fs: nfs

publisher: Naturvårdsverket

title: Föreskrifter om undantag från krav på utsortering, separat insamling och fastighetsnära insamling av bioavfall

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser för 1. den som har bioavfall och ska sortera ut detta separat, 2. den som ska samla in bioavfall som har sorteras ut separat, och 3. kommunen eller den som ska samla in biologiskt nedbrytbart livsmedelseller köksavfall som kommunen ansvarar för genom fastighetsnära insamling.

type: stycke

type: paragraf

text: Definitioner

type: rubrik

text: Termer och begrepp som används i dessa föreskrifter har samma betydelse som i

text: miljöbalken

text: och

text: avfallsförordningen (2020:614)

text: Undantag från krav på fastighetsnära insamling

text: Kraven i

text: 3 kap. 1 b § avfallsförordningen (2020:614)

text: på fastighetsnära insamling gäller inte i de delar av en kommun som är isolerade och glest befolkade och där insamling av biologiskt nedbrytbart livsmedels- eller köksavfall kan ske på annan plats än vid fastigheten. Om förutsättningarna i första stycket är uppfyllda ska kommunen bestämma en plats där avfallsinnehavaren ska lämna sitt livsmedels- eller köksavfall.

text: Undantag från krav på separat insamling av livsmedels- eller köksavfall

text: Kraven i

text: 3 kap. 1 a § avfallsförordningen (2020:614)

text: på separat insamling av biologiskt nedbrytbart livsmedels- eller köksavfall som sorterats ut, gäller inte i de delar av en kommun

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008

text: om avfall och om upphävande av vissa direktiv, i lydelsen enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/851

text: 1. som är isolerade och glest befolkade, 2. har långa körsträckor mellan platserna där avfallet ska samlas in och lämnas, 3. där små mängder avfall produceras, och 4. där det inte är möjligt att hämta och lämna avfall från hushåll eller verksamheter fastighetsnära och det inte är möjligt att bestämma en plats där avfallet kan hämtas enligt 3 § andra stycket.

text: Kommunen får göra undantag från kravet i

text: på separat insamling av ätlig olja eller liknande flytande ätligt fett från hushåll om det avser små mängder som kan samlas in tillsammans med restavfallet. Första stycket får endast tillämpas som ett komplement till separat insamling.

text: Undantag från krav på utsortering av livsmedels- eller köksavfall

text: I de delar av en kommun där 4–5 §§ är tillämpliga behöver biologiskt nedbrytbart livsmedels- eller köksavfall inte sorteras ut enligt

text: 3 kap. 1 § 3 avfallsförordningen (2020:614)

text: , om inte annat bestämts av tillsynsmyndighet eller tillståndsmyndighet.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2024.

text: Naturvårdsverket

text: BJÖRN RISINGER

text: Johanna Farelius

text: (Kretsloppsavdelningen)

type: foreskrift


title: Naturvårdsverkets föreskrifter om undantag från krav på att erbjuda en återanvändbar matlåda eller mugg

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om undantag från kraven i

text: och

text: 18 §§

text: förordningen (

text: ) om engångsprodukter om att den som på den svenska marknaden tillhandahåller dryck i en engångsmugg eller snabbmat i en engångsmatlåda ska erbjuda en möjlighet att få snabbmaten eller drycken serverad i en återanvändbar mugg eller matlåda samt vidta effektiva åtgärder så att de återanvändbara muggarna och matlådorna samt deras lock roterar flera gånger.

text: Definitioner

text: Termer och begrepp som används i dessa föreskrifter har samma betydelse som i förordningen (

text: ) om engångsprodukter.

text: Undantag från krav på att erbjuda en återanvändbar matlåda eller mugg

text: Kraven i

text: och

text: 18 §§

text: förordningen (

text: ) om engångsprodukter gäller inte i de fall snabbmaten eller drycken har fyllts i en engångsmatlåda eller en engångsmugg av en aktör i distributionskedjan som är oberoende av den aktör som slutligt tillhandahåller snabbmaten eller drycken.

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/904 av den 5 juni 2019

text: om minskning av vissa plastprodukters inverkan på miljön.

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2024. 2. Dessa föreskrifter upphör att gälla den 1 januari 2027.

text: Naturvårdsverket BJÖRN RISINGER

text: Ingela Hiltula

text: (Kretsloppsavdelningen)


title: Naturvårdsverkets föreskrifter om skyldighet att lämna uppgifter om förpackningar och förpackningsavfall

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om 1. Naturvårdsverkets digitala lösning för uppgifter om förpackningar och förpackningsavfall, och 2. skyldighet att lämna uppgifter till Naturvårdsverket enligt

text: 4 kap.

text: och

text: 8 §§

text: 7 kap.

text: och

text: 15 §§

text: 11 kap.

text: och

text: 10 §§

text: förordningen (

text: ) om producentansvar för förpackningar.

text: Definitioner

text: Termer och begrepp som används i dessa föreskrifter har samma betydelse som i

text: 15 kap.

text: miljöbalken

text: och

text: avfallsförordningen (2020:614)

text: Med förpackning, förpackningsavfall, producent, marknadsdrivet system för materialåtervinning, marknadsdrivet system för återanvändning och system för återanvändning av förpackningar avses i dessa föreskrifter detsamma som i förordningen (

text: ) om producentansvar för förpackningar.

text: I dessa föreskrifter avses med beräkningspunkt: den punkt där förpackningsavfallsmaterial går in i det materialåtervinningsförfarande varigenom avfallet upparbetas till produkter, material eller ämnen som inte är avfall, eller den punkt där avfallsmaterialen upphör att vara avfall till följd av ett förberedande förfarande innan de upparbetas, kompositförpackning: förpackning med två eller flera skikt av olika material som inte kan separeras för hand och som utgör en integrerad enhet, bestående av en inre behållare och ett yttre hölje, som fylls, lagras, transporteras och töms som en integrerad enhet, och

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 94/62/EG av den 20 december 1994

text: om förpackningar och förpackningsavfall, i lydelsen enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/852

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008

text: om avfall och om upphävande av vissa direktiv, i lydelsen enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/851

text: , samt

text: om minskning av vissa plastprodukters inverkan på miljön. 1

text: mätpunkt: den punkt där massan av avfallsmaterial mäts i syfte att fastställa avfallsmängden vid beräkningspunkten.

text: Uppgifter ska lämnas i digital lösning

text: De uppgifter som ska lämnas till Naturvårdsverket enligt 1.

text: 4 kap.

text: och

text: 8 §§

text: 7 kap.

text: och

text: 15 §§

text: 11 kap.

text: och

text: 10 §§

text: förordningen (

text: ) om producentansvar för förpackningar, och 2. dessa föreskrifter ska lämnas i en av Naturvårdsverket anvisad digital lösning.

text: Uppgifter som enligt 5 § ska lämnas i en digital lösning som anvisas av Naturvårdsverket får lämnas på annat sätt om det finns särskilda skäl.

text: Uppgiftsskyldighet för producenter

text: En producent ska senast den 31 mars varje år lämna uppgift till Naturvårdsverket om de förpackningar som producenten tillhandahållit eller släppt ut på den svenska marknaden för vilka information om innehåll av vissa farliga ämnen har lämnats till den databas som avses i

text: artikel 9.2

text: . Uppgifter enligt första stycket ska avse information om de förpackningar som producenten har tillhandahållit eller släppt ut på den svenska marknaden under det närmast föregående kalenderåret.

text: 11 kap. 1 § andra stycket förordningen (2022:1274)

text: om producentansvar för förpackningar ska grundas på de anvisningar som ges i 10 och 11 §§ och vara uppdelade på förpackningsmaterialen 1. papper och kartong, 2. plast, 3. metall totalt, a) varav järnbaserad metall, och b) varav aluminium, 4. glas, 5. trä, och 6. annat.

text: De uppgifter som en producent ska lämna till Naturvårdsverket enligt 11 kap. 2 § första stycket 1 a–c förordningen (

text: ) om producentansvar för förpackningar ska vara uppdelade på 1. förpackningar som enbart består av plast, och 2. förpackningar som delvis består av plast.

text: Kompositförpackningar och andra förpackningar som består av mer än ett material ska beräknas och rapporteras per material som ingår i förpackningen. Avvikelser från detta krav får endast ske om ett visst material utgör en obetydlig del av förpackningsenheten och under inga omständigheter mer än 5 procent av förpackningens totala massa.

text: För sådana kompositförpackningar och andra förpackningar som består av mer än ett material och som omfattas av

text: 11 kap. 2 § första stycket förordningen (2022:1274)

text: om producentansvar för förpackningar ska material som ingår i förpackningen alltid beräknas och rapporteras separat.

text: För förpackningar av material som förekommer i mindre kvantiteter och som inte specificerats i 8 § 1–5 får uppskattningar användas. Sådana uppskattningar ska grundas på de mest tillförlitliga uppgifter som finns tillgängliga.

text: Uppgiftsskyldighet för producentansvarsorganisationer

text: 11 kap. 5 § första stycket 2 förordningen (2022:1274)

text: Uppgiftsskyldighet för den som driver ett marknadsdrivet system för materialåtervinning eller ett marknadsdrivet system för återanvändning

text: 11 kap. 8 § förordningen (2022:1274)

text: om producentansvar för förpackningar ska grundas på de anvisningar som ges i 18–30 §§ och vara uppdelade på förpackningsmaterialen 1. papper och kartong, 2. plast, 3. metall, varvid behandlade mängder ska redovisas fördelat på järnbaserad metall respektive aluminium, 4. glas, 5. trä, och 6. annat. För varje förpackningsmaterial ska anges hur stora avfallsmängder som är kommunalt avfall. Uppgifterna som lämnas av ett marknadsdrivet system för återanvändning ska ange mängd träförpackningar som behandlats genom reparation angivet i vikt.

text: Uppgifter för kvalitetskontroll och spårbarhet

text: Den som lämnar uppgifter enligt

text: 11 kap.

text: eller

text: 8 §

text: förordningen (

text: ) om producentansvar för förpackningar ska också i kvalitetskontrolls- och spårbarhetssyfte lämna uppgift till Naturvårdsverket om

text: 1. hur uppgifter om mängden materialåtervunnet förpackningsavfall samlas in, 2. från vilka typer av aktörer uppgifterna samlas in, 3. hur uppgifterna om materialåtervunna mängder valideras, och 4. vilka skattningar som har använts. Av uppgifterna ska framgå vilka uppgifter som gäller avfall som behandlas inom Sverige, i annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) respektive utanför EES.

text: Uppgiftsskyldighet för den som driver ett marknadsdrivet system för återanvändning eller ett system för återanvändning av förpackningar

text: Den som driver ett marknadsdrivet system för återanvändning eller ett system för återanvändning av förpackningar ska senast den 31 mars varje år till Naturvårdsverket lämna uppgifter om den totala mängden 1. roterande återanvändbara förpackningar under det närmast föregående kalenderåret angivet i vikt, och 2. roterande återanvändbara konsumentförpackningar under det närmast föregående kalenderåret angivet i vikt. Med totala mängden roterande återanvändbara förpackningar enligt första stycket 1 avses summan av antalet rotationer som återanvändbara förpackningar genomgår under året multiplicerat med deras massa. Med totala mängden roterande återanvändbara konsumentförpackningar enligt första stycket 2 avses summan av antalet rotationer som återanvändbara konsumentförpackningar genomgår under året multiplicerat med deras massa.

text: Den som driver ett marknadsdrivet system för återanvändning eller ett system för återanvändning av förpackningar ska senast den 31 mars varje år till Naturvårdsverket lämna uppgifter om den totala mängden 1. återanvändbara förpackningar som har släppts ut på marknaden inom systemet för första gången under det närmast föregående kalenderåret angivet i vikt, och 2. återanvändbara konsumentförpackningar som har släppts ut på marknaden inom systemet för första gången under det närmast föregående kalenderåret angivet i vikt.

text: De uppgifter som lämnas enligt 15 och 16 §§ ska vara uppdelade på förpackningsmaterialen 1. papper och kartong, 2. plast, 3. metall totalt, a) varav järnbaserad metall, och b) varav aluminium, 4. glas, 5. trä, och 6. annat.

text: för producentansvarsorganisationer, marknadsdrivna system för materialåtervinning och marknadsdrivna system för återanvändning

text: Återvinningsförfaranden

text: Det som rapporteras som energiåtervunnet ska inkludera förbränning med energiåtervinning och upparbetning av avfall för att användas som bränsle eller annan energikälla.

text: Det som rapporteras som annan återvinning ska utesluta reparation av träförpackningar, materialåtervinning och energiåtervinning men inbegripa återfyllnad.

text: Beräkning av materialåtervinning för förpackningsavfall som behandlas ut-

text: anför Sverige

text: Förpackningsavfall som skickas till ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) för materialåtervinning får tillgodoräknas för materialåtervinning endast av den medlemsstat där förpackningsavfallet samlades in.

text: Förpackningsavfall som exporteras från Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) får tillgodoräknas för materialåtervinning av den medlemsstat där det samlades in endast om de uppgifter som insamlats om materialåtervunnet förpackningsavfall är tillförlitliga och exakta och om exportören i enlighet med

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1013/2006 av den 14 juni 2006

text: om transport av avfall, i lydelsen enligt

text: kommissionens förordning (EU) 2020/2174

text: , kan bevisa att avfallstransporten uppfyller kraven i den förordningen och att behandlingen av förpackningsavfall utanför EES skedde under förhållanden som i stort sett motsvarar kraven i relevant unionsrätt på miljöområdet.

text: Beräkning av materialåtervinning för förpackningsavfall som består av mer

text: än ett material

text: För beräkning av materialåtervinning ska avfall från kompositförpackningar och andra förpackningar som består av mer än ett material beräknas och rapporteras per material som ingår i förpackningsavfallet. Avvikelser från detta krav får endast ske om ett visst material utgör en obetydlig del av förpackningsenheten och under inga omständigheter mer än 5 procent av förpackningens totala massa. För avfall från sådana kompositförpackningar och andra förpackningar som består av mer än ett material och som omfattas av

text: om producentansvar för förpackningar ska material som ingår i avfall från förpackningen alltid beräknas och rapporteras separat.

text: Beräkningspunkt för materialåtervinning

text: Mängden materialåtervunnet förpackningsavfall ska vara mängden avfall vid beräkningspunkten. Mängden förpackningsavfall som går in i ett materialåtervinningsförfarande ska omfatta målmaterial. Den får omfatta ickemålmaterial endast i den utsträckning som deras förekomst är tillåten för det specifika materialåtervinningsförfarandet.

text: För de förpackningsavfallsmaterial och de materialåtervinningsförfaranden som listas i bilagan ska de beräkningspunkter som anges där gälla.

text: Om mätpunkten avser produktionen i en anläggning som skickar förpackningsavfall till materialåtervinning utan ytterligare förberedande behandling, eller avser tillförseln till en anläggning där förpackningsavfall går in i materialåtervinningsförfarandet utan ytterligare förberedande behandling, får mängden sorterat förpackningsavfall som avvisas av materialåtervinningsanläggningen inte inkluderas i mängden materialåtervunnet förpackningsavfall.

text: Om en anläggning utför förberedande behandling före beräkningspunkten i den anläggningen, får det avfall som avlägsnas under den förberedande behandlingen inte inkluderas i den mängd materialåtervunnet förpackningsavfall som rapporteras av den anläggningen.

text: Om fukthalten hos förpackningsavfallet vid mätpunkten skiljer sig från fukthalten hos förpackningar som släpps ut på marknaden ska mängden förpackningar vid mätpunkten korrigeras för att avspegla den naturliga fukthalt hos förpackningsavfallet som motsvarar fukthalten hos likvärdiga förpackningar som släpps ut på marknaden.

text: Mängden materialåtervunnet förpackningsavfall får inte inkludera ickeförpackningsmaterial som samlats in tillsammans med förpackningsavfallet, t.ex. avfall av samma material som inte härrör från förpackningar och rester av produkter som förpackningarna har innehållit.

text: Vikten av materialåtervunnet förpackningsavfall ska beräknas som vikten av förpackningar som har blivit avfall och som, efter att ha genomgått all nödvändig kontroll, sortering och andra förberedande förfaranden för att avlägsna avfallsmaterial som inte ska ingå i den därpå följande upparbetningen och för att säkerställa materialåtervinning av hög kvalitet, går in i det materialåtervinningsförfarande varigenom avfallsmaterial faktiskt upparbetas till produkter, material eller ämnen.

text: Genom undantag från 28 § får vikten av materialåtervunnet förpackningsavfall mätas i form av vikten av utgående avfall efter ett sorteringsförfarande under förutsättning att 1. sådant utgående avfall därefter materialåtervinns, och 2. vikten av de material eller ämnen som avlägsnas vid ytterligare förfaranden före materialåtervinningsförfarandet och som därefter inte materialåtervinns inte medräknas i den avfallsvikt som rapporteras som materialåtervunnen.

text: Uppgifter om träförpackningar för beräkning av materialåtervinning

text: Mängden träförpackningar som repareras för återanvändning ska 1. läggas till både det genererade förpackningsavfallet och det materialåtervunna förpackningsavfallet, och 2. fastställas på grundval av massan av de träförpackningar som återanvänds efter reparation och får inte inkludera träförpackningar eller delar av träförpackningar som går in i avfallsbehandlingsförfaranden.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2024 då Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: NFS 2020:8

text: ) om skyldighet att lämna uppgifter om förpackningar och förpackningsavfall ska upphöra att gälla.

text: Naturvårdsverket BJÖRN RISINGER

text: Ingela Hiltula

text: (Kretsloppsavdelningen)

text: Bilaga

text: Beräkningspunkter för materialåtervinning för respektive materialslag Förpackningsmaterial Beräkningspunkt

text: Glas Sorterat glas som inte genomgår ytterligare bearbetning innan det går in i en glasugn eller till produktion av filtermedier, slipmaterial, glasfiberisolering och byggnadsmaterial. Metaller Sorterad metall som inte genomgår ytterligare bearbetning innan den går in i ett smältverk eller en masugn. Papper/kartong Sorterat papper som inte genomgår ytterligare bearbetning innan det går in i en massaprocess. Plast Plast som separerats efter polymerer och inte genomgår ytterligare bearbetning innan den går in i ett pelleterings-, extruderings- eller formgjutningsförfarande. Plastflingor som inte genomgår ytterligare bearbetning innan de används i en slutprodukt. Trä Sorterat trä som inte genomgår ytterligare bearbetning innan det används för tillverkning av spånskivor eller andra produkter. Sorterat trä som går in i ett komposteringsförfarande. Textilier Sorterade textilier som inte genomgår ytterligare bearbetning innan de används för tillverkning av textilfibrer, lump eller granulat. Kompositförpackningar Plast, glas, metall, trä, papper och kartong samt och förpackningar som andra material som härrör från behandling av består av flera olika kompositförpackningar eller förpackningar material som består av flera olika material, som inte genomgår ytterligare bearbetning innan de når den beräkningspunkt som fastställts för det specifika materialet.


title: Naturvårdsverkets föreskrifter om ersättning till kommuner för insamling av förpackningsavfall som omfattas av producentansvar

text: Dessa föreskrifter tillämpas när Naturvårdsverket fattar beslut om ersättning till kommunerna enligt 9 kap. 3 § första stycket 1–3, andra stycket och tredje stycket förordningen (

text: ) om producentansvar för förpackningar.

text: Definitioner

text: Termer och begrepp som används i dessa föreskrifter har samma betydelse som i förordningen (

text: ) om producentansvar för förpackningar.

text: Uppgifter som ska lämnas till Naturvårdsverket

text: Utöver de uppgifter som ska lämnas till Naturvårdsverket enligt

text: 9 kap. 2 § förordningen (2022:1274)

text: om producentansvar för förpackningar ska kommunen även lämna uppgifter om 1. organisationsnummer och adress till kommunen, och 2. det bankgironummer eller bankkonto för inbetalning till kommunen enligt första punkten som ska ta emot ersättningen. Information om ändring av uppgifterna enligt första stycket ska lämnas till Naturvårdsverket.

text: Inlämnande

text: Uppgifter enligt

text: 9 kap. 2 § förordningen (2022:1274)

text: om producentansvar för förpackningar och enligt 3 § i dessa föreskrifter ska lämnas elektroniskt på Naturvårdsverkets webbplats.

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008

text: om avfall och om upphävande av vissa direktiv, i lydelsen enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/851

text: Naturvårdsverket beslutar om ersättning till kommunerna enligt

text: 9 kap.

text: och

text: 4 §§

text: förordningen (

text: ) om producentansvar för förpackningar. Ersättningen ska bestämmas utifrån grunderna som anges i

text: 9 kap. 3 § förordningen (2022:1274)

text: om producentansvar för förpackningar. Kommunernas ersättning ska därutöver bestämmas utifrån de grunder som anges i 6–9 §§ i dessa föreskrifter och bilagan till dessa föreskrifter. Ersättningen utgår exklusive mervärdesskatt.

text: Indexjustering av ersättning

text: Ersättning till kommunerna enligt bilagan till dessa föreskrifter ska indexjusteras årligen. Indexjustering ska ske med Avfallsindex A12:1MD. Basmånaden ska vara september 2023 och avläsningsmånaden ska vara januari innevarande kalenderår. Ersättningen vid basmånaden är den ersättning som framgår av bilagan till dessa föreskrifter. För kalenderåret 2024 och efterföljande kalenderår ska ersättningen beräknas enligt följande. Indextal vid avläsningsmånaden ska divideras med indextal vid basmånaden. Kvoten ska därefter multipliceras med ersättningen vid basmånaden. Indexjusterad ersättning för fastighetsnära insamling och för insamlad mängd förpackningsmaterial ska avrundas till hela kronor. Indexjusterad ersättning för insamling vid lättillgängliga insamlingsplatser och för insamling vid återvinningscentraler ska avrundas till hela hundratal kronor.

text: Trots vad som sägs i 6 § ska ingen indexjustering ske för ersättning som avser 1. insamling av träförpackningar och övrigt förpackningsmaterial vid återvinningscentraler, 2. sådan information som avses i

text: 6 kap. 16 § förordningen (2022:1274)

text: om producentansvar för förpackningar, och 3. extra ersättning till vissa kommuner för fastighetsnära insamling enligt 8 § i dessa föreskrifter.

text: Extra ersättning till vissa kommuner för fastighetsnära insamling

text: För kommuner med 0,0–9,9 invånare per kvadratkilometer, beräknat utifrån Statistiska centralbyråns befolkningsstatistik, tillkommer ersättning för fastighetsnära insamling även utifrån grunderna i tabell 2 i bilagan till dessa föreskrifter.

text: Fast ersättning till vissa kommuner för information

text: Kommuner med färre än 10 000 permanentboende invånare, beräknat utifrån Statistiska centralbyråns befolkningsstatistik, ska i stället för ersättning per antal permanentboende invånare få fast ersättning enligt tabell 6 i bilagan till dessa föreskrifter för sådan information som avses i

text: 6 kap. 16 § förordningen (2022:1274)

text: om producentansvar för förpackningar.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2024, då Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: NFS 2023:1

text: ) om ersättning till kommuner för insamling av förpackningar som omfattas av producentansvar ska upphöra att gälla. Naturvårdsverket BJÖRN RISINGER

text: Ingela Hiltula

text: (Kretsloppsavdelningen)

text: Bilaga

text: Beräkning av den ersättning som kommunerna har rätt till för insamling av förpackningsavfall som omfattas av producentansvar

text: Total ersättning till en kommun per år baseras på summan av 1. ersättning för fastighetsnära insamling (tabell 1 och 2), 2. ersättning för insamling vid lättillgängliga insamlingsplatser (tabell 3), 3. ersättning för insamling vid återvinningscentraler (tabell 4), 4. ersättning för insamlad mängd förpackningsmaterial (tabell 5), och 5. ersättning för information (tabell 6).

text: Kommungruppsindelning

text: Kommungrupp 1

text: Göteborg, Malmö och Stockholm.

text: Kommungrupp 2

text: Ale, Alingsås, Bollebygd, Botkyrka, Burlöv, Danderyd, Ekerö, Haninge, Huddinge, Håbo, Härryda, Järfälla, Kungsbacka, Kungälv, Kävlinge, Lerum, Lidingö, Lilla Edet, Lomma, Mölndal, Nacka, Nynäshamn, Partille, Salem, Sigtuna, Skurup, Sollentuna, Solna, Staffanstorp, Stenungsund, Sundbyberg, Svedala, Trelleborg, Tyresö, Täby, Upplands Väsby, Upplands-Bro, Vallentuna, Vaxholm, Vellinge, Värmdö, Öckerö och Österåker.

text: Kommungrupp 3

text: Borlänge, Borås, Eskilstuna, Gävle, Halmstad, Helsingborg, Jönköping, Kalmar, Karlstad, Kristianstad, Linköping, Luleå, Lund, Norrköping, Sundsvall, Södertälje, Trollhättan, Umeå, Uppsala, Västerås, Växjö, Örebro och Östersund.

text: Kommungrupp 4

text: Alvesta, Aneby, Bjurholm, Bjuv, Bromölla, Enköping, Eslöv, Forshaga, Gagnef, Gnesta, Grums, Grästorp, Habo, Hallsberg, Hallstahammar, Hammarö, Heby, Herrljunga, Höganäs, Hörby, Kil, Kinda, Klippan, Knivsta, Krokom, Kumla, Laholm, Landskrona, Lekeberg, Lessebo, Mark, Mjölby, Mullsjö, Mörbylånga, Nora, Nordmaling, Nykvarn, Ockelbo, Perstorp, Robertsfors, Sala, Sjöbo, Strängnäs, Surahammar, Svalöv, Svenljunga, Säter, Söderköping, Sölvesborg, Tierp, Timrå, Torsås, Trosa, Vaggeryd, Valdemarsvik, Vänersborg, Vännäs, Åstorp, Åtvidaberg, Älvkarleby, Ängelholm, Örkelljunga och Östra Göinge.

text: Kommungrupp 5

text: Askersund, Berg, Boden, Bräcke, Finspång, Hylte, Hässleholm, Kristinehamn, Köping, Laxå, Lindesberg, Motala, Munkfors, Nybro, Nässjö, Sandviken, Tingsryd, Tranemo, Uddevalla, Ulricehamn, Uppvidinge, Vindeln, Älvsbyn och Östhammar.

text: Kommungrupp 6

text: Avesta, Falkenberg, Falköping, Falun, Gotland, Hudiksvall, Härnösand, Karlshamn, Karlskoga, Karlskrona, Katrineholm, Kiruna, Lidköping, Ljungby, Ludvika, Mariestad, Norrtälje, Nyköping, Oskarshamn, Piteå, Skellefteå, Skövde, Varberg, Värnamo, Västervik, Ystad och Örnsköldsvik.

text: Kommungrupp 7

text: Arboga, Boxholm, Dals-Ed, Degerfors, Eksjö, Emmaboda, Essunga, Fagersta, Flen, Färgelanda, Gnosjö, Gullspång, Götene, Hedemora, Hjo, Hofors, Hultsfred, Högsby, Höör, Karlsborg, Kungsör, Ljusnarsberg, Markaryd, Mellerud, Munkedal, Mönsterås, Norberg, Nordanstig, Olofström, Orust, Osby, Oxelösund, Ronneby, Skara, Skinnskatteberg, Smedjebacken, Storfors, Sävsjö, Tibro, Tidaholm, Tjörn, Tomelilla, Töreboda, Vadstena, Vara, Vingåker, Vårgårda, Ydre, Åmål, Älmhult och Ödeshög.

text: Kommungrupp 8

text: Arvidsjaur, Arvika, Bengtsfors, Bollnäs, Dorotea, Filipstad, Gislaved, Hagfors, Haparanda, Hällefors, Kalix, Kramfors, Ljusdal, Lycksele, Lysekil, Malå, Norsjö, Ovanåker, Pajala, Ragunda, Sollefteå, Strömsund, Sunne, Säffle, Söderhamn, Torsby, Tranås, Vansbro, Vetlanda, Vilhelmina, Vimmerby, Ånge, Åsele, Överkalix och Övertorneå.

text: Kommungrupp 9

text: Arjeplog, Borgholm, Båstad, Eda, Gällivare, Härjedalen, Jokkmokk, Leksand, Malung-Sälen, Mora, Orsa, Rättvik, Simrishamn, Sorsele, Sotenäs, Storuman, Strömstad, Tanum, Åre, Årjäng och Älvdalen.

text: Tabell 1

text: Fast ersättning per år i kronor per hushåll och samlokaliserade verksamheter som är anslutna till fastighetsnära insamling beroende på boendekategori i respektive kommungrupp Boendekategori

text: Kommun- Permanentboende Permanentboende Fritidsboende Fritidsboende grupp hushåll respektive hushåll respektive hushåll respektive hushåll respektive samlokaliserad samlokaliserad samlokaliserad samlokaliserad verksamhet i verksamhet i en- verksamhet i verksamhet i enflerbostadshus och tvåbostadshus flerbostadshus och tvåbostadshus

text: 1 Papper: 117 Papper: 280 Papper: 117 Papper: 210 Plast: 128 Plast: 257 Plast: 128 Plast: 187 Glas: 47 Glas: 93 Glas: 47 Glas: 82 Metall: 35 Metall: 70 Metall: 35 Metall: 47 2 Papper: 105 Papper: 303 Papper: 105 Papper: 233 Plast: 117 Plast: 268 Plast: 117 Plast: 210 Glas: 47 Glas: 105 Glas: 47 Glas: 82 Metall: 23 Metall: 70 Metall: 23 Metall: 47 3 Papper: 93 Papper: 303 Papper: 93 Papper: 222 Plast: 105 Plast: 268 Plast: 105 Plast: 187 Glas: 35 Glas: 105 Glas: 35 Glas: 82 Metall: 23 Metall: 70 Metall: 23 Metall: 47 4 Papper: 175 Papper: 327 Papper: 175 Papper: 210 Plast: 175 Plast: 292 Plast: 175 Plast: 187 Glas: 70 Glas: 117 Glas: 70 Glas: 82 Metall: 47 Metall: 82 Metall: 47 Metall: 47 5 Papper: 152 Papper: 315 Papper: 152 Papper: 210 Plast: 163 Plast: 280 Plast: 163 Plast: 187 Glas: 58 Glas: 105 Glas: 58 Glas: 82 Metall: 35 Metall: 82 Metall: 35 Metall: 47 6 Papper: 128 Papper: 315 Papper: 128 Papper: 222 Plast: 140 Plast: 280 Plast: 140 Plast: 198 Glas: 47 Glas: 105 Glas: 47 Glas: 82 Metall: 35 Metall: 70 Metall: 35 Metall: 47 7 Papper: 140 Papper: 303 Papper: 140 Papper: 233 Plast: 140 Plast: 268 Plast: 140 Plast: 198 Glas: 58 Glas: 105 Glas: 58 Glas: 82 Metall: 35 Metall: 70 Metall: 35 Metall: 47 8 Papper: 222 Papper: 467 Papper: 222 Papper: 327 Plast: 210 Plast: 408 Plast: 210 Plast: 292 Glas: 82 Glas: 163 Glas: 82 Glas: 117 Metall: 47 Metall: 105 Metall: 47 Metall: 70 9 Papper: 210 Papper: 327 Papper: 210 Papper: 245 Plast: 198 Plast: 292 Plast: 198 Plast: 222 Glas: 82 Glas: 105 Glas: 82 Glas: 93 Metall: 47 Metall: 82 Metall: 47 Metall: 58

text: Tabell 2

text: Extra ersättning per år i kronor per hushåll och samlokaliserade verksamheter som är anslutna till fastighetsnära insamling beroende på boendekategori i respektive kommun Boendekategori

text: Antal Permanent- Permanent- Fritids- Fritidsinvånare boende hushåll boende hushåll boende hushåll boende hushåll per kvadrat- respektive respektive respektive respektive kilometer i samlokaliserad samlokaliserad samlokaliserad samlokaliserad kommunen verksamhet i verksamhet i en- verksamhet i verksamhet i flerbostadshus och tvåbostads- flerbostadshus en- och hus tvåbostadshus

text: 0,0–1,9 Papper: 78 Papper: 156 Papper: 78 Papper: 78 Plast: 74 Plast: 148 Plast: 74 Plast: 74 Glas: 28 Glas: 56 Glas: 28 Glas: 28 Metall: 20 Metall: 40 Metall: 20 Metall: 20 2,0–4,9 Papper: 39 Papper: 78 Papper: 39 Papper: 39 Plast: 37 Plast: 74 Plast: 37 Plast: 37 Glas: 14 Glas: 28 Glas: 14 Glas: 14 Metall: 10 Metall: 20 Metall: 10 Metall: 10 5,0–9,9 Papper: 20 Papper: 39 Papper: 20 Papper: 20 Plast: 18 Plast: 37 Plast: 18 Plast: 18 Glas: 7 Glas: 14 Glas: 7 Glas: 7 Metall: 5 Metall: 10 Metall: 5 Metall: 5

text: Ersättning för insamling vid lättillgängliga insamlingsplatser

text: Tabell 3

text: Fast ersättning per år i kronor per lättillgänglig insamlingsplats i respektive kommungrupp Kommungrupp Lättillgänglig insamlingsplats

text: 1 93 400 2 128 400 3 93 400 4 116 700 5 128 400 6 128 400 7 93 400 8 163 400 9 151 700

text: Tabell 4

text: Fast ersättning per år i kronor per återvinningscentral i respektive kommungrupp Kommungrupp Insamling av förpacknings- Insamling av träförpackavfall av papper, plast, glas ningar och övrigt förpackoch metall ningsmaterial

text: 1 93 400 49 000 2 128 400 49 000 3 93 400 49 000 4 116 700 49 000 5 128 400 49 000 6 128 400 49 000 7 93 400 49 000 8 163 400 49 000 9 151 700 49 000

text: Ersättning för insamlad mängd förpackningsmaterial

text: Tabell 5

text: Rörlig ersättning i kronor per insamlat ton förpackningsavfall för samtliga kommungrupper Förpackningsavfall Per ton

text: Pappersförpackningar 1 750 Plastförpackningar 1 517 Metallförpackningar 362 Glasförpackningar 653 Träförpackningar 0 Övrigt förpackningsmaterial 0

text: Ersättning för information

text: Tabell 6

text: Antal permanent- Fast ersättning i Fast ersättning i boende invånare i kronor per år kronor per år och kommunen per antal permanentboende invånare

text: Färre än 10 000 50 000 0 10 000 eller fler 0 5


title: Föreskrifter om ändring av Naturvårdsverkets föreskrifter (NFS 2013:10) för nationalparkerna/ suoddjimpárkajda Muddus/Muttos, Padjelanta/ Badjelánnda, Sarek och Stora Sjöfallet/Stuor Muorkke

text: Det är utan länsstyrelsens tillstånd förbjudet att 1. starta och landa med luftfarkost, 2. framföra hundspann, 3. genomföra vetenskapliga undersökningar, eller 4. genomföra tävlingar, lägerverksamhet, återkommande organiserade turer eller andra organiserade större arrangemang.

text: Utan hinder av inskränkningarna enligt 2, 4 och 5 §§ är det inom nationalparken tillåtet att 1. för förvaltaren eller den uppdragstagare som förvaltaren utser att utföra de åtgärder för vård och skötsel som behövs för att tillgodose syftet med nationalparkerna, inklusive utförande av åtgärderna med hjälp av motordrivna fordon, båt och luftfarkost, 2. underhålla befintliga byggnader, parkeringsplatser, vägar, järnvägar, anläggningar med ledningsrätt och andra anläggningar, 3. plocka bär och matsvamp, 4. i särskilt angivna vatten i Padjelanta/Badjelánnda fiska, om fiskekort lösts och fisket sker enligt de särskilda regler som länsstyrelsen meddelat, 5. medföra kopplad hund 1 januari–30 april, 6. medföra kopplad hund under hela året i Stora Sjöfallet/Stuor Muorkke vid färd på Kungsleden samt inom ett område som i söder gränsar mot sjöarna i Stora Lulevattnet och i norr mot kraftledningen samt i Muddus efter den s.k. Rallarstigen, 7. medföra kopplad hund under hela året i Sarek vid färd på Kungsleden, 8. cykla, rida eller medföra häst på allmänna vägar och på enskilda vägen till Rijtjem/Ritsem, och enskilda vägen mellan Stora Sjöfallet/Stuor Muorkke och Sádijavrre/Satishaure, 9. framföra snöskoter på väl snötäckt mark på allmän skoterled, 10. framföra båt med motor på sträckan Gäbnásj/Kebnats–Sáltoluokta–Sjöfallsanläggningen,

text: 11. framföra motordrivet fordon i terräng eller på barmark i samband med underhåll av anläggning med ledningsrätt i Stora Sjöfallet/Stuor Muorkke, 12. starta och landa med luftfarkost i samband med uttransport av fälld älg och björn under gällande jakttider och där jakt får bedrivas, 13. ställa upp buss, ark, husvagn eller släpvagn på anvisad plats, 14. sätta ut fisk i enlighet med gällande vattendom för Stora Luleälvens sjöar uppströms Porjus kraftverk, 15. bedriva vattenverksamhet i enlighet med gällande vattendom för Stora Luleälv, 16. för tjänsteman använda motordrivna fordon, båt och luftfarkost i tjänsteärende i rennärings-, sjukvårds-, räddnings-, polis- eller tullärende, 17. använda motordrivna fordon, båt och luftfarkost i samband med förvaltning av nationalparkerna, utövande av tillståndsprövning eller tillsynsverksamhet, och 18. medföra hund för tjänstebruk för tjänsteman i sjukvårds- eller räddningsärende. Innan större underhållsåtgärder utförs enligt första stycket 2 ska samråd ske med Laponiatjuottjudus/Laponiaförvaltningen. För åtgärder enligt första stycket 16, 17 och 18 ska en anmälan göras till Laponiatjuottjudus/Laponiaförvaltningen. Om möjligt ska anmälan göras innan genomförandet, i annat fall snarast efter utfört uppdrag.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 februari 2024.

text: Naturvårdsverket

text: BJÖRN RISINGER

text: Claes Svedlindh

text: (Naturavdelningen)


title: Naturvårdsverkets föreskrifter om skyldigheter för näringsidkare att lämna uppgifter till statistik om uppkommet avfall

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om skyldigheter för näringsidkare att lämna uppgift om avfallsstatistik till Naturvårdsverket enligt förordningen (

text: ) om den officiella statistiken.

text: Dessa föreskrifter innehåller kompletterande bestämmelser till

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2150/2002 av den 25 november 2002

text: om avfallsstatistik, i lydelsen enligt

text: kommissionens förordning (EU) nr 849/2010 av den 27 september 2010

text: samt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008

text: om avfall och om upphävande av vissa direktiv, i lydelsen enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/851

text: Lämnande av uppgifter till statistik

text: Uppgifter till statistik om uppkommet avfall ska på Naturvårdsverkets begäran lämnas till Statistiska centralbyrån (SCB) senast den tredje fredagen i april varje udda år.

text: Om det finns särskilda skäl kan Naturvårdsverket besluta att uppgifter får lämnas vid senare tidpunkt än vad som anges i 3 §.

text: De uppgifter som en näringsidkare ska lämna till Naturvårdsverket följer av bilagan till dessa föreskrifter. Uppgifterna ska avse förhållandena under närmast föregående kalenderår.

text: Denna författning träder i kraft den 1 mars 2023.

text: Naturvårdsverket BJÖRN RISINGER

text: Johanna Farelius

text: (Kretsloppsavdelningen) 1

text: Bilaga

text: Detaljerad beskrivning av insamlande uppgifter

text: Fråga Beskrivning Undervariabler

text: Kontaktperson Namn på kontaktperson för uppgiftslämnare Telefonnummer Telefonnummer till kontaktperson E-postadress E-postadress till kontaktperson Har arbetsstället lämnat Om ja ombeds man att miljörapport avseende fylla i anläggningsnumverksamhetsår YYYY till ret för miljörapporten Svenska Miljörapporte- och med frivillig option ringsportalen (SMP)? att bifoga miljörapporten. Naturvårdsverket kommer då inhämta uppgifterna från miljörapporten i stället för via denna enkät. Kända avfallskoder Här redovisas avfalls- -Avfallskod mängder (våtvikt) i -Mängd i ton ton per avfallskod. En -Om slam: Torrsubstanssökfunktion hjälper halt för slam i procent uppgiftslämnaren att få fram avfallskod. Eventuell torrsubstanshalt för slam anges i procent. Okända avfallskoder eller Här redovisas: -Egen benämning andra enheter än ton - avfall där koden inte -Mängd går att hitta med hjälp -Enhet av den sökfunktion som -Farligt/icke farligt finns i frågan ”kända -Om slam: Torrsubstansavfallskoder”. halt i procent - avfallsmängder (våtvikt) som är i andra enheter än ton. Övriga kommentarer Frivillig uppgift om man som uppgiftslämnare har övriga kommentarer. Hur lång tid tog det att ta Frivillig uppgift som fram och lämna de efter- ligger till grund för att frågade uppgifterna? få kännedom om den tid som företag lägger på att 2 lämna uppgifter.


title: Föreskrifter om upphävande av Naturvårdsverkets föreskrifter (NFS 2001:6) om träskyddsbehandling genom tryck- eller vakuumimpregnering

text: Naturvårdsverket BJÖRN RISINGER

text: Karin Dunér

text: (Avdelningen för planering, prövning och tillsyn)


title: Föreskrifter om upphävande av Naturvårdsverkets föreskrifter (NFS 2001:7) om träskyddsbehandling genom doppning mot mögel- och blånadsangrepp

text: Naturvårdsverket BJÖRN RISINGER

text: Karin Dunér


title: Föreskrifter om ändring i Naturvårdsverkets föreskrifter (NFS 2015:10) om jägarexamen

text: Ett godkänt prov gäller tills vidare. Provledare ska utfärda intyg över genomgånget prov i samband med provtillfället. Provledare ska registrera samtliga avlagda praktiska prov med uppgift om godkänt eller underkänt resultat i Naturvårdsverkets jägarregister senast tio dagar efter genomfört prov.

text: I Precisionsskjutning ska provtagarens förmåga att skjuta två väl sammanhållna träffbilder om fyra skott vardera prövas. Den första träffbilden ska provtagaren skjuta från skjutstol och den andra med jägarmässigt stöd. Skjutavståndet ska vara 80 meter. För att kunna godkännas krävs att kulhålen i respektive serie täcks helt av cirkelrunda träffbildsmallar. Serie skjuten från skjutstolen får ha högst 12 cm spridning. Serie skjuten med jägarmässigt stöd får ha högst 17 cm spridning. Om bara den ena serien är godkänd, ska momentet underkännas.

text: Praktiskt Högviltprov/kulgevär ska vara utformat som respektive jägarorganisations älgskytteprov och innehålla 1. Skjutning mot stillastående älgfigur 2. Skjutning mot löpande älgfigur Skjutavståndet ska vara 80 meter. Om detta delprov avläggs före Grundprov kulgevär ska provet börjas med Säker kulgevärshantering.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 maj 2023.

text: Naturvårdsverket BJÖRN RISINGER

text: Gunilla Ewing Skotnicka

text: (Naturavdelningen) 1


title: Upphävande av Naturvårdsverkets allmänna råd om varmförzinkning

text: Naturvårdsverkets författningssamling

text: ISSN 1403-8234 Beställningsnummer 15823-06

text: varmförzinkning; Utkom från trycket den 5 april 2023 beslutat den 30 mars 2023. Naturvårdsverket upphäver Naturvårdsverkets allmänna råd om varmförzinkning (AR 1997:4)

text: Beslutet träder i kraft fyra veckor efter att de utkom från tryck. Naturvårdsverket BJÖRN RISINGER Karin Dunér (Avdelningen för planering, prövning och tillsyn)


title: Föreskrifter om ändring i Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (NFS 2002:18) om jakt och statens vilt

text: Naturvårdsverket

text: BJÖRN RISINGER

text: Gunilla Ewing Skotnicka

text: (Naturavdelningen)


title: Föreskrifter om vapen, vapentillbehör och ammunition för jakt

text: 1 kap. Tillämpningsområde och definitioner

text: Av

text: 10 § jaktförordningen (1987:905)

text: följer att vid jakt får vapen och andra jaktmedel endast användas i den utsträckning och på det sätt som anges i förordningen eller i föreskrifter som har meddelats med stöd av förordningen. Vidare får enligt

text: 10 a § jaktförordningen

text: vid jakt endast sådana vapen och andra jaktmedel användas som uppfyller de krav som Naturvårdsverket föreskriver.

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om 1. vilka skjutvapen och vapentillbehör samt vilken ammunition som får användas vid jakt, 2. vilka vapen och andra jaktmedel som får användas för avlivning vid eftersök, 3. kemisk immobilisering av vilt, och 4. bly i ammunition vid sportskytte.

text: Av

text: 12 a § jaktförordningen (1987:905)

text: följer att vid avlivning av djur som fångats med fångstredskap gäller inte bestämmelserna om jaktmedel. Bestämmelser om användande av fångstredskap finns i Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: NFS 2018:3

text: ) om användande av fångstredskap.

text: Termer och begrepp som används i dessa föreskrifter har, om inte annat anges, samma betydelse som i

text: vapenlagen (1996:67)

text: jaktlagen (1987:259)

text: jaktförordningen (1987:905)

text: och

text: artskyddsförordningen (2007:845)

text: Jfr

text: rådets direktiv 91/477/EEG av den 18 juni 1991

text: om kontroll av förvärv och innehav av vapen, i lydelsen enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/853

text: . Se även

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster.

text: Definitioner

text: Nedanstående förkortningar, termer och begrepp har i dessa föreskrifter följande betydelse.

text: Blyfri kula Kula som innehåller högst tre viktprocent bly. cm Centimeter E0 Kulans anslagsenergi (dvs. rörelseenergin vid anslaget) vid mynningen på vapnet som används. E10 Kulans anslagsenergi 10 meter från mynningen på vapnet som används. E100 Kulans anslagsenergi 100 meter från mynningen på vapnets som används. Eftersök Jakt på vilt som varit inblandat i en sammanstötning med motordrivet eller spårbundet fordon eller skadats vid jakt. Enhandsvapen Skjutvapen som är avsett att avfyras med en hand, har räfflad pipa och är konstruerade endast för kulpatroner. Enskottsmekanism Laddnings- och avfyrningsmekanism för vapen som saknar vapenmagasin. Vapnet laddas efter varje skott genom att man manuellt sätter in ett skott i patronläget eller i ett laddningsutrymme där pipan bryts. g Gram Hagelgevär Skjutvapen med en eller flera slätborrade pipor konstruerade för hagelpatroner och slugpatroner. Vapnet är avsett att hållas med två händer och läggas an mot axeln. Om ett hagelgevär utrustas med räfflad pipa avsedd för slugpatroner eller med räfflad choke definieras det fortfarande som ett hagelgevär och inte ett kulgevär. Hagelpatron Patron laddad med röksvagt krut där flera mindre projektiler (hagel) tillsammans med förladdning, hylsa samt driv- och tändsats bildar en enhet och där spridningen av hela hagelsvärmen påbörjas vid eller omedelbart utanför pipans mynning. Halvautomatiskt vapen Skjutvapen som laddar om automatiskt varje gång ett skott avfyras men som kräver manuell avfyrning av varje skott. Injektionspil Ammunition som består av en pil med en dos sövnings- eller bedövningsmedel som injiceras när det träffar målet. Instickspipa Lös räfflad pipa avsedd att monteras i hagelpipa så att vapnet kan användas för kulpatron. J Joule

text: Kemisk immobilisering Att med hjälp av t.ex. lugnande eller sövande läkemedel göra ett djur hanterbart utan att syftet är att döda djuret. Kombinationsgevär Skjutvapen med en eller flera slätborrade pipor konstruerade för hagelpatroner i kombination med en eller flera räfflade pipor konstruerade för kulpatroner. Vapnet är avsett att hållas med två händer och läggas an mot axeln. Kulgevär Skjutvapen med en eller flera räfflade pipor konstruerade för kulpatroner. Vapnet är avsett att hållas med två händer och läggas an mot axeln. Kulpatron Patron laddad med röksvagt krut, där en kula tillsammans med patronhylsa samt driv- och tändsats bildar en enhet. Kulpatron klass 1 Kulpatron där kulan är konstruerad för att expandera. Kulvikten är minst 9 g och E100 är minst 2 700 J, alternativt att kulvikten är minst 10 g och E100 är minst 2 000 J eller för blyfri kula att kulvikten är minst 7,7 g och E 100 minst 2000 J. Kulpatron klass 2 Kulpatron där kulan är konstruerad för att expandera och där kulvikten är minst 3,2 g och E100 är minst 800 J. Kulpatron klass 3 Kulpatron där kulan är konstruerad på valfritt sätt och där kulvikten är minst 2,5 g och E100 är minst 200 J. Kulpatron klass 4 Kulpatron där kulan är konstruerad på valfritt sätt och där E0 är minst 150 J. Lasersikte Sikte som belyser målet med en ljuspunkt. Luftgevär Skjutvapen med räfflad pipa där kulan drivs av komprimerad luft, kolsyra eller annat drivmedel som inte kräver antändning. Vapnet är avsett att hållas med två händer och läggas an mot axeln. Manuellt repeterande Laddnings- och avfyrningsmekanism för vapen. Efter att ett skott har avfyrats laddas vapnet om från ett vapenmagasin med hjälp av ett manuellt tillvägagångssätt. Exempel på manuellt repeterande vapen är cylinderrepeter, revolver, pumprepeter, bygelrepeter och rakrepeter. mm Millimeter Mörkersikte Sikte innehållande teknik där sensorn tar emot reflekterad infraröd strålning. Kallas även bildförstärkande riktmedel. I begreppet innefattas bildförstärkande riktmedel som kombineras med teknik som ingår i termiskt sikte.

text: Piplängd Längd på ett vapens pipa. Piplängd ska mätas från stötbotten till pipans mynning. Anordningar som inte utgör en del av pipans lopp, exempelvis rekylbroms, pipvikt eller ljuddämpare, ska inte räknas in i piplängden. Choketub för hagelvapen räknas in i piplängden, dock inte eventuell utstickande del framför pipans gods. Pumprepeterande Laddnings- och avfyrningsmekanism för vapen, även kallat framstocksrepeterande mekanism. Efter varje avfyrat skott laddas vapnet om med manuellt handgrepp som sitter på pipans undersida. Repetering sker genom att handgreppet dras bakåt och därefter framåt, alternativt framåt och därefter bakåt. Sammanhållen bebyggelse Bebyggelse på tomter som gränsar till varandra eller skiljs åt endast av en väg, gata eller parkmark. Bebyggelsen ska bestå av minst tre byggnader som ska vara placerade på minst två tomter vilka ska angränsa till varandra eller skiljas åt endast av en väg, gata eller parkmark. Slugpatron Patron avsedd för hagelgevär laddad med en enda projektil, t.ex. brennekepatron och sabotpatron. Termiskt sikte Sikte innehållande teknik där sensorn tar emot utstrålad infraröd strålning. Kallas även värmesikte. Vapenmagasin Behållare för patroner som förvarar kul- eller hagelpatroner och förser vapnets mekanism med ny patron vid omladdning. Vapenmagasin kan vara löstagbart, inbyggt i vapnet eller på annat sätt varaktigt fixerat vid vapnet. Vapentillbehör Anordningar som monteras eller fästs på vapnet och som syftar till att förbättra vapnets funktionalitet vid skytte eller jakt. Som vapentillbehör räknas exempelvis ljuddämpare, rekylbroms, räfflad eller slät choke, öppna riktmedel, kikarsikte, lampa, mörkersikte, lasersikte, rödpunktsikte, justerbar kolvkam, benstöd och stödrem.

text: Tillåtna vapen och vapentillbehör

text: Med de krav och begränsningar som anges i 2–9 §§ får kulgevär användas vid jakt.

text: Kulgevär ska vara försett med riktmedel som visar vapnets träffpunkt.

text: Kulgevär ska antingen ha enskottsmekanism, vara manuellt repeterande eller vara halvautomatiska.

text: Piplängd för kulgevär ska vara minst 45 cm.

text: Halvautomatiska kulgevär med vapenmagasin som kan laddas med högst två patroner samt med en patron i patronläget får användas vid jakt på varg, björn, lo, järv, sälar, myskoxe, bäver, utter, skogshare, skogsmård, iller och fåglar. Av

text: 15 a § andra stycket jaktförordningen (1987:905)

text: följer att Naturvårdsverket eller, om beslutet fattats av länsstyrelsen, länsstyrelsen i enskilda fall kan besluta om undantag från begränsningen i första stycket vid skyddsjakt eller licensjakt på björn. Halvautomatiska kulgevär med vapenmagasin som kan laddas med högst fem patroner samt en patron i patronläget, får användas vid jakt på övriga arter.

text: Halvautomatiska kulgevär, vars längd kan minskas till mindre än 60 cm utan att funktionaliteten går förlorad genom en vikbar kolv, en kolv av teleskopisk typ eller genom en kolv som kan avlägsnas utan användning av verktyg, får inte användas vid jakt.

text: Vid jakt med kulgevär får andra vapentillbehör än lasersikte, mörkersikte, termiskt sikte och lampa användas, om inget annat framgår av

text: eller

text: 14 a §§

text: jaktförordningen (1987:905)

text: eller andra bestämmelser i dessa föreskrifter.

text: Enligt

text: 14 § jaktförordningen (1987:905)

text: får fast belysning vid väg eller byggnad som satts upp i annat syfte än att underlätta jakten användas vid jakt efter vildkanin, rödräv, mårdhund, grävling, mink, mård, tvättbjörn eller vildsvin. Vid jakt efter dessa djur får vidare ficklampa eller annan liknande lampa användas 1. när djuret ska avlivas i samband med jakt med ställande hund, och 2. för jakt vid gryt eller lya. Fast belysning som har satts upp i syfte att underlätta jakten får användas vid jakt efter vildsvin vid för ändamålet anordnade åtelplatser för vildsvin (åteljakt).

text: Enligt

text: 14 a § jaktförordningen (1987:905)

text: får elektronisk bildförstärkare, elektronisk bildomvandlare, värmekamera eller rörlig belysning användas i nära anslutning till jaktvapnet vid jakt efter vildsvin. Termiska sikten får dock endast användas vid jakt i öppen terräng eller vid åtelplatser.

text: Tillåten ammunition och jakt

text: Med de krav och begränsningar som anges i 11–14 §§ får kulpatron användas vid jakt med kulgevär.

text: Kulpatron klass 1 får användas vid jakt på samtliga viltarter.

text: Kulpatron klass 2 får användas vid jakt på samtliga viltarter utom älg, hjortar, visent, bison, myskoxe, mufflonfår, varg, björn och vildsvin.

text: Kulpatron klass 3 får användas vid jakt på samtliga viltarter utom älg, hjortar, visent, bison, myskoxe, mufflonfår, varg, björn, vildsvin, sälar, rådjur, järv, lo och bäver.

text: Kulpatron klass 4 får användas vid jakt på vildkanin, iller, mink, hermelin, ekorre, mullvad, mårdar, vesslor, lämlar, råttor, sorkar (även bisam), möss samt knipa, vigg, gräsand, bläsand, kricka, morkulla, ripa, järpe, fasan, rapphöna, duvor, måsar, trutar, sothöna, skrakar och tättingar (inklusive kråkfåglar).

text: Undantag

text: Undantag vid jakt under jord och viss jakt med ställande hund

text: Trots bestämmelserna i 13 § får ammunition som uppfyller kraven för kulpatron klass 4 användas 1. vid jakt under jord, vid gryt eller lya på rödräv, grävling, mårdhund, tvättbjörn, och 2. vid jakt med ställande hund på grävling, mårdhund och tvättbjörn.

text: Undantag vid jakt på vilt i vilthägn på kort håll

text: Trots bestämmelserna i 12 § får kulpatron klass 2 användas vid jakt på samtliga viltarter vid jakt inom vilthägn. Sådan jakt får endast ske när djuren befinner sig i särskilt avgränsat utrymme för tillfällig hantering av vilt och då avståndet mellan skytten och djuret inte kan överstiga 30 meter. På motsvarande sätt får, trots bestämmelserna i 13 §, kulpatron klass 3 användas i sådant utrymme om avståndet mellan skytten och djuret inte kan överstiga 10 meter.

text: Undantag vid viss skyddsjakt

text: Trots bestämmelserna i 1 kap. 5 § avseende kulpatron klass 4 och 14 § detta kapitel får kulpatroner i kaliber 5,6 mm (.22) med E10 som uppgår till minst 40 J användas vid skyddsjakt med stöd av bilaga 4 till

text: jaktförordningen (1987:905)

text: på mullvad, råttor, sorkar (dock inte bisam), möss, tamduva, skata, kaja, björktrast, koltrast, stare, pilfink och gråsparv.

text: När länsstyrelsen beslutat om skyddsjakt på järv får, trots bestämmelserna i 13 §, även användas kulpatron klass 3, när jakten bedrivs med ställande hund. Vid sådan skyddsjakt ska kulan vara konstruerad för att expandera. När skyddsjakten avser årsungar i lya får även kulpatron klass 4 användas.

text: Undantag om jakt på hjort tillåts under hela dygnet

text: Vid jakt på hjort får, trots begränsningen enligt 7 §, kulgevär med lampa, mörkersikte och termiskt sikte användas, om jakten är tillåten under hela dygnet. Vid sådan jakt får termiskt sikte endast användas i öppen terräng, vid åtelplats eller annan känd skjutplats.

text: Undantag vid jakt i sammanhållen bebyggelse

text: Vid jakt som bedrivs inom sammanhållen bebyggelse av Polismyndigheten, på särskilt uppdrag av Polismyndigheten eller av de kommunala nämnder som fullgör uppgifter inom miljö- och hälsoskyddsområdet får kulpatron användas som tillhör en klass lägre än vad som annars är tillåtet. Kulan ska vara konstruerad för att expandera.

type: kapitel

text: 3 kap. Hagelgevär

text: Tillåtna vapen och vapentillbehör

text: Med de krav och begränsningar som anges i 2–10 §§ får hagelgevär användas vid jakt.

text: Hagelgevär ska antingen ha enskottsmekanism, vara manuellt repeterande eller vara halvautomatiska.

text: Manuellt repeterande hagelgevär av pumprepeterande typ samt halvautomatiska hagelgevär får endast användas vid jakt om vapnets vapenmagasin är konstruerat för eller har ändrats så att vapnet inte kan laddas med fler än tre patroner varav två patroner i vapenmagasin och en i patronläget. Vapenmagasin ska fixeras varaktigt vid vapnet.

text: Tillåtna kalibrar för hagelgevär är 12, 16, 20, 24, 28, 32 eller .410.

text: Piplängd för hagelgevär ska vara minst 48 cm.

text: Hagelgevär får inte förses med instickspipa.

text: Halvautomatiska hagelgevär, vars längd kan minskas till mindre än 60 cm utan att funktionaliteten går förlorad genom en vikbar kolv, en kolv av teleskopisk typ eller genom en kolv som kan avlägsnas utan användning av verktyg, får inte användas vid jakt.

text: Vid jakt med hagelgevär får andra vapentillbehör än lasersikte, mörkersikte, termiskt sikte och lampa användas, om inget annat framgår av

text: eller

text: 14 a §§

text: jaktförordningen (1987:905)

text: Enligt

text: 14 § jaktförordningen (1987:905)

text: Enligt

text: 14 a § jaktförordningen (1987:905)

text: Tillåten ammunition och jakt

text: Med de krav och begränsningar som anges i 12–15 §§ får hagelpatron användas vid jakt med hagelgevär.

text: Hagelpatron ska vara laddad med hagel vars diameter är 4,1 mm (US nr 1) eller mindre.

text: Hagelgevär i kaliber 12, 16 och 20 laddade med hagelpatroner får användas vid jakt på samtliga viltarter utom älg, hjortar, visent, bison, myskoxe, mufflonfår, varg, björn, sälar, vildsvin, järv och bäver.

text: Hagelgevär i kaliber 24, 28, 32 och .410 laddade med hagelpatroner får endast användas vid jakt på vildkanin, iller, mink, hermelin, ekorre, mullvad, mårdar, vesslor, lämlar, råttor, sorkar (även bisam), möss samt knipa, vigg, gräsand, bläsand, kricka, morkulla, ripa, järpe, fasan, rapphöna, duvor, måsar, trutar, sothöna, skrakar och tättingar (inklusive kråkfåglar).

text: Av bilaga XVII till

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006

text: om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv

text: och upphävande av

text: rådets förordning (EEG) nr 793/93

text: och

text: kommissionens förordning (EG) nr 1488/94

text: samt

text: rådets direktiv 76/769/EEG

text: och

text: kommissionens direktiv 91/155/EEG

text: och

text: följer att det är förbjudet att i eller inom 100 meter från en våtmark a) avlossa hagelammunition med en blyhalt som motsvarar eller överstiger en viktprocent, och b) ha med sig all sådan hagelammunition vid skjutning i våtmarker eller på väg till eller från skjutning i våtmark.

text: Undantag

text: Undantag för jakt med slugpatron

text: Enkelpipigt hagelgevär i kaliber 12, 16 och 20 och med funktionssätt och laddningskapacitet enligt 2–8 §§ får användas med slugpatron 1. vid jakt på vildsvin, dovhjort och mufflonfår av den som är behörig att använda kulgevär avsedda för patroner i klass 1, och 2. vid jakt på rådjur av den som är behörig att använda kulgevär avsett för patroner i klass 2. Vid sådan jakt ska vapnet vara försett med riktmedel som visar vapnets 8 träffpunkt.

text: Undantag om jakt på dovhjort tillåts under hela dygnet

text: Vid jakt på dovhjort med enkelpipigt hagelgevär laddat med slugpatron får, trots begränsningen enligt 8 §, lampa, mörkersikte och termiskt sikte användas, om jakten är tillåten under hela dygnet. Vid sådan jakt får termiskt sikte endast användas i öppen terräng, vid åtelplats eller annan känd skjutplats.

text: Undantag vid viss skyddsjakt

text: När länsstyrelsen beslutat om skyddsjakt på varg eller järv får, trots 12 och 13 §§ hagelgevär användas 1. vid jakt på varg och järv som genomförs från helikopter, och 2. vid jakt på järv med ställande hund. Vid sådan jakt ska hagelpatronen vara laddad med hagel vars diameter är minst 4,0 mm och högst 8,0 mm.

text: När länsstyrelsen beslutat om skyddsjakt på lo får, trots 12 §, hagelpatron laddad med hagel vars diameter är högst 8,0 mm användas när jakt genomförs från helikopter.

text: 4 kap. Kombinationsgevär

text: Tillåtna vapen och vapentillbehör

text: Med de krav och begränsningar som anges i 2–8 §§ får kombinationsgevär användas vid jakt.

text: Kombinationsgevär ska vara försett med riktmedel som visar vapnets träffpunkt.

text: Kombinationsgevär ska antingen ha enskottsmekanism eller vara manuellt repeterande.

text: Piplängd för kombinationsgevär ska vara minst 48 cm.

text: Hagelpipor i kombinationsgevär får förses med instickspipa. Sådan instickspipa ska ha samma längd som den pipa som den används i.

text: Vid jakt med kombinationsgevär får andra vapentillbehör än lasersikte, mörkersikte, termiskt sikte och lampa användas, om inget annat framgår av

text: eller

text: 14 a §§

text: jaktförordningen (1987:905)

text: Enligt

text: 14 § jaktförordningen (1987:905)

text: Enligt

text: 14 a § jaktförordningen (1987:905)

text: Tillåten ammunition och jakt

text: Med de krav och begränsningar som anges i 2 kap. 11–14 §§ och de undantag som framgår av 2 kap. 15–20 §§ får kulpipa och pipa försedd med instickspipa i kombinationsgevär användas vid jakt.

text: Med de krav och begränsningar som anges i 3 kap. 12–15 §§ och de undantag som framgår av 3 kap. 18–19 §§ får hagelpipa i kombinationsgevär användas vid jakt.

text: Kombinationsgevär får inte användas med slugpatron.

text: Undantag

text: Trots kravet på piplängd i 4 § får instickspipa i kaliber 5,6 mm (.22) som är kortare än övriga pipor användas i kombinationsgevär vid jakt på rödräv, grävling, mårdhund, tvättbjörn och mink under jord, vid gryt eller lya och vid jakt med ställande hund på grävling, mårdhund och tvättbjörn.

text: 5 kap. Enhandsvapen

text: Tillåtna vapen och vapentillbehör

text: Med de krav och begränsningar som anges i 2–6 §§ får enhandsvapen användas vid jakt.

text: Enhandsvapen ska antingen ha enskottsmekanism, vara manuellt repeterande eller vara halvautomatiska. Endast enhandsvapen med kantantändning får användas vid jakt.

text: Enhandsvapen ska vara försett med pipa av kaliber 5,6 mm (.22).

text: Vid jakt med ställande hund får andra vapentillbehör än lasersikte, mörkersikte, termiskt sikte och lampa användas, om inte annat följer av

text: 14 § jaktförordningen (1987:905)

text: Vid jakt under jord, vid gryt eller lya får andra vapentillbehör än mörkersikte, termiskt sikte och lampa användas, om inte annat följer av

text: 14 § jaktförordningen (1987:905)

text: Enligt

text: 14 § jaktförordningen (1987:905)

text: får fast belysning vid väg eller byggnad som satts upp i annat syfte än att underlätta jakten användas vid jakt efter vildkanin, rödräv, mårdhund, grävling, mink, mård, tvättbjörn eller vildsvin. Vid jakt efter dessa djur får vidare ficklampa eller annan liknande lampa användas 10 1. när djuret ska avlivas i samband med jakt med ställande hund, och 2. för jakt vid gryt eller lya.

text: Tillåten ammunition och jakt

text: Kulpatron kaliber 5,6 x 26 R (.22 Winchester Magnum Rimfire) och kulpatron kaliber 5,6 x 15 R (.22 Long Rifle) får användas vid jakt. Kulan ska vara konstruerad för att expandera eller deformeras.

text: Enhandsvapen får användas 1. vid jakt under jord, vid gryt eller lya på vildkanin, rödräv, mårdhund, grävling, mink, mårdar, tvättbjörn eller iller, och 2. vid jakt med ställande hund på grävling, mårdhund och tvättbjörn.

text: Undantag

text: Enhandsvapen får användas vid skyddsjakt på järv med ställande hund och vid skyddsjakt på årsungar av järv i lya. Vid skyddsjakt på järv med ställande hund ska kulpatron 5,6 x 26 R (.22 Winchester Magnum Rimfire) som är konstruerad för att expandera användas.

text: Av

text: 10 a § jaktförordningen (1987:905)

text: följer att lasersikte inte får användas vid jakt på järv.

text: 6 kap. Luftgevär

text: Tillåtna vapen och vapentillbehör

text: Med de krav och begränsningar som anges i 2–7 §§ får luftgevär användas vid jakt.

text: Luftgevär ska vara försett med riktmedel som visar vapnets träffpunkt.

text: Luftgevär ska antingen ha enskottsmekanism, vara manuellt repeterande eller vara halvautomatiska.

text: Halvautomatiska luftgevär med vapenmagasin som kan laddas med högst fem kulor samt en kula i patronläget får användas vid jakt.

text: Luftgevär ska vara försett med pipa som har minst kaliber 5,5 mm.

text: Vid jakt med luftgevär får andra vapentillbehör än lasersikte, mörkersikte, termiskt sikte och lampa användas, om inget annat framgår av

text: 14 § jaktförordningen (1987:905)

text: Enligt

text: 14 § jaktförordningen (1987:905)

text: får fast belysning vid väg eller byggnad som satts upp i annat syfte än att underlätta jakten användas vid jakt efter vildkanin, rödräv, mårdhund, grävling, mink, mård, tvättbjörn eller vildsvin. Vid jakt efter dessa djur får vidare ficklampa eller annan liknande lampa användas 1. när djuret ska avlivas i samband med jakt med ställande hund, och 11 2. för jakt vid gryt eller lya.

text: Tillåten ammunition och jakt

text: Kulan ska vara konstruerad för att expandera eller deformeras.

text: EO för luftgevär ska uppgå till minst 150 J.

text: Luftgevär får användas vid jakt på vildkanin, iller, mink, hermelin, ekorre, mullvad, mårdar, vesslor, lämlar, råttor, sorkar (även bisam), möss samt knipa, vigg, gräsand, bläsand, kricka, morkulla, ripa, järpe, fasan, rapphöna, duvor, måsar, trutar, sothöna, skrakar och tättingar (inklusive kråkfåglar).

text: Undantag

text: Trots kravet i 9 § får E0 vara lägre än 150 J vid skyddsjakt som sker med stöd av bilaga 4 till

text: jaktförordningen (1987:905)

text: på mullvad, råttor, sorkar (dock inte bisam), möss, tamduva, skata, kaja, björktrast, koltrast, stare, pilfink och gråsparv om kulans utgångshastighet är minst 180 m/s.

text: 7 kap. Eftersök

text: Tillåtna vapen, vapentillbehör och ammunition

text: Skjutvapen som får användas för jakt enligt 2–6 kap. får vid eftersök, trots bestämmelserna i dessa kapitel, även användas med den ammunition och de vapentillbehör som anges i 2–7 §§. I tillägg till detta framgår av 6 och 7 §§ att ytterligare jaktmedel får användas i vissa situationer vid eftersök. Dessa föreskrifter begränsar inte vilka medel som får användas vid eftersök med stöd av

text: 26 a

text: och

text: 28 §§

text: jaktlagen (1987:259)

text: Vid eftersök på klövvilt får mörkersikte, termiskt sikte och lasersikte användas.

text: Vid eftersök får kulgevär samt kombinationsgevär, oavsett kulpatronens klasstillhörighet, användas på samtliga arter om det behövs för att förkorta viltets lidande eller för att människor och egendom inte ska utsättas för fara. Vid eftersök i sammanhållen bebyggelse ska kulan vara konstruerad för att expandera.

text: Vid eftersök får, om det behövs för att förkorta viltets lidande eller för att människor och egendom inte ska utsättas för fara, hagelgevär eller kombinationsgevär användas med 1. slugpatron, eller 2. hagelpatron laddad med hagel vars diameter är 8,0 mm eller mindre på samtliga arter.

text: Av

text: 17 § jaktförordningen (1987:905)

text: framgår att hund får användas vid all jakt för spårning eller apportering av skadat eller fällt vilt, om hunden står under förarens kontroll.

text: Trots

text: 16 § första stycket lagen (2007:1150)

text: om tillsyn över hundar och katter får hund lämpad för ändamålet användas för att stoppa eller avliva viltet. Detta är tillåtet om det behövs för att förkorta viltets lidande eller för att människor och egendom inte ska utsättas för fara.

text: Då viltet är under jägarens kontroll och i en sådan belägenhet att det inte kan ta sig från platsen får avlivning ske med enhandsvapen, kniv eller på annat ändamålsenligt sätt och med andra medel om det behövs för att förkorta viltets lidande eller för att människor och egendom inte ska utsättas för fara.

text: 8 kap. Kemisk immobilisering av vilt

text: Under de förutsättningar som framgår av 5 kap. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2019:32

text: ) om läkemedel och läkemedelsanvändning får sådana läkemedel som förskrivits eller tillhandahållits i enlighet med föreskrifterna användas vid kemisk immobilisering av vilt.

text: Krav på jägaren

text: Den som jagar i syfte att kemiskt immobilisera vilt ska 1. med godkänt resultat ha genomfört immobiliseringskurs som Statens jordbruksverk har godkänt, och 2. ha avlagt jägarexamen för kulgevär avsedda för kulpatron klass 1.

text: Tillåtna vapen

text: Luftgevär får användas vid jakt med injektionspilar för kemisk immobilisering utan de krav och begränsningar som anges i 6 kap. Utöver vad som anges i första stycket får blåsrör och spruta användas vid kemisk immobilisering av vilt vid jakt som sker i tillståndsgiven djurpark eller vid kemisk immobilisering av vilt som fångats i fångstredskap.

text: Tillåten ammunition samt krav på märkning

text: Vid jakt i syfte att kemiskt immobilisera vilt får injektionspil användas.

text: Varje injektionspil ska märkas med 1. telefonnummer till den som ansvarar för jakten, 2. pilens löpnummer, 3. varningstexten ”VARNING! Kan innehålla gift.”, och 4. symbolen för gift nedan.

text: Tillåten jakt

text: Jakt i syfte att kemiskt immobilisera vilt får ske på uppdrag av 1. Naturvårdsverket, 2. Polismyndigheten, 3. länsstyrelse, 4. kommun, 5. forskningsinstitution som har tillstånd från försöksdjursetisk nämnd, 6. veterinär inom djurpark, och 7. den som har tillstånd att hålla vilt i vilthägn enligt

text: 41 a § jaktförordningen (1987:905)

text: . Jakt enligt första stycket punkt 2 får inte ske vid eftersök av vilt som varit inblandat i en sammanstötning med ett motorfordon eller ett spårbundet fordon. Jakt enligt första stycket punkt 7 får endast ske i vilthägn och om det krävs av veterinärmedicinska skäl eller för annan nödvändig hantering av viltet.

text: Krav vid jakten

text: Den som bedriver jakt i syfte att kemiskt immobilisera vilt ska se till att en veterinär eller en expert som har kunskap om immobilisering av vilt finns tillgänglig och vid behov utan dröjsmål kan ta sig till platsen för jakten. Med expert avses samma som i 1 kap. 8 § Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om försöksdjur (

text: SJVFS 2019:9

text: Den som bedriver jakt i syfte att kemiskt immobilisera vilt ska se till att en lämplig hund för uppspårning av immobiliserat vilt medförs då jakten pågår. Första stycket gäller inte vid jakt som sker i tillståndsgiven djurpark.

text: Den som jagar med injektionspilar ska vidta rimliga åtgärder för att leta upp och omhänderta avlossade injektionspilar. Bedömningen av vad som är rimliga åtgärder ska göras med hänsyn tagen till samtliga omständigheter rörande den aktuella jakten.

text: Den som bedriver jakt i syfte att kemiskt immobilisera vilt ska se till att djur som förolyckas under jakten obduceras av veterinär. Om obduktionen av ett sådant förolyckat djur inte utförs av Statens veterinärmedicinska anstalt ska 1. histologiskt material förvarat i formalin, 2. en beskrivning av händelseförloppet, och 3. en utförlig obduktionsrapport snarast skickas till Statens veterinärmedicinska anstalt.

text: 9 kap. Övriga bestämmelser

text: Undantag från förbudet om bly i ammunition vid sportskytte

text: Trots förbudet i

text: 14 b § 1 förordningen (1998:944)

text: om förbud m.m. i vissa fall i samband med hantering, införsel och utförsel av kemiska produkter får ammunition innehållande blyhagel användas av tävlingslicensierade skyttar vid övning och tävling i de internationella skyttegrenarna skeet, trap och dubbeltrap i Sverige. Undantaget gäller oavsett skyttens nationalitet.

text: Undantag från dessa föreskrifter

text: Den som har tillstånd att inneha vapen för jaktändamål som har meddelats enligt äldre föreskrifter får fortfarande använda dessa för jakt om vapnen uppfyller de krav som gällde när tillståndet meddelades. Övriga krav på tillåten ammunition och tillåten jakt enligt dessa föreskrifter ska dock vara uppfyllda för att sådana vapen ska få användas vid jakt.

text: Naturvårdsverket kan i enskilda fall meddela undantag från dessa föreskrifter.

text: Bestämmelser om ansvar

text: Av

text: jaktlagen (1987:259)

text: framgår att den som bryter mot dessa föreskrifter kan dömas till straff.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 augusti 2023. Naturvårdsverket BJÖRN RISINGER

text: Gunilla Ewing Skotnicka

text: (Naturavdelningen)