text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet visuell kommunikation finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: 1 1 Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Visuell kommunikation

text: Ämnet visuell kommunikation är ett aktualitetsämne som behandlar samhällets nutida användning av fotografiska och rörliga bilder, men det ger också ett historiskt perspektiv på visuella kommunikationsformer, från grottmålningar via den egyptiska bildkonsten till dagens massproducerade och massdistribuerade bilder. Ämnet behandlar även hur fotografier och rörliga bilder samverkar med text och ljud. Inom ämnet studeras det system av tecken och symboler som bär bilders budskap.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet visuell kommunikation ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om vår tids bildkommunikation och hur könsroller, samhällsutveckling, religion, politik och kulturer har presenterats visuellt genom historien. Undervisningen ska ge eleverna möjligheter att utveckla kunskaper om bildens språkliga dimensioner och hur visuella uttryck skapar mening. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förståelse av både avsändarens och betraktarens perspektiv vid visuell kommunikation. Bilden och den visuella kommunikationen i media påverkar vår uppfattning om oss själva, våra medmänniskor och omvärlden. Undervisningen ska därför behandla avläsning, analys och tolkning av visuellt kanaliserade budskap och hur de presenteras. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar kunskaper om bildens estetik, hur färg och form påverkar betraktandet och bildens förmåga att interagera med ljud. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att använda modeller och begrepp för bildanalys och bildtolkning. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att praktiskt arbeta med fotografiets och den rörliga bildens uttryck och kommunikativa möjligheter i samband med framställning av bilder för olika sammanhang. Eleverna ska även ges möjlighet att undersöka hur samverkan mellan bilder, texter och formgivning kan förstärka budskap och upplevelser.

text: Undervisningen i ämnet visuell kommunikation ska ge eleverna

text: förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om fotografiets och den rörliga bildens funktioner i olika samhällen och tider. 2. Kunskaper om den visuella kulturens påverkan på människor. 3. Kunskaper om hur bildelement används av avsändare för att förmedla betydelser samt hur dessa betydelser uppfattas utifrån betraktares förkunskaper och värderingar. 4. Kunskaper om bildteoretiska begrepp, teorier och modeller. 5. Färdigheter i att framställa, utforma och förmedla olika typer av visuella budskap.

text: Kurser i ämnet

text: Visuell kommunikation, 100 poäng.

text: Visuell kommunikation, 100 poäng

text: Kurskod: VISVIS0

text: Kursen visuell kommunikation omfattar punkterna 1–5 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Analys av hur fotografiet och den rörliga bilden har använts inom olika områden och vid olika tidpunkter för att bära olika typer av budskap. – Visuell kommunikation som bärare av budskap. – Teknikens utveckling och dess påverkan på den visuella kulturen. – Avsändar- och mottagarperspektiv samt bilddistribution och bildkonsumtion. – Semiotik, kontext och dramaturgi. – Bildteoretiska modeller och teorier. – Fotografiska och rörliga bilder och deras samspel med andra uttrycksformer, till exempel text och ljud.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör, utifrån exempel från olika tider och olika samhällen, översiktligt för fotografiets och den rörliga bildens språk, funktioner och utveckling. Dessutom beskriver eleven översiktligt bakomliggande orsaker till bildspråkets utveckling samt dess samband med samhällsutvecklingen. Eleven diskuterar översiktligt skillnader mellan olika typer av bildkonsumtion. Dessutom redogör eleven översiktligt för samband mellan avsändares och betraktares positioner och drar enkla slutsatser för vad det innebär för upplevelse och tolkning av budskap. Eleven beskriver översiktligt hur visuella budskap påverkar människors identitets- och omvärldsuppfattning. Dessutom beskriver eleven översiktligt, och gör en enkel analys av, bildens funktion i dagens samhälle. Eleven redogör översiktligt för hur bild, text och ljud kan samverka i visuella budskap. I beskrivningar, redogörelser, diskussioner och analyser använder eleven med viss säkerhet några bildteoretiska begrepp samt någon teori och modell. Eleven framställer och förmedlar i samråd med handledare givna visuella budskap i en form där fotografier, rörliga bilder, texter och ljud samverkar. I arbetet utformar eleverna produktionerna med viss säkerhet och på ett sätt som till viss del är anpassat till ett givet syfte och sammanhang. Eleven motiverar med enkla argument sitt val av färg samt form- och berättarspråk för framställningarna.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör, utifrån exempel från olika tider och olika samhällen, utförligt för fotografiets och den rörliga bildens språk, funktioner och utveckling. Dessutom beskriver eleven utförligt bakomliggande orsaker till bildspråkets utveckling samt dess samband med samhällsutvecklingen. Eleven diskuterar utförligt skillnader mellan olika typer av bildkonsumtion. Dessutom redogör eleven utförligt för samband mellan avsändares och betraktares positioner och drar välgrundade slutsatser för vad det innebär för upplevelse och tolkning av budskap. Eleven beskriver utförligt hur visuella budskap påverkar människors identitets- och omvärldsuppfattning. Dessutom beskriver eleven utförligt, och gör en analys av, bildens funktion i dagens samhälle. Eleven redogör utförligt för hur bild, text och ljud kan samverka i visuella budskap. I beskrivningar, redogörelser, diskussioner och analyser använder eleven med viss säkerhet några bildteoretiska begrepp samt någon teori och modell. Eleven framställer och förmedlar efter samråd med handledare givna visuella budskap i en form där fotografier, rörliga bilder, texter och ljud samverkar. I arbetet utformar eleverna produktionerna med viss säkerhet och på ett sätt som till viss del är anpassat till ett givet syfte och sammanhang. Eleven motiverar med välgrundade argument sitt val av färg samt form- och berättarspråk för framställningarna. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör, utifrån exempel från olika tider och olika samhällen, utförligt och nyanserat för fotografiets och den rörliga bildens språk, funktioner och utveckling. Dessutom beskriver eleven utförligt och nyanserat bakomliggande orsaker till bildspråkets utveckling samt dess samband med samhällsutvecklingen. Eleven diskuterar utförligt och nyanserat skillnader mellan olika typer av bildkonsumtion. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för samband mellan avsändares och betraktares positioner och drar välgrundade och nyanserade slutsatser för vad det innebär för upplevelse och tolkning av budskap.

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet visuell kommunikation i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: 1 kap. 6 § gymnasieförordningen (1992:394)

text: framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Visuell kommunikation

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet visuell kommunikation ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om vår tids bildkommunikation och hur könsroller, samhällsutveckling, religion, politik och kulturer har presenterats visuellt genom historien. Undervisningen ska ge eleverna möjligheter att utveckla kunskaper om bildens språkliga dimensioner och hur visuella uttryck skapar mening. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förståelse av både avsändarens och betraktarens perspektiv vid visuell kommunikation. Bilden och den visuella kommunikationen i media påverkar vår uppfattning om oss själva, våra medmänniskor och omvärlden. Undervisningen ska därför behandla avläsning, analys och tolkning av visuellt kanaliserade budskap och hur de presenteras. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar kunskaper om bildens estetik, hur färg och form påverkar betraktandet och bildens förmåga att interagera med ljud. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att använda modeller och begrepp för bildanalys och bildtolkning. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att praktiskt arbeta med fotografiets och den rörliga bildens uttryck och kommunikativa möjligheter i samband framställning av bilder för olika sammanhang. Eleverna ska även ges möjlighet att undersöka hur samverkan mellan bilder, texter och formgivning kan förstärka budskap och upplevelser.

text: förutsättningar att utveckla följande:

text: Kurser i ämnet

text: Visuell kommunikation, 100 poäng.

text: Visuell kommunikation, 100 poäng

text: Kurskod: VISVIS0

text: Centralt innehåll

text: • Analys av hur fotografiet och den rörliga bilden har använts inom olika områden och vid olika tidpunkter för att bära olika typer av budskap. • Visuell kommunikation som bärare av budskap. • Teknikens utveckling och dess påverkan på den visuella kulturen. • Avsändar- och mottagarperspektiv samt bilddistribution och bildkonsumtion. • Semiotik, kontext och dramaturgi. • Bildteoretiska modeller och teorier. • Fotografiska och rörliga bilder och deras samspel med andra uttycksformer, till exempel text och ljud.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: säkerhet och på ett sätt som till viss del är anpassat till ett givet syfte och sammanhang. Eleven motiverar med enkla argument sitt val av färg samt form- och berättarspråk för framställningarna. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Eleven redogör, utifrån exempel från olika tider och olika samhällen, utförligt och nyanserat för fotografiets och den rörliga bildens språk, funktioner och utveckling. Dessutom beskriver eleven utförligt och nyanserat bakomliggande orsaker till bildspråkets utveckling samt dess 4 samband med samhällsutvecklingen.

text: Eleven diskuterar utförligt och nyanserat skillnader mellan olika typer av bildkonsumtion. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för samband mellan avsändares och betraktares positioner och drar välgrundade och nyanserade slutsatser för vad det innebär för upplevelse och tolkning av budskap. Eleven beskriver utförligt och nyanserat hur visuella budskap påverkar människors identitets- och omvärldsuppfattning. Dessutom beskriver eleven utförligt och nyanserat, och gör en komplex analys av, bildens funktion i dagens samhälle. Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur bild, text och ljud kan samverka i visuella budskap. I beskrivningar, redogörelser, diskussioner och analyser använder eleven med säkerhet några bildteoretiska begrepp samt någon teori och modell. Eleven framställer och förmedlar efter samråd med handledare givna visuella budskap i en form där fotografier, rörliga bilder, texter och ljud samverkar. I arbetet utformar eleverna produktionerna med säkerhet och på ett sätt som är anpassat till ett givet syfte och sammanhang. Eleven motiverar med välgrundade och nyanserade argument sitt val av färg samt form- och berättarspråk för framställningarna. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Elanders Sverige AB, Vällingby 2010

type: foreskrift


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

type: stycke

type: paragraf

text: Ämnesplanen för ämnet engelska för döva finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: 1 1 Senaste lydelse 2010:235.

type: rubrik

text: Bilaga

text: Engelska för döva

text: Det engelska språket omger oss i vardagen och används inom skilda områden som kultur, politik, utbildning och ekonomi. Kunskaper i engelska ökar individens möjligheter att ingå i olika sociala och kulturella sammanhang och att delta i ett globaliserat studie- och arbetsliv. Kunskaper i engelska kan dessutom ge nya perspektiv på omvärlden, ökade möjligheter till kontakter och större förståelse för olika sätt att leva. I ämnet engelska för döva påverkas elevens språkutveckling både av att dövas inlärning av engelska sker helt visuellt och av att engelska i regel är det tredje språket. Eleven möter engelska endast via läsning, och inlärningen bygger på det språkliga inflöde som läsningen ger. Vid språkinlärningen måste eleven använda sitt första språk, svenskt teckenspråk, och sitt andra språk, svenska.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet engelska för döva ska syfta till att eleverna utvecklar språk- och omvärldskunskaper så att de kan, vill och vågar använda engelska i olika situationer och för skilda syften. Eleverna ska ges möjlighet att, genom språkanvändning i funktionella och meningsfulla sammanhang, utveckla en allsidig kommunikativ förmåga. Denna förmåga innefattar dels reception, som innebär att förstå texter, dels produktion och interaktion, som innebär att formulera sig och samspela med andra i skrift samt att anpassa sitt språk till olika situationer, syften och mottagare. Genom undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att utveckla språklig säkerhet i skrift samt förmåga att uttrycka sig med allt större variation och komplexitet. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att använda olika strategier för att stödja kommunikationen och för att lösa problem när språkkunskaperna inte räcker till. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om livsvillkor, samhällsfrågor och kulturella företeelser i olika sammanhang och delar av världen där engelska används. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet på språk och kultur samt ge dem möjlighet att utveckla flerspråkighet där kunskaper i olika språk samverkar och stödjer varandra. Undervisningen ska dessutom bidra till att eleverna utvecklar språklig medvetenhet och kunskaper om hur man lär sig språk i och utanför undervisningen. I undervisningen ska svenskt teckenspråk och skriven svenska användas som stöd för inlärningen. Engelska används i textstudier, skriftlig interaktion och egen skriftlig produktion. Ett aktivt kontrastivt arbetssätt, där skillnader och likheter mellan elevens olika språk lyfts fram, ska utgöra stöd för inlärningen. I undervisningen ska eleverna få möta skriven engelska av olika slag samt få sätta innehållet i relation till egna erfarenheter och kunskaper. Eleverna ska ges möjlighet att producera texter med stöd av olika hjälpmedel och att interagera i skrift i form av direktkommunikation via olika medier. Undervisningen ska dra nytta av omvärlden som en resurs för kontakter, information och lärande samt bidra till att eleverna utvecklar förståelse av hur

text: Undervisningen i ämnet engelska för döva ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Förståelse av skriven engelska samt förmåga att tolka innehållet. 2. Förmåga att formulera sig och kommunicera på engelska i skrift. 3. Förmåga att använda språkliga strategier i olika sammanhang. 4. Förmåga att anpassa språket efter olika syften, mottagare och situationer. 5. Förmåga att diskutera och reflektera över livsvillkor, samhällsfrågor och kulturella företeelser i olika sammanhang och delar av världen där engelska används.

text: Kurser i ämnet

text: Engelska för döva 5, 100 poäng, som bygger på specialskolans kunskaper eller motsvarande. Engelska för döva 6, 100 poäng, som bygger på kursen engelska för döva 5. Engelska för döva 7, 100 poäng, som bygger på kursen engelska för döva 6.

text: Engelska för döva 5, 100 poäng

text: Kurskod: ENLENE05

text: Kursen engelska för döva 5 omfattar punkterna 1–5 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll:

text: Kommunikationens innehåll

text: – Ämnesområden med anknytning till elevernas utbildning samt samhällsoch arbetsliv; aktuella områden; händelser och händelseförlopp; tankar, åsikter, idéer, erfarenheter och känslor; relationer och etiska frågor. – Innehåll och form i olika typer av fiktion. – Levnadsvillkor, attityder, värderingar och traditioner samt sociala, politiska och kulturella förhållanden i olika sammanhang och delar av världen där engelska används. Engelska språkets utbredning och ställning i världen.

text: Reception

text: – Skrivna texter som är instruerande, berättande, sammanfattande, förklarande, diskuterande, rapporterande och argumenterande, även med viss social och dialektal färgning, samt skriven engelska via textad film och andra medier. – Skönlitteratur och annan fiktion. – Sakprosa av olika slag och med olika syften, till exempel manualer, populärvetenskapliga texter och reportage. – Strategier för att läsa på olika sätt och med olika syften. – Olika sätt att söka, välja och kritiskt granska texter. 3

text: – Hur ord och fraser i skriftliga framställningar skapar struktur och sammanhang genom att tydliggöra inledning, orsakssammanhang, tidsaspekt och slutsats.

text: Produktion och interaktion

text: – Skriftlig produktion och interaktion av olika slag, även i mer formella sammanhang, samt skriftlig direktkommunikation, där eleverna instruerar, berättar, sammanfattar, förklarar, kommenterar, värderar, motiverar sina åsikter, diskuterar och argumenterar. – Strategier för att bidra till och aktivt medverka i diskussioner med anknytning till samhälls- och arbetslivet. – Bearbetning av egna och andras skriftliga framställningar för att variera, tydliggöra och precisera samt för att skapa struktur och anpassa till syftet och situationen. I detta ingår användning av ord och fraser som tydliggör orsakssammanhang och tidsaspekter.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll och uppfattar tydliga detaljer i tydligt formulerad skriven engelska i olika genrer. Eleven visar sin förståelse genom att översiktligt redogöra för, diskutera och kommentera innehåll och detaljer samt genom att med godtagbart resultat agera utifrån budskap och instruktioner i innehållet. Eleven väljer och använder med viss säkerhet strategier för att tillgodogöra sig och kritiskt granska innehållet i skriven engelska. Eleven väljer texter från olika medier och använder på ett relevant sätt det valda materialet i sin egen produktion och interaktion. I skriftliga framställningar i olika genrer formulerar sig eleven relativt varierat, relativt tydligt och relativt sammanhängande. Eleven formulerar sig även med visst flyt och i någon mån anpassat till syfte, mottagare och situation. Eleven bearbetar och gör enkla förbättringar av egna framställningar. I skriftlig direktkommunikation i olika, även mer formella, sammanhang uttrycker sig eleven tydligt och med visst flyt samt med viss anpassning till syfte, mottagare och situation. Dessutom väljer och använder eleven i huvudsak fungerande strategier som i viss mån löser problem i och förbättrar interaktionen. Eleven diskuterar översiktligt några företeelser i olika sammanhang och delar av världen där engelska används, och gör då också enkla jämförelser med egna erfarenheter och kunskaper.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll och uppfattar väsentliga detaljer i 4 tydligt formulerad skriven engelska i olika genrer. Eleven visar sin förståelse

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven förstår såväl helhet som detaljer i tydligt formulerad skriven engelska i olika genrer. Eleven visar sin förståelse genom att välgrundat och nyanserat redogöra för, diskutera och kommentera innehåll och detaljer samt genom att med gott resultat agera utifrån budskap och instruktioner i innehållet. Eleven väljer och använder med säkerhet strategier för att tillgodogöra sig och kritiskt granska innehållet i skriven engelska. Eleven väljer texter från olika medier och använder på ett relevant, effektivt och kritiskt sätt det valda materialet i sin egen produktion och interaktion. I skriftliga framställningar i olika genrer formulerar sig eleven varierat, tydligt, sammanhängande och strukturerat. Eleven formulerar sig även med flyt och viss anpassning till syfte, mottagare och situation. Eleven bearbetar och gör välgrundade och nyanserade förbättringar av egna framställningar. I skriftlig direktkommunikation i olika, även mer formella, sammanhang uttrycker sig eleven tydligt, relativt ledigt och med flyt samt med anpassning till syfte, mottagare och situation. Dessutom väljer och använder eleven väl fungerande strategier som löser problem i och förbättrar interaktionen och för den framåt på ett konstruktivt sätt. Eleven diskuterar utförligt och nyanserat några företeelser i olika sammanhang och delar av världen där engelska används, och gör då också

text: Engelska för döva 6, 100 poäng

text: Kurskod: ENLENE06

text: Kursen engelska för döva 6 omfattar punkterna 1–5 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Kommunikationens innehåll

text: – Konkreta och abstrakta ämnesområden med anknytning till elevernas utbildning samt samhälls- och arbetsliv; aktuella ämnesområden; tankar, åsikter, idéer, erfarenheter och känslor; etiska och existentiella frågor. – Teman, motiv, form och innehåll i film och skönlitteratur; författarskap och litterära epoker. – Levnadsvillkor, attityder, värderingar, traditioner, samhällsfrågor samt kulturella, historiska, politiska och sociala förhållanden i olika sammanhang och delar av världen där engelska används.

text: Reception

text: – Skrivna texter, även komplexa och formella, som är berättande, diskuterande, argumenterande, rapporterande och redogörande, även via textad film och andra medier, till exempel debatter, föredrag och intervjuer. Texterna kan även ha social och dialektal färgning. – Samtida och äldre skönlitteratur, dikter och dramatik. – Sakprosa av olika slag och med olika syften, till exempel formella brev, populärvetenskapliga texter och recensioner. – Strategier för källkritiskt förhållningssätt när man läser framställningar från olika källor. – Strategier för att söka relevant information i större textmängder och för att uppfatta perspektiv och underförstådd betydelse. – Hur struktur och sammanhang byggs upp samt hur attityder, perspektiv och stilnivå kommer till uttryck i skrivet språk i olika genrer. – Hur språk och bilder används för att påverka, till exempel i politiska tal och reklam.

text: Produktion och interaktion

text: – Skriftlig produktion och interaktion i olika situationer och med olika syften, samt skriftlig direktkommunikation, där eleverna argumenterar, rapporterar, ansöker, resonerar, sammanfattar, kommenterar, värderar och motiverar sina åsikter. – Strategier för att bidra till och aktivt medverka i argumentation, debatter och diskussioner med anknytning till samhälls- och arbetslivet. – Olika sätt att kommentera och föra anteckningar när man läser framställningar från olika källor. – Bearbetning av språk och struktur i egna och andras skriftliga framställningar, även i formella sammanhang. Anpassning till genre, 6 situation och syfte.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll och uppfattar tydliga detaljer i skriven engelska i olika genrer och i mer formella sammanhang. Eleven visar sin förståelse genom att översiktligt redogöra för, diskutera, kommentera och dra slutsatser om innehåll och detaljer samt genom att med godtagbart resultat agera utifrån budskap och instruktioner i innehållet. Eleven väljer och använder med viss säkerhet strategier för att söka relevant information och värdera olika källors tillförlitlighet. Eleven väljer texter från olika medier och använder på ett relevant sätt det valda materialet i sin egen produktion och interaktion. I skriftliga framställningar i olika genrer formulerar sig eleven relativt varierat, tydligt och relativt strukturerat. Eleven formulerar sig även med flyt och viss anpassning till syfte, mottagare och situation. Eleven bearbetar och gör enkla förbättringar av egna framställningar. I skriftlig direktkommunikation i olika, även formella och komplexa, sammanhang uttrycker sig eleven tydligt och med flyt samt med viss anpassning till syfte, mottagare och situation. Dessutom väljer och använder eleven i huvudsak fungerande strategier som i viss mån löser problem i och förbättrar interaktionen. Eleven diskuterar översiktligt några företeelser i olika sammanhang och delar av världen där engelska används, och gör då också enkla jämförelser med egna erfarenheter och kunskaper.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll och uppfattar väsentliga detaljer i skriven engelska i olika genrer och i mer formella sammanhang. Eleven visar sin förståelse genom att välgrundat redogöra för, diskutera, kommentera och dra slutsatser om innehåll och detaljer samt genom att med tillfredsställande resultat agera utifrån budskap och instruktioner i innehållet. Eleven väljer och använder med viss säkerhet strategier för att söka relevant information och värdera olika källors tillförlitlighet. Eleven väljer texter från olika medier och använder på ett relevant och effektivt sätt det valda materialet i sin egen produktion och interaktion. I skriftliga framställningar i olika genrer formulerar sig eleven varierat, tydligt och strukturerat. Eleven formulerar sig även med flyt och viss anpassning till syfte, mottagare och situation. Eleven bearbetar och gör välgrundade förbättringar av egna framställningar. I skriftlig direktkommunikation i olika, även formella och komplexa, sammanhang uttrycker sig eleven tydligt, relativt ledigt och med flyt samt med anpassning till syfte, mottagare och situation. Dessutom väljer och

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven förstår såväl helhet som detaljer i skriven engelska i olika genrer och i mer formella sammanhang. Eleven visar sin förståelse genom att välgrundat och nyanserat redogöra för, diskutera, kommentera och dra slutsatser om innehåll och detaljer samt genom att med gott resultat agera utifrån budskap och instruktioner i innehållet. Eleven väljer och använder med säkerhet strategier för att söka relevant information och värdera olika källors tillförlitlighet. Eleven väljer texter från olika medier och använder på ett relevant, effektivt och kritiskt sätt det valda materialet i sin egen produktion och interaktion. I skriftliga framställningar i olika genrer formulerar sig eleven varierat, nyanserat, tydligt och strukturerat. Eleven formulerar sig även med flyt och anpassning till syfte, mottagare och situation. Eleven bearbetar och gör välgrundade och nyanserade förbättringar av egna framställningar. I skriftlig direktkommunikation i olika, även formella och komplexa, sammanhang uttrycker sig eleven tydligt, ledigt och med flyt samt med anpassning till syfte, mottagare och situation. Dessutom väljer och använder eleven väl fungerande strategier som löser problem i och förbättrar interaktionen och för den framåt på ett konstruktivt sätt. Eleven diskuterar utförligt och nyanserat några företeelser i olika sammanhang och delar av världen där engelska används, och gör då också välutvecklade och nyanserade jämförelser med egna erfarenheter och kunskaper.

text: Engelska för döva 7, 100 poäng

text: Kurskod: ENLENE07

text: Kursen engelska för döva 7 omfattar punkterna 1–5 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Kommunikationens innehåll

text: – Teoretiska och komplexa ämnesområden, även av mer vetenskaplig karaktär, med anknytning till elevernas utbildning, valt fördjupningsområde, samhällsfrågor och arbetsliv; tankar, åsikter, idéer,

text: erfarenheter och känslor; kulturyttringar i samtiden och historien, till exempel litterära epoker. – Samhällsfrågor, kulturella, historiska, politiska och sociala förhållanden samt etiska och existentiella frågor i olika sammanhang och delar av världen där engelska används.

text: Reception

text: – Skrivna texter, även komplexa och formella, som är berättande, diskuterande, argumenterande, rapporterande, redogörande och utredande, även via textad film och andra medier. Texterna kan även ha social och dialektal färgning. – Samtida och äldre skönlitteratur och annan fiktion inom olika genrer, till exempel dramatik. – Sakprosa av olika slag och med olika syften, till exempel avtalstexter, fördjupande artiklar och vetenskapliga texter. – Strategier för att överblicka och strukturera information i större textmängder. – Strategier för att dra slutsatser om texter när det gäller attityder, perspektiv, syfte och värderingar samt för att uppfatta underförstådd betydelse. – Uppbyggnad av skriftliga framställningar i olika genrer. Hur stilistiska och retoriska grepp används samt hur språk används som maktmedel.

text: Produktion och interaktion

text: – Skriftlig produktion och interaktion i olika situationer och med olika syften, samt skriftlig direktkommunikation, där eleverna argumenterar ur olika perspektiv, ansöker, resonerar, värderar, utreder, förhandlar och motiverar sina åsikter. – Skriftlig framställning inom valt fördjupningsområde. – Strategier för användning av olika typer av källor, med källkritisk medvetenhet och vedertagna sätt att ange källor, inom valt fördjupningsområde och inom andra områden. – Strategier för att medverka i, leda och dokumentera skriftlig kommunikation, till exempel i arbetsprocesser och förhandlingssituationer med anknytning till samhälls- och arbetslivet. – Användning av grundläggande stilistiska och retoriska grepp. – Bearbetning av språk och struktur i egna och andras framställningar, i formella och komplexa sammanhang, och för att skapa anpassning till genre, stilnivå och syfte.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll och uppfattar väsentliga detaljer, samt med viss säkerhet även underförstådd betydelse, i skriven engelska i olika genrer och av avancerad karaktär. Eleven visar sin förståelse genom att välgrundat redogöra för, diskutera, kommentera och dra slutsatser om innehåll och detaljer samt genom att med tillfredsställande resultat agera utifrån budskap och instruktioner i innehållet. Eleven väljer och använder med viss säkerhet strategier för att söka relevant information, strukturera den och värdera olika källors tillförlitlighet. Eleven väljer texter från olika medier och använder på ett relevant och effektivt sätt det valda materialet i sin egen produktion och interaktion. I skriftliga framställningar i olika genrer formulerar sig eleven varierat, nyanserat, tydligt och strukturerat. Eleven formulerar sig även med flyt och anpassning till syfte, mottagare och situation. Eleven bearbetar och gör välgrundade och nyanserade förbättringar av egna framställningar. I skriftlig direktkommunikation i olika, även formella och komplexa, sammanhang uttrycker sig eleven tydligt, ledigt och med flyt samt med anpassning till syfte, mottagare och situation. Dessutom väljer och använder eleven fungerande strategier som löser problem i och förbättrar interaktionen. Eleven diskuterar utförligt några företeelser i olika sammanhang och delar av världen där engelska används, och gör då också välutvecklade jämförelser med egna erfarenheter och kunskaper.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven förstår såväl helhet som detaljer, samt även underförstådd betydelse, i skriven engelska i olika genrer och av avancerad karaktär. Eleven visar sin förståelse genom att välgrundat och nyanserat redogöra för, diskutera, kommentera och dra slutsatser om innehåll och detaljer samt genom att med gott resultat agera utifrån budskap och instruktioner i innehållet. Eleven väljer och använder med säkerhet strategier för att söka relevant information, strukturera den och värdera olika källors tillförlitlighet. Eleven väljer texter från olika medier och använder på ett relevant, effektivt och kritiskt sätt det valda materialet i sin egen produktion och interaktion. I skriftliga framställningar i olika genrer formulerar sig eleven med god precision, varierat, nyanserat, tydligt och välstrukturerat. Eleven formulerar sig även med flyt och god anpassning till syfte, mottagare och situation. Eleven bearbetar och gör välgrundade och nyanserade förbättringar av egna framställningar. I skriftlig direktkommunikation i olika, även formella och komplexa, sammanhang uttrycker sig eleven tydligt, ledigt och med flyt samt med flexibel och effektiv anpassning till syfte, mottagare och situation. Dessutom väljer och använder eleven väl fungerande strategier som löser problem i och förbättrar interaktionen och för den framåt på ett konstruktivt sätt. Eleven diskuterar utförligt och nyanserat några företeelser i olika sammanhang och delar av världen där engelska används, och gör då också välutvecklade och nyanserade jämförelser med egna erfarenheter och kunskaper.

fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet engelska för döva i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Engelska för döva

text: Ämnets syfte

text: texter med stöd av olika hjälpmedel och att interagera i skrift i form av direktkommunikation via olika medier. Undervisningen ska dra nytta av omvärlden som en resurs för kontakter, information och lärande samt bidra till att eleverna utvecklar förståelse av hur man söker, värderar, väljer och tillägnar sig innehåll från olika källor för information, kunskaper och upplevelser.

text: Kurser i ämnet

text: Engelska för döva 5, 100 poäng

text: Kurskod: ENLENE05

text: Centralt innehåll

text: Kommunikationens innehåll

text: • Ämnesområden med anknytning till elevernas utbildning samt samhällsoch arbetsliv; aktuella områden; händelser och händelseförlopp; tankar, åsikter, idéer, erfarenheter och känslor; relationer och etiska frågor. • Innehåll och form i olika typer av fiktion. • Levnadsvillkor, attityder, värderingar och traditioner samt sociala, politiska och kulturella förhållanden i olika sammanhang och delar av världen där engelska används. Engelska språkets utbredning och ställning i världen.

text: Reception

text: • Skrivna texter som är instruerande, berättande, sammanfattande, förklarande, diskuterande, rapporterande och argumenterande, även med viss social och dialektal färgning, samt skriven engelska via textad film 3 och andra medier.

text: • Skönlitteratur och annan fiktion. • Sakprosa av olika slag och med olika syften, till exempel manualer, populärvetenskapliga texter och reportage. • Strategier för att läsa på olika sätt och med olika syften. • Olika sätt att söka, välja och kritiskt granska texter. • Hur ord och fraser i skriftliga framställningar skapar struktur och sammanhang genom att tydliggöra inledning, orsakssammanhang, tidsaspekt och slutsats.

text: Produktion och interaktion

text: • Skriftlig produktion och interaktion av olika slag, även i mer formella sammanhang, samt skriftlig direktkommunikation, där eleverna instruerar, berättar, sammanfattar, förklarar, kommenterar, värderar, motiverar sina åsikter, diskuterar och argumenterar. • Strategier för att bidra till och aktivt medverka i diskussioner med anknytning till samhälls- och arbetslivet. • Bearbetning av egna och andras skriftliga framställningar för att variera, tydliggöra och precisera samt för att skapa struktur och anpassa till syftet och situationen. I detta ingår användning av ord och fraser som tydliggör orsakssammanhang och tidsaspekter.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll och uppfattar väsentliga detaljer i tydligt formulerad skriven engelska i olika genrer. Eleven visar sin förståelse genom att välgrundat redogöra för, diskutera och kommentera innehåll och detaljer samt genom att med tillfredsställande resultat agera utifrån budskap och instruktioner i innehållet. Eleven väljer och använder med viss säkerhet strategier för att tillgodogöra sig och kritiskt granska innehållet i skriven engelska. Eleven väljer texter från olika medier och använder på ett relevant och effektivt sätt det valda materialet i sin egen produktion och interaktion. I skriftliga framställningar i olika genrer formulerar sig eleven relativt varierat, tydligt, sammanhängande och relativt strukturerat. Eleven formulerar sig även med flyt och viss anpassning till syfte, mottagare och situation. Eleven bearbetar och gör välgrundade förbättringar av egna framställningar. I skriftlig direktkommunikation i olika, även mer formella, sammanhang uttrycker sig eleven tydligt och med flyt samt med viss anpassning till syfte, mottagare och situation. Dessutom väljer och använder eleven fungerande strategier som löser problem i och förbättrar interaktionen. Eleven diskuterar utförligt några företeelser i olika sammanhang och delar av världen där engelska används, och gör då också välutvecklade jämförelser med egna erfarenheter och kunskaper.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven förstår såväl helhet som detaljer i tydligt formulerad skriven engelska i olika genrer. Eleven visar sin förståelse genom att välgrundat och nyanserat redogöra för, diskutera och kommentera innehåll och detaljer samt genom att med gott resultat agera utifrån budskap och instruktioner i innehållet. Eleven väljer och använder med säkerhet strategierför att tillgodogöra sig och kritiskt granska innehållet i skriven engelska. Eleven väljer texter från olika medier och använder på ett relevant, effektivt och kritiskt sätt det valda materialet i sin egen produktion och interaktion. I skriftliga framställningar i olika genrer formulerar sig eleven varierat, tydligt, sammanhängande och strukturerat. Eleven formulerar sig även med flyt och viss anpassning till syfte, mottagare och situation. Eleven

text: bearbetar och gör välgrundade och nyanserade förbättringar av egna framställningar. I skriftlig direktkommunikation i olika, även mer formella, sammanhang uttrycker sig eleven tydligt, relativt ledigt och med flyt samt med anpassning till syfte, mottagare och situation. Dessutom väljer och använder eleven väl fungerande strategier som löser problem i och förbättrar interaktionen och för den framåt på ett konstruktivt sätt. Eleven diskuterar utförligt och nyanserat några företeelser i olika sammanhang och delar av världen där engelska används, och gör då också välutvecklade och nyanserade jämförelser med egna erfarenheter och kunskaper.

text: Engelska för döva 6, 100 poäng

text: Kurskod: ENLENE06

text: Centralt innehåll

text: Kommunikationens innehåll

text: • Konkreta och abstrakta ämnesområden med anknytning till elevernas utbildning samt samhälls- och arbetsliv; aktuella ämnesområden; tankar, åsikter, idéer, erfarenheter och känslor; etiska och existentiella frågor. • Teman, motiv, form och innehåll i film och skönlitteratur; författarskap och litterära epoker. • Levnadsvillkor, attityder, värderingar, traditioner, samhällsfrågor samt kulturella, historiska, politiska och sociala förhållanden i olika sammanhang och delar av världen där engelska används.

text: Reception

text: • Skrivna texter, även komplexa och formella, som är berättande, diskuterande, argumenterande, rapporterande och redogörande, även via textad film och andra medier, till exempel debatter, föredrag och intervjuer. Texterna kan även ha social och dialektal färgning. • Samtida och äldre skönlitteratur, dikter och dramatik. • Sakprosa av olika slag och med olika syften, till exempel formella brev, populärvetenskapliga texter och recensioner. • Strategier för källkritiskt förhållningssätt när man läser framställningar från olika källor. • Strategier för att söka relevant information i större textmängder och för att uppfatta perspektiv och underförstådd betydelse. • Hur struktur och sammanhang byggs upp samt hur attityder, perspektiv och stilnivå kommer till uttryck i skrivet språk i olika genrer. • Hur språk och bilder används för att påverka, till exempel i politiska tal och reklam.

text: Produktion och interaktion

text: 6 • Skriftlig produktion och interaktion i olika situationer och med olika syften, samt skriftlig direktkommunikation, där eleverna argumenterar,

text: rapporterar, ansöker, resonerar, sammanfattar, kommenterar, värderar och motiverar sina åsikter. • Strategier för att bidra till och aktivt medverka i argumentation, debatter och diskussioner med anknytning till samhälls- och arbetslivet. • Olika sätt att kommentera och föra anteckningar när man läser framställningar från olika källor. • Bearbetning av språk och struktur i egna och andras skriftliga framställningar, även i formella sammanhang. Anpassning till genre, situation och syfte.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven väljer och använder med viss säkerhet strategier för att söka relevant information och värdera olika källors tillförlitlighet. Eleven väljer texter från olika medier och använder på ett relevant och effektivt sätt det valda materialet i sin egen produktion och interaktion. I skriftliga framställningar i olika genrer formulerar sig eleven varierat, tydligt och strukturerat. Eleven formulerar sig även med flyt och viss anpassning till syfte, mottagare och situation. Eleven bearbetar och gör välgrundade förbättringar av egna framställningar. I skriftlig direktkommunikation i olika, även formella och komplexa, sammanhang uttrycker sig eleven tydligt, relativt ledigt och med flyt samt med anpassning till syfte, mottagare och situation. Dessutom väljer och använder eleven fungerande strategier som löser problem i och förbättrar interaktionen. Eleven diskuterar utförligt några företeelser i olika sammanhang och delar av världen där engelska används, och gör då också välutvecklade jämförelser med egna erfarenheter och kunskaper.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Kurskod: ENLENE07

text: Centralt innehåll

text: Kommunikationens innehåll

text: • Teoretiska och komplexa ämnesområden, även av mer vetenskaplig karaktär, med anknytning till elevernas utbildning, valt fördjupningsområde, samhällsfrågor och arbetsliv; tankar, åsikter, idéer, erfarenheter och känslor; kulturyttringar i samtiden och historien, till exempel litterära epoker. • Samhällsfrågor, kulturella, historiska, politiska och sociala förhållanden samt etiska och existentiella frågor i olika sammanhang och delar av världen där engelska används.

text: Reception

text: • Skrivna texter, även komplexa och formella, som är berättande, diskuterande, argumenterande, rapporterande, redogörande och utredande, även via textad film och andra medier. Texterna kan även ha social och dialektal färgning. • Samtida och äldre skönlitteratur och annan fiktion inom olika genrer, till exempel dramatik. • Sakprosa av olika slag och med olika syften, till exempel avtalstexter, fördjupande artiklar och vetenskapliga texter. • Strategier för att överblicka och strukturera information i större textmängder. • Strategier för att dra slutsatser om texter när det gäller attityder, perspektiv, syfte och värderingar samt för att uppfatta underförstådd betydelse. • Uppbyggnad av skriftliga framställningar i olika genrer. Hur stilistiska och retoriska grepp används samt hur språk används som maktmedel.

text: Produktion och interaktion

text: • Skriftlig produktion och interaktion i olika situationer och med olika syften, samt skriftlig direktkommunikation, där eleverna argumenterar ur olika perspektiv, ansöker, resonerar, värderar, utreder, förhandlar och motiverar sina åsikter. • Skriftlig framställning inom valt fördjupningsområde. • Strategier för användning av olika typer av källor, med källkritisk medvetenhet och vedertagna sätt att ange källor, inom valt fördjupningsområde och inom andra områden. • Strategier för att medverka i, leda och dokumentera skriftlig kommunikation, till exempel i arbetsprocesser och förhandlingssituationer med anknytning till samhälls- och arbetslivet. • Användning av grundläggande stilistiska och retoriska grepp. • Bearbetning av språk och struktur i egna och andras framställningar, i formella och komplexa sammanhang, och för att skapa anpassning till 9 genre, stilnivå och syfte.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll och uppfattar väsentliga detaljer, samt med viss säkerhet även underförstådd betydelse, i skriven engelska i olika genrer och av avancerad karaktär. Eleven visar sin förståelse genom att översiktligt redogöra för, diskutera, kommentera och dra slutsatser om innehåll och detaljer samt genom att med godtagbart resultat agera utifrån budskap och instruktioner i innehållet. Eleven väljer och använder med viss säkerhet strategier för att söka relevant information, strukturera den och värdera olika källors tillförlitlighet. Eleven väljer texter från olika medier och använder på ett relevant sätt det valda materialet i sin egen produktion och interaktion. I skriftliga framställningar i olika genrer formulerar sig eleven varierat, tydligt och strukturerat. Eleven formulerar sig även med flyt och viss anpassning till syfte, mottagare och situation. Eleven bearbetar och gör välgrundade förbättringar av egna framställningar. I skriftlig direktkommunikation i olika, även formella och komplexa, sammanhang uttrycker sig eleven tydligt, relativt ledigt och med flyt samt med anpassning till syfte, mottagare och situation. Dessutom väljer och använder eleven i huvudsak fungerande strategier som i viss mån löser problem i och förbättrar interaktionen. Eleven diskuterar översiktligt några företeelser i olika sammanhang och delar av världen där engelska används, och gör då också enkla jämförelser med egna erfarenheter och kunskaper.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Ansvarig utgivare: Ulrika Lindén Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20 Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: Elanders Sverige AB, Vällingby 2010


text: Av

text: 1 kap. 6 § gymnasieförordningen (1992:394)

text: framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet filosofi finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. På Skolverkets vägnar HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: 1 1 Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Filosofi

text: Filosofi är ett humanistiskt ämne som har förgreningar i alla områden av mänsklig kunskap och verksamhet, eftersom det behandlar grundläggande frågor om verklighetens natur, kunskapens möjlighet och värdenas existens. Den filosofiska aktiviteten handlar om att tänka självständigt, kritiskt och analytiskt kring dessa frågor så som de kommer till uttryck i privatliv, samhällsliv, kulturliv och vetenskap. Att formulera och klargöra filosofiska frågor samt att ta ställning till dem är syftet med den filosofiska aktiviteten.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet filosofi ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att delta i ett ständigt pågående samtal om vad verkligheten är, om vad vi med säkerhet kan veta och om människans existens och handlande. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sitt tänkande i mötet med filosofi från olika tider och traditioner, vilket kan inspirera till att se tillvaron i ett vidare perspektiv, ge impulser att tänka i nya banor och utmana invanda föreställningar. Eleverna ska även få stifta bekantskap med den betydelse filosofi har haft för den kulturella, politiska och vetenskapliga utvecklingen. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att analysera och ta ställning till olika verklighetsuppfattningar samt olika kunskapsteoretiska och vetenskapsteoretiska ståndpunkter. Den ska också ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att analysera och ta ställning till existentiella, värdefilosofiska och aktuella samhällsfilosofiska frågor och teorier. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla redskap för att analysera och värdera information och därmed utveckla ett kritiskt och självständigt tänkande samt förmåga till personliga ställningstaganden grundade på genomtänkta argument. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att uppfatta språkliga nyanser och argumentera logiskt. I undervisningen ska eleverna få arbeta med filosofiska frågor och teorier från olika tider och traditioner vilka förmedlas via olika medier. Eleverna ska ges möjlighet att tänka, diskutera och resonera analytiskt och kreativt kring dem.

text: Undervisningen i ämnet filosofi ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om huvuddragen i olika verklighetsuppfattningar och olika sätt att se på kunskap. 2. Kunskaper om vetenskapsteoretiska ståndpunkter och vetenskapliga metoder. 3. Kunskaper om värdefilosofi, olika värdeteoretiska ståndpunkter och normativa etiska teorier samt deras tillämpning. 4. Kunskaper om existentiella frågor och samhällsfilosofi samt om nutida filosofiska riktningar.

text: Kurser i ämnet

text: Filosofi 1, 50 poäng. Filosofi 2, 50 poäng, som bygger på kursen filosofi 1.

text: Filosofi 1, 50 poäng

text: Kurskod: FIOFIO01

text: Kursen filosofi 1 omfattar punkterna 1–6 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Existens och vetande, dels grundläggande teorier som behandlar begreppet verklighet och vad som kan tänkas existera, dels grundläggande kunskapsteori utifrån begreppet kunskap, begreppet sanning och vetandets olika former. – Grundläggande vetenskapsteori och begrepp inom vetenskapen. Jämförelse mellan forskningsmetoder och traditioner inom humaniora, samhällsvetenskap och naturvetenskap. – Värdefilosofi, dels olika värdeteoretiska ståndpunkter och normativa etiska teorier som handlar om vad som är rätt och orätt samt vad som utmärker ett gott liv, dels samhällsfilosofi som handlar om vad som är rättvist och vad som utmärker ett gott samhälle. Exempel på teoriernas tillämpningar hämtas från privatliv, samhällsliv, kulturliv och vetenskap. – Nutida filosofiska riktningar. Olika filosofiska förhållningssätt som präglar den aktuella diskussionen om existentiella frågor, etiken, samhället, språket, vetenskapen och verkligheten. Filosofiska aspekter på genusfrågor och frågor om hållbar utveckling. – Språkfilosofi. Grundläggande begrepp, till exempel tolkning, precisering och definition. Teorier om språkets funktion och mening. Begreppsanalys och argumentationsanalys utifrån både språkfilosofisk och logisk förståelse av argumentationens konstruktion.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för och diskuterar översiktligt och med enkla argument några frågor och teorier som gäller existens, kunskap, vetenskap, värdefilosofi, samhällsfilosofi, språkfilosofi och nutida filosofiska riktningar. 3

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för och diskuterar utförligt och med välgrundade argument flera frågor och teorier som gäller existens, kunskap, vetenskap, värdefilosofi, samhällsfilosofi, språkfilosofi och nutida filosofiska riktningar. Eleven gör också välgrundade jämförelser mellan olika filosofiska teorier. Dessutom använder eleven med viss säkerhet flera relevanta filosofiska begrepp. Eleven identifierar med viss säkerhet filosofiska frågor samt gör välgrundade analyser av några frågor och teorier som gäller existens, kunskap, vetenskap, värdefilosofi, samhällsfilosofi, språkfilosofi och nutida filosofiska riktningar. Eleven formulerar sig självständigt i förhållande till valda källor. Elevens analyser leder fram till välgrundade förklaringar av dessa filosofiska frågor och teorier där flera relevanta filosofiska begrepp används med viss säkerhet. Eleven tar ställning till filosofiska frågor och teorier genom att dra välgrundade slutsatser och värdera frågorna och teorierna med enkla omdömen. Eleven urskiljer och förklarar med viss säkerhet språkliga nyanser och logisk argumentation i olika sammanhang samt underbygger egna ställningstaganden i filosofiska frågor med välgrundade argument.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: nyanserade jämförelser mellan olika filosofiska teorier. Dessutom använder eleven med säkerhet flera relevanta filosofiska begrepp. Eleven identifierar med säkerhet filosofiska frågor samt gör välgrundade och nyanserade analyser av flera frågor och teorier som gäller existens, kunskap, vetenskap, värdefilosofi, samhällsfilosofi, språkfilosofi och nutida filosofiska riktningar. Eleven formulerar sig självständigt i förhållande till valda källor. Elevens analyser leder fram till välgrundade och nyanserade förklaringar av dessa filosofiska frågor och teorier där flera relevanta filosofiska begrepp används med säkerhet. Utifrån sina analyser ställer eleven dessutom relevanta frågor och upptäcker nya relaterade frågor. Eleven tar ställning till filosofiska frågor och teorier genom att dra välgrundade och nyanserade slutsatser och värdera frågorna och teorierna med nyanserade omdömen. Eleven urskiljer och förklarar med säkerhet språkliga nyanser och logisk argumentation i olika sammanhang samt underbygger egna ställningstaganden i filosofiska frågor med välgrundade och nyanserade argument.

text: Filosofi 2, 50 poäng

text: Kurskod: FIOFIO02

text: Kursen filosofi 2 omfattar punkterna 1–6 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Klassiska frågor, teorier och ställningstaganden, dels vad gäller verklighetsuppfattningar som behandlar frågor om verklighetens natur och människans existens, dels inom kunskapsteori som behandlar frågor om kunskapens ursprung, räckvidd och giltighet samt om yttervärldens existens. – Vetenskapsteoretiska frågor och problem som berör olika filosofers och riktningars syn på vad som är god vetenskap. – Värdefilosofisk fördjupning, dels vad gäller tillämpad normativ etik med särskild inriktning på analys, tillämpning och ställningstaganden i olika fall eller dilemman i privatliv, samhällsliv, kulturliv och vetenskap, dels inom estetiska teorier som handlar om det sköna. – Samhällsfilosofisk fördjupning, till exempel utopiskt tänkande, med utgångspunkt i begreppen rättvisa, frihet, makt och inflytande samt filosofernas behandling av begreppen i olika tider och traditioner. – Grundläggande redskap för logisk analys. – Fördjupning i vald filosofisk fråga.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för och diskuterar översiktligt och med enkla argument några frågor och teorier som gäller verklighet, kunskap, vetenskap, samhällsfilosofi och värdefilosofi. Eleven gör också enkla jämförelser mellan olika filosofiska teorier och ställningstaganden. Dessutom använder eleven med viss säkerhet några relevanta filosofiska begrepp. Eleven identifierar med viss säkerhet filosofiska frågor samt gör enkla analyser av några frågor och teorier som gäller verklighet, kunskap, vetenskap, samhällsfilosofi och värdefilosofi. Elevens analyser leder fram till enkla förklaringar av dessa filosofiska frågor och teorier där några relevanta filosofiska begrepp används med viss säkerhet. Eleven tar ställning till filosofiska frågor och teorier genom att dra enkla slutsatser och värdera frågorna och teorierna med enkla omdömen. Eleven urskiljer och förklarar med viss säkerhet logisk argumentation i olika sammanhang samt underbygger egna ställningstaganden i filosofiska frågor med enkla argument.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för och diskuterar utförligt och med välgrundade argument flera frågor och teorier som gäller verklighet, kunskap, vetenskap, samhällsfilosofi och värdefilosofi. Eleven gör också välgrundade jämförelser mellan olika filosofiska teorier och ställningstaganden. Dessutom använder eleven med viss säkerhet flera relevanta filosofiska begrepp. Eleven identifierar med viss säkerhet filosofiska frågor samt gör välgrundade analyser av några frågor och teorier som gäller verklighet, kunskap, vetenskap, samhällsfilosofi och värdefilosofi. Eleven formulerar sig självständigt i förhållande till valda källor. Elevens analyser leder fram till välgrundade förklaringar av dessa filosofiska frågor och teorier där flera relevanta filosofiska begrepp används med viss säkerhet. Eleven tar ställning till filosofiska frågor och teorier genom att dra välgrundade slutsatser och värdera frågorna och teorierna med enkla omdömen. Eleven urskiljer och förklarar med viss säkerhet logisk argumentation i olika sammanhang samt underbygger egna ställningstaganden i filosofiska frågor med välgrundade argument.

text: Betyget B

text: Betyget A

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet filosofi i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet filosofi finns i bilagan till dessa föreskrifter. Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. På Skolverkets vägnar HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Filosofi

text: Ämnets syfte

text: 4. Kunskaper om existentiella frågor och samhällsfilosofi samt om nutida filosofiska riktningar. 5. Förmåga att identifiera filosofiska frågor samt att analysera, förklara och ta ställning till klassiska och nutida filosofiska frågor och teorier med hjälp av relevanta begrepp. 6. Kunskaper om språkfilosofi och förmåga att tydliggöra språkliga nyanser med hjälp av språkfilosofiska begrepp samt förmåga att värdera argument och att urskilja och genomföra en logisk argumentation.

text: Kurser i ämnet

text: Filosofi 1, 50 poäng

text: Kurskod: FIOFIO01

text: Centralt innehåll

text: • Existens och vetande, dels grundläggande teorier som behandlar begreppet verklighet och vad som kan tänkas existera, dels grundläggande kunskapsteori utifrån begreppet kunskap, begreppet sanning och vetandets olika former. • Grundläggande vetenskapsteori och begrepp inom vetenskapen. Jämförelse mellan forskningsmetoder och traditioner inom humaniora, samhällsvetenskap och naturvetenskap. • Värdefilosofi, dels olika värdeteoretiska ståndpunkter och normativa etiska teorier som handlar om vad som är rätt och orätt samt vad som utmärker ett gott liv, dels samhällsfilosofi som handlar om vad som är rättvist och vad som utmärker ett gott samhälle. Exempel på teoriernas tillämpningar hämtas från privatliv, samhällsliv, kulturliv och vetenskap. • Nutida filosofiska riktningar. Olika filosofiska förhållningssätt som präglar den aktuella diskussionen om existentiella frågor, etiken, samhället, språket, vetenskapen och verkligheten. Filosofiska aspekter på genusfrågor och frågor om hållbar utveckling. • Språkfilosofi. Grundläggande begrepp, till exempel tolkning, precisering och definition. Teorier om språkets funktion och mening. Begreppsanalys och argumentationsanalys utifrån både språkfilosofisk och logisk förståelse av argumentationens konstruktion.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för och diskuterar översiktligt och med enkla argument några frågor och teorier som gäller existens, kunskap, vetenskap, värdefilosofi, samhällsfilosofi, språkfilosofi och nutida filosofiska riktningar. Eleven gör också enkla jämförelser mellan olika filosofiska teorier. Dessutom använder eleven med viss säkerhet några relevanta filosofiska begrepp. Eleven identifierar med viss säkerhet filosofiska frågor samt gör enkla analyser av några frågor och teorier som gäller existens, kunskap, vetenskap, värdefilosofi, samhällsfilosofi, språkfilosofi och nutida filosofiska riktningar. Elevens analyser leder fram till enkla förklaringar av dessa filosofiska frågor och teorier där några relevanta filosofiska begrepp används med viss säkerhet. Eleven tar ställning till filosofiska frågor och teorier genom att dra enkla slutsatser och värdera frågorna och teorierna med enkla omdömen. Eleven urskiljer och förklarar med viss säkerhet språkliga nyanser och logisk argumentation i olika sammanhang samt underbygger egna ställningstaganden i filosofiska frågor med enkla argument.

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för och diskuterar utförligt och med välgrundade och nyanserade argument flera frågor och teorier som gäller existens, kunskap, vetenskap, värdefilosofi, samhällsfilosofi, språkfilosofi och nutida filosofiska riktningar. Eleven gör också välgrundade och nyanserade jämförelser mellan olika filosofiska teorier. Dessutom använder eleven med säkerhet flera relevanta filosofiska begrepp. Eleven identifierar med säkerhet filosofiska frågor samt gör välgrundade och nyanserade analyser av flera frågor och teorier som gäller existens, kunskap, vetenskap, värdefilosofi, samhällsfilosofi, språkfilosofi och nutida filosofiska riktningar. Eleven formulerar sig självständigt i förhållande till valda källor. Elevens analyser leder fram till välgrundade och nyanserade förklaringar av dessa filosofiska frågor och teorier där flera relevanta filosofiska begrepp används med säkerhet.

text: Filosofi 2, 50 poäng

text: Kurskod: FIOFIO02

text: Centralt innehåll

text: • Klassiska frågor, teorier och ställningstaganden, dels vad gäller verklighetsuppfattningar som behandlar frågor om verklighetens natur och människans existens, dels inom kunskapsteori som behandlar frågor om kunskapens ursprung, räckvidd och giltighet samt om yttervärldens existens. • Vetenskapsteoretiska frågor och problem som berör olika filosofers och riktningars syn på vad som är god vetenskap. • Värdefilosofisk fördjupning, dels vad gäller tillämpad normativ etik med särskild inriktning på analys, tillämpning och ställningstaganden i olika 5

text: fall eller dilemman i privatliv, samhällsliv, kulturliv och vetenskap, dels inom estetiska teorier som handlar om det sköna. • Samhällsfilosofisk fördjupning, till exempel utopiskt tänkande, med utgångspunkt i begreppen rättvisa, frihet, makt och inflytande samt filosofernas behandling av begreppen i olika tider och traditioner. • Grundläggande redskap för logisk analys. • Fördjupning i vald filosofisk fråga.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för och diskuterar utförligt och med välgrundade och nyanserade argument flera frågor och teorier som gäller verklighet, kunskap, vetenskap, samhällsfilosofi och värdefilosofi. Eleven gör också välgrundade och nyanserade jämförelser mellan olika filosofiska teorier och ställningstaganden. Dessutom använder eleven med säkerhet flera relevanta filosofiska begrepp. Eleven identifierar med säkerhet filosofiska frågor samt gör välgrundade och nyanserade analyser av flera frågor och teorier som gäller verklighet, kunskap, vetenskap, samhällsfilosofi och värdefilosofi. Eleven formulerar sig självständigt i förhållande till valda källor. Elevens analyser leder fram till välgrundade och nyanserade förklaringar av dessa filosofiska frågor och teorier där flera relevanta filosofiska begrepp används med säkerhet. Utifrån sina analyser ställer eleven dessutom relevanta frågor och upptäcker nya relaterade frågor. Eleven tar ställning till filosofiska frågor och teorier genom att dra välgrundade och nyanserade slutsatser och värdera frågorna och teorierna med nyanserade omdömen. Elevens urskiljer och förklarar med säkerhet logisk argumentation i olika sammanhang samt underbygger egna ställningstaganden i filosofiska frågor med välgrundade och nyanserade argument.

text: Elanders Sverige AB, Vällingby 2010


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet humanistisk och samhällsvetenskaplig specialisering finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: 1 1 Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Ämnet humanistisk och samhällsvetenskaplig specialisering möjliggör en tvärvetenskaplig eller inomvetenskaplig fördjupning inom ett valt kunskapsområde. Det ger möjlighet till ett vidgat perspektiv på humaniora eller samhällsvetenskap genom fördjupade kunskaper inom området. Humaniora och samhällsvetenskap kan omfatta många olika akademiska discipliner, till exempel filosofi, genusvetenskap, historia, konstvetenskap, medier och kommunikation, nationalekonomi, psykologi, språk, språkvetenskap och statsvetenskap.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet humanistisk och samhällsvetenskaplig specialisering ska syfta till att eleverna fördjupar sina kunskaper inom ett valt kunskapsområde. Eleverna ska ges möjlighet att fördjupa ett vetenskapligt förhållningssätt, till exempel genom att diskutera teorier och pröva hypoteser. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda relevanta begrepp och metoder inom kunskapsområdet. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att vara källkritiska samt resonera kring och presentera resultat. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att relatera de fördjupade kunskaperna inom humaniora eller samhällsvetenskap till omvärlden samt bidra till att de utvecklar förmåga att omsätta kunskaperna i handling. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att på ett fördjupat sätt arbeta med vetenskapliga metoder inom humaniora eller samhällsvetenskap. I undervisningen ska eleverna dessutom ges möjlighet att uttrycka kunskaper och föra resonemang såväl muntligt som skriftligt samt med hjälp av modern informationsteknik.

text: specialisering ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om det valda kunskapsområdet. 2. Förmåga att bearbeta, analysera och diskutera kunskapsområdet ur olika aspekter samt att relatera kunskapsområdet till omvärlden. 3. Förmåga att använda begrepp, metoder och teorier i arbetet med kunskapsområdet. 4. Förmåga att tillämpa ett kritiskt förhållningssätt i arbetet med kunskapsområdet. 5. Förmåga att praktiskt omsätta kunskaper inom området i olika sammanhang. 6. Förmåga att presentera kunskaper inom området i olika sammanhang.

text: Kurser i ämnet

text: Humanistisk och samhällsvetenskaplig specialisering, 100 poäng, som 2 beroende på valt kunskapsområde bygger på kursen samhällskunskap 2,

text: Kurskod: HUMHUM00S

text: Kursen humanistisk och samhällsvetenskaplig specialisering omfattar punkterna 1–6 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper inom valt kunskapsområde.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Fördjupning inom valt kunskapsområde. Exempel på kunskapsområden kan vara arkeologi, EU, freds- och konfliktfrågor, globala utvecklingsoch rättvisefrågor, interkulturell kommunikation, kriminologi, litteratur på olika språk, lokala eller regionala studier, mediekommunikation, miljöhistoria samt tolkning och översättning. Samband mellan kunskapsområdet och omvärlden. – Vetenskapliga begrepp, teorier, modeller och metoder som är relevanta för kunskapsområdet. – Källkritisk metod inom kunskapsområdet. Granskning, tolkning och värdering av information från olika medier och källor. – Praktiska tillämpningar av kunskaper inom området, till exempel i samarbete med institutioner och organisationer i det omgivande samhället eller i form av till exempel fältstudier, rollspel och undersökningar. – Uttrycks- och presentationsformer som är relevanta för kunskapsområdet och för humaniora eller samhällsvetenskap i allmänhet, till exempel debattartiklar, muntliga framställningar, utställningar och vetenskapliga rapporter. Anpassning till syfte, mottagare och situation.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för såväl delar som helheter inom kunskapsområdet. Dessutom beskriver eleven översiktligt enkla samband mellan kunskaper och frågeställningar inom kunskapsområdet och företeelser och förhållanden i omvärlden. Eleven bearbetar, analyserar och diskuterar med viss säkerhet några frågor inom kunskapsområdet. I arbetet använder eleven med viss säkerhet vetenskapliga begrepp, metoder och teorier som är relevanta för kunskapsområdet. Dessutom diskuterar eleven översiktligt olika aspekter av kunskapsområdet och drar enkla slutsatser om resultat och valda metoder. I arbetet söker, granskar och tolkar eleven med viss säkerhet information från olika källor, gör adekvata källhänvisningar samt värderar med enkla omdömen källornas relevans och trovärdighet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för såväl delar som helheter inom kunskapsområdet. Dessutom beskriver eleven utförligt samband mellan kunskaper och frågeställningar inom kunskapsområdet och företeelser och förhållanden i omvärlden. Eleven bearbetar, analyserar och diskuterar med säkerhet några frågor inom kunskapsområdet. I arbetet använder eleven med viss säkerhet vetenskapliga begrepp, metoder och teorier som är relevanta för kunskapsområdet. Dessutom diskuterar eleven utförligt olika aspekter av kunskapsområdet och drar välgrundade slutsatser om resultat och valda metoder med hänvisning till relevanta källor. I arbetet söker, granskar och tolkar eleven med viss säkerhet information från olika källor, gör adekvata källhänvisningar samt värderar med enkla omdömen källornas relevans och trovärdighet. Dessutom formulerar eleven sig självständigt i förhållande till källorna. Eleven tillämpar med viss säkerhet och efter samråd med handledare sina kunskaper i relevanta praktiska sammanhang på ett sätt som är anpassat till kunskapsområdet. Eleven presenterar med viss säkerhet kunskaper inom området på ett sätt som i huvudsak är anpassat till syfte, mottagare och situation samt med hjälp av några relevanta uttrycks- och presentationsformer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet humanistisk och samhällsvetenskaplig specialisering i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: 1 kap. 6 § gymnasieförordningen (1992:394)

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: Humanistisk och samhällsvetenskaplig specialisering, 100 poäng, som beroende på valt kunskapsområde bygger på kursen samhällskunskap 2, kursen psykologi 2, kursen historia 2 eller kursen moderna språk 4. Kursen kan läsas flera gånger med olika innehåll.

text: Kurskod: HUMHUM00S

text: Centralt innehåll

text: • Fördjupning inom valt kunskapsområde. Exempel på kunskapsområden kan vara arkeologi, EU, freds- och konfliktfrågor, globala utvecklingsoch rättvisefrågor, interkulturell kommunikation, kriminologi, litteratur på olika språk, lokala eller regionala studier, mediekommunikation, miljöhistoria samt tolkning och översättning. Samband mellan kunskapsområdet och omvärlden. • Vetenskapliga begrepp, teorier, modeller och metoder som är relevanta för kunskapsområdet. • Källkritisk metod inom kunskapsområdet. Granskning, tolkning och värdering av information från olika medier och källor. • Praktiska tillämpningar av kunskaper inom området, till exempel i samarbete med institutioner och organisationer i det omgivande samhället eller i form av till exempel fältstudier, rollspel och undersökningar. • Uttrycks- och presentationsformer som är relevanta för kunskapsområdet och för humaniora eller samhällsvetenskap i allmänhet, till exempel debattartiklar, muntliga framställningar, utställningar och vetenskapliga rapporter. Anpassning till syfte, mottagare och situation.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: metoder. I arbetet söker, granskar och tolkar eleven med viss säkerhet information från olika källor, gör adekvata källhänvisningar samt värderar med enkla omdömen källornas relevans och trovärdighet. Eleven tillämpar med viss säkerhet och i samråd med handledare sina kunskaper i relevanta praktiska sammanhang på ett sätt som är anpassat till kunskapsområdet. Eleven presenterar med viss säkerhet kunskaper inom området på ett sätt som till viss del är anpassat till syfte, mottagare och situation samt med hjälp av någon relevant uttrycks- och presentationsform. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för såväl delar som helheter inom kunskapsområdet. Dessutom beskriver eleven utförligt och nyanserat samband mellan kunskaper och frågeställningar inom kunskapsområdet och företeelser och förhållanden i omvärlden. Eleven bearbetar, analyserar och diskuterar med säkerhet flera frågor inom kunskapsområdet. I arbetet använder eleven med säkerhet vetenskapliga begrepp, metoder och teorier som är relevanta för kunskapsområdet. Dessutom diskuterar eleven utförligt och nyanserat olika aspekter av kunskapsområdet och drar välgrundade och nyanserade slutsatser om resultat och valda metoder med hänvisning till relevanta källor. I arbetet söker, granskar och tolkar eleven med säkerhet information från olika källor, gör adekvata källhänvisningar samt värderar med nyanserade omdömen källornas relevans och trovärdighet. Dessutom formulerar eleven sig självständigt i förhållande till källorna. Eleven tillämpar med säkerhet och efter samråd med handledare sina kunskaper i relevanta praktiska sammanhang på ett sätt som är anpassat till kunskapsområdet. Eleven presenterar med säkerhet kunskaper inom området på ett sätt som är väl anpassat till syfte, mottagare och situation samt med hjälp av flera relevanta uttrycks- och presentationsformer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Ansvarig utgivare: Ulrika Lindén Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20 Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: Elanders Sverige AB, Vällingby 2010


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet klassisk grekiska – språk och kultur finns i bilagan till dessa föreskrifter ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: 1 1 Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Klassisk grekiska – språk och kultur

text: Ämnet klassisk grekiska – språk och kultur är till sin karaktär ett humanistiskt ämne som förenar språk- och kulturstudier. Grekiska har varit gemensamt språk för befolkningen i den östra delen av Medelhavsområdet under lång tid, och den antika grekiska kulturen har satt en bestående prägel på den kultur vi lever i i dag. Den västerländska kulturen och tänkandet har formats av arvet från antik grekisk litteratur, filosofi, konst och arkitektur.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet klassisk grekiska – språk och kultur ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om det grekiska språket och om den grekiska kulturen under antiken samt hur den har påverkat senare tiders kulturer. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av andra tiders kulturer och bidra till ett fördjupat historiskt perspektiv, men också ge perspektiv på nutiden. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kulturell och språklig medvetenhet och analysförmåga. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att läsa och arbeta med grekiska texter av olika slag för att få en förståelse både av den tid när de skrevs och av nutiden. För att eleverna ska kunna läsa och förstå grekiska texter från antiken ska undervisningen ge dem möjlighet att utveckla kunskaper i grekiskans ordförråd och grammatik. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur grekiskan har påverkat och fortfarande påverkar många andra språk. Den ska också bidra till att eleverna utvecklar ett större ordförråd i svenska, engelska och andra moderna språk, eftersom grekiskan är ursprunget till ett stort antal lånord i dessa språk. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att analysera och beskriva språkliga företeelser. Läsning av grekiska texter bidrar även till kunskaper i antikens historia och kultur. För att bredda de kunskaper som texterna ger ska textläsningen i undervisningen kompletteras med grekiska texter i översättning samt annat material. I undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att få både språkliga och kulturella upplevelser av olika slag.

text: Undervisningen i ämnet klassisk grekiska – språk och kultur ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Förmåga att läsa, återge och tolka enkla grekiska texter av olika slag från antiken, med hjälp av kunskaper om grekisk grammatik, grekiskt ordförråd och uttal. 2. Kunskaper om det grekiska språket samt förmåga att använda relevanta begrepp. 3. Kunskaper om samband mellan grekiska och moderna språk samt om grekiska ord, orddelar, begrepp och uttryck i svenska, engelska och andra moderna språk.

text: 4. Kunskaper om det antika Greklands historia, kultur och samhällsliv samt förståelse av hur den grekiska kulturen har påverkat senare tiders kulturer i Europa och övriga världen. 5. Förmåga att tolka grekiska texter från antiken och senare tiders litteraur, konst och idéer utifrån kunskaper om grekisk historia, kultur och samhällsliv.

text: Kurser i ämnet

text: Klassisk grekiska – språk och kultur 1, 100 poäng. Klassisk grekiska – språk och kultur 2, 100 poäng, som bygger på kursen klassisk grekiska – språk och kultur 1.

text: Kurskod: KLAKLA01

text: Kursen klassisk grekiska – språk och kultur 1 omfattar punkterna 1–5 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Läsning och tolkning av mycket enkla grekiska texter, till exempel texter från läroböcker och bearbetade autentiska texter. – Det grekiska alfabetet, hur de grekiska bokstäverna uttalades under grekiskans klassiska tid och hur man använder alfabetet i skrift. – Den grekiska grammatikens grunder med orientering om det viktigaste i grekisk formlära och meningsbyggnad. Relevanta begrepp som behövs för att beskriva och analysera språket. – Ett begränsat grekiskt basordförråd med betoning på ord, orddelar, begrepp och uttryck som lever vidare i de moderna språken och i vetenskaplig terminologi. – Översikt över det antika Greklands historia, till exempel perserkrigen, krigen mellan Sparta och Aten samt Alexander den store. Orientering om det antika Greklands geografi. – Några aspekter av samhällsliv, statsskick, religion och mytologi i det antika Grekland, till exempel vardagsliv i Aten och Sparta, den atenska demokratin, de olympiska spelen samt den grekiska gudavärlden och dess myter. Hur dessa aspekter har påverkat senare tiders kulturer med betoning på vår egen tid. – Det antika Greklands kultur och hur den grekiska kulturen har påverkat senare tiders arkitektur, konst och litteratur med betoning på vår egen tid. – Grekisk historia, kultur och samhällsliv i de grekiska texterna.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven läser, återger och tolkar huvudinnehållet i mycket enkla grekiska texter. Eleven läser grekisk text med godtagbart uttal och använder det grekiska alfabetet i skrift. I arbetet med texterna använder eleven med viss säkerhet och i begränsad utsträckning den grekiska grammatikens grunder. Eleven beskriver mycket enkla företeelser i det grekiska språket med hjälp av relevanta begrepp. I arbetet med texterna använder eleven med viss säkerhet ett mycket begränsat grekiskt basordförråd. Eleven diskuterar översiktligt sambandet mellan grekiska och svenska, engelska och andra moderna språk. Eleven identifierar och förklarar översiktligt mycket vanliga grekiska ord, orddelar, begrepp och uttryck i de moderna språken och inom vetenskaplig terminologi. Eleven redogör översiktligt för några viktiga platser i det antika Grekland, några viktiga händelser och personer i det antika Greklands historia samt för några aspekter av samhällsliv, statsskick, religion och mytologi i det antika Grekland. Eleven redogör också översiktligt för några aspekter av det antika Greklands arkitektur, konst och litteratur. Eleven för enkla resonemang om hur grekisk historia, kultur och samhällsliv har påverkat senare tiders kulturer i Europa och i övriga världen samt gör enkla jämförelser med vår egen tid. Eleven gör enkla tolkningar av grekiska texter utifrån sina kunskaper om grekisk historia, kultur och samhällsliv.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven läser, återger och tolkar huvudinnehållet och de flesta detaljer i mycket enkla grekiska texter. Eleven läser grekisk text med godtagbart uttal och använder det grekiska alfabetet i skrift. I arbetet med texterna använder eleven med viss säkerhet den grekiska grammatikens grunder. Eleven beskriver enkla företeelser i det grekiska språket med hjälp av relevanta begrepp. I arbetet med texterna använder eleven med säkerhet ett mycket begränsat grekiskt basordförråd. Eleven diskuterar utförligt sambandet mellan grekiska och svenska, engelska och andra moderna språk. Eleven identifierar och förklarar utförligt mycket vanliga grekiska ord, orddelar, begrepp och uttryck i de moderna språken och inom vetenskaplig terminologi. Eleven redogör utförligt för några viktiga platser i det antika Grekland, några viktiga händelser och personer i det antika Greklands historia samt för några aspekter av samhällsliv, statsskick, religion och mytologi i det antika Grekland. Eleven redogör också utförligt för några aspekter av det antika Greklands arkitektur, konst och litteratur. Eleven för välgrundade resonemang om hur grekisk historia, kultur och samhällsliv har påverkat senare tiders kulturer i Europa och i övriga världen och gör välgrundade

text: jämförelser med vår egen tid. Eleven gör välgrundade tolkningar av grekiska texter utifrån sina kunskaper om grekisk historia, kultur och samhällsliv.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven läser, återger och tolkar såväl huvudinnehållet som detaljer i mycket enkla grekiska texter. Eleven läser grekisk text med godtagbart uttal och använder det grekiska alfabetet i skrift. I arbetet med texterna använder eleven med säkerhet den grekiska grammatikens grunder. Eleven beskriver enkla och något mer komplexa företeelser i det grekiska språket med hjälp av relevanta begrepp. I arbetet med texterna använder eleven med säkerhet ett begränsat grekiskt basordförråd. Eleven diskuterar utförligt och nyanserat sambandet mellan grekiska och svenska, engelska och andra moderna språk. Eleven identifierar och förklarar utförligt och nyanserat vanliga grekiska ord, orddelar, begrepp och uttryck i de moderna språken och inom vetenskaplig terminologi. Eleven redogör utförligt och nyanserat för några viktiga platser i det antika Grekland, några viktiga händelser och personer i det antika Greklands historia samt för några aspekter av samhällsliv, statsskick, religion och mytologi i det antika Grekland. Eleven redogör också utförligt och nyanserat för några aspekter av det antika Greklands arkitektur, konst och litteratur. Eleven för välgrundade och nyanserade resonemang om hur grekisk historia, kultur och samhällsliv har påverkat senare tiders kulturer i Europa och i övriga världen och gör välgrundade och nyanserade jämförelser med vår egen tid. Eleven gör välgrundade och nyanserade tolkningar av grekiska texter utifrån sina kunskaper om grekisk historia, kultur och samhällsliv.

text: Kurskod: KLAKLA02

text: Kursen klassisk grekiska – språk och kultur 2 omfattar punkterna 1–5 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Läsning och tolkning av mycket enkla autentiska texter på klassisk grekiska av olika slag, både prosa och poesi, till exempel historiska och filosofiska texter samt hjälte- och kärlekspoesi. – Några vanliga grekiska versmått, till exempel hexameter. – Grekisk grammatik med utökad formlära och orientering om mycket vanliga syntaktiska strukturer. Relevanta begrepp som behövs för att beskriva och analysera språket.

text: – Grekiskt basordförråd med referenser till moderna språk och vetenskaplig terminologi. – Huvuddragen i det antika Greklands historia och samhällsliv, till exempel stadsstaternas utveckling och kvinnans ställning. – Viktiga strömningar inom grekisk arkitektur, konst, litteratur och filosofi samt hur de har påverkat senare tiders kulturer ända fram till vår egen tid. – De grekiska texternas historiska och kulturella sammanhang.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven läser, återger och tolkar huvudinnehållet i enkla grekiska texter. Eleven läser grekisk vers med godtagbart uttal. I arbetet använder eleven med viss säkerhet och i begränsad utsträckning den grekiska formläran och några mycket vanliga syntaktiska strukturer. Eleven beskriver enkla företeelser i det grekiska språket med hjälp av relevanta begrepp. I arbetet med texterna använder eleven med viss säkerhet ett grekiskt basordförråd. Eleven diskuterar översiktligt sambandet mellan grekiska och svenska, engelska och andra moderna språk. Eleven identifierar och förklarar översiktligt vanliga grekiska ord, orddelar, begrepp och uttryck i de moderna språken och inom vetenskaplig terminologi. Eleven redogör översiktligt för huvuddragen i det antika Greklands historia och samhällsliv samt ger enkla exempel på några viktiga strömningar inom grekisk arkitektur, konst, litteratur och filosofi. Eleven för enkla resonemang om hur dessa strömningar har påverkat senare tiders konst, litteratur och idéer fram till vår egen tid. Eleven gör enkla tolkningar av grekiska texter utifrån sina kunskaper om grekisk historia, kultur och samhällsliv.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven läser, återger och tolkar huvudinnehållet och de flesta detaljer i enkla grekiska texter. Eleven läser grekisk vers med godtagbart uttal. I arbetet med texterna använder eleven med viss säkerhet den grekiska formläran och några mycket vanliga syntaktiska strukturer. Eleven beskriver enkla och något mer komplexa företeelser i det grekiska språket med hjälp av relevanta begrepp. I arbetet med texterna använder eleven med säkerhet ett grekiskt basordförråd. Eleven diskuterar utförligt sambandet mellan grekiska och svenska, engelska och andra moderna språk. Eleven identifierar och förklarar utförligt vanliga grekiska ord, orddelar, begrepp och uttryck i de moderna språken och inom vetenskaplig terminologi. Eleven redogör utförligt för huvuddragen i det antika Greklands historia och samhällsliv samt ger välgrundade exempel på några viktiga strömningar 6 inom grekisk arkitektur, konst, litteratur och filosofi. Eleven för välgrundade

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven läser, återger och tolkar såväl huvudinnehållet som detaljer i enkla grekiska texter. Eleven läser grekisk vers med godtagbart uttal. I arbetet med texterna använder eleven med säkerhet den grekiska formläran och några mycket vanliga syntaktiska strukturer. Eleven beskriver enkla och mer komplexa företeelser i det grekiska språket med hjälp av relevanta begrepp. I arbetet med texterna använder eleven med säkerhet ett större grekiskt basordförråd. Eleven diskuterar utförligt och nyanserat sambandet mellan grekiska och svenska, engelska och andra moderna språk. Eleven identifierar och förklarar utförligt och nyanserat vanliga grekiska ord, orddelar, begrepp och uttryck i de moderna språken och inom vetenskaplig terminologi. Eleven redogör utförligt och nyanserat för huvuddragen i det antika Greklands historia och samhällsliv samt ger välgrundade och nyanserade exempel på några viktiga strömningar inom grekisk arkitektur, konst, litteratur och filosofi. Eleven för välgrundade och nyanserade resonemang om hur dessa strömningar har påverkat senare tiders konst, litteratur och idéer fram till vår egen tid. Eleven gör välgrundade och nyanserade tolkningar av grekiska texter utifrån sina kunskaper om grekisk historia, kultur och samhällsliv.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet klassisk grekiska – språk och kultur i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet klassisk grekiska – språk och kultur finns i bilagan till dessa föreskrifter.

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Klassisk grekiska – språk och kultur

text: Ämnets syfte

text: 1. Förmåga att läsa, återge och tolka enkla grekiska texter av olika slag från antiken, med hjälp av kunskaper om grekisk grammatik, grekiskt ordförråd och uttal. 2. Kunskaper om det grekiska språket samt förmåga att använda relevanta begrepp. 3. Kunskaper om samband mellan grekiska och moderna språk samt om grekiska ord, orddelar, begrepp och uttryck i svenska, engelska och andra 2 moderna språk.

text: Kurser i ämnet

text: Kurskod: KLAKLA01

text: Centralt innehåll

text: • Läsning och tolkning av mycket enkla grekiska texter, till exempel texter från läroböcker och bearbetade autentiska texter. • Det grekiska alfabetet, hur de grekiska bokstäverna uttalades under grekiskans klassiska tid och hur man använder alfabetet i skrift. • Den grekiska grammatikens grunder med orientering om det viktigaste i grekisk formlära och meningsbyggnad. Relevanta begrepp som behövs för att beskriva och analysera språket. • Ett begränsat grekiskt basordförråd med betoning på ord, orddelar, begrepp och uttryck som lever vidare i de moderna språken och i vetenskaplig terminologi. • Översikt över det antika Greklands historia, till exempel perserkrigen, krigen mellan Sparta och Aten samt Alexander den store. Orientering om det antika Greklands geografi. • Några aspekter av samhällsliv, statsskick, religion och mytologi i det antika Grekland, till exempel vardagsliv i Aten och Sparta, den atenska demokratin, de olympiska spelen samt den grekiska gudavärlden och dess myter. Hur dessa aspekter har påverkat senare tiders kulturer med betoning på vår egen tid. • Det antika Greklands kultur och hur den grekiska kulturen har påverkat senare tiders arkitektur, konst och litteratur med betoning på vår egen tid. • Grekisk historia, kultur och samhällsliv i de grekiska texterna.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Kurskod: KLAKLA02

text: Centralt innehåll

text: • Läsning och tolkning av mycket enkla autentiska texter på klassisk grekiska av olika slag, både prosa och poesi, till exempel historiska och filosofiska texter samt hjälte- och kärlekspoesi. • Några vanliga grekiska versmått, till exempel hexameter.

text: • Grekisk grammatik med utökad formlära och orientering om mycket vanliga syntaktiska strukturer. Relevanta begrepp som behövs för att beskriva och analysera språket. • Grekiskt basordförråd med referenser till moderna språk och vetenskaplig terminologi. • Huvuddragen i det antika Greklands historia och samhällsliv, till exempel stadsstaternas utveckling och kvinnans ställning. • Viktiga strömningar inom grekisk arkitektur, konst, litteratur och filosofi samt hur de har påverkat senare tiders kulturer ända fram till vår egen tid. • De grekiska texternas historiska och kulturella sammanhang.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: utförligt vanliga grekiska ord, orddelar, begrepp och uttryck i de moderna språken och inom vetenskaplig terminologi. Eleven redogör utförligt för huvuddragen i det antika Greklands historia och samhällsliv samt ger välgrundade exempel på några viktiga strömningar inom grekisk arkitektur, konst, litteratur och filosofi. Eleven för välgrundade resonemang om hur dessa strömningar har påverkat senare tiders konst, litteratur och idéer fram till vår egen tid. Eleven gör välgrundade tolkningar av grekiska texter utifrån sina kunskaper om grekisk historia, kultur och samhällsliv.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Elanders Sverige AB, Vällingby 2010