title: SKSFS 2013 1 Skogsstyrelsens allmänna råd till 7 kap. 11 § miljöbalken (1998 808) och 6 § förordningen (1998 1252) om områdesskydd enl miljöbalken

text: Skogsstyrelsens författningssamling

text: ISSN 0347-5212

text: miljöbalken (1998:808)

text: och

text: 6 §

text: förordningen Utkom från trycket (

text: ) om områdesskydd enligt den 16 september 2013

text: miljöbalken

text: m.m;

text: beslutade den 13 augusti 2013.

text: Sakord: Naturvård

text: Inledning

text: Med allmänna råd avses sådana rekommendationer om tillämpningen av en författning som anger hur någon kan eller bör handla i ett visst hänseende. Allmänna råd är inte bindande för vare sig myndigheter eller enskilda. Dessa allmänna råd avser tillämpningen av de begrepp i

text: 7 kap. 11 § miljöbalken (1998:808)

text: 6 § förordningen (1998:1252)

text: om områdesskydd enligt

text: miljöbalken

text: m.m. och bilaga 2 till förordningen som anges i det följande.

text: Definitioner

text: Med små mark- eller vattenområden enligt

text: 7 kap. 11 § första stycket miljöbalken

text: bör avses områden som normalt inte överstiger 20 hektar. Rik förekomst bör innebära att företeelsen är karakteristisk för stora delar av området. Med påtagligt inslag bör avses att man inte behöver leta efter företeelsen. Stort inslag i delar av området kan väga upp brister i andra delar. Lydelsen ”ingen eller endast obetydlig avverkning har skett” bör avse enbart åtgärder som medfört en negativ påverkan på naturmiljön.

text: Verksamhet eller åtgärder som kan skada naturmiljön

text: Allmänna exempel på "verksamhet eller åtgärder" som enligt

text: 7 kap. 11 § andra stycket miljöbalken

text: kan skada naturmiljön är grävning, dikning, schaktning, utfyllning med eller tippning av avfall eller överskottsmassor samt anordnande av upplag. Skogliga exempel på "verksamhet eller åtgärder" som kan skada naturmiljön är föryngringsavverkning, gallring, röjning, plockhuggning, selektiv avverkning av de äldsta träden, upparbetning av vindfällda träd, avverkning av hamlade träd, uttag av bränd eller död ved, markberedning, plantering, sådd, byggande av skogsbilväg, körning med maskiner, gödsling, kalkning, dikning och dikesrensning.

text: Åtgärder som behövs för att vårda biotopskyddsområde

text: Med "åtgärder som behövs för att vårda biotopskyddsområde" enligt

text: 7 kap. 11 § tredje stycket miljöbalken

text: bör avses åtgärder för att förstärka eller bevara områdets naturvärden och biologiska mångfald. Behov av sådan vård finns särskilt för de kulturpräglade biotoperna.

text: Exempel på vårdåtgärder är selektivt uttag av uppväxande gran i lövbiotoper, avverkning av utländska trädarter, bränning, bete, slåtter, hamling, frihuggning av vårdträd och mycket gamla träd, återställande av öppna bryn och gläntor, igenläggning av diken, borttagande av avfall eller tippade överskottsmassor och andra upplag.

text: ”Särskilt skyddsvärda mark- eller vattenområden” enligt 6 § förordningen om områdesskydd enligt

text: miljöbalken

text: m.m. och bilaga 2 till förordningen bör motsvara någon av följande beskrivningar.

text: 1. Brandfält

text: Områden där skog brunnit och där det finns ett påtagligt inslag av levande eller döda trädstammar med tydliga brandskador. Träden har i huvudsak uppnått minst gallringsbara dimensioner före branden.

text: 2. Lövbrännor

text: Lövträdsrika områden där lövträden uppkommit genom naturlig föryngring efter brand. Träden har nått en höjd av minst 5 meter.

text: 3. Äldre naturskogsartade skogar

text: Äldre skogar som uppkommit genom naturlig föryngring. I områdena har ingen eller endast obetydlig avverkning skett under de senaste 30 åren eller så bedöms områdena ha varit kontinuerligt trädbevuxna i flera trädgenerationer. Där finns ett inslag av mycket gamla träd eller ett påtagligt inslag av död ved.

text: 4. Örtrika allundar

text: Aldominerade, lundartade skogar med ett fältskikt av örttyp. Alen har uppkommit genom naturlig föryngring på friska eller fuktiga marker inom eller i direkt anslutning till områden som bedöms ha varit kontinuerligt bevuxna med al i flera trädgenerationer.

text: 5. Ravinskogar

text: Skogar som uppkommit genom naturlig föryngring i djupt nedskurna dalar med beskuggade sidor, t.ex. bäckraviner, klyftdalar och kanjondalar. Dessa skogar kan utgöras av en dal- eller ravinsida. I områdena finns ofta ett påtagligt inslag av död ved. Där har ingen eller endast obetydlig avverkning skett under de senaste 30 åren eller så bedöms områdena ha varit kontinuerligt trädbevuxna i flera trädgenerationer.

text: 6. Mindre vattendrag och småvatten med omgivande mark

text: I mindre vattendrag är vattenfåran vid normala flöden vanligen mindre än 10 meter bred. Vattendraget är normalt vattenförande under hela året. Skogsbäckar och mindre åar eller delsträckor av sådana vattendrag är exempel på mindre vattendrag. Småvatten är normalt högst ett hektar stora med en permanent eller periodvis uppträdande vattenyta. Omgivande mark till mindre

text: vattendrag eller småvatten utgörs av det område som väsentligen påverkar naturvärdena i vattnet eller som är påverkat av närheten till vattnet.

text: 7. Örtrika sumpskogar

text: Skogar med ett fältskikt av örttyp där vatten normalt når upp till eller nästan upp till markytan. Skogarna har uppkommit genom naturlig föryngring inom eller i direkt anslutning till områden som bedöms ha varit kontinuerligt trädbevuxna i flera trädgenerationer.

text: 8. Äldre sandskogar

text: Äldre skogar som uppkommit genom naturlig föryngring på sedimentmarker med grus, sand eller mo. I områdena har ingen eller endast obetydlig avverkning skett under de senaste 30 åren eller så bedöms områdena ha varit kontinuerligt trädbevuxna i flera trädgenerationer. Där finns ofta ett inslag av mycket gamla träd.

text: 9. Äldre betespräglad skog

text: Tydligt betespräglade skogar med äldre, extensivt nyttjat barr-, löv- eller blandskogsbestånd som uppkommit genom naturlig föryngring. Områdena har under skogens uppväxt och mognad utan längre uppehåll betats åtminstone in på 1960-talet av hästar, nötkreatur, får eller getter.

text: 10. Kalkmarksskogar

text: Skogar som uppkommit genom naturlig föryngring på kalkrika marker inom områden som bedöms ha varit kontinuerligt trädbevuxna i flera trädgenerationer. Fältskiktet är ofta örtrikt.

text: 11. Rik- och kalkkärr

text: Kärr vars vegetation är tydligt påverkad av kalkrikt eller annat mineralrikt vatten.

text: 12. Alkärr

text: Aldominerade områden där vatten normalt når upp till eller över markytan. Alen har uppkommit genom naturlig föryngring inom eller i direkt anslutning till områden som bedöms ha varit kontinuerligt bevuxna med al i flera trädgenerationer.

text: 13. Hassellundar och hasselrika skogar

text: Lundar eller skogar med rik förekomst av hassel inom områden som bedöms ha varit kontinuerligt bevuxna med hassel under de senaste 100 åren.

text: 14. Källor med omgivande våtmarker

text: Områden där grundvatten koncentrerat strömmar ut och skapar våtmarker.

text: 15. Myrholmar

text: Av myr helt omgivna fastmarksområden med skog som uppkommit genom naturlig föryngring. I områdena har ingen eller endast obetydlig avverkning skett under de senaste 30 åren eller så bedöms områdena ha varit kontinuerligt trädbevuxna i flera trädgenerationer. Där finns ofta ett inslag av mycket gamla träd eller ett påtagligt inslag av död ved.

text: 16. Ras- eller bergbranter

text: Öppna eller trädbeskuggade ras-, block- eller bergbranter. I trädbeskuggade branter har ingen eller endast obetydlig avverkning skett under de senaste 30 åren eller så bedöms områdena ha varit kontinuerligt trädbevuxna i flera trädgenerationer.

text: 17. Mark med mycket gamla träd

text: Gran, tall, ek och bok är normalt mycket gamla träd när de uppnått en ålder som är minst dubbelt så hög som lägsta tillåtna ålder för föryngringsavverkning. Övriga trädslag bör normalt ha uppnått en ålder av minst 100 år. Med mark avses här det område som behövs för att bevara träden eller de trädanknutna arter som lever i marken, på träden eller i träden.

text: 18. Strand- eller svämskogar

text: Strand- eller svämskogar har uppkommit genom naturlig föryngring i anslutning till vatten. I områdena har ingen eller endast obetydlig avverkning skett under de senaste 30 åren eller så bedöms områdena ha varit kontinuerligt trädbevuxna i flera trädgenerationer.

text: 19. Strand- eller vattenmiljöer som hyser bestånd av hotade eller missgynnade arter eller som har en väsentlig betydelse för hotade eller missgynnade arters

text: fortlevnad

text: Strand- och vattenmiljöer som hyser bestånd av hotade eller missgynnade arter eller har väsentlig betydelse för hotade eller missgynnade arters överlevnad.

text: Dessa allmänna råd träder i kraft den 1 november 2013, då Skogsstyrelsens allmänna råd (

text: SKSFS 2000:1

text: och 2005:2) om biotopskyddsområden ska upphöra att gälla. I fråga om biotopskyddsbeslut som har fattats före ikraftträdandet gäller äldre allmänna råd.

text: MONIKA STRIDSMAN

text: Thomas Eriksson (Enheten för lag och områdeskydd)


fs: sksfs

publisher: Skogsstyrelsen

title: SKSFS 2013 2 Föreskrifter om ändring i Skogsstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (SKSFS 2011 7) till Skogsvårdslagen

text: 7 kap. Hänsyn till naturvården, kulturmiljövården och rennäringen

type: rubrik

text: Dessa föreskrifter om den hänsyn som ska tas till naturvårdens och kulturmiljövårdens intressen gäller vid all skötsel av skog på mark som omfattas av

text: skogsvårdslagen

type: stycke

type: paragraf

text: Har upphävts genom (

text: SKSFS 2013:2

text: Har upphävts genom (

text: SKSFS 2013:2

text: Vid all avverkning ska av hänsyn till arter, kulturmiljön och landskapsbilden buskar och enstaka träd, trädsamlingar och döda träd lämnas kvar.

text: Allmänna råd till 7 kap. 8 §

text: Exempel på träd, buskar och döda träd som bör lämnas kvar är;  äldre vindfällen, högstubbar och torrakor,  äldre träd invid ägogränser och myrstackar,  äldre lövträd i barrskog som t.ex. ek, bok, asp, sälg och björk,  hassel, lind, lönn, ask och alm  ovanliga träd och buskar, t.ex. idegran, lundalm, vresalm, getapel, tibast och hagtorn,  genetiskt märkliga träd, t.ex. ormgran och flikbladig björk,  levande eller döda träd, stubbar och lågor med öppna brandljud,  biologiskt värdefulla träd som kan utgöra livsmiljö eller boplats för skyddsvärda arter och med koppling till tidigare trädgeneration t. ex gamla tallar, granar, lövträd,

text:  bärande träd, vårdträd, kulturväxter som t.ex. träd och buskar till prydnad och hushållning samt träd som tidigare hamlats liksom äldre vidkroniga träd i igenvuxna kulturmarker,  träd med namn, tradition och/eller spår av äldre kultur, t.ex. träd med

text: ristningar eller barktäkt, samt

text: En viss andel av både gran- och tallstubbar samt samtliga stubbar av lövträd

text: bör lämnas vid stubbskörd

text: Framtida miljövärden kan utvecklas och främjas genom att koncentrera åtgärder som högkapning, stamläggning och ringbarkning samt genom att ställa träd gruppvis på utvalda utvecklings- eller hänsynsytor. När trädgrupper lämnas på hyggesytan bör de för att minska risken för stormfällning efter avverkning i möjligaste mån sparas intill stormkänsliga träd med höga värden. Inom områden som inte påverkats av kalavverkning och som därför varit kontinuerligt trädbevuxna under flera trädgenerationer bör buskar och träd eller trädsamlingar lämnas kvar på så sätt att den ekologiska kontinuiteten så långt som möjligt bevaras. Inom områden som har betydelse för landskapsbild, rekreation, friluftsliv och turism och inom områden som har estetiska värden bör träd eller trädsamlingar lämnas kvar så att dessa värden så långt som möjligt bevaras.

text: Allmänna råd till 7 kap. 17 §

text: Exempel på vad som kan vara hänsynskrävande biotoper i skogen är  örtrika områden längs dråg, bäckar, åar och andra vattendrag,  kärr och småvatten,  områden vid källor och källpåverkad mark,  strand- och sumpskogar med naturskogskaraktär,  äldre skog på uddar och mindre öar i hav, sjöar, vattendrag och myrmarker,  raviner, klyftor och blockmarker samt berg- och rasbranter,  äldre hällmarksskog,  äldre sandtallskogar med påtagligt inslag av mycket gamla träd,  naturskogsrester,  yngre brandfält,  äldre trädbestånd med påtagligt stor mängd hänglav eller död ved,  örtrika bestånd på kalkrika marker,  äldre hassellundar,  tidigare åkerholmar som ingår i skogsmark,  brynmiljöer i anslutning till öppen jordbruksmark,  äldre skogsbeten, samt  igenvuxna hagmarker och lövängar som varit trädbevuxna under flera trädgenerationer. Med kulturmiljö bör här avses en miljö som historiskt påverkats av människan. Kulturmiljön kan innefatta både enskilda objekt såväl som stora landskapsavsnitt och utgör en del av kulturarvet. Med kulturlämning bör här avses väl avgränsade lämningar efter människors verksamhet som tillkommit efter år 1850 och som inte bedöms som fornlämningar, vilka även benämns som övriga kulturhistoriska lämningar.

text: Exempel på vad som kan vara kulturmiljöer och kulturlämningar i skogen är  slåttermyrar och översilningsängar inklusive dämmen och kanaler,  husgrunder, övergivna torpställen med inägomark, förvildade trädgårdar och fäbodvallar,  röjningsrösen, stenmurar och äldre färdvägar, stigar med namn och tradition samt rösningar och ristningar,  kvarnar, sågar, smedjor och anordningar för flottning vid vattendrag,  kolningsanläggningar och tjärframställningsplatser, samt  kulturlämningar efter äldre tiders renskötsel. Träd som på grund av vidtagen skötsel av skog riskerar att falla och därmed orsaka skador bör tas bort från kulturlämningar såvida dessa träd inte har mycket höga naturvärden. Stubbskörd bör inte ske i och invid hänsynskrävande biotoper, kulturmiljöer och kulturlämningar.

text: För områden och kulturmiljöer (fornlämningar) som omfattas av

text: 7 kap.

text: miljöbalken (1998:808)

text: respektive

text: 2 kap.

text: kulturmiljölagen (1988:950)

text: gäller nämnda bestämmelser i stället för dessa föreskrifter.

text: Hänsyn till arter

text: Skador till följd av skogsbruksåtgärder ska förhindras eller begränsas i livsmiljöer och på substrat där det förekommer prioriterade fågelarter, vilka framgår av bilaga 4, samt arter markerade med N och n i bilaga 1 till

text: artskyddsförordningen (2007:845)

text: eller som betecknas som akut hotade, starkt hotade, sårbara eller nära hotade. I

text: artskyddsförordningen

text: finns regler om artskydd.

text: Allmänna råd till 7 kap. 19 §

text: Med skador bör här även avses avsiktligt dödande, störande, förstörande av ägg eller skadande eller förstörande av djurens fortplantningsområden eller viloplatser. Arter som omfattas av

text: artskyddsförordningen

text: eller som betecknas som akut hotade, starkt hotade, sårbara eller nära hotade förekommer ofta i hänsynskrävande biotoper, men också på lokaler som inte påtagligt avviker från omgivande skog, som exempelvis i ädellövskogar, låg- och högörtbarrskogar, kalkmarksskogar och sandbarrskogar. Information om vilka arter som kan vara akut hotade, starkt hotade, sårbara och nära hotade kan fås bl a från gällande rödlista . För däggdjur och fåglar infaller fortplantningstiden normalt under perioden den 1 mars–31 juli. För havsörn och kungsörn börjar den känsliga perioden redan omkring den 1 januari. I Västerbottens och Norrbottens län bör havsörn och kungsörn skyddas från störningar mellan den 1 februari och den 31 augusti. Bivråk bör anses störningskänslig till den 31 augusti i hela landet.

text: Skyddszoner med träd och buskar ska lämnas kvar vid skötsel av skog i sådan utsträckning som behövs av hänsyn till arter, vattenkvalitet, kulturmiljö, kulturlämningar och landskapsbild.

text: 1 Rödlistan arbetas fram av Artdatabanken, ca vart femte år, men beslutas av Naturvårdsverket.

text: Allmänna råd till 7 kap. 21 §

text: Exempel på miljöer som kan behöva skyddszoner är områden med

text: hänsynskrävande biotoper, kulturmiljöer och kulturlämningar. Utformning av skyddszoner med hänsyn till vattenkvalitet samt arter i och kring hav, sjöar, vattendrag, samt blöta marker, t.ex. våtmarker och myrar bör ske utifrån arters känslighet och behov samt mark- och vattenförhållanden. Detta kan t.ex. ske genom att vegetation lämnas för att bibehålla beskuggning och näringsupptag samt stabilisering av mark. Utformning av skyddszoner med hänsyn till rekreation och friluftsliv bör ske utifrån upplevelsevärden och med utgångspunkt från de aktiviteter som bedrivs. Utformning av skyddszoner med hänsyn till arter på fastmark, såsom t.ex. ravinmiljöer och risbon, bör ske utifrån arters eller miljöers egenskaper t.ex. genom att säkerställa beskuggning eller solinstrålning, samt att motverka kanteffekter. Utformning av skyddszoner med hänsyn till kulturmiljöer och kulturlämningar bör ske utifrån t.ex. kulturarvet och upplevelsevärdet. Detta kan t.ex. ske genom att körning, markberedning och plantering undviks. I anslutning till hav, sjöar, vattendrag och fuktiga miljöer samt kulturmiljöer jordbruksmark och bebyggelse kan utvecklande av miljövärden ske. Vid föryngringsavverkning mot vatten kan detta ske genom t.ex. att skyddszonen efter avverkning lämnas oplanterad alternativt planteras med trädslag som bevarar eller utvecklar natur- eller kulturmiljövärden. I samband med röjning kan det ske t.ex. genom att barrträd röjs bort för att gynna lövträd och buskar och i gallring kan det ske t.ex. genom luckhuggning för att gynna ett lövuppslag. Syftet bör vara att på sikt erhålla en olikåldrig flerskiktad zon mot vatten, med för växtplatsen lämplig artsammansättning. I anslutning till t.ex. kulturmiljöer, jordbruksmark eller bebyggelse kan det ske t.ex. genom plantering av för lokalen lämpliga trädslag, samt röjning och gallring för att öppna upp och släppa in ljus. Grova träd, lövträd, samt bärande träd och buskar bör gynnas.

text: När skogsgödsling utförs ska det ske så att skador förhindras eller begränsas.

text: Allmänna råd till 7 kap. 26 §

text: 1. Allmänt

text: Dessa allmänna råd bör tillämpas på konventionell användning av kvävegödselmedel. Med konventionell användning av kvävegödselmedel avses att:  det gödslade beståndet utgörs av frisk, välsluten, gallringsskog, äldre skog (ännu inte slutavverkningsmogen) eller slutavverkningsmogen skog,  maximalt 200 kg kväve i form av mineralgödselmedel tillförs vid ett och samma tillfälle,  det ska gå minst 8 år till omgödsling sker eller 10 år till föryngringsavverkning. Med kvävegödselmedel avses i dessa allmänna råd kalkammonsaltpeter, d.v.s. handelsgödselmedel som innehåller kväve, kalcium och magnesium och där kväve är det viktmässigt dominerande näringsämnet. Dessa allmänna råd bör även tillämpas vid användning av organiska kvävegödselmedel, vad avser maximala givor för kväve i skilda områden, samt

text: marker och områden som inte bör kvävegödslas. Andra restriktioner för användning av gödselmedel, t ex avseende innehåll av skadliga ämnen, behandlas inte i dessa allmänna råd. De begränsningar som anges i dessa allmänna råd gäller inte gödsling för forsknings- och försöksverksamhet eller för att förbättra marktillståndet efter

text: matjords- eller grustäkt

text: Nedanstående begränsningar bör iakttas för att minimera risken för att kvävegödsling ska bidra till:  försurning av vatten och mark,  kväveutlakning och kraftigt förhöjda halter av oorganiskt kväve i yt- och grundvatten,  en riskabelt stor uppbyggnad av markens kväveförråd,  utslagning eller störning av särskilt känsliga arter,  skador på forn- och kulturlämningar.

text: 2. Begränsningar i olika delar av landet

text: Inom område 1 bör skogsgödsling med kvävegödselmedel på fastmark inte ske.

text: Område 1 omfattar I, K, M och N län samt delar av F (Gislaved, Gnosjö, Jönköping, Mullsjö, Nässjö, Sävsjö, Vaggeryd och Värnamo kommun), G (Alvesta, Lessebo, Ljungby, Markaryd, Tingsryd, Växjö och Älmhult kommun), H (Borgholm, Emmaboda, Mörbylånga och Torsås kommun) och O län (Ale, Alingsås, Bollebygd, Borås, Essunga, Falköping, Färgelanda, Göteborg, Herrljunga, Härryda, Kungälv, Lerum, Lilla Edet, Lysekil, Mark, Munkedal, Mölndal, Orust, Partille, Sotenäs, Stenungsund, Strömstad, Svenljunga, Tanum, Tjörn, Tranemo, Trollhättan, Uddevalla, Ulricehamn, Vårgårda, Vänersborg och Öckerö kommun).

text: Inom område 2 bör skogsgödsling med kvävegödselmedel på fastmark inte ske. På marker där gran är det dominerande trädslaget och där grenar och toppar, inklusive barr, skördats eller planeras att skördas i samband med föryngringsavverkning, kan dock skogsgödsling ske med maximalt 150 kg kväve per hektar under en skogsgeneration.

text: Område 2 omfattar E län och delar av F (Aneby, Eksjö, Habo, Tranås och Vetlanda kommun), G (Uppvidinge kommun), H (Hultsfred, Högsby, Kalmar, Mönsterås, Nybro, Oskarshamn, Vimmerby och Västervik kommun) och O län (Bengtsfors, Dals-Ed, Grästorp, Gullspång, Götene, Hjo, Karlsborg, Lidköping, Mariestad, Mellerud, Skara, Skövde, Tibro, Tidaholm, Töreboda, Vara och Åmål kommun).

text: Inom område 3 bör skogsgödsling på fastmark inte utföras med mer än totalt 300 kg kväve per hektar under en skogsgeneration.

text: Område 3 omfattar AB, C, D, S, T, U, W och X län.

text: Inom område 4 bör skogsgödsling på fastmark inte utföras med mer än totalt 450 kg kväve per hektar under en skogsgeneration.

text: Område 4 omfattar AC, BD, Y och Z län.

text: Områdesindelning för begränsning av skogsgödsling

text: 2 1

text: 3. Marker som inte bör gödslas

text: Kvävegödsling av skogsmark bör ståndortsanpassas och inte utföras på följande marker:  marker med högre ståndortsindex än G 30,  brunjordar och övergångsjordar med skogstyperna högört och lågört,  marker med lägre ståndortsindex än T 16,  torvmarker  lavmarker,  grunda jordar som också är genomsläppliga,  marker med skenhälla,  fastmarker med välförmultnat kärrtorvlager,  utströmningsområden och blöta marker  hänsynskrävande biotoper,  kulturmiljöer och kulturlämningar, där kvävegödsling kan ha en negativ

text: påverkan på de värden som ska skyddas

text: Lavmarker är ståndorter där lavarna upptar mer än 25 % av bottenskiktet och innefattar markvegetationstyperna lavtyp och lavrik typ. Grunda jordar är marker med riklig hällförekomst eller med genomsnittligt jorddjup mindre än 25 cm. Med jorddjup avses här avstånd från markytan till berggrund. Till genomsläppliga jordar räknas sedimentjordar från grovsand och grövre marktextur samt sandig morän och grövre jordarter. Torvmark är jordar med minst 30 cm tjockt humusskikt.

text: 4. Områden inom vilka kvävegödsling inte bör ske samt skyddszoner till dessa Vid skogsgödsling bör gödselmedel inte spridas över de områden som anges i nedanstående tabell. Dessutom bör ogödslade skyddszoner lämnas mot sådana områden. Mindre avvikelser kan dock tolereras inom skyddszonen dock högst motsvarande 10 kg gödselmedel per hektar.

text: Gödselmedel bör inte spridas över Skyddszonens minsta bredd i meter

text: Sjö och vattendrag som är vattenförande året runt 25

text: Våtmarker med mycket höga eller höga natur- och kulturvärden 25 (motsvarande klass 1 och 2 i våtmarks- och sumpskogsinventeringen)

text: Formellt skyddad mark 25 Hänsynskrävande biotoper 25

text: Dessutom bör en gödslingsfri zon på 25 meter lämnas mot tomtmark och på 10 meter mot annans mark och väg. För vattendrag som inte är vattenförande året runt, samt vattenförande diken, bör gödsling utföras så att gödselmedel inte hamnar i vattendraget eller diket. Med formellt skyddad mark avses i dessa allmänna råd områden som omfattas av bestämmelserna i

text: 7 kap.

text: miljöbalken

text: (exempelvis naturreservat, biotopskydd och vattenskyddsområde) samt områden med naturvårdsavtal. Skogsgödsling inom eller i anslutning till Natura 2000 områden får inte – utan länsstyrelsens tillstånd – på ett betydande sätt påverka miljön inom det avgränsade området.

text: 5. Anpassning av spridningen inom heterogena områden

text: Vid spridning av gödselmedel över heterogena områden med partier som inte bör gödslas bör spridningsmetoderna anpassas så att spridning över sådana partier undviks.

text: 6. Tidpunkt för spridningen

text: Spridning av kvävegödselmedel bör inte ske:  då väderleksförhållanden i kombination med mark- och vattenförhållanden gör att risken bedöms vara stor för att tillfört kväve hamnar på olämplig plats,  på tjälad eller snötäckt mark,  vid snösmältning.

text: Skyddsdikning och rensning av diken ska avslutas innan de når sjöar och vattendrag eller åtgärder vidtas så att skadlig slamtransport förhindras.

text: Prioritering av hänsyn

text: En prioritering får endast göras om det inte är möjligt att inom intrångsbegränsningen ta all den hänsyn till naturvårdens och kulturmiljövårdens intressen som krävs under 7 kap. dessa föreskrifter. Vid förekomst av prioriterade fågelarter enligt bilaga 4 eller arter som är markerade med N eller n på bilaga 1 till

text: artskyddsförordningen (2007:845)

text: ska hänsynen anpassas till arternas särskilda behov. 2 3 För att bevara livsmiljöer, vilda djur, växter samt vilda fåglar och för att bibehålla eller förbättra vattenkvalitén i sjöar och vattendrag ska följande prioriteras.

text: Miljöbalken (1998:808)

text: och

text: skogsvårdslagen (1979:429)

text: Artskyddsförordningen (2007:845)

text: Miljöbalken (1998:808)

text: och förordning (

text: ) om förvaltning av kvalitén på vattenmiljön

text:  hänsynskrävande biotoper  gamla och/eller grova träd, äldre döda träd, samt äldre lövträd i barrdominerade bestånd  skyddszoner mot sjöar och vattendrag.

text: Om föreskrifterna inte har följts och detta medför skada ska följande åtgärder vidtas. 1. Kulturmiljöer och kulturlämningar som omfattas av

text: skogsvårdslagen

text: ska om möjligt återställas om körskador och spår efter markberedning uppstått. Kulturmiljöer och kulturlämningar ska rensas från täckande röjnings-, hyggesrensnings- och avverkningsrester, så att lämningarna är väl synliga vid kommande åtgärder. 2. Allmänt nyttjade stigar samt permanenta spår och leder ska lagas och rensas från röjnings-, hyggesrensnings- och avverkningsrester samt planterade plantor. 3. Vattendrag och diken ska rensas från röjnings-, hyggesrensnings- och avverkningsrester och deras naturliga lopp återställas efter körskada om återställandet inte innebär en ökad negativ påverkan på vattenkvaliteten. Diken ska rensas från virke som lagts i för överfart och felaktigt avslutade diken som orsakar skadlig slamtransport ska åtgärdas. 4. Barrträdsplantor som planterats ska tas bort från skyddszoner på nedlagd jordbruksmark. 5. Allvarliga körskador ska återställas om återställandet inte innebär en ökad negativ påverkan på vattenkvaliteten. Detsamma ska gälla andra skador på mark och vatten som innebär skadligt läckage av slam, näring eller tungmetaller till sjöar, vattendrag eller diken, till följd av skötsel av skog.

text: Denna författning träder i kraft den 1 mars 2014.

text: MONIKA STRIDSMAN

text: Gunilla Kock Hansson (Enheten för lag och områdesskydd)

text: Bilaga 4

text: Bilaga - 4 – Prioriterade fågelarter

text: Tabell 9. 7 kap. 19 och 33 a §§

text: Vetenskapligt namn Svenskt namn

text: Gavia stellata smålom Cygnus cygnus sångsvan Anser fabalis sädgås Anas acuta stjärtand Mergellus albellus salskrake

text: Pernis apivorus bivråk Milvus milvus röd glada Milvus migrans brun glada Haliaeetus albicilla havsörn Circus cyaneus blå kärrhök

text: Buteo lagopus fjällvråk Aquila chrysaetos kungsörn Pandion haliaetus fiskgjuse Falco peregrinus pilgrimsfalk Falco columbarius stenfalk

text: Tetrao urogallus tjäder Bonasa bonasia järpe Tetrao tetrix orre Grus grus trana Actitis hypoleucos drillsnäppa

text: Columba oenas skogsduva Cuculus canorus gök Surnia ulula hökuggla Glaucidium passerinum sparvuggla Strix nebulosa lappuggla

text: Strix uralensis slaguggla Asio flammeus jorduggla Aegolius funereus pärluggla Bubo bubo berguv Caprimulgus europaeus nattskärra

text: Apus apus tornsvala Jynx torquilla göktyta Picus canus gråspett Picus viridis gröngöling Dryocopus martius spillkråka

text: Vetenskapligt namn Svenskt namn

text: Dendrocopos leucotos vitryggig hackspett Dendrocopos minor mindre hackspett Picoides tridactylus tretåig hackspett Lullula arborea trädlärka Phylloscopus trochiloides lundsångare

text: Phylloscopus collybita abietinus nordlig gransångare Regulus ignicapillus brandkronad kungsfågel Ficedula parva mindre flugsnappare Ficedula albicollis halsbandsflugsnappare Poecile palustris entita

text: Poecile montanus talltita Poecile cinctus lappmes Oriolus oriolus sommargylling Lanius collurio törnskata Perisoreus infaustus lavskrika

text: Nucifraga caryocatactes nötkråka Serinus serinus gulhämpling Carpodacus erythrinus rosenfink Pinicola enucleator tallbit Emberiza pusilla dvärgsparv

text: Emberiza hortulana ortolansparv Emberiza rustica videsparv

type: kapitel

type: foreskrift


title: SKSFS 2013 3 Skogsstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om anmälningsskyldighet för samråd enligt 12 kap. 6 § miljöbalken om skogsbruksåtgärder

text: Enligt

text: 12 kap. 6 § miljöbalken

text: ska åtgärder och verksamheter som kan komma att väsentligt ändra naturmiljön anmälas för samråd. I 4-10 §§ i dessa föreskrifter anges åtgärder och verksamheter av olika slag som till sin natur är sådana att de riskerar att väsentligt ändra naturmiljön och därför alltid ska anmälas för samråd till Skogsstyrelsen. Anmälningsskyldigheten ska anses fullgjord om Skogsstyrelsen underrättats om åtgärden enligt gällande bestämmelser i skogsvårdslagstiftningen.

text: Allmänna råd till 1 § föreskrifterna

text: Utöver de åtgärder och verksamheter som ska anmälas enligt 1 § finns den grundläggande anmälningsskyldigheten för samråd enligt

text: 12 kap. 6 § miljöbalken

text: för de åtgärder och verksamheter som kan komma att väsentligt ändra naturmiljön. Detta innebär att även åtgärder som inte anges i föreskrifterna eller som i föreskrifterna anges som undantag, men som kan komma att väsentligt ändra naturmiljön omfattas av anmälningsplikt enligt

text: 12 kap. 6 § miljöbalken

text: Definitioner

text: I denna föreskrift avses med Nytt naturtillstånd, stadiet efter att diket successivt och under lång tid växt igen och förlorat sin vattenavledande förmåga samtidigt som flora och fauna eller naturmiljön i övrigt i omgivande skogsmark under tiden efter senaste dikningen förändrats och detta naturtillstånd skulle försvinna genom en rensning. Långtgående igenväxning, stadiet före ett nytt naturtillstånd inträder. Igenväxning är en kontinuerlig och svåravgränsad process. Svårbedömda igenväxningar på gränsen till nytt naturtillstånd, definieras som långtgående igenväxning. Konventionellt kvävegödselmedel, kalkammonsalpeter, dvs. handelsgödselmedel som innehåller kalcium och magnesium och där kväve är det viktmässigt dominerande näringsämnet. Skogsgödsling, spridning av gödselmedel av något slag som bedöms ge en produktionshöjande effekt.

text: Askåterföring, den näringskompensation som sker efter uttag av träddelar utöver stamvirke för att skador inte ska uppstå på skogsmarkens långsiktiga näringsbalans och buffringsförmåga mot försurning. Brukningsenhet, räknas den produktiva skogsmark inom en kommun som tillhör samma ägare. Skogsbilväg, väg huvudsakligen avsedd för skogsbrukets behov där virkestransport kan ske med lastbil. Traktorväg, iordningsställd väg av varaktig beskaffenhet huvudsakligen avsedd för skogsbrukets behov där virkestransporter kan ske med terränggående fordon, men inte lastbil. Basväg, väg som används i samband med avverkning på avverkningsytan och mellan avverkningsytan och avläggningsplats.

text: Allmänt om anmälans innehåll

text: Av anmälan ska, utöver vad som anges i

text: 8 § förordning (1998:904)

text: om anmälan för samråd, framgå vilka skyddsåtgärder som ska utföras, de begränsningar som ska iakttas och de försiktighetsmått i övrigt som behövs för att begränsa eller motverka att verksamheten eller åtgärden medför skada på naturmiljön. I 4-10 §§ dessa föreskrifter finns ytterligare bestämmelser angående vad anmälan om samråd för respektive åtgärd ska innehålla. Av den karta som ska åtfölja anmälan ska framgå verksamhetens eller åtgärdens geografiska placering och avgränsning. Anmälan enligt

text: 14 § skogsvårdslagen

text: ska för samråd enligt

text: 12 kap. 6 § miljöbalken

text: i följande fall kompletteras med de uppgifter som anges i dessa föreskrifter.  Annan avverkning, som omfattar minst 0,5 ha, än sådan röjning och gallring som främjar skogens utveckling i skogsområden med mycket stor betydelse för skogens flora och fauna.

text:  Stubbskörd i anslutning till sjö, vattendrag eller hänsynskrävande biotoper. Stubbskörd på fuktig eller blöt mark och på finkornsrika marker i sluttande terräng.

text:  Avverkning som omfattar 0,5 ha eller mer och som görs inför anläggning av sådan skogsbilväg och traktorväg som omfattas av 9 § dessa föreskrifter.

text: Skogsbruksåtgärder i områden med mycket stor betydelse för flora och fauna.

text: Skogsbruksåtgärder i ett skogsområde som från en samlad bedömning av biotopens struktur, artinnehåll, historik och fysiska miljö har mycket höga naturvärden och har mycket stor betydelse för skogens flora och fauna och utgör eller kan förväntas utgöra livsmiljö för akut hotade, starkt hotade, sårbara eller nära hotade arter ska anmälas för samråd. Förutom de krav som finns i de allmänna bestämmelserna i 3 § ska anmälan innehålla uppgifter om hur stor areal som berörs av åtgärden

text: Allmänna råd till 4 § föreskrifterna

text: Kriterierna för den typ av skogsområde som omfattas av föreskriften motsvarar de för nyckelbiotoper. Skogsområdet behöver dock inte vara registrerat som nyckelbiotop av myndighet för att omfattas av föreskriften. Information om vilka arter som kan vara akut hotade, starkt hotade, sårbara och nära hotade kan fås bl.a. från gällande rödlista.

text: Dikesrensning

text: Dikesrensning som kan ha en tydlig negativ påverkan på sjöar och vattendrag eller som utförs i eller i anslutning till områden med höga naturvärden eller rensning av diken med inslag av långtgående igenväxning men där ett nytt naturtillstånd ännu inte har inträtt ska anmälas för samråd. Exempel på anmälningspliktig dikesrensning är:

text:  Rensning av diken som direkt mynnar ut i sjöar eller vattendrag.

text:  Rensning av diken där risken för transport av partiklar till sjöar och vattendrag är uppenbar, exempelvis på objekt med hög andel lätteroderade jordar eller hög andel torvmark.

text:  Rensning av diken som direkt berör eller ligger i anslutning till ett sådant skogsområde som omfattas av 4 § föreskrifterna.

text:  Rensning av diken i eller i anslutning till värdefulla våtmarksmiljöer där naturvärdena är beroende av de hydrologiska förhållandena.

text: Den sammanlagda längden på de diken som ska rensas ska anges. Av anmälan ska framgå var dikessystemet mynnar ut och hur dikesrensningen avses att utföras. Alla de diken som ska rensas ska anges på den karta som ska åtfölja anmälan.

text: Skogsgödsling

text: Maskinell skogsgödsling ska anmälas för samråd. Anmälan ska göras kommunvis för respektive brukningsenhet. I anmälan ska anges tidpunkt för åtgärden, areal som ska skogsgödslas, typ av gödselmedel, spridningsmetod, givan av gödsel per hektar samt vid kvävegödsling givan av kväve per hektar som ska spridas. Av anmälan ska framgå vilka skyddszoner som ska tillämpas. Vidare ska av kartan framgå de bestånd som ska gödslas samt lagringsplatser för gödselmedel. Förutom i de fall konventionellt kvävegödselmedel används, ska analysprotokoll från ett ackrediterat laboratorium eller motsvarande bifogas. Analysprotokollet ska innehålla en ämnesförteckning.

text: Askåterföring

text: Maskinell återföring av aska ska anmälas för samråd. Anmälan ska göras kommunvis för respektive brukningsenhet. I anmälan ska anges tidpunkt för åtgärden, areal som ska askåterföras och mängd aska i ton

text: TS/ha. Ett analysprotokoll för aktuell aska från ett ackrediterat laboratorium eller motsvarande ska bifogas. Analysprotokollet ska innehålla en ämnesförteckning. Av anmälan ska framgå vilka skyddszoner som ska tillämpas. Av kartan ska framgå de bestånd där aska ska spridas samt lagringsplatser för askan.

text: Stubbskörd

text: Stubbskörd i anslutning till sjö, vattendrag eller hänsynskrävande biotoper ska anmälas för samråd. Detsamma gäller stubbskörd på fuktig eller blöt mark och på finkornsrika marker i sluttande terräng. I anmälan ska anges skyddszoner och vilka ytor på anmälda objekt som i förekommande fall inte ska stubbskördas.

text: Anläggande av skogsbilväg och traktorväg

text: Anläggande av skogsbilväg och sådan traktorväg som medför grävning och schaktning i större omfattning ska anmälas för samråd. Anmälningsplikten gäller inte upprustning av gammal traktorväg, skogsbilväg kortare än ca 300 meter och iordningsställande av vändplan. Även dessa åtgärder och verksamheter omfattas dock av bestämmelserna om anmälan för samråd där naturmiljön är särskilt känslig eller om åtgärden berör ett vattendrag. Av anmälan och kartan som åtföljer anmälan ska framgå längden på vägen, hur vägen ska anläggas vid våtmarkspassager samt hur överfarter över vattendrag och diken ska göras då sådana är aktuella.

text: Anläggande av basvägar

text: Anläggande av basväg som passerar över värdefulla våtmarker och värdefulla vattendrag ska anmälas för samråd. Anmälningsskyldigheten omfattar inte vinterbasvägar. Av anmälan och kartan som åtföljer anmälan ska framgå basvägens sträckning och hur överfarter över våtmarker eller vattendrag ska göras i de fall sådana är aktuella.

text: Allmänna råd till 10 § föreskrifterna

text: Med värdefulla våtmarker bör avses de våtmarker som är klassade som klass 1 eller 2 i länsstyrelsens våtmarksinventering och som finns registrerade i Länsstyrelsens GIS-portal, sumpskogar som är klassade som 1 eller 2 i Skogsstyrelsens sumpskogsinventering och som finns registrerade i Skogens pärlor Även andra våtmarker med motsvarande värden bör omfattas. Begränsningen i våtmarksinventeringen är 50 ha i norra Sverige och 10 ha i södra Sverige vilket gör att det kan finnas andra värdefulla våtmarker än de som finns i våtmarksinventeringen. Med värdefulla vattendrag bör avses de vattendrag som är utpekade av länsstyrelserna och registrerade hos dem.

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2014

text: MONIKA STRIDSMAN NILS CARLBORG


title: SKSFS 2014 1 Föreskrifter om ändring i Skogsstyrelsens föreskrifter (SKSFS 2011 7) och allmänna råd till SvL

text: 6 kap.

text: Åtgärder ska, enligt vad som anges nedan, vidtas för bekämpning av granbarkborre inom  Skåne län: Bromölla, Båstads, Eslövs, Hässleholms, Hörby, Höör, Klippans, Kristianstads, Osby, Perstorps, Svalövs, Åstorps, Ängelholms, Örkelljunga och Östra Göinge kommuner,  Blekinge län: samtliga kommuner,  Hallands län: samtliga kommuner,  Kronobergs län: samtliga kommuner,  Kalmar län: Emmaboda, Nybro och Torsås kommuner,  Jönköpings län: den del av länet som ligger söder om riksväg 40,  Västra Götalands län: den del av länet som ligger söder om riksväg 40,  Gävleborgs län: Nordanstigs, Hudiksvalls, Ljusdals, Bollnäs, Ovanåkers och Söderhamns kommuner,  Västernorrlands län: Härnösands, Kramfors, Sollefteå, Sundsvalls, Timrå och Ånge kommuner,  Jämtlands län: Östersunds, Bräcke och Ragunda kommuner, de delar av Bergs och Härjedalens kommuner som ligger öster om väg E 45, Ströms, Alanäs, Gåxsjö, Hammerdals, Fjällsjö, Bodums och Tåsjö församlingar inom Strömsunds kommun.

text: MONIKA STRIDSMAN

text: Jörgen Ringagård (Enheten för lag och områdesskydd)

text: Senaste lydelse 2012:2


title: SKSFS 2014 10 Föreskrifter om upphävande av Skogsstyrelsens föreskrifter (SKSFS 2008 6) om stöd för att öka arealen ädellövskog.

text: De upphävda föreskrifterna gäller fortfarande för stöd som beviljats före utgången av december månad 2013.

text: MONIKA STRIDSMAN

text: Göran Öster (Lag och områdesskydd)


title: SKSFS 2014 11  Skogsstyrelsens föreskrifter om virkesmätning

text: Grundläggande bestämmelser om virkesmätning finns i lagen (

text: ) om virkesmätning och förordningen (

text: ) om virkesmätning.

text: 2 §

text: Med småskalig förädling avses verksamhet som förbrukar mindre än 2 000 kubikmeter fast mått virke per år. Med småskalig energiproduktion avses verksamhet som förbrukar mindre än 2 000 kubikmeter fast mått virke eller mindre än 4 000 megawattimmar virke i tillförd energi per år.

text: 3 §

text: Vissa begrepp som används inom virkesmätning definieras i bilaga 1.

text: Identifiering av virkespartier

text: Ett virkesparti ska kunna identifieras.

text: Skador vid mätningen

text: Virket ska mätas i befintligt skick, om inte annat avtalats mellan virkessäljaren och virkesköparen. Från skador som uppkommit på virket till följd av virkesmätningen ska dock bortses.

text: Virkets kvantitet

text: Med virkets kvantitet avses virkets stycketal, volym, massa eller energiinnehåll.

text: Anmälan till kommissionen har gjorts enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster.

text: Anmälningsskyldighet och uppgifter om den bedrivna verksamheten

text: Den som utför virkesmätning ska innan verksamheten inleds samt senast den 1 mars varje år lämna uppgifter till Skogsstyrelsen om:

text: 1. namn, adress, e-postadress och telefonnummer, 2. organisationsnummer eller personnummer, 3. namn på kontaktpersoner samt 4. kvantiteter som mätts under föregående år respektive beräknas bli mätta under innevarande år.

text: Vid särskilda förhållanden får Skogsstyrelsen begära att nämnda uppgifter också ska lämnas vid annan tidpunkt.

text: Egenskapsklasser

text: Med egenskapsklasser avses i dessa föreskrifter en indelning av virke i följande klasser:

text: 1. Virke som har de egenskaper som virkessäljaren och virkesköparen avtalat. 2. Virke som inte har de egenskaper som virkessäljaren och virkesköparen avtalat.

text: Om virkessäljaren och virkesköparen har avtalat om en ytterligare indelning i klasser med de egenskaper som avses i första stycket första punkten ska dessa klasser också utgöra egenskapsklasser.

text: Virke som inte har avtalade egenskaper

text: Om en virkessäljare och virkesköpare har avtalat om att virket ska ha vissa egenskaper för att virkesmätningen ska fullgöras och mätningen avbryts därför att detta krav inte är uppfyllt, ska det registreras på vilket sätt kravet inte är uppfyllt. Vidare ska kvantiteten på virket som inte uppfyller kravet bestämmas och registreras, om inte säljaren och köparen har avtalat något annat.

text: Mätmetoder, mätutrustning, mätförhållanden

text: Endast mätmetoder och mätutrustning som genom dokumenterade forskningsresultat, dokumenterade prov i praktisk skala eller dokumenterad erfarenhet visat sig ge tillfredsställande resultat får användas. Mätmetoden innefattar eventuella omvandlingstal. De mätresultat som produceras med mätutrustning ska vara spårbara till svensk eller internationell mätnormal. Virkesmätning får endast utföras av den som har erforderlig kompetens. Om förhållandena inte medger omsorgsfull mätning, får mätningen inte utföras.

text: Avrundning

text: Vid avrundning av tal ska Svensk standard SS 01 4141, eller en metod som garanterar motsvarande funktionalitet som Svensk standard SS 01 4141, tillämpas.

text: Registrering

text: Uppgifter som behövs för att bestämma kvantiteten virke ska registreras med uppdelning på egenskapsklasser. Använd mätmetod inklusive eventuella omvandlingstal och tillämpat noggrannhetskrav ska registreras. Utförs virkesmätningen i form av stickprovsmätning ska urvalsförfarande, stickprovsintensitet och skattningsförfarande också registreras.

text: Uppgifter om förrättningsman, mätlag, maskinlag, för mätningen ansvarig fysisk eller juridisk person, datum och plats för mätningen samt uppgifter om virkessäljaren och virkesköparen ska registreras. Vid mätning med avverkningsmaskin ska första och sista datum för maskinmätningen registreras. Platsen för mätning med avverkningsmaskin ska registreras i form av koordinater för bestånd eller avlägg. De registrerade uppgifterna enligt denna paragraf samt registrerade uppgifter enligt 9 och 12 §§ ska förvaras på ett betryggande sätt och hållas tillgängliga för virkessäljaren, virkesköparen och Skogsstyrelsen i minst två år efter det att virkespartiets mätbesked lämnats ut till virkessäljaren och virkesköparen.

text: Noggrannhet och systematiska fel

text: Vid virkesmätning får endast obetydliga systematiska fel förekomma.

text: Den bestämda virkesvolymen för ett virkesparti med större fastvolym än 10 m får avvika från partiets volym med högst det procenttal som anges i bilaga 2. För ett virkesparti som väger mer än 10 ton får virkespartiets bestämda massa avvika från partiets vikt med högst det procenttal som anges i bilaga 2. För ett virkesparti får partiets bestämda stycketal avvika från partiets stycketal med högst det procenttal som anges i bilaga 2. För ett virkesparti får partiets bestämda energiinnehåll avvika från partiets energiinnehåll med högst det procenttal som anges i bilaga 2.

text: Egenkontroll av noggrannhet och mätutrustning

text: Den som utför virkesmätning ska vid användning kontrollera mätnoggrannheten för mätutrustning. Handredskap utan elektronik ska kontrolleras årligen eller vid behov oftare. Annan mätutrustning ska kontrolleras dagligen eller vid behov oftare. Uppgifter om datum, förrättningsman som utfört kontrollen och kontrollresultaten ska registreras. Uppgifterna ska förvaras på ett betryggande sätt och hållas tillgängliga för Skogsstyrelsen i minst två år efter kontrollen.

text: Den som utför virkesmätning ska systematiskt och ändamålsenligt kontrollera hur väl kraven i 14 och 15 §§ uppfylls, samt eventuell indelning i egenskapsklasser enligt 8 §. De uppgifter som ligger till grund för kontrollresultatet ska registreras. Uppgifterna ska förvaras på ett betryggande sätt och hållas tillgängliga för Skogsstyrelsen i minst två år efter kontrollen.

text: Mätbesked

text: Den som utfört virkesmätningen ska lämna mätbesked till virkessäljaren och virkesköparen inom skälig tid efter mätningen av virkespartiet avslutats, om inte säljaren och köparen har avtalat något annat. Uppgifterna på mätbeskedet ska förvaras på ett betryggande sätt och hållas tillgängliga för Skogsstyrelsen i minst två år efter att mätbeskedet lämnats ut till virkessäljaren och virkesköparen.

text: Ett mätbesked ska innehålla uppgifter om:

text:  virkets kvantitet med uppdelning på egenskapsklasser  det som registrerats enligt 9 §  den som utfört virkesmätningen,  datum och plats för virkesmätningen,  uppgifter som identifierar virkespartiet  vilken mätmetod inklusive information om eventuella omvandlingstal som tillämpats och  virkessäljaren och virkesköparen.

text: För sågtimmer får egenskapsklasser som skiljer sig åt i fråga om egenskaperna stockdiameter och stocklängd redovisas sammanslagna i mätbeskedet, om virkessäljaren och virkesköparen har avtalat det.

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl, får Skogsstyrelsen medge undantag från bestämmelserna i 2-19 §§.

text: Ikraftträdande

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 mars 2015. Genom dessa föreskrifter upphävs Skogsstyrelsens föreskrifter (

text: SKSFS 1999:1

text: ) om virkesmätning och Skogsstyrelsens föreskrifter (

text: SKSFS 2001:2

text: ) om ändring i Skogsstyrelsens föreskrifter (

text: ) om virkesmätning.

text: MONIKA STRIDSMAN

text: Christoffer Andersson (Enheten för policy och analys)

text: Bilaga 1

text: Definitioner

text: Följande förteckning innehåller definitioner av begrepp som används i dessa föreskrifter. Egenskapsklass: Se 8 §. Fastvolym: Virkesvolym i vilken eventuellt mellanrum mellan virkets bitar inte är inkluderad. Eventuella rotben på stam eller stock ingår. I virkestraves fastvolym inräknas eventuella underlagsstockars volym. Fastvolymprocent: Sammanlagd fastvolym hos virke i virkestrave, virkesskäppa eller hög i procent av skrymvolymen. Formutjämnad fastvolym: Fastvolym för hel stam eller stock då avdrag för eventuella utbuktningar gjorts. Fysikalisk fastvolym: Fastvolym för stam, stock eller på annat sätt sönderdelat virke då inget avdrag för eventuella utbuktningar och inget tillägg för eventuella inbuktningar gjorts. Mätbesked: Handling som för virkessäljare och virkesköpare redovisar resultat av utförd mätning m.m. I 19 § är angivet vad ett mätbesked minst ska innehålla. Mätmetod: Vald metod för mätningen inklusive eventuella omvandlingstal för fastställande av kvantitet. Se 10 §. Omvandlingstal Tal för att konvertera mellan olika måttenheter och storheter. Skrymvolym: Virkesvolym i vilken eventuellt mellanrum mellan virkets bitar är inkluderat. Skäppmätning: Metod för bestämning av virkets skrymvolym i en virkesskäppa. Stjälpt volym: Skrymvolym av virke i virkesskäppa eller hög. Stockdiameter: Den diameter hos stamtvärsnitt som svarar mot tvärsnittets area. Stocklängd: Kortaste avståndet mellan stocks båda ändcentra. Toppcylindervolym: Volym hos stock beräknad som produkt av stockens tvärsnittsarea baserad på stockens toppdiameter och stocklängd. Toppdiameter: Stockdiameter i stocks toppända. Det är vanligt att måttet bestäms 10 cm från toppändan. Topprotmätning: Metod för bestämning av stocks fastvolym genom mätning av toppdiameter, stockdiameter i stockens rotända och stocklängd. Torrhalt: Kvot mellan massa av torrsubstans och rå massa. Torrsubstans: Material exklusive vatten. Massan av torrsubstans kan bestämmas efter torkning i en ventilerad ugn vid 105˚± 2˚ tills massan är konstant.

text: Torrvikt: Produkten av rå massa och torrhalt. Travmätning: Metod för bestämning av virkestraves travvolym eller fastvolym. Travvolym: Virkestraves skrymvolym. Virke: Med virke avses stam, stubbe och grenar av avverkade träd oavsett sönderdelning före industriell vidareförädling, se definitionen i

text: virkesmätningslagen

text: . Virkesparti: Avgränsad virkeskvantitet för vilken virkessäljaren och virkesköparen avtalat om och som mäts med samma mätmetod. Kraven på virkets egenskaper är lika för hela virkeskvantiteten. Leveransen av virket äger vanligen rum vid ett tillfälle eller under en begränsad tid. Virkesskäppa: Behållare för transport av sönderdelat virke. Virkestrave: Stockar lagda i fler än ett lager. Virkesvolym: Volym av virke i vilken eventuellt mellanrum mellan virkets bitar kan vara inkluderat eller exkluderat.

text: Bilaga 2

text: Diagram och tabeller

text: Diagram 1 – Noggrannhetskrav för volym vid stockmätning

text: För ett virkesparti som är större än 10 m³ får den vid stockmätning bestämda totala fastvolymen eller toppcylindervolymen avvika från partiets volym med högst det procenttal som framgår av kurvan i diagrammet nedan. För virkesparti som är större än 400 m³ får avvikelsen vara högst 3 %.

text: Noggrannhetskrav vid stockmätning

text: 6,5 6,0 5,5 5,0 4,5 4,0

text: t n

text: ce

text: Pro

text: 2,5 2,0 1,5 1,0 0,5 0,0 0 50 100 150 200 250 300 350 400

text: Virkespartiets volym (kubikmeter)

text: Stockmätning

text: Diagram 2 – Noggrannhetskrav för volym vid travmätning, stickprovsmätning och övrig volymmätning.

text: För ett virkesparti som är större än 10 m³ får den vid travmätning, stickprovsmätning eller övrig volymmätning bestämda totala fastvolymen eller toppcylindervolymen avvika från partiets volym med högst det procenttal som framgår av kurvan i diagrammet nedan. För virkesparti som är större än 400 m³ och består av sågtimmer får avvikelsen vara högst 8 %, för övriga virkespartier får motsvarande avvikelse vara 9 %.

text: Noggrannhetskrav vid travmätning, stickprovsmätning och övrig volymmätning

text: 35,0 30,0 25,0 nt 20,0

text: ce

text: Pro

text: 10,0 5,0 0,0 0 50 100 150 200 250 300 350 400

text: Virkespartiets volym (kubikmeter)

text: Annat virke än sågtimmer Sågtimmer

text: Diagram 3 – Noggrannhetskrav för skrymvolym vid skäppmätning

text: För ett virkesparti som är större än 25 m³s får den vid skäppmätning bestämda totala skrymvolymen avvika från partiets skrymvolym med högst det procenttal som framgår av kurvan i diagrammet nedan. För ett virkesparti som är större än

text: 1 000 m³s får avvikelsen vara högst 9 %.

text: 35,0 30,0 25,0

text: t

text: n 20,0

text: ce

text: Pro 15,0 10,0 5,0 0,0 0 100 200 300 400 500 600 700 800 900 1000

text: Virkespartiets skrymvolym (kubikmeter virke och luft)

text: Noggranhetskrav för skrymvolym vid skäppmätning

text: Tabeller

text: Tabell 1. Noggrannhetskrav för råvikt, torrvikt och energiinnehåll. För ett virkesparti som väger mer än 10 ton får virkespartiets bestämda totala råvikt, torrvikt eller energiinnehåll avvika från partiets vikt med högst det procenttal som anges i tabellen nedan. Virkespartis vikt i ton Högsta tillåtna avvikelse Vikt MWh Råvikt < 50 6 % 50-100 4,5 % > 100 3 % Torrvikt < 25 18 % 20 % 25-50 13,5 % 15,5 % > 50 9 % 11 %

text: Tabell 2. Noggrannhetskrav för stycketal. För ett virkesparti får partiets bestämda totala stycketal avvika från partiets stycketal med högst det procenttal som anges i tabellen nedan. Virkespartis stycketal Högsta tillåtna avvikelse  1 000 4,5 % > 1 000 3 %


title: SKSFS 2014 12 Skogsstyrelsens föreskrifter om en gemensam inlämningsfunktion för skogsägare

text: Denna författning innehåller föreskrifter till 3 § förordningen om en gemensam inlämningsfunktion för skogsägare om vilka ärenden som får inledas genom den gemensamma inlämningsfunktionen.

text: Följande ärenden får inledas genom den gemensamma inlämningsfunktionen genom Skogsstyrelsens tjänst Mina sidor: 1. underrättelse till Skogsstyrelsen enligt

text: 15 § skogsvårdsförordningen (1993:1096)

text: , vilken även ska anses vara anmälan för samråd till Skogsstyrelsen enligt

text: 6 § 1 st förordningen (1998:904)

text: om anmälan för samråd, 2. anmälan för samråd till Skogsstyrelsen avseeende dikesrensning eller anläggande av basvägar enligt Skogsstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: SKSFS 2013:3

text: ) om anmälningsskyldighet för samråd enligt

text: 12 kap. 6 § miljöbalken

text: avseende skogsbruksåtgärder, 3. samråd med länsstyrelsen om fornlämning kan beröras av arbetsföretag enligt

text: 2 kap. 10 § 1 st kulturmiljölagen (1988:950)

text: , 4. anmälan till länsstyrelsen om en fornlämning påträffas under grävning eller annat arbete enligt

text: 2 kap. 10 § 2 st kulturmiljölagen

text: samt 5. ansökan om tillstånd hos länsstyrelsen om att rubba, ta bort, gräva ut, täcka över eller genom bebyggelse, plantering eller på annat sätt ändra eller skada en fornlämning enligt

text: 2 kap. 12 § 1 st kulturmiljölagen

text: Denna författning träder i kraft den 14 januari 2015.

text: MONIKA STRIDSMAN

text: Mats Herling (Enheten för lag och områdesskydd)


title: SKSFS 2014 2 Föreskrifter om ändring i Skogsstyrelsens föreskrifter (SKSFS 2011 7) och allmänna råd till SvL

text: 3 kap. Avverkning av skog på produktiv skogsmark och åtgärder på skogliga impediment

text: Anmälan om awerkning

text: Anmälan ska göras även för föryngringsavverkning som ska ske på grund av att skogen skadats (

text: 5 § 1 st 1 skogsvårdslagen

text: ) eller för att skogstillståndet är uppenbart otillfredsställande (

text: 5 § 1 st 3 skogsvårdslagen

text: ). Av kartan/kartskissen ska framgå de hänsynskrävande biotoper, de kultunniljöer och kulturlämningar de lokaler för arter samt de skyddszoner där hänsyn till naturvårdens och kulturmiljövårdens intressen planeras, enligt vad som angetts i hänsynsredovisningen på anmälningsblanketten. Anmälan om avverkning behöver inte göras, 1. när tillstånd till avverkning krävs enligt

text: 15 §

text: eller

text: 27 §

text: skogsvårdslagen

text: , 2. om avverkningen syftar till att bevara och/eller utveckla naturvärden eller kulturmiljövärden enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av

text: 7 kap.

text: miljöbalken

text: , 3. för avverkning inom område som omfattas av naturvårdsavtal enligt

text: 7 kap. 3 § jordabalken

text: och där markanvändningen enligt avtalet syftar till att bevara och/eller utveckla naturvärden, 4. om undantag medgetts enligt

text: 10 § 3 stycket skogsvårdslagen

text: , 5. om anmälan för samråd beträffande avverkningen gjorts enligt

text: 12 kap. 6 § miljöbalken

text: , 6. om området ska användas för verksamhet, vars tillåtlighet i det enskilda fallet prövats enligt annan lag, t.ex. kraftledning, vindkraftverk, annan väg än skogsbilväg, järnväg, bostadsbebyggelse, industrimark, salutäkt, golfbana och skidanläggning, samt 7. om området ska användas för annat ändamål än virkesproduktion i enlighet med en gällande detaljplan enligt plan- och

text: bygglagen (2010:900)

text: . Inte heller behöver avverkning för annat ändamål än virkesproduktion anmälas inom område som disponeras av Försvarsmakten, Fortifikationsverket, Försvarets Materielverk eller Försvarets Radioanstalt.

text: Allmänna råd till 3 kap. 14 §

text: Större avstånd än 100 meter mellan de/områden kan accepteras i vissa fall, I.ex. vid avverkning på myrholmar eller av beståndsrester i stormskadad skog under förutsättning att de/områdenas planerade återväxt- och hänsynsåtgärder är likartade. Inritningen i kartan av den planerade avverkningen bör avse bruttoytan, d. v.s. även orrifatta hänsynsytor på produktiv skogsmark till den del de utgör hänsyn som planeras i samband med avverkningen. I bruttoytan inneslutna impediment större än 0, I ha bör ritas ut. Den anmälda arealen bör avse bruttoytans areal produktiv skogsmark.

text: För att en avverkning ska få påbörjas tidigare än sex veckor från tidpunkten från anmälan bör sådant undantag kunna antas leda till en påtaglig fördel för miljön eller för skogsskötseln samtidigt som det inte bör kunna antas medföra olägenhet av betydelse i andra fonner för naturmiljön, kulturmiljön eller rennäringen. De omständigheter som åberopas för undantag bör inte rimligen ha kum1at förntses.

text: Allmänna råd till 3 kap. 15 §

text: I områden där det finns indikationer om särskilt höga natur- och kulturmiljövärden i eller i anslutning till avverkningsområdet eller i nedströms belägna sjöar och vattendrag, i områden med stor betydelse för friluftsliv och

text: rekreation och i områden med särskilt höga

text: värden för rennäringen bör det anses finnas särskild risk för att ett undantag kan leda till olägenhet av betydelse för naturmiljön, kulturmiljön eller rennäringen. Exempel på särskilda skäl kan vara, • behov av att byta avverkningsobjekt pga. för årstiden onormala väderleksförhållanden som medför försämrad åtkomst till områden för planerad avverkning, • möjlighet att nå avverkningsobjekt som normalt har dåliga bärighetsförhållanden, t.ex. vid tillfälligt tjälad mark, • behov av att snabbt upparbeta skadad skog efter stormfällning, snöbrott,

text: brand, svamp- eller insektsangrepp, eller

text: • samordning med pågående avverkning när jlyttningskostnaderna för avverkningsmaskin, för det fall undantag inte medges, kan antas bli oproportionerligt höga i förhållande till bedömd intäkt fi·ån den planerade avverkningen och där ett undantag dessutom kan bidra till minskad miljöbelastning genom mindre transporter.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juni 2014.

text: MONIKA STRIDSMAN

text: Morgan Johannson (Enheten för lag och områdesskydd)


title: SKSFS 2014 3 Skogsstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (SKSFS 2011 2) om stöd till vissa åtgärder inom skogsbruket Omtryck 20140618

text: Stöd lämnas endast till aktiva åtgärder på skogsmark och träd- och buskmark samt i eller intill vattenmiljöer som berör sådana områden. Begreppen skogsmark och träd- och buskmark har samma betydelse som i

text: 2 § skogsvårdslagen (1979:429)

text: SKSFS 2014:3

text: Stöd lämnas inte för 1. en kostnad som avser en aktivitet som är påbörjad innan det datum Skogsstyrelsen fattat beslut om stöd, 2. en faktura som är utställd innan det datum Skogsstyrelsen fattat beslut om stöd. (

text: SKSFS 2014:3

text: Som villkor för stöd gäller att åtgärden utformas så att den inte skadar särskilda värden i natur- eller kulturmiljön eller något annat starkt allmänt intresse.

text: I godkända kostnader får endast inräknas skäliga kostnader för det arbete som ska utföras och för det material som ska användas, räknat i de priser som gäller då stödet beviljas. Kostnader för maskinella och manuella arbeten ska i ansökan om stöd anges som antal timmar och kronor per timme. Kostnader i form av mervärdesskatt berättigar till stöd endast i de fall då stödmottagaren inte har avdragsrätt för den ingående mervärdesskatten. (

text: SKSFS 2014:3

text: Allmänna råd till 3 §

text: Som nivå för godkända kostnader kan Skogsstyrelsens riktvärden för olika arbeten och material användas.

text: Grundläggande krav för ansökan om stöd och för ansökan om utbetalning av stöd

text: En ansökan ska göras skriftligen på de blanketter som Skogsstyrelsen har fastställt och innehålla de uppgifter som framgår av blanketterna. Detsamma gäller uppgifter som senare ändras eller tillförs en ansökan. Uppgifter som inte påverkar ansökt stödbelopp eller det belopp som ska utbetalas får dock lämnas på annat sätt om Skogsstyrelsen medger det. En begäran om ändring av ett beslut om stöd ska göras skriftligen. En sådan begäran ska ha kommit in senast den dag som arbetet ska vara avslutat enligt beslutet om stöd för att kunna beaktas. En muntlig begäran inom samma tid godtas som en begäran gjord i rätt tid om den bekräftas skriftligen inom fem arbetsdagar. (

text: SKSFS 2014:3

text: En ansökan ska lämnas in i original och vara undertecknad av sökanden, ombud med fullmakt eller behörig firmatecknare för sökanden. För att en ansökan ska anses giltig ska den ha lämnats på blankett som Skogsstyrelsen fastställt. En ansökan via telefax eller e-post anses inkommen om originalet lämnas in inom fem arbetsdagar. (

text: SKSFS 2014:3

text: En ansökan får kompletteras inom den tid som Skogsstyrelsen bestämmer.

text: Till ansökan om stöd ska en karta i skala 1:20 000 eller större skala bifogas där de områden som ska åtgärdas är markerade.

text: Ansökningar om stöd kan beslutas vid beslutsomgångar som meddelas av Skogsstyrelsen. (

text: SKSFS 2014:3

text: Ansökan om utbetalning av stöd

text: Stödet betalas ut efter det att åtgärden utförts i enlighet med beslutet om stöd. Arbetet ska vara avslutat senast den dag som anges i beslutet om stöd. Om det finns särskilda skäl får del av stödet betalas ut dessförinnan. Om en ansökan om slututbetalning kommer in senare än tre månader efter det datum som fastställts i beslutet om stöd ska ansökan avvisas. Om förseningen enligt tredje stycket beror på force majeure eller andra exceptionella omständigheter ska avvisning inte ske under förutsättning att dessa omständigheter anmäls skriftligen till Skogsstyrelsen inom tio arbetsdagar från den tidpunkt då stödmottagaren är i stånd att göra detta. En muntlig anmälan inom samma tid godtages som en anmälan gjord i rätt tid om den bekräftas skriftligen inom fem arbetsdagar. (

text: SKSFS 2014:3

text: Stöd för natur- och kulturmiljövårdsåtgärder

text: Stöd till åtgärder för natur- och kulturmiljön ska prioriteras i följande ordning. 1. Främjande av biologisk mångfald, biologiskt kulturarv och vattenmiljöer inom områden med dokumenterat höga naturvärden. 2. Främjande av äldre kulturmiljöer inom områden med höga kulturmiljövärden. 3. Främjande av biologisk mångfald, biologiskt kulturarv, vattenmiljöer och äldre kulturmiljöer.

text: 4. Främjande av rekreation och friluftsliv. 5. Fördyrande skogsbruksåtgärder som påtagligt främjar natur- eller kulturmiljön. 6. Nedtagning av stängsel. (

text: SKSFS 2014:3

text: Allmänna råd till 9 §

text: Med dokumenterat höga naturvärden avses t.ex. formellt skyddade områden, Natura 2000-områden, nyckelbiotoper, objekt med höga naturvärden, förekomst av rödlistade arter och vattendrag och sjöar som är regionalt eller nationellt värdefulla för naturvård. Med höga kulturmiljövärden avses t.ex. fornlämningar och andra lämningar som är regionalt eller nationellt värdefulla för kulturmiljön.

text: Exempel på åtgärder enligt 9 § första, andra och tredje punkten är:  att skapa skogsbryn och att förbättra spridningsvägar för arter,  att återskapa våtmarker och naturliga vattenflöden,  att förbättra biotoper för hotade arter,  att bevara eller restaurera successionsbiotoper,  att förbättra biotoper i samband med skydd av skog,  att bevara eller restaurera äldre kulturmiljöer på skogsmark.

text: Exempel på åtgärder enligt 9 § fjärde punkten är:  att anpassa skogsbruksåtgärder för rekreation och friluftsliv,  att öka framkomligheten på stigar och leder,  att skapa stråk eller grupper av lövträd utefter vägar, stigar och leder,  att anlägga lövträdsbestånd på före detta jordbruksmark med värde för landskapsbilden.

text: Exempel på åtgärder enligt 9 § femte punkten är:  utkörning av virke med häst för att undvika markskador,  förlängd transportsträcka vid utkörning av virke.

text: Exempel på åtgärder enligt 9 § som inte prioriteras för stöd är:  viltvatten och grävda dammar för fisk eller kräftor,  anläggning av lövträdsbestånd med hybridasp eller poppel,  merkostnaden för plantor av masurbjörk jämfört med vårtbjörk.

text: För anläggning av lövskog på före detta jordbruksmark lämnas stöd med 50 procent av godkända kostnader för åtgärden. För övriga åtgärder lämnas stöd med 70 procent av godkända kostnader för åtgärden. Stöd till nedtagning av nätstängsel med en höjd av minst 160 centimeter lämnas med 20 kronor per löpmeter. Stöd lämnas inte för åtgärder med ett beräknat stödbelopp understigande 4 000 kronor. (

text: SKSFS 2014:3

text: Omprövning av stöd kan endast beviljas för kostnader som höjer stödbeloppet med minst 2 000 kr. (

text: SKSFS 2014:3

text: Om stödmottagaren inom tio år från det att stödet betalades ut, vidtar åtgärder som i väsentlig utsträckning motverkar syftet med stödet, ska stödet helt eller delvis betalas tillbaka.

text: Stöd för ädellövskogsbruk

text: Med ädla lövträd och ädellövskog avses detsamma som i

text: 23 §§

text: skogsvårdslagen (1979:429)

text: . Stöd för ädellövskogsbruk prioriteras i följande ordning. 1. Föryngring av befintliga ädellövskogar och annan vård än röjning av plantskog eller ungskog i ädellövskog eller bestånd som anlagts i syfte att skapa ädellövskog samt åtgärder för att skapa ädellövskog på annat ställe inom en brukningsenhet i enlighet med

text: 25 § andra stycket skogsvårdslagen (1979:429)

text: . 2. Röjning av plantskog eller ungskog i ädellövskog eller bestånd som anlagts i syfte att skapa ädellövskog. 3. Nedtagning av stängsel. 4. Röjning eller gallring av blandskog för att skapa ädellövskog ur skog som inte anlagts med ädellövstöd. 5. Anläggning av ädellövskog på mark där det inte tidigare varit ädellövskog. (

text: SKSFS 2014:3

text: Stöd för att skapa och vårda ädellövskog lämnas för: 1. Fullständiga åtgärder för att anlägga ädellövskog och annan vård av ädellövskog än sådan gallring och röjning som avses i andra punkten, med 80 procent av godkända kostnader för åtgärden. 2. Röjning av plantskog eller ungskog och gallring och röjning för att skapa ädellövskog med 60 procent av godkända kostnader för åtgärden. 3. Stöd till nedtagning av nätstängel med en höjd av minst 160 centimeter lämnas med 20 kronor per löpmeter. Stöd lämnas inte för åtgärder med ett beräknat stödbelopp understigande 2 000 kronor. (

text: SKSFS 2014:3

text: Omprövning av stöd kan endast beviljas för kostnader som höjer stödbeloppet med minst 1 000 kr. (

text: SKSFS 2014:3

text: Med fullständiga åtgärder för att anlägga ädellövskog avses alla åtgärder såsom markberedning, plantering och stängsling. Med annan vård av ädellövskog avses t.ex. hjälpplantering, gräsrensning, stängselvård och klippning av klykor så att ett godtagbart plantbestånd ska anses säkerställt. Röjning av plantskog eller ungskog ingår inte i begreppet fullständiga åtgärder för att anlägga ädellövskog. Med röjning av plantskog eller ungskog avses utglesning som utförs efter det att föryngringen av ädellöv är säkerställd om diametern på röjda träd i allmänhet understiger 10 cm i brösthöjd och inget uttag av massaved eller timmer sker. (

text: SKSFS 2014:3

text: Stöd till nedtagning av stängsel får endast lämnas om beståndet inom det hägnade området är ädellövskog eller har förutsättningar att utvecklas till en ädellövskog.

text: Stödet ska helt eller delvis betalas tillbaka om stödmottagaren inom tio år från det att stödet betalades ut:  underlåter att vidta fullständiga åtgärder för att anlägga eller vårda ädellövskogen eller,

text:  vidtar åtgärder som hindrar beståndet att utvecklas till ädellövskog. (

text: SKSFS 2014:3

text: Ny aktör

text: Om den som ansökt om eller beviljats stöd önskar överföra ansökan eller stödet till annan enligt överenskommelse dem emellan, ska båda parter lämna in en gemensam begäran om detta till Skogsstyrelsen. Av den gemensamma begäran ska det framgå att den som övertar ansökan åtar sig att följa de regler som gäller för stödet. Om det är fråga om övertagande av beviljat stöd, ska det av den gemensamma begäran även framgå att den som övertar stödet åtar sig att följa villkoren i det ifrågavarande beslutet.

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl kan Skogsstyrelsen medge undantag från bestämmelserna i denna författning. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 maj 2011 . ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 juli 2014 .

text: MONIKA STRIDSMAN

text: Ingemar Eriksson (Enheten för lag och områdesskydd)

text: SKSFS 2011:2