text: Dessa föreskrifter ska tillämpas av leverantörer som omfattas av

text: om ett gemensamt avgiftssystem för flygtrafiktjänster. (

text: TSFS 2012:34

type: stycke

type: paragraf

text: Definitioner

type: rubrik

text: I dessa föreskrifter avses med

text: enhetsavgift avgift som tillämpas i en avgiftszon fastställd kostnad kostnader som förutfastställts av medlemsstaterna enligt

text: artikel 15.2 a i förordning (EG) nr 550/2004

text: om tillhandahållande av flygtrafiktjänster inom det gemensamma europeiska luftrummet (

text: TSFS 2012:34

text: ) final approach fix (FAF) fix som markerar början på den slutliga delen av en instrumentinflygning utan glidbana från instrumentlandningssystem final approach point (FAP) punkt som markerar början på den slutliga delen av en instrumentinflygning med glidbana från instrumentlandningssystem kontrollzon (Control zone, CTR) kontrollerat luftrum som sträcker sig från jordytan upp till en angiven övre gräns

text: referensperiod referensperioden för prestationssystemet enligt

text: artikel 11.3 d i förordning (EG) nr 549/2004

text: om ramen för inrättande av det gemensamma europeiska luftrummet (

text: TSFS 2012:34

text: terminalkontroll (Terminal Control Centre, TMC) enhet som utövar områdeskontrolltjänst och inflygningskontrolltjänst inom terminalområde och kontrollzon

text: terminalområde (Terminal Control Area, TMA) kontrollerat luftrum som sträcker sig uppåt från en angiven, ovanför jordytan belägen gräns i höjdled (kontrollområde) som är upprättat för en eller flera flygplatser

text: trafik- (Traffic Information Area, TIA) avgränsat okontinformationsområde rollerat luftrum som sträcker sig uppåt från en angiven, ovanför jordytan belägen gräns i höjdled inom vilket flyginformationstjänst för flygplats (AFIS) utövas

text: trafikinformationszon (Traffic Information Zone, TIZ) avgränsat okontrollerat luftrum som sträcker sig från jordytan upp till en angiven övre gräns inom vilket flyginformationstjänst för flygplats (AFIS) utövas

text: underväg del av flygning längs ATS-flygväg eller bestämda färdlinjer exklusive start- och landningsfas.

text: Allmänt

text: Leverantörer av flygtrafiktjänst ska i enlighet med artikel

text: kommissionens förordning (EG) nr 1794/2006

text: senast den vardag som infaller på eller före angivna datum lämna följande till Transportstyrelsen: 1. Den 15 april: utfall och avräkning för föregående kalenderår samt bedömning av kostnader för innevarande och kommande år i enlighet med bilaga II och VI i förordning

text: (EG) nr 1794/2006

text: . 2. Den 15 september: beräknade kostnader för de kommande åren samt bedömning av kostnader för innevarande år i enlighet med bilaga II och VI i förordning

text: (EG) nr 1794/2006

text: . 3. Den 15 september: årsredovisning för föregående kalenderår samt affärsplan för fem år. Vid beräkning enligt första stycket punkt 1 och 2 av den preliminära respektive den slutliga enhetsavgiften ska leverantörer av flygtrafikledningstjänst använda de prognoser för tjänsteenheter (service units) som Transportstyrelsen tillhandahåller. Prognoserna finns tillgängliga på

text: 128" left="85" width="284" height="13" font="1">beräkningarna ska lämnas till Transportstyrelsen.

text: TSFS 2012:34

text: När underlag för att fastställa flygtrafiktjänstavgifter tas fram i enlighet med

text: ska det ske en proportionerlig fördelning av de kostnader som uppstår i olika avgiftszoner (undervägsavgiftszoner och terminalavgiftszoner). Kostnader för flygtrafikledningstjänster i samband med luftfartygs inflygning och avgång fördelas på terminalavgiftszonen. Vid kostnadsfördelningen bör den schablonmetod för kostnadsfördelning av avgifter för flygtrafiktjänster som finns i de allmänna råden tillämpas. Om någon annan metod tillämpas ska den kunna användas med hänsyn till de metoder som tillämpas i angränsande luftrum.

text: Allmänna råd

text: Allmänna råd finns i bilagan.

text: Byte av leverantör

text: Vid byte av leverantör under pågående referensperiod ska kostnaden för flygtrafiktjänster för såväl den tidigare som den nya leverantören fastställas. Den fastställda kostnaden för den nya leverantören får inte överskrida tidigare fastställd kostnad. Om ett överskott uppstår på grund av lägre kostnader hos en ny leverantör ska detta återföras kostnadsbasen för undervägsavgifter. Ett beslut om fastställande av kostnad för flygtrafiktjänst kan återkallas eller begränsas om uppdraget att tillhandahålla flygtrafiktjänst förändras eller upphör. (

text: TSFS 2012:34

text: Undantag

text: Denna författning träder i kraft den 1 oktober 2010.

text: TSFS 2012:34

text: Denna författning träder i kraft den 8 juni 2012.

text: Bilaga

text: Bilaga. Allmänna råd till 4 §

text: Schablonmetod för kostnadsfördelningen av avgifter för flygtrafiktjänster i enlighet med

text: artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1794/2006 av den 6 december 2006

text: Flygtrafikledningstjänster (flyginformations-, alarmerings-,

text: flygrådgivnings- och flygkontrolltjänster)

text: Flygtrafikledningstjänster vid flygplatser kan tillhandahållas i ett luftrumsblock som ingår i både undervägs- och terminalavgiftszoner. Flygtrafikledningstjänster i samband med luftfartygens inflygning och avgång inom ett visst avstånd från flygplatsen på grundval av operativa krav fördelas på terminaltjänster. Final approach point (FAP) respektive final approach fix (FAF) utgör en operativ gräns för sådan klarering som görs inom ramen för terminaltjänster. FAP/FAF är fastställda för alla instrumentflygplatser och ligger i genomsnitt på ett avstånd av 13 km från banans mittpunkt. Det innebär att den del av kostnaderna som uppkommer för avståndet mellan FAP/FAF inom terminalområde (TMA) och kontrollzon (CTR) eller trafikinformationsområde (TIA) och trafikinformationszon (TIZ) och respektive områdes yttre gräns bör fördelas på undervägsavgiftszonen. Den del av kostnaderna som uppkommer för avståndet mellan flygplatsen och FAP/FAF bör fördelas på terminalavgiftszonen. Flygtrafikledningstjänster som tillhandahålls utanför FAP/FAF är mer komplicerade med ankommande, avgående och genomflygande luftfartyg som medför högre kostnader, vilket motiverar att en större andel av kostnaderna fördelas på undervägsavgiftszonen. Eftersom storcirkelavståndet ligger till grund för beräkning av avstånd när det gäller undervägsavgiften bör samma metod användas även för fördelning av kostnader för terminalavgiften. Flygtrafiktjänstenheter kan grupperas på följande sätt: a) flygtrafikledningsenheter som i huvudsak utövar flygtrafikledningstjänst innanför FAP b) flygtrafikledningsenheter som utövar flygtrafikledningstjänst i TMA med terminalkontroll som omfattar flera flygtrafikledningsenheter c) övriga flygtrafikledningsenheter som utövar flygtrafikledningstjänst i TMA d) flygtrafikledningsenheter som utövar flygtrafikledningstjänst i TIA.

text: Schablonmässig fördelning Terminalavgiftszon Undervägsavgiftszon a) 100 % 0 % b) 40 % 60 % c) 25 % 75 % d) 55 % 45 %

text: Bilaga

text: I grupp a) bör 100 % av kostnaderna fördelas på terminalavgiftszonen då flygplatskontrolltjänst och alarmeringstjänst i huvudsak utövas innanför FAP. I grupp b) är medianvärdet för flugen distans i TMA-sektor 29,3 km. Det innebär att 40 % av kostnaderna bör fördelas på terminalavgiftszon och terminalavgiften och 60 % av kostnaderna på undervägsavgiftszon och undervägsavgiften. I grupp c) är medelvärdet för flugen distans i TMA 53,1 km. Det innebär att 25 % av kostnaderna bör fördelas på terminalavgiftszon och terminalavgiften och 75 % av kostnaderna på undervägsavgiftszon och undervägsavgiften. I grupp d) är medianvärdet för flugen distans i TIA 22,2 km. Det innebär att 55 % av kostnaderna bör fördelas på terminalavgiftszon och terminalavgiften och 45 % av kostnaderna på undervägsavgiftszon och undervägsavgiften. Flugen distans är beräknad på statistiskt underlag för planerad trafik och flygvägar för den trafiken i de luftrumsblock som kontrolleras av flygtrafikledningstjänsten vid flygplats. För grupp b) och d) har medianvärdet valts i stället för medelvärde då grupperna är små och spridningen är stor.

text: Flygvädertjänst

text: 100 % av kostnaderna för observationstjänst bör fördelas på terminalavgiftszonen. 100 % av kostnaderna för prognostjänst inklusive flygplatsprognoser bör fördelas på undervägsavgiftszonen. Övriga flygvädertjänster och dess produkter fördelas på lämpligt sätt.

text: Kommunikations-, navigations- och övervakningstjänster bör fördelas efter samma principer som flygtrafikledningstjänster.

text: Flygbriefingtjänst

text: Insamling och mätning bör fördelas efter samma principer som flygtrafikledningstjänst, övriga flygbriefingtjänster bör fördelas på undervägsavgiftszonen.

fs: tsfs

publisher: Transportstyrelsen

title: Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om hantering av avgifter för flygtrafiktjänst, TSFS 2010:153

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas av leverantörer av flygtrafikledningstjänst som har utnämnts i enlighet med

text: artikel 8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 550/2004 av den 10 mars 2004

text: om tillhandahållande av flygtrafiktjänster inom det gemensamma europeiska luftrummet och som omfattas av

text: om ett gemensamt avgiftssystem för flygtrafiktjänster .

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med

text: final approach (FAF) fix som markerar början på den slutliga fix delen av en instrumentinflygning utan glidbana från instrumentlandningssystem

text: final approach (FAP) punkt som markerar början på den slutliga point delen av en instrumentinflygning med glidbana från instrumentlandningssystem

text: EGT L 96, 31.3.2004, s. 10 (Celex 32004R0550). EGT L 341, 7.12.2006, s. 3 (Celex 32006R1794).

text: trafikinforma- (Traffic Information Area, TIA) avgränsat okontrtionsområde ollerat luftrum som sträcker sig uppåt från en angiven, ovanför jordytan belägen gräns i höjdled inom vilket flyginformationstjänst för flygplats (AFIS) utövas

text: trafikinforma- (Traffic Information Zone, TIZ) avgränsat okonttionszon rollerat luftrum som sträcker sig från jordytan upp till en angiven övre gräns inom vilket flyginformationstjänst för flygplats (AFIS) utövas

text: Allmänt

text: Leverantörer av flygtrafikledningstjänst som ska ta fram underlag för att fastställa flygtrafiktjänstavgifter i enlighet med

text: artikel 5

text: −7 i

text: ska senast den vardag som infaller på eller före angivna datum lämna följande till Transportstyrelsen: 1. Den 20 april: årsredovisning för föregående kalenderår, bokslut för föregående kalenderår, kvartalsrapport för innevarande år samt affärsplan för fem år. 2. Den 10 maj: utfall och avräkning för föregående kalenderår samt utfall kvartal 1 och bedömning av kostnader för innevarande år i enlighet med bilaga II och VI i förordning

text: (EG) nr 1794/2006

text: och bilaga III i Eurocontrols Principer för upprättande av kostnadsbasen för undervägsavgifter och beräkningen av enhetsavgifter (Doc No 07.60.01). 3. Den 1 september: halvårsrapport för innevarande år. 4. Den 10 oktober: beräknade kostnader för de kommande fem åren samt utfall kvartal tre och bedömning av kostnader för innevarande år i enlighet med bilaga II och VI i förordning

text: (EG) nr 1794/2006

text: 2006 och bilaga III i Eurocontrols Principer för upprättande av kostnadsbasen för undervägsavgifter och beräkningen av enhetsavgifter (Doc No 07.60.01).

text: Vid beräkning enligt första stycket punkt 2 och 4 av den preliminära respektive den slutliga enhetsavgiften ska leverantörer av flygtrafikledningstjänst använda de prognoser för tjänsteenheter (service units) som Transportstyrelsen tillhandahåller. Prognoserna finns tillgängliga på

text: www.transportstyrelsen.se senast tio dagar före det datum då beräkningarna ska lämnas till Transportstyrelsen.

text: ska det ske en proportionerlig fördelning av de kostnader som uppstår i olika avgiftszoner (undervägsavgiftszoner och terminalavgiftszoner). Kostnader för flygtrafikledningstjänster i samband med luftfartygs inflygning och avgång fördelas på terminalavgiftszonen. Vid kostnadsfördelningen bör den schablonmetod för kostnadsfördelning av avgifter för flygtrafiktjänster tillämpas som finns i de allmänna råden. Om någon annan metod tillämpas ska den kunna användas med hänsyn till de metoder som tillämpas i angränsande luftrum.

text: Allmänna råd

text: Allmänna råd finns i bilagan.

text: Undantag

text: Transportstyrelsen kan medge undantag från dessa föreskrifter. ___________

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: STAFFAN WIDLERT Simon Posluk (Luftfartsavdelningen)

text: Utgivare: Kristina Nilsson, Transportstyrelsen, Norrköping ISSN 2000-1975

text: Bilaga

text: Bilaga. Allmänna råd till 4 §

text: Bilaga

text: Schablonmässig fördelning

text: Undervägsavgiftszon Terminalavgiftszon

text: I grupp a) bör 100 % av kostnaderna fördelas på terminalavgiftszonen då flygplatskontrolltjänst och alarmeringstjänst i huvudsak utövas innanför FAP. I grupp b) är medianvärdet för flugen distans i TMA-sektor 29,3 km. Det innebär att 40 % av kostnaderna bör fördelas på terminalavgiftszon och terminalavgiften och 60 % av kostnaderna på undervägsavgiftszon och undervägsavgiften. I grupp c) är medelvärdet för flugen distans i TMA 53,1 km. Det innebär att 25 % av kostnaderna bör fördelas på terminalavgiftszon och terminalavgiften och 75 % av kostnaderna på undervägsavgiftszon och undervägsavgiften. I grupp d) är medianvärdet för flugen distans i TIA 22,2 km. Det innebär att 55 % av kostnaderna bör fördelas på terminalavgiftszon och terminalavgiften och 45 % av kostnaderna på undervägsavgiftszon och undervägsavgiften. Flugen distans är beräknad på statistiskt underlag för planerad trafik och flygvägar för den trafiken i de luftrumsblock som kontrolleras av flygtrafikledningstjänsten vid flygplats, För grupp b) och d) har medianvärdet valts i stället för medelvärde då grupperna är små och spridningen är stor.

text: Flygvädertjänst

text: Bilaga

text: Flygbriefingtjänst

type: foreskrift


title: Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om avgifter, rabatter och igångsättningsstöd för användning av flygplatser, TSFS 2010:154

text: Dessa föreskrifter för in kommissionens meddelande från den 9 december 2005 (2005/C 312/01), Riktlinjer för finansiering av flygplatser och för statliga igångsättningsstöd för flygbolag med verksamhet på regionala flygplatser . Föreskrifterna ska tillämpas av flygplatser som omfattas av riktlinjerna när avgifter och rabatter för användning av flygplatserna ska bestämmas. Föreskrifterna ska även tillämpas av flygplatserna när igångsättningsstöd ska beviljas.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med avgift avgift som tas ut till förmån för flygplatsens ledningsenhet och som betalas av flygplatsanvändarna för utnyttjandet av sådana hjälpmedel och tjänster som uteslutande tillhandahålls av flygplatsens ledningsenhet och som avser landning, start, belysning och parkering av luftfartyg samt hantering av passagerare och gods flygplats- varje fysisk eller juridisk person som med flyg transanvändare porterar passagerare, post och/eller gods från eller till den berörda flygplatsen

text: EUT C 312, 9.12.2005, s. 1 Celex 52005XC1209 (3).

text: igångsättnings- stöd som ledningsenheten vid en allmän flygplats lämstöd nar eller förmedlar till ett lufttrafikföretag för att lufttrafikföretaget ska etablera nya linjer eller öka turtätheten med syfte att öka passagerarvolymen, antingen genom rabatter på avgifter för användningen av flygplatsen eller genom ekonomiska bidrag ledningsenhet den enhet som tillsammans med annan verksamhet eller självständigt, i kraft av lag eller annan författning, särskilt beslut eller avtal, administrerar och förvaltar flygplatsens infrastruktur och samordnar och kontrollerar verksamheten på flygplatsen mindre gynnat område beläget inom stödområde fastställt enligt förområde ordning (

text: ) om stödområden för vissa regionala företagsstöd nationell flygplats nationell flygplats med mellan 5 och 10 miljoner passagerare på år (kategori B) offentligt igång- sådant igångsättningsstöd som beviljats av svenska stasättningsstöd ten, svenska kommuner eller av aktiebolag, handelsbolag, samfund eller stiftelse som kontrolleras av svenska staten eller svenska kommuner och stödet inte skulle ha lämnats av en privat investerare under liknande förhållanden med förväntan på lönsamhet utan sociala eller regionalpolitiska överväganden regional flygplats flygplats med högst 5 miljoner passagerare per år, regionala flygplatser delas in i ”stora regionala flygplatser” med mellan 1 och 5 miljoner passagerare per år (kategori C) samt ”små regionala flygplatser” med färre än 1 miljon passagerare per år (kategori D) stor EU-flygplats flygplats med mer än 10 miljoner passagerare per år (kategori A).

text: Avgifter och rabatter

text: Ledningsenheten vid en flygplats ska tillhandahålla skriftlig information om de avgifter som ska betalas av flygplatsanvändarna. Informationen ska vara genomblickbar och ge varje potentiell flygplatsanvändare samma information om de avgifter som tillämpas vid flygplatsen. I denna information ska ledningsenheten även informera om vilka rabatter på flygplatsavgifter som flygplatsen tillämpar.

text: Offentligt igångsättningsstöd

text: Om ett igångsättningsstöd beviljas och det kan bedömas som ett offentligt igångsättningsstöd enligt EU:s regler och förfaranden för statliga

text: stöd ska flygplatsens ledningsenhet beakta kommissionens meddelande 2005/C 312/01. Kommissionens meddelande 2005/C 312/01 innehåller närmare riktlinjer om intresseanmälan, affärsplan och konsekvensutredning i samband med offentligt igångsättningsstöd.

text: Offentligt igångsättningsstöd får endast betalas ut till lufttrafikföretag som har operativ licens enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 av den 24 september 2008

text: om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen .

text: Offentligt igångsättningsstöd får endast ges för linjer mellan regionala flygplatser i kategori C eller D och en flygplats belägen i medlemsstat i EU, Norge, Island eller Schweiz. Offentligt igångsättningsstöd för linjer mellan nationella flygplatser (kategori B) får inte ges annat än i undantagsfall och om särskilda skäl föreligger. Offentligt igångsättningsstöd får inte ges för linjer mellan stora EU-flygplatser.

text: Allmänna råd

text: Särskilda skäl för stöd för linjer mellan nationella flygplatser kan vara t.ex. att en av flygplatserna ligger i ett mindre gynnat område.

text: Offentligt igångsättningsstöd ska leda till en nettoökning av passagerarvolymen.

text: Offentligt igångsättningsstöd får inte bidra till att trafik enbart flyttas över från en linje till en annan eller från ett lufttrafikföretag till ett annat.

text: Offentligt igångsättningsstöd får inte lämnas för en ny linje om samma sträcka redan trafikeras med ett jämförbart höghastighetståg.

text: Offentligt igångsättningsstöd får endast avse de extra kostnader som uppstår när en ny linje eller ny turtäthet lanseras.

text: Allmänna råd

text: Dessa extra kostnader är t.ex. marknadsföring och reklam. Det kan också röra sig om etableringskostnader på en regional flygplats i samband med att en ny linje lanseras, under förutsättning att flygplatsen tillhör kategori C eller D och att stöd inte har beviljats för dessa kostnader. De stödberättigade kostnaderna ska utgöras av faktiska kostnader under normala marknadsförhållanden.

text: EUT L 293, 31.10.2008, s. 3, Celex 32008R1008.

text: Offentligt igångsättningsstöd ska vara tidsbegränsat och ska gradvis minska.

text: Allmänna råd

text: Av kommissionens meddelande framgår att stödet bör minska i takt med att trafiken ökar.

text: Offentligt igångsättningsstöd får beviljas för en period på högst tre år. Stödet får uppgå till högst 50 % av de stödberättigade kostnaderna under ett år och för hela treårsperioden till i genomsnitt 30 % av de stödberättigade kostnaderna.

text: För linjer från mindre gynnade områden kan offentliga igångsättningsstöd beviljas under en period på högst fem år. Stödet får under ett år uppgå till högst 50 % av de stödberättigade kostnaderna och för hela femårsperioden till i genomsnitt 40 % av de stödberättigade kostnaderna. Om stöd har beviljats för en period på fem år, får stödet under de tre första åren uppgå till 50 % av de stödberättigade kostnaderna.

text: Offentligt igångsättningsstöd får inte beviljas för linjer som omfattas av allmän trafikplikt och som opereras av lufttrafikföretag med ensamrätt i enlighet med

text: artikel 16 i förordning (EG) nr 1008/2008

text: . Offentliga igångsättningsstöd får inte heller kumuleras med andra typer av stöd för att trafikera en linje.

text: Offentligt igångsättningsstöd ska vara icke-diskriminerande och ska vara offentliggjort i tillräcklig lång tid i förväg och i tillräcklig omfattning så att alla intresserade lufttrafikföretag ska kunna erbjuda sina tjänster. Offentliggörandet ska innehålla en beskrivning av linjen samt objektiva kriterier beträffande varaktighet och belopp.

text: Varje ledningsenhet vid en allmän flygplats som lämnar eller förmedlar offentliga igångsättningsstöd ska årligen lämna in en förteckning till Transportstyrelsen som anger för vilka linjer stöd har lämnats. För varje linje ska följande redovisas: 1. varifrån den offentliga finansieringen kommer 2. vilket eller vilka lufttrafikföretag som har fått stöd 3. omfattningen av stödet 4. antalet passagerare som berörs.

text: Förteckningen enligt 16 § ska vara Transportstyrelsen tillhanda senast den 1 april året efter det att stöd har lämnats.

text: Undantag

text: Transportstyrelsen kan medge undantag från dessa föreskrifter. ___________ Denna författning träder i kraft den 1 oktober 2010. På Transportstyrelsens vägnar STAFFAN WIDLERT Katarina Wigler (Luftfartsavdelningen)


text: Dessa föreskrifter ska tillämpas vid markering av föremål som har en höjd av 45 meter eller högre över mark- eller vattenytan och som är belägna utanför en flygplats fastställda hinderbegränsande ytor. Vid flyghinderanmälan ska föreskrifterna tillämpas om byggnaden eller anläggningens sammanlagda höjd kommer att överstiga 45 meter inom sammanhållen bebyggelse eller 20 meter inom annat område. Vad som sägs i första stycket gäller även föremål, byggnad eller anläggning som är under uppförande eller som är tillfälligt uppförd. (TSFS

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om flyghinderanmälan som utgör ett komplement till

text: kommissionens förordning (EU) nr 73/2010 av den 26 januari 2010

text: om kvalitetskraven på flygdata och flyginformation för ett gemensamt europeiskt luftrum. (

text: TSFS 2016:95

text: Definitioner och förkortningar

text: I dessa föreskrifter används följande begrepp med nedan angiven betydelse

text: bpm blinkningar per minut cd ljusstyrka i candela driftavvikelse driftavbrott, defekt, fel eller annan onormal omständighet som har eller kan ha inverkat på markeringens funktion

text: flygbriefingtjänst (Aeronautical Information Service, AIS) en tjänst som har inrättats inom ett avgränsat täckningsområde och som ansvarar för tillhandahållandet av sådan information till luftfarten och sådan data som är nödvändig för en säker, regelbunden och effektiv flygtrafik gryning tillstånd då solskivans centrum rör sig från 6° under horisontalplanet till horisontalplanet hinder- fastställd yta vid en flygplats som definierar de förebegränsande yta mål eller delar av föremål som utgör hinder IR (infra red) infraröd (

text: TSFS 2016:95

text: ) konfidensnivå sannolikheten att det sanna värdet för en parameter är inom ett bestämt intervall runt sitt beräknade värde

text: TSFS 2016:95

text: LED (light emitting diode) ljusdiod (

text: TSFS 2016:95

text: ) max maximum metadata information som beskriver geografiska dataset och geografiska datatjänster och gör det möjligt att finna, inventera och utnyttja dem (

text: TSFS 2016:95

text: ) min minimum mörker tillstånd som infaller från skymningens slut till gryningens början NVD (Night Vision Device) utrustning för mörkerseende

text: TSFS 2016:95

text: sammanhållen tättbebyggt område med minst tvåhundra invånare bebyggelse och där avståndet mellan husen är mindre än tvåhundra meter (

text: TSFS 2016:95

text: ) skymning tillstånd då solskivans centrum rör sig från horisontalplanet och till 6° under horisontalplanet säkerhetszon område som omger en vindkraftverkspark i syfte att medge en säker undanmanöver för luftfartyg vindkraftverks- fyra eller fler vindkraftverk där avståndet mellan två park intilliggande vindkraftverk inte överstiger 900 meter.

text: Ömsesidigt erkännande

text: En produkt som är lagligen tillverkad eller saluförs enligt regelverk i andra medlemsstater inom Europeiska unionen, Turkiet eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) jämställs med produkter som uppfyller kraven i dessa föreskrifter, under förutsättning att en likvärdig säkerhetsnivå uppnås genom dessa staters regelverk.

text: Angränsande bestämmelser

text: För föremål som genomtränger en fastställd hinderbegränsad yta på en flygplats ska Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2019:22

text: ) om markering och ljussättning av föremål som genomtränger flygplatsers hinderbegränsande ytor tillämpas. Bestämmelser om skyldighet att anmäla åtgärder till Transportstyrelsen som kan innebära att en markering ändras eller inte längre fyller sin funktion på ett tillfredsställande sätt finns i

text: 6 kap 24 § luftfartsförordningen (2010:770)

text: . Bestämmelser om skyldighet att lämna in flyghinderanmälan till Försvarsmakten finns i

text: 6 kap 25 § luftfartsförordningen (2010:770)

text: TSFS 2019:27

text: Allmänna bestämmelser om drift, felanmälan och journalföring

text: Den som har ansvar för driften av ett markerat föremål ansvarar också för att markeringen uppfyller kraven i dessa föreskrifter.

text: Den som har ansvar för driften av ett markerat föremål ska upprätta anvisningar för fortlöpande övervakning av markeringarna. Anvisningarna ska innehålla rutiner för kontroller samt tidsintervaller för dessa kontroller.

text: Medel- och högintensiva ljus ska övervakas så att fel upptäcks omedelbart.

text: Fel och brister på en markering ska åtgärdas snarast. Fel som inte kan åtgärdas omedelbart ska omgående anmälas till flygbriefingtjänsten (AIS). När ett fel som anmälts har åtgärdats, ska en avanmälan av felet omgående ske till flygbriefingtjänsten (AIS).

text: En journal över driftavvikelser på medel- och högintensiva ljus ska föras för varje föremål. Journalen ska arkiveras under minst 2 år och innehålla 1. driftavvikelsens datum och tidpunkt, 2. hur avvikelsen visat sig samt, om så är möjligt, orsaken till avvikelsen, 3. vilka åtgärder som vidtagits och när avvikelsen åtgärdats eller upphört, och 4. när eventuell anmälan respektive avanmälan har gjorts till flygbriefingtjänsten (AIS).

text: Markering av förankrade ballonger, drakar m.m.

text: Markering av luftledningar

text: Horisontella luftledningar, exempelvis kraftledningar eller motsvarande, med en höjd av 45–75 meter över mark- eller vattenytan och som korsar vattendrag, dalar eller vägar ska markeras med klot med en diameter av minst 60 centimeter. Kloten ska vara orange eller alternerande orange och vita samt placeras så att avståndet mellan kloten inte är större än 100 meter.

text: Horisontella luftledningar, exempelvis kraftledningar eller motsvarande, med en höjd över 75 meter över mark- eller vattenytan ska markeras med klot med en diameter av minst 100 centimeter. Kloten ska vara orange eller alternerande orange och vita samt placeras så att avståndet mellan kloten inte är större än 100 meter.

text: Markering av vindkraftverk

text: Ett vindkraftverk som inklusive rotorn i sitt högsta läge har en höjd av 45–150 meter över mark- eller vattenytan ska markeras med vit färg enligt 19 § och vara försett med medelintensivt rött blinkande ljus under skymning, gryning och mörker. Ett vindkraftverk som inklusive rotorn i sitt högsta läge har en höjd som är högre än 150 meter över mark- eller vattenytan ska markeras med vit färg enligt 19 § och förses med högintensivt vitt blinkande ljus. Ett vindkraftverk som inklusive rotorn i sitt högsta läge har en höjd som är mellan 110 och 150 meter över mark- eller vattenytan får som alternativ till medelintensivt rött blinkande ljus förses med högintensivt vitt blinkande ljus under skymning, gryning och mörker. Om ett vindkraftverk som beskrivs ovan kan påverka flygsäkerheten negativt genom att inte vara tillräckligt framträdande mot omgivningen ska det även markeras på ytterligare nivåer. Vindkraftverk utan monterade rotorer kan likställas med ”övriga föremål” och markeras enligt 14 § till dess att rotorerna monterats. Bestämmelser om utformning, placering och tekniska specifikationer om ljus samt reducering av ljusstyrkor finns i 24–32 §§. (

text: TSFS 2013:9

text: Särskilda bestämmelser för vindkraftverksparker

text: Markering av övriga föremål

text: Andra föremål än vindkraftverk, ballonger, drakar och liknande föremål som har en höjd av 45–100 meter över mark- eller vattenytan ska markeras med något av följande alternativ: 1. färg 2. lågintensiva ljus 3. medelintensiva ljus. Andra föremål än vindkraftverk, ballonger, drakar och liknande föremål som har en höjd av 100–150 meter över mark- eller vattenytan ska markeras med lågintensiva eller medelintensiva ljus. Andra föremål än vindkraftverk, ballonger, drakar och liknande föremål som har en höjd över 150 meter över mark- eller vattenytan ska markeras med låg- och högintensiva ljus enligt de markeringsnivåer som finns i bilaga 4 till dessa föreskrifter. Om ett föremål som beskrivs ovan kan påverka flygsäkerheten negativt genom att inte vara tillräckligt framträdande mot omgivningen, som till exempel en mast vars struktur har en gråaktig färg och som är placerad i havsmiljö, ska föremålet även markeras på ytterligare nivåer. Bestämmelser om utformning, placering och tekniska specifikationer om färg- och ljusmarkeringarna samt reducering av ljusstyrkor finns i 19–23 §§ respektive 24–32 §§. (

text: TSFS 2013:9

text: Yttre stag till master och andra liknande föremål med en höjd av 45 meter eller högre ska markeras med färg enligt 22 § eller med lågintensiva ljus. Om masten eller föremålet har försetts med hinderljus enligt 25 § krävs ingen markering av de delar av de yttre stagen som ligger inom ett horisontellt avstånd på 45 meter ut från centrum av masten eller föremålet. Exempel på markering finns i bilaga 5. (

text: TSFS 2016:95

text: Antenner som är kortare än 12 meter och som är placerade på ett föremål som ska markeras enligt dessa föreskrifter behöver inte markeras. Detta gäller dock under förutsättning att antennen är konstruerad så att den bryts ner, sönderdelas eller ger efter för en viss stötbelastning som medför minimal energiupptagning hos det kolliderande föremålet. Antenner som är 12 meter eller längre och som är placerade på ett föremål som ska markeras enligt dessa föreskrifter ska markeras med lågintensiva ljus oavsett typ av markering på det underliggande föremålet.

text: Särskilda bestämmelser för grupper av föremål

text: Om ett annat föremål än vindkraftverk, ballonger, drakar och liknande föremål befinner sig 150 meter eller lägre över mark- eller vattenytan och är markerat med medelintensivt ljus, behöver andra föremål med

text: samma eller lägre höjd inte markeras, om de är placerade inom en radie av 450 meter från det markerade föremålet. Detta gäller dock inte yttre stag till master och liknande föremål. Där krävs markering enligt 15 §. (TSFS

text: På föremål med stor utbredning eller vid en grupp tätt samlade föremål ska toppljusen åtminstone visa de punkter eller kanter på föremålet som ligger högst, så att föremålets form och utbredning visas. Om lågintensiva ljus används på föremål med stor utbredning ska de placeras med intervall som inte överstiger 45 meter i föremålets horisontella utbredning. Om medelintensiva ljus används på föremål med stor utbredning ska de placeras med intervall som inte överstiger 900 meter i föremålets horisontella utbredning.

text: Detaljerade bestämmelser om färgmarkering

text: Färgmarkeringens färgområde ska uppfylla de grundkrav som anges i bilaga 6 till dessa föreskrifter. Färgerna ska vara av fluorescerande eller retroreflekterande typ.

text: Färgmarkering ska utföras i form av kontrasterande bandmönster. Färgfältens bredd ska stå i proportion till föremålets utsträckning och vara 2–10 meter.

text: Färgfälten ska vara vinkelräta mot föremålets längdaxel. Färgerna orange och vit alternativt röd och vit ska användas. Vid markeringens ändar ska fälten ha den mörkare färgen. Färgfälten får åstadkommas genom ett antal smala delfält och mellanrummet mellan dessa inte får överstiga delfältets bredd. Mellanrummet får dock aldrig vara större än 0,4 meter. Exempel på utformning finns i bilaga 7 till dessa föreskrifter. Om föremålet utgörs av en fackverkskonstruktion ska samtliga konstruktionsdelar förses med färgfält. Exempel på utformning finns i bilaga 8 till dessa föreskrifter.

text: Linor till förankrade ballonger, drakar eller andra liknande föremål samt yttre stag till master och andra liknande föremål som kräver markering enligt 9 § eller 15 § ska markeras med röda eller orangefärgade flaggor med ett inbördes avstånd av högst 20 meter. Flaggornas yta får inte vara mindre än 0,6 kvadratmeter. Yttre stag till master och andra liknande föremål får också markeras med sådana klot som anges i 10 §. (

text: TSFS 2016:95

text: Ballonger, drakar eller andra liknande föremål som ska färgmarkeras ska förses med färgmarkeringar i sådant antal och vara så placerade att minst en markering är synlig oberoende av från vilket håll föremålet betraktas. Varje markering ska ha en total yta av minst 1 kvadratmeter.

text: Detaljerade bestämmelser om ljusmarkering

text: En ljusmarkerings färgområde ska uppfylla kraven i bilaga 6.

text: När hinderljusen utgörs av LED ljus ska dessa förutom synligt ljus även utstråla IR-ljus (infrarött ljus) inom ett våglängdsområde som är synligt för piloter som använder utrustning för mörkerseende (NVD). IR-ljuset ska lysa kontinuerligt om det synliga hinderljuset lyser med fast sken. I annat fall ska IR-ljuset blinka med samma frekvens som det synliga hinderljuset. Befintliga hinderljus av LED-typ, som saknar IR-ljuskomponent, ska vid förnyelse, byte eller reparation ersättas med en anordning som uppfyller kraven. (

text: TSFS 2016:95

text: Placering av ljus

text: Ljus ska placeras så att de markerar föremålets högsta punkt. Om föremålet som ska markeras är ett vindkraftverk, får ljusmarkeringen i stället placeras på vindkraftverkets högsta fasta punkt om denna är 150 meter eller lägre över mark- eller vattenytan. För vindkraftverk vars högsta fasta punkt överstiger 150 meter över mark- eller vattenytan ska beslut om markering inhämtas från Transportstyrelsen i varje enskilt fall. (

text: TSFS 2013:9

text: Om föremålet utgörs av en skorsten som avger gas, rök eller sot som kan medföra nedsatt funktion på ljusen, ska ljusen placeras 1,5–3 meter under skorstenens utsläpp.

text: Föremålet ska markeras med ljus som tillsammans eller enskilt är synliga horisonten runt.

text: Ljus ska placeras på de nivåer som framgår av bilaga 4 till dessa föreskrifter. Placeringen av alla nivåer utom den högsta punkten får ske med en tolerans av ± 5 meter.

text: Lågintensiva ljus

text: Lågintensiva ljus ska utgöras av fast rött ljus. Ljusen ska i övrigt följa de specifikationer som anges i bilaga 9 till dessa föreskrifter.

text: Medelintensiva ljus

text: Medelintensiva ljus ska utgöras av rött blinkande ljus. Ljusen ska i övrigt följa de specifikationer som anges i bilaga 9 till dessa föreskrifter. Den reducering av ljusstyrkan som anges i kolumn 6 i bilaga 9 till dessa föreskrifter får göras under de förhållanden som anges i bilagan.

text: Allmänna råd

text: Blinkande ljus bör om möjligt synkroniseras med närliggande

text: föremåls blinkande ljus för att minska störningar i omgivningen.

text: Högintensiva ljus

text: Högintensiva ljus ska utgöras av vitt blinkande ljus. Ljusen ska i övrigt följa de specifikationer som anges i bilaga 9 till dessa föreskrifter.

text: Den reducering av ljusstyrkan som anges i kolumn 5 och 6 i bilaga 9 till dessa föreskrifter får göras under de förhållanden som anges i bilagan.

text: Allmänna råd

text: Högintensiva ljus som installeras på nivån 150 meter eller lägre över mark- eller vattenytan ska riktas uppåt för att minska störningar för omgivande bebyggelse. Ljusets riktning ska vara 1. 0º om ljusen installeras på en nivå över 151 meter, 2. 1º om ljusen installeras på en nivå av 122–151 meter, 3. 2º om ljusen installeras på en nivå av 92–122 meter, och 4. 3º om ljusen installeras på en nivå lägre än 92 meter. (

text: TSFS 2013:9

text: Flyghinderanmälan

text: Av

text: 6 kap. 25 § luftfartsförordningen (2010:770)

text: framgår följande: 1. Den som för egen räkning utför eller låter utföra byggnadsarbeten ska minst fyra veckor innan arbetena påbörjas göra en anmälan till Försvarsmakten om arbetena avser uppförande eller tillbyggnad av en byggnad eller annan anläggning. Detta gäller om byggnadens eller anläggningens sammanlagda höjd kommer att överstiga 45 meter när arbetet ska utföras inom sammanhållen bebyggelse eller 20 meter när arbetena ska utföras inom annat område. 2. En flyghinderanmälan ska vara skriftlig och kortfattat beskriva projektets art, omfattning och exakta lokalisering, samt innehålla uppgift om namn och adress i fråga om den som utför eller låter utföra byggnadsarbetena. Försvarsmakten får meddela föreskrifter om att en flyghinderanmälan får lämnas i elektronisk form. (

text: TSFS 2016:95

text: En flyghinderanmälan ska lämnas på Försvarsmaktens formulär. En flyghinderanmälan ska innehålla de uppgifter som framgår av 38 och 39 §§.

text: TSFS 2016:95

text: Den som för egen räkning utför eller låter utföra byggnadsarbeten ska vid inmätning av objektet uppfylla följande kvalitetskrav för höjd över marken eller vattenyta:

text: Upplösning Noggrannhet Konfidensnivå

text: 1 meter 5 meter 90 %

text: TSFS 2016:95

text: Den som för egen räkning utför eller låter utföra byggnadsarbeten ska vid inmätning av objektet uppfylla följande kvalitetskrav för position:

text: Upplösning Noggrannhet Konfidensnivå

text: 0,3 sekunder 10 meter 90 %

text: Kvalitetskrav för hinder på och i närheten av en flygplats regleras i 2 kap. 5 § Transportstyrelsens föreskrifter (

text: TSFS 2010:137

text: ) om flygdata.

text: TSFS 2016:95

text: Den som lämnar en flyghinderanmälan ska meddela följande information: 1. Typ av byggnads- eller anläggningsobjekt exempelvis vindkraftverk, telemast. 2. Typ av hinderljus. 3. Eventuell annan markering. 4. Förekomst av stag. 5. Masthöjd, exempelvis vindmätnings- eller telemast, eller objektets höjd, exempelvis torn, skorsten, byggnad eller anläggning). 6. Markhöjd. 7. Positionsangivelse. 8. Om byggnadsobjektet är ett vindkraftverk a) vindturbinens navhöjd över marken, b) rotordiameter, och c) totalhöjd över marken. (

text: TSFS 2016:95

text: Den som lämnar en flyghinderanmälan ska även ange följande uppgifter: 1. Namn, adress, telefonnummer, e-postadress. 2. Ändringar av hinderdatan, exempelvis borttagande av hinder. 3. Datum och tidpunkt då hinderdatan börjar gälla. 4. Avseende inmätning av hinderdatas position och höjd: a) Den referensmodell för jorden som har använts. b) Det koordinatsystem som har använts. c) Det höjdsystem som har använts. 5. För numeriska data: a) Den statistiska noggrannheten för den mätning eller beräkningsmetod som har använts. b) Upplösningen. (

text: TSFS 2016:95

text: Undantag

text: Transportstyrelsen kan medge undantag från dessa föreskrifter.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 november 2010, då Luftfartsstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: LFS 2008:47

text: enligt äldre bestämmelser till dess att markeringen inte längre fyller sin funktion, måste ersättas eller beslutets giltighet löper ut.

text: TSFS 2013:9

text: 1. Denna författning träder i kraft den 22 april 2013. 2. Föremål som har satts upp innan denna författning träder i kraft och som har markerats i enlighet med äldre föreskrifter eller särskilda beslut från Transportstyrelsen eller dess föregångare, får fortsätta att vara markerade enligt äldre bestämmelser till dess att markeringen inte längre fyller sin funktion, måste ersättas eller beslutets giltighet löper ut.

text: TSFS 2016:95

text: 1. Denna författning träder i kraft den 15 oktober 2016. 2. Föremål som har satts upp innan denna författning träder i kraft och som har markerats i enlighet med äldre föreskrifter eller särskilda beslut från Transportstyrelsen eller dess föregångare, får fortsätta att vara markerade enligt äldre bestämmelser till dess att markeringen inte längre fyller sin funktion, måste ersättas eller beslutets giltighet löper ut.

text: TSFS 2019:27

text: Denna författning träder i kraft den 1 maj 2019.

text: Bilaga 1

text: Bilaga 1. Markering av förankrade ballonger, drakar m.m.

text: Total föremålshöjd Markeringsnivåer över markeller 45 – ≤ 75 m > 75 – ≤ 100 m > 100 – ≤150m >150m vattenytan

text: 45 – ≤75 m Färgmarkering – – – på linan och ballongen/draken >75 – ≤100 m Färgmarkering Färgmarkering – – på linan samt på linan och under skymning, ballongen/draken mörker och samt under gryning eller vid skymning, meteorologisk mörker och sikt lägre än 3 gryning eller vid km lågintensivt meteorologisk ljus på linan. sikt lägre än 3 km lågintensivt ljus på linan och föremålets högsta punkt. >100–≤150 m Färgmarkering Färgmarkering Färgmarkering – på linan samt på linan samt på linan och under skymning, under skymning, ballongen/drak mörker och mörker och en samt under gryning eller vid gryning eller vid skymning, meteorologisk meteorologisk mörker och sikt lägre än 3 sikt lägre än 3 gryning eller km lågintensivt km lågintensivt vid meteoroljus på linan. ljus på linan. logisk sikt lägre än 3 km lågintensivt ljus på linan och föremålets högsta punkt.

text: Bilaga 1

text: Total föremålshöjd Markeringsnivåer över markeller 45 – ≤75 m >75 – ≤100 m >100 – ≤150m > 150 m vattenytan

text: > 150 m Färgmarkering Färgmarkering Färgmarkering Högintensivt på linan samt på linan samt på linan samt ljus på föreunder skym- under skymning, under skym- målets ning, mörker mörker och ning, mörker högsta punkt och gryning gryning eller vid och gryning samt markeller vid mete- meteorologisk eller vid mete- ering på orologisk sikt sikt lägre än 3 orologisk sikt linan enligt lägre än 3 km km lågintensivt lägre än 3 km markeringslågintensivt ljus på linan lågintensivt nivåerna i ljus på linan ljus på linan bilaga 4 till dessa föreskrifter

text: Bilaga 2

text: Bilaga 2. Metod för markering av vindkraftverk som inklusive rotorn i sitt högsta läge har en höjd av 150 meter eller lägre över mark- eller vattenytan

text: 1. För att avgöra hur många hinderljus som ska installeras vid en vindkraftverkspark där samtliga verk är 150 meter eller lägre över markeller vattenytan kan följande grafiska metod användas: I de fall medelintensiva hinderljus används ska cirklar med radien 450 meter, centrerade på utvalda vindkraftverk i parkens yttre kant, ritas på en skalenlig karta. Cirklarna ska överlappa varandra för att därigenom skapa en sluten säkerhetszon kring parken som uppgår till minst 450 meter enligt punkt tre i denna metod. 2. I de fall högintensiva ljus används på vindkraftverk som inklusive rotorn i sitt högsta läge har en höjd som är mellan 110 och 150 meter över mark- eller vattenytan ska cirklar med radien 2 000 meter, centrerade på utvalda vindkraftverk i parkens yttre kant, ritas på en skalenlig karta. Cirklarna ska överlappa varandra för att därigenom skapa en sluten säkerhetszon kring parken som uppgår till minst 450 meter enligt punkt tre i denna metod. 3. Samtliga vindkraftverk ska vara belägna på ett avstånd av minst 450 meter från säkerhetszonens yttre gräns. (

text: TSFS 2013:9

text: Bilaga 3

text: Bilaga 3. Metod för markering av vindkraftverk som inklusive rotorn i sitt högsta läge har en höjd över 150 meter över markeller vattenytan

text: För att avgöra hur många högintensiva hinderljus som ska installeras vid en vindkraftverkspark där samtliga verk är högre än 150 meter över mark- eller vattenytan kan följande grafiska metod användas: 1. Cirklar med radien 2 000 meter, centrerade på utvalda vindkraftverk i parkens yttre kant, ritas på en skalenlig karta. Cirklarna ska överlappa varandra för att därigenom skapa en sluten säkerhetszon kring parken som uppgår till minst 1 600 meter enligt punkt två i denna metod. 2. Samtliga vindkraftverk ska vara belägna på ett avstånd av minst 1 600 meter från säkerhetszonens yttre gräns. (

text: TSFS 2013:9

text: Bilaga 4

text: Bilaga 4. Markeringsnivåer för andra föremål än vindkraftverk, ballonger, drakar och liknande föremål med en höjd över 150 meter över mark- eller vattenytan

text: Bilaga 5

text: Bilaga 5. Exempel på markering av stag till master och andra föremål

text: Yttre stag

text: TSFS 2016:95

text: Bilaga 6

text: Bilaga 6. Färgområden för färgmarkeringar och ljusmarkeringar

text: Följande specifikation definierar de kromacitetsområden inom vilka färger hos färgmarkeringar och ljusmarkeringar ska ligga. Specifikationen redovisas i enlighet med internationell standard enligt CIE (Commission Internationale de l'Eclairage).

text: Färgområden för ljus

text: Kromacitetsgränser

text: Färger hos ljus ska ligga inom följande gränser. Se även bild 1.

text: Rött

text: Purpurgräns y = 0,980 - x Gul gräns y = 0,335

text: Variabelt vitt

text: Gul gräns x = 0,255 + 0,750 y och x = 1,185 - 1,500 y Blå gräns x = 0,285 Grön gräns y = 0,440 och y = 0,150 + 0,640 x Purpurgräns y = 0,050 + 0,750 x och y = 0,382

text: Särskiljande av variabelt vitt ljus från gult ljus

text: Variabelt vitt ska endast tillämpas för högintensiva ljus för vilka ljusstyrkan kan varieras. Om denna färg behöver särskiljas från gult, ska ljusen konstrueras och användas så att a) x-koordinaten för gult ljus är minst 0,050 större än x-koordinaten för vitt och b) ljusen är anordnade så att de gula ljusen visas samtidigt med och är placerade i närheten av de vita ljusen.

text: Bilaga 6

text: Bild 1 22

text: Bilaga 6

text: Färgområde för färgmarkeringar

text: Kromaciteter och luminansfaktorer

text: Kromaciteter och luminansfaktorer för normala färger och retroreflekterande material ska fastställas under följande standardbetingelser: a) belysningsvinkel: 45° b) betraktningsvinkel: vinkelrätt mot ytan c) referensljuskälla: CIE standardljus D65

text: Nedan redovisade specifikationer gäller nyligen pålagda färgytor. Färgernas karaktär ändrar sig vanligen med tiden, varför färgmarkeringar måste underhållas regelbundet.

text: Fluorescerande färger

text: Följande ekvationer gäller, se även bild 2.

text: Rött

text: Purpurgräns y = 0,345 – 0,051 x Vit gräns y = 0,910 – x Orange gräns y = 0,314 + 0,047 x Luminansfaktor β = 0,07 (min)

text: Orange

text: Röd gräns y = 0,285 + 0,100x Vit gräns y = 0,940 – x Gul gräns y = 0,250 + 0,220 x Luminansfaktor β = 0,20 (min)

text: Vitt

text: Purpurgräns y = 0,010 + x Blå gräns y = 0,610 – x Grön gräns y = 0,030 + x Gul gräns y = 0,710 – x Luminansfaktor β = 0,75 (min)

text: 1 ör vägledning beträffande ytfärger hänvisas till följande CIE-publikation: F Recommendations for Surface Colours for Visual Signalling. Publication No. 39–2 (TC– 106) 1983.

text: Bilaga 6

text: Bild 2 24

text: Bilaga 6

text: Retroreflekterande ytor

text: Följande ekvationer gäller, se även bild 3.

text: Rött

text: Purpurgräns y = 0,345 – 0,051 x Vit gräns y = 0,910 – x Orange gräns y = 0,314 + 0,047 x Luminansfaktor β = 0,03 (min)

text: Orange

text: Röd gräns y = 0,265 + 0,205x Vit gräns y = 0,910 – x Gul gräns y = 0,207 + 0,390 x Luminansfaktor β = 0,14 (min)

text: Vitt

text: Purpurgräns y = x Blå gräns y = 0,610 – x Grön gräns y = 0,040 + x Gul gräns y = 0,710 – x Luminansfaktor β = 0,27 (min)

text: Färgsystemet av typ RAL (Reichausschuss für Lieferbedingungen) I färgsystemet av typ RAL (RAL Classic) betecknas kulörerna med ett fyrsiffrigt nummer. Bland RAL-kulörerna finns även fluorescerande färger. Vid markering av vindkraftverk får den vita färgkulören enligt CIE-standard ersättas med vit färgkulör enligt färgsystem RAL 7035, RAL 7038 eller RAL 9003.

text: Bilaga 6

text: Bild 3 26

text: Bilaga 7

text: Bilaga 7. Exempel på utformning av färgfält

text: Bilaga 8

text: Bilaga 8. Exempel på utformning av färgfält på en fackverkskonstruktion

text: Bilaga 9

text: Bilaga 9. Specifikationer för hinderljus

text: Tabell

text: . et e) r in 12 an m nä +10° 32 ( pl ar al

text: nkl ° e) vi isont in 11 ns +6 m or 32 ( io at ån h

text: ev ifr 0% (c) n 10 a el 0% d ut mi vn ±0° 10 in 10 ra te m

text: d gi us c) x x vi r j n % % in % % 9 ° ( d) ä mi ma m ma –1 50 75 50 75 (c en ka et

text: yr nh se (b) ax 8 St – 0° m 3 % lju –1

text: al ng - (a) ni jus e n 7 tik –7° id 10° mi 3° er rål 3° V av l st spr

text: - r då en 2 iv r ds ns ige m ) % kt ke tivt un st n n 6 d/ fe ör gr ina er (cd mi 32 mi 200 25 d) na 2 000 M ± r ef ter 50 c (c bak lum und le al kt /

text: un ) ng 0 s gäl ng 0 ka ni ) % % 5 axp ni 00 lju yr m in 32 25 00 0 00 25 m ry (cd 20 e st m ± 20 ± i G 10 Sky ka and

text: yr ink d) 0

text: St (c n d) (d) % % 4 bl ör er mi 00 25 0 00 25 (f ag 32 ( ± ± 20 10 D

text: ) ) s- m m de de typ ng all) t bp bp al ni an an 3 rv 0 0 gn te Fas link link –6 link –6 Si in B B (b (20 (40

text: g d d t 2 Fär Rö Rö Vi

text: v v si v, p si si en ty en en 1 nt int nt us el Lj ögi ed Lågi H M

text: Bilaga 9

text: Förklaringar till tabellen

text: a) Spridning av ljusstråle definieras som vinkeln mellan två riktningar i ett plan för vilken ljusstyrkan är lika med 50 % av det lägre toleransvärdet av den styrka som visas i kolumn 4, 5 och 6. Ljusstrålens mönster är inte nödvändigtvis symmetriskt omkring den elevationsvinkel där maximal ljusstyrka uppnås.

text: b) Ljusstyrka vid varje specificerad horisontell radial som en procentsats av den faktiska maxstyrkan vid samma radial när den brukas vid varje ljusstyrka som visas i kolumnerna 4, 5 och 6.

text: c) Ljusstyrka vid varje specificerad horisontell radial som en procentsats av det lägre toleransvärdet av ljusstyrkan som visas i kolumnerna 4, 5 och 6.

text: d) Ljusstyrkan behöver endast uppnås då bakgrundsluminansen understiger 500 cd/m2. Vindkraftverken behöver inte ha ljusen tända under dager eftersom vindkraftverken ska markeras med vit färg enligt 12 §.

text: e) Förutom de specifika värdena i tabellen ska ljusen även ha tillräcklig ljusstyrka för att säkerställa synbarhet i elevationsvinklarna mellan ±0° till 50°.

title: Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om markering av föremål som kan utgöra en fara för luftfarten och om flyghinderanmälan, TSFS 2010:155

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas vid markering av föremål som har en höjd av 45 meter eller högre över mark- eller vattenytan och som är belägna utanför en flygplats fastställda hinderbegränsande ytor. Vad som sägs i första stycket gäller även föremål som är under uppförande eller som är tillfälligt uppförda.

text: Definitioner och förkortningar

text: I dessa föreskrifter avses med bpm blinkningar per minut cd ljusintensitet i candela driftavvikelse driftavbrott, defekt, fel eller annan onormal omständighet som har eller kan ha inverkat på markeringens funktion flygbriefingtjänst (Aeronautical Information Service, AIS) en tjänst som har inrättats inom ett avgränsat täckningsområde och som ansvarar för tillhandahållandet av sådan information till luftfarten och sådan data som är nödvändig för en säker, regelbunden och effektiv flygtrafik

text: Anmälan har gjorts enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37, Celex 31998L0034), ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/48/EG

text: (EGT L 217, 5.8.1998, s. 18, Celex 31998L0048).

text: gryning tillstånd då solskivans centrum rör sig från 6° under horisontalplanet till horisontalplanet hinderbe- fastställd yta vid en flygplats som definierar de föregränsande yta mål eller delar av föremål som utgör hinder maximum

text: max

text: minimum

text: min

text: tillstånd som infaller från skymningens slut till

text: mörker

text: gryningens början skymning tillstånd då solskivans centrum rör sig från horisontalplanet och till 6° under horisontalplanet säkerhetszon område som omger en vindkraftverkspark i syfte att medge en säker undanmanöver för luftfartyg vindkraftverkspark fyra eller fler vindkraftverk där avståndet mellan två intilliggande vindkraftverk inte överstiger 900 meter.

text: Ömsesidigt erkännande

text: Angränsande bestämmelser

text: TSFS 2010:135

text: ) om markering av föremål som genomtränger hinderbegränsande ytor på en flygplats tillämpas. Bestämmelser om skyldighet att anmäla åtgärder till Transportstyrelsen som kan innebära att en markering ändras eller inte längre fyller sin funktion på ett tillfredsställande sätt finns i

text: 6 kap. 24 § luftfartsförordningen (2010:770)

text: Förankrade ballonger, drakar och andra liknande föremål som har en höjd av 45 meter eller högre över mark- eller vattenytan ska markeras enligt bilaga 1 till dessa föreskrifter. Förankrade ballonger med en diameter av 2,5 meter eller mindre eller med en gasvolym av 5 kubikmeter eller mindre samt drakar eller andra liknande föremål med en vikt av 2,5 kilo eller mindre behöver inte markeras. Färgmarkering av ballonghöljen, drakar eller liknande föremål behöver inte ske om föremålets färger ger en god kontrast mot omgivningen. Bestämmelser om utformning, placering och tekniska specifikationer om färg- och ljusmarkeringar finns i 19–23 §§ respektive 24–32 §§.

text: Markering av luftledningar

text: Markering av vindkraftverk

text: Ett vindkraftverk som inklusive rotorn i sitt högsta läge har en höjd av 45–150 meter över mark- eller vattenytan ska markeras med vit färg enligt 19 § och vara försett med medelintensivt rött blinkande ljus under skymning, gryning och mörker. Ett vindkraftverk som inklusive rotorn i sitt högsta läge har en höjd som är högre än 150 meter ska markeras med vit färg enligt 19 § och förses med högintensivt vitt blinkande ljus. Bestämmelser om utformning, placering och tekniska specifikationer om ljus samt reducering av ljusintensiteter finns i 24–32 §§.

text: I en vindkraftverkspark ska minst de vindkraftverk som utgör parkens yttre gräns markeras enligt 12 § och enligt metoden i bilaga 2 respektive bilaga 3. De vindkraftverk som ingår i en vindkraftverkspark och som inte utgör parkens yttre gräns ska markeras med vit färg och förses med minst lågintensiva ljus. De vindkraftverk som är belägna innanför vindkraftverksparkens yttre gräns och som har en höjd över mark- eller vattenytan som är högre än de vindkraftverk som utgör den yttre gränsen ska markeras enligt 12 §.

text: Markering av övriga föremål

text: Andra föremål än vindkraftverk, ballonger, drakar och liknande föremål som har en höjd av 45–100 meter över mark- eller vattenytan ska markeras med något av följande alternativ: 1. färg, 2. lågintensiva ljus, eller 3. medelintensiva ljus. Andra föremål än vindkraftverk, ballonger, drakar och liknande föremål som har en höjd av 100–150 meter över mark- eller vattenytan ska markeras med lågintensiva eller medelintensiva ljus. Andra föremål än vindkraftverk, ballonger, drakar och liknande föremål som har en höjd över 150 meter över mark- eller vattenytan ska markeras med låg- och högintensiva ljus enligt de markeringsnivåer som finns i bilaga 4 till dessa föreskrifter. Om ett föremål som beskrivs ovan kan påverka flygsäkerheten genom att inte vara tillräckligt framträdande mot omgivningen ska föremålet även markeras på ytterligare nivåer.

text: Bestämmelser om utformning, placering och tekniska specifikationer om färg- och ljusmarkeringarna samt reducering av ljusintensiteter finns i 19–23 §§ respektive 24–32 §§.

text: Allmänna råd

text: Föremål som kan påverka flygsäkerheten genom att inte vara tillräckligt framträdande mot omgivningen kan exempelvis vara en mast vars struktur har en gråaktig färg och som är placerad i havsmiljö.

text: Yttre stödlinor till master och andra liknande föremål med en höjd av 45 meter eller högre ska markeras med färg enligt 22 § eller med lågintensiva ljus. Om masten eller föremålet har försetts med hinderljus enligt 25 § krävs ingen markering av de delar av de yttre stödlinorna som ligger inom ett horisontellt avstånd på 45 meter ut från centrum av masten eller föremålet. Exempel på markering finns i bilaga 5 till dessa föreskrifter.

text: Om ett annat föremål än vindkraftverk, ballonger, drakar och liknande föremål är lägre än 150 meter över mark- eller vattenytan och är markerat med medelintensivt ljus, behöver andra föremål med samma eller lägre höjd inte markeras, om de är placerade inom en radie av 450 meter från det markerade föremålet. Detta gäller dock inte yttre stödlinor till master och liknande föremål. Där krävs markering enligt 15 §.

text: Linor till förankrade ballonger, drakar eller andra liknande föremål samt yttre stödlinor till master och andra liknande föremål som kräver markering enligt 9 § eller 15 § ska markeras med röda eller orangefärgade flaggor med ett inbördes avstånd av högst 20 meter. Flaggornas yta får inte vara mindre än 0,6 kvadratmeter. Yttre stödlinor till master och andra liknande föremål får också markeras med sådana klot som anges i 10 §.

text: En ljusmarkerings färgområde ska uppfylla kraven i bilaga 6 till dessa föreskrifter.

text: Placering av ljus

text: Ljus ska placeras så att de markerar föremålets högsta punkt. Om föremålet som ska markeras utgörs av ett vindkraftverk, får ljusmarkeringen i stället placeras på vindkraftverkets högsta fasta punkt.

text: Lågintensiva ljus

text: Medelintensiva ljus

text: Medelintensiva ljus ska utgöras av rött blinkande ljus. Ljusen ska i övrigt följa de specifikationer som anges i bilaga 9 till dessa föreskrifter. Den reducering av ljusintensiteten som anges i kolumn 6 i bilaga 9 till dessa föreskrifter får göras under de förhållanden som anges i bilagan.

text: Allmänna råd

text: Högintensiva ljus

text: Högintensiva ljus ska utgöras av vitt blinkande ljus. Ljusen ska i övrigt följa de specifikationer som anges i bilaga 9 till dessa föreskrifter. Den reducering av ljusintensiteten som anges i kolumn 5 och 6 i bilaga 9 till dessa föreskrifter får göras under de förhållanden som anges i bilagan.

text: Allmänna råd

text: Om det finns bostadsbebyggelse inom en radie på 5 kilometer från ett föremål, ska högintensiva ljus avskärmas så att direkt ljus inte träffar markytan på närmare avstånd än 5 kilometer från föremålet.

text: Undantag

text: LFS 2008:47

text: ) om markering av byggnader, master och andra föremål ska upphöra att gälla. 2. Kravet i 14 § 4 st behöver inte vara uppfyllt förrän den 1 november 2011. 3. Föremål som har satts upp innan denna författning träder i kraft och som har markerats i enlighet med äldre föreskrifter eller särskilda beslut från Transportstyrelsen eller dess föregångare, får fortsätta att vara markerade enligt äldre bestämmelser till dess att markeringen inte längre fyller sin funktion, måste ersättas eller beslutets giltighet löper ut.

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: STAFFAN WIDLERT

text: Daniel Hellström (Luftfartsavdelningen)

text: Utgivare: Kristina Nilsson, Transportstyrelsen, Norrköping ISSN 2000-1975

text: Bilaga 1

text: Total föremålshöjd Markeringsnivåer över markeller 45 – ≤ 75 m > 75 – ≤ 100 m > 100 – ≤ 150m > 150m vattenytan

text: 45 – ≤ 75 m Färgmarkering – – – på linan och ballongen/draken >75 – ≤ 100 m Färgmarkering Färgmarkering – – på linan samt på linan och under skymning, ballongen/draken mörker och samt under gryning eller vid skymning, meteorologisk mörker och sikt lägre än 3 gryning eller vid km lågintensivt meteorologisk ljus på linan. sikt lägre än 3 km lågintensivt ljus på linan och föremålets högsta punkt. >100–≤ 150 m Färgmarkering Färgmarkering Färgmarkering – på linan samt på linan samt på linan och under skymning, under skymning, ballongen/drak mörker och mörker och en samt under gryning eller vid gryning eller vid skymning, meteorologisk meteorologisk mörker och sikt lägre än 3 sikt lägre än 3 gryning eller km lågintensivt km lågintensivt vid meteoroljus på linan. ljus på linan. logisk sikt lägre än 3 km lågintensivt ljus på linan och föremålets högsta punkt.

text: Bilaga 1

text: Total föremålshöjd Markeringsnivåer över markeller 45 – ≤ 75 m >75 – ≤ 100 m >100 – ≤ 150m > 150 m vattenytan

text: Bilaga 2

text: Bilaga 2. Metod för markering av vindkraftverk med medelintensiva blinkande röda hinderljus som utgör den yttre gränsen i en vindkraftverkspark.

text: För att avgöra hur många medelintensiva hinderljus som ska installeras vid en vindkraftverkspark där samtliga verk är lägre än 150 meter kan följande grafiska metod användas: 1. Cirklar med radien 450 meter, centrerade på utvalda vindkraftverk i parkens yttre kant, ritas på en skalenlig karta. Cirklarna ska överlappa varandra för att därigenom skapa en sluten säkerhetszon kring parken som uppgår till minst 450 meter enligt steg två i denna metod. 2. Samtliga vindkraftverk ska vara belägna på ett avstånd av minst 450 meter från säkerhetszonens yttre gräns.

text: Bilaga 3

text: Bilaga 3. Metod för markering av vindkraftverk med högintensiva blinkande vita hinderljus som utgör den yttre gränsen i en vindkraftverkspark.

text: För att avgöra hur många högintensiva hinderljus som ska installeras vid en vindkraftverkspark där samtliga verk är högre än 150 meter kan följande grafiska metod användas: 1. Cirklar med radien 2 000 meter, centrerade på utvalda vindkraftverk i parkens yttre kant, ritas på en skalenlig karta. Cirklarna ska överlappa varandra för att därigenom skapa en sluten säkerhetszon kring parken som uppgår till minst 1 600 meter enligt steg två i denna metod. 2. Samtliga vindkraftverk ska vara belägna på ett avstånd av minst 1 600 meter från säkerhetszonens yttre gräns.

text: Bilaga 4

text: Bilaga 4. Markeringsnivåer vid en höjd av 150 m eller högre

text: Bilaga 5

text: Bilaga 5. Exempel på markering av stödlinor till master och andra föremål

text: Bilaga 6

text: Färgområden för ljus

text: Kromacitetsgränser

text: Rött

text: Variabelt vitt

text: Variabelt vitt ska endast tillämpas för högintensiva ljus för vilka intensiteten kan varieras. Om denna färg behöver särskiljas från gult, ska ljusen konstrueras och användas så att a) x-koordinaten för gult ljus är minst 0,050 större än x-koordinaten för vitt och b) ljusen är anordnade så att de gula ljusen visas samtidigt med och är placerade i närheten av de vita ljusen.

text: Bilaga 6

text: Bild 1 20

text: Bilaga 6

text: Färgområde för färgmarkeringar

text: Kromaciteter och luminansfaktorer

text: Kromaciteter och luminansfaktorer för normala färger och retroreflekterande material ska fastställas under följande standardbetingelser:

text: a) belysningsvinkel: 45° b) betraktningsvinkel: vinkelrätt mot ytan c) referensljuskälla: CIE standardljus D65

text: Fluorescerande färger

text: Rött

text: Orange

text: Vitt

text: För vägledning beträffande ytfärger hänvisas till följande CIE-publikation: Recommendations for Surface Colours for Visual Signalling. Publication No. 39–2 (TC– 106) 1983.

text: Bilaga 6

text: Bild 2 22

text: Bilaga 6

text: Retroreflekterande ytor

text: Rött

text: Orange

text: Vitt

text: Färgsystemet av typ RAL (Reichausschuss für Lieferbedingungen)

text: Bilaga 6

text: Bild 3 24

text: Bilaga 7

text: Bilaga 8

text: Bilaga 9

text: Tabell

text: 12 min +10° 32 (e)

text: 11 +6° min 32 (e)

text: elevationsvinklar när

text: 10 min ±0° (c) 100% terad utifrån horisontalplanet. min 100%

text: % 9 min 50 % max min 50 % max 75 % –1° (c) 75

text: 8 – Intensitet (cd) vid givna ljusenheten är jus max 3 % –10° (b)

text: 7 3° ertikal 10° min 3°–7° V av ljus- stråle (a) spridning

text: 2 % 6 32 (cd) min min 200 2 000 ± 25 Mörker 50 cd/m alternativt då bakgrunds- luminansen understiger

text: 0 % % 5 - (cd) 2000 Gryning min 32 ± 25 20 000 100 00 ± 25 Skymning/

text: 0 Intensitet i maxpunkt (cd) (cd) % % 4 min 32 (d) ± 25 ± 25 2000 (d) 100 00 Dager

text: pm) pm)

text: 3 Fast Signaltyp intervall) Blinkande Blinkande (blinknings- (20–60 b (40–60 b

text: 2 it Färg Röd Röd V

text: Ljustyp Lågintensiv Högintensiv, Medelintensiv

text: Bilaga 9

text: Förklaringar till tabellen

text: a) Spridning av ljusstråle definieras som vinkeln mellan två riktningar i ett plan för vilken intensiteten är lika med 50 % av det lägre toleransvärdet av den intensitet som visas i kolumn 4, 5 och 6. Ljusstrålens mönster är inte nödvändigtvis symmetriskt omkring den elevationsvinkel där maxintensitet uppnås.

text: b) Intensitet vid varje specificerad horisontell radial som en procentsats av den faktiska maxintensiteten vid samma radial när den brukas vid varje intensitet som visas i kolumnerna 4, 5 och 6.

text: c) Intensitet vid varje specificerad horisontell radial som en procentsats av det lägre toleransvärdet av intensiteten som visas i kolumnerna 4, 5 och 6.

text: d) Intensiteten behöver endast uppnås då bakgrundsluminansen understiger 500 cd/m . Vindkraftverken behöver inte ha ljusen tända under dager eftersom vindkraftverken ska markeras med vit färg enligt 12 §.

text: e) Förutom de specifika värdena i tabellen ska ljusen även ha tillräcklig intensitet för att säkerställa synbarhet i elevationsvinklarna mellan ±0° till 50°.


title: Transportstyrelsens föreskrifter om sjötrafikregler vid Bjursundsströmsbron, TSFS 2010:156

text: Bjursundsströmsbron (57°55,2′N 16°35,6′O) får inte passeras av fartyg – med en bruttodräktighet om 300 eller mer, – med en bredd av tolv meter eller mer, eller – som kräver en segelfri höjd av 15 meter eller mer. ___________

text: Denna författning träder i kraft den 1 november 2010.

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: STAFFAN WIDLERT Carl-Göran Rosén (Sjöfartsavdelningen)

text: Utgivare: Kristina Nilsson, Transportstyrelsen, Norrköping ISSN 2000-1975


text: Dessa föreskrifter gäller trafik med fartyg inom Sveriges sjöterritorium och Sveriges ekonomiska zon om inte något annat särskilt föreskrivs.

text: I dessa föreskrifter används följande definitioner.

text: fartyg farkost som används till eller kan användas till transport på vatten Kommentar: Fartyg inbegriper farkost som inte är deplacerande, WIG-farkost och sjöflygplan. IMO den internationella sjöfartsorganisationen (International Maritime Organization) ruttsystem sjötrafikreglerande åtgärd som syftar till att minska (ships’ routeing) olycksriskerna Kommentar: Ruttsystem omfattar bland annat – trafiksepareringssystem (som kan ha formen av en cirkulationsplats) med eventuella anslutande kusttrafikzoner, – enkel- och dubbelriktade leder, – rekommenderade leder, – djupvattenleder, och – förbudsområden.

text: Motsvarar SOLAS 74 kapitel V/10.7.

text: Allmänna råd

text: Fartyg bör även följa de ruttsystem som IMO har beslutat ska vara rekommenderade .

text: Hur en sjöresa ska planeras följer av 2 kap. 1 § i Transportstyrelsens föreskrifter (

text: TSFS 2011:2

text: ) och allmänna råd om navigationssäkerhet och navigationsutrustning. (

text: TSFS 2011:7

text: Bestämmelserna i 3 § gäller även för svenska fartyg utanför Sveriges sjöterritorium och Sveriges ekonomiska zon om det inte strider mot tillämplig lag i främmande stat.

text: IMO rekommenderar alla fartyg som passerar ost och syd om Gotland på väg till eller från nordöstra Östersjön med djupgående över 12,0 meter att använda djupvattenleden söder om Norra Midsjöbanken och Hoburgs bank.

text: IMO rekommenderar alla fartyg med en bruttodräktighet av 500 eller mer att undvika att passera över Hoburgs bank och Norra Midsjöbanken. ___________

text: TSFS 2010:173

text: Denna författning träder i kraft den 1 december 2010.

text: TSFS 2011:7

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2011.

text: TSFS 2013:39

text: Denna författning träder i kraft den 1 juni 2013.

text: TSFS 2014:68

text: Denna författning träder i kraft den 1 december 2014.

text: TSFS 2015:25

text: Denna författning träder i kraft den 1 juni 2015.

text: TSFS 2016:100

text: Denna författning träder i kraft den 3 oktober 2016.

text: Bilaga

text: Bilaga. Obligatoriska ruttsystem antagna av IMO

text: Ruttsystem Meddelade genom Antaget genom IMO-dokument beslut

text: Mandatory route for tankers from SN/Circ.144 1990 MSC5 58 1990 North Hinder to the German Bight SN/Circ.167 1994 MSC 63 1994 and vice versa SN/Circ.184 1997 MSC 67 1996 SN/Circ.184 Corr.1 1997 Colreg.2/Circ.59 2007 MSC 83 2007 SN.1/Circ.327 2014 MSC 94 2014 SN.1/Circ.327/Corr.1 2015 SN.1/Circ.327/Corr.2 MSC 96 2016 2016 Mandatory no anchoring area in the SN.1/Circ.257 2006 MSC 82 2006 approaches to the Gulf of Venice Mandatory no anchoring areas in the SN/Circ.220 2002 MSC 75 2002 Tortugas Ecological Reserve and Tortugas Bank Mandatory no anchoring areas for all SN/Circ.216 2001 MSC 73 2000 ships on Flower Garden Banks coral reefs Mandatory no anchoring areas on SN.1/Circ.263 2007 MSC 83 2007 Sharks Bank and Long Shoal Off the north-east coast of the North SN/Circ.234 2004 MSC 78 2004 Island of New Zealand Mandatory no anchoring areas in the SN.1/Circ.286 2010 MSC 87 2010 vicinity of the Neptune deepwater port in the western North Atlantic Mandatory no anchoring areas in the SN.1/Circ.272 2008 MSC 85 2008 vicinity of the Excelerate Northeast Gateway Energy Bridge deepwater port in the Atlantic ocean Mandatory No Anchoring Area for SN.1/Circ.317 2012 MSC 91 2012 all ships as Associated Protective Measures (APMs) for Saba Bank PSSA

text: TSFS 2016:100

text: Maritime Safety Committee.

title: Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om ruttsystem och andra av IMO särskilt beslutade sjötrafikregler, TSFS 2010:157

text: Fartyg ska följa de ruttsystem som IMO har beslutat ska vara obligatoriska, se bilaga, och där följa tillämpliga och gällande regler. Fartyg ska även följa de ruttsystem som föreskrivs av Sjöfartsverket och Transportstyrelsen. Fartyg får avvika från gällande ruttsystem endast i de fall då fartyget av sjösäkerhets- eller miljöskäl inte kan följa ruttsystemet. Om ett fartyg har avvikit från ruttsystemet ska skälet till avvikelsen antecknas i fartygets skeppsdagbok.

text: Allmänna råd

text: TSFS 2010:12

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: Motsvarar SOLAS 74 kapitel V/10.7. För detaljerad information om de ruttsystem som är rekommenderade hänvisas till Transportstyrelsens webbplats. Motsvarar IMO-resolution A.977(24) annex 2 Motsvarar IMO-resolution A.977(24) annex 2.

text: Bilaga

text: Ruttsystem Meddelade genom Antaget genom beslut IMO-dokument

text: Mandatory route for tankers from SN/Circ.144 1990 MSC 58 1990 North Hinder to the German Bight SN/Circ.167 1994 MSC 63 1994 and vice versa SN/Circ.184 1997 MSC 67 1996 SN/Circ.184 Corr.1 1997 Colreg.2/Circ.59 2007 MSC 83 2007

text: Mandatory no anchoring area in SN.1/Circ.257 2006 MSC 82 2006 the approaches to the Gulf of Venice

text: Mandatory no anchoring areas in SN/Circ.220 2002 MSC 75 2002 the Tortugas Ecological Reserve and Tortugas Bank

text: Mandatory no anchoring area at El SN/Circ.240 2004 MSC 79 2004 Paso Energy Bridge deepwater port in the Gulf of Mexico

text: Mandatory no anchoring areas for SN/Circ.216 2001 MSC 73 2000 all ships on Flower Garden Banks coral reefs

text: Off the north-east coast of the SN/Circ.234 2004 MSC 78 2004 North Island of New Zealand

text: Maritime Safety Committee.


publisher: Sjöfartsverket

title: Transportstyrelsens föreskrifter om upphävande av Sjöfartsverkets föreskrifter och allmänna råd (SJÖFS 1994:21) om sjötrafiken, TSFS 2010:158

text: Utgivare: Kristina Nilsson, Transportstyrelsen, Norrköping ISSN 2000-1975