text: Den läroplan som framgår av bilagan till denna förordning ska gälla för anpassade gymnasieskolan. ___________

text: 1. Denna förordning ska kungöras i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS). 2. Förordningen träder i kraft den 15 augusti 2013. 3. Förordningen tillämpas på utbildning i gymnasiesärskolan som påbörjas efter den 30 juni 2013. 4. Av förordningen (

text: SKOLFS 2012:99

text: ) om upphävande av förordningen (

text: SKOLFS 1994:2

text: ) om 1994 års läroplan för de frivilliga skolformerna framgår dels att den förordningen har upphört att gälla vid utgången av 2012, dels att den upphävda förordningen fortfarande gäller för utbildning i gymnasiesärskolan som har påbörjats tidigare.

text: På regeringens vägnar

text: MARIA ARNHOLM Jan Schierbeck (Utbildningsdepartementet)

text: Bilaga

text: 1 Skolans värdegrund och uppgifter

text: Grundläggande värden

text: Skolväsendet vilar på demokratins grund.

text: Skollagen (2010:800)

text: slår fast att utbildningen inom skolväsendet syftar till att elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna, för de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på och för att lagar och andra föreskrifter som gäller i samhället ska följas. Undervisningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Var och en som verkar inom skolan ska också främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö. Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet mellan människor är de värden som utbildningen ska gestalta och förmedla. I överensstämmelse med den etik som förvaltats av kristen tradition och västerländsk humanism sker detta genom individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande. Undervisningen ska vara icke-konfessionell. Skolan ska gestalta och förmedla de värden och rättigheter som uttrycks i Förenta nationernas konvention om barnets rättigheter (barnkonventionen). Utbildningen ska utgå från vad som bedöms vara barnets bästa och eleverna ska få kännedom om sina rättigheter. Skolans uppgift är att låta varje enskild elev finna sin unika egenart och därigenom kunna delta i samhällslivet genom att ge sitt bästa i ansvarig frihet.

text: Förståelse och medmänsklighet

text: Skolan ska främja förståelse för andra människor och förmåga till inlevelse. Utbildningen ska präglas av öppenhet och respekt för människors olikheter. Ingen ska i skolan utsättas för diskriminering som har samband med kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, könsöverskridande identitet eller uttryck, sexuell läggning, ålder eller funktionsnedsättning eller för annan kränkande behandling. Alla tendenser till diskriminering eller kränkande behandling ska aktivt motverkas. Intolerans, förtryck och våld, till exempel rasism, sexism och hedersrelaterat våld och förtryck, ska förebyggas och bemötas med kunskap och aktiva insatser. Det svenska samhällets internationalisering och den växande rörligheten över nationsgränserna ställer höga krav på människors förmåga att leva med och inse de värden som ligger i en kulturell mångfald. Skolan är en social och kulturell mötesplats, som har både en möjlighet och ett ansvar för att stärka denna förmåga hos alla som verkar där. Förtrogenhet med Sveriges kultur och historia samt det svenska språket ska befästas genom undervisningen i många av skolans ämnen och ämnesområden. En trygg identitet och medvetenhet om det egna och delaktighet i det

text: Saklighet och allsidighet

text: Skolan ska vara öppen för skilda uppfattningar och uppmuntra att de förs fram. Den ska framhålla betydelsen av personliga ställningstaganden och ge möjligheter till sådana. Undervisningen ska vara saklig och allsidig. När värderingar redovisas, ska det alltid klart framgå vem det är som står för dem. Alla som verkar i skolan ska hävda de grundläggande värden som anges i

text: skollagen

text: och i denna läroplan och klart ta avstånd från det som strider mot dem.

text: En likvärdig utbildning

text: Undervisningen ska anpassas till varje elevs förutsättningar och behov.

text: Skollagen

text: föreskriver att utbildningen inom varje skolform ska vara likvärdig, oavsett var i landet den anordnas. Normerna för likvärdigheten anges genom de nationella målen. En likvärdig utbildning innebär inte att undervisningen ska utformas på samma sätt överallt eller att skolans resurser ska fördelas lika. Hänsyn ska tas till elevernas olika förutsättningar, behov och kunskapsnivå. Det finns också olika vägar att nå målen. Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt de elever som av olika anledningar har svårigheter att nå målen för utbildningen. Därför kan undervisningen aldrig utformas lika för alla. Skolan har ett särskilt ansvar för elever med funktionsnedsättning. Skolan ska aktivt och medvetet främja elevernas lika rättigheter och möjligheter oberoende av könstillhörighet. Skolan har också ett ansvar för att synliggöra och motverka könsmönster som begränsar elevernas lärande, val och utveckling. Eleverna ska uppmuntras att utveckla förmågor och intressen utan att begränsas av föreställningar om vad som är kvinnligt och manligt. Skolan ska också verka för att eleverna möts och arbetar tillsammans oberoende av könstillhörighet. Oavsett om utbildningen är förlagd till en arbetsplats eller äger rum i skolan ska den präglas av ett jämställdhetsperspektiv.

text: Rättigheter och skyldigheter

text: Det är inte tillräckligt att i undervisningen förmedla kunskap om grundläggande demokratiska värden. Undervisningen ska dessutom bedrivas i demokratiska arbetsformer och utveckla elevernas förmåga och vilja att ta personligt ansvar och aktivt delta i samhällslivet. Elevernas möjligheter att utöva inflytande på utbildningen och att ta ansvar för sina studieresultat förutsätter att skolan klargör utbildningens mål, innehåll och arbetsformer, liksom vilka rättigheter och skyldigheter eleverna har.

text: Anpassade gymnasieskolans uppdrag

text: Huvuduppgiften för anpassade gymnasieskolan är att förmedla kunskaper och skapa förutsättningar för att eleverna ska tillägna sig och utveckla kunskaper. Utbildningen ska främja elevernas utveckling till ansvarskännande människor, som aktivt deltar i och utvecklar yrkes- och samhällslivet. Den ska bidra till elevernas allsidiga utveckling. Skolan har uppgiften att förmedla och förankra grundläggande värden, främja elevernas lärande och förbereda dem för att arbeta och verka i samhället. Anpassade gymnasieskolan ska förmedla sådana mer beständiga kunskaper som utgör den gemensamma referensramen i samhället och som utgår från grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som alla omfattas av. Förändringar i arbetslivet, ny teknologi, internationaliseringen och miljöfrågornas komplexitet ställer nya krav på människors kunskaper och sätt att arbeta. För att kunna orientera sig och agera i en komplex verklighet med stort informationsflöde, ökad digitalisering och snabb förändringstakt behöver eleverna utveckla förmågan att finna, tillägna sig och använda ny kunskap. Eleverna ska träna sig att tänka kritiskt, att granska information, fakta och förhållanden och att inse konsekvenserna av olika alternativ. På så vis närmar sig eleverna ett vetenskapligt sätt att tänka och arbeta. Genom studierna ska eleverna stärka grunden för det livslånga lärandet.

text: Perspektiv i utbildningen

text: Skolan ska aktivt verka för jämställdhet. Skolan ska därmed gestalta och förmedla lika rättigheter, möjligheter och skyldigheter för kvinnor och män. Genom undervisningen ska eleverna utveckla kunskaper om könsmönster och hur de kan påverka människors livsval och livsvillkor. Skolan ska därigenom bidra till att eleverna utvecklar sin förmåga att kritiskt granska hur normer, värderingar och strukturer kan begränsa kvinnors och mäns makt att forma såväl samhället som sina egna liv. Skolan har ett ansvar för att eleverna återkommande i utbildningen får möta frågor som rör sexualitet, samtycke och relationer. Utbildningen ska därigenom främja alla elevers hälsa och välbefinnande samt stärka deras förutsättningar att göra medvetna och självständiga val. Skolan ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse för egna och andras rättigheter och förmedla betydelsen av att sexualitet och relationer präglas av samtycke. I utbildningen ska maktstrukturer kopplade till kön och hedersrelaterat våld och förtryck kritiskt granskas. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla ett kritiskt förhållningssätt till hur relationer och sexualitet framställs i olika medier och sammanhang, bland annat i pornografi. Skolan ska stimulera elevernas kreativitet, nyfikenhet och självförtroende samt vilja att pröva och omsätta idéer i handling och att lösa problem. Eleverna ska utveckla sin förmåga att ta initiativ och ansvar och att arbeta både självständigt och tillsammans med andra. Anpassade gymnasieskolan ska bidra till att alla elever utvecklar kunskaper och förhållningssätt som främjar entreprenörskap och företagande. I ett allt mer digitaliserat samhälle ska skolan också bidra till att utveckla elevernas digitala kompetens. Skolan ska bidra till att alla elever utvecklar förståelse för hur digitaliseringen påverkar individen och samhällets utveckling. Alla elever ska ges möjlighet att utveckla sin förmåga att använda digital teknik. De ska

text: också ges möjlighet att utveckla ett kritiskt och ansvarsfullt förhållningssätt till digital teknik, för att kunna se möjligheter och förstå risker, samt för att kunna värdera information. Därigenom utvecklar eleverna förmågor som är värdefulla i arbets- och samhällslivet och vid vidare studier. Vidare ska skolan utveckla elevernas kommunikativa och sociala kompetens samt uppmärksamma hälso-, livsstilsoch konsumentfrågor. Skolan ska även sträva efter att ge eleverna förutsättningar att regelbundet bedriva fysiska aktiviteter. Utvecklingen i yrkeslivet innebär bland annat att det behövs gränsöverskridanden mellan olika yrkesområden och att krav ställs på medvetenhet om såväl egen som andras kompetens. Detta ställer i sin tur krav på skolans arbetsformer och arbetsorganisation. Det etiska perspektivet är av betydelse för många av de frågor som tas upp i utbildningen. Undervisningen i olika ämnen och ämnesområden ska behandla detta perspektiv för att ge en grund för och främja elevernas förmåga att göra personliga ställningstaganden och agera ansvarsfullt mot sig själv och andra. Miljöperspektivet i undervisningen ska ge eleverna insikter så att de kan dels själva medverka till att hindra skadlig miljöpåverkan, dels skaffa sig ett personligt förhållningssätt till de övergripande och globala miljöfrågorna. Undervisningen ska belysa hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva och arbeta kan anpassas för att skapa hållbar utveckling. Ett internationellt perspektiv är viktigt för att kunna se den egna verkligheten i ett globalt sammanhang och för att skapa internationell solidaritet. Undervisningen i olika ämnen och ämnesområden ska ge eleverna kunskaper om Europeiska unionen och dess betydelse för Sverige samt förbereda eleverna för ett samhälle med allt tätare kontakter över nations- och kulturgränser. Det internationella perspektivet ska också bidra till att utveckla elevernas förståelse för den kulturella mångfalden inom landet. Det historiska perspektivet i undervisningen ska utveckla elevernas förståelse för samtiden och beredskap inför framtiden. Undervisningen ska också utveckla förståelse för kunskapers relativitet och förmåga till dynamiskt tänkande.

text: Kunskaper och lärande

text: Skolans uppdrag att förmedla kunskaper förutsätter en aktiv diskussion om kunskapsbegrepp, om vad som är viktig kunskap i dag och i framtiden och om hur kunskapsutveckling sker. Olika aspekter på kunskap är naturliga utgångspunkter i en sådan diskussion. Kunskap är inget entydigt begrepp. Kunskap kommer till uttryck i olika former såsom fakta, förståelse, färdighet och förtrogenhet som förutsätter och samspelar med varandra. Undervisningen får inte ensidigt betona den ena eller den andra kunskapsformen. Elevernas kunskapsutveckling är beroende av om de får möjlighet att se samband. Skolan ska ge eleverna möjligheter att få överblick och sammanhang. Eleverna ska få möjlighet att reflektera över sina erfarenheter och tillämpa sina kunskaper. Skolan kan inte ensam förmedla alla de kunskaper som eleverna kommer att behöva. Det väsentliga är att skolan skapar de bästa samlade förutsättningarna för

text: Varje skolas utveckling

text: Skolan ska sträva efter flexibla lösningar för organisation, ämnesutbud och arbetsformer. Samarbetet med de obligatoriska skolformerna ska utvecklas liksom samverkan mellan anpassade gymnasieskolan, gymnasieskolan och kommunal vuxenutbildning. Skolan ska även sträva mot samverkan med folkbildningen och yrkeshögskolan. Skolan ska eftersträva ett bra samarbete med arbetslivet, vilket är viktigt för all utbildning inom anpassade gymnasieskolan. Skolan ska samverka med hemmen när det gäller elevernas lärande och utveckling. Den dagliga pedagogiska ledningen av skolan och lärarnas professionella ansvar skapar förutsättningar för att skolan ska utvecklas kvalitativt. Skolans verksamhet måste utvecklas så att den svarar mot de nationella målen. Detta kräver att verksamheten ständigt prövas och att resultaten följs upp och utvärderas samt att olika metoder prövas, utvecklas och utvärderas.

text: 2 Övergripande mål och riktlinjer

text: I de övergripande målen anges de kunskaper samt de normer och värden som alla elever bör ha utvecklat när de lämnar utbildningen. Målen anger inriktningen på utbildningen.

text: 2.1 Kunskaper

text: Mål

text: Det är skolans ansvar att varje elev i anpassade gymnasieskolan ges möjlighet till förberedelse för etablering på arbetsmarknaden. Det är även skolans ansvar att varje elev efter genomförd utbildning i anpassad gymnasieskola utifrån sina förutsättningar – har tillägnat sig kunskaper i de ämnen eller ämnesområden som ingår i studievägen och kan använda dessa i samhällsliv, arbetsliv, för fortsatta studier och i vardagsliv, – har utvecklat sin förmåga att – formulera, analysera och pröva antaganden samt lösa problem, – reflektera över sina erfarenheter och sitt eget sätt att lära,

text: – kritiskt granska normer, påståenden och förhållanden, och – lösa praktiska problem och arbetsuppgifter, – kan lära, utforska och arbeta både självständigt och tillsammans med andra och känna tillit till sin egen förmåga, – kan använda såväl digitala som andra verktyg och medier för kunskapssökande, informationsbearbetning, problemlösning, skapande, kommunikation och lärande, – kan använda bibliotek och deras resurser, – kan söka sig till saklitteratur, skönlitteratur och övrigt kulturutbud som en källa till kunskap, självinsikt och glädje, – kan hämta stimulans ur kulturella upplevelser och utveckla känsla för estetiska värden, – har kunskaper inom området sexualitet, samtycke och relationer samt om hedersrelaterat våld och förtryck, – har utvecklat kunskaper om förutsättningarna för en god hälsa, – har utvecklat kunskaper om och insikt i centrala delar av det svenska, nordiska och västerländska kulturarvet, – har kunskaper om de mänskliga rättigheterna, – känner till de nationella minoriteternas (judar, romer, urfolket samerna, sverigefinnar och tornedalingar) kultur, språk, religion och historia, – har kunskaper om samhälls- och arbetsliv, – har utvecklat sin förmåga att delta i demokratiska beslutsprocesser i samhällsoch arbetsliv, – har utvecklat sin förmåga att kritiskt granska och bedöma information för att kunna diskutera och ta ställning i olika livsfrågor och värderingsfrågor, – har utvecklat kunskaper om internationell samverkan och globala samband, och – kan observera och analysera människans samspel med sin omvärld utifrån perspektivet hållbar utveckling. Det är skolans ansvar att varje elev efter genomförd utbildning på ett individuellt program har nått så långt som de individuella förutsättningarna medger i förhållande till de ovan angivna målen.

text: Riktlinjer

text: Alla som arbetar i skolan ska – ge stöd och stimulans till alla elever så att de utvecklas så långt som möjligt, – uppmärksamma och stödja elever som är i behov av extra anpassningar eller särskilt stöd, och – samverka för att göra skolan till en god miljö för utveckling och lärande. Läraren ska – utgå från den enskilda elevens behov, förutsättningar, erfarenheter och tänkande, – stärka varje elevs självförtroende samt vilja och förmåga att lära,

text: – i undervisningen skapa en sådan balans mellan teoretiska och praktiska kunskaper som främjar elevernas lärande, – tydliggöra vilka vetenskapliga grunder, värderingar och perspektiv som kunskaperna vilar på och vägleda eleverna så att de kan ta ställning till hur kunskaper kan användas, – se till att undervisningen till innehåll och upplägg präglas av ett jämställdhetsperspektiv och att eleverna ges möjlighet att mötas och arbeta tillsammans oberoende av könstillhörighet, – synliggöra och med eleverna diskutera hur olika föreställningar om vad som är kvinnligt och manligt kan påverka människors möjligheter och val, – stimulera, handleda och stödja eleven och ge extra anpassningar eller särskilt stöd till elever i svårigheter, – samverka med andra lärare i arbetet med att nå utbildningsmålen, – i undervisningen utnyttja de kunskaper och erfarenheter av arbets- och samhällsliv som eleverna har eller skaffar sig under utbildningens gång, – i undervisningen beakta resultat av utvecklingen inom ämnesområdet och för undervisningen relevant pedagogisk och annan forskning, och – organisera och genomföra arbetet så att eleven – utvecklas efter sina egna förutsättningar och samtidigt stimuleras att använda och utveckla hela sin förmåga, – upplever att kunskap är meningsfull och att den egna kunskapsutvecklingen går framåt, – får möjligheter till ämnesfördjupning, överblick och sammanhang, – får stöd i sin språk- och kommunikationsutveckling, – får använda läroböcker, andra läromedel och andra lärverktyg som behövs för en god kunskapsutveckling i enlighet med utbildningens mål, – successivt får fler och större självständiga uppgifter och ökat eget ansvar, och – får möjlighet att arbeta ämnes- eller ämnesområdesövergripande.

text: 2.2 Normer och värden

text: Enligt

text: skollagen

text: ska utbildningen utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Skolan ska aktivt och medvetet påverka och stimulera eleverna att omfatta vårt samhälles gemensamma värderingar och låta dessa komma till uttryck i praktisk vardaglig handling.

text: Mål

text: Skolans mål är att varje elev – kan göra medvetna ställningstaganden grundade på kunskaper om mänskliga rättigheter och grundläggande demokratiska värderingar samt personliga erfarenheter,

text: – respekterar andra människors egenvärde samt deras kroppsliga och personliga integritet, – tar avstånd från att människor utsätts för våld, förtryck, diskriminering och kränkande behandling samt medverkar till att hjälpa människor, – utvecklas så långt möjligt mot att kunna samspela i möten med andra människor utifrån respekt för skillnader i livsvillkor, kultur, språk, religion och historia, – utvecklas så långt möjligt till att kunna leva sig in i och förstå andra människors situation och utvecklar en vilja att handla också med deras bästa för ögonen, och – visar respekt för och omsorg om såväl närmiljön som miljön i ett vidare perspektiv.

text: Riktlinjer

text: Alla som arbetar i skolan ska – medverka till att utveckla elevernas känsla för samhörighet, solidaritet och ansvar för människor också utanför den närmaste gruppen, – i arbetet med eleverna verka för solidaritet med eftersatta grupper både i och utanför vårt land, – aktivt främja likabehandling av individer och grupper, – uppmärksamma och vidta nödvändiga åtgärder för att motverka, förebygga och förhindra alla former av diskriminering, trakasserier och kränkande behandling, – visa respekt för den enskilda eleven och ha ett demokratiskt och normmedvetet förhållningssätt, och – i skolans arbete med normer och värden uppmärksamma de möjligheter och risker som digitaliseringen medför. Läraren ska – klargöra det svenska samhällets grundläggande demokratiska värden och de mänskliga rättigheterna samt med eleverna diskutera konflikter som kan uppstå mellan dessa värden och rättigheter och faktiska händelser, – öppet redovisa och tillsammans med eleverna analysera olika värderingar, uppfattningar och problemställningar samt konsekvenserna av dessa, – klargöra skolans normer och regler och hur dessa är en grund för arbetet, och – tillsammans med eleverna diskutera och utveckla regler för arbetet och samvaron i gruppen.

text: 2.3 Elevernas ansvar och inflytande

text: Enligt

text: skollagen

text: ska eleverna ges inflytande över utbildningen. De ska fortlöpande stimuleras att ta aktiv del i arbetet med att vidareutveckla utbildningen och hållas informerade i frågor som rör dem. Eleverna ska alltid ha möjlighet att ta initiativ till frågor som ska behandlas inom ramen för deras inflytande över utbildningen.

text: Mål

text: Skolans mål är att varje elev utifrån sina förutsättningar – genom egen ansträngning och delaktighet tar ansvar för sitt lärande och för att bidra till en god arbetsmiljö, – visar respekt för och hänsyn mot skolans personal och andra elever som en del av det gemensamma ansvaret för arbetsmiljön på skolan, – aktivt utövar inflytande över sin utbildning och det inre arbetet i skolan, – utifrån kunskap om demokratins principer vidareutvecklar sin förmåga att arbeta i demokratiska former, – utvecklar sin vilja att aktivt bidra till en fördjupad demokrati i arbetsliv och samhällsliv, och – stärker sin tilltro till den egna förmågan att själv och tillsammans med andra ta initiativ, ta ansvar och påverka sina villkor.

text: Riktlinjer

text: Alla som arbetar i skolan ska – gemensamt med eleverna ta ansvar för den sociala, kulturella och fysiska skolmiljön. Läraren ska – utgå från att eleverna kan och vill ta ett personligt ansvar för sitt lärande, – svara för att alla elever får ett reellt inflytande på arbetssätt, arbetsformer och innehåll i undervisningen, – verka för att eleverna oberoende av könstillhörighet får ett lika stort inflytande över och utrymme i undervisningen – uppmuntra elever som har svårt att framföra sina synpunkter att göra det, – låta eleverna pröva olika arbetssätt och arbetsformer, och – tillsammans med eleverna planera och utvärdera undervisningen.

text: 2.4 Utbildningsval – arbete och samhällsliv

text: Skolan ska nära samverka med de obligatoriska skolformerna, kommunal vuxenutbildning, yrkeshögskolan, folkhögskolor, arbetslivet och med samhället i övrigt. Detta krävs för att eleverna ska få en utbildning av hög kvalitet och få underlag för val av ämnen inom utbildningen och för vidare studier eller yrkesverksamhet. Det är särskilt viktigt att skolan samarbetar med arbetslivet om yrkesutbildningen. Genom att arbetslivet fortlöpande förändras när det gäller behovet av kompetens och rekrytering av arbetskraft inom olika områden har studie- och yrkesvägledning i vid mening stor betydelse. Arbetsförmedlingar, näringsliv samt arbetsmarknadens parter och branschorganisationer har därför viktiga roller i informationen till skolan och eleverna.

text: Mål

text: Skolans mål är att varje elev utifrån sina förutsättningar – utvecklar sin självkännedom och förmåga till studieplanering, – självständigt eller med stöd kan ta ställning till fortsatt studie- och yrkesinriktning på grundval av samlade erfarenheter och kunskaper, – ökar sin förmåga att analysera olika valmöjligheter och bedöma vilka konsekvenser dessa kan ha, – har viss kännedom om arbetslivets villkor, särskilt inom sitt studieområde, samt om möjligheter till fortsatt utbildning, praktik och arbete, och – är medveten om att alla yrkesområden förändras i takt med teknisk utveckling, förändringar i samhälls- och yrkesliv samt ökad internationell samverkan och därmed förstår behovet av personlig utveckling i yrket.

text: Riktlinjer

text: Personalen ska, efter en av rektorn gjord arbetsfördelning, – bidra med underlag för elevernas val av utbildning och yrkesområde, – informera och vägleda eleverna inför deras val av ämnen, fortsatt utbildning och yrkesverksamhet och motverka sådana begränsningar i valet som grundar sig på föreställningar om kön och på social eller kulturell bakgrund, – i informationen och vägledningen utnyttja de kunskaper som finns hos eleverna, hos skolans personal och i samhället utanför skolan, – i undervisningen utnyttja kunskaper och erfarenheter från arbets- och samhällsliv som eleverna har eller skaffar sig under utbildningens gång, – utveckla kontakter med folkhögskolor och med handledare och andra inom arbetslivet som kan bidra till att målen för utbildningen nås, – i utbildningen utnyttja kontakter med det omgivande samhället och dess arbets-, förenings- och kulturliv, och – bidra till att presumtiva elever får information om skolans utbildningar.

text: 2.5 Bedömning och betyg

text: Betyget uttrycker i vilken utsträckning den enskilda eleven har uppfyllt de nationella betygskriterier som finns för varje ämne respektive målen för gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola.

text: Mål

text: Skolans mål är att varje elev så långt möjligt – tar ansvar för sitt lärande och sina studieresultat, och – kan bedöma sina studieresultat och utvecklingsbehov i förhållande till kraven för utbildningen.

text: Riktlinjer

text: Läraren ska – fortlöpande ge varje elev information om framgångar och utvecklingsbehov i studierna, – samverka med vårdnadshavare och informera om elevernas skolsituation och kunskapsutveckling, och – redovisa för eleverna på vilka grunder bedömning och betygssättning sker. Läraren ska vid bedömningen och betygssättningen – göra en allsidig bedömning av elevens kunskaper i förhållande till de nationella betygskriterier och kriterier för bedömning av kunskaper som finns för respektive ämne och ämnesområde, och – beakta även sådana kunskaper som en elev har tillägnat sig på annat sätt än genom den aktuella undervisningen.

text: 2.6 Rektorns ansvar

text: Enligt

text: skollagen

text: ska det pedagogiska arbetet vid en skolenhet ledas och samordnas av en rektor. Rektorn ansvarar för att planera, följa upp, utvärdera och utveckla utbildningen i förhållande till de nationella målen. Som pedagogisk ledare för skolan och som chef för lärarna och övrig personal i skolan har rektorn ansvar för skolans resultat och har, inom givna ramar, ett särskilt ansvar för att – alla elever erbjuds strukturerad undervisning under lärares ledning, – utbildningen utformas så att alla elever ges handledning och får tillgång till och förutsättningar att använda läroböcker, andra läromedel och andra lärverktyg, som behövs för en god kunskapsutveckling i enlighet med utbildningens mål och för att själva kunna söka och utveckla kunskaper, – alla elever får tillgång till och förutsättningar att använda skolbibliotek, – alla lärare får tillgång till de lärarhandledningar som behövs för att ge eleverna en god kunskapsutveckling i enlighet med utbildningens mål, – utbildningen organiseras så att den så långt möjligt anpassas efter elevernas önskemål och val av ämnen, – utbildningen präglas av ett jämställdhetsperspektiv och att den organiseras så att den ger utrymme för eleverna att mötas och arbeta tillsammans oberoende av könstillhörighet, – lärarna anpassar undervisningens uppläggning, innehåll och arbetsformer efter elevernas skiftande behov och förutsättningar, – skolans arbetsformer utvecklas så att ett aktivt elevinflytande gynnas, – alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero, – undervisningen, elevhälsan och studie- och yrkesvägledningen utformas så att eleverna får den ledning och stimulans, de extra anpassningar, särskilt stöd och andra stödåtgärder som de behöver,

text: – eleverna får information inför utbildningens början, får en väl utformad introduktion i utbildningen, i ämnen och ämnesområden samt får stöd att formulera mål för sina studier, – skolan i dialog med eleven upprättar en individuell studieplan för varje elev och reviderar den vid behov, – lärare och annan personal får möjligheter till den kompetensutveckling som krävs för att de professionellt ska kunna utföra sina uppgifter och kontinuerligt ges möjlighet att dela med sig av sin kunskap samt att lära av varandra för att utveckla utbildningen, – samverkan mellan lärare kommer till stånd så att eleverna får ett sammanhang i sina studier, – samverkan med kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning, kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare, folkhögskolor, yrkeshögskolan och arbetslivet utanför skolan utvecklas så att eleverna får en kvalitativt god utbildning samt en förberedelse för yrkesverksamhet och fortsatt utbildning, – studie- och yrkesvägledningen organiseras så att eleverna får information om och vägledning inför de olika val som skolan erbjuder och inför val av framtida yrkesområde och fortsatta studier, – skolbibliotekets verksamhet används som en del i undervisningen och för att stärka elevernas språkliga och digitala kompetens, – skolan ger varje elev stöd vid det arbetsplatsförlagda lärandet, – skolan ger varje elev stöd inför övergången till arbetslivet, – så långt som möjligt stimulera till internationella kontakter, samverkan och utbyten i utbildningen, – skolpersonalen får kännedom om de internationella överenskommelser som Sverige har förbundit sig att beakta i utbildningen, – vårdnadshavare får insyn i elevernas skolgång, – kunskapsområdet sexualitet, samtycke och relationer samt kunskaper om hedersrelaterat våld och förtryck behandlas återkommande i utbildningen, – skolans arbete med kunskapsområden, där flera ämnen eller ämnesområden ska bidra och samordnas så att de utgör en helhet för eleven, och – eleverna får kunskaper om konsument- och trafikfrågor samt riskerna med tobak, alkohol, narkotika och andra droger.

title: Förordning om läroplan för anpassade gymnasieskolan

text: Den läroplan som framgår av bilagan till denna förordning ska gälla för gymnasiesärskolan.

text: SKOLFS 2012:99

text: ) om upphävande av förordningen (

text: SKOLFS 1994:2

text: På regeringens vägnar

text: Bilaga

text: 1. Skolans värdegrund och uppgifter

text: Grundläggande värden

text: Skollagen (2010:800)

text: slår fast att utbildningen inom skolväsendet syftar till att elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Undervisningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Var och en som verkar inom skolan ska också främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö. Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet mellan människor är de värden som utbildningen ska gestalta och förmedla. I överensstämmelse med den etik som förvaltats av kristen tradition och västerländsk humanism sker detta genom individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande. Undervisningen ska vara icke-konfessionell. Skolans uppgift är att låta varje enskild elev finna sin unika egenart och därigenom kunna delta i samhällslivet genom att ge sitt bästa i ansvarig frihet.

text: Förståelse och medmänsklighet

text: Skolan ska främja förståelse för andra människor och förmåga till inlevelse. Ingen ska i skolan utsättas för diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, könsöverskridande identitet eller uttryck, sexuell läggning, ålder eller funktionsnedsättning eller för annan kränkande behandling. Alla tendenser till diskriminering eller kränkande behandling ska aktivt motverkas. Främlingsfientlighet och intolerans måste bemötas med kunskap, öppen diskussion och aktiva insatser. Det svenska samhällets internationalisering och den växande rörligheten över nationsgränserna ställer höga krav på människors förmåga att leva med och inse de värden som ligger i en kulturell mångfald. Skolan är en social och kulturell mötesplats, som har både en möjlighet och ett ansvar för att stärka denna förmåga hos alla som verkar där. Förtrogenhet med Sveriges kultur och historia samt det svenska språket ska befästas genom undervisningen i många av skolans ämnen och ämnesområden. En trygg identitet och medvetenhet om det egna och delaktighet i det gemensamma kulturarvet stärker förmågan att förstå och leva sig in i andras villkor och värderingsgrunder. Skolan ska bidra till att elever får en identitet som kan relateras till inte bara det specifikt svenska utan också det nordiska, det europeiska och ytterst det globala. Internationella kontakter och utbildningsutbyte med andra länder ska främjas.

text: Saklighet och allsidighet

text: skollagen

text: En likvärdig utbildning

text: Skollagen

text: föreskriver att utbildningen inom varje skolform ska vara likvärdig, oavsett var i landet den anordnas. Normerna för likvärdigheten anges genom de nationella målen. En likvärdig utbildning innebär inte att undervisningen ska utformas på samma sätt överallt eller att skolans resurser ska fördelas lika. Hänsyn ska tas till elevernas olika förutsättningar, behov och kunskapsnivå. Det finns också olika vägar att nå målen. Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt de elever som av olika anledningar har svårigheter att nå målen för utbildningen. Därför kan undervisningen aldrig utformas lika för alla. Skolan har ett särskilt ansvar för elever med funktionsnedsättning. Skolan ska aktivt och medvetet främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter. Eleverna ska uppmuntras att utveckla sina intressen utan fördomar om vad som är kvinnligt och manligt.

text: Rättigheter och skyldigheter

text: Gymnasiesärskolans uppdrag

text: Huvuduppgiften för gymnasiesärskolan är att förmedla kunskaper och skapa förutsättningar för att eleverna ska tillägna sig och utveckla kunskaper. Utbildningen ska främja elevernas utveckling till ansvarskännande människor, som aktivt deltar i och utvecklar yrkes- och samhällslivet. Den ska bidra till elevernas allsidiga utveckling. Skolan har uppgiften att till eleverna överföra värden, förmedla kunskaper och förbereda dem för att arbeta och verka i samhället. Gymnasiesärskolan ska förmedla sådana mer beständiga kunskaper som utgör den gemensamma referensramen i samhället och som utgår från grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som alla omfattas av. Förändringar i arbetslivet, ny teknologi, internationaliseringen och miljöfrågornas komplexitet ställer nya krav på människors kunskaper och sätt att arbeta. För att kunna orientera sig i en komplex verklighet

text: med stort informationsflöde och snabb förändringstakt behöver eleverna utveckla förmågan att finna, tillägna sig och använda ny kunskap. Eleverna ska träna sig att tänka kritiskt, att granska fakta och förhållanden och att inse konsekvenserna av olika alternativ. På så vis närmar sig eleverna ett vetenskapligt sätt att tänka och arbeta. Genom studierna ska eleverna stärka grunden för det livslånga lärandet.

text: Perspektiv i utbildningen

text: Skolan ska stimulera elevernas kreativitet, nyfikenhet och självförtroende samt vilja att pröva och omsätta nya idéer i handling och att lösa problem. Eleverna ska utveckla sin förmåga att ta initiativ och ansvar och att arbeta både självständigt och tillsammans med andra. Gymnasiesärskolan ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper och förhållningssätt som främjar entreprenörskap och företagande. Entreprenöriella förmågor är värdefulla för arbetslivet, samhällslivet och vidare studier. Vidare ska skolan utveckla elevernas kommunikativa och sociala kompetens samt uppmärksamma hälso-, livsstils- och konsumentfrågor. Skolan ska även sträva efter att ge eleverna förutsättningar att regelbundet bedriva fysiska aktiviteter. Utvecklingen i yrkeslivet innebär bland annat att det behövs gränsöverskridanden mellan olika yrkesområden och att krav ställs på medvetenhet om såväl egen som andras kompetens. Detta ställer i sin tur krav på skolans arbetsformer och arbetsorganisation. Det etiska perspektivet är av betydelse för många av de frågor som tas upp i utbildningen. Därför ska undervisningen i olika ämnen och ämnesområden behandla detta perspektiv och ge en grund för och främja elevernas förmåga till personliga ställningstaganden. Miljöperspektivet i undervisningen ska ge eleverna insikter så att de kan dels själva medverka till att hindra skadlig miljöpåverkan, dels skaffa sig ett personligt förhållningssätt till de övergripande och globala miljöfrågorna. Undervisningen ska belysa hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva och arbeta kan anpassas för att skapa hållbar utveckling. Ett internationellt perspektiv är viktigt för att kunna se den egna verkligheten i ett globalt sammanhang och för att skapa internationell solidaritet. Undervisningen i olika ämnen och ämnesområden ska ge eleverna kunskaper om den europeiska unionen och dess betydelse för Sverige samt förbereda eleverna för ett samhälle med allt tätare kontakter över nations- och kulturgränser. Det internationella perspektivet ska också bidra till att utveckla elevernas förståelse för den kulturella mångfalden inom landet. Det historiska perspektivet i undervisningen ska utveckla elevernas förståelse för samtiden och beredskap inför framtiden. Undervisningen ska också utveckla förståelse för kunskapers relativitet och förmåga till dynamiskt tänkande.

text: Kunskaper och lärande

text: Kunskap är inget entydigt begrepp. Kunskap kommer till uttryck i olika former såsom fakta, förståelse, färdighet och förtrogenhet som förutsätter och samspelar med varandra. Undervisningen får inte ensidigt betona den ena eller den andra kunskapsformen. Elevernas kunskapsutveckling är beroende av om de får möjlighet att se samband. Skolan ska ge eleverna möjligheter att få överblick och sammanhang. Eleverna ska få möjlighet att reflektera över sina erfarenheter och tilllämpa sina kunskaper. Skolan kan inte ensam förmedla alla de kunskaper som eleverna kommer att behöva. Det väsentliga är att skolan skapar de bästa samlade förutsättningarna för elevernas bildning, tänkande och kunskapsutveckling. I det sammanhanget ska skolan ta till vara de kunskaper och erfarenheter som finns i det omgivande samhället och som eleverna har från bl.a. arbetslivet. Den värld som eleven möter i skolan och det arbete som eleven deltar i ska förbereda för livet efter skolan. Varje elev ska få stimulans att växa med uppgifterna och möjlighet att utvecklas efter sina förutsättningar. Varje elev ska möta respekt för sin person och sitt arbete. Eleverna ska bli medvetna om att nya kunskaper och insikter är förutsättningar för personlig utveckling. Detta ska syfta till att grundlägga en positiv inställning till lärande och att återskapa en sådan inställning hos elever med negativa skolerfarenheter. Skolan ska stärka elevernas tro på sig själva och på framtiden.

text: Varje skolas utveckling

text: Skolan ska sträva efter flexibla lösningar för organisation, kursutbud och arbetsformer. Samarbetet med de obligatoriska skolformerna ska utvecklas liksom samverkan mellan gymnasiesärskolan och gymnasieskolan, särskild utbildning för vuxna, utbildning i svenska för invandrare, samt kommunal vuxenutbildning. Skolan ska även sträva mot samverkan med folkbildningen och yrkeshögskolan. Skolan ska eftersträva ett bra samarbete med arbetslivet, vilket är viktigt för all utbildning inom gymnasiesärskolan. Skolan ska samverka med hemmen när det gäller elevernas lärande och utveckling. Den dagliga pedagogiska ledningen av skolan och lärarnas professionella ansvar skapar förutsättningar för att skolan ska utvecklas kvalitativt. Skolans verksamhet måste utvecklas så att den svarar mot de nationella målen. Detta kräver att verksamheten ständigt prövas och att resultaten följs upp och utvärderas samt att olika metoder prövas, utvecklas och utvärderas.

text: 2. Övergripande mål och riktlinjer

text: Mål

text: Det är skolans ansvar att varje elev i gymnasiesärskolan ges möjlighet till förberedelse för etablering på arbetsmarknaden. Det är även skolans ansvar att varje elev efter genomförd gymnasiesärskoleutbildning utifrån sina förutsättningar • har tillägnat sig kunskaper i de kurser eller ämnesområden som ingår i studievägen och kan använda dessa i samhällsliv, arbetsliv, för fortsatta studier och i vardagsliv, • har utvecklat sin förmåga att – formulera, analysera och pröva antaganden samt lösa problem, – reflektera över sina erfarenheter och sitt eget sätt att lära, – kritiskt granska och värdera påståenden och förhållanden, och – lösa praktiska problem och arbetsuppgifter, • kan lära, utforska och arbeta både självständigt och tillsammans med andra och känna tillit till sin egen förmåga, • kan söka sig till saklitteratur, skönlitteratur och övrigt kulturutbud som en källa till kunskap, självinsikt och glädje, • kan hämta stimulans ur kulturella upplevelser och utveckla känsla för estetiska värden, • har utvecklat kunskaper om förutsättningarna för en god hälsa, • har utvecklat kunskaper om och insikt i centrala delar av det svenska, nordiska och västerländska kulturarvet, • har kunskaper om de mänskliga rättigheterna, • känner till de nationella minoriteternas (judar, romer, urfolket samerna, sverigefinnar och tornedalingar) kultur, språk, religion och historia, • har kunskaper om samhälls- och arbetsliv, • har utvecklat sin förmåga att delta i demokratiska beslutsprocesser i samhälls- och arbetsliv, • har utvecklat sin förmåga att kritiskt granska och bedöma information för att kunna diskutera och ta ställning i olika livsfrågor och värderingsfrågor, • har utvecklat kunskaper om internationell samverkan och globala samband, • kan observera och analysera människans samspel med sin omvärld utifrån perspektivet hållbar utveckling, och • kan använda t.ex. bok- och bibliotekskunskap och modern teknik som olika verktyg för kunskapssökande, kommunikation, skapande och lärande. Det är skolans ansvar att varje elev efter genomförd utbildning på ett individuellt program har nått så långt som de individuella förutsättningarna medger i förhållande till de ovan angivna målen.

text: Riktlinjer

text: Alla som arbetar i skolan ska

text: • ge stöd och stimulans till alla elever så att de utvecklas så långt som möjligt, • uppmärksamma och stödja elever som är i behov av särskilt stöd, och • samverka för att göra skolan till en god miljö för utveckling och lärande.

text: Läraren ska

text: • utgå från den enskilda elevens behov, förutsättningar, erfarenheter och tänkande, • stärka varje elevs självförtroende samt vilja och förmåga att lära, • i undervisningen skapa en sådan balans mellan teoretiska och praktiska kunskaper som främjar elevernas lärande, • tydliggöra vilka vetenskapliga grunder, värderingar och perspektiv som kunskaperna vilar på och vägleda eleverna så att de kan ta ställning till hur kunskaper kan användas, • se till att undervisningen till innehåll och uppläggning präglas av ett jämställdhetsperspektiv, • stimulera, handleda och stödja eleven och ge särskilt stöd till elever i svårigheter, • samverka med andra lärare i arbetet med att nå utbildningsmålen, • i undervisningen utnyttja de kunskaper och erfarenheter av arbets- och samhällsliv som eleverna har eller skaffar sig under utbildningens gång, • i undervisningen beakta resultat av utvecklingen inom ämnesområdet och för undervisningen relevant pedagogisk och annan forskning, och • organisera och genomföra arbetet så att eleven – utvecklas efter sina egna förutsättningar och samtidigt stimuleras att använda och utveckla hela sin förmåga, – upplever att kunskap är meningsfull och att den egna kunskapsutvecklingen går framåt, – får möjligheter till ämnesfördjupning, överblick och sammanhang, – får stöd i sin språk- och kommunikationsutveckling, – successivt får fler och större självständiga uppgifter och ökat eget ansvar, och – får möjlighet att arbeta ämnes- eller ämnesområdesövergripande.

text: 2.2 Normer och värden

text: Enligt

text: skollagen

text: Mål

text: Skolans mål är att varje elev

text: • kan göra medvetna ställningstaganden grundade på kunskaper om mänskliga rättigheter och grundläggande demokratiska värderingar samt personliga erfarenheter, • respekterar andra människors egenvärde och integritet, • tar avstånd från att människor utsätts för förtryck och kränkande behandling samt medverkar till att hjälpa människor, • utvecklas så långt möjligt mot att kunna samspela i möten med andra människor utifrån respekt för skillnader i livsvillkor, kultur, språk, religion och historia, 7

text: • utvecklas så långt möjligt till att kunna leva sig in i och förstå andra människors situation och utvecklar en vilja att handla också med deras bästa för ögonen, och • visar respekt för och omsorg om såväl närmiljön som miljön i ett vidare perspektiv.

text: Riktlinjer

text: Alla som arbetar i skolan ska

text: • medverka till att utveckla elevernas känsla för samhörighet, solidaritet och ansvar för människor också utanför den närmaste gruppen, • i arbetet med eleverna verka för solidaritet med eftersatta grupper både i och utanför vårt land, • aktivt främja likabehandling av individer och grupper, • uppmärksamma och vidta nödvändiga åtgärder för att motverka, förebygga och förhindra alla former av diskriminering, trakasserier och kränkande behandling, och • visa respekt för den enskilda eleven och ha ett demokratiskt förhållningssätt.

text: Läraren ska

text: • klargöra det svenska samhällets grundläggande demokratiska värden och de mänskliga rättigheterna samt med eleverna diskutera konflikter som kan uppstå mellan dessa värden och rättigheter och faktiska händelser, • öppet redovisa och tillsammans med eleverna analysera olika värderingar, uppfattningar och problemställningar samt konsekvenserna av dessa, • klargöra skolans normer och regler och hur dessa är en grund för arbetet, och • tillsammans med eleverna diskutera och utveckla regler för arbetet och samvaron i gruppen.

text: 2.3 Elevernas ansvar och inflytande

text: Enligt

text: skollagen

text: Mål

text: Skolans mål är att varje elev utifrån sina förutsättningar

text: • tar personligt ansvar för sina studier och sin arbetsmiljö, • aktivt utövar inflytande över sin utbildning och det inre arbetet i skolan, • utifrån kunskap om demokratins principer vidareutvecklar sin förmåga att arbeta i demokratiska former, • utvecklar sin vilja att aktivt bidra till en fördjupad demokrati i arbetsliv och samhällsliv, och

text: • stärker sin tilltro till den egna förmågan att själv och tillsammans med andra ta initiativ, ta ansvar och påverka sina villkor.

text: Riktlinjer

text: Alla som arbetar i skolan ska

text: • gemensamt med eleverna ta ansvar för den sociala, kulturella och fysiska skolmiljön.

text: Läraren ska

text: • utgå från att eleverna kan och vill ta ett personligt ansvar för sitt lärande, • svara för att alla elever får ett reellt inflytande på arbetssätt, arbetsformer och innehåll i undervisningen, • uppmuntra elever som har svårt att framföra sina synpunkter att göra det, • låta eleverna pröva olika arbetssätt och arbetsformer, och • tillsammans med eleverna planera och utvärdera undervisningen.

text: Skolan ska nära samverka med de obligatoriska skolformerna, särskild utbildning för vuxna, utbildning i svenska för invandrare, kommunal vuxenutbildning, yrkeshögskolan, folkhögskolor, arbetslivet och med samhället i övrigt. Detta krävs för att eleverna ska få en utbildning av hög kvalitet och få underlag för val av kurser inom utbildningen och för vidare studier eller yrkesverksamhet. Det är särskilt viktigt att skolan samarbetar med arbetslivet om yrkesutbildningen. Genom att arbetslivet fortlöpande förändras när det gäller behovet av kompetens och rekrytering av arbetskraft inom olika områden har studie- och yrkesvägledning i vid mening stor betydelse. Arbetsförmedlingar, näringsliv samt arbetsmarknadens parter och branschorganisationer har därför viktiga roller i informationen till skolan och eleverna.

text: Mål

text: • utvecklar sin självkännedom och förmåga till studieplanering, • självständigt eller med stöd kan ta ställning till fortsatt studie- och yrkesinriktning på grundval av samlade erfarenheter och kunskaper, • ökar sin förmåga att analysera olika valmöjligheter och bedöma vilka konsekvenser dessa kan ha, • har viss kännedom om arbetslivets villkor, särskilt inom sitt studieområde, samt om möjligheter till fortsatt utbildning, praktik och arbete, och • är medveten om att alla yrkesområden förändras i takt med teknisk utveckling, förändringar i samhälls- och yrkesliv samt ökad internationell samverkan och därmed förstår behovet av personlig utveckling i yrket.

text: Riktlinjer

text: Personalen ska, efter en av rektorn gjord arbetsfördelning, • bidra med underlag för elevernas val av utbildning och yrkesområde, • informera och vägleda eleverna inför deras val av kurser, fortsatt utbildning och yrkesverksamhet och motverka sådana begränsningar i valet som grundar sig på föreställningar om kön och på social eller kulturell bakgrund, • i informationen och vägledningen utnyttja de kunskaper som finns hos eleverna, hos skolans personal och i samhället utanför skolan, • i undervisningen utnyttja kunskaper och erfarenheter från arbets- och samhällsliv som eleverna har eller skaffar sig under utbildningens gång, • utveckla kontakter med folkhögskolor och med handledare och andra inom arbetslivet som kan bidra till att målen för utbildningen nås, • i utbildningen utnyttja kontakter med det omgivande samhället och dess arbets-, förenings- och kulturliv, och • bidra till att presumtiva elever får information om skolans utbildningar.

text: 2.5 Bedömning och betyg

text: Betyget uttrycker i vilken utsträckning den enskilda eleven har uppfyllt de nationella kunskapskrav som finns för varje kurs respektive målen för gymnasiesärskolearbetet.

text: Mål

text: Skolans mål är att varje elev så långt möjligt

text: • tar ansvar för sitt lärande och sina studieresultat, och • kan bedöma sina studieresultat och utvecklingsbehov i förhållande till kraven för utbildningen.

text: Riktlinjer

text: Läraren ska

text: • fortlöpande ge varje elev information om framgångar och utvecklingsbehov i studierna, • samverka med vårdnadshavare och informera om elevernas skolsituation och kunskapsutveckling, och • redovisa för eleverna på vilka grunder bedömning och betygssättning sker.

text: Läraren ska vid bedömningen och betygssättningen

text: • utnyttja all tillgänglig information om elevens kunskaper i förhållande till de nationella kunskapskrav och kravnivåer som finns för respektive kurs och ämnesområde, • beakta även sådana kunskaper som en elev har tillägnat sig på annat sätt än genom den aktuella undervisningen, och • utifrån de nationella kunskapskrav och kravnivåer som finns för respektive kurs och ämnesområde allsidigt utvärdera varje elevs kunskaper.

text: Enligt

text: skollagen

text: ska det pedagogiska arbetet vid en skolenhet ledas och samordnas av en rektor. Rektorn ansvarar för att planera, följa upp, utvärdera och utveckla utbildningen i förhållande till de nationella målen. Som pedagogisk ledare för skolan och som chef för lärarna och övrig personal i skolan har rektorn ansvar för skolans resultat och har, inom givna ramar, ett särskilt ansvar för att • utbildningen organiseras så att den så långt möjligt anpassas efter elevernas önskemål och val av kurser, • lärarna anpassar undervisningens uppläggning, innehåll och arbetsformer efter elevernas skiftande behov och förutsättningar, • skolans arbetsformer utvecklas så att ett aktivt elevinflytande gynnas, • utbildningen utformas så att eleverna, för att själva kunna söka och utveckla kunskaper, får tillgång till handledning och läromedel av god kvalitet samt andra lärverktyg för en tidsenlig utbildning, bl.a. bibliotek, datorer och andra tekniska hjälpmedel, • undervisningen, elevhälsan och studie- och yrkesvägledningen utformas så att elever som behöver särskilt stöd eller andra stödåtgärder får detta, • eleverna får information inför utbildningens början, får en väl utformad introduktion i utbildningen, i ämnen, kurser och ämnesområden samt får stöd att formulera mål för sina studier, • skolan i dialog med eleven upprättar en individuell studieplan för varje elev och reviderar den vid behov, • lärare och annan personal får möjligheter till den kompetensutveckling som krävs för att de professionellt ska kunna utföra sina uppgifter, • samverkan mellan lärare i olika kurser och ämnesområden kommer till stånd så att eleverna får ett sammanhang i sina studier, • samverkan med särskild utbildning för vuxna, utbildning i svenska för invandrare, folkhögskolor, yrkeshögskolan och arbetslivet utanför skolan utvecklas så att eleverna får en kvalitativt god utbildning samt en förberedelse för yrkesverksamhet och fortsatt utbildning, • studie- och yrkesvägledningen organiseras så att eleverna får information om och vägledning inför de olika val som skolan erbjuder och inför val av framtida yrkesområde och fortsatta studier, • skolan ger varje elev stöd vid det arbetsplatsförlagda lärandet, • skolan ger varje elev stöd inför övergången till arbetslivet, • så långt som möjligt stimulera till internationella kontakter, samverkan och utbyten i utbildningen, • skolpersonalen får kännedom om de internationella överenskommelser som Sverige har förbundit sig att beakta i utbildningen, • vårdnadshavare får insyn i elevernas skolgång, • skolans arbete med kunskapsområden, där flera ämnen eller ämnesområden ska bidra, och samordnas så att de utgör en helhet för eleven, och • eleverna får kunskaper om sex och samlevnad, konsument- och trafikfrågor samt riskerna med tobak, alkohol, narkotika och andra droger.

text: Elanders Sverige AB, 2013


text: Vissa bestämmelser om programmets omfattning framgår av bilaga 4 till

text: skollagen (2010:800)

text: och av bilaga 2 till

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

type: stycke

type: paragraf

text: Vilka kurser som ska ingå i programmet framgår av bilaga 1 till dessa föreskrifter.

text: Vilka kurser som får erbjudas som programfördjupning inom programmet framgår av bilaga 2 till dessa föreskrifter.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket och tillämpas på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2013.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jan Sydhoff

text: Bilaga 1

text: Hälsa, vård och omsorg (HO)

type: rubrik

text: Kurser inom gymnasiegemensamma ämnen i anpassad gymnasieskola

text: Ämne Kurs Poäng

text: Engelska Engelska 1 100 Estetisk verksamhet Estetisk verksamhet 100 Historia Historia 1 50 Idrott och hälsa Idrott och hälsa 1 200 Matematik Matematik 1 100 Naturkunskap Naturkunskap 1 50 Religionskunskap Religionskunskap 1 50 Samhällskunskap Samhällskunskap 1 50 Svenska Svenska 1 200

text: eller

text: Svenska som andraspråk Svenska som andraspråk 1 200

text: Kurser inom programgemensamma ämnen

text: Ämne Kurs Poäng

text: Hälsa Hälsa 1 100 Hälsa 2 100 Människan Människan 100 Service och bemötande Service och bemötande 1 100 Vård och omsorg Vård och omsorg 1 200

text: Bilaga 2

text: Kurser som får erbjudas som programfördjupning inom programmet

text: Ämne Kurs Poäng

text: Entreprenörskap Entreprenörskap 100 Estetisk kommunikation Estetisk kommunikation 1 100 Form och design Form och design – specialområde 100 Fritid och friskvård Fritid och friskvård 1 100 Fritid och friskvård 2 100 Friluftsliv 100 Barnet i förskolan Barnet i förskolan 1 100 Barnet i förskolan 2 100 Skapande verksamhet i förskolan 100 Hem- och konsumentkunskap Hem- och konsumentkunskap 1 100 Idrott och hälsa Idrott och hälsa 2 100 Information och kommunikation Digital kompetens 100 Lokalvård Lokalvård 1 100 Lokalvård 2 100 Matlagningskunskap Matlagning 1 100 Människokroppen Människokroppen 100 Naturkunskap Naturkunskap 2 100 Samhällskunskap Trafikantkunskap 100 Serveringskunskap Servering 1 100 Service och bemötande Service och bemötande 2 100 Svenska Litteratur 100 Svenska 2 100 Svenska som andraspråk Svenska som andraspråk 2 100 Vård och omsorg Vård och omsorg 2 100 Vård och omsorg 3 100

fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets föreskrifter om kurser för programmet för hälsa, vård och omsorg i anpassade gymnasieskolan

text: Vissa bestämmelser om programmets omfattning framgår av bilaga 5 till

text: skollagen (2010:800)

text: och av bilaga 2 till

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jan Sydhoff

text: Bilaga 1

text: Hälsa, vård och omsorg (HO)

text: Kurser inom gymnasiesärskolegemensamma ämnen

text: Ämne Kurs Poäng

text: eller

text: Kurser inom programgemensamma ämnen

text: Ämne Kurs Poäng

text: Bilaga 2

text: Ämne Kurs Poäng

text: Entreprenörskap Entreprenörskap 100 Estetisk kommunikation Estetisk kommunikation 1 100 Form och design Form och design – specialområde 100 Fritid och friskvård Fritid och friskvård 1 100 Fritid och friskvård 2 100 Friluftsliv 100 Förskolebarns lärande och Förskolebarns lärande och växande växande 1 100 Förskolebarns lärande och växande 2 100 Skapande verksamhet 100 Hem- och konsumentkunskap Hem- och konsumentkunskap 1 100 Idrott och hälsa Idrott och hälsa 2 100 Information och kommunikation Digital kompetens 100 Lokalvård Lokalvård 1 100 Lokalvård 2 100 Matlagningskunskap Matlagning 1 100 Människokroppen Människokroppen 100 Naturkunskap Naturkunskap 2 100 Samhällskunskap Trafikantkunskap 100 Serveringskunskap Servering 1 100 Service och bemötande Service och bemötande 2 100 Svenska Litteratur 100 Svenska 2 100 Svenska som andraspråk Svenska som andraspråk 2 100 Vård och omsorg Vård och omsorg 2 100 Vård och omsorg 3 100

type: foreskrift


text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om utformningen av komvuxbevis från kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå. Bestämmelser om komvuxbevis finns även i

text: 4 kap.

text: 20 a

text: och

text: 21 §§

text: förordningen (

text: ) om vuxenutbildning och i punkt 9 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till förordningen (

text: ) om ändring i förordningen (

text: ) om vuxenutbildning.

text: Vad komvuxbevis ska innehålla

text: Komvuxbevis som utfärdas enligt

text: 4 kap. 20 a § förordningen (2011:1108)

text: Komvuxbevis som utfärdas efter den 30 juni 2025 och som, utöver betyg i ämnen, innehåller betyg på kurser enligt de ämnesplaner som gäller utbildning som påbörjats före den 1 juli 2025 ska i stället för det som anges i 2 § innehålla de uppgifter som anges i bilaga 3 och vara utformade på det sätt som framgår av bilaga 4 till dessa föreskrifter. ___________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 november 2013 och ska tillämpas på utbildning som har påbörjats efter den 30 juni 2013.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Lisa Wikner

text: Bilaga 1

text: 1. Dokumenthuvud

text: Komvuxbeviset ska innehålla ett dokumenthuvud. Dokumenthuvudet får innehålla huvudmannens eller skolenhetens logotyp på den plats som anges i bilaga 2. Dokumenthuvudet på komvuxbevisets första sida ska innehålla följande uppgifter: − dokumentnamn: Komvuxbevis − skolform och skolformsdel: Kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå − datum för utfärdande − namn på huvudman och namn på skolenhet − sidnummer (av antal sidor) − antal bilagor − Skolverkets skolenhetskod − nivå som komvuxbeviset motsvarar i den nationella referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande enligt förordningen (

text: 2. Kolumner

text: Komvuxbeviset ska innehålla följande kolumner och uppgifter:

text: A. Kolumn för ämnesnamn, komvuxarbete och gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola I denna kolumn ska ämnen redovisas i bokstavs- och eventuell nummerordning.

text: Komvuxarbetet eller gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola ska redovisas efter ämnena. I kolumnen ska komvuxarbete eller gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola skrivas.

text: B. Kolumn för betyg

text: I denna kolumn ska betyg i respektive ämne, komvuxarbete och gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola anges. För varje ämne ska alla betyg som eleven har fått anges, utom de som har ersatts av ett annat betyg. I vilka fall ett betyg ersätts av ett annat betyg framgår av

text: 20 kap. 35 a § skollagen (2010:800)

text: . Hur betygen ska betecknas framgår av

text: 20 kap. 36 § skollagen

text: . Om betyg inte har kunnat sättas på en nivå i ett ämne enligt

text: 20 kap.

text: eller

text: 39 §

text: skollagen

text: , och denna nivå inte heller omfattas av ett godkänt betyg på en högre nivå, ska detta anges. Om ett betyg inte har kunnat sättas enligt

text: 20 kap. 39 § skollagen

text: ska det markeras med ett horisontellt streck enligt

text: 4 kap. 11 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning. Om ämnesnamnet skrivs på fler än en rad ska betyget anges på den första raden. Betygsbeteckningarna ska vänsterställas. Kolumnen ska vara rastrerad.

text: C. Kolumn för gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola

text: I denna kolumn ska antalet gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola som varje betyg omfattar anges. Om betyg inte har satts på en nivå i ett ämne enligt

text: 20 kap.

text: eller

text: 39 §

text: skollagen

text: och denna nivå inte heller omfattas av ett godkänt betyg på en högre nivå, ska det anges hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola som beslutet att inte sätta betyg gäller.

text: D. Kolumn för nivåer i ämnet

text: I denna kolumn ska det anges vilka nivåer i ämnet som betyget omfattar. Nivåerna anges i fallande nummerordning.

text: E. Kolumn för nivåkod, kod för komvuxarbete och kod för gymnasiearbete i anpassad

text: gymnasieskola

text: I denna kolumn anges Skolverkets nivåkoder respektive kod för komvuxarbete och gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola. Om en elev har läst en nivå i ett ämne som omfattas av en gemensam ämnesplan ska Skolverkets nivåkod med ett tillägg anges.

text: F. Kolumn för övriga upplysningar

text: I denna kolumn ska titel eller annan benämning på komvuxarbetet och gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola anges. Vid behov kan andra upplysningar som är relaterade till den angivna nivån i ämnet lämnas i denna kolumn.

text: 3. Noteringar

text: Komvuxbeviset ska innehålla ett fält för noteringar.

text: Följande uppgifter ska anges i noteringsfältet eller i bilaga till komvuxbeviset: − uppgifter i utfärdade intyg − en beskrivning av innehållet i komvuxarbetet eller gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola − en beskrivning av arbetsplatsförlagt lärande. Vad beskrivningen ska innehålla framgår av

text: 4 kap. 20 b § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning.

text: Dessutom kan andra uppgifter anges i noteringsfältet.

text: 4. Underskrift

text: Rektorn ska skriva under sista sidan i komvuxbeviset samt signera varje annan sida och i förekommande fall bilaga till komvuxbeviset. Underskriften på sista sidan i komvuxbeviset ska ges ett namnförtydligande.

text: 5. Förklaringar

text: Av komvuxbeviset ska följande förklaringar framgå. Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. På komvuxarbetet respektive gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola kan endast betyget E sättas.

text: Förordningen (2015:545)

text: om referensram för kvalifikationer för livslångt lärande innehåller bestämmelser om en nationell referensram för kvalifikationer för livslångt lärande. I Sveriges referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (SeQF) placeras kvalifikationer på åtta nivåer där nivån anger hur avancerat kvalifikationernas innehåll är. I bilaga 2 till förordningen anges att komvuxbevis från kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå motsvarar nivå 2. Vidare ska det framgå vad som avses med de markeringar och förkortningar som används i komvuxbeviset.

text: – Betyg har inte kunnat sättas enligt

text: 20 kap. 39 § skollagen (2010:800)

text: Bilaga 2

text: KOMVUXBEVIS Plats för logotyp

text: Kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Datum för utfärdande Sidnr (av antal sidor) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Antal bilagor ( ) Huvudman och skolenhet Skolenhetskod . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

text: Komvuxbeviset motsvarar nivå 2 i Sveriges referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (SeQF)

text: Efternamn, tilltalsnamn Personnummer

text: Motsvarar utbildningen huvudsakligen ett fullständigt Program inom anpassade gymnasieskolan som program inom anpassade gymnasieskolan utbildningen huvudsakligen motsvarar Ja ( ) Nej ( ) Totalt antal gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola i komvuxbeviset

text: Ämne, komvuxarbete, Betyg Gymnasie- Nivåer i Nivåkod, kod Övriga gymnasiearbete i anpassad poäng i ämnet som för komvux- upplysningar gymnasieskola anpassad betyget arbete eller gymnasie- omfattar gymnasiearbete skola i anpassad gymnasieskola

text: Noteringar:

text: Rektorns underskrift

text: Rektorns namnförtydligande

text: Förordningen (2015:545)

text: Bilaga 3

text: Uppgifter i komvuxbevis från kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå som utöver betyg i ämnen innehåller betyg på kurser

text: 1. Dokumenthuvud

text: Komvuxbeviset ska innehålla ett dokumenthuvud. Dokumenthuvudet får innehålla huvudmannens eller skolenhetens logotyp på den plats som anges i bilaga 4. Dokumenthuvudet på komvuxbevisets första sida ska innehålla följande uppgifter: − dokumentnamn: Komvuxbevis − skolform och skolformsdel: Kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå − datum för utfärdande − namn på huvudman och namn på skolenhet − sidnummer (av antal sidor) − antal bilagor − Skolverkets skolenhetskod − nivå som komvuxbeviset motsvarar i den nationella referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande enligt förordningen (

text: ) om referensram för kvalifikationer för livslångt lärande: nivå 2 − elevens efternamn, tilltalsnamn och personnummer eller motsvarande (fältet för personnummer ska vara rastrerat) − om utbildningen huvudsakligen motsvarar ett fullständigt program i anpassade gymnasieskolan och i så fall vilket − totalt antal gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola. Övriga sidors dokumenthuvud ska innehålla följande uppgifter: − dokumentnamn: Komvuxbevis − skolform och skolformsdel: Kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå − datum för utfärdande − namn på huvudman och namn på skolenhet − sidnummer, exklusive bilagor − Skolverkets skolenhetskod − elevens efternamn, tilltalsnamn och personnummer eller motsvarande (fältet för personnummer ska vara rastrerat).

text: 2. Kolumner

text: Komvuxbeviset ska innehålla följande kolumner och uppgifter.

text: A. Kolumn för kursnamn, ämnesnamn, komvuxarbete och gymnasiearbete i anpassad

text: gymnasieskola

text: I denna kolumn ska kurser och ämnen redovisas i bokstavs- och eventuell nummerordning. Komvuxarbetet och gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola ska redovisas efter kurserna och ämnena. I kolumnen ska komvuxarbete eller gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola skrivas.

text: B. Kolumn för betyg

text: I denna kolumn ska betyg på respektive kurs, ämne, komvuxarbete och gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola anges. För varje ämne ska alla betyg som eleven har fått anges, utom de som har ersatts av ett annat betyg. I vilka fall ett betyg ersätts av ett annat betyg framgår av

text: 20 kap. 35 a § skollagen (2010:800)

text: . Hur betygen ska betecknas framgår av

text: 20 kap. 36 § skollagen

text: . Om betyg inte har kunnat sättas enligt

text: 20 kap.

text: eller

text: 39 §§

text: skollagen

text: på en kurs eller på en nivå i ett ämne och denna nivå inte heller omfattas av ett godkänt betyg på en högre nivå ska detta anges. Om ett betyg inte har kunnat sättas enligt

text: 20 kap. 39 § skollagen

text: 4 kap. 11 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning. Om kursnamnet eller ämnesnamnet skrivs på fler än en rad ska betyget anges på den första raden. Betygsbeteckningarna ska vänsterställas. Kolumnen ska vara rastrerad.

text: I denna kolumn ska anges antalet gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola som varje kurs, betyg i ett ämne, komvuxarbetet och gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola omfattar. Om betyg inte har satts på en nivå i ett ämne enligt

text: 20 kap.

text: eller

text: 39 §§

text: skollagen

text: och denna nivå inte heller omfattas av ett godkänt betyg på en högre nivå ska det anges hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola som beslutet att inte sätta betyg gäller.

text: D. Kolumn för nivåer i ämnet

text: I denna kolumn ska det i förekommande fall anges vilka nivåer i ämnet som betyget omfattar. Nivåerna anges i fallande nummerordning.

text: E. Kolumn för kurskod, nivåkod, kod för komvuxarbete och kod för gymnasiearbete i anpassad

text: gymnasieskola

text: I denna kolumn ska Skolverkets kurskoder, nivåkoder respektive kod för komvuxarbete och gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola anges. Om eleven har läst en specialområdeskurs ska Skolverkets kurskod med ett tillägg anges. Om en elev har läst en nivå i ett ämne som omfattas av en gemensam ämnesplan ska Skolverkets nivåkod med ett tillägg anges.

text: F. Kolumn för övriga upplysningar

text: I denna kolumn ska titel eller annan benämning på komvuxarbetet och gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola anges. Vid behov kan andra upplysningar som är relaterade till den angivna kursen eller nivån i ämnet lämnas i denna kolumn.

text: 3. Noteringar

text: Följande uppgifter ska anges i noteringsfältet eller i bilaga till komvuxbeviset: − Uppgifter i utfärdade intyg. − En beskrivning av innehållet i en specialområdeskurs. − En beskrivning av innehållet i komvuxarbetet eller gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola. − En beskrivning av arbetsplatsförlagt lärande. Vad beskrivningen ska innehålla framgår av

text: 4 kap. 20 b § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning.

text: 4. Underskrift

text: 5. Förklaringar

text: Av komvuxbeviset ska följande förklaringar framgå: Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. På komvuxarbetet respektive gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola kan endast betyget E sättas.

text: Förordningen (2015:545)

text: – Betyg har inte kunnat sättas enligt

text: 20 kap. 39 § skollagen (2010:800)

text: Bilaga 4

text: KOMVUXBEVIS Plats för logotyp

text: Efternamn, tilltalsnamn Personnummer

text: Kurs, ämne, komvuxarbete, Betyg Gymnasie- Nivåer i Kurskod, nivåkod, Övriga gymnasiearbete i anpassad poäng i ämnet som kod för komvux- upplysningar gymnasieskola anpassad betyget arbete eller gymgymnasie- omfattar nasiearbete i skola anpassad gymnasieskola

text: Noteringar:

text: Rektorns underskrift

text: Rektorns namnförtydligande

text: Förordningen (2015:545)

title: Skolverkets föreskrifter om utformningen av komvuxbevis från kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om utformningen av gymnasiesärskolebevis för särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå. Bestämmelser om gymnasiesärskolebevis finns även i

text: 4 kap.

text: 20 a

text: 21 §§

text: förordningen (

text: ) om vuxenutbildning.

text: Vad gymnasiesärskolebevis ska innehålla

text: Gymnasiesärskolebevis som utfärdas enligt

text: 4 kap. 20 a § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning ska innehålla de uppgifter som anges i bilaga 1 och vara utformade på det sätt som framgår av bilaga 2 till dessa föreskrifter. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 november 2013 och tillämpas på utbildning som påbörjats efter den 30 juni 2013. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Lisa Wikner

text: Bilaga 1

text: Uppgifter i gymnasiesärskolebevis från särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå

text: 1. Dokumenthuvud

text: Gymnasiesärskolebeviset ska innehålla ett dokumenthuvud. Dokumenthuvudet får innehålla huvudmannens eller skolenhetens logotyp på den plats som anges i bilaga 2.

text: Dokumenthuvudet på gymnasiesärskolebevisets första sida ska innehålla följande uppgifter: • dokumentnamn: Gymnasiesärskolebevis • skolform: Särskild utbildning för vuxna • datum för utfärdande • namn på huvudman och namn på skolenhet • Statistiska centralbyråns skolenhetskod • sidnummer (av antal sidor) • antal bilagor • elevens efternamn, tilltalsnamn och personnummer (fältet för personnummer ska vara rastrerat) • om utbildningen i huvudsak motsvarar ett nationellt program i gymnasiesärskolan och i så fall vilket • totalt antal gymnasiesärskolepoäng.

text: Övriga sidors dokumenthuvud ska innehålla följande uppgifter: • dokumentnamn: Gymnasiesärskolebevis • skolform: Särskild utbildning för vuxna • datum för utfärdande • namn på huvudman och namn på skolenhet • Statistiska centralbyråns skolenhetskod • sidnummer, exkl. bilagor • elevens efternamn, tilltalsnamn och personnummer (fältet för personnummer ska vara rastrerat).

text: 2. Kolumner

text: Gymnasiesärskolebeviset ska innehålla följande kolumner och uppgifter:

text: A. Kolumn för kursnamn och gymnasiesärskolearbete

text: I denna kolumn ska kurser redovisas i bokstavs- och eventuell nummerordning. Redovisningen får inte innehålla blankrader. Gymnasiesärskolearbetet ska redovisas efter kurserna. I kolumnen ska Gymnasiesärskolearbete skrivas.

text: B. Kolumn för kurskod och kod för gymnasiesärskolearbete

text: I denna kolumn anges Skolverkets kurskoder respektive kod för gymnasiesärskolearbete. Om kursnamnet skrivs på fler än en rad ska kurskoden anges på den sista raden.

text: Om eleven har läst en specialområdeskurs ska Skolverkets kurskod med ett tillägg anges.

text: C. Kolumn för betyg

text: I denna kolumn ska betyg på respektive kurs och gymnasiesärskolearbete anges. Hur betygen ska betecknas framgår av

text: 21 kap. 19 § skollagen (2010:800)

text: 21 kap. 20 b § skollagen

text: eller om intyg har utfärdats ska detta anges. Vid det fall ett betyg inte har kunnat sättas ska detta markeras med ett horisontellt streck enligt

text: 4 kap. 11 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning. Betygsbeteckningarna ska vänsterställas. Kolumnen ska vara rastrerad.

text: D. Kolumn för gymnasiesärskolepoäng

text: I denna kolumn ska antalet gymnasiesärskolepoäng för varje kurs och för gymnasiesärskolearbetet anges.

text: E. Kolumn för övriga upplysningar

text: I denna kolumn ska titel eller annan benämning på gymnasiesärskolearbetet anges. Vid behov kan andra upplysningar som är relaterade till den angivna kursen lämnas i denna kolumn.

text: 3. Noteringar

text: Gymnasiesärskolebeviset ska innehålla ett fält för noteringar.

text: Följande uppgifter ska anges i noteringsfältet eller i bilaga till gymnasiesärskolebeviset: • Uppgifter i utfärdade intyg. • En beskrivning av innehållet i en specialområdeskurs. • En beskrivning av gymnasiesärskolearbetets innehåll. • En beskrivning av arbetsplatsförlagt lärande. Vad beskrivingen ska innehålla framgår av

text: 4 kap. 20 a § andra stycket förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning. Dessutom kan andra uppgifter anges i noteringsfältet.

text: 4. Underskrift

text: Rektorn ska skriva under sista sidan i gymnasiesärskolebeviset samt signera varje annan sida och i förekommande fall bilaga till gymnasiesärskolebeviset. Underskriften på sista sidan i gymnasiesärskolebeviset ska ges ett namnförtydligande.

text: 5. Förklaringar

text: Av gymnasiesärskolebeviset ska det framgå följande förklaringar: Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. På gymnasiesärskolearbetet kan endast betyget E sättas.

text: Vidare ska det framgå vad som avses med de markeringar och förkortningar som används i gymnasiesärskolebeviset. – Betyg har inte kunnat sättas enligt

text: 21 kap. 20 b § skollagen (2010:800)

text: GYMNASIESÄRSKOLEBEVIS

text: Plats för logotyp

text: Särskild utbildning för vuxna

text: Datum för utfärdande Sidnr (av antal sidor)

text: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Antal bilagor

text: Huvudman och skolenhet Skolenhetskod

text: Efternamn, tilltalsnamn Personnummer

text: Motsvarar utbildningen i huvudsak ett nationellt program inom gymnasiesärskolan Program inom gymnasiesärskolan som utbildningen i huvudsak motsvarar Ja ( ) Nej ( ) Totalt antal gymnasiesärskolepoäng i gymnasiesärskolebeviset

text: Kurs, Kurskod, Betyg Gymnasie- Övriga gymnasiesärskolearbete kod särskolepoäng upplysningar

text: Noteringar:

text: Rektorns underskrift

text: Rektorns namnförtydligande

text: Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Endast betyget E kan sättas på gymnasiesärskolearbetet. (Dessutom ska det framgå på det sätt som anges i avsnitt 5. Förklaringar i bilaga 1 till föreskrifterna vad som avses med de markeringar och förkortningar som används i gymnasiesärskolebeviset.)