title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2004:62) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring

text: I dessa föreskrifter avses med följande begrepp:

text: Andra organiska gödselmedel: Organiska ämnen av biologiskt ursprung, dock ej stallgödsel, som kan användas som gödselmedel. Betesmark: Mark som inte är lämplig att plöja men som kan användas till bete. Bruka ned: Att gödselmedel blandas in med jord i ett skikt av minst tio cm. Djurenhet: Begreppet djurenhet har samma betydelse som i förordningen (

text: ) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. Efterföljande vårsäsong: Efterföljande vårsäsong börjar när förberedelser kan starta inför vårbruket, dock tidigast den 1 januari. Fasta gödselslag: Stallgödsel och andra organiska gödselmedel som är stapelbara till en höjd av minst 1 meter utan stödvägg. Flytgödsel: Pumpbar stallgödsel med undantag av ren urin eller urin med inblandning av annan vätska. Fånggrödor: Växtlighet som har sin huvudsakliga tillväxt mellan två huvudgrödor och som odlas med syfte att minska växtnäringsförluster efter huvudgrödans skörd. Kvävekällor: Stallgödsel, andra organiska gödselmedel, mineralgödsel, markleverans (nettomineralisering), deposition och kvävefixering. Myllning: Inblandning av gödsel i marken så att gödsel och jord får god kontakt. Myllningen kan ske med jordbearbetningsredskap, i vilket fall inblandning av gödseln ska ske till ett djup om minst 5 cm, eller med myllningsaggregat. Nedbrukning: Se bruka ned. Obevuxen mark: Skördad mark utan etablerad (sådd och uppkommen) insådd, stubbearbetad mark, harvad mark, plöjd mark samt mark som är sådd men där grödan inte har kommit upp. Operativ tillsynsmyndighet: Myndighet som utövar tillsyn direkt gentemot den som bedriver en verksamhet eller vidtar en åtgärd. Fördelning av ansvar för den operativa tillsynen framgår av förordningen (

text: ) om tillsyn enligt

text: miljöbalken

text: . Snötäckt mark: Marken har ett snötäcke som är minst 5 cm tjockt i genomsnitt.

text: Stallgödsel: Husdjurens träck eller urin med eventuell inblandning av foderrester, strömedel eller annan vätska såsom spillvatten, disk- och tvättvatten, pressaft från ensilage eller eventuell nederbörd uppsamlad på gödselplatta, rastgård och i behållare. Stallgödselavtal: Ett avtal som ger en producent av stallgödsel rätt att leverera stallgödsel till en mottagare där gödseln sedan sprids. Träda: Åkermark där ingen gröda avsedd för skörd, bete eller gröngödsling har etablerats senast den 15 juli. Växande gröda: En väl etablerad gröda sådd i normal tid och med normal utsädesmängd. Vid höstspridning i växande gröda ska grödan vara avsedd för övervintring. Grödan anses som växande även om tillväxten tillfälligt har upphört på grund av låg temperatur. Åkermark: Mark som är lämplig att plöja och som kan användas till växtodling eller bete. (SJVFS

text: Områden som tillhör känsliga områden

text: I

text: 5 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket anges känsliga områden enligt

text: rådets direktiv 91/676/EEG

text: om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket . I bilaga 1 till dessa föreskrifter har sammanställts vilka delar av Sverige som tillhör känsliga områden. I bilaga 2 till dessa föreskrifter anges närmare vilka kustområden som tillhör känsliga områden enligt 5 § 1 förordningen om miljöhänsyn i jordbruket. I bilaga 3 till dessa föreskrifter anges närmare vilka delar av Uppsala, Södermanlands, Östergötlands, Västra Götalands, Örebro och Västmanlands län som tillhör känsliga områden enligt 5 § 2 förordningen om miljöhänsyn i jordbruket.

text: Områden som anses vara slättbygder

text: I förordningen (

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket finns särskilda bestämmelser för bl.a. vissa slättbygder. I bilaga 4 till dessa föreskrifter anges vilka områden som ska anses som slättbygder inom Värmlands, Örebro och Västmanlands län enligt

text: 8 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket.

text: Lagring av stallgödsel

text: I

text: 6 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket finns krav på minsta lagringskapacitet för stallgödsel. Från dessa krav undantas jordbruksföretag med högst två djurenheter i genomsnitt på årsbasis.

text: EGT L 375, 31.12.1991, s 1 (Celex 31991L0676).

text: I

text: 7 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket finns krav på utformning av lagringsutrymmen för stallgödsel, bestämmelser för påfyllning av flytgödsel- och urinbehållare samt bestämmelser om täckning av flytgödsel- och urinbehållare.

text: Gödsellagring inne i stallbyggnad, exempelvis i ströbädd, får inräknas i utrymme för lagring av stallgödseln.

text: I utrymme för lagring av stallgödsel får mellanlagring direkt på mark utomhus inte inräknas.

text: Begränsningar av den mängd gödsel som får tillföras

text: Begränsning av den mängd stallgödsel eller andra organiska gödselmedel som får

text: tillföras

text: Stallgödsel eller andra organiska gödselmedel får under en femårsperiod inte tillföras i större mängd än vad som motsvarar 22 kg totalfosfor per hektar spridningsareal och år, räknat som ett genomsnitt för företagets hela spridningsareal per år under perioden. Femårsperioden utgörs av en löpande sammanhängande period om fem kalenderår.

text: Om stallgödsel förs bort från ett jordbruksföretag för spridning på ett annat jordbruksföretag, för att villkoren i 8 § ska kunna uppfyllas, ska ett stallgödselavtal enligt 15 § finnas.

text: Ytterligare bestämmelser för jordbruksföretag med djur

text: Jordbruksföretag med högst tio djurenheter i genomsnitt på årsbasis omfattas inte av 8 och 9 §§ vad gäller gödsel från de egna djuren. Tillförsel av annan stallgödsel eller av andra organiska gödselmedel utöver den gödsel som kommer från egna djur får dock inte ske i större mängd än vad som anges i 8 §. Den spridningsareal som motsvarar de egna djuren ska först räknas bort. Beräkning av spridningsarealen för de egna djuren ska utgå från en tillförsel som högst får motsvara 22 kg totalfosfor per hektar och år. Fram till 1 januari 2013 får dock beräkningen av spridningsarealen för de egna djuren ske utifrån bilaga 5, för de djurslag som finns med i bilagan.

text: Jordbruksföretag med i genomsnitt fler än tio djurenheter på årsbasis får fram till den 1 januari 2013 använda sig av följande bestämmelser: 1. När det gäller djurslag som finns med i bilaga 5 får företaget på årsbasis hålla det antal djur per hektar spridningsareal som framgår av bilagan, även om det innebär att 8 § inte kan följas. 2. Om gödsel från djurslag som finns med i bilaga 5 förs bort från företaget får djurantalet ökas i motsvarande grad. För att antalet djur ska få ökas då stallgödsel förs bort ska anteckningar enligt 14 § föras. Förs stallgödsel bort för spridning på ett annat jordbruksföretag ska dessutom ett stallgödselavtal som uppfyller kraven i 15 § finnas. 3. Tillförsel av annan stallgödsel eller av andra organiska gödselmedel på företagets spridningsareal, utöver den gödsel som kommer från egna djur som

text: finns med i bilaga 5, får dock inte ske i större mängd än vad som anges i 8 §. Den spridningsareal som krävs för de egna djuren enligt bilaga 5 ska först räknas bort. (

text: SJVFS 2005:74

text: De särskilda bestämmelserna i 11 § gäller dock inte för jordbruksföretag med fler än tio djurenheter som efter den 1 januari 2006 får ett tillstånd enligt

text: 5 § förordningen (1998:899)

text: om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd eller gör en anmälan om miljöfarlig verksamhet enligt

text: 21 § i samma förordning

text: om den förändring som ligger till grund för tillståndet eller anmälan medför att antalet djurenheter utökas i jordbruksföretaget. Dessa jordbruk ska följa bestämmelserna i 8 §.

text: Anteckningsskyldighet när man tar emot eller för bort stallgödsel eller andra

text: organiska gödselmedel

text: Jordbruksföretag som tar emot stallgödsel eller andra organiska gödselmedel ska anteckna gödselslag, vilken mängd som tas emot, vilken mängd totalfosfor gödseln motsvarar, datum för mottagandet samt från vem gödseln kommer. För stallgödsel kan uppgifter om vilka djurslag och vilket antal djur gödseln kommer ifrån ersätta uppgiften om mängden totalfosfor. Anteckningarna ska sparas och finnas tillgängliga under minst sex år. (

text: SJVFS 2005:74

text: Jordbruksföretag som för att uppfylla kraven i 8 eller 11 §§ för bort stallgödsel ska anteckna stallgödselmängden som levereras, vilket djurslag och vilket antal djur gödseln kommer ifrån alternativt hur stor mängd totalfosfor gödseln innehåller, datum för leverans samt till vem gödseln levereras. Anteckningarna ska sparas och finnas tillgängliga under minst sex år. Jordbruksföretag med högst tio djurenheter i genomsnitt på årsbasis omfattas inte av bestämmelserna i första stycket. (

text: SJVFS 2005:74

text: Vad gäller för stallgödselavtal mellan två jordbruksföretag?

text: Vid upprättande av stallgödselavtal mellan två jordbruksföretag gäller följande: 1. Avtalet ska vara skriftligt och gälla i minst ett år. 2. Av avtalet ska framgå hur mycket gödsel som producenten av stallgödsel har rätt att leverera till mottagaren under avtalets giltighetstid. I avtalet ska anges vilka djurslag och vilket antal djur som gödsel får levereras ifrån alternativt hur stor mängd totalfosfor gödseln motsvarar. I fråga om avtal om spridning av gödsel som har ingåtts före den 1 januari 2006 behöver dock inte avtalet ange från vilka djurslag gödsel ska levereras. Detta gäller under avtalets giltighetstid, dock längst till den 31 december 2010.

text: Ytterligare bestämmelser om var stallgödsel får spridas

text: Ytterligare bestämmelser om spridning av stallgödsel finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1999:119

text: ) om hänsyn till natur- och kulturvärden i jordbruket. (

text: SJVFS 2005:74

text: Stallgödsel och andra organiska gödselmedel ska fördelas över spridningsarealen

text: Om ett jordbruksföretag tillför stallgödsel eller andra organiska gödselmedel ska gödseln under en femårsperiod ha tillförts på hela spridningsarealen. Har företaget tillgång till en större spridningsareal än vad som krävs för att uppfylla bestämmelserna i 8 § behöver stallgödsel eller andra organiska gödselmedel endast tillföras på den minsta areal som krävs för att 8 § ska kunna uppfyllas. Femårsperioden utgörs av en löpande sammanhängande period om fem kalenderår. Djurhållande företag med högst tio djurenheter är undantagna från kraven att tillföra gödseln på hela spridningsarealen när det gäller gödseln från de egna djuren. På företag med fler än tio djurenheter i genomsnitt på årsbasis och som omfattas av bestämmelserna i 11 §, ska under en femårsperiod gödsel från de egna djuren istället tillföras på minst den spridningsareal som behövs för djuren enligt bilaga 5. Femårsperioden utgörs av en löpande sammanhängande period om fem kalenderår.

text: Vilken areal/mark får räknas in i spridningsarealen?

text: I spridningsarealen får följande mark räknas in: 1. Åkermark inom jordbruksföretaget som är tillgänglig för spridning av stallgödsel eller andra organiska gödselmedel. 2. Betesmark om betesdjur finns på företaget. Endast den del av betesmarken som motsvarar betets andel av djurens foderstat får räknas in i spridningsarealen. Beräkningen ska ske på årsbasis.

text: Areal som ligger i träda får inte räknas in i spridningsarealen. I spridningsarealen får inte heller räknas in åkermark där förbud mot spridning råder eller mark där spridning är olämplig, t.ex. på grund av närhet till ytvatten eller vattentäkt. (

text: SJVFS 2005:74

text: Ytterligare bestämmelser för känsliga områden

text: Inom känsliga områden ska tillförseln av kväve via gödselmedel begränsas så att den inte överstiger den mängd som för avsedd gröda kan anses vara nödvändig för att utnyttja växtplatsens produktionsförmåga. Tillförseln ska dessutom avpassas utifrån växtplatsens miljömässiga förutsättningar och de ekonomiska förutsättningarna för kvävegödsling till den enskilda grödan. Följande ska särskilt beaktas vid beräkning av kvävetillförseln via gödselmedel till en enskild gröda: 1. Grödans beräknade kvävebehov och kvävetillförseln från samtliga kvävekällor. 2. Växtplatsens beskaffenhet det gäller mark, jordart och lutning. 3. Växtplatsens förhållanden vad gäller klimat, nederbörd och bevattning. 4. Markanvändning och jordbruksmetoder, inklusive växtföljd, på växtplatsen.

text: Ytterligare bestämmelser om avloppsslam

text: Ytterligare bestämmelser om spridning av avloppsslam finns i Naturvårdsverkets kungörelse med föreskrifter (

text: SNFS 1994:2

text: ) om skydd för miljön, särskilt marken, när avloppsslam används i jordbruket.

text: Försiktighetsmått vid spridning av gödsel

text: Bestämmelser som gäller i hela landet

text: Stallgödsel och andra organiska gödselmedel som sprids under perioden den 1 december – den 28 februari ska brukas ned samma dag.

text: Mineralgödsel baserad på urea ska vid spridning på obevuxen mark myllas eller brukas ned inom fyra timmar från spridningen.

text: Inom känsliga områden får inte 1. gödselmedel spridas på vattenmättad eller översvämmad mark, 2. gödselmedel spridas på snötäckt mark, 3. gödselmedel spridas på frusen mark. Spridning på frusen mark får dock ske om det inte strider mot någon annan bestämmelse i dessa föreskrifter och om någon av följande förutsättningar är uppfyllda: a. Marken är tinad från ytan till ett sådant djup att man kan utföra en myllning. Stallgödsel eller andra organiska gödselmedel som sprids i annat än vall ska myllas eller brukas ned åtminstone samma dag b. Marken är tinad från ytan till ett djup om minst 15 cm. Under sådana förhållanden ska inte ytlig nattjäle räknas som frusen mark. c. Marken är bevuxen med vall. Spridning på vall på frusen mark får ske under våren, efter den 28 februari. (

text: SJVFS 2005:74

text: Inom känsliga områden får inte heller 1. mineralgödselkväve spridas under tiden den 1 november – den 15 februari, 2. stallgödsel eller andra organiska gödselmedel spridas under tiden den 1 januari - den 15 februari.

text: Inom Blekinge, Skåne, Hallands, Gotlands län samt på Öland och inom de kustområden som anges i bilaga 2 får stallgödsel och andra organiska gödselmedel under tiden den 1 augusti – den 30 november bara spridas i växande gröda, undantaget fånggröda, eller före höstsådd. Fasta gödselslag, med undantag av fjäderfägödsel, får dock spridas på obevuxen mark, utan krav på efterföljande höstsådd, under tiden 1. den 20 oktober – den 30 november i Blekinge, Skåne och Hallands län om nedbrukning sker inom fyra timmar, och 2. den 10 oktober – den 30 november i Gotlands län samt på Öland och inom kustområdena i bilaga 2 om nedbrukning sker samma dag. (

text: SJVFS 2005:74

text: I Blekinge, Skåne och Hallands län ska stallgödsel som sprids på obevuxen mark under perioden den 1 mars – 19 oktober myllas eller brukas ned inom fyra timmar från spridningen. Stallgödsel som sprids på obevuxen mark i Blekinge, Skåne och Hallands län under perioden den 20 oktober – 31 december och den 16 – 28 februari ska brukas ned inom fyra timmar.

text: I Blekinge, Skåne och Hallands län ska spridning av flytgödsel i växande gröda ske med någon av följande metoder: 1. bandspridningsteknik eller annan liknande teknik som innebär att gödseln direkt placeras på marken under växttäcket, 2. myllningsaggregat eller annan liknande teknik som innebär att gödseln placeras direkt i marken, 3. teknik som innebär att 1 del gödsel späds ut med minst ½ del vatten före spridningen, eller 4. teknik som innebär att spridningen följs av bevattning med minst 10 millimeter vatten. Bevattning ska påbörjas senast inom fyra timmar och vara avslutad inom tolv timmar efter det att spridningen inleddes. Om det regnar får regnmängden räknas från kravet på minst 10 millimeter vatten.

text: Krav för att åkermark ska anses som höst- eller vinterbevuxen

text: Inledande bestämmelser

text: I

text: 11 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket finns bestämmelser om att en viss andel av åkermarken i vissa områden ska vara höst– eller vinterbevuxen.

text: Godkända grödor och obearbetad åkermark

text: Godkända grödor för att åkermark ska anses som höst– eller vinterbevuxen är 1. vall, 2. höstoljeväxter, 3. höstsäd, 4. sockerbetor, fodersocker– och foderbetor, morötter, rödbetor och andra liknande rotväxter, 5. fleråriga frukt– och bärodlingar, 6. energiskog, och 7. fånggrödor. Grödorna ska vara sådda med en för arten och syftet med odlingen normal utsädesmängd.

text: Även åkermark som är obearbetad efter spannmåls– och oljeväxtodling får räknas som höst– eller vinterbevuxen, men bara om marken är obearbetad från axgång i spannmålsodling respektive från blomning i oljeväxtodling.

text: Tidpunkt för sådd, avbruten tillväxt och bearbetning

text: För att åkermark ska anses som höst– eller vinterbevuxen ska huvudgrödor och sådana fånggrödor för vilka tillväxten kommer att avbrytas under efterföljande vårsäsong sås 1. senast den 5 oktober i Östergötlands, Jönköpings, Kronobergs, Kalmar, Gotlands och Västra Götalands län, och 2. senast den 15 oktober i Blekinge, Skåne och Hallands län.

text: För att åkermark ska anses som höst– eller vinterbevuxen får tillväxten av vall, fleråriga frukt– och bärodlingar, energiskog samt fånggrödor sådda före den 1 augusti avbrytas 1. tidigast den 10 oktober i Östergötlands, Jönköpings, Kronobergs, Kalmar, Gotlands och Västra Götalands län, och 2. tidigast den 20 oktober i Blekinge, Skåne och Hallands län. Obearbetad åkermark efter spannmåls– och oljeväxtodling får bearbetas eller bekämpas kemiskt tidigast vid de tidpunkter som anges i första stycket.

text: För att åkermark ska anses som höst– eller vinterbevuxen får 1. tillväxten av fånggrödor sådda den 1 augusti eller senare avbrytas tidigast under efterföljande vårsäsong, och 2. tillväxten av vallar och fånggrödor som innehåller mer än en fjärdedel baljväxter med avseende på ytandelen av växttäcket avbrytas först under efterföljande vårsäsong.

text: Andra bestämmelser om stallgödsel och andra organiska gödselmedel

text: Bestämmelser som berör stallgödsel och andra organiska gödselmedel i syfte att förhindra smittspridning finns i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002

text: om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel och i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1998:34

text: ) om hantering av djurkadaver och andra animaliska biprodukter.

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl kan den operativa tillsynsmyndigheten medge undantag från bestämmelserna i 8-15, 17, 20, 22-23 §§, 24 § punkterna 2-3 samt 25- 28 §§. I förordningen (

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket finns bestämmelser om möjlighet för länsstyrelsen att ge undantag från Jordbruksverkets föreskrifter.

text: Ikraftträdande och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2006, då verkets föreskrifter (

text: SJVFS 1999:79

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket upphör att gälla. 2. Författningen ska dock inte tillämpas vad gäller 8, 10, 11 och 17 §§ på spridningsareal som jordbruk enligt skriftligt avtal i 2 § andra stycket i den gamla författningen har förbundit sig att upplåta till spridning av stallgödsel från ett annat jordbruk. Avtalet måste vara ingått före den 1 januari 2006. För denna spridningsareal ska 8, 10, 11 och 17 §§ i den nya författningen börja tillämpas när avtalet upphör att gälla, dock senast den 1 januari 2011. 3. I den femårsperiod som anges i 8 och 17 §§ ska inte tid räknas in som föregick ikraftträdandet av denna författning.

text: 4 EGT L 273, 10.10.2002, s. 1, Celex 32003R1774

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2006. 2. Övergångsbestämmelserna till verkets föreskrifter (

text: SJVFS 2004:62

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring ska tillämpas även på denna författning. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 15 september 2006.

text: MATS PERSSON Ulrika Rinman (Växtnäringsenheten)

text: Bilaga 1

text: Känsliga områden

text: Av

text: 5 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket framgår att Stockholms, Blekinge, Skåne, Hallands och Gotlands län samt Öland ingår i känsliga områden. Därutöver ingår följande områden i känsliga områden:

text: Län Kommun Församling, enligt 2004 Området ingår per års församlingsindelning den 1 januari 2006 och därefter i följande församling

text: Uppsala Håbo Alla Uppsala Uppsala domkyrkoförsamling Helga Trefaldighet Gamla Uppsala Vaksala Danmark Funbo Hagby Ramsta Balingsta Västeråker Dalby Uppsala–Näs Läby Norra Hagunda Vänge Norra Hagunda Åland Norra Hagunda Skogs–Tibble Norra Hagunda Järlåsa Norra Hagunda Jumkil Börje Åkerby Bälinge Skuttunge Ärentuna Björklinge Gottsunda Knivsta Alla Enköping Alla Södermanland Vingåker Alla Nyköping Lunda Kiladalen Tuna Kiladalen Tunaberg Bergshammar Kiladalen Nyköpings S:t Nicolai

text: Nyköpings Alla Helgona Nyköpings Alla församling med Svärta Helgona Tystbergabygden Trosa Alla Oxelösund Alla Katrineholm Julita Eskilstuna Alla Strängnäs Alla Östergötland Ödeshög Svanshals Ödeshög Västra Tollstad Ödeshög Heda Ödeshög Rök Ödeshög Norrköping Norrköpings S:t Olai Norrköpings Hedvig Norrköpings Matteus Norrköpings Östra Eneby Norrköpings Borg Norrköpings S:t Johannes Styrstad Tingstad Kullerstad Skärkind Kimstad Kvillinge Krokek Kvarsebo Östra Stenby Konungsund Dagsberg Furingstad Tåby Kuddby Å Östra Ny Östra Husby Häradshammar Jonsberg Rönö Vrinnevi Svärtinge Söderköping Alla Motala Motala Kristberg Borensberg Brunneby Borensberg

text: 5 Församlingen har endast bytt namn.

text: Klockrike Älvestad Fornåsa Lönsås Ekebyborna Ask Varv och Styra Aska Västra Stenby Aska Fivelstad Aska Vadstena Alla Mjölby Högby Mjölby Skänninge Skänninge-Allhelgona Bjälbo Allhelgona Skänninge-Allhelgona Järstad Normlösa Vallerstad Skeppsås Appuna Väderstad Hogstad Väderstad Väderstad Väderstad Kumla Väderstad Viby Veta Herrberga Valdemarsvik Alla Linköping Linköpings Linköpings domkyrkoförsamling domkyrkoförsamling och Gottfridsberg Linköpings S:t Lars Landeryd Slaka Kärna Kaga Ledberg Sjögestad Vikingstad Västerlösa Vikingstad Björkeberg Vikingstad Rappestad Vikingstad Vikingstad Vikingstad Vreta Kloster Vreta kloster Flistad Vreta kloster Ljung Vreta kloster Östra Harg

text: 6 Linköpings domkyrkoförsamling enligt 2004 års församlingsindelning har delats i dels Linköpings domkyrkoförsamling och dels i den nybildade församlingen Gottfridsberg.

text: Rystad Törnevalla Östra Skrukeby Lillkyrka Gistad Örtomta Askeby Bankekind Vårdsberg Linköpings Berga Linköpings Johannelund Linköpings Skäggetorp Linköpings Ryd Kalmar Torsås Torsås Söderåkra Kalmar Alla Nybro S:t Sigfrid Nybro-S:t Sigfrid Mönsterås Alla Oskarshamn Oskarshamn Döderhult Misterhult Västervik Hjorted Västrum Gladhammar-Västrum Gladhammar Gladhammar-Västrum Hallingeberg Törnsfall Gamleby Odensvi Lofta Loftahammar Överum Ukna Västra Ed Västervik Västra Götaland Härryda Landvetter Råda Partille Alla Öckerö Öckerö Stenungsund Alla Tjörn Alla Orust Alla Sotenäs Alla Munkedal Alla Tanum Tanum Lur Kville Fjällbacka

text: Bottna Svenneby Färgelanda Alla Ale Alla Grästorp Alla Essunga Alla Mellerud Alla Lilla Edet Alla Vara Alla Götene Alla Töreboda Töreboda Fredsberg Bäck Fägre Göteborg Alla Mölndal Alla Kungälv Alla Lysekil Alla Uddevalla Alla Strömstad Alla Vänersborg Alla Trollhättan Alla Mariestad Alla Lidköping Alla Skara Alla Skövde Alla Tidaholm Valstad Dimbo-Ottravad Varv Acklinga Hömb Kungslena-Hömb Kungslena Kungslena-Hömb Fröjered Tidaholm Baltak Falköping Falköping Falköping Friggeråker Hällestad-Trävattna Floby Floby Floby Sörby Floby Gökhem Ullene Floby Vilske-Kleva Marka Göteve Floby Luttra Falköping Karleby

text: Åsle Tiarp Mularp Slöta Skörstorp Högstena Dala Borgunda Stenstorp Stenstorp Brunnhem Stenstorp Segerstad Hornborga Södra Kyrketorp Stenstorp Valtorp Hornborga Håkantorp Hornborga Torbjörntorp Gudhem Gudhem Östra Tunhem Gudhem Ugglum Gudhem Bjurum Gudhem Broddetorp Hornborga Örebro Lekeberg Hidinge Knista Knista Knista Kräcklinge Edsberg Hackvad Edsberg Edsberg Edsberg Hallsberg Hallsberg Viby Sköllersta Örebro Alla Kumla Alla Västmanland Kungsör Alla Hallstahammar Alla Västerås Alla Köping Köping Himmeta–Bro Kolsva Odensvi Munktorp Arboga Alla

text: SJVFS 2006:66

text: Bilaga 2

text: Kustområden som hör till känsliga områden enligt 5 § 1 förordningen om miljöhänsyn i jordbruket

text: Stockholm Vallentuna Vada Össeby Össeby–Garn Össeby Angarn Össeby Österåker Alla Värmdö Alla Huddinge Alla Botkyrka Grödinge Tumba Botkyrka Haninge Alla Tyresö Alla Täby Alla Danderyd Alla Stockholms Alla stad Södertälje Södertälje–Tveta Östertälje Överjärna Ytterjärna Hölö Mörkö Västertälje Nacka Alla Sundbyberg Alla Solna Alla Lidingö Alla Vaxholm Alla Norrtälje Norrtälje–Malsta Björkö–Arholma Väddö Singö Häverö-Singö Häverö Häverö-Singö Edebo Ununge Skederid Husby–Sjuhundra Lohärad Estuna Estuna och Söderby-Karl Söderby–Karl Estuna och Söderby-Karl

text: Roslags–Bro Vätö Rådmansö Frötuna Blidö Länna Riala Nynäshamn Alla Södermanland Nyköping Lunda Kiladalen Tuna Kiladalen Tunaberg Bergshammar Kiladalen Nyköpings S:t Nicolai Nyköpings Alla Helgona Nyköpings Alla 7 församling med Svärta Helgona Tystbergabygden Trosa Alla Oxelösund Alla Östergötland Norrköping Kvarsebo Krokek Kvillinge Norrköpings Östra Eneby Norrköpings Hedvig Styrstad Dagsberg Östra Stenby Konungsund Furingstad Tåby Kuddby Östra Husby Häradshammar Jonsberg Rönö Östra Ny Å Svärtinge Söderköping Skönberga Söderköping S:t Anna Valdemarsvik Alla Kalmar Torsås Torsås Söderåkra Kalmar Alla Nybro S:t Sigfrid Nybro-S:t Sigfrid Mönsterås Alla Oskarshamn Oskarshamn

text: 7 Församlingen har endast bytt namn.

text: Döderhult Misterhult Västervik Hjorted Västrum Gladhammar-Västrum Gladhammar Gladhammar-Västrum Hallingeberg Törnsfall Gamleby Odensvi Lofta Loftahammar Överum Ukna Västra Ed Västervik Västra Götaland Härryda Landvetter Råda Partille Alla Öckerö Öckerö Stenungsund Alla Tjörn Alla Orust Alla Sotenäs Alla Munkedal Alla Tanum Tanum Lur Kville Fjällbacka Bottna Svenneby Göteborg Alla Mölndal Alla Kungälv Alla Lysekil Alla Uddevalla Alla Strömstad Alla

text: SJVFS 2006:66

text: Bilaga 3

text: Känsliga områden enligt 5 § 2 förordningen om miljöhänsyn i jordbruket

text: Vilka delar av Uppsala, Södermanlands, Östergötlands, Västra Götalands, Örebro och Västmanlands län som tillhör känsliga områden enligt 5 § 2 förordningen om miljöhänsyn i jordbruket.

text: Uppsala Håbo Alla Uppsala Uppsala domkyrkoförsamling Helga Trefaldighet Gamla Uppsala Vaksala Danmark Funbo Hagby Ramsta Balingsta Västeråker Dalby Uppsala–Näs Läby Norra Hagunda Vänge Norra Hagunda Åland Norra Hagunda Skogs–Tibble Norra Hagunda Järlåsa Norra Hagunda Jumkil Börje Åkerby Bälinge Skuttunge Ärentuna Björklinge Gottsunda Knivsta Alla Enköping Alla Södermanland Vingåker Alla Katrineholm Julita Eskilstuna Alla Strängnäs Alla Östergötland Ödeshög Svanshals Ödeshög Västra Tollstad Ödeshög Heda Ödeshög Rök Ödeshög

text: Motala Motala Kristberg Borensberg Brunneby Borensberg Klockrike Älvestad Fornåsa Lönsås Ekebyborna Ask Varv och Styra Aska Västra Stenby Aska Fivelstad Aska Vadstena Alla Mjölby Högby Mjölby Skänninge Skänninge-Allhelgona Bjälbo Allhelgona Skänninge-Allhelgona Järstad Normlösa Vallerstad Skeppsås Appuna Väderstad Hogstad Väderstad Väderstad Väderstad Kumla Väderstad Viby Veta Herrberga Linköping Linköpings Linköpings domkyrkoförsamling domkyrkoförsamling och Gottfridsberg Linköpings S:t Lars Landeryd Slaka Kärna Kaga Ledberg Sjögestad Vikingstad Västerlösa Vikingstad Björkeberg Vikingstad Rappestad Vikingstad Vikingstad Vikingstad Vreta Kloster Vreta Kloster Flistad Vreta Kloster Ljung Vreta Kloster Östra Harg

text: 8 Linköpings domkyrkoförsamling enligt 2004 års församlingsindelning har delats i dels Linköpings domkyrkoförsamling och dels i den nybildade församlingen Gottfridsberg.

text: Rystad Törnevalla Östra Skrukeby Lillkyrka Gistad Örtomta Askeby Bankekind Vårdsberg Linköpings Berga Linköpings Johannelund Linköpings Skäggetorp Linköpings Ryd Norrköping Norrköpings S:t Olai Norrköpings Matteus Norrköpings Borg Norrköpings S:t Johannes Tingstad Kullerstad Skärkind Kimstad Vrinnevi Söderköping S:t Laurentii Söderköping Drothem Söderköping Västra Husby Gårdeby Östra Ryd Västra Götaland Färgelanda Alla Ale Alla Grästorp Alla Essunga Alla Mellerud Alla Lilla Edet Alla Vara Alla Götene Alla Töreboda Töreboda Fredsberg Bäck Fägre Vänersborg Alla Trollhättan Alla Mariestad Alla Lidköping Alla Skara Alla Skövde Alla Tidaholm Valstad Dimbo-Ottravad Varv Acklinga

text: Hömb Kungslena-Hömb Kungslena Kungslena-Hömb Fröjered Tidaholm Baltak Falköping Falköping Falköping Friggeråker Hällestad-Trävattna Floby Floby Floby Sörby Floby Gökhem Ullene Floby Vilske-Kleva Marka Göteve Floby Luttra Falköping Karleby Åsle Tiarp Mularp Slöta Skörstorp Högstena Dala Borgunda Stenstorp Stenstorp Brunnhem Stenstorp Segerstad Hornborga Södra Kyrketorp Stenstorp Valtorp Hornborga Håkantorp Hornborga Torbjörntorp Gudhem Gudhem Östra Tunhem Gudhem Ugglum Gudhem Bjurum Gudhem Broddetorp Hornborga Örebro Lekeberg Hidinge Knista Knista Knista Kräcklinge Edsberg Hackvad Edsberg Edsberg Edsberg Hallsberg Hallsberg Viby Sköllersta Örebro Alla Kumla Alla Västmanland Kungsör Alla Hallstahammar Alla

text: Västerås Alla Köping Köping Himmeta–Bro Kolsva Odensvi Munktorp Arboga Alla

text: SJVFS 2006:66

text: Bilaga 4

text: Områden som är att anse som slättbygder i Värmlands, Örebro och Västmanlands län enligt

text: 8 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket

text: Värmland Kil Stora Kil Frykerud Hammarö Hammarö Forshaga Forshaga Nedre Ullerud Ullerud Grums Grums Borgvik Ed Karlstad Karlstads domkyrkoförsamling Norrstrand Östra Fågelvik Väse-Fågelvik Väse Väse-Fågelvik Nyed Alster-Nyedsbygden Alster Alster-Nyedsbygden Grava Nor Nor-Segerstad Segerstad Nor-Segerstad Västerstrand Kristinehamn Alla Säffle Säffle Tveta Bro Botilsäter Ölserud Millesvik Eskilsäter Ny–Huggenäs Gillberga Kila Örebro Lekeberg Hidinge Knista Knista Knista Kräcklinge Edsberg Hackvad Edsberg Edsberg Edsberg Hallsberg Hallsberg Viby Sköllersta Örebro Örebro Nikolai

text: Örebro Olaus Petri Längbro Almby Mosjö Täby Tysslinge Axberg Asker Stora Mellösa Norrbyås Gällersta-Norrbyås Gällersta Gällersta-Norrbyås Glanshammar Mikael Adolfsberg Kumla Alla Lindesberg Näsby Fellingsbro Västmanland Heby Alla Kungsör Alla Hallstahammar Alla Västerås Alla Sala Alla Köping Köping Himmeta–Bro Kolsva Odensvi Munktorp Arboga Alla

text: SJVFS 2006:66

text: Bilaga 5

text: Högsta antalet djur som får hållas per hektar tillgänglig spridningsareal för olika djurslag

text: Djurslag Djur/hektar

text: Kor för mjölkproduktion (även sinkor och utslagskor) 1,6 Kor huvudsakligen för uppfödning av kalvar (amkor och dikor) 2,3 Kvigor, tjurar och stutar 1 år och däröver 4,6 Kalvar under 1 år 5,8 Får och getter 15 Suggor i produktion 2,2 Slaktsvin 10,5 Värphöns 100 Värphöns i bur (tillsats av fytas i fodret) 165 Värphöns i frigående (tillsats av fytas i fodret) 150 Unghöns 250 Unghöns (tillsats av fytas i fodret) 365 Slaktkycklingar 470 Kalkoner, ankor och gäss 140 Hästar 3 Minkar, avelshonor 50


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om upphävande av Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1997:10) om teknik som skall användas vid spridning av flytgödsel i växande gröda

type: stycke

text: Denna författning träder i kraft den 15 september 2006.

text: MATS PERSSON

text: Ulrika Rinman (Växtnäringsenheten)

type: foreskrift


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2002:95) om ersättning för miljövänligt jordbruk

text: Djurhållare i Blekinge, Dalarnas, Gotlands, Hallands, Jämtlands, Jönköpings, Kalmar, Kronobergs, Norrbottens, Skåne, Stockholms, Södermanlands, Uppsala, Värmlands, Västmanlands, Västernorrland, Västerbotten, Örebro och Östergötlands län som på grund av exceptionella väderförhållanden inte kan uppfylla villkoren om lägsta andel ekologiskt foder i 4 kap. 40 och 42 §§ i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2002:95

text: ) om ersättning för miljövänligt jordbruk, tillåts använda en högre andel inköpt foder och en högre andel konventionellt foder. Det konventionella foder som används utöver den andel som tillåts enligt 40 och 42 §§, får endast bestå av grovfoder. Undantaget gäller till och med den 15 juni 2007.

type: paragraf

text: Utsädet vid sådd av fånggröda ska utgöras av 1. vallgräs eller vallgräs i blandning med vallbaljväxter då fånggröda sås in i huvudgrödan. Högst 10 viktprocent av utsädesblandningen får utgöras av vallbaljväxter. 2. höstråg, rågvete eller westervoldiskt rajgräs då fånggrödan sås efter skörd av potatis, rotfrukter eller grönsaker.

text: Om fånggrödan är höstråg eller rågvete ska den sås snarast efter skörd av huvudgrödan, dock senast 1. den 15 september i Kalmar, Gotlands och Västra Götalands län, respektive 2. den 1 oktober i Blekinge, Skåne och Hallands län. Om fånggrödan är westervoldiskt rajgräs ska den sås snarast efter skörd av huvudgrödan, dock senast den 15 augusti.

text: Fånggrödan får inte utnyttjas för slåtter, bete eller annan produktion förrän efter tidigaste datum för brytning. Stödår 2006 får dock fånggrödan slås före tidigaste datum för brytning. Fånggröda höstråg eller rågvete får inte övergå till huvudgröda höstråg eller rågvete året efter aktuellt stödår.

text: 1 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2006:29

type: rubrik

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Denna författning träder i kraft den 15 september 2006 men ska tillämpas från den 1 januari 2006. MATS PERSSON Maria Petersson (Miljö- och regionalstödsenheten)


title: Föreskrifter om ändring i Statens jorbruksverks föreskrifter (SJVFS 1994:223) om införsel av fjäderfä och kläckägg

text: Dessa föreskrifter avser införsel av fjäderfä och kläckägg från länder som ingår i Europeiska unionen (EU) och Norge samt från tredje land. (

text: SJVFS 2000:172

text: Bestämmelser om avgifter finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1998:19

text: ) om avgifter för handläggning av ärenden enligt förordningen (

text: ) om införsel av levande djur m.m. Bestämmelser om införsel från tredje land finns även i tullagstiftningen. Bestämmelser om anmälan till Tullverket finns i lagen (

text: ) om Tullverkets befogenheter vid Sveriges gräns mot ett annat land inom EU. (

text: SJVFS 2000:172

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med fjäderfä: höns, kalkoner, pärlhöns, ankor, gäss, vaktlar, duvor, änder, fasaner, rapphöns och strutsfåglar (ratiter) som föds upp eller hålls i fångenskap för avel, produktion av kött eller ägg för konsumtion eller för att genom utsättning vidmakthålla viltstammen, kläckägg: befruktade ägg avsedda för kläckning, daggamla kycklingar: kycklingar som inte mottagit foder och som inte är äldre än 72 timmar,

text: kommissionens beslut 2006/605/EG av den 6 september 2006

text: om vissa skyddsåtgärder i samband med handel inom gemenskapen med fjäderfän avsedda för vidmakthållande av viltstammen (EUT L 246, 8.9.2006, s. 12, Celex 32006D0605). 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2000:172

text: avelsfjäderfä: fjäderfä som är 72 timmar gamla eller äldre och som är avsedda för produktion av bruksfjäderfä eller fjäderfä avsedda för produktion av föräldradjur, bruksfjäderfä: fjäderfä som är 72 timmar gamla eller äldre och som hålls för produktion av konsumtionsägg (värphöns) eller uppföds för produktion av kött, fjäderfä för slakt: fjäderfä som skickas direkt till ett slakteri för slakt snarast möjligt, dock senast 72 timmar efter ankomsten, samt flock: fjäderfä med samma hälso- och immunitetsstatus, vilka hålls i samma djurutrymme. (

text: SJVFS 2000:172

text: Införsel från länder inom EU och från Norge

text: Registrering

text: Importör ska vara registrerad hos Statens jordbruksverk. Ansökan om registrering ska ske på fastställd blankett och vara Jordbruksverket tillhanda senast 30 dagar före det första införseltillfället. Registreringen gäller under ett år.

text: Föranmälan

text: Mottagare av en leverans av fjäderfän eller kläckägg från ett land inom EU eller från Norge ska senast en arbetsdag före djurens ankomst till Sverige göra anmälan till Jordbruksverket. (

text: Vid införsel av fjäderfän och kläckägg, med undantag för fjäderfä för slakt, får inga fjäderfän eller kläckägg lämna den mottagande besättningen inom 30 dagar från införseltillfället. Efter tillstånd från officiell veterinär, kan undantag medges för slakt.

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2000:172

text: Hälsointyg

text: Fjäderfän och kläckägg ska vid införsel åtföljas av ett hälsointyg utformat i enlighet med ett av Europeiska gemenskapernas råd fastställt formulär. Intyget ska vara utfärdat av en officiell veterinär. Intyget ska vara utfärdat på dagen för lastningen. Det ska vara utfärdat separat för varje mottagare samt vara signerat och stämplat med en färg som avviker från den övriga texten. Intyget gäller i fem dagar och ska i original åtfölja sändningen till destinationsorten. Det ska vara utfärdat på svenska och på ett i avsändarlandet officiellt språk och bestå av ett enda ark. Av hälsointyget ska framgå att djuren och kläckäggen uppfyller de hälsokrav som anges i dessa föreskrifter. Hälsointyg som åtföljer sändningar av fjäderfän som är avsedda för att vidmakthålla viltstammen ska innehålla följande fras: ”Denna sändning uppfyller villkoren i

text: kommissionens beslut 2006/605/EG

text: ”. Importör ska under minst sex månader behålla de hälsointyg som åtföljer sändningen och på begäran kunna uppvisa dem för officiell veterinär. (

text: SJVFS 2006:79

text: 3 Blankett rekvireras från Statens jordbruksverk, 551 82 Jönköping.

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2000:172

text: Kläckägg, daggamla kycklingar, avelsfjäderfä och bruksfjäderfä

text: Allmänna bestämmelser

text: Djuren respektive kläckäggen ska komma från en anläggning som är godkänd och tilldelad ett registreringsnummer av ansvarig myndighet i avsändarlandet. Djuren får vid tiden för avsändandet inte vara underkastade några djurhälsorestriktioner som avser fjäderfä. Den anläggning äggen eller djuren härrör från får inte vara belägen inom ett område som är underkastat restriktioner på grund av någon för fjäderfä smittsam sjukdom. Äggen eller djuren ska härröra från en flock som vid tiden för avsändandet inte uppvisar några kliniska tecken på eller misstänks vara angripen av någon smittsam fjäderfäsjukdom. Om fjäderfäna är vaccinerade ska vaccinationen ha utförts med ett officiellt godkänt och kontrollerat vaccin.

text: Kläckägg

text: Kläckägg ska härröra från en flock 1. som hållits i godkända och registrerade anläggningar i mer än sex veckor, 2. som uppfyller kraven i 7 § och 3. där djuren a. inte har vaccinerats mot Newcastlesjuka, eller b. har vaccinerats med ett inaktiverat vaccin, eller c. har vaccinerats med ett levande vaccin, förutsatt att vaccinationen utförts minst 30 dagar före insamlingen av kläckäggen. Kläckäggen ska vara desinfekterade enligt den officiella veterinärens anvisningar och vara märkta enligt bestämmelserna i

text: kommissionens förordning (EEG) nr 1868/77

text: om tillämpningsföreskrifter för förordning nr 2782/75 om produktion och saluförande av kläckägg och kycklingar av fjäderfä. (

text: SJVFS 2000:172

text: Flocken som kläckäggen härrör från ska a. inom 72 timmar före transporten ha genomgått en hälsoundersökning av en officiell veterinär och därvid inte visat tecken på eller givit anledning till misstanke om förekomst av sjukdom, eller b. ha genomgått månatliga hälsoundersökningar av en officiell veterinär, varvid den senaste undersökningen ska ha skett inom 31 dagar före avsändandet. Bedömningen av djurens hälsostatus ska ha skett på grundval av journaler och aktuell information från den person som varit ansvarig för flocken under de sista 72 timmarna före avsändandet. Om journaler eller annan information givit anledning till misstanke om förekomst av sjukdom, ska flocken dessutom ha undersökts av en officiell veterinär och smittsam fjäderfäsjukdom inte ha konstaterats.

text: 4 EGT L 209, 17.8.1977, s. 1, Celex 31977R1868.

text: Vid införsel ska, förutom ovanstående bestämmelser, även bestämmelserna i bilagorna 3 och 4 följas. (

text: SJVFS 2000:172

text: Daggamla kycklingar

text: Daggamla kycklingar måste ha kläckts ur kläckägg som uppfyller kraven i 7, 8 och 8 a §§ samt härröra från ett kläckeri som tillämpar rutiner som säkerställer att ägg som inte uppfyller dessa krav inkuberas vid tider och på platser som är helt skilda från ägg som ska levereras till land som är fritt från Newcastlesjuka. Daggamla kycklingar ska inte vara vaccinerade mot Newcastlesjuka. Daggamla kycklingar ska härröra från en flock 1. som har varit isolerad i 14 dagar före avsändandet, och 2. som antingen är provtagen och befunnits fri från samtliga serotyper av salmonella enligt bilaga 1, eller genomgått ett salmonellakontrollprogram likvärdigt med det svenska, vilket ska vara fastställt av kommissionen. Vid införsel ska förutom ovanstående bestämmelser, även bestämmelserna i bilaga 4 följas. (

text: SJVFS 2000:172

text: Avelsfjäderfä och bruksfjäderfä

text: Avelsfjäderfä och bruksfjäderfä ska 1. uppfylla kraven i 7 §, 2. sedan kläckningen eller i mer än sex veckor ha hållits i godkända och registrerade anläggningar, 3. ha underkastats en djurhälsoundersökning inom 48 timmar före transport och därvid inte visat några tecken på eller på annat sätt givit anledning till misstanke om förekomst av smittsam fjäderfäsjukdom, 4. inte vara vaccinerade mot Newcastlesjuka, 5. ha varit isolerade vid en anläggning eller karantänsstation under tillsyn av officiell veterinär under 14 dagar före avsändandet, samt 6. tidigast 14 dagar före avsändandet, med negativt resultat, ha genomgått en representativ serologisk undersökning beträffande Newcastlesjuka. Avelsfjäderfä ska antingen vara provtagna och befunnits fria från samtliga serotyper av salmonella enligt bilaga 1, eller genomgått ett salmonellakontrollprogram likvärdigt med det svenska, vilket ska vara fastställt av kommissionen. Värphöns ska antingen vara provtagna och befunnits fria från invasiva salmonellaserotyper tidigast 10 dagar före avsändandet enligt bilaga 2, eller genomgått ett salmonellakontrollprogram likvärdigt med det svenska, vilket ska vara fastställt av kommissionen. Vid införsel ska förutom ovanstående bestämmelser, även bestämmelserna i bilaga 4 följas. (

text: SJVFS 1995:98

text: Fjäderfä för slakt

text: Fjäderfä som är avsedda för omedelbar slakt ska 1. härröra från en anläggning, a. där de hållits i minst 21 dagar eller sedan kläckning, b. som inte är underkastad restriktioner på grund av smittsam fjäderfäsjukdom, samt

text: c. som inte är belägen i ett område som är underkastat restriktioner på grund av någon för fjäderfä smittsam sjukdom, 2. härröra från en flock som har underkastats en hälsoundersökning inom fem dygn före transport och därvid inte visat några tecken på eller på annat sätt givit anledning till misstanke om förekomst av smittsam fjäderfäsjukdom, samt 3. härröra från en flock som a. om djuren inte är vaccinerade mot Newcastlesjuka, med negativt resultat har genomgått en representativ serologisk undersökning beträffande sjukdomen under de senaste 14 dagarna före avsändandet, eller b. om djuren har vaccinerats mot Newcastlesjuka, med negativt resultat har genomgått ett representativt virusisoleringstest beträffande sjukdomen under de senaste 14 dagarna före avsändandet. Fjäderfä avsedda för slakt ska vara provtagna och fria från salmonella. Proverna ska tas inom 14 dagar före slakt. Djuren ska antingen vara provtagna och testade enligt bilaga 1, eller ha genomgått ett salmonellakontrollprogram likvärdigt med det svenska, vilket ska vara fastställt av kommissionen. Vid införsel ska förutom ovanstående bestämmelser, även bestämmelserna i bilaga 4 följas. (

text: SJVFS 2000:172

text: Fjäderfä för slakt ska efter införseln transporteras direkt till ett slakteri. Djuren ska slaktas snarast möjligt, dock senast 72 timmar efter ankomsten till slakteriet. (

text: SJVFS 1995:172

text: Fjäderfä och kläckägg i sändningar om mindre än 20 enheter

text: Fjäderfä och kläckägg om tillsammans högst 19 enheter som införs samtidigt, ska härröra från flockar som 1. hållits i något av EU:s medlemsländer eller i Norge sedan kläckningen eller under minst tre månader, 2. inte är underkastade restriktioner på grund av någon för fjäderfä smittsam sjukdom, 3. inte är belägna i något område som är underkastat restriktioner på grund av något utbrott av sjukdom för vilken fjäderfä är mottagliga, 4. vid avsändandet inte uppvisar några tecken på sjukdom, samt 5. om djuren har vaccinerats, blivit vaccinerade med ett officiellt godkänt och kontrollerat vaccin. Kläckägg och daggamla kycklingar ska härröra från en flock där djuren a. inte har vaccinerats mot Newcastlesjuka, eller b. har vaccinerats med ett inaktiverat vaccin, eller c. har vaccinerats med ett levande vaccin, förutsatt att vaccinationen företagits minst 30 dagar före insamlingen av kläckäggen. Fjäderfä för avel eller bruksändamål ska a. inte vara vaccinerade mot Newcastlesjuka, och b. ha varit isolerade vid en anläggning eller karantänsstation under tillsyn av officiell veterinär under 14 dagar före avsändandet, samt c. med negativt resultat ha genomgått en representativ serologisk undersökning beträffande Newcastlesjuka inom 14 dagar före avsändandet.

text: Djuren i sändningen ska dessutom ha befunnits negativa vid en serologisk undersökning avseende Salmonella pullorum och Salmonella gallinarum inom en månad före transport i enlighet med ett kontrollprogram som omfattar samtliga djur. Beträffande kläckägg och daggamla kycklingar ska ursprungsflocken vara testad under de senaste tre månaderna avseende Salmonella pullorum och Salmonella gallinarum genom serologisk undersökning på en nivå som säkerställer med en säkerhet om 95 procent att infektion påvisas när prevalensen är minst fem procent. Vid införsel ska förutom ovanstående bestämmelser, även bestämmelserna i bilagorna 1, 2 och 4 följas. Bestämmelserna i nämnda stycken gäller inte för strutsfåglar och kläckägg av strutsfåglar. (

text: SJVFS 2000:172

text: Fjäderfä avsedda för att vidmakthålla viltstammen

text: För införsel av fjäderfä avsedda för att vidmakthålla viltstammen ska ansvarig importör enligt Statens naturvårdsverks kungörelse (

text: SNFS 1994:3

text: ) med föreskrifter om jakt (jaktkungörelse) erhålla tillstånd från Naturvårdsverket om utsättning med undantag för fåglar som inte är fredade under hela jaktåret. Vid införsel ska bestämmelserna i bilaga 4 följas. (

text: SJVFS 2006:79

text: Fjäderfä som ska föras in och som är avsedda för att vidmakthålla viltstammen samt vid införseltillfället är äldre än 72 timmar ska 1. härröra från en anläggning där de har vistats sedan kläckning eller under minst 21 dygn och där inga kontakter har skett med nyinsatta fjäderfän under de senaste 14 dagarna, 2. härröra från en anläggning som inte är underkastad restriktioner på grund av någon för fjäderfä smittsam sjukdom, 3. komma från ett område som inte är underkastat restriktioner på grund av något utbrott av sjukdom för vilken fjäderfä är mottagliga, 4. ha underkastats en hälsoundersökning av officiell veterinär inom 24 timmar före transport, varvid flocken som fjäderfäna kommer från inte har visat några tecken på eller på annat sätt gett anledning till misstanke om förekomst av smittsam fjäderfäsjukdom, 5. härröra från en anläggning som följer sådana riktlinjer för god praxis i fråga om biosäkerhet som avses i

text: artikel 3 i kommissionens beslut 2006/605/EG av den 6 september 2006

text: om vissa skyddsåtgärder i samband med handel inom gemenskapen med fjäderfän avsedda för vidmakthållande av viltstammen . Anläggningen ska före införseln ha genomgått en inspektion av officiell veterinär som ska bekräfta att riktlinjerna för god praxis i fråga om biosäkerhet följs, 6. under de senaste två månaderna före avsändandet a) ha omfattats av det officiella övervakningsprogram som anges i

text: artikel 4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/94/EG av den 20 december 2005

text: om gemenskapsåtgärder för bekämpning av aviär influensa och om upphävande av direktiv

text: , eller

text: 5 EUT L 246, 8.9.2006, s. 12, Celex 32006D0605. 6 EUT L 10, 14.1.2006, s. 16, Celex 32005L0094.

text: b) ha genomgått en serologisk undersökning med negativt resultat avseende aviär influensavirus av subtyperna H 5 och H 7. Proverna som ligger till grund för undersökningen ska slumpmässigt ha tagits från sändningens ursprungsflock. Undersökningen ska omfatta 50 prover från ankor och gäss eller 20 prover från övriga fjäderfän, samt 7. a) inte vara vaccinerade mot Newcastlesjuka, och b) ha varit isolerade vid en anläggning eller karantänsstation under tillsyn av en officiell veterinär under 14 dagar före avsändandet, samt c) med negativt resultat ha genomgått en representativ serologisk undersökning avseende Newcastlesjuka inom 14 dagar före avsändandet. (

text: SJVFS 2006:79

text: Fjäderfä som ska föras in och som är avsedda för att vidmakthålla viltstammen samt vid införseltillfället är äldre än 72 timmar men yngre än en månad ska, ha genomgått en virologisk undersökning avseende aviär influensavirus. Undersökningen ska, inom sju dagar före avsändandet, ha skett genom virusisolering eller PCR på 20 svabbprover från kloak och 20 svabbprover från luftrör eller svalg. Fjäderfäna ska också uppfylla de villkor som anges i 13 a §. Bestämmelser om djurhälsokrav vid införsel av kläckägg och daggamla kycklingar som i Sverige efter införseln bl.a. är avsedda att bli fjäderfä för vidmakthållande av viltstammen finns i 8, 8 a, 9, 12 och 14 §§. (

text: SJVFS 2006:79

text: Transportbestämmelser

text: Kläckägg och daggamla kycklingar

text: Kläckägg och daggamla kycklingar ska transporteras antingen i särskilda engångslådor eller i lådor som kan återanvändas om de före transporten har rengjorts och desinfekterats. Dessa lådor 1. får endast innehålla kläckägg eller daggamla kycklingar av samma art, kategori och typ av fjäderfä som härrör från samma anläggning, samt 2. ska vara märkta med uppgift om a. avsändarland och region, b. den fjäderfäart som äggen eller kycklingarna tillhör, c. antalet ägg eller kycklingar i varje låda, samt d. ursprungsanläggningens registreringsnummer. Lådor som innehåller kläckägg eller daggamla kycklingar får vara sammanförda i lämpliga behållare för transport. Uppgifter om antalet lådor i varje behållare samt märkning enligt första stycket andra punkten ska återfinnas på dessa behållare. Daggamla kycklingar ska utan dröjsmål transporteras till mottagaranläggningen utan att komma i kontakt med andra levande fåglar än daggamla kycklingar som uppfyller villkoren i dessa föreskrifter. (

text: SJVFS 2000:172

text: Avelsfjäderfä och bruksfjäderfä

text: Avelsfjäderfä och bruksfjäderfä ska transporteras i lådor eller burar som 1. innehåller enbart fjäderfä av samma art, kategori och typ och som härrör från samma anläggning, samt

text: 2. har märkts med ursprungsanläggningens registreringsnummer. Lådorna eller burarna ska utan dröjsmål transporteras till mottagaranläggningen utan att komma i kontakt med andra levande fåglar än daggamla kycklingar eller avels- och produktionsfjäderfä som uppfyller villkoren i dessa föreskrifter.

text: Fjäderfä för slakt

text: Fjäderfä för slakt ska utan dröjsmål transporteras till mottagande slakteri utan att komma i kontakt med andra fåglar än fjäderfä avsedda för slakt som uppfyller villkoren i dessa föreskrifter.

text: Lådor, burar och transportfordon

text: Lådor, burar och fordon ska vara konstruerade så att de 1. förhindrar spill av gödsel och minimerar förlust av fjädrar under transport, 2. tillåter visuell inspektion av fjäderfä, samt 3. möjliggör rengöring och desinfektion.

text: Regler om hur djur ska lastas och transporteras samt om rengöring och desinfektion m.m. finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2000:133

text: ) om transport av levande djur. (

text: SJVFS 2000:172

text: Införsel av fjäderfä avsedda för utställning, förevisning eller tävling

text: För införsel eller återinförsel av fjäderfä och duvor avsedda för utställning, förevisning eller tävling ska införseltillstånd sökas hos Jordbruksverket. (

text: SJVFS 1995:98

text: Införsel av brevduvor

text: Införsel av brevduvor från EU får ske för återutflygning ur landet i anslutning till uppsläppstillfället. Brevduvorna ska överföras direkt till uppflygningsorten och ska under vistelsen i Sverige hållas isolerade. Fåglarna ska vara vaccinerade mot ND/Paramyxovirusinfektion senast sex månader före införseln. Vaccinationsintyg ska medfölja djuren och ska på begäran vid kontroll uppvisas för kontrollerande myndighet. Transportutrymmen som eventuellt kvarstannar i Sverige ska rengöras och desinficeras. (

text: SJVFS 1995:98

text: Införsel från tredje land utom Norge

text: Införseltillstånd

text: Vid införsel krävs tillstånd i varje enskilt fall. I införseltillståndet kan Jordbruksverket föreskriva ytterligare villkor. (

text: SJVFS 2000:172

text: Föranmälan, gränskontroll, transitering

text: Bestämmelser om gränskontrollstationer, anmälan om införsel, veterinärkontroller, avgifter och transitering finns a. för fjäderfä i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1999:134

text: ) om veterinära kontroller av levande djur som förs in från tredje land till Europeiska unionen (EU) och Norge, b. för kläckägg i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1999:135

text: ) om veterinära kontroller av produkter som förs in från tredje land till Europeiska unionen (EU), Norge och, vad avser fiskprodukter, Island. (

text: SJVFS 2000:172

text: Hälsointyg

text: Fjäderfän och kläckägg ska åtföljas av ett hälsointyg, som ska vara utformat i enlighet med ett av Europeiska gemenskapernas kommission fastställt formulär. Intyget ska vara utfärdat på lastningsdagen av en officiell veterinär samt vara avfattat på svenska och på ett i avsändarlandet officiellt språk och bestå av ett enda ark. Intyget gäller i fem dagar. Det ska vara utfärdat separat för varje mottagare samt vara signerat och stämplat med en färg som avviker från den övriga texten. (

text: SJVFS 2000:172

text: Djurhälsokrav

text: Införsel av fjäderfä och kläckägg får endast ske från tredje land eller område i tredje land, som finns uppfört på kommissionens lista över tredje länder vilka är godkända för utförsel av fjäderfä till land inom EU. Vid införsel ska, förutom ovanstående bestämmelser, även bestämmelserna i 24 § och i bilagorna 1, 2 och 4 följas. (

text: SJVFS 2000:172

text: Fjäderfä och kläckägg ska komma från tredje land 1. i vilket aviär influensa och Newcastlesjuka är anmälningspliktiga sjukdomar, och 2. som är fritt från dessa sjukdomar, eller 3. tillämpar bekämpningsprogram, som motsvarar de bestämmelser som gäller inom EU, samt 4. uppfyller de av kommissionen fastställda kraven för införsel av fjäderfä till EU. (

text: SJVFS 2000:172

text: Införsel av fjäderfä och kläckägg från tredje land får även ske om kommissionen tillåter införseln genom särskilt beslut enligt artikel 27 a i rådets

text: 7 Jfr

text: kommissionens beslut 95/233/EEG av den 22 juni 1995

text: om upprättande av förteckningar över de tredje länder från vilka medlemsstaterna tillåter import av levande fjäderfä och kläckningsägg (EGT L 156, 7.7.1995, s. 76, Celex 31995D0233), senast ändrat genom

text: kommissionens beslut 96/619/EG

text: (EGT L 276, 29.10.1996, s. 18, Celex 31996D0619). 8 Jfr

text: kommissionens beslut 96/482/EG av den 12 juli 1996

text: om djurhälsovillkor och veterinärintyg för import från tredje land av fjäderfä och kläckningsägg, med undantag av strutsfåglar och ägg från strutsfåglar, inbegripet djurhälsoåtgärder som ska vidtas efter sådan import (EGT L 196, 7.8.1996, s. 13, Celex 31996D0482), senast ändrat genom

text: kommissionens beslut 2000/505/EG

text: (EGT L 201, 9.8.2000, s. 8, Celex 32000D0505), samt

text: kommissionens beslut 96/483/EG av den 12 juli 1996

text: om upprättande av förteckningen över tredje länder som har rätt att använda förlagan till djurhälsointygen för import till gemenskapen av levande fjäderfä och kläckningsägg, med undantag av strutsfåglar och ägg från strutsfåglar enligt beslut

text: (EGT L 196, 7.8.1996, s. 28, Celex 31996D0483), senast ändrat genom

text: kommissionens beslut 96/628/EG

text: (EGT L 282, 1.11.1996, s. 73, Celex 31996D0628).

text: direktiv

text: av den 15 oktober 1990 om djurhälsovillkor för handel inom gemenskapen med och för import från tredje land av fjäderfä och kläckningsägg. (

text: SJVFS 2000:172

text: Övriga bestämmelser

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter. (

text: SJVFS 2000:172

text: ). ------------------------ Denna författning träder i kraft den dag Jordbruksverket bestämmer. Genom författningen upphävs Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:125

text: ) om införsel av fjäderfä och kläckägg från länder som ingår i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). ------------------------ Denna författning träder i kraft den 16 mars 1995. ------------------------ Denna författning träder i kraft den 7 juli 1995. ------------------------ Denna författning träder i kraft den 29 november 1995. ------------------------ Denna författning träder i kraft den 9 juni 1999. ------------------------ Denna författning träder i kraft den 30 juni 1999. ------------------------ Denna författning träder i kraft den 27 augusti 1999. 9 EGT L 303, 31.10.1990, s. 6, Celex 31990L0539. Jfr

text: artikel 1.5 i rådets direktiv 1999/90/EG av den 15 november 1999

text: om ändring av direktiv

text: om djurhälsovillkor för handel inom gemenskapen med och för import från tredje land av fjäderfä och kläckningsägg (EGT L 300, 23.11.1999, s. 19, Celex 31999L0090).

text: SJVFS 1994:223

text: . 11

text: SJVFS 1995:52

text: . 12

text: SJVFS 1995:98

text: . 13

text: SJVFS 1995:172

text: . 14

text: SJVFS 1999:57

text: . 15

text: SJVFS 1999:66

text: . 16

text: SJVFS 1999:85

text: ------------------------ Denna författning träder i kraft den 15 januari 2001. ------------------------ Denna författning träder i kraft den 30 november 2006.

text: MATS PERSSON Tomasz Dzieciolowski (Smittbekämpningsenheten)

text: SJVFS 2000:172

text: . 18

text: SJVFS 2006:79

text: Bilaga 1

text: PROVTAGNING AVSEENDE SALMONELLA AV DAGGAMLA KYCKLINGAR, AVELSFJÄDERFÄ SAMT FJÄDERFÄ FÖR SLAKT.

text: Provtagningen ska omfatta samtliga serotyper av salmonella.

text: Daggamla kycklingar ska komma från en flock som har testats i enlighet med den provtagning som anges för avelsfjäderfä.

text: Kycklingar för uppfödning av avelsfjäderfä ska provtas åtminstone vid fyra veckors ålder och vad gäller kycklingar avsedda för äggproduktion två veckor före värpstart.

text: Avelsfjäderfä ska provtas minst varannan vecka under värpperioden.

text: Fjäderfä för slakt ska provtas inom 14 dagar före slakt.

text: Provtagningsmetod för kycklingar för uppfödning av avelsfjäderfä och fjäderfä för slakt

text: Provtagningen ska bestå av ett samlingsprov som utgörs av enskilda träckprover som vart och ett väger minst ett gram. Dessa ska tas slumpmässigt på flera platser där djuren hålls eller om djuren har tillgång till flera byggnader inom samma anläggning ska prov tas från varje grupp av byggnader där de hålls.

text: Antal platser där enskilda träckprover ska tas ut till ett samlingsprov framgår av tabell 1.

text: 19 Jfr

text: kommissionens beslut 95/160/EG av den 21 april 1995

text: om fastställande av tilläggsgarantier avseende salmonella för försändelser av avelsfjäderfä och daggamla kycklingar till Finland och Sverige som är avsedda att ingå i flockar av avelsfjäderfä eller fjäderfä för produktion (EGT L 105, 9.5.1995, s. 40, Celex 31995D0160) samt

text: rådets beslut 95/410/EG av den 22 juni 1995

text: som fastställer regler för mikrobiologisk provtagning i ursprungsanläggningen av fjäderfä för slakt avsedda för Finland och Sverige (EGT L 243, 11.10.1995, s. 25, Celex 31995D0410).

text: TABELL 1

text: Antal djur per djurutrymme Antal träckprov per djurutrymme eller grupp av byggnader inom anläggningen 1-24 (samma som antalet djur dock högst 20) 25-29 20 30-39 25 40-49 30 50-59 35 60-89 40 90-199 50 200-499 55 500 eller fler 60

text: Provtagningsmetod för avelsfjäderfä

text: I avelsbesättningar, vars ägg kläcks vid ett kläckeri med en sammanlagd kläckningskapacitet som är mindre än 1 000 ägg, ska proven tas inom anläggningen. Provtagningen ska bestå av ett samlingsprov som utgörs av enskilda träckprover som vart och ett väger minst ett gram. Proven ska samlas in enligt tabell 1.

text: I avelsbesättningar, vars ägg har kläckts vid ett kläckeri med en sammanlagd kläckningskapacitet av mer än 1 000 ägg, ska provtagning ske vid kläckeriet och de ska från varje avelsbesättning bestå av:

text: a) från varje avelsflock ska samlingsprov tas bestående av mekonium från 250 kycklingar som har kläckts från ägg som har levererats till kläckeriet, eller

text: b) från varje avelsflock ska prover tas av kroppar från 50 kycklingar som har dött före kläckningen eller som har kläckts från ägg som levererats till kläckeriet. Provtagning enligt punkt a-b ska även ske från avelsbesättningar som består av mindre än 250 fåglar vars ägg har kläckts i kläckerier med en sammanlagd kapacitet av mer än 1 000 ägg.

text: Mikrobiologisk undersökning

text: Den mikrobiologiska undersökningen ska omfatta samtliga salmonellaserotyper och utföras enligt Internationella standardiseringsorganisationens standardmetod, ISO 6579:1993. (

text: SJVFS 1995:172

text: Bilaga 2

text: PROVTAGNING AVSEENDE VÄRPHÖNS

text: Provtagning ska utföras inom tio dagar före avsändandet och omfatta följande serotyper:

text: • Salmonella gallinarum • Salmonella pullorum • Salmonella enteritidis • Salmonella berta • Salmonella typhimurium • Salmonella thompson • Salmonella infantis

text: Provtagningsmetod för värphöns

text: Antal platser där enskilda träckprover ska tas ut till ett samlingsprov framgår av bilaga 2, tabell 1.

text: Mikrobiologisk undersökning

text: Den mikrobiologiska undersökningen ska utföras enligt Internationella standardiseringsorganisationens standardmetod, ISO 6579:1993.

text: SJVFS 1995:172

text: 20 Jfr

text: kommissionens beslut 95/161/EG av den 21 april 1995

text: om fastställande av tilläggsgarantier avseende salmonella för försändelser av värphöns till Finland och Sverige (EGT L 105, 9.5.1995, s. 44, Celex 31995D0161).

text: Bilaga 3

text: KLÄCKÄGG AV FJÄDERFÄ AVSEDDA FÖR UTSÄTTNING

text: Under förutsättning att nedanstående provtagning fullföljts samt att kläckäggen medföljs av ett hälsointyg som bekräftar detta medges import av dessa utan karantän.

text: Särskild provtagning avseende fjäderfä avsedda för utsättning

text: Kläckägg av fjäderfä avsedda för utsättning ska härröra från flock som vid äggläggningssäsongens början eller 14 dagar före avsändandet genomgått en representativ serologisk undersökning beträffande salmonella pullorum och salmonella gallinarum, infektiös laryngotrakeit (ILT), samt Turkey rhinotracheitis/swollen head syndrome TRT/SHS.

text: Provtagningen ska genomföras på en nivå som säkerställer med en tillförlitlighet på 95 procent att infektion påvisas när prevalensen är minst fem procent. Nya djur som sätts in ska vara provtagna enligt ovan innan de sätts in.

text: SJVFS 1995:98

text: Bilaga 4

text: KARANTÄN

text: Djuren ska under tullkontroll transporteras direkt till en av Jordbruksverket godkänd karantän. Vid varje införseltillfälle ska karantänen ombesiktigas och ett nytt karantänsgodkännande utfärdas. Djuren ska senast inom 24 timmar besiktigas av karantänsveterinär och därefter stå under tillsyn av karantänsveterinär. Vid införsel av kläckägg ska även kläckningen av äggen ske i karantänen.

text: Jordbruksverket häver karantänen genom beslut när djuren har genomgått föreskriven karantänsperiod, alla prov har utfallit med negativt resultat och slutrapport har inkommit från karantänsveterinären.

text: Djur som dör under karantänsperioden kan frysförvaras eller omgående obduceras. För obduktion ska i första hand de senast avlidna djuren användas. Döda djur som ska obduceras ska sändas till aktuellt regionalt laboratorium eller till Statens veterinärmedicinska anstalt (SVA) för undersökning. Kropparna ska vara väl emballerade i absorberande papper och i dubbla väl förslutna plastpåsar.

text: Provtagning avseende salmonella

text: Under karantänsperioden tas obligatoriska salmonellaprover i enlighet med Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:79

text: ) om frivillig och förebyggande salmonellakontroll av fjäderfäbesättningar.

text: Provtagning för övriga sjukdomar (gäller ej strutsfåglar)

text: De importerade djuren ska tidigast efter 14 dagar i karantän, dock ej före sju veckors ålder, undersökas avseende infektiös bronkit (IB), egg drop syndrome (EDS-76), Turkey rhinotracheitis/swollen head syndrome (TRT/SHS) och infektiös laryngotrakeit (ILT).

text: Provtagningen ska utföras genom att blodprov tas för serologisk undersökning. Antalet prov ska vara 300 stycken från varje flock av djur eller i enlighet med närmare instruktioner från SVA. De provtagna djuren ska märkas för att möjliggöra omprov av samma individer.

text: Särskild provtagning avseende strutsfåglar

text: Strutsar ska tidigast efter 14 dagar i karantän provtas avseende (TRT/SHS), Mycoplasma gallisepticum och salmonella sp. Provtagningen ska utföras genom att blodprov tas ut för serologisk undersökning. Samtliga djur ska provtas.

text: Salmonellaprovtagning ska utföras två gånger, med en veckas mellanrum, genom att ett samlingsprov tas bestående av enskilda träckprover där varje prov väger minst ett gram. Proverna ska tas slumpmässigt på flera platser där djuren hålls och representera minst en femtedel av antalet strutsar.

text: SJVFS 1995:172


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om skyddsåtgärder Saknr K 9 när högpatogen aviär influensa av subtyp H5 har konstaterats och N1 misstänks eller bekräftats hos vilda fåglar i

text: Dessa föreskrifter syftar till att förhindra spridning av högpatogen aviär influensa (HPAI) av subtyp H5 N1 från vilda fåglar till fjäderfän eller andra fåglar i fångenskap liksom kontaminering av produkter av sådana fåglar. Restriktionerna eller åtgärderna gäller om Jordbruksverket fattat beslut om smittförklaring enligt

text: 5 § epizootilagen (1999:657)

text: på grund av att det är klarlagt att ett kliniskt fall av högpatogen aviär influensa (HPAI) av subtyp H5 har inträffat och neuraminidastyp N 1 antingen misstänks eller har bekräftats. Om andra av Statens jordbruksverk meddelade föreskrifter innehåller bestämmelser som avviker från vad som sägs i dessa föreskrifter gäller bestämmelserna i den här författningen. Ytterligare bestämmelser om förebyggande och bekämpning av aviär influensa finns i

text: epizootilagen (1999:657)

text: epizootiförordningen (1999:659)

text: samt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2002:98

text: ) om förebyggande och bekämpning av epizootiska sjukdomar.

text: Definitioner

text: Vid tillämpning av dessa föreskrifter gäller följande definitioner. andra fåglar i fångenskap: fåglar enligt definitionen i

text: artikel 2.6 i direktiv 2005/94/EG av den 20 december 2005

text: om gemenskapsåtgärder för 2 bekämpning av aviär influensa och om upphävande av direktiv

text: inklusive sällskapsdjur av de fågelarter som avses i

text: artikel 3 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 998/2003 av den 26 maj 2003

text: om djurhälsovillkor som skall tillämpas vid transporter av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte och om ändring av

text: Jfr.

text: kommissionens beslut 2006/115/EG av den 17 februari 2006

text: om vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa hos vilda fåglar i gemenskapen och om upphävande av besluten

text: och

text: (EUT L 48, 18.2.2006, s. 28 (Celex 32006D0115). 2 EUT L 010, 14.1.2006, s. 16 (Celex 32005L0094).

text: rådets direktiv 92/65/EEG

text: samt fåglar som hålls i djurparker, nöjesparker, på cirkusar eller försökslaboratorier, anläggning: alla jordbruksföretag, lokaler eller markområden inklusive kläckerier, cirkusar, djurparker, husdjursaffärer, fågelmarknader och voljärer där fjäderfän eller andra fåglar i fångenskap föds upp eller hålls. Denna definition inkluderar dock inte slakterier, transportmedel, enskilda karantäner och karantänstationer, gränskontrollstationer eller laboratorier som innehar aviära influensavirus, djurpark: alla permanenta anläggningar där levande djur som tillhör vilda arter hålls för att förevisas för allmänheten under minst sju dagar per år, fjäderfän: alla fåglar som föds upp eller hålls i fångenskap för produktion av kött eller konsumtionsägg, för framställning av andra produkter, för vidmakthållande av stammen av fjäderfävilt eller för alla former av program för uppfödning med tanke på produktion av dessa fågelkategorier, förrum: rum genom vilket inpassering till eller utpassering från djurutrymme ska ske via en hygiengräns. Rummet är även avsett för förvaring och byte av skyddskläder samt för personlig rengöring, huvudväg: Europaväg, riksväg och länsväg, hygiengräns: en löstagbar bänk eller annan avgränsning som sluter tätt mot golvet, som är minst 40 centimeter hög och som avdelar förrummet i en ”ren” del mot djurutrymmet och en ”oren” del mot ytterdörren, kläckägg: ägg enligt definitionen i

text: artikel 2.2 i rådets direktiv 90/539/EEG av den 15 oktober 1990

text: om djurhälsovillkor för handel inom gemenskapen med och för import från tredje land av fjäderfä och kläckningsägg , officiell övervakning: Jordbruksverkets åtgärder för noggrann övervakning av hälsoläget hos fjäderfän och andra fåglar i fångenskap eller däggdjur på en anläggning när det gäller aviär influensa, skyddsområde: ett område med minst tre kilometers radie runt ett område som smittförklarats enligt

text: 5 § epizootilagen (1999:657)

text: och som anges i ett särskilt beslut av Jordbruksverket, transitering: en transport genom ett skyddsområde som sker utan uppehåll och utan att fjäderfän eller andra fåglar i fångenskap lastas in i eller ut ur transportmedlet under transporten, vild fågel: en viltlevande fågel som inte hålls på en anläggning, frilevande fågelvilt: vilt enligt definitionen i punkt 1.5 andra strecksatsen och punkt 1.7 i bilaga I till

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004

text: om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung , övervakningsområde: ett område med minst tio kilometers radie runt ett område som smittförklarats enligt

text: 5 § epizootilagen (1999:657)

text: och som anges i ett särskilt beslut av Jordbruksverket. Utöver definitionerna i första stycket gäller relevanta definitioner i

text: rådets direktiv 2005/94/EG

text: 3 EUT L 146, 13.6.2003, s. 1 (Celex 32003R0998). 4 EGT L 303, 31.10.1990, s. 6 (Celex 31990L0539). 5 EUT L 139, 30.4.2004, s. 55 (Celex 32004R0853).

text: Restriktioner och åtgärder inom ett skyddsområde

text: Anmälan av anläggningar

text: Djurhållare som håller fjäderfän eller andra fåglar i fångenskap på en anläggning inom skyddsområdet ska anmäla anläggningens adress till Jordbruksverkets smittbekämpningsenhet. En anmälan behöver dock inte göras beträffande anläggningar som har registrerats enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2003:20

text: ) om registrering av anläggningar med värphöns eller Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2006:11

text: ) om registrering av anläggningar med fjäderfän.

text: Hållande av fjäderfän och andra fåglar i fångenskap

text: Fjäderfän eller andra fåglar i fångenskap ska hållas på anläggningen så att direkt eller indirekt kontakt med andra fjäderfän eller fåglar i fångenskap förhindras.

text: Fjäderfän eller andra fåglar i fångenskap får inte transporteras genom skyddsområdet. Detta gäller dock inte en transitering av fjäderfän eller andra fåglar i fångenskap rakt igenom skyddsområdet under förutsättning att denna sker på en huvudväg eller järnväg. Förbudet gäller inte heller transporter av fjäderfän till ett slakteri för direkt slakt.

text: Fjäderfän eller andra fåglar i fångenskap får inte förflyttas från den anläggning där de hålls. Jordbruksverket eller den länsstyrelse verket bestämmer kan, efter att ha gjort en riskbedömning från smittskyddssynpunkt, medge undantag för förflyttning av 1. värpfärdiga unghöns, slaktkalkoner och annat fjäderfä samt fågelvilt i hägn till anläggningar som står under officiell övervakning i antingen skydds- eller övervakningsområdet. 2. fjäderfän, inklusive uttjänta värphöns till ett slakteri i skydds- eller övervakningsområdet för omedelbar slakt eller, om detta inte är möjligt, till ett slakteri som Jordbruksverket anvisar utanför områdena. 3. dagsgamla kycklingar från skyddsområdet till anläggningar som står under officiell övervakning i Sverige. På anläggningarna får det inte finnas andra fjäderfän eller fåglar i fångenskap förutom sällskapsfåglar av de arter som avses i

text: . Sällskapsfåglarna måste hållas avskilda från fjäderfän. Alternativt ska transporten av de dagsgamla kycklingarna ske enligt de villkor som anges i artikel 24.1

text: a

text: och

text: b

text: i direktiv 2005/94/EG. Fjäderfäna ska då hållas på destinationsanläggningen i 21 dagar från ankomsttidpunkten. 4. sällskapsfåglar av de fågelarter som avses i

text: till anläggningar i Sverige där inga fjäderfän hålls om sändningen består av högst fem burfåglar. 5. fåglar som hålls i djurparker, nöjesparker, på cirkusar eller försökslaboratorier som är godkända organ, institut och center enligt

text: artikel 13 i rådets direktiv 92/65/EEG av den 13 juli 1992

text: om fastställande av djurhälsokrav i handeln inom och

text: importen till gemenskapen av djur, sperma, ägg (ova) och embryon som inte faller under de krav som fastställs i de specifika gemenskapsregler som avses i bilaga A.I till direktiv

text: . Förflyttning av fåglarna får ske under förutsättning att den sker till ett annat godkänt organ, institut eller center.

text: Smittrening

text: Vid in- och utgångar till djurstallar eller andra anläggningar med fjäderfän eller andra fåglar i fångenskap ska smittrening göras på följande sätt. Företrädesvis ska byte av skodon ske vid in- och utgångar till djurstallar. I anläggningar som har förrum eller där en hygiengräns kan upprättas ska byte av skyddskläder och skodon eller skodonsskydd göras vid hygiengränsen. Om en hygiengräns saknas ska särskilda skodon användas vid skötseln av fjäderfän eller andra fåglar i fångenskap och skodonsskydd eller lämpliga desinfektionsmedel appliceras på skodonen vid ingången till djurutrymmet.

text: Förbud mot utställningar och liknande arrangemang

text: Utställningar, tävlingar, marknader, uppvisningar, kulturella evenemang och liknande arrangemang där fjäderfän och andra fåglar i fångenskap sammanförs är förbjudna. Förbudet gäller dock inte djurparker och cirkusar.

text: Restriktioner för förflyttning av kläckägg

text: Kläckägg får inte förflyttas ut ur skyddsområdet. Jordbruksverket eller den länsstyrelse verket bestämmer kan, efter att ha gjort en riskbedömning från smittskyddssynpunkt, medge undantag för 1. transport av kläckägg från skyddsområdet till ett av Jordbruksverket anvisat kläckeri i Sverige. 2. sändning av kläckägg från skyddsområdet till kläckerier som ligger i andra länder än Sverige under förutsättning a) att kläckäggen har samlats in från flockar som inte misstänks vara smittade med aviär influensa och som med negativt resultat har genomgått en serologisk undersökning för aviär influensa som kan påvisa en prevalens på 5 % med ett konfidensintervall på minst 95 %, och b) villkoren i artikel

text: 26.1 b

text: 26.1 c

text: och

text: 26.1 d

text: i direktiv 2005/94/EG har uppfyllts. En sändning av kläckägg som avses i första stycket 2 och som sker till ett annat EU-land ska åtföljas av ett djurhälsointyg i enlighet med förlaga 1 i bilaga IV till

text: rådets direktiv 90/539/EEG

text: . Intyget ska innehålla följande fras: ”Djurhälsovillkoren för denna sändning är i enlighet med

text: kommissionens beslut 2006/115/EG

text: Om förutsättningarna för undantag enligt 9 § är uppfyllda gäller att kläckäggen som omfattas av undantaget ska produceras, hanteras, behandlas, lagras och transporteras på ett sådant sätt att de inte äventyrar djurhälsosituationen för andra produkter som uppfyller samtliga djurhälsokrav för handel, utsläppande på marknaden eller export till tredje land.

text: 6 EGT L 268, 14.9.1992, s. 54 (Celex 31992L0065).

text: Restriktioner för förflyttning av färskt kött, malet kött, maskinurbenat kött, köttberedningar och köttprodukter från fjäderfän, andra fåglar i fångenskap eller

text: frilevande fågelvilt

text: Färskt kött, malet kött, köttberedningar, maskinurbenat kött och köttprodukter från fjäderfän, andra fåglar i fångenskap eller frilevande fågelvilt får inte förflyttas ut ur skyddsområdet. Jordbruksverket eller den länsstyrelse verket bestämmer kan, efter att ha gjort en riskbedömning från smittskyddssynpunkt, medge undantag för 1. färskt fjäderfäkött, inklusive kött från ratiter, med ursprung i eller utanför skyddsområdet och som har producerats i enlighet med bilaga II och avsnitten II och III i bilaga III till förordning

text: (EG) nr 853/2004

text: och som kontrollerats i enlighet med avsnitten I, II och III samt avsnitt IV kapitlen V och VII i bilaga I till

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 854/2004 av den 29 april 2004

text: om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel . 2. malet kött, köttberedningar, maskinurbenat kött och köttprodukter som innehåller kött som avses i punkten 1 och som producerats i enlighet med avsnitten V och VI i bilaga III till förordning

text: (EG) nr 853/2004

text: . 3. färskt kött av frilevande fågelvilt med ursprung i skyddsområdet om köttet är märkt med det kontrollmärke som fastställs i bilaga 2 till Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:93

text: ) om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel. Köttet ska vidare vara avsett för transport till en anläggning för den behandling som krävs för aviär influensa i enlighet med bilaga 3 till verkets föreskrifter

text: SJVFS 2004:93

text: . 4. köttprodukter av kött från frilevande fågelvilt som har genomgått en behandling som krävs för aviär influensa i enlighet med bilaga 3 till verkets föreskrifter

text: SJVFS 2004:93

text: . 5. färskt kött av frilevande fågelvilt med ursprung utanför skyddsområdet och som producerats på anläggningar inom skyddsområdet i enlighet med avsnitt IV i bilaga III till förordning

text: (EG) nr 853/2004

text: och kontrollerats i enlighet med avsnitt IV kapitel VIII i bilaga I till förordning

text: (EG) nr 854/2004

text: . 6. malet kött, köttberedningar, maskinurbenat kött och köttprodukter som innehåller kött som avses i punkten 5 och som producerats på anläggningar inom skyddsområdet i enlighet med avsnitten V och VI i bilaga III till förordning

text: (EG) nr 853/2004

text: . En sändning av produkter som avses i första stycket punkten 5 och 6 och som sker till ett annat EU-land ska åtföljas av ett handelsdokument där följande anges: ”Djurhälsovillkoren för denna sändning är i enlighet med

text: kommissionens beslut 2006/115/EG

text: Om förutsättningarna för undantag enligt 11 § är uppfyllda gäller att produkterna som omfattas av undantaget ska produceras, hanteras, behandlas, lagras och transporteras på ett sådant sätt att de inte äventyrar djurhälsosituationen för andra produkter som uppfyller samtliga djurhälsokrav för handel, utsläppande på marknaden eller export till tredje land.

text: 7 EUT L 139, 30.4.2004, s. 26 (Celex 32004R0854).

text: Restriktioner för förflyttning av animaliska biprodukter från fjäderfän från

text: skyddsområdet

text: Animaliska biprodukter från fjäderfän får inte sändas från skyddsområdet. Jordbruksverket eller den länsstyrelse verket bestämmer kan, efter att ha gjort en riskbedömning från smittskyddssynpunkt, medge undantag för 1. animaliska biprodukter från fjäderfän som uppfyller villkoren i kapitlen II.A, III.B, IV.A, VI.A, VI.B, VII.A, VIII.A, IX.A och X.A i bilaga VII och kapitlen II.B och III.II.A i bilaga VIII till

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002

text: om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda som livsmedel . 2. obearbetade fjädrar och delar av fjädrar enligt kapitel VIII.A.1 a i bilaga VIII till förordning

text: (EG) nr 1774/2002

text: från fjäderfä som kommer från plats utanför skyddsområdet. 3. bearbetade fjädrar från fjäderfä eller delar av fjädrar från fjäderfä som har behandlats med ånga eller med någon annan metod som säkerställer att inga patogener återstår. 4. produkter som härrör från fjäderfän eller andra fåglar i fångenskap som i enlighet med gemenskapslagstiftningen inte omfattas av några djurhälsokrav eller som inte omfattas av några förbud eller restriktioner av djurhälsoskäl, inklusive de produkter som avses i kapitel VII.A.1 a i bilaga VIII till förordning

text: (EG) nr 1774/2002

text: . En sändning av produkter som avses i första stycket punkten 3 ska åtföljas av ett handelsdokument i enlighet med kapitel X i bilaga II till förordning

text: (EG) nr 1774/2002

text: med följande tillägg. I punkt 6.1 i dokumentet ska anges att produkterna har behandlats med ånga eller med någon annan metod som säkerställer att inga patogener återstår. Handelsdokumentet behövs dock inte för bearbetade dekorationsfjädrar, bearbetade fjädrar som medförs av resande för privat bruk eller sändningar av bearbetade fjädrar som sänts till privatpersoner för icke-industriellt syfte.

text: Om förutsättningarna för undantag enligt 13 § är uppfyllda gäller att de animaliska biprodukterna som omfattas av undantaget ska produceras, hanteras, behandlas, lagras och transporteras på ett sådant sätt att de inte äventyrar djurhälsosituationen för andra produkter som uppfyller samtliga djurhälsokrav för handel, utsläppande på marknaden eller export till tredje land.

text: Restriktioner för transport eller spridning av obearbetat använt strö eller

text: fjäderfägödsel utanför skyddsområdet

text: Transport eller spridning av obearbetat använt strö eller fjäderfägödsel som härrör från anläggningar inom skyddsområdet får inte ske utanför skyddsområdet. Förbudet gäller dock inte en transport som sker för behandling i enlighet med

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002

text: . Transporten ska godkännas av Jordbruksverket.

text: 8 EGT L 273, 10.10.2002, s. 1 (Celex 32002R1774).

text: Förbud mot jakt

text: Jakt får inte ske på vilda fåglar.

text: Undersökning och provtagning

text: Undersökning och provtagning för laboratorieanalys ska ske av fjäderfän som hålls på anläggningar i den omfattning och på det sätt som Jordbruksverket bestämmer.

text: Restriktioner och åtgärder inom ett övervakningsområde

text: Anmälan av anläggningar

text: Djurhållare som håller fjäderfän eller andra fåglar i fångenskap på en anläggning inom övervakningsområdet ska anmäla anläggningens adress till Jordbruksverkets smittbekämpningsenhet. En anmälan behöver dock inte göras beträffande anläggningar som har registrerats enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2003:20

text: SJVFS 2006:11

text: Smittrening

text: Restriktioner för förflyttning av fjäderfän och andra fåglar i fångenskap ut ur

text: övervakningsområdet

text: Förflyttning av fjäderfän och andra fåglar i fångenskap ut ur övervakningsområdet är förbjudet under 15 dagar från tidpunkten för Jordbruksverkets beslut att inrätta området. Jordbruksverket eller den länsstyrelse verket bestämmer kan, efter att ha gjort en riskbedömning från smittskyddssynpunkt, medge undantag för 1. fjäderfä, inklusive uttjänta värphöns till ett slakteri i skydds- eller övervakningsområdet för omedelbar slakt eller, om detta inte är möjligt, till ett slakteri som Jordbruksverket anvisar utanför områdena. 2. dagsgamla kycklingar från övervakningsområdet till anläggningar som står under under officiell övervakning i Sverige.

text: 3. värpfärdiga unghöns, slaktkalkoner och annat fjäderfä och fågelvilt i hägn från övervakningsområdet till anläggningar under officiell övervakning i Sverige. 4. sällskapsfåglar av de arter som avses i

text: artikel 13 i direktiv 92/65/EEG

text: Förbud mot jakt

text: Jakt får inte ske på vilda fåglar.

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: Denna författning träder i kraft den 22 februari 2006.

text: MATS PERSSON

text: Pia Gustafsson (Smittbekämpningsenheten)