title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet support och servicearbete i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet support och servicearbete finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Support och servicearbete

text: Olika sorters elektronisk utrustning och datorutrustning är vanligt förekommande i både yrkeslivet och i vardagen. Ämnet support och servicearbete handlar om hur elektronik och datorutrustning fungerar och kan repareras samt hur rådgivning till beställare och användare kan ske på ett serviceinriktat och situationsanpassat sätt.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet support och servicearbete ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att planera och utföra support och servicearbete av elektronik- och datorutrustning. Eleverna ska i undervisningen även ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur elektronik och datorutrustning används och kan repareras. God service och support kräver ett lyhört och flexibelt förhållningssätt. Därför ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att kommunicera i tal och skrift med beställare och användare på ett serviceinriktat sätt. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om de lagar och andra bestämmelser som gäller inom branschen, bland annat om miljö-, säkerhets- och återvinningskrav. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att planera, dokumentera och utvärdera utfört arbete. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet och problemlösningsförmåga samt bidra till att eleverna utvecklar intresse för teknisk utveckling, service och hållbarhet inom elektronik. I undervisningen ska både praktiskt arbete och teori ingå.

text: Undervisningen i ämnet support och servicearbete ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att planera och utföra support samt servicearbete och reparationer på elektronik- och datorutrustning. – Förmåga att dokumentera och utvärdera arbetet. – Förmåga att instruera användare i handhavande av apparater och utrustningar. – Kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Nivåer i ämnet support och servicearbete

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivåkod: SUPP1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet support och servicearbete på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Service och reparationsarbete

text: – Datorprogram för servicearbete. – Tolkning av elektronikscheman och servicemanualer på både svenska och engelska. – Service och reparation av mobiltelefoner, elektroniska apparater och datorsystem. – Enklare systematisk felsökning. – Arbetsplatsens arbetsmiljö samt dagliga rutiner och organisation, till exempel säkerhetsrutiner. – Reservdelshantering och beställningsrutiner.

text: Dokumentation

text: – Serviceblanketter och dokument. – Branschkrav och metoder för återvinning. –

text: Prisinformationslagens

text: krav vid kostnadsförslag och fakturering. – Konsumentlagstiftningens och miljölagstiftningens betydelse för arbetet. – Dokumentation och utvärdering av eget arbete.

text: Kommunikation

text: – Serviceinriktat uppträdande och kommunikation vid kundkontakter med beställare och användare. – Instruktioner till användare i handhavande av apparater och utrustningar.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: SUPP2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet support och servicearbete på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Service och reparationsarbete

text: – Hantering av reklamationer. – Kundmottagning och registrering av serviceobjekt samt dokumentation av kundens felbeskrivning. – Besiktning och registrering av skador vid inlämning och utlämning av serviceobjekt. – Tolkning av elektronikscheman och servicemanualer på både svenska och engelska. – Beställning och hantering av reservdelar för att utföra service. – Rutiner och logistik vid hantering av olika serviceobjekt. – Rutiner, till exempel säkerhetsrutiner och rutiner för hantering av utbytesapparater.

text: – Logistik och krav för transporter till och från större märkesverkstäder i Sverige och Europa.

text: Dokumentation

text: – Blanketter och dokument inom service, reklamation och logistik. Datorprogram för servicearbete inom reklamation och logistik. –

text: Prisinformationslagens

text: krav vid kostnadsförslag och fakturering. – Branschkrav gällande mottagning av objekt för återvinning. – Miljökrav på arbetsplatsens dagliga rutiner och organisation. – Konsumentlagstiftningens och miljölagstiftningens betydelse för arbetet. – Planering, dokumentation och utvärdering av eget arbete.

text: Kommunikation

text: – Serviceinriktat uppträdande och kommunikation med beställare och användare. – Kroppsspråkets betydelse. Verbal och icke-verbal kommunikation samt olika kulturella kommunikationsmönster. Attityder, värderingar och förhållningssätt. – Instruktioner till användare i handhavande av apparater och utrustningar.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: SUPP3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet support och servicearbete på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Service och reparationsarbete

text: – Organisation av support och hemservice. – Servicebilars utrustning. – Support och hemservice i olika miljöer. – Tolkning av elektronikscheman och servicemanualer på både svenska och engelska. – Programmering och inställningar av apparater inom området. – Sammankoppling av enheter inom området till fungerande system. – Systematisk felsökning och reparation av apparater inom området. – Reservdelshantering och beställningsrutiner. – Kostnadsförslag och faktureringsrutiner.

text: Dokumentation

text: – Serviceblanketter och riktprislistor samt offerter och faktureringssystem. – Branschens kvalitetskrav och säkerhetskrav. – Miljölagstiftning som är relevant för verksamheten. –

text: Konsumenttjänstlagen

text: Kommunikation

text: – Kommunikation, däribland kroppsspråkets betydelse samt olika kulturella kommunikationsmönster. Attityder, värderingar och förhållningssätt. – Instruktioner till användare i handhavande av apparater och utrustningar.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven planerar och utför enkla arbeten inom support, service och reparation av elektronik och datorutrustning. Eleven gör en enkel dokumentation av sitt arbete och utvärderar arbetet med enkla omdömen. Eleven kommunicerar med viss säkerhet på ett serviceinriktat sätt med beställare och användare. Eleven visar godtagbara kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven planerar och utför relativt komplexa arbeten inom support, service och reparation av elektronik och datorutrustning. Eleven gör en noggrann dokumentation av sitt arbete och utvärderar arbetet med utvecklade omdömen. Eleven kommunicerar med säkerhet på ett serviceinriktat sätt med beställare och användare. Eleven visar goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven planerar och utför komplexa arbeten inom support, service och reparation av elektronik och datorutrustning.

text: Eleven gör en noggrann och utförlig dokumentation av sitt arbete och utvärderar arbetet med välutvecklade omdömen. Eleven kommunicerar med god säkerhet på ett serviceinriktat sätt med beställare och användare. Eleven visar mycket goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området.


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet svetsteknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet svetsteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

type: stycke

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

type: paragraf

text: Svetsteknik

type: rubrik

text: Ämnet svetsteknik behandlar olika metoder och tekniker för sammanfogning av material. Dessutom behandlar ämnet kvalitetsbedömning av resultat.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet svetsteknik ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att sammanfoga olika material med hjälp av utrustning anpassad för materialet. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om olika metoder för sammanfogning samt förmåga att bedöma vilken metod som är lämpligast att välja för den aktuella uppgiften. Genom undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla kunskaper om utrustningens funktion och användningsområden. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att använda tillverkningsunderlag vid sammanfogning av material. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att undvika formavvikelser och felaktigheter vid sammanfogningen samt kunskaper om hur sådana kan åtgärdas. Att tillverka produkter med rätt kvalitet är viktigt inom industriteknisk produktion. Därför ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att utföra kvalitetsbedömning av det färdiga resultatet med hjälp av standarder. Att arbeta med sammanfogning kan innebära risker. Därför ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta säkert i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet. Den ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att använda termer och begrepp inom svetsteknikområdet samt att kommunicera om arbetsprocesser och resultat. Undervisningen ska betona ett problemlösande arbetssätt och ta sin utgångspunkt i verkstadsmiljö.

text: Undervisningen i ämnet svetsteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om metoder, utrustning och material för svetsning. – Förmåga att svetsa med utrustning som är lämplig för materialet. – Förmåga att bedöma kvalitet på utfört arbete. – Förmåga att arbeta säkert i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. – Förmåga att kommunicera om arbetsprocesser och resultat.

text: Nivåer i ämnet svetsteknik

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: SVEE1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet svetsteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Tekniker och utrustning

text: – Svetsutrustningens funktion och användningsområden. – Metoder för svetsning i käl- och stumsvetsar i enkla svetslägen. – Metoder för plåtbearbetning inför svetsning. – Metoder för reparation av enkla fel som uppstått vid svetsning. – Tillsatsmaterial för svetsning.

text: Svetsning och kvalitetsbedömning

text: – Läsning av enklare ritningar och tillverkningsunderlag för lödning och svetsning. – Tillämpning av svetsmetoder och fogberedning. – Svetsning och lödning med oxygen och acetylen. – Termisk skärning av metalliska material. – Kvalitetsbedömning av svetsar, till exempel tätningskontroll och visuell bedömning.

text: Säkerhet och kommunikation

text: – Användning av relevant skyddsutrustning och säkerhetsanordningar. – Lagar och andra bestämmelser som gäller svetsteknik, däribland säkerhetsanvisningar. – Arbetsmetoder för struktur, ordning och effektiv arbetsmiljö i olika arbetsprocesser på arbetsplatsen. – Användning av grundläggande tekniska begrepp och uttryck inom området för att kommunicera om arbetsprocess och resultat.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: SVEE2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet svetsteknik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Tekniker och utrustning

text: – Svetsutrustningens funktion och användningsområden inom olika sammanfogningstekniker. – Svetsmetoder för svetsning i käl- och stumsvetsar. – Tillsatsmaterials egenskaper och användningsområden.

text: Svetsning och kvalitetsbedömning

text: – Tolkning av ritningar och tillverkningsunderlag för lödning och svetsning, däribland svetsdatablad (WPS). – Tillämpning av svetsmetoder och fogberedning för käl- och stumsvetsar i brukliga svetslägen. – Termisk skärning av metalliska material, till exempel för fogberedning. 3

text: – Tillämpning av metoder för plåtbearbetning inför svetsning. – Tillämpning av metoder för reparation av fel och avvikelser som uppstått vid svetsning. – Kvalitetsbedömning av svetsning utifrån standarder.

text: Säkerhet och kommunikation

text: – Systematiskt kvalitetsarbete. – Riskbedömning i samband med vanligt förekommande arbetsuppgifter inom svetsning. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland säkerhetsanvisningar. – Tillämpning av arbetsmetoder för struktur, ordning och effektiv arbetsmiljö i olika arbetsprocesser på arbetsplatsen. – Användning av tekniska begrepp och uttryck inom området samt yrkesmässig kommunikation om arbetsprocesser och resultat.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om metoder, utrustning och material för svetsning. Eleven utför med viss skicklighet svetsning med utrustning lämplig för materialet. Eleven gör kvalitetsbedömningar med viss säkerhet. Eleven arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven använder med viss säkerhet begrepp och uttryck som är relevanta för området i kommunikation om arbetsprocesser och resultat.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om metoder, utrustning och material för svetsning. Eleven utför med god skicklighet svetsning med utrustning lämplig för materialet. Eleven gör kvalitetsbedömningar med säkerhet.

text: Eleven arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven använder med säkerhet begrepp och uttryck som är relevanta för området i kommunikation om arbetsprocesser och resultat.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om metoder, utrustning och material för svetsning. Eleven utför med mycket god skicklighet svetsning med utrustning lämplig för materialet. Eleven gör kvalitetsbedömningar med god säkerhet. Eleven arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven använder med god säkerhet begrepp och uttryck som är relevanta för området i kommunikation om arbetsprocesser och resultat.

type: foreskrift


text: Ämnesplanen för ämnet säkerhetssystem finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Säkerhetssystem

text: Säkerhetssystem används för att varna eller skydda mot olika typer av faror för människa eller egendom. Ämnet säkerhetssystem behandlar hur säkerhetssystem är uppbyggda och fungerar samt hur de installeras och underhålls.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet säkerhetssystem ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om tekniska system som har till uppgift att varna för eller skydda mot olika typer av faror för människa eller egendom. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att installera och utföra service på larm- och säkerhetssystem utifrån dokumentation i form av scheman, ritningar och manualer på både svenska och engelska. Genom undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att utveckla förmåga att planera arbetsuppgifter och arbeta enligt yrkespraxis på ett säkert och etiskt medvetet sätt. Undervisningen ska ge bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om standarder, lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om registrering och dokumentation av utfört arbete. Vidare ska undervisningen stimulera elevernas nyfikenhet och initiativförmåga samt utveckla deras intresse för teknisk utveckling och hållbarhetsarbete inom branschen. I undervisningen ska ett undersökande arbetssätt förekomma. Genom praktiska övningar ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att lösa de problem som är centrala för installation och servicearbete på larm- och säkerhetssystem. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att samverka med andra och att utveckla ett fackspråk.

text: Undervisningen i ämnet säkerhetssystem ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om uppbyggnad, funktion och driftegenskaper hos larm- och säkerhetssystem. – Förmåga att installera, driftsätta, registrera och dokumentera installationer av larm- och säkerhetssystem i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. – Förmåga att kontrollera, felsöka och avhjälpa fel på larm- och säkerhetssystem.

text: Nivåer i ämnet säkerhetssystem

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivåkod: SAKE1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet säkerhetssystem på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Uppbyggnad och funktion hos vanligt förekommande larm- och säkerhetssystem samt deras komponenter, däribland övervakningssystem. – Larmsändning och larmmottagning, till exempel olika utrustningar och format. – Installation, driftsättning och provning av mindre lokala anläggningar för inbrottslarm, brandlarm och passerkontroll samt kameraövervakning. – Verktyg, instrument och övrig utrustning för arbete i olika säkerhetssystem. – Risker vid installation av larm- och säkerhetssystem. Lagar och andra bestämmelser som gäller installationer och behörigheter för installatörer. – Säkerhetskrav i enlighet med larmklasser. – Grundläggande krav på registrering och dokumentation av utfört arbete. – Planering och genomgång av ritningsunderlag inför installation av anläggningar för larm-, övervaknings- och säkerhetssystem. – Tolkning av funktionen hos larm- och säkerhetssystem utifrån scheman, ritningar och andra anvisningar. – Vanliga mätinstrument och hjälpmedel samt enkla metoder för felsökning i inbrottslarmsystem eller andra säkerhetssystem. – Hållbarhetsarbete inom branschen.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: SAKE2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet säkerhetssystem på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Uppbyggnad och funktion hos larm- och säkerhetssystem samt deras komponenter, däribland övervakningssystem. – Larmsändning och larmmottagning, till exempel olika utrustningar och olika format. – Installation, driftsättning och provning av anläggningar för inbrottslarm, brandlarm och passerkontroll samt kameraövervakning. – Verktyg, instrument och övrig utrustning för arbete i olika säkerhetssystem. – Programmering av olika system, däribland passersystem med hänsyn till objektstyp, användarfunktioner och övriga krav. – Risker vid installation av larm- och säkerhetssystem. Lagar och andra bestämmelser som gäller installationer och behörigheter för installatörer. Larmklasser och försäkringsvillkor samt olika kravställare. – Krav på olika säkerhetssystems utformning och placering av detektorer utifrån olika förutsättningar, till exempel miljö.

text: – Lagar och andra bestämmelser som gäller olika anläggningars utformning samt kriterier som påverkar val och placering av kameror. – Krav på registrering och dokumentation av utfört arbete. – Planering och konstruktion av ritningsunderlag inför installation av anläggningar för larm-, övervaknings- och säkerhetssystem. – Mätinstrument, hjälpmedel och metoder för felsökning i flera olika säkerhetssystem, däribland inbrottslarmsystem och brandlarmssystem.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: SAKE3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet säkerhetssystem på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Uppbyggnad och funktion hos larm- och säkerhetssystem samt deras komponenter, däribland övervaknings- och passersystem. – Larmsändning och larmmottagning samt krav på dessa, till exempel olika utrustningar och format. – Installation, driftsättning och provning av integrerade system för inbrottslarm, brandlarm, passerkontroll och kameraövervakning. – Verktyg, instrument och övrig utrustning för arbete i olika säkerhetssystem. – Programmering av olika system, däribland integrerade system med hänsyn till objektstyp, användarfunktioner och övriga krav. – Risker vid installation av olika larm- och säkerhetssystem. Lagar och andra bestämmelser som gäller installationer och behörigheter för installatörer. Försäkringsbolag och andra kravställare. – Krav på olika säkerhetssystems utformning och placering av detektorer utifrån olika förutsättningar, till exempel larmklass och miljö. – Lagar och andra bestämmelser som gäller olika anläggningars utformning samt kriterier som påverkar val och placering av kameror och övriga komponenter. – Krav på registrering och dokumentation av utfört arbete. – Planering, projektering och konstruktion av ritningsunderlag inför installation av anläggningar för larm- och säkerhetssystem, däribland övervakningssystem. – Mätinstrument, hjälpmedel och metoder för felsökning i flera olika säkerhetssystem, däribland inbrottssystem, brandlarmssystem, övervakningssystem och passersystem.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för

text: betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven redogör på ett godtagbart sätt för hur larm- och säkerhetssystem är uppbyggda och fungerar. Eleven installerar, driftsätter och dokumenterar med viss säkerhet larmoch säkerhetssystem i enlighet med lagar och andra bestämmelser. Eleven felsöker och åtgärdar med viss säkerhet fel på larm- och säkerhetssystem.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör på ett utvecklat sätt för hur larm- och säkerhetssystem är uppbyggda och fungerar. Eleven installerar, driftsätter och dokumenterar med säkerhet larm- och säkerhetssystem i enlighet med lagar och andra bestämmelser. Eleven felsöker och åtgärdar med säkerhet fel på larm- och säkerhetssystem.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör på ett välutvecklat sätt för hur larm- och säkerhetssystem är uppbyggda och fungerar. Eleven installerar, driftsätter och dokumenterar med god säkerhet larmoch säkerhetssystem i enlighet med lagar och andra bestämmelser. Eleven felsöker och åtgärdar med god säkerhet fel på larm- och säkerhetssystem.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet säkerhetssystem i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Säkerhetssystem

text: Ämnets syfte

text: Nivåer i ämnet säkerhetssystem

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet elteknik. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivåkod: SAKE1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet säkerhetssystem på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Uppbyggnad och funktion hos vanligt förekommande larm- och säkerhetssystem samt deras komponenter, däribland övervakningssystem. – Larmsändning och larmmottagning, till exempel olika utrustningar och format. – Installation, driftsättning och provning av mindre lokala anläggningar för inbrottslarm, brandlarm och passerkontroll samt kameraövervakning. – Verktyg, instrument och övrig utrustning för arbete i olika säkerhetssystem. – Risker vid installation av larm och säkerhetssystem. Lagar och andra bestämmelser som gäller installationer och behörigheter för installatörer. – Säkerhetskrav i enlighet med larmklasser. – Grundläggande krav på registrering och dokumentation av utfört arbete. – Planering och genomgång av ritningsunderlag inför installation av anläggningar för larm-, övervaknings- och säkerhetssystem. – Tolkning av funktionen hos larm- och säkerhetssystem utifrån scheman, ritningar och andra anvisningar. – Vanliga mätinstrument och hjälpmedel samt enkla metoder för felsökning i inbrottslarmsystem eller andra säkerhetssystem. – Hållbarhetsarbete inom branschen.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: SAKE2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet säkerhetssystem på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Uppbyggnad och funktion hos larm-, och säkerhetssystem samt deras komponenter, däribland övervakningssystem. – Larmsändning och larmmottagning, till exempel olika utrustningar och olika format. – Installation, driftsättning och provning av anläggningar för inbrottslarm, brandlarm och passerkontroll samt kameraövervakning. – Verktyg, instrument och övrig utrustning för arbete i olika säkerhetssystem. – Programmering av olika system, däribland passersystem med hänsyn till objektstyp, användarfunktioner och övriga krav. – Risker vid installation av larm- och säkerhetssystem. Lagar och andra bestämmelser som gäller installationer och behörigheter för installatörer. Larmklasser och försäkringsvillkor samt olika kravställare. – Krav på olika säkerhetssystems utformning och placering av detektorer utifrån olika förutsättningar, till exempel miljö.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: SAKE3000X

text: Centralt innehåll

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet sällskapsdjur i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet sällskapsdjur finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Sällskapsdjur

text: Ämnet sällskapsdjur omfattar ett brett spektrum av djurarter och behandlar skötsel av sällskapsdjur och dess vistelsemiljöer. Det ökade intresset för djur i olika sammanhang skapar nya verksamhetsområden och arbetstillfällen. Centralt i ämnet är hantering av sällskapsdjur, djurens behov, djuretik samt lagar och andra bestämmelser som reglerar yrkesmässigt arbete med sällskapsdjur.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet sällskapsdjur ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper för yrkesarbete med sällskapsdjur. Den ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att sköta och hantera olika arter av sällskapsdjur på ett etiskt och säkert sätt med utgångspunkt i djurens behov och verksamhetens krav. Den ska också bidra till att eleverna utvecklar ansvarskänsla och förmåga att ta ställning i etiska frågor som rör djurens hälsa och välfärd. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika arter och raser av sällskapsdjur samt deras biologi. Eleverna ska också ges möjlighet att diskutera djurens betydelse för människan och för olika verksamheter. Undervisningen ska därigenom bidra till att eleverna utvecklar förståelse av samspelet mellan människa och djur. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att observera och tolka sällskapsdjurs utseende, rörelse och beteende och bedöma djurets utveckling och välmående. Eleverna ska därigenom ges möjlighet att utveckla ansvarskänsla och ett gott djuröga. I detta ingår att se och förstå hur djuren mår och vad de behöver. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om näringsfysiologi och förmåga att utfodra djur med utgångspunkt i artspecifika och individuella behov. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att planera och utvärdera sitt arbete samt att sköta djur med utgångspunkt i djurets behov och naturliga beteende med vetenskapligt beprövade metoder som grund. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att använda de redskap och tekniska hjälpmedel som förekommer inom området. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att följa fasta rutiner och ta ansvar i arbetet med djur samt kunskaper om foder och foderhantering. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur skador och sjukdomar hos djur förebyggs samt hur påverkan på miljön kan minimeras. Undervisningen ska dessutom bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller i samband med yrkesmässigt arbete med sällskapsdjur. Genom praktiska övningar i undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att hantera och sköta sällskapsdjur och vistelsemiljöer samt tekniska hjälpmedel. Genom praktiskt arbete och fältstudier i olika djurmiljöer ska eleverna ges möjlighet att följa djurs utveckling, hälsa och välbefinnande. Genom observationer och fältstudier ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om etologi.

text: Undervisningen i ämnet sällskapsdjur ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika arter och raser av sällskapsdjur samt deras biologi och livscykler. – Förmåga att observera och tolka olika djurs utveckling, rörelse, utseende och beteende. – Förmåga att utfodra djur med utgångspunkt i deras näringsbehov. – Förmåga att sköta och hantera djur på ett etiskt och säkert sätt samt utifrån djurens behov och verksamhetens krav. – Förmåga att arbeta hållbart och smittförebyggande samt i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller yrkesmässigt arbete med sällskapsdjur.

text: Nivåer i ämnet sällskapsdjur

text: Nivå 1, 200 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: SALL1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet sällskapsdjur på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Biologisk grund

text: – Identifiering och namngivning av vanligt förekommande arter av sällskapsdjur. – Reproduktion och avel, till exempel könsbestämning, dräktighetstid och avvänjningsålder. – Sällskapsdjurs byggnad däribland organ och organsystem samt rörelseapparaten. – Livsprocesser däribland andning, blodcirkulation och fodersmältning samt djurens rörelse och temperaturkontroll. – Sällskapsdjurens historik och betydelse för människan. – Djurarternas egenskaper, naturliga beteenden och behov. – Typiska och avvikande beteenden samt åtgärder för att främja naturliga beteenden, till exempel miljöberikning. – Foder och foderstater, fodrets näringsinnehåll och kvalitet samt artspecifika foderbehov. – Djurvälfärdsbegreppet och hur det används. – Metoder för avlivning samt hantering av döda djur.

text: Arbetsuppgifter och utrustning

text: – Observation och visitering av sällskapsdjur samt tolkning av djurs beteenden. – Hantering av djurfoder samt foder- och vattenhygien. – Etisk hantering samt daglig skötsel av olika sällskapsdjur i olika åldrar, till exempel utfodring och tillsyn.

text: – Skötsel och underhåll av vistelseutrymmen samt kontroll av utrustning. – Återkommande rutinåtgärder, till exempel visitation, hälsokontroll, pälsvård och kloklippning. – Hygien och smittskyddsrutiner i samband med aktuella arbetsuppgifter.

text: Arbetsmiljö, säkerhetsfrågor och bestämmelser

text: – Ergonomi och säkerhet i samband med arbete med sällskapsdjur samt val av arbetsmetoder för att främja ett långsiktigt hållbart arbetsliv. – Resurseffektivitet och miljöhänsyn. – Lagar och andra bestämmelser som gäller yrkesmässigt arbete med sällskapsdjur.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: SALL2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet sällskapsdjur på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Biologisk grund

text: – System för klassificering av arter, typiska kännetecken samt art- och rasbestämning av sällskapsdjur. – Reproduktionsbiologi för olika arter av sällskapsdjur. – Anatomisk och fysiologisk fördjupning för valda djur. – Samband mellan evolutionen och djurens funktionella byggnad och livsprocesser. – Sällskapsdjur ur ett samhälls- och folkhälsoperspektiv samt frågor om djuretik och djurägaransvar. – Orsaker till beteendeförändringar och stress hos sällskapsdjur samt rutiner för att upptäcka och åtgärda dessa. – Metoder för avlivning samt etiska ställningstaganden i samband med detta.

text: Arbetsuppgifter och utrustning

text: – Observation och visitering av djur samt bedömning av djurs utveckling och välmående. – Planering av utfodringsstrategier med hänsyn tagen till artspecifika och individuella faktorer. – Utarbetande av planer för yrkesmässig skötsel av sällskapsdjur. Arbetsuppgifter utifrån uppgjord plan samt uppföljning och rapportering. – Fördjupad och djurslagsspecifik skötsel och hantering inom ett eller flera djurslag, till exempel gnagare, reptiler, fiskar eller fåglar. – Kontroll och skötsel av vistelsemiljöer samt hantering av teknisk utrustning, till exempel klimatkontroll. – Hygien och smittskyddsrutiner i samband med aktuella arbetsuppgifter.

text: – Ergonomi samt riskbedömning och förebyggande säkerhetsåtgärder i samband med aktuella arbetsuppgifter. – Resurseffektivitet och miljöhänsyn.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven identifierar med viss säkerhet arter av sällskapsdjur och namnger dessa med vetenskapliga och yrkesmässiga termer. Eleven redogör översiktligt för olika sällskapsdjurs anatomi och livsprocesser. Eleven observerar sällskapsdjur och identifierar med viss säkerhet tecken som tyder på välmående och eventuella avvikelser från detta. Eleven gör enkla bedömningar med utgångspunkt i sina observationer och föreslår åtgärder för att förbättra djurens hälsa och närmiljö. Eleven redogör översiktligt för olika fodermedel och deras egenskaper samt gör enkla foderberäkningar för olika djurarter. Eleven sköter och hanterar med visst handlag sällskapsdjur på ett etiskt och säkert sätt samt utifrån djurens behov och verksamhetens krav. Eleven väljer och använder ekonomiskt och miljömässigt hållbara arbetsmetoder och arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som rör djurhållning. I arbetet vidtar eleven med viss säkerhet smittförebyggande åtgärder.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven identifierar med säkerhet arter av sällskapsdjur och namnger dessa med vetenskapliga och yrkesmässiga termer. Eleven redogör utförligt för olika sällskapsdjurs anatomi och livsprocesser. Eleven observerar sällskapsdjur och identifierar med säkerhet tecken som tyder på välmående och eventuella avvikelser från detta. Eleven gör välgrundade bedömningar med utgångspunkt i sina observationer och föreslår åtgärder för att förbättra djurens hälsa och närmiljö. Eleven redogör utförligt för olika fodermedel och deras egenskaper samt gör relativt avancerade foderberäkningar för olika djurarter. Eleven sköter och hanterar med gott handlag sällskapsdjur på ett etiskt och säkert sätt samt utifrån djurens behov och verksamhetens krav.

text: Eleven väljer och använder ekonomiskt och miljömässigt hållbara arbetsmetoder och arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som rör djurhållning. I arbetet vidtar eleven med säkerhet smittförebyggande åtgärder.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven identifierar med god säkerhet arter av sällskapsdjur och namnger dessa med vetenskapliga och yrkesmässiga termer. Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika sällskapsdjurs anatomi och livsprocesser. Eleven observerar sällskapsdjur och identifierar med god säkerhet tecken som tyder på välmående och eventuella avvikelser från detta. Eleven gör välgrundade och nyanserade bedömningar med utgångspunkt i sina observationer och föreslår åtgärder för att förbättra djurens hälsa och närmiljö. Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika fodermedel och deras egenskaper samt gör avancerade foderberäkningar för olika djurarter. Eleven sköter och hanterar med mycket gott handlag sällskapsdjur på ett etiskt och säkert sätt samt utifrån djurens behov och verksamhetens krav. Eleven väljer och använder ekonomiskt och miljömässigt hållbara arbetsmetoder och arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som rör djurhållning. I arbetet vidtar eleven med god säkerhet smittförebyggande åtgärder.

text: Utgivare: Erik Janzon Redaktörer: Ingela Byström och Lena Nordqvist Redaktionens adress: Skolverket, Box 4002, 171 04 Solna Telefon: 08-527 332 00 Prenumeration och separatexemplar: Norstedts Juridik kundservice, 106 47 Stockholm Telefon, kundservice 08-657 95 00 E-post: order@forlagssystem.se Internet: www.nj.se/offentliga publikationer Best.nr 83324-1-129

text: Elanders Sverige AB, 2024


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet inköp i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet inköp finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Inköp

text: Inköp är en viktig funktion för företag, offentlig förvaltning och organisation. I handels- och tjänstesektorn sker inköp för det mesta i stora volymer och ibland över landsgränser. Ämnet behandlar arbete med planering och genomförande av upphandling, leverans och uppföljning av inköp.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet inköp ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att planera och utföra arbetsuppgifter inom inköp på ett rationellt och resurssnålt sätt och med minsta möjliga miljöpåverkan. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om flödet av varor från tillverkare till slutlig användare, där alla delar av distributionskedjan och logistiska samband samordnas till en helhet. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om förutsättningarna för internationell handel. Undervisningen ska dessutom leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda ekonomiska begrepp och göra ekonomiska beräkningar inom inköpsområdet. Genom praktiska övningar och ett undersökande arbetssätt ska eleverna ges möjlighet att utföra arbetsuppgifter inom inköp. Undervisningen ska lägga en grund för elevernas förmåga att yrkesmässigt och lösningsfokuserat utföra arbetsuppgifter. Eleverna ska dessutom ges möjlighet att reflektera över sina erfarenheter och dra lärdom av dem. På så sätt ska undervisningen stimulera elevernas kreativitet, innovationstänkande och lust att omsätta idéer i praktisk handling.

text: Undervisningen i ämnet inköp ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om inköp, en varas väg, olika led i försörjningskedjan samt om internationell handel. – Förmåga att utföra arbetsuppgifter på ett etiskt och hållbart sätt samt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom inköpsområdet. – Förmåga att utföra ekonomiska beräkningar inom inköpsområdet.

text: Nivåer i ämnet inköp

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: INKO1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet inköp på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: – Inköpsarbete och inköpsteknik i olika typer av företag. – Betydelsen av en inköpsprocess. – Varans väg från producent till konsument. – Introduktion till import, internationell handel och handelsregler, till exempel incoterms. – Leverantörsrelationer och hur leverantörer kan hittas och värderas. – Hur praktiskt inköpsarbete kan utföras i små och stora företag samt i import- och exportföretag. – Varuhantering, lagerkontroll och inventering. – Introduktion till förhandlingar och förhandlingsprocesser samt hållbart företagande och etiska regler i inköpsarbetet. – Hur ett sortiment sätts samman och värderas i olika typer av företag. – Lagar och andra bestämmelser inom inköpsområdet. – Beräkning av omsättningshastighet, buffertlager och beställningspunkt i inköpsarbetet. – Introduktion till prissättnings- och lönsamhetskalkyler, till exempel inköpspris, pålägg, marginal och moms. – Programvaror och programhantering, däribland kalkylprogram. – Investeringsbedömningar, till exempel genom pay-off-metoden.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: INKO2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet inköp på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Inköpsarbete och inköpsteknik samt betydelsen av en inköpsprocess, till exempel utifrån gällande regler i frihandelsavtal och tullsamarbeten. – Internationella handelsorganisationer och deras roll vid handel inom och utanför EU. – Hur leverantörer globalt kan hittas och värderas samt hur handelshinder kan uppstå. – Praktiskt inköpsarbete inom internationell handel, till exempel i importoch exportföretag. – Förhandlingar och förhandlingsprocesser samt hållbart företagande och etiska regler i inköpsarbetet. – Inköpsstrategier och sortimentsfrågor. – Lagar och andra bestämmelser inom inköpsområdet. – Kostnadsanalyser i inköpsarbetet. – Beräkningar av lagerkostnader. – Prissättnings- och lönsamhetsberäkningar, till exempel beräkningar av ingående varukostnader, pålägg, marginal och momssatser. – Programvaror och programhantering, däribland kalkylprogram. – Hur investeringar kan bedömas, till exempel utifrån hållbarhet och lönsamhetsaspekter.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om inköp, inköpsprocesser och en varas väg från producent till konsument. Eleven beskriver översiktligt förutsättningar för internationell handel. Eleven planerar och utför arbetsuppgifter inom inköp samt använder metoder som främjar yrkesetiskt och hållbart företagande på ett godtagbart sätt. Dessutom arbetar eleven i enlighet med lagar och andra bestämmelser. Eleven utför i huvudsak fungerande ekonomiska beräkningar inom inköpsområdet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om inköp, inköpsprocesser och en varas väg från producent till konsument. Eleven beskriver utförligt förutsättningar för internationell handel. Eleven planerar och utför arbetsuppgifter inom inköp samt använder metoder som främjar yrkesetiskt och hållbart företagande på ett gott sätt. Dessutom arbetar eleven i enlighet med lagar och andra bestämmelser. Eleven utför till stor del tydliga och korrekta ekonomiska beräkningar inom inköpsområdet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om inköp, inköpsprocesser och en varas väg från producent till konsument. Eleven beskriver utförligt och nyanserat förutsättningar för internationell handel. Eleven planerar och utför arbetsuppgifter inom inköp samt använder metoder som främjar yrkesetiskt och hållbart företagande på ett mycket gott sätt. Dessutom arbetar eleven i enlighet med lagar och andra bestämmelser. Eleven utför tydliga och korrekta ekonomiska beräkningar inom inköpsområdet.


text: Ämnesplanen för ämnet anatomi och fysiologi finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Anatomi och fysiologi

text: Ämnet anatomi och fysiologi har sin grund i anatomi, fysiologi, mikrobiologi och farmakologi. Ämnet behandlar människokroppens uppbyggnad och funktion, vanliga mikroorganismer och deras spridningsvägar samt läkemedel och läkemedelshantering.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet anatomi och fysiologi ska syfta till att eleverna utvecklar grundläggande kunskaper om människokroppens uppbyggnad och funktion samt om människans normala fysiska utveckling från befruktning till livets slut. Undervisningen ska också stimulera elevernas nyfikenhet och lust till fortsatt lärande inom området. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om medicinsk terminologi och förmåga att använda denna på olika sätt och i olika sammanhang. Eleverna ska dessutom ges möjlighet att utveckla kunskaper om vanliga mikroorganismer och hur de sprids samt hur smittspridning kan förhindras. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla grundläggande kunskaper om hur kroppens försvarssystem fungerar. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla de grundläggande kunskaper om läkemedel och deras användningsområden som behövs för att utföra enklare läkemedelsberäkningar och rimlighetsbedömningar av resultaten. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller läkemedel och läkemedelsanvändning. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att lösa problem, ta eget ansvar och samarbeta. Eleverna ska också ges möjlighet att reflektera över sina erfarenheter för att dra lärdom av dem.

text: Undervisningen i ämnet anatomi och fysiologi ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om människokroppens uppbyggnad, fysiska utveckling och funktion samt om relevant medicinsk terminologi. – Kunskaper om mikroorganismer och hur de sprids samt om smittförebyggande åtgärder och kroppens försvarssystem. – Kunskaper om användningsområden och administreringssätt för vanliga läkemedel samt om enklare läkemedelsberäkning. – Förmåga att arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller för läkemedelshantering.

text: Nivåer i ämnet anatomi och fysiologi

text: Nivå 1a1, 50 poäng. Betyg i anatomi och fysiologi som omfattar nivå 1a1 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg som omfattar nivå 1b.

text: Nivå 1a2, 50 poäng, som bygger på nivå 1a1. Betyg i anatomi och fysiologi som omfattar nivå 1a2 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg som omfattar nivå 1b. Nivå 1b, 100 poäng. Betyg i anatomi och fysiologi som omfattar nivå 1b kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg som omfattar nivå 1a1 eller 1a2.

text: Nivå 1a1, 50 poäng

text: Nivåkod: ANAT1A10X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet anatomi och fysiologi på nivå 1a1 ska behandla följande centrala innehåll: – Grundläggande om människokroppens uppbyggnad, funktion och fysiska utveckling. – Grundläggande medicinsk terminologi. – Vanliga mikroorganismer och hur de sprids samt åtgärder för att förebygga smitta. – Grundläggande om läkemedel och läkemedelshantering, däribland olika administreringssätt samt halveringstid, terapeutisk bredd och vanliga biverkningar. – Rimlighetsbedömningar vid läkemedelshantering. – Ansvarsfull antibiotikahantering. – Enkel läkemedelsberäkning. – Lagar och andra bestämmelser som gäller delegering av och personligt ansvar för läkemedelshantering.

text: Nivå 1a2, 50 poäng

text: Nivåkod: ANAT1A20X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet anatomi och fysiologi på nivå 1a2 ska behandla följande centrala innehåll: – Människokroppens uppbyggnad och funktion samt dess förmåga till ämnesomsättning, rörelse, retbarhet, skydd och försvar. – Kroppens vätske-, elektrolyt- och näringsbalans. – Människans utveckling från barn till äldre. – Den fysiologiska processen vid människans fortplantning, från befruktning till förlossning. – Medicinsk terminologi. – Kroppens försvarssystem mot mikroorganismer och virus. – Vanliga läkemedel, deras verkningssätt och användningsområden samt vilka biverkningar de kan ha. – Hur antibiotika fungerar. – Enklare läkemedelsberäkningar samt rimlighetsbedömningar av resultaten från beräkningarna. – Lagar och andra bestämmelser som gäller för läkemedelsanvändning. 3

text: Nivåkod: ANAT1B00X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet anatomi och fysiologi på nivå 1b ska behandla följande centrala innehåll: – Människokroppens uppbyggnad och funktion samt dess förmåga till ämnesomsättning, rörelse, retbarhet, skydd och försvar. – Kroppens vätske-, elektrolyt- och näringsbalans. – Människans utveckling från barn till äldre. – Den fysiologiska processen vid människans fortplantning, från befruktning till förlossning. – Medicinsk terminologi. – Vanliga mikroorganismer och hur de sprids, åtgärder för att förebygga smitta samt hur kroppens försvarssystem mot mikroorganismer och virus fungerar. – Vanliga läkemedel, deras verkningssätt och användningsområden samt vilka biverkningar de kan ha. – Hur antibiotika fungerar och vad som kännetecknar en ansvarsfull antibiotikaanvändning. – Läkemedels olika administreringssätt, halveringstid och terapeutisk bredd. – Enklare läkemedelsberäkningar samt rimlighetsbedömningar av resultaten från beräkningarna. – Lagar och andra bestämmelser som gäller för läkemedelsanvändning, däribland bestämmelser om delegering av och personligt ansvar för läkemedelshantering.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om hur människokroppen är uppbyggd, utvecklas och fungerar. Eleven använder med viss säkerhet medicinsk terminologi. Eleven ger exempel på vanliga mikroorganismer och redogör översiktligt för hur de sprids samt hur smitta kan förebyggas. Eleven beskriver översiktligt vanliga läkemedel och deras hantering, verkningssätt och biverkningar. Dessutom gör eleven rimlighetsbedömningar av resultat utifrån läkemedelsberäkningar med viss säkerhet. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller för användning och hantering av läkemedel.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om hur människokroppen är uppbyggd, utvecklas och fungerar. Eleven använder med säkerhet medicinsk terminologi. Eleven ger exempel på vanliga mikroorganismer och redogör utförligt för hur de sprids samt hur smitta kan förebyggas. Eleven beskriver utförligt vanliga läkemedel och deras hantering, verkningssätt och biverkningar. Dessutom gör eleven rimlighetsbedömningar av resultat utifrån läkemedelsberäkningar med säkerhet. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller för användning och hantering av läkemedel.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om hur människokroppen är uppbyggd, utvecklas och fungerar. Eleven använder med god säkerhet medicinsk terminologi. Eleven ger exempel på vanliga mikroorganismer och redogör utförligt och nyanserat för hur de sprids samt hur smitta kan förebyggas. Eleven beskriver utförligt och nyanserat vanliga läkemedel och deras hantering, verkningssätt och biverkningar. Dessutom gör eleven rimlighetsbedömningar av resultat utifrån läkemedelsberäkningar med god säkerhet. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller för användning och hantering av läkemedel.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet anatomi och fysiologi i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Anatomi och fysiologi

text: Ämnets syfte

text: Nivåer i ämnet anatomi och fysiologi

text: Nivå 1a1, 50 poäng

text: Nivåkod: ANAT1A10X

text: Centralt innehåll

text: Nivå 1a2, 50 poäng

text: Nivåkod: ANAT1A20X

text: Centralt innehåll

text: Nivåkod: ANAT1B00X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet anatomi och fysiologi på nivå 1b ska behandla följande centrala innehåll: – Människokroppens uppbyggnad och funktion samt dess förmåga till ämnesomsättning, rörelse, retbarhet, skydd och försvar. – Kroppens vätske-, elektrolyt- och näringsbalans. – Människans utveckling från barn till äldre. – Den fysiologiska processen vid människans fortplantning, från befruktning till förlossning. – Medicinsk terminologi. – Vanliga mikroorganismer och hur de sprids samt hur kroppens försvarssystem mot mikroorganismer och virus fungerar. – Vanliga läkemedel, deras verkningssätt och användningsområden samt vilka biverkningar de kan ha. – Hur antibiotika fungerar och vad som kännetecknar en ansvarsfull antibiotikaanvändning. – Läkemedels olika administreringssätt, halveringstid och terapeutisk bredd. – Enklare läkemedelsberäkningar samt rimlighetsbedömningar av resultaten från beräkningarna. – Lagar och andra bestämmelser som gäller för läkemedelsanvändning, däribland bestämmelser om delegering av och personligt ansvar för läkemedelshantering.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om hur människokroppen är uppbyggd, utvecklas och fungerar. Eleven använder med viss säkerhet medicinsk terminologi. Eleven ger exempel på vanliga mikroorganismer och redogör översiktligt för hur de sprids samt hur smitta kan förebyggas. Eleven beskriver översiktligt vanliga läkemedel och deras hantering, verkningssätt och biverkningar. Dessutom gör eleven rimlighetsbedömningar av resultat utifrån läkemedelsberäkningar med viss säkerhet. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller 4 för användning och hantering av läkemedel.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


text: Ämnesplanen för ämnet anläggningsförare finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Anläggningsförare

text: Ämnet anläggningsförare behandlar olika typer av jordförflyttande anläggningsmaskiner, deras utrustning och hur de hanteras samt körteknik, trafiksäkerhet och miljöpåverkan. Ämnet behandlar även olika typer av anläggningsarbeten, till exempel anläggning av husgrunder, tunnlar, vägar och trädgårdsanläggningar. Mark- och anläggningsarbeten utförs ofta som en del i en större helhet i byggprocessen. Därför är hänsynstagande till andra aktörer och övergripande planer en viktig del i arbetet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet anläggningsförare ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om arbetsprocesser och arbetsmetoder inom mark och anläggning. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta med och framföra olika mobila arbetsmaskiner samt att utföra service och underhåll på dessa. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika arbetsuppgifter som förekommer inom yrkesområdet mark och anläggning, däribland grundläggning, vägbyggnad, ledningsbyggnad och plattläggning. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hur modern maskinstyrning och navigationsutrustning används inom anläggning samt de arbetsmaskiner och verktyg som används vid anläggningsarbeten. Eleverna ska dessutom ges möjlighet att utveckla kunskaper om jord- och bergmaterials hållfasthet, packningsförmåga och dräneringsegenskaper. Genom att väcka elevernas nyfikenhet för olika arbetsområden inom mark och anläggning ska undervisningen bidra till elevernas möjlighet att själva forma sin framtid. Undervisningen ska dessutom ge eleverna möjlighet att utveckla kreativitet, problemlösnings- och initiativförmåga. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet samt förmåga att söka information i aktuella regelverk. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att tolka ritningar och följa instruktioner samt planera och organisera arbetsuppgifter. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar förmåga att välja och hantera material samt använda och vårda verktyg och maskiner. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta med hänsyn till ergonomi, hälsa och säkerhet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt som främjar en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling samt om branschens ansvar för hållbart byggande. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om yrkesrollen och om vikten av ansvarstagande på arbetsplatsen. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att förhålla sig kritiskt till attityder och värderingar på arbetsplatsen. Eleverna ska även ges rikligt med tillfällen att använda fackspråk. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera och samverka med såväl arbetskamrater som kunder på både svenska och engelska. Eleverna ska även

text: ges möjlighet att utveckla förmåga att föra värderande diskussioner om utförda arbeten utifrån såväl kvalitetskontroll som genomförande. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att dokumentera och kvalitetssäkra arbetet samt reflektera över hur arbetsprocessen har påverkat resultatet. I undervisningen ska teoretiska och praktiska kunskaper vävas samman till en helhet för eleverna. Undervisningen ska bedrivas med metoder, verktyg och maskiner som är tidsenliga och ergonomiskt anpassade samt organiseras så att eleverna får möjlighet att utföra sina uppgifter både individuellt och i samarbete med andra.

text: Undervisningen i ämnet anläggningsförare ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om arbetsprocesser och metoder inom mark och anläggning. – Förmåga att planera, utföra, dokumentera och utvärdera arbetsuppgifter med mobila arbetsmaskiner. – Förmåga att välja och hantera material samt använda och vårda verktyg och maskiner. – Förmåga att arbeta säkert i enlighet med lagar och bestämmelser inom yrkesområdet. – Förmåga att samverka och kommunicera samt använda fackspråk.

text: Nivåer i ämnet anläggningsförare

text: Nivå 1, 150 poäng. Nivå 2, 150 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 150 poäng

text: Nivåkod: ANLG1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet anläggningsförare på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Anläggningsprocessen

text: – Vanligt förekommande arbetsprocesser och arbetsmetoder med anläggningsfordon, däribland inom markanläggning, vägbyggnad, ledningsbyggnad och grundbyggnad. – Övergripande om rapporteringsrutiner vid hantering av förorenade markoch schaktmassor. – Övergripande om mobila arbetsmaskiner och transportfordons uppbyggnad och arbetssätt. Tiltrotatorers och olika redskaps användningsområden och begränsningar. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland

text: miljöbalken

text: och plan- och bygglagen. Bestämmelser om landskapsvård och marktäktsarbeten. – Övergripande om Trafikverkets kompetenskrav och AMA (Allmän material- och arbetsbeskrivning).

text: Planering och utförande

text: – Tolkning av ritningar, muntliga- och skriftliga arbetsbeskrivningar och utförandekrav. Användning av digitala bygghandlingar i byggprocessen. – Planering för att lösa arbetsuppgifter i enlighet med branschkrav. – Byggtekniska beräkningar, till exempel av volym, area och materialåtgång. – Terrass-, diknings- och släntningsarbeten samt underarbeten med parkoch grönytor. – Lastning, losstagning, krossning och sortering av material. – Körning och manövrering av hjullastare, grävmaskin eller grävlastare. Körning med maskin och vagn. – Åtgärder vid fastkörning, stjälpning, oljespill och släckning av brand. – Körning på ett trafiksäkert och miljövänligt sätt i olika trafikmiljöer. – Daglig tillsyn och åtgärder före och efter körning, däribland säkerhetskontroll. Service och fordonsunderhåll, däribland kontroll av slitage. – Problemlösning i samband med arbetsuppgifterna. – Dokumentation och egenkontroll före, under och efter utfört arbetet. – Värdering av utfört arbete och användning av utvärderingar i förbättringsarbete.

text: Hantering av material och utrustning

text: – Cirkulära arbetsmetoder, till exempel hur produkter och material används, återanvänds och återvinns i flera livscykler och på så sätt bidrar till att minska klimatutsläppen och uttaget av naturresurser. – Hantering och förvaring av drivmedel enligt anvisningar. – Val och användning av anläggningsmaterial för arbetsuppgiften utifrån materialens egenskaper, hållfasthet, packningsförmåga och dräneringsegenskaper. – Identifiering och hantering av förorenad mark. – Val, användning och vård av för arbetsuppgiften lämpliga verktyg, maskiner och tillsatsutrustningar, däribland analog och digital utrustning för mätning och avvägning. – Kontroller och handhavande samt service och underhåll enligt instruktionsbok för mobila arbetsmaskiner. Underhållets påverkan på säkerhet, prestanda, ekonomi och miljön.

text: Säkerhet

text: – Lagar och andra bestämmelser som gäller framförande av mobila arbetsmaskiner på väg, däribland bestämmelser om körning med vagn samt ålders- och utbildningskrav. – Bestämmelser om säkra lyft, arbete på väg och hantering av farligt gods. – Lagar och andra bestämmelser som gäller maskintransporter, däribland dispenser och krav för transport av maskin. – Faktorer som påverkar människans beteende i olika trafikmiljöer samt hur olika beteenden påverkar trafiksäkerheten. – Besiktningskrav för mobila arbetsmaskiner. – Förebyggande åtgärder vid schaktarbeten och påverkan av yttre miljöer vid anläggningsarbeten i närheten av vattentäkter.

text: – Riskbedömningar för att förebygga hälsorisker, stjälpning, olycksfall, brand eller skada i samband med arbetsmoment, däribland vid hantering av sprängt berg. – Användning av personlig skyddsutrustning och ergonomiska hjälpmedel. – Nödlägesrutiner vid krissituationer och olycksfall.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Fackspråk inom yrkesområdet och engelska fackuttryck för vanligt förekommande verktyg, maskiner och arbetsmoment. – Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland attityder och värderingar. – Samverkan och kommunikation på arbetsplatsen, däribland med ljudoch handsignalering.

text: Nivå 2, 150 poäng

text: Nivåkod: ANLG2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet anläggningsförare på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Anläggningsprocessen

text: – Vanligt förekommande arbetsprocesser och arbetsmetoder med anläggningsfordon inom mark och anläggning, däribland markförstärkande arbeten. – Övergripande om ballastens användningsområden och kvalitet, till exempel vid väg- och järnvägsbyggnad och i cement vid betongproduktion. – Övergripande om tillståndsprocesser för täktverksamhet och återställning av täktverksamhet samt om grundvattennivåns förhållande till schaktbotten. – Övergripande om olika arbetsområden för mobila arbetsmaskiner och transportfordon. – Tiltrotatorers och olika redskaps användningsområden och begränsningar. – Hur olika avtal styr rättigheter och skyldigheter på arbetsplatsen, till exempel ackordsräknings uppbyggnad och avläsning. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland

text: miljöbalken

text: , plan- och bygglagen och bestämmelser som gäller hantering av förorenade mark- och schaktmassor, landskapsvård och marktäktsarbeten.

text: Planering och utförande

text: – Informationssökning för bedömning av markförhållanden, till exempel utifrån ritningsunderlag och geotekniska underlag. – Tolkning av toleranskrav samt metoder för att identifiera felkällor. – Mätnings- och avvägningsteknik, däribland höjdsättning och lutningsberäkningar. – Planering för att lösa arbetsuppgifter i enlighet med branschkrav.

text: – Byggtekniska beräkningar, till exempel av volym, area och materialåtgång. – Arbetsmoment med markförlagda ledningar, däribland mottagning, förvaring, hantering, grävning efter utsättning och läggning av ledningar. – Schaktning, återfyllning och packningsarbeten, däribland arbete med husgrunder och avloppsanläggningar enligt gällande AMA (Allmän material- och arbetsbeskrivning). – Rivning och återanvändning av schaktmassor samt hantering av farligt avfall. – Användning av kommunikationsutrustning, grävsystem, maskinstyrningar och 3D-modeller inom anläggningsarbete, däribland GNSS (global navigation satellite systems). – Daglig tillsyn och åtgärder före och efter körning, däribland säkerhetskontroll. Service och fordonsunderhåll, däribland kontroll av slitage. – Körning och manövrering på ett trafiksäkert och miljövänligt sätt i olika trafikmiljöer. – Placering av band- och hjuldrivna grävmaskiner med hänsyn till vikt och markens geotekniska egenskaper. – Användning av körplåtar och stockmattor för ökad bärighet. – Problemlösning i samband med arbetsuppgifterna. – Dokumentation och egenkontroll före, under och efter utfört arbetet. – Värdering av utfört arbete och användning av utvärderingar i förbättringsarbete.

text: Hantering av material och utrustning

text: – Resursanvändande kopplat till arbetsuppgiften, däribland val och användning av material med hänsyn till kvalitet och kostnader samt hälsooch miljöaspekter. – Val och användning av ballast utifrån användningsområde och krav på kvalitet. – Val, användning och vård av för arbetsuppgiften lämpliga verktyg, maskiner och tillsatsutrustningar, däribland utrustningar för mätnings- och avvägningsteknik. – Användning av maskinstyrning, däribland terräng- och väglinjemodeller. – Lastsäkring i samband med transport och förflyttning av arbetsutrustning och byggmaterial.

text: Säkerhet

text: – Lagar och andra bestämmelser som gäller framförande av mobila arbetsmaskiner och transportfordon. – Faktorer som påverkar människans beteende i olika trafikmiljöer samt hur olika beteenden påverkar trafiksäkerheten. – Trafiksäkerhets- och miljökrav för mobila arbetsmaskiner. – Bestämmelser som reglerar brandfarliga arbeten. – Godsskyddande åtgärder i samband med transporter samt säkring av last. Laststorlek och viktfördelning för fordon. – Riskbedömningar för att förebygga stjälpning, olycksfall, brand eller skada i samband med arbetsmoment. – Användning av personlig skyddsutrustning och ergonomiska hjälpme- 6 del.

text: – Skydd och avstängning enligt trafikanordningsplan (TA-plan), däribland gällande behörighetskrav för trafikavstängningar och olika typer av förekommande avstängningsmaterial. – Nödlägesrutiner vid krissituationer och olycksfall.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Fackspråk på både svenska och engelska. – Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland bemötande och inkluderande arbetssätt. – Samverkan och kommunikation på arbetsplatsen samt med kund eller beställare, till exempel under renoverings- och ombyggnadsarbeten.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för arbetsprocesser och metoder inom mark och anläggning. Eleven planerar arbetsuppgifter med mobila arbetsmaskiner. Eleven utför med visst handlag arbetsuppgifterna och följer med viss säkerhet arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av godtagbar kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med visst handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med viss säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar översiktligt sina val av arbetsmetoder. Eleven samverkar och kommunicerar samt använder fackspråk med viss säkerhet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för arbetsprocesser och metoder inom mark och anläggning. Eleven planerar arbetsuppgifter med mobila arbetsmaskiner. Eleven utför med gott handlag arbetsuppgifterna och följer med säkerhet arbetsbeskriv-

text: ningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av god kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med gott handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar utförligt sina val av arbetsmetoder. Eleven samverkar och kommunicerar samt använder fackspråk med säkerhet.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för arbetsprocesser och metoder inom mark och anläggning. Eleven planerar arbetsuppgifter med mobila arbetsmaskiner. Eleven utför med mycket gott handlag arbetsuppgifterna och följer med god säkerhet arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av mycket god kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med mycket gott handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med god säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar utförligt och nyanserat sina val av arbetsmetoder. Eleven samverkar och kommunicerar samt använder fackspråk med god säkerhet.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet anläggningsförare i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Anläggningsförare

text: Ämnets syfte

text: Nivåer i ämnet anläggningsförare

text: Nivå 1, 150 poäng, som bygger på nivå 2 i ämnet bygg och anläggning. Nivå 2, 150 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 150 poäng

text: Nivåkod: ANLG1000X

text: Centralt innehåll

text: Anläggningsprocessen

text: miljöbalken

text: Planering och utförande

text: Hantering av material och utrustning

text: Säkerhet

text: Samverkan och kommunikation

text: Nivå 2, 150 poäng

text: Nivåkod: ANLG2000X

text: Centralt innehåll

text: Anläggningsprocessen

text: miljöbalken

text: Planering och utförande

text: Hantering av material och utrustning

text: Säkerhet

text: Samverkan och kommunikation

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


text: Ämnesplanen för ämnet bild finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Bild

text: Bilder och konstnärliga uttrycksformer kan inspirera till reflektion, kritiskt tänkande och ett demokratiskt deltagande. Ämnet behandlar tekniker och metoder för bild- och formskapande samt tolkning av bilder. I ämnet avses med bilder visuella två- eller tredimensionella framställningar som finns inom till exempel konst, formgivning och populärkultur.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet bild ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om och färdigheter i att skapa bilder och hur bilduttryck konstrueras, framställs och används för kommunikation. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om hur betydelse skapas i bilder samt färdigheter i analys och tolkning av egna och andras bilder. Undervisningen ska ge eleverna möjligheter att genom sina kunskaper om och färdigheter i bildämnen aktivt bidra till ett rikt kulturliv i samhället. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att planera, producera och redovisa bilder med olika verktyg, i olika material och för olika syften. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet, kreativitet och vilja att uttrycka sig samt ge eleverna möjlighet att utveckla innovativa lösningsstrategier, ett personligt uttryck och ett kritiskt förhållningssätt. Konst kan väcka både tankar och känslor och på olika sätt utmana och påverka människors föreställningar. Därför ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förståelse av konstens och konstnärens roll i vår samtid. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att ta ansvar för och driva sina egna arbetsprocesser. Genom att presentera sina arbeten i utställningar och samproduktioner med olika aktörer ska eleverna ges möjlighet att utveckla en bred förståelse av bildens språkliga funktioner och hur bilden kommunicerar. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området samt om teknik och miljömässig hållbarhet i samband med bildframställning. Den visuella gestaltningen ska omfatta en mångfald arbetsmetoder, så att eleverna får möjlighet att fördjupa sina erfarenheter och utveckla förmåga att uttrycka sig samt nå en hantverksskicklighet i några valda tekniker. Eleverna ska också ges möjlighet att utforska och bearbeta influenser från den visuella kulturen samt praktiskt experimentera och undersöka estetiska uttryck i samband med det egna skapandet. Undervisningen ska lämna utrymme för diskussion och reflektion över etiska frågor och olika handlingsalternativ i arbete med bild och form.

text: Undervisningen i ämnet bild ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Färdigheter i att framställa bilder och utforma bildspråkliga budskap med hjälp av olika material, tekniker och uttryckssätt. – Förmåga att arbeta metodiskt utifrån ett konstnärligt förhållningssätt.

text: – Förmåga att tolka, värdera och presentera olika typer av bilder och konstnärliga processer. – Kunskaper om bilders och visuella framställningars uttryck i olika genrer samt bildens funktion i samhället. – Kunskaper om arbetsmiljö och etiska förhållningssätt samt om lagar och andra bestämmelser inom bild- och formområdet.

text: Nivåer i ämnet bild

text: Nivå 1a1, 50 poäng. Betyg i bild som omfattar nivå 1a1 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg som omfattar nivå 1b. Nivå 1a2, 50 poäng, som bygger på nivå 1a1. Betyg i bild som omfattar nivå 1a2 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg som omfattar nivå 1b. Nivå 1b, 100 poäng. Betyg i bild som omfattar nivå 1b kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg som omfattar nivå 1a1 eller nivå 1a2. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1a2 eller nivå 1b. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1a1, 50 poäng

text: Nivåkod: BILD1A10X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet bild på nivå 1a1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Bildproduktion, kommunikation och skapandeprocess

text: – Två- och tredimensionell bildproduktion. – Färg- och formlära. – Utformning av egna bildspråkliga budskap anpassade efter syfte och mottagare. – Arbete efter givna ramar. – Metoder för produktion och visualisering av idéer, till exempel genom skissarbete, kollage och inspirerande förebilder.

text: Reflektion och tolkning

text: – Metoder för reflektion över samt dokumentation och presentation av arbetsprocessen. – Bildspråkliga begrepp för tolkning och analys, till exempel konnotation och denotation. – Några stilar och genrer inom bildkonst och vad som kännetecknar dessa.

text: Etik, lagar och bestämmelser

text: – Etiska resonemang i samband med skapande av bilder. – Lagar och andra bestämmelser om upphovsrätt. – Regler för hälsa, miljö och säkerhet vid arbete med olika material och tekniker.

text: Nivåkod: BILD1A20X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet bild på nivå 1a2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: – Två- och tredimensionell bildproduktion. – Praktiskt hantverk i några material och tekniker. – Hur bildens uttrycksmedel och kompositionstraditioner hänger samman med det färdiga bilduttrycket. – Bildens olika element. Skillnaden mellan två- och tredimensionalitet. – Problemlösning och konstnärliga processer i bild. – Arbete efter givna ramar. – Hur samtidskonst och populärkultur kan användas som inspiration till konstnärligt arbete.

text: Reflektion och tolkning

text: – Tolkning av bilders budskap i eget och andras bildarbete. – Olika bilders funktioner och användningsområden i samhället samt hur konst kan kommunicera känslor, tankar och värderingar.

text: Etik, lagar och bestämmelser

text: – Hur visuell konst behöver förhålla sig till diskrimineringsgrunderna och hur det kan prägla estetiska val. – Lagar och andra bestämmelser om upphovsrätt. – Den fysiska arbetsmiljön inom bildområdet. Regler för hälsa, miljö och säkerhet vid arbete med olika material och tekniker.

text: Nivå 1b, 100 poäng

text: Nivåkod: BILD1B00X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet bild på nivå 1b ska behandla följande centrala innehåll:

text: – Två- och tredimensionell bildproduktion. – Färg- och formlära och praktiskt hantverk i några material och tekniker. – Utformning av egna bildspråkliga budskap anpassade efter syfte och mottagare. – Hur bildens uttrycksmedel och kompositionstraditioner hänger samman med det färdiga bilduttrycket. – Bildens olika element. Skillnaden mellan två- och tredimensionalitet. – Problemlösning och konstnärliga processer i bild. – Arbete efter givna ramar. – Metoder för produktion och visualisering av idéer, till exempel genom skissarbete, kollage och inspirerande förebilder.

text: Reflektion och tolkning

text: – Metoder för reflektion över samt dokumentation och presentation av arbetsprocessen. – Bildspråkliga begrepp för tolkning och analys, till exempel konnotation och denotation. – Tolkning av bilders budskap i eget och andras bildarbete. – Några olika stilar och genrer inom bildkonst och vad som kännetecknar dessa. – Olika bilders funktioner och användningsområden samt hur konst kan kommunicera känslor, tankar och värderingar.

text: Etik, lagar och bestämmelser

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: BILD2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet bild på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: – Två- och tredimensionell bildproduktion med traditionella och nya metoder. Användningsområden och egenskaper hos olika material. – Hantverksskicklighet i någon teknik. Planering och utformning av egna bildspråkliga budskap. – Undersökande arbete och praktisk tillämpning av kunskaper om bildkommunikation för att nå önskat bilduttryck. – Hur bildens beståndsdelar samverkar och påverkar uttrycket. – Problemlösning och konstnärliga processer i bild. – Arbete efter givna ramar. – Metoder för nyskapande, till exempel kombination av oväntade uttryck. – Metoder för att driva, ta ansvar för och dokumentera den egna arbetsprocessen. – Förenkling och abstraktion i arbete med två- och tredimensionella uttryck.

text: Reflektion och tolkning

text: – Bildspråkliga begrepp för tolkning och analys. – Hur konstnärlig kvalitet är beroende av bildens sammanhang och syfte. – Skillnader och likheter mellan olika genrer inom bildkonst. – Hur sammanhanget påverkar bilden och hur bilder ges olika betydelser i olika sammanhang.

text: Etik, lagar och bestämmelser

text: – Etiska och estetiska val i samband med eget bildarbete, samt hur olika handlingsalternativ kan visa sig i estetiska sammanhang. – Lagar och andra bestämmelser om upphovsrätt och personlig integritet. – Yrkesrollen för bildskapare och fysisk arbetsmiljö. Regler för hälsa, miljö och säkerhet vid arbete med olika material och tekniker.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: BILD3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet bild på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: – Bildproduktion och träning i praktiskt hantverk med syfte att utforma egna bildspråkliga budskap och konstnärliga gestaltningar. – Hantverksskicklighet i några tekniker. – Experimenterande med material och tekniker samt komposition och andra konstnärliga principer för att nå önskat bilduttryck. – Problemlösning i bild med fokus på eget konstnärligt uttryck. – Arbete efter givna ramar. – Kombination av olika tekniker och erfarenheter för att skapa nya uttryck. Övning i att motivera de egna idéerna och valen. – Samtidskonst och populärkultur som inspiration till konstnärligt arbete.

text: Reflektion och tolkning

text: – Bildspråkliga begrepp för tolkning och analys. – Tolkning av bilders budskap utifrån olika perspektiv, till exempel genus, klass och etnicitet, och med hänsyn till sammanhang, syfte och avsändare. – Samtal och kritisk granskning av stilar och genrer inom bildkonst och vad som kännetecknar dessa. Hur olika bildgenrer ställer skilda krav på slutresultatet. – Konstuttryckens roll i samhället.

text: Etik, lagar och bestämmelser

text: – Problematiserande av bild utifrån olika etiska och estetiska val och hur de påverkar form och innehåll. Vad olika handlingsalternativ i estetiska sammanhang kan vara, beroende av situation. – Lagar och andra bestämmelser om upphovsrätt och personlig integritet samt vad som gäller i avtal mellan bildskapare och beställare. – Den fysiska arbetsmiljön inom bildområdet. Yrkesrollen för bildskapare. Regler för hälsa, miljö och säkerhet vid arbete med olika material och tekniker.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen

text: 6 (

text: ) följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en

text: sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven skapar bilder och bildspråkliga budskap med godtagbar konstnärlig kvalitet och använder med viss säkerhet olika material, tekniker och uttryckssätt. Eleven använder sig av utkast, skisser och försök samt löser enkla problem i bild. Eleven gör enkla tolkningar, värderingar och presentationer av bilder och konstnärliga processer. Eleven visar godtagbara kunskaper om olika bildgenrer och för enkla resonemang om bilders funktion och betydelser i olika sammanhang. Eleven visar godtagbara kunskaper om arbetsmiljö, etiska förhållningssätt samt lagar och andra bestämmelser inom bild- och formområdet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven skapar bilder och bildspråkliga budskap med god konstnärlig kvalitet och använder med säkerhet olika material, tekniker och uttryckssätt. Eleven använder sig av utkast, skisser och försök samt löser relativt komplexa problem i bild. Eleven gör utvecklade tolkningar, värderingar och presentationer av bilder och konstnärliga processer. Eleven visar goda kunskaper om olika bildgenrer och för utvecklade resonemang om bilders funktion och betydelser i olika sammanhang. Eleven visar goda kunskaper om arbetsmiljö, etiska förhållningssätt samt lagar och andra bestämmelser inom bild- och formområdet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven skapar bilder och bildspråkliga budskap med mycket god konstnärlig kvalitet och använder med god säkerhet olika material, tekniker och uttryckssätt. Eleven använder sig av utkast, skisser och försök samt löser komplexa problem i bild. Eleven gör välutvecklade tolkningar, värderingar och presentationer av bilder och konstnärliga processer. 7

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om olika bildgenrer och för utvecklade och nyanserade resonemang om bilders funktion och betydelser i olika sammanhang. Eleven visar mycket goda kunskaper om arbetsmiljö, etiska förhållningssätt samt lagar och andra bestämmelser inom bild- och formområdet.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet bild i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Bilaga

text: Bild

text: Ämnets syfte

text: Nivåer i ämnet bild

text: Nivå 1a1, 50 poäng. Betyg i bild som omfattar nivå 1a1 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg som omfattar nivå 1b. Nivå 1a2, 50 poäng, som bygger på nivå 1a1. Betyg i bild som omfattar nivå 1a2 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg som omfattar nivå 1b. Nivå 1b, 100 poäng. Betyg i bild som omfattar nivå 1b kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg som omfattar nivå 1a1 eller 1a2. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1a2 eller 1b. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1a1, 50 poäng

text: Nivåkod: BILD1A10X

text: Centralt innehåll

text: Reflektion och tolkning

text: Etik, lagar och bestämmelser

text: Nivåkod: BILD1A20X

text: Centralt innehåll

text: Reflektion och tolkning

text: Etik, lagar och bestämmelser

text: Nivå 1b, 100 poäng

text: Nivåkod: BILD1B00X

text: Centralt innehåll

text: Reflektion och tolkning

text: Etik, lagar och bestämmelser

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: BILD2000X

text: Centralt innehåll

text: Reflektion och tolkning

text: Etik, lagar och bestämmelser

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: BILD3000X

text: Centralt innehåll

text: Reflektion och tolkning

text: Etik, lagar och bestämmelser

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen

text: 6 (

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet biologi i gymnasieskolan och
inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet biologi finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Biologi

text: Biologi är ett naturvetenskapligt ämne som har sitt ursprung i människans nyfikenhet och behov av att förstå sig själv och sin omvärld. Det är till sin karaktär både undersökande och analytiskt. Biologin beskriver hur naturen är uppbyggd och fungerar på olika nivåer, från den enskilda molekylen till globala ekosystem. Kunskaper i biologi kan bidra till såväl nya läkemedel som ett hållbart samhälle.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet biologi ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om biologins begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder samt om biologiska samband i naturen och människokroppen. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar ett naturvetenskapligt perspektiv på omvärlden med evolutionsteorin som grund samt förståelse av vad som kan förklaras med naturvetenskap. Eleverna ska även ges möjlighet att lära sig att skilja mellan vetenskapliga och icke-vetenskapliga påståenden. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet, kreativitet och handlingsberedskap att påverka sitt liv och samhället. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att analysera biologiska frågeställningar och samband. Eleverna ska ges möjlighet att granska information och reflektera över frågor om hållbar utveckling, hälsa och biotekniska tillämpningar. På så sätt ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att göra välgrundade val och diskutera samhälleliga och etiska frågor utifrån en naturvetenskaplig utgångspunkt. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att kommunicera kunskaper, slutsatser och ställningstaganden på olika sätt med hjälp av biologins begrepp och uttrycksformer. Undervisningen ska behandla aktuell forskning och historisk utveckling inom biologin och eleverna ska få reflektera över biologins betydelse inom olika yrkesområden, för människors levnadsvillkor och för samhället i stort. Genom praktiskt arbete i fält och med laborationer ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att genomföra systematiska naturvetenskapliga undersökningar utifrån olika frågeställningar. På så sätt ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av naturvetenskapens karaktär och av hur naturvetenskaplig kunskap växer fram. I det praktiska arbetet ska eleverna få använda naturvetenskapliga metoder och olika typer av utrustning samt utveckla förmåga att arbeta på ett säkert sätt.

text: Undervisningen i ämnet biologi ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om biologins begrepp, modeller och teorier samt om biologiska samband på olika organisationsnivåer. – Förmåga att använda kunskaper i biologi för att analysera och tolka samband, granska information och kommunicera med ett naturvetenskapligt 2 språk.

text: – Förmåga att genomföra systematiska undersökningar med naturvetenskapliga arbetsmetoder. – Kunskaper om biologins betydelse för utveckling inom vetenskap och samhälle.

text: Nivåer i ämnet biologi

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper grundskolan ger eller motsvarande. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: BIOG1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet biologi på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Ekologi och evolution

text: – Olika ekosystems struktur, dynamik och bärkraft. Biologisk mångfald och ekosystemtjänster. – Naturvetenskapliga modeller för livets uppkomst samt evolutionens mekanismer för livets utveckling.

text: Cellbiologi och genetik

text: – Cellers och virus uppbyggnad och funktion. – Ärftlighetens mekanismer samt celldelning och mutationer. Genernas uttryck och koppling till organismens egenskaper. Proteinsyntes. – Gentekniska tillämpningar.

text: Fysiologi, anatomi och hälsa

text: – Några organsystem hos människan, till exempel respirations-, cirkulations- och matspjälkningssystemen samt evolutionär jämförelse med andra djur. Hälsa och sjukdom kopplat till olika organsystem. – Sexualitet och sexuell hälsa samt hur dessa kan kopplas till relationer, identitet och samtycke.

text: Biologin i omvärlden

text: – Biologins betydelse för vetenskap, individ och samhälle med exempel från historiska och aktuella händelser. – Frågor om etik och hållbar utveckling med koppling till biologi.

text: Biologins arbetsmetoder

text: – Fältstudier och laborationer. Insamling av data från observationer, mätningar, simuleringar och databaser. Formulering av frågeställningar samt planering, riskbedömning och utförande av systematiska undersökningar. Bearbetning av data samt beräkningar och värdering av metod och resultat. Redovisning med olika uttrycksformer. – Modeller som beskrivning av verkligheten. Modellers och teoriers giltighet samt det experimentella arbetets betydelse för deras utveckling över tid. 3

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: BIOG2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet biologi på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Ekologi och evolution

text: – Människans påverkan på lokala och globala ekosystem. – Evolutionär systematik och organismernas huvudgrupper. Växter, svampar och deras fysiologi och livscykler. – Djurs beteende och beteendets betydelse för överlevnad och reproduktiv framgång.

text: Cellbiologi och genetik

text: – Cellorganellers funktion samt cellers differentiering och kommunikation. – Fotosyntes, cellandning och transport över membran. – Bio- och gentekniska metoder samt deras användning inom olika områden.

text: Fysiologi, anatomi och hälsa

text: – Nerv- och hormonsystemen samt deras reglering av andra organ. – Immunsystemet, infektioner och smittspridning. – Fysisk och psykisk hälsa. Förebyggande åtgärder samt behandlingar vid ohälsa.

text: Biologin i omvärlden

text: Biologins arbetsmetoder

text: – Fältstudier och laborationer. Insamling av data från observationer, mätningar, simuleringar och databaser. Formulering av frågeställningar samt planering, riskbedömning och utförande av systematiska undersökningar. Bearbetning av data samt beräkningar och värdering av metod och resultat. Redovisning med olika uttrycksformer. – Modeller som beskrivning av verkligheten. Modellers och teoriers giltighet samt det experimentella arbetets betydelse för deras utveckling över tid. – Granskning av information och argumentation som rör biologi. Skillnader mellan vetenskapliga och icke-vetenskapliga påståenden.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen

text: 4 (

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om biologins begrepp, modeller och teorier och ger enkla förklaringar av biologiska samband. Eleven gör enkla analyser av biologiska frågeställningar och samband. Dessutom kommunicerar eleven i frågor som rör biologi med godtagbar naturvetenskaplig underbyggnad och med användning av ämnesspecifika begrepp och uttrycksformer. Eleven planerar och genomför naturvetenskapliga undersökningar på ett riskmedvetet och i huvudsak systematiskt sätt. Eleven redovisar sina undersökningar och för enkla resonemang om metod och resultat. Eleven för enkla resonemang om biologin som vetenskap och dess betydelse för människors levnadsvillkor och samhällsutvecklingen.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om biologins begrepp, modeller och teorier och ger utvecklade förklaringar av biologiska samband. Eleven gör utvecklade analyser av biologiska frågeställningar och samband. Dessutom kommunicerar eleven i frågor som rör biologi med god naturvetenskaplig underbyggnad och med användning av ämnesspecifika begrepp och uttrycksformer. Eleven planerar och genomför naturvetenskapliga undersökningar på ett riskmedvetet och systematiskt sätt. Eleven redovisar sina undersökningar och för utvecklade resonemang om metod och resultat. Eleven för utvecklade resonemang om biologin som vetenskap och dess betydelse för människors levnadsvillkor och samhällsutvecklingen.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om biologins begrepp, modeller och teorier och ger välutvecklade förklaringar av biologiska samband. Eleven gör välutvecklade analyser av biologiska frågeställningar och samband. Dessutom kommunicerar eleven i frågor som rör biologi med mycket god naturvetenskaplig underbyggnad och med användning av ämnesspecifika begrepp och uttrycksformer. 5

text: Eleven planerar och genomför naturvetenskapliga undersökningar på ett riskmedvetet, systematiskt och ändamålsenligt sätt. Eleven redovisar sina undersökningar och för välutvecklade resonemang om metod och resultat. Eleven för välutvecklade resonemang om biologin som vetenskap och dess betydelse för människors levnadsvillkor och samhällsutvecklingen.