framställningar av olika slag och i muntlig interaktion. Eleven uttrycker sig på ett enkelt och i huvudsak fungerande sätt på jiddisch i skriftliga framställningar av olika slag. Eleven förstår vanliga ord och fraser i enkla texter på jiddisch. Eleven visar kunskaper om jiddischkultur.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll i tydligt talad, enkel jiddisch i lugnt tempo. Eleven uttrycker sig enkelt och relativt tydligt med fraser och meningar på jiddisch i muntliga framställningar av olika slag och i muntlig interaktion. Eleven uttrycker sig på ett enkelt och fungerande sätt på jiddisch i skriftliga framställningar av olika slag. Eleven förstår huvudsakligt innehåll i enkla texter på jiddisch. Eleven visar goda kunskaper om jiddischkultur.