title: Socialstyrelsens föreskrifter om ändring i föreskrifterna (SOSFS 2009:30) om donation och tillvaratagande av vävnader och celler

text: 4 kap.

text: Identitetskontroll och hälsodeklaration

text: En tilltänkt donator av vävnader eller celler inklusive könsceller eller befruktade ägg ska styrka sin identitet. Uppgifter ska hämtas in om hans eller hennes hälsa och relevanta medicinska förhållanden samt om eventuella riskhändelser och riskbeteenden. Om donationen avser biologiskt material för allogen användning, ska uppgifterna lämnas på ett särskilt frågeformulär, en hälsodeklaration, samt vid en kompletterande intervju. Hälsodeklarationen ska innehålla frågor om den tilltänkta donatorns allmänna hälsotillstånd. Den ska även innehålla frågor om sådana omständigheter, händelser och beteenden som kan innebära risk för smitta eller sjukdom som kan överföras via donerat biologiskt material till mottagaren, såsom

text: Senaste lydelse

text: SOSFS 2012:15

text: . 1

text: HSLF-FS 1. sexuellt beteende, 2021:99 2. resvanor, 3. geografiskt ursprung, 4. längre vistelse i annat land, 5. injektionsmissbruk, 6. olyckshändelser, 7. vaccinationer och intag av läkemedel, samt 8. medicinska och icke medicinska ingrepp.

text: Den kompletterande intervjun med den tilltänkta donatorn ska ge nom föras med respekt för dennes personliga integritet. Om den tilltänkta donatorn är underårig, ska intervjun genomföras med både den underårige och dennes vårdnadshavare. Av

text: 6 kap. 1 a §

text: och

text: 7 kap. 2 §

text: lagen (

text: ) om genetisk integritet m.m. framgår det att en donator av könsceller ska vara myndig. Om en tilltänkt donator på grund av psykisk störning saknar förmåga att lämna samtycke, ska intervjun genomföras med god man eller förvaltare. Hälsodeklarationen och intervjun ska bilda underlag för de tester som framgår av bilagorna 2 och 4 (avsnitten A och C).

text: Ett par vars egna könsceller används vid assisterad befruktning eller en kvinna som planerar att genomgå assisterad befruktning med donerade könsceller ska styrka sin identitet. Uppgifter ska hämtas in om parets eller kvinnans hälsa och relevanta medicinska förhållanden samt om eventuella riskhändelser och riskbeteenden. De ska lämnas av var och en i paret för sig eller av kvinnan på en hälsodeklaration, som ska undertecknas, samt vid en kompletterande intervju. Hälsodeklarationen ska innehålla frågor om parets eller kvinnans allmänna hälsotillstånd. Den ska även innehålla frågor om sådana omständigheter, händelser och beteenden som kan innebära risk för smitta eller sjukdom som kan överföras till det blivande barnet, såsom 1. resvanor, 2. geografiskt ursprung, 3. längre vistelse i annat land, 4. injektionsmissbruk, 5. olyckshändelser, 6. vaccinationer och intag av läkemedel, samt 7. medicinska och icke medicinska ingrepp.

text: Vid den kompletterande intervjun får paret lämna uppgifterna gemensamt. Intervjun med paret eller kvinnan ska genomföras med respekt för deras personliga integritet. Hälsodeklarationen och intervjun ska bilda underlag för de tester som framgår av bilaga 4 (avsnitten A, B och D).

text: Uppgifterna enligt 7 och 7 a §§ ska hämtas in av hälso- och sjukvårdspersonal som har utbildning för och är bedömd som kompetent för arbetsuppgiften. Denna författning träder i kraft den 15 februari 2022. Socialstyrelsen OLIVIA WIGZELL Lena Koepke Holmvall

text: HSLF-FS Bilaga 4

text: Krav på donatorers lämplighet samt krav på obligatoriska laboratorietester av prov från donatorer av könsceller

text: URVALSKRITERIER FÖR DONATORER AV KÖNSCELLER Förutom vad som föreskrivs i Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: SOSFS 2009:32

text: ) om användning av vävnader och celler i hälso- och sjukvården och vid klinisk forskning m.m. gäller även nedanstående krav på en donators lämplighet med hänsyn tagen till säkerheten för mottagaren och eventuella barn som kan komma att födas samt krav på obligatoriska laboratorietester.

text: A. Allmänna krav vid bestämning av biologiska markörer

text: 1. Testningen ska utföras av ett ackrediterat laboratorium och med användande av CE-märkta medicintekniska produkter, om det är tillämpligt. De tester som används ska vara validerade för ändamålet i enlighet med aktuella vetenskapliga rön. 2. Testningen ska genomföras med amplifiering av nukleinsyra (Nucleic Acid Testing, NAT) eller genom någon annan biologisk test på donatorns serum eller plasma men inte på andra kroppsvätskor eller sekret, med undantag för vad som anges i avsnitt C punkten 2, eller om det finns särskilda medicinska skäl, och om det görs med ett test som är validerat för testen av kroppsvätskan i fråga. 3. Vid donation från partnern ska blodprover tas inom tre månader före den första donationen. Vid ytterligare partnerdonationer från samma donator ska ytterligare blodprover tas inom 24 månader från den föregående provtagningen. Vid donation från en annan person än partnern ska blodprover tas i samband med varje donation.

text: B. Assisterad befruktning i de fall donatorn och mottagaren är gifta eller sambor (behandling inom ett par med parets egna könsceller)

text: 1. Av 4 kap. 7 a § framgår det att donatorn (mannen) och mottagaren (kvinnan) ska fylla i en hälsodeklaration och intervjuas. Den läkare som är ansvarig för behandlingen ska på grundval av donatorns och mottagarens sjukdomshistorier och terapeutiska indikationer klarlägga och dokumentera skälen för donationen samt om den är säker för mottagaren och för eventuella barn som kan komma att födas.

text: 2 Senaste lydelse

text: SOSFS 2014:3

text: 2. Testningen ska genomföras med amplifering av nukleinsyra (NAT) eller med antigen- eller serologiska tester. Om testning för nedanstående smittämnen inte genomförs med NAT-test, ska det på tilltänkta donatorer göras följande biologiska tester för förekomst av markörer:

text: Smittämne Markör

text: HIV 1 och HIV 2 antigen + antikropp mot HIV 1 och HIV 2 i kombinerat test HBV (hepatit B) HBsAg, anti-HBc HCV (hepatit C) anti-HCV Treponema pallidum (syfilis) se under 5

text: Testning med amplifiering av nukleinsyra (NAT) eller med avseende på antikroppar mot HTLV I och HTLV II ska genomföras på donatorer som lever i eller kommer från högprevalensområden eller vars sexualpartner, tidigare sexualpartner eller biologiska föräldrar kommer från sådana områden. 3. Laboratorietester på mottagaren (kvinnan) ska utföras i enlighet med Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: SOSFS 2009:32

text: ) om användning av vävnader och celler i hälso- och sjukvården och vid klinisk forskning m.m. 4. Om anti-HBc-testet är positivt och HBsAg är negativt, ska ytterligare utredningar som inkluderar en riskbedömning göras för att fastställa om donationer från den andra maken eller sambon är lämpliga för användning på människor. 5. En validerad kontrollalgoritm ska tillämpas för att utesluta förekomsten av aktiv infektion med treponema pallidum. Efter ett icke-reaktivt test, specifikt eller icke-specifikt, får spermier godkännas för användning. Om ett icke-specifikt test används, utgör ett reaktivt resultat inte något hinder för tillvaratagande eller godkännande för användning förutsatt att ett specifikt bekräftande treponematest är icke-reaktivt. Om prov från den andra maken eller sambon är positivt i ett specifikt treponematest, ska en grundlig riskbedömning göras för att fastställa om han eller hon kan godkännas som donator av könsceller avsedda för assisterad befruktning. 6. Om testresultaten för HIV 1, HIV 2, hepatit B eller hepatit C är positiva eller inte föreligger ännu eller när det är säkerställt att den andra maken eller sambon kan utgöra en infektionsrisk, ska det finnas ett system för separat förvaring.

text: HSLF-FS 7. Under vissa omständigheter som baserar sig på den andra makens 2021:99 eller sambons bakgrund, resvanor och riskexponering samt på de donerade spermiernas egenskaper ska ytterligare tester göras. 8. Positiva testresultat innebär inte ett hinder för donation. En assisterad befruktning får dock endast utföras om det bedöms osannolikt att påvisade smittämnen eller sjukdomar, som kan riskera kvinnans eller barnets liv, överförs till någon av dem genom befruktningen.

text: C. Assisterad befruktning vid donation från en tredje part, donation inom ett samkönat kvinnligt par och när det är klarlagt att en ensamstående kvinna eller ett par önskar donera befruktade ägg efter en egen behandling

text: Spermier, äggceller eller befruktade ägg som doneras för assisterad befruktning ska uppfylla följande kriterier. 1. En person får godkännas som donator av spermier, äggceller eller befruktade ägg efter en bedömning av uppgifter om hans eller hennes ålder, hälsa och sjukdomshistoria som hämtas in genom en hälsodeklaration och genom att hälso- och sjukvårdspersonal som har utbildning för och är bedömd som kompetent för arbetsuppgiften gör en kompletterande intervju. Bedömningen ska omfatta relevanta faktorer som kan bidra till att identifiera och utesluta personer vars könsceller kan utgöra en hälsorisk för andra genom t.ex. överföring av smitta och sjukdom. Vad gäller tillvaratagande av äggceller ska bedömningen även omfatta faktorer som kan påverka donatorns egen hälsa såsom sedering, hormonstimulering och psykologiska följder. 2. Efter den testning som har genomförts i enlighet med avsnitt B punkterna 2, 4 och 5 ska den tilltänkta donatorn uppvisa negativa testresultat med avseende på HIV 1, HIV 2, hepatit B, hepatit C och syfilis samt HTLV I och HTLV II i de fall sådan testning har gjorts. Den tilltänkta donatorn av spermier eller äggceller ska även uppvisa negativa testresultat med avseende på klamydia och gonorré efter att testning har genomförts på urinprov med hjälp av amplifiering av nukleinsyra (NAT). Alternativt får gonorré i stället uteslutas genom negativ uretraodling eller cervixodling för gonokocker. 3. Under vissa omständigheter som baserar sig på den tilltänkta donatorns bakgrund, resvanor och riskexponering samt på könscellernas egenskaper ska ytterligare tester göras.

text: 4. Donerade spermier och äggceller ska efter serum- eller plasmaprovtagning hållas åtskilda från andra vävnader och celler i minst 180 dagar och donatorn ska sedan testas igen i enlighet med avsnitt B punkterna 2 och 4 för HIV 1, HIV 2, hepatit B, hepatit C och syfilis. Om testning genomförs med amplifering av nukleinsyra (NAT), ska provtagningen upprepas för syfilis samt för HTLV I och HTLV II i de fall det finns indikationer för testning. Upprepad testning behöver inte genomföras när bearbetningen omfattar en inaktiveringsfas som har validerats för virusen i fråga. Om det bedöms som relevant, ska även tester som gjordes enligt punkten 3 upprepas. 5. För en donator som tillhör en etnisk grupp där autosomala recessiva gener är vanliga enligt internationella vetenskapliga bevis eller som tillhör en släkt där ärftliga sjukdomar som riskerar att överföras är kända ska behovet av en genetisk screening övervägas. En sådan genetisk screening får enligt lagen (

text: ) om genetisk integritet m.m. endast göras med donatorns samtycke. Mottagaren ska få en individuellt anpassad information om risken för att ärftliga sjukdomar kan överföras till barnet och om de åtgärder som har vidtagits för att minska dessa risker.

text: D. Tillvaratagande av äggceller för autolog användning

text: Om äggceller som tillvaratas för autolog användning ska förvaras eller odlas, ska biologiska tester genomföras enligt avsnitt B punkterna 2 och 4. Samma bedömning av resultaten ska göras som för övriga donatorer av könsceller. Positiva testresultat innebär inte ett förbud mot att reimplantera äggceller. Reimplantering av ett befruktat ägg får dock endast utföras om det bedöms osannolikt att påvisade smittämnen eller sjukdomar, som kan riskera ett barns liv, överförs till barnet genom befruktningen.

text: HSLF-FS 2021:99

text: HSLF-FS kan laddas ned eller beställas via Socialstyrelsens publikationsservice webb: www.socialstyrelsen.se/publikationer e-post: publikationsservice@socialstyrelsen.se ANENMÄRKET SV

text: 3041 0123Trycksak 8 Elanders Sverige AB, Vällingby, 2021


fs: hslffs

publisher: Socialstyrelsen

title: Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om särskilt förordnande att utöva läkaryrket

text: 1 kap. Inledande bestämmelser

type: rubrik

text: Av

text: 4 kap. 4 § patientsäkerhetslagen (2010:659)

text: framgår det att läkaryrket endast får utövas av den som har legitimation för yrket eller som särskilt förordnats att utöva det. I denna författning ges föreskrifter och allmänna råd om särskilda förordnanden som ger behörighet att utöva läkaryrket.

type: stycke

type: paragraf

text: Författningen innehåller bestämmelser och rekommendationer om − allmänna förutsättningar (2 kap.), − olika särskilda förordnanden (3 kap.), − handläggning och beslut (4 kap.), och − stöd, vägledning och handledning (5 kap.).

text: Det som sägs i denna författning om en region gäller också en kommun som inte ingår i en region.

text: I föreskrifterna och de allmänna råden används beteckningen EES-land för en stat inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Vad som anges om EES-land gäller även för Schweiz. Beteckningen tredjeland används för ett land som inte omfattas av första stycket.

type: kapitel

text: 2 kap. Allmänna förutsättningar

text: Ett särskilt förordnande ska gälla för en viss tjänst och vara tidsbegränsat.

text: HSLF-FS 2 § Av

text: 3 kap. 11 § patientsäkerhetsförordningen (2010:1369)

text: fram- 2022:20 går det att ett särskilt förordnande inte får ges till den som har fått sin legitimation återkallad eller har fått avslag på sin ansökan om legitimation enligt

text: 4 kap. 1 § andra stycket patientsäkerhetslagen (2010:659)

text: Ett särskilt förordnande får inte ges till den som uppfyller kriterierna för legitimation. Ett särskilt förordnandet får inte heller ges om förhållandena är sådana att det skulle ha återkallats enligt bestämmelserna i

text: 8 kap.

text: patientsäkerhetslagen (2010:659)

text: om den som förordnandet skulle ges till hade varit förordnad.

text: Den som har genomgått sådan utbildning som det föreskrivs om i denna författning i något annat EES-land än Sverige eller i tredjeland får ges ett särskilt förordnande endast om han eller hon har för yrket nödvändiga kunskaper i svenska, danska eller norska språket. Om det finns särskilda skäl, får ett sådant särskilt förordnande som avses i 3 kap. 8 § ges även till den som inte har språkkunskaper enligt första stycket.

text: Allmänna råd

text: Nödvändiga kunskaper i det svenska språket kan visas genom intyg om godkänt resultat i Svenska 3 eller i Svenska som andraspråk 3 alternativt från någon annan kurs som ger behörighet till högskolestudier. Även intyg om godkänt resultat på något prov som ger behörighet till högskolestudier kan godtas. För ett särskilt förordnande enligt 3 kap. 4 § och 5 § första stycket 3 kan nödvändiga kunskaper i det svenska språket även visas genom godkänt resultat på det kunskapsprov som anges i 6 § Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: HSLF-FS 2017:80

text: ) om legitimation för yrke inom hälso- och sjukvården vid utbildning från tredjeland. Nödvändiga kunskaper i det danska eller norska språket kan visas genom intyg om godkänt resultat på sådana prov som ger behörighet till högskolestudier i Danmark eller Norge. Nödvändiga kunskaper i det svenska, danska eller norska språket kan vidare visas genom godkänt resultat på prov i något av dessa språk på nivå C1 enligt den gemensamma europeiska referensramen för språk (GERS).

text: 3 kap. Olika särskilda förordnanden

text: Ett särskilt förordnande får ges för allmäntjänstgöring enligt 2 § eller som vikariatsförordnande enligt 4, 5, 7 och 8 §§.

text: Allmäntjänstgöring

text: Ett särskilt förordnande för allmäntjänstgöring får ges till den som har 1. avlagt läkarexamen vilken regleras i bilaga 2 till

text: högskoleförordningen (1993:100)

text: , i lydelsen före den 1 juli 2019, eller 2. fått ett beslut av Socialstyrelsen om att genomföra allmäntjänstgöring i Sverige.

text: Av

text: 5 kap. 13 § hälso- och sjukvårdsförordningen (2017:80)

text: framgår det att den som genomför allmäntjänstgöring ska anställas med ett förordnande för högst två år. Om det finns särskilda skäl, får förordnandet förlängas. Om ett förordnandes giltighetstid inte har gått ut, ska det även gälla under den tid då den förordnade ansöker om legitimation.

text: Vikariatsförordnande

text: Ett vikariatsförordnande för praktisk tjänstgöring får ges till den som genomgått utländsk läkarutbildning och har fått ett beslut av Socialstyrelsen om att genomföra sådan tjänstgöring. Det särskilda förordnandets giltighetstid får omfatta en månad utöver den tid som anges i beslutet om praktisk tjänstgöring. Om ett förordnandes giltighetstid inte har gått ut, ska det även gälla under den tid då den förordnade ansöker om legitimation.

text: Ett vikariatsförordnande för tjänst som vikarie vid semester, annan ledighet eller vakans får ges till den som 1. har avlagt läkarexamen vilken regleras i bilaga 2 till

text: högskoleförordningen (1993:100)

text: , i lydelsen före den 1 juli 2019, 2. har fått ett beslut av Socialstyrelsen om att genomföra allmäntjänstgöring i Sverige, 3. har fått ett beslut av Socialstyrelsen om att genomföra sådan tjänstgöring som anges i

text: 4 §

text: , eller 4. genomgår medicinsk grundutbildning i Sverige eller i något annat EES-land och har fullbordat studier till och med den tionde terminen med godkända kurser och prov.

text: Ett sådant förordnande som anges i 5 § 4 får inte ges för en tjänst i primärvården.

text: Den som har avlagt läkarexamen i tredjeland får ges ett vikariatsförordnande för en utbildningstjänst som ska efterlikna svensk specialiseringstjänstgöring men inte är avsedd att leda till ett svenskt bevis om specialistkompetens.

text: HSLF-FS 8 § Om det finns särskilda skäl, får ett vikariatsförordnande även i 2022:20 andra fall än de som anges i 4, 5 och 7 §§ ges till den som har avlagt läkarexamen i Sverige eller i något annat land.

text: Allmänna råd

text: Särskilda skäl kan t.ex. vara att det finns ett behov av att en utländsk specialist introducerar en ny teknik eller ett nytt arbetssätt i Sverige.

text: 4 kap. Handläggning och beslut

text: En region får fatta beslut om ett särskilt förordnande för den som ska tjänstgöra i regionens verksamhet om det avser 1. allmäntjänstgöring enligt 3 kap. 2 §, 2. praktisk tjänstgöring enligt 3 kap. 4 §, 3. tjänstgöring enligt 3 kap. 5 § 1–3, och 4. tjänstgöring enligt 3 kap. 5 § 4 då den som förordnandet är tänkt att ges till studerar vid ett svenskt universitet.

text: Allmänna råd

text: Även om tjänstgöringen delvis genomförs i någon annan vårdgivares verksamhet, kan regionen fatta beslut om ett särskilt förordnande.

text: Regionen ska, innan ett beslut om särskilt förordnande fattas, kontrollera om den som är tänkt att förordnas har begått något sådant brott som avses i

text: 16 c § förordningen (1999:1134)

text: om belastningsregister. Om den som är tänkt att förordnas har begått något sådant brott är det Socialstyrelsen som prövar frågan om särskilt förordnande, vilket framgår av

text: 3 kap. 12 § andra stycket patientsäkerhetsförordningen (2010:1369)

text: I andra fall än de som anges i 1 § är det Socialstyrelsen som prövar ansökningar om särskilda förordnanden, vilket framgår av

text: 4 kap. 10 § patientsäkerhetslagen (2010:659)

text: . Socialstyrelsen ska, innan ett beslut om särskilt förordnande fattas, kontrollera om den som är tänkt att förordnas har begått något sådant brott som avses i

text: 16 c § förordningen (1999:1134)

text: om belastningsregister.

text: Den som har fått ett särskilt förordnande ska i samband med beslutet av regionen eller Socialstyrelsen skriftligen informeras om att förordnandet ger behörighet att utöva läkaryrket i den avsedda tjänsten under förordnandets giltighetstid.

text: 5 kap. Stöd, vägledning och handledning

text: För den som har ett särskilt förordnande för allmäntjänstgöring enligt 3 kap. 2 § finns bestämmelser om handledning i

text: 3 kap. 5 § patientsäkerhetsförordningen (2010:1369)

text: samt i 1 kap. 9 § Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: SOSFS 1999:5

text: ) om allmäntjänstgöring för läkare. Bestämmelserna i 2 § ska gälla för den som har ett vikariatsförordnande enligt 3 kap. 4, 5, 7 eller 8 §§.

text: Den vårdgivare som har någon i sin verksamhet som tjänstgör med ett särskilt förordnande ska ansvara för att den förordnade ges stöd och vägledning. Stödet och vägledningen ska vara anpassade till den förordnades behov och till tjänstens innehåll. I ansvaret ska ingå att den förordnade har tillgång till 1. en handledare som är legitimerad läkare, och 2. medarbetare som kan ge nödvändiga instruktioner om verksamhetsspecifika tekniker och tillvägagångssätt.

text: Allmänna råd

text: Vårdgivaren bör särskilt beakta om det finns ett behov av att handledaren eller någon annan legitimerad läkare som medverkar i stödet och vägledningen till den förordnade finns tillgänglig på plats. Handledningen bör planeras in i den ordinarie tjänstgöringen för både den förordnade och handledaren.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 februari 2023. 2. Genom författningen upphävs Socialstyrelsens föreskrifter (HSLF- FS 2020:3) om särskilt förordnande att utöva läkaryrket för icke legitimerade läkare. 3. Särskilda förordnanden som har beslutats enligt den äldre författningen gäller fortfarande. 4. Vid tillämpningen av 3 kap. 5 § 4 ska till och med den 31 januari 2026 även den som genomgår sådan utbildning som anges där och har fullbordat studier till och med den nionde terminen med godkända kurser och prov kunna ges ett särskilt förordnande för tjänst som vikarie. Om vikariatet avser ett ämne som den studerande genomgår efter den nionde terminen, krävs godkänd kurs och godkänt prov även i detta ämne.

text: HSLF-FS Socialstyrelsen

text: OLIVIA WIGZELL

text: Sanna Hiort

text: 3041 0123Trycksak Elanders Sverige AB, Vällingby 2022

type: foreskrift


title: Socialstyrelsens föreskrifter om upphävande av föreskrifterna (HSLF-FS 2020:46) om besök i särskilda boendeformer för äldre under covid-19-pandemin

text: Anna Giertz

text: HSLF-FS kan laddas ned eller beställas via Socialstyrelsens publikationsservice webb: www.socialstyrelsen.se/publikationer e-post: publikationsservice@socialstyrelsen.se ANENMÄRKET SV


title: Socialstyrelsens föreskrifter om upphävande av föreskrifterna och allmänna råden (SOSFS 2007:10) om samordning av insatser för habilitering och rehabilitering

text: Socialstyrelsen

text: OLIVIA WIGZELL

text: Camilla Damell

text: HSLF-FS 2022:3

text: 3041 0123Trycksak 2 Elanders Sverige AB, Vällingby, 2022


title: Socialstyrelsens föreskrifter om ändring i föreskrifterna och allmänna råden (SOSFS 2005:10) om kriterier för bestämmande av människans död

text: 1 kap.

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas vid fastställande av en människas död enligt lagen (

text: ) om kriterier för bestämmande av människans död.

text: 2 kap.

text: En människas död ska fastställas av en legitimerad läkare med hjälp av indirekta eller direkta kriterier. När indirekta kriterier tillämpas får döden även fastställas av en person som har ett särskilt förordnande att utöva läkaryrket enligt

text: 4 kap. 4 § patientsäkerhetslagen (2010:659)

text: . När direkta kriterier tillämpas finns bestämmelser om den kompetens som krävs i 4 kap. 3 § i den här författningen. Uppgiften att fastställa en människas död får inte delegeras eller på annat sätt överlåtas.

text: Ändringen innebär att andra stycket tas bort. 1

text: HSLF-FS 4 kap. 2022:34

text: Vid misstanke om total hjärninfarkt under pågående respiratorbehandling ska en människas död fastställas med hjälp av direkta kriterier. Fastställandet av ett dödsfall med hjälp av direkta kriterier ska göras genom två kliniska neurologiska undersökningar. Innan den första undersökningen påbörjas ska reversibla orsaker till patientens tillstånd uteslutas. Efter hjärt-lungräddning eller en akut hjärnskada ska dessutom en efter omständigheterna lämplig observationstid iakttas före undersökningen.

text: För att ett dödsfall ska kunna fastställas ska, vid båda de kliniska neurologiska undersökningarna, samtliga följande direkta kriterier vara uppfyllda: 1. Medvetslöshet utan reaktion på tilltal, beröring och smärta inom kranialnervsinnerverat område. 2. Avsaknad av spontana ögonrörelser samt rörelser i käkar, ansikte, tunga och svalg. 3. Ljusstela pupiller som är medelvida eller vida. 4. Avsaknad av kornealreflexer och svalgreflexer. 5. Avsaknad av reflexer i det vestibulo-okulära systemet vid huvudvridning eller kalorisk spolning. 6. Ingen påverkan på hjärtrytmen vid tryck på ögonbulberna eller vid massage av sinus caroticus. 7. Ingen spontanandning.

text: Undersökningarna ska utföras bilateralt. När kriterierna i 1–7 är uppfyllda ska ett apnétest göras efter var och en av de kliniska neurologiska undersökningarna för att verifiera upphävd spontanandning. Om samtliga direkta kriterier är uppfyllda vid den första undersökningen, ska den andra göras efter tidigast två timmar. Undersökningarna får göras av samma läkare.

text: I vissa situationer behöver resultatet av de kliniska neurologiska undersökningarna bekräftas med antingen en konventionell angiografiundersökning med kateterteknik av hjärnans blodkärl eller med en gammakameraundersökning. Det gäller vid följande tillstånd: 1. Hjärnfunktionerna är metaboliskt eller farmakologiskt påverkade. 2. Den centrala kroppstemperaturen är lägre än 35 grader Celsius. 3. Orsaken till den misstänkta totala hjärninfarkten är oklar. 4. Det finns en isolerad påverkan på hjärnstammen eller en isolerad process i bakre skallgropen.

text: Den kompletterande undersökningen ska även göras om det inte har varit möjligt att genomföra alla delar i de kliniska neurologiska undersökningarna.

text: En läkare som ska genomföra en angiografiundersökning ska vara 1. specialistkompetent, och 2. väl förtrogen med klinisk radiologisk diagnostik.

text: En läkare som ska genomföra en gammakameraundersökning ska vara 1. specialistkompetent, och 2. väl förtrogen med nukleärmedicinska metoder.

text: Denna författning träder i kraft den 1 september 2022. Socialstyrelsen URBAN LINDBERG Tesi Aschan


title: Socialstyrelsens föreskrifter om ändring i föreskrifterna och allmänna råden (HSLF-FS 2019:14) om villkor för avgiftsfri screening

text: I denna författning ges kompletterande föreskrifter och allmänna råd till − lagen (

text: ) om avgiftsfrihet för viss screening inom hälsooch sjukvården, − förordningen (

text: ) om avgiftsfrihet för screening för bröst cancer, och − förordningen (

text: ) om avgiftsfrihet för screening för livmo der hals cancer.

text: Villkor för screening för livmoderhalscancer

text: Regionerna ska erbjuda avgiftsfri screening för livmoderhals cancer med analys för humant papillomvirus (HPV) till personer som vid födseln har tillskrivits det juridiska könet kvinna. Screeningen ska erbjudas första gången vid 23 års ålder. Den ska sedan erbjudas vart femte år. Efter 49 års ålder ska den erbjudas vart sjunde år. Den sista screeningen ska erbjudas i intervallet 64–70 år. Om screening har genomförts med analys för endast cytologi, i en lighet med de tidigare bestämmelserna, ska screening med analys för

text: Senaste lydelse

text: HSLF-FS 2020:53

text: . 1

text: HPV erbjudas inom tre år. Först efter det att en analys för HPV har

text: HSLF-FS

text: gjorts ska regionerna erbjuda screening i enlighet med andra stycket.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2022. 2. En region som inte kan erbjuda screening för livmoderhalscancer enligt 5 § får i stället erbjuda screening i enlighet med den äldre lydelsen till och med den 1 juli 2023.

text: Socialstyrelsen

text: OLIVIA WIGZELL

text: Agneta Calleberg

text: 3041 0123Trycksak 2 Elanders Sverige AB, Vällingby 2022


title: Socialstyrelsens föreskrifter om ändring i föreskrifterna och allmänna råden (SOSFS 2014:5) om dokumentation i verksamhet som bedrivs med stöd av SoL, LVU, LVM och LSS

text: 1 kap.

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas vid dokumentation under hand läggning av ärenden som gäller enskilda samt under genomförande och uppföljning av beslut om insatser i verksamhet som omfattas av 1.

text: 11 kap. 5 §

text: eller

text: 7 kap. 3 § första stycket

text: socialtjänstlagen (2001:453)

text: , SoL, eller 2.

text: 21 a §

text: eller

text: 23 c § första stycket

text: lagen (

text: ) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS. Föreskrifterna ska också tillämpas i samband med förhandsbedömning och omedelbar skyddsbedömning enligt SoL.

text: 4 kap.

text: En personakt ska också innehålla uppdaterade uppgifter om 1. behov av tolk och i så fall vilket språk, 2. behov av kommunikationsstöd,

text: HSLF-FS 3. förordnande av god man eller förvaltare enligt 11 kap. föräldra 2022:37 balken med uppgifter om vem som har förordnats, för vilket eller vilka uppdrag samt kontaktuppgifter, och 4. huruvida den enskilde har skyddade personuppgifter genom sek retessmarkeringifolkbokföringenenligt22kap.1§offentlighets- och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: eller skyddad folkbokföring enligt

text: 16 § folkbokföringslagen (1991:481)

text: Denna författning träder i kraft den dag den kommit ut från trycket.

text: Socialstyrelsen

text: OLIVIA WIGZELL Shriti Radia

text: HSLF-FS kan laddas ned eller beställas via Socialstyrelsens publikationsservice webb: www.socialstyrelsen.se/publikationer e-post: publikationsservice@socialstyrelsen.se ANENMÄRKET SV 3041 0123Trycksak 2 Elanders Sverige AB, Vällingby 2022


title: Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om våld i nära relationer

text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: Författningens innehåll

text: Denna författning innehåller bestämmelser om − socialnämndens ansvar för planering och styrning (2 kap.), − kompetens för uppgifter inom socialtjänsten (3 kap.), − socialnämndens utredning av våldsutsatta vuxna (4 kap.), − socialnämndens utredning av våldsutsatta barn och barn som bevittnat våld (5 kap.), − socialnämndens insatser (6 kap.), − hälso- och sjukvårdens ansvar (7 kap.), och − tandvårdens ansvar (8 kap.).

text: Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas av socialnämnder och vårdgivare i deras arbete med våld i nära relationer.

text: Föreskrifterna i 1–6 kap. ska gälla för verksamhet som omfattas av

text: socialtjänstlagen (2001:453)

text: HSLF-FS 4 § Föreskrifterna i 1 och 7 kap. ska gälla för verksamhet som om- 2022:39 fattas av hälso- och

text: sjukvårdslagen (2017:30)

text: Föreskrifterna i 1 och 8 kap. ska gälla för verksamhet som omfattas av

text: tandvårdslagen (1985:125)

text: Begreppsförklaringar

text: I dessa föreskrifter och allmänna råd avses med

text: våldsutsatta barn och vuxna som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp av närstående barn som bevittnat våld barn som har bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående

text: våldsutövare barn och vuxna som utsätter eller har utsatt närstående för våld eller andra övergrepp

text: Ledningssystem

text: Av Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: SOSFS 2011:9

text: ) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete framgår det att vårdgivaren och den som bedriver socialtjänst ansvarar för att det finns de processer och rutiner som behövs för att säkerställa att verksamheten uppfyller kraven som ställs i det följande. Ytterligare bestämmelser om rutiner finns i 2 kap. för socialtjänsten, i 7 kap. för hälso- och sjukvården och i 8 kap. för tandvården.

text: SOCIALTJÄNST

text: 2 kap. Socialnämndens ansvar för planering och styrning

text: Mål och ansvarsfördelning

text: Socialnämnden ska fastställa mål för arbetet med våldsutsatta, barn som bevittnat våld och våldsutövare samt beskriva när och hur målen ska uppnås.

text: Socialnämnden ska fastställa var i verksamheten ansvaret ska ligga för att utreda, fatta beslut i och följa upp ärenden som gäller våldsutsatta, barn som bevittnat våld och våldsutövare.

text: Kontroll och uppföljning av annan verksamhet

text: Om socialnämnden har lämnat över genomförandet av insatser enligt

text: socialtjänstlagen (2001:453)

text: till någon annan verksamhet, ska nämnden fastställa hur den ska kontrolleras och följas upp.

text: Rutiner

text: Socialnämnden ska fastställa rutiner för när och hur personalen i dess verksamheter ska ställa frågor om våld för att kunna upptäcka 1. våldsutsatta som behöver stöd och hjälp, 2. barn som bevittnat våld som behöver stöd och hjälp, och 3. våldsutövare som behöver insatser för att ändra sitt beteende.

text: Socialnämnden ska fastställa rutiner för hur information om att ett barn kan vara våldsutsatt eller kan ha bevittnat våld ska föras vidare till den del av verksamheten som har ansvaret för att utreda barnets behov.

text: Socialnämnden ska fastställa rutiner för hur barn ska tas om hand och stödjas av personal med adekvat kompetens om en förälder har avlidit till följd av våld.

text: Socialnämnden ska fastställa rutiner för hur skyddade personuppgifter ska hanteras.

text: Kartläggning och analys

text: Socialnämnden ska analysera om utbudet av insatser och andra sociala tjänster som erbjuds våldsutsatta, barn som bevittnat våld och våldsutövare svarar mot behoven i kommunen.

text: Allmänna råd

text: För att kunna göra denna analys bör socialnämnden fortlöpande kartlägga förekomsten av våldsutsatta, barn som bevittnat våld och våldsutövare i kommunen genom att bl.a. − gå igenom dokumentationen i pågående ärenden, − hämta in uppgifter från lokal eller officiell statistik, och − hämta in uppgifter om förekomsten av våldsutsatta och barn som bevittnat våld från hälso- och sjukvården, myndigheter och organisa tioner.

text: HSLF-FS Information om socialtjänsten enligt

text: 3 kap. 4 §

text: SoL

text: Allmänna råd

text: Socialnämnden bör planera för hur grupper och enskilda, såväl vuxna som barn, ska nås med information om nämndens verksamhet för våldsutsatta, barn som bevittnat våld och våldsutövare.

text: Stöd och hjälp enligt

text: 5 kap. 11 §

text: SoL

text: Allmänna råd

text: Socialnämnden bör se till att de metoder som används för att ge stöd och hjälp till våldsutsatta och barn som bevittnat våld är utformade med utgångspunkt i bästa tillgängliga kunskap. Socialnämnden bör såväl vid planering av verksamheten som i enskilda ärenden beakta den särskilda utsatthet eller sårbarhet som en våldsutsatt kan ha på grund av bl.a. − ekonomisk situation, − funktionsnedsättning, − hedersrelaterad kontext, − kön, − könsöverskridande identitet eller uttryck, − missbruk och beroende, − sexuell läggning, − tillhörighet till en nationell minoritet, − utländsk bakgrund, eller − ålder.

text: Samverkan

text: Socialnämnden ska samverka för att samordna sina insatser så att de inte motverkar varandra. Om insatser ges till flera personer i en familj, ska samtliga insatser samordnas. Vid samordningen ska behovet av trygghet och säkerhet hos de våldsutsatta och de barn som bevittnat våld beaktas. Skyldigheten att samverka gäller med beaktande av bestämmelserna om sekretess i offentlighets- och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: och tystnadsplikt i

text: socialtjänstlagen (2001:453)

text: Socialnämnden ska samverka externt med berörda verksamheter, myndigheter och organisationer för att skapa förutsättningar för att samordna de olika aktörernas insatser och åtgärder så att de inte motverkar varandra. Om insatser och åtgärder riktar sig till flera personer i en familj, ska nämnden även samverka för att skapa förutsättningar för att samordna

text: samtliga insatser och åtgärder. Vid samordningen ska behovet av trygghet och säkerhet hos de våldsutsatta och de barn som bevittnat våld be aktas. Skyldigheten att samverka gäller med beaktande av bestämmelserna om sekretess i offentlighets- och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: och tystnadsplikt i

text: socialtjänstlagen (2001:453)

text: Socialnämnden ska fastställa var i verksamheten ansvaret för den interna och externa samverkan ska ligga.

text: När en person har behov av insatser både från socialtjänsten och från hälso- och sjukvården finns det bestämmelser i

text: 2 kap. 7 § socialtjänstlagen (2001:453)

text: om att kommunen tillsammans med regionen ska upprätta en individuell plan.

text: Möjlighet att lämna uppgifter till Polismyndigheten

text: Bestämmelser om när socialnämnden utan hinder av sekretess får lämna uppgifter till bl.a. Polismyndigheten gällande misstanke om, förebyggande av eller ingripande mot brott finns i offentlighets- och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: 3 kap. Kompetens för uppgifter inom socialtjänsten

text: Utbildning för att utföra uppgifter som gäller barn och unga

text: Bestämmelser om att socialnämnden ska använda handläggare som har avlagt svensk socionomexamen eller annan motsvarande utbildning för att utföra vissa uppgifter i socialtjänsten som gäller barn och unga finns i 3 kap. 3 a–c §§

text: socialtjänstlagen (2001:453)

text: Kompetens hos personalen enligt

text: 3 kap. 3 § andra stycket

text: SoL

text: Handläggning och uppföljning

text: Allmänna råd

text: Den personal som arbetar med handläggning och uppföljning av alla slags ärenden som gäller enskilda enligt

text: socialtjänstlagen (2001:453)

text: bör ha kunskap om våld och andra övergrepp av eller mot närstående samt ha förmåga att omsätta kunskapen i det praktiska arbetet. Om ärendena gäller våldsutsatta barn och barn som bevittnat våld, bör personalen dessutom ha kunskap om − hur man för samtal med ett barn om våld och andra övergrepp, och

text: HSLF-FS − vilka konsekvenser det kan få för ett barn att utsättas för eller 2022:39 bevittna våld eller andra övergrepp av eller mot närstående. Om ärendena gäller våldsutsatta vuxna, bör personalen ha socionomexamen.

text: Genomförande av insatser

text: Allmänna råd

text: Den personal som genomför insatser enligt

text: socialtjänstlagen (2001:453)

text: bör ha kunskap om våld och andra övergrepp av eller mot närstående för att kunna uppmärksamma om en person är våldsutsatt och se till att denne får stöd och hjälp för sin våldsutsatthet. I verksamheter som är särskilt inriktade på att ge stöd och hjälp till våldsutsatta och våldsutövare bör personalen även ha förmåga att omsätta kunskapen i det praktiska arbetet.

text: 4 kap. Socialnämndens utredning av våldsutsatta vuxna

text: Utredning enligt

text: 11 kap. 1 §

text: SoL

text: Allmänna råd

text: I ett ärende som gäller en våldsutsatt vuxen bör socialnämnden, med anledning av våldet, bl.a. utreda − den vuxnas behov av stöd och hjälp akut, − våldets karaktär och omfattning, − våldets konsekvenser för den vuxna, − hur den vuxna hanterar sin situation, − hur den vuxnas nätverk ser ut, − om den vuxna som är förälder behöver stöd i sitt föräldraskap, och − den vuxnas behov av stöd och hjälp på både kort och lång sikt.

text: Riskbedömning

text: I en utredning som gäller en våldsutsatt vuxen ska socialnämnden göra en bedömning av risken för att den vuxna kommer att utsättas för ytterligare våld. Vid behov ska en ny bedömning göras.

text: Allmänna råd

text: Socialnämnden bör som en del av riskbedömningen använda en standardiserad bedömningsmetod.

text: Socialnämnden bör med samtycke från den våldsutsatta ta del av polisens bedömning av risken för fortsatt våld. Nämnden bör även delge polisen sin riskbedömning, om det inte finns hinder enligt bestämmelserna om sekretess i offentlighets- och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: 5 kap. Socialnämndens utredning av våldsutsatta barn och barn som bevittnat våld

text: Inleda utredning

text: Enligt

text: 11 kap. 1 § första stycket socialtjänstlagen (2001:453)

text: ska socialnämnden utan dröjsmål inleda utredning av vad som genom ansökan, anmälan eller på annat sätt har kommit till nämndens kännedom och som kan föranleda någon åtgärd av nämnden.

text: Utredning enligt

text: 11 kap. 1 § första stycket

text: SoL

text: Allmänna råd

text: I ett ärende som gäller ett våldsutsatt barn eller ett barn som bevittnat våld bör socialnämnden, med anledning av våldet, bl.a. utreda − barnets behov av stöd och hjälp akut, inklusive vård eller boende i ett annat hem än det egna, − våldets karaktär och omfattning, − hur barnets nätverk ser ut, − våldets påverkan på barnet och dess relation till föräldrarna, − barnets egen uppfattning om våldet, − vardera förälderns uppfattning om våldets konsekvenser för barnet, och − barnets behov av stöd och hjälp på både kort och lång sikt. Socialnämnden bör även utreda om någon åtgärd behöver vidtas enligt

text: 5 kap. 2 § första stycket socialtjänstförordningen (2001:937)

text: i fråga om vårdnad, umgänge, förmynderskap eller målsägandebiträde.

text: Riskbedömning

text: I en utredning som gäller ett våldsutsatt barn eller ett barn som bevittnat våld ska socialnämnden göra en bedömning av risken för att barnet kommer att utsättas för eller bevittna ytterligare våld. Vid behov ska en ny bedömning göras.

text: HSLF-FS Allmänna råd

text: När det gäller ett barn som har utsatts för våld eller andra övergrepp av sin partner eller hedersrelaterat våld och förtryck bör social nämnden som en del av riskbedömningen använda en standardiserad bedömningsmetod. Socialnämnden bör ta del av polisens bedömning av risken för fortsatt våld. Nämnden bör även delge polisen sin riskbedömning, om det inte finns hinder enligt bestämmelserna om sekretess i offentlighets- och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: 6 kap. Socialnämndens insatser

text: Insatser till våldsutsatta vuxna

text: Stöd och hjälp

text: Socialnämnden ska erbjuda en våldsutsatt vuxen insatser, akut och på kort och lång sikt, med utgångspunkt i den vuxnas behov av skydd, stöd och hjälp. Nämndens utredning, inklusive den aktuella riskbedömningen, ska ligga till grund för bedömningen av vilka insatser som ska erbjudas.

text: Allmänna råd

text: Socialnämnden bör bl.a. kunna erbjuda den våldsutsatta vuxna − information och råd, − stödsamtal, − hjälp att ordna stadigvarande boende, − stöd i föräldraskap, − förmedling av kontakt med frivilligorganisationer och andra aktörer, − hjälp vid kontakt med hälso- och sjukvården, och − hjälp vid kontakt med andra myndigheter, som t.ex. Polis myndigheten och Skatteverket.

text: Ekonomiskt bistånd enligt

text: 4 kap. 1 §

text: SoL

text: Allmänna råd

text: Socialnämnden bör ha beredskap att kunna handlägga ett ärende som gäller en våldsutsatt vuxen i akut behov av ekonomiskt bistånd. Av Socialstyrelsens allmänna råd (

text: SOSFS 2013:1

text: ) om ekonomiskt bistånd framgår det när våld eller andra övergrepp av eller mot närstående särskilt bör beaktas i bedömningen av en enskilds rätt till ekonomiskt bistånd.

text: Tillfälligt boende

text: Socialnämnden ska vid behov erbjuda en våldsutsatt vuxen stöd och hjälp i form av ett lämpligt, tillfälligt boende som motsvarar den vuxnas behov av skydd med utgångspunkt i nämndens utredning, inklusive den aktuella riskbedömningen.

text: Allmänna råd

text: Om den våldsutsatta behöver stöd och hjälp i ett skyddat boende, bör boendet ha tillräcklig bemanning och tillräckliga skyddsanordningar för att kunna erbjuda skydd mot hot, våld och andra övergrepp. Boendet som erbjuds den våldsutsatta bör vara lämpligt för eventuellt medföljande barn, oavsett ålder och kön. I boendet bör det finnas personal med kunskap om barns behov.

text: Insatser till våldsutsatta barn och barn som bevittnat våld

text: Socialnämnden ska erbjuda ett våldsutsatt barn och ett barn som bevittnat våld insatser, akut och på kort och lång sikt, med utgångspunkt i barnets behov av 1. skydd, 2. råd och stöd, och 3. vård och behandling.

text: Allmänna råd

text: Socialnämnden bör kunna erbjuda barnets föräldrar och andra till barnet närstående råd och stöd med utgångspunkt i barnets behov.

text: Insatser till våldsutövande barn och vuxna

text: Enligt

text: 5 kap. 11 a § socialtjänstlagen (2001:453)

text: hör till socialnämndens uppgifter att verka för att den som utsätter eller har utsatt närstående för våld eller andra övergrepp ska ändra sitt beteende. När socialnämnden fullgör uppgiften ska nämnden särskilt beakta säkerheten för den som utsätts eller har utsatts för våld eller andra övergrepp och dennes närstående.

text: Socialnämnden ska efter en utredning enligt

text: 11 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453)

text: erbjuda en våldsutövare insatser med utgångspunkt i dennes förutsättningar och behov.

text: HSLF-FS Allmänna råd

text: Vid bedömningen av vilken insats som är lämplig bör nämnden ta hänsyn till bl.a. våldsutövarens individuella mottaglighet för insatsen och risken för återfall. Socialnämnden bör bl.a. kunna erbjuda våldsutövare − stödsamtal, − information om våld och andra övergrepp, − påverkans- och behandlingsinsatser, − stöd i föräldraskap, − stöd vid sociala problem med bl.a. missbruk, ekonomi, bostad och arbete, och − hjälp vid kontakt med hälso- och sjukvården.

text: HÄLSO- OCH SJUKVÅRD

text: 7 kap. Hälso- och sjukvårdens ansvar

text: Rutiner

text: Vårdgivaren ska fastställa de rutiner som behövs för att utveckla och säkra kvaliteten i arbetet med våldsutsatta och barn som bevittnat våld.

text: Vårdgivaren ska fastställa rutiner för när och hur personalen i dess verksamheter ska ställa frågor om våld för att kunna upptäcka våldsutsatta och barn som bevittnat våld som behöver vård.

text: Vårdgivaren ska fastställa rutiner för hur anmälningsskyldigheten enligt

text: 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453)

text: ska fullgöras vad gäller ett våldsutsatt barn eller ett barn som bevittnat våld.

text: Vårdgivaren ska fastställa rutiner för hur barns behov av information, råd och stöd enligt

text: 5 kap. 7 § första stycket 4 hälso- och sjukvårdslagen (2017:30)

text: och

text: 6 kap. 5 § andra stycket 4 patientsäkerhetslagen (2010:659)

text: ska beaktas.

text: Bestämmelser om att vårdgivaren ska säkerställa att det är möjligt att föra patientjournal om en patient har skyddade person uppgifter finns i 5 kap. 4 § Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: HSLF-FS 2016:40

text: ) om journalföring och behandling av personuppgifter i hälso- och sjukvården.

text: Samverkan

text: Vårdgivaren ska samverka för att samordna sina åtgärder så att de inte motverkar varandra. Om åtgärder riktar sig till flera personer i en familj, ska samtliga åtgärder samordnas. Vid samordningen ska behovet av trygghet och säkerhet hos de våldsutsatta och de barn som bevittnat våld beaktas. Skyldigheten att samverka gäller med beaktande av bestämmelserna om sekretess i offentlighets- och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: och tystnadsplikt i

text: patientsäkerhetslagen (2010:659)

text: Vårdgivaren ska samverka externt med berörda verksamheter, myndigheter och organisationer för att skapa förutsättningar för att samordna de olika aktörernas åtgärder och insatser så att de inte motverkar varandra. Om åtgärder och insatser riktar sig till flera personer i en familj, ska vårdgivaren även samverka för att skapa förutsättningar för att samordna samtliga åtgärder och insatser. Vid samordningen ska behovet av trygghet och säkerhet hos de våldsutsatta och de barn som be vittnat våld beaktas. Skyldigheten att samverka gäller med beaktande av bestämmelserna om sekretess i offentlighets- och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: och tystnadsplikt i

text: patientsäkerhetslagen (2010:659)

text: Vårdgivaren ska fastställa var i verksamheten ansvaret för den interna och externa samverkan ska ligga.

text: När en person har behov av insatser både från hälso- och sjukvården och från socialtjänsten finns det bestämmelser i

text: 16 kap. 4 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30)

text: om att regionen tillsammans med kommunen ska upprätta en individuell plan.

text: Kunskap hos personalen enligt

text: 5 kap. 2 §

text: HSL

text: Allmänna råd

text: Vårdgivaren bör se till att personalen i verksamheten har kunskap om våld och andra övergrepp av eller mot närstående för att kunna ge god vård samt har förmåga att omsätta kunskapen i det praktiska arbetet.

text: Åtgärder för våldsutsatta vuxna

text: Om en vuxen visar symtom eller tecken som väcker misstanke om att personen är våldsutsatt, ska vårdgivaren se till att hälso- och sjukvårdpersonalen frågar den vuxna i enrum om orsaken till symtomen eller tecknen.

text: HSLF-FS Om misstanken om våld eller andra övergrepp kvarstår, ska vård- 2022:39 givaren se till att hälso- och sjukvårdspersonalen 1. beaktar vilka behov den vuxna kan ha av vård såväl fysiskt som psykiskt med anledning av våldet, 2. informerar om möjligheten till vård inom hälso- och sjukvården, stöd och hjälp från socialtjänsten samt kontakt med frivilligorganisa tioner, 3. hjälper den vuxna att få kontakt med socialtjänsten om denne samtycker till det, och 4. tar reda på om det finns barn i den vuxnas familj och gör anmälan till socialtjänsten enligt

text: vid misstanke om att barnet eller barnen far illa.

text: Hälso- och sjukvårdspersonalen ska i patientjournalen dokumentera vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av det som anges i första stycket och andra stycket 1–3 samt vilka symtom eller tecken som har observerats och som väckt misstanke om att den vuxna är våldsutsatt.

text: Åtgärder för våldsutsatta barn och barn som bevittnat våld

text: Av

text: 5 kap. 7 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30)

text: och

text: 6 kap. 5 § patientsäkerhetslagen (2010:659)

text: framgår det att ett barns behov av information, råd och stöd särskilt ska beaktas om barnets förälder eller någon annan vuxen som barnet varaktigt bor tillsammans med utsätter eller har utsatt barnet eller en närstående till barnet för våld eller andra övergrepp.

text: Om ett barn visar symtom eller tecken som väcker misstanke om att barnet är våldsutsatt eller bevittnat våld, ska vårdgivaren se till att hälso- och sjukvårdspersonalen 1. beaktar vilka behov barnet kan ha av vård såväl fysiskt som psykiskt med anledning av våldet, 2. gör en anmälan till socialtjänsten enligt

text: , 3. ställer frågor till medföljande vuxen om orsaken till symtomen eller tecknen, om det är möjligt utan att det innebär risk för barnet, och 4. frågar barnet i enrum om orsaken till symtomen eller tecknen när så är möjligt och med hänsyn tagen till barnets ålder och mognad.

text: Hälso- och sjukvårdspersonalen ska i patientjournalen dokumentera vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av det som anges i första stycket 1–4 samt vilka symtom eller tecken som har observerats och som väckt misstanke om att barnet är våldsutsatt eller bevittnat våld.

text: Bestämmelser om när hälso- och sjukvården utan hinder av sekretess eller tystnadsplikt får lämna uppgifter till bl.a. Polismyndigheten finns i offentlighets- och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: och

text: patientsäkerhetslagen (2010:659)

text: TANDVÅRD

text: 8 kap. Tandvårdens ansvar

text: Rutiner

text: HSLF-FS 2016:40

text: Planering och ledning av verksamheten enligt 3 kap. 1 § PSL

text: Allmänna råd

text: Vårdgivaren bör fastställa rutiner för när och hur personalen i dess verksamheter ska ställa frågor om våld för att kunna upptäcka våldsutsatta och barn som bevittnat våld som behöver tandvård.

text: Kunskap hos personalen enligt

text: 4 a § tandvårdslagen

text: Allmänna råd

text: Vårdgivaren bör se till att personalen i verksamheten har kunskap om våld och andra övergrepp av eller mot närstående för att kunna ge god tandvård samt har förmåga att omsätta kunskapen i det praktiska arbetet.

text: HSLF-FS Möjlighet att lämna uppgifter till Polismyndigheten

text: Bestämmelser om när tandvården utan hinder av sekretess eller tystnadsplikt får lämna uppgifter till bl.a. Polismyndigheten finns i offentlighets- och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: och

text: patientsäkerhetslagen (2010:659)

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 november 2022. 2. Genom författningen upphävs Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: SOSFS 2014:4

text: ) om våld i nära relationer.

text: Socialstyrelsen

text: OLIVIA WIGZELL

text: Shriti Radia

text: HSLF-FS kan laddas ned eller beställas via Socialstyrelsens publikationsservice webb: www.socialstyrelsen.se/publikationer e-post: publikationsservice@socialstyrelsen.se ANENMÄRKET SV

text: 3041 0123Trycksak Elanders Sverige AB, Vällingby 2022


title: Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om smittförebyggande åtgärder i vissa verk samheter enligt SoL och LSS

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas av den som bedriver verksamhet i form av 1. sådant boende som avses i 5 kap. 5 § andra eller tredje stycket social

text: tjänstlagen (2001:453)

text: , SoL, 2. sådant boende som avses i

text: 5 kap. 7 § tredje stycket

text: SoL, 3. bostad med särskild service för barn eller ungdomar enligt

text: 9 § 8 lagen (1993:387)

text: om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, 4. bostad med särskild service för vuxna enligt

text: 9 § 9

text: LSS, eller 5. hemtjänst i ordinärt boende.

text: Ledningssystem

text: Av Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: SOSFS 2011:9

text: ) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete framgår det att den som bedriver socialtjänst eller verksamhet enligt LSS ansvarar för att det finns de processer och rutiner som behövs för att säkra verksam hetens kvalitet.

text: Rutiner

text: Den som bedriver verksamhet enligt 1 § ska fastställa rutiner för att förebygga och förhindra smitta och smittspridning i verksamheten.

text: HSLF-FS Allmänna råd

text: Rutinerna bör avse − hur smitta ska förebyggas i verksamheten, − hur smittspridning ska förhindras i verksamheten, − vem som ansvarar för att olika smittförebyggande åtgärder vidtas i verksamheten, − hur verksamheten kan samverka med hälso- och sjukvården, − hur de smittförebyggande åtgärderna ska följas upp, och − hur personalen i verksamheten ska informeras om rutinerna. Av rutinerna bör det även framgå hur den som har beviljats en insats och dennes närstående kan få information om hur verksamheten arbetar för att förebygga och förhindra smitta och smittspridning.

text: Riskanalys

text: Av 5 kap. 1 § Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: SOSFS 2011:9

text: ) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete framgår det att den som bedriver socialtjänst eller verksamhet enligt LSS fortlöpande ska bedöma om det finns risk för att händelser skulle kunna inträffa som kan medföra brister i verksamhetens kvalitet.

text: Den som bedriver verksamheten ska som en del av det fortlöpande arbetet med riskanalyser bedöma 1. vilka risker för smitta och smittspridning som finns i verksamheten, och 2. vilka åtgärder som behöver vidtas för att förhindra smitta och smittspridning i verksamheten.

text: Utbildning

text: Den som bedriver verksamheten ska erbjuda personalen som genom för insatserna utbildning i 1. att förebygga och förhindra smitta och smittspridning i verksamheten, och 2. basal hygien med utgångspunkt från Socialstyrelsens föreskrifter (

text: SOSFS 2015:10

text: ) om basal hygien i vård och omsorg. Syftet med utbildningen ska vara att personalen ska kunna omsätta kunskaperna i det praktiska arbetet.

text: Allmänna råd

text: Utbildningen bör bl.a. omfatta − grundläggande kunskaper om smittvägar och hur dessa kan brytas, − vilka risker för smittspridning som finns i verksamheten, − vilka rutiner som finns i verksamheten för att förebygga och förhindra smitta och smittspridning, och − praktiska moment som gäller t.ex. basal hygien. För att öka förståelsen för riskerna i verksamheten bör utbildningen även ge utrymme för reflektion. Utbildningen bör vara anpassad till att personalen arbetar i den enskildes hem.

text: Den som bedriver verksamheten ska vid behov erbjuda personalen fortbildning för att upprätthålla och uppdatera kunskaperna från utbildningen.

text: Denna författning träder i kraft den 1 november 2022.

text: Socialstyrelsen

text: OLIVIA WIGZELL Anna Giertz


title: Socialstyrelsens föreskrifter om ändring i föreskrifterna och allmänna råden (SOSFS 2008:18) om psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård

text: 4 kap.

text: Underrättelse om beslut om fastspänning av vuxna

text: Av

text: 19 § lagen (1991:1128)

text: om psykiatrisk tvångsvård och

text: 8 § första stycket lagen (1991:1129)

text: om rättspsykiatrisk vård framgår det att Inspektionen för vård och omsorg utan dröjsmål ska underrättas om ett beslut att en patient ska hållas fastspänd med bälte eller liknande anordning längre än kortvarigt. Med längre än kortvarigt ska avses fyra timmar.

text: Denna författning träder i kraft den 1 september 2022. Socialstyrelsen OLIVIA WIGZELL Kristina Swiech

text: Senaste lydelse

text: SOSFS 2013:8

text: . 1

text: HSLF-FS kan laddas ned eller beställas via Socialstyrelsens publikationsservice webb: www.socialstyrelsen.se/publikationer e-post: publikationsservice@socialstyrelsen.se ANENMÄRKET SV

text: 3041 0123Trycksak Elanders Sverige AB, Vällingby 2022


text: Dessa föreskrifter ska tillämpas vid förvaltning av badvattenkvaliteten enligt

text: badvattenförordningen (2008:218)

text: . Föreskrifterna ska tillämpas på de badvatten som kommunerna har förtecknat i sina badvattenregister.

text: Definitioner

text: Termer och uttryck som används i dessa föreskrifter har samma betydelse som i förordningen (

text: ) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön och som i

text: badvattenförordningen (2008:218)

text: Vid förvaltning av kvaliteten på badvatten har nedanstående termer och begrepp följande betydelse. 1. Klassificering: en indelning av badvatten i statusklasser, vilken normalt görs utifrån data från de fyra senaste badsäsongerna. 2. Kontrollplan: en plan för vattenprovtagningar under en badsäsong. 3. Kortvarig förorening: en mikrobiologisk påverkan som bedöms upphöra inom tre dygn. 4. Onormal situation: en händelse eller en kombination av händelser som påverkar badvattnets kvalitet på den berörda platsen och som inte förväntas inträffa mer än vart fjärde år i genomsnitt. 5. Webbplatsen Badplatsen: Havs- och vattenmyndighetens webbverktyg för tillgängliggörande och redovisning av badvattenkvalitet. (

text: HVMFS 2016:16

text: Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2024-06-04 4 § Kommunen ska ange varje badvattens namn samt X- och Y- koordinat för badvattnets provtagningsplats i badvattenregistret enligt

text: 4 § första stycket 2 badvattenförordningen (2008:218)

text: . Kommunen ska rapportera innehållet i registret till Havs- och vattenmyndigheten via webbplatsen Badplatsen senast den 30 april varje år. Första gången som ett badvatten registreras ska kommunen beskriva skälen till att en ytvattenförekomst eller del av denna bedöms vara ett badvatten. Vid den årliga rapporteringen ska kommunen ange och beskriva skälen till eventuella ändringar i registret sedan föregående år. (

text: HVMFS 2016:16

text: Kontrollplaner

text: Den kontrollplan som krävs enligt

text: 4 § första stycket 4 badvattenförordningen (2008:218)

text: ska innehålla uppgift om datum för planerade vattenprovtagningar. Provtagningens omfattning ska överensstämma med antalet provtagningstillfällen i bilaga 1. Kommunen ska besluta samt rapportera kontrollplanen till Havs- och vattenmyndigheten via webbplatsen Badplatsen senast den 30 april varje år. (

text: HVMFS 2016:16

text: Badvattenprofiler

text: De badvattenprofiler som krävs enligt

text: 5 § badvattenförordningen (2008:218)

text: ska upprättas och ses över enligt bilaga 2. Varje badvattenprofil får omfatta ett enda badvatten eller flera angränsande badvatten. Kommunen ska rapportera badvattenprofiler och eventuella uppdateringar av dessa till Havs- och vattenmyndigheten via webbplatsen Badplatsen.

text: Provtagning

text: Kommunen ska se till att provtagning genomförs enligt bilaga 1. Provtagningen ska ske senast fyra dagar efter i kontrollplanen angivet datum. Analysen av proven på badvatten ska utföras enligt de metoder som anges i bilaga 3. (

text: HVMFS 2016:16

text: Prov som tagits under en kortvarig förorening får lämnas utan avseende och ska ersättas med prov som tagits senast sju dagar efter att den kortvariga föroreningen har upphört. Ett prov ska dessförinnan tas för att bekräfta att den kortvariga föroreningen har upphört. Sådant prov ska inte ingå vid bedömning eller klassificering av badvattenkvalitet.

text: Vid onormala situationer får kommunen tillfälligt avbryta provtagningen enligt kontrollplanen. Provtagningen ska återupptas så snart som möjligt efter det att förhållandena har återgått till det normala och nya prover ska tas för att ersätta de prover som har uteblivit på grund av uppehållet. Kommunen ska rapportera avbrott och ange skälen till Havs- och vattenmyndigheten via webbplatsen Badplatsen senast den 31 oktober varje år. (

text: HVMFS 2016:16

text: Konsoliderad elektronisk utgåva

text: Kommunen ska rapportera de åtgärder som har vidtagits för varje Uppdaterad 2024-06-04 badvatten till Havs- och vattenmyndigheten via webbplatsen Badplatsen senast den 31 oktober varje år. (

text: HVMFS 2016:16

text: Klassificering av badvatten

text: Klassificering enligt

text: 7 § badvattenförordningen (2008:218)

text: ska göras utifrån innevarande års data samt de tre föregående årens data enligt bilaga 4. Kommunen ska rapportera klassificeringarna till Havs- och vattenmyndigheten via webbplatsen Badplatsen senast den 31 oktober varje år. (

text: HVMFS 2016:16

text: Klassificering får göras utifrån mindre än fyra års data om badvattnet är nytillkommet eller om förändringar har inträffat, på grund av åtgärder som vidtagits enligt

text: 8 § första stycket 2 badvattenförordningen (2008:218)

text: , som kan påverka klassificeringen. I det senare fallet ska endast data som samlats in efter förändringarna beaktas.

text: Information till allmänheten

text: Kommunen ska se till att resultat från provtagning enligt 7-9 §§ dessa föreskrifter görs tillgängliga för allmänheten genom webbplatsen Badplatsen så snart som möjligt och senast tio arbetsdagar efter provtagningen. Kommunen ska även se till att övrig relevant information snarast möjligt görs tillgänglig för allmänheten via webbplatsen Badplatsen. (

text: HVMFS 2016:16

text: Kommunen ska se till att information om badvattnets aktuella klassificering samt avrådan från bad görs tillgänglig under badsäsongen genom de symboler som anges i bilaga 5. Symbolerna enligt första stycket ska genom skylt eller på annat sätt sättas upp i en väl synlig storlek.

text: Kommunen ska se till att information om badvattnet finns tillgänglig genom en allmän beskrivning av badvattnet på ett icke-tekniskt språk, grundad på badvattenprofilen enligt 6 §.

text: Kommunen ska se till att följande information finns om badvatten som är utsatta för en kortvarig förorening: 1. meddelande om att badvattnet är utsatt för en kortvarig förorening, 2. upplysning om antalet dagar då det rådde avrådan från bad under den föregående badsäsongen på grund av en sådan förorening, och 3. en varning, när en sådan förorening förutses eller redan finns.

text: Kommunen ska se till att information finns om onormala situationers art och förväntade varaktighet, när sådana situationer inträffar.

text: Kommunen ska se till att information finns om avrådan från bad och permanent avrådan från bad enligt

text: och

text: 18 §§

text: badvattenförordningen (2008:218)

text: samt skälen för detta.

text: Kommunen ska se till att information om badvattnet enligt 14-18 §§ Konsoliderad elektronisk finns tillgänglig under badsäsongen på en väl synlig plats i badvattnets utgåva Uppdaterad 2024-06-04 omedelbara närhet. Kommunerna ska på samma plats under badsäsongen informera om att allmänheten kan få ytterligare information enligt 14-18 §§ via webbplatsen Badplatsen samt att där även finns information om 1. badvattenregister enligt

text: , 2. klassificering av badvattnet enligt 11 §, badvattenprofil enligt 6 § och resultat från provtagning enligt

text: 13 § badvattenförordningen (2008:218)

text: HVMFS 2016:16

text: ). 3. orsaker och åtgärder enligt 8 § 1-2

text: badvattenförordningen (2008:218)

text: och de åtgärder som vidtagits för att förhindra att badande utsätts för föroreningen, samt 4. när badvatten är utsatta för en kortvarig förorening, förhållanden som kan leda till kortvariga föroreningar, sannolikheten för en sådan förorening och dess sannolika varaktighet, orsakerna till föroreningen och de åtgärder som vidtagits för att förhindra att badande utsätts för föroreningen och för att hantera dess orsaker.

text: Allmänna råd

text: Till

text: 4 § badvattenförordningen (2008:218)

text: Med ett stort antal badande bör avses ungefär 200 personer i genomsnitt per dag med beaktande av tidigare erfarenheter.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Dessa föreskrifter och allmänna råd träder i kraft den 1 juli 2012 när Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: NFS 2008:8

text: ) om badvatten upphör att gälla. Detta datum ska även ändringsföreskrifterna

text: HVMFS 2011:16

text: och

text: HVMFS 2012:13

text: upphöra att gälla.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 12 maj 2016. (

text: HVMFS 2016:16

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 4 juni 2024. (

text: HVMFS 2024:8

text: Bilaga 1

text: Konsoliderad elektronisk utgåva

text: Krav på kontrollplan och provtagning av badvatten

text: Uppdaterad 2024-06-04

text: Provtagningstillfällen

text: Ett prov ska tas strax innan varje badsäsong inleds. Totala antalet prover ska vara minst fyra under en badsäsong inräknat det prov som tas i anslutning till badsäsongens början. Om badvattnet har en badsäsong på högst åtta veckor räcker dock tre prover. Provtagningen ska fördelas över hela badsäsongen och intervallet mellan provtagningstillfällena i kontrollplanen får inte överstiga en månad. (

text: HVMFS 2016:16

text: Provtagningsplatsen

text: Kontrollpunkten ska vara den plats i badvattnet där flest personer förväntas bada eller där den största risken för föroreningar förväntas enligt badvattenprofilen. Vattendjupet vid kontrollpunkten ska om möjligt vara minst en meter och provet ska tas på 30 centimeters djup. Provtagning ska genomföras vid varje enskild kontrollpunkt.

text: Provtagningskärl

text: Provbehållarna ska vara sterila vid provtagningstillfället. Detta ska ske genom sterilisering i autoklav i 121ºC under minst 15 minuter eller torrsterilisering vid 160-170ºC i minst en timme. Alternativt kan provbehållarna vara sådana som av tillverkaren steriliserats med strålning. Provbehållaren ska vara genomskinlig och av ofärgat material (glas, polyeten eller polypropen) med en minsta volym om 250 ml.

text: Provtagningsförfarande

text: Provtagning ska utföras med aseptisk teknik för att förhindra oavsiktlig kontaminering. Proverna ska märkas med vattenfast penna både på provbehållaren och i protokollet. Proverna ska under hela transporten fram till ankomsten till laboratoriet skyddas från allt ljus samt förvaras i en temperatur på 4ºC ± 3ºC. Tiden mellan provtagning och analys ska vara så kort som möjligt och analysen bör ske samma dag. Om detta inte är möjligt ska analysen påbörjas inom högst 24 timmar. Under den tiden ska proverna förvaras mörkt och vid en temperatur på 4ºC ± 3ºC.

text: Analysomfattning

text: De analyser som ska utföras på varje enskilt prov är: – Intestinala enterokocker (cfu/100 ml) samt – Escherichia coli (cfu/100 ml).

text: Bilaga 2

text: Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2024-06-04 Badvattenprofilen

text: 1. Den badvattenprofil som avses i 6 § ska bestå av följande: a) En beskrivning av badvattnets fysikaliska, geografiska och hydrologiska egenskaper som är relevanta för tillämpningen av förordningen (

text: ) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön,

text: badvattenförordningen (2008:218)

text: och dessa föreskrifter samt en beskrivning av sådana egenskaper hos andra ytvatten i tillrinningsområdet för det aktuella badvattnet om ytvattnet kan vara en föroreningskälla. b) En bestämning och bedömning av föroreningskällor som kan påverka badvattnet och skada de badandes hälsa. c) En bedömning av risken för utbredning av cyanobakterier. d) En bedömning av risken för utbredning av makroalger och/eller alger. e) I de fall då bedömningen enligt b) ovan visar att det finns risk för kortvarig förorening ska det även finnas information om – förväntad karaktär, frekvens och varaktighet hos den förväntade kortvariga föroreningen, – detaljerna när det gäller alla återstående föroreningsorsaker samt de åtgärder som vidtagits och tidsplanen för att eliminera föroreningskällorna, – de åtgärder som vidtagits vid kortvariga föroreningar samt namn, adress och telefonnummer till de organ som är ansvariga för dessa åtgärder. f) Kontrollpunkternas placering.

text: 2. Badvattenprofiler ska ses över regelbundet och vid behov uppdateras. Frekvensen och omfattningen av översynen ska fastställas på grundval av vilken typ av förorening det är fråga om och hur allvarlig den är. De ska dock som ett minimum uppfylla bestämmelserna och äga rum med åtminstone den frekvens som anges i följande tabell:

text: Aktuell klassifice- Utmärkt kvalitet Bra Tillfreds- Dålig ring av badvattnets kvalitet ställande kvalitet kvalitet kvalitet Översyn ska Vid behov om Minst Minst Minst omfatta aspekterna klassificeringen vart vart varta-f i punkt 1 ovan avviker från fjärde år tredje år annat år och ska äga rum utmärkt

text: 3. Om omfattande konstruktionsarbeten eller infrastrukturförändringar har gjorts i eller i närheten av badvattnet ska badvattenprofilen uppdateras innan nästa badsäsong börjar.

text: 4. Informationen enligt 1 a och 1 b ska om möjligt lämnas på en detaljerad karta.

text: Bilaga 3

text: Konsoliderad elektronisk utgåva

text: De parametrar som omfattas av provtagning, bedömning

text: Uppdaterad 2024-06-04

text: samt klassificering

text: För inlandsvatten

text: A B C D E Parametrar Utmärkt Bra Tillfreds- Analysmetoder kvalitet kvalitet ställande kvalitet Intestinala 200 (*) 400 (*) 330 (**) ISO 7899-1 enterokocker eller (cfu/100 ml) ISO 7899-2

text: (HVMFS

text: 2024:8). Escherichia coli 500 (*) 1 000 (*) 900 (**) ISO 9308-3, (cfu/100 ml) ISO 9308-1, SS 028167:2 eller ISO 9308-2

text: (HVMFS

text: För kustvatten och vatten i övergångszon

text: A B C D E Parametrar Utmärkt Bra Tillfreds- Analysmetoder kvalitet kvalitet ställande kvalitet Intestinala 100 (*) 200 (*) 185 (**) ISO 7899-1 enterokocker eller (cfu/100 ml) ISO 7899-2

text: (HVMFS

text: 2024:8). Escherichia coli 250 (*) 500 (*) 500 (**) ISO 9308-3, (cfu/100 ml) ISO 9308-1, SS 028167:2 eller ISO 9308-2

text: (HVMFS

text: 2016:16). (*) Baserat på en 95-percentilsbedömning. Se bilaga 4. (**) Baserat på en 90-percentilsbedömning. Se bilaga 4. Även andra analysmetoder än de som anges i kolumn E får användas om de ger likvärdigt resultat. Om en alternativ metod används ska kommunen, efter begäran av Havs- och vattenmyndigheten, visa att metoden ifråga har likvärdig prestanda som metoderna i ovanstående tabell. (

text: HVMFS 2016:16

text: ). Detta gäller metoder a) som lagligen tillverkas eller saluförs i en annan medlemsstat inom EU eller i Turkiet eller b) som lagligen tillverkas i ett EFTA-land som har undertecknat EESavtalet.

text: Bilaga 4

text: Konsoliderad elektronisk utgåva

text: Uppdaterad 2024-06-04 Klassificering av badvatten

text: Badvatten ska klassificeras enligt tabellen nedan. Ett badvatten som är utsatt för kortvarig förorening ska likaså klassificeras enligt tabellen under förutsättning att: i) adekvata åtgärder vidtas, inklusive övervakning, system för tidig varning och kontroll för att, genom varningar eller när det är nödvändigt avrådan från bad, förhindra att badande utsätts för förorening, ii) adekvata åtgärder vidtas för att förebygga, minska eller avlägsna föroreningsorsakerna, och iii) att antalet prov som lämnats utan avseende enligt 8 § dessa föreskrifter, på grund av kortvarig förorening under den senaste bedömningsperioden, inte utgjorde mer än 15 % av det totala antalet prov i de kontrollplaner som har beslutats för den perioden eller inte mer än ett prov per badsäsong, beroende på vilket antal som är störst.

text: Klassificeras som: Utmärkt Bra Tillfreds- Dålig kvalitet kvalitet ställande kvalitet kvalitet Om percentilvärd- lika bra som lika bra lika med sämre (c) ena (a) för antalet eller bättre än som eller eller än de kolonibildande de värden på bättre bättre(d) värden på enheter, i utmärkt (d) än de än de tillfredsbadvatten- kvalitet som värden på värden på ställande kvalitetsdata för anges i bra kva- tillfreds- kvalitet den senaste kolumn B i litet som ställande som bedömnings- bilaga 3 anges i kvalitet anges i perioden (b) är: kolumn C som anges kolumn D i bilaga 3 i kolumn i bilaga 3 D i bilaga 3

text: NOTER till tabellen ovan

text: (a) Med utgångspunkt i en uppskattning av percentilen för tiologaritmen (log10) av den normala sannolikhetstätheten för de mikrobiologiska data som samlats in vid ett visst badvatten erhålls percentilvärdet på följande sätt: i) Ta log10-värdet för antalet kolonibildande enheter (cfu) i den datamängd som utvärderas (om nollvärde erhålls, ta i stället log10-värdet av den lägsta detektionsgränsen för den använda analysmetoden). ii) Beräkna det aritmetiska medelvärdet av log10-värdena (μ). iii) Beräkna standardavvikelsen för log10-värdena (σ). Den övre 90-percentilspunkten för datasannolikhetstätheten erhålls genom följande ekvation: övre 90-percentil = antilog (μ + 1,282 σ). Den övre 95-percentilspunkten för datasannolikhetstätheten erhålls genom följande ekvation: övre 95-percentil = antilog (μ + 1,65 σ). (b) Med ”senaste bedömningsperiod” avses de senaste fyra badsäsongerna eller, i förekommande fall, den period som framgår av 12 § dessa föreskrifter. (c) ”Sämre” betyder att koncentrationen uttryckt i cfu/100 ml är högre. (d) ”Bättre” betyder att koncentrationen uttryckt i cfu/100 ml är lägre.

text: Konsoliderad elektronisk utgåva

text: Symbol för att informera om avrådan från bad Uppdaterad 2024-06-04

text: Symboler för att informera om badvattnets klassificering

text: Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2024-06-04

title: Havs- och vattenmyndighetens föreskrifter 1 och allmänna råd om badvatten

text: badvattenförordningen (2008:218)

text: Definitioner

text: badvattenförordningen (2008:218)

text: Vid förvaltning av kvaliteten på badvatten avses med 1. klassificering: en indelning av badvatten i statusklasser, vilken normalt görs utifrån data från de fyra senaste badsäsongerna, 2. kontrollplan: en plan för vattenprovtagningar under en badsäsong, 3. kortvarig förorening: en mikrobiologisk påverkan som bedöms upphöra inom tre dygn, 4. onormal situation: en händelse eller en kombination av händelser som påverkar badvattnets kvalitet på den berörda platsen och som inte förväntas inträffa mer än vart fjärde år i genomsnitt.

text: Tidigare bestämmelser i ämnet, se Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: NFS 2008:8

text: ) om badvatten med tillhörande ändringsföreskrifter

text: HVMFS 2011:16

text: och 2012:13.

text: NFS 2008:8

text: upphävs den 1 juli 2012 genom förordning om upphävande av Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: NFS 2008:8

text: ) om badvatten, publicerad i Naturvårdsverkets författningssamling, jfr

text: NFS 2012:3

text: . Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/7/EG av den 15 februari 2006

text: om förvaltning av badvattenkvaliteten och om upphävande av direktiv

text: (EGT L 64, 4.3.2006, s. 37, Celex 32006L0007). Anmälan har gjorts av Naturvårdsverket enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37, Celex 31998L0034), ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/48/EG

text: (EGT L 217, 5.8.1998, s. 18, Celex 31998L0048).

text: I badvattenregistret enligt

text: ska kommunen ange varje badvattens namn samt X- och Ykoordinat för badvattnets provtagningsplats. Kommunen ska rapportera innehållet i registret till Havs- och vattenmyndighetens datavärd senast den 30 april varje år. Första gången som ett badvatten registreras ska kommunen beskriva skälen till att en ytvattenförekomst eller del därav bedöms vara ett badvatten. Vid den årliga rapporteringen ska kommunen ange och beskriva skälen till eventuella ändringar i registret sedan föregående år.

text: Kontrollplaner

text: Den kontrollplan som krävs enligt

text: ska innehålla uppgift om datum för planerade vattenprovtagningar. Provtagningens omfattning ska överensstämma med antalet provtagningstillfällen i bilaga 1. Kommunen ska besluta samt rapportera kontrollplanen till Havs- och vattenmyndighetens datavärd senast den 30 april varje år.

text: Badvattenprofiler

text: De badvattenprofiler som krävs enligt

text: 5 § badvattenförordningen (2008:218)

text: ska upprättas och ses över enligt bilaga 2. Varje badvattenprofil får omfatta ett enda badvatten eller flera angränsande badvatten. Kommunen ska rapportera badvattenprofiler och eventuella uppdateringar av dessa till Havs- och vattenmyndighetens datavärd.

text: Provtagning

text: Kommunen ska se till att provtagning genomförs enligt bilaga 1. Provtagningen ska ske senast fyra dagar efter utsatt datum i kontrollplanen. Analysen av proven på badvatten ska utföras enligt de metoder som anges i bilaga 3.

text: Provtagningen enligt kontrollplanen får tillfälligt avbrytas vid onormala situationer. Provtagningen ska återupptas så snart som möjligt efter det att förhållandena har återgått till det normala och nya prover ska tas för att ersätta de prover som har uteblivit på grund av uppehållet. Kommunen ska rapportera avbrott och ange skälen till Havs- och vattenmyndighetens datavärd senast den 31 oktober varje år.

text: Rapportering av åtgärder

text: Kommunen ska rapportera de åtgärder som har vidtagits för varje badvatten till Havs- och vattenmyndighetens datavärd senast den 31 oktober varje år.

text: Klassificering enligt

text: 7 § badvattenförordningen (2008:218)

text: ska göras utifrån innevarande års data samt de tre föregående årens data enligt bilaga 4. Kommunen ska rapportera klassificeringarna till Havs- och vattenmyndighetens datavärd senast den 31 oktober varje år.

text: Information till allmänheten

text: Kommunen ska se till att resultat från provtagning enligt 7-9 §§ dessa föreskrifter görs tillgängliga för allmänheten genom Havs- och vattenmyndighetens datavärd så snart som möjligt och senast tio arbetsdagar efter provtagningen. Kommunen ska även se till att övrig relevant information snarast möjligt görs tillgänglig för allmänheten via Havs- och vattenmyndighetens datavärd.

text: och

text: 18 §§

text: badvattenförordningen (2008:218)

text: samt skälen för detta.

text: Kommunen ska se till att information om badvattnet enligt 14 – 18 §§ finns tillgänglig under badsäsongen på en väl synlig plats i badvattnets omedelbara närhet. Kommunerna ska på samma plats under badsäsongen informera om att allmänheten kan få ytterligare information enligt 14 – 18 §§ via Havs- och vattenmyndighetens datavärd, samt att där även finns information om

text: 1. badvattenregister enligt

text: 2. klassificering av badvattnet enligt 11 §, badvattenprofil enligt 6 § och resultat från provtagning enligt 13 §, 3. orsaker och åtgärder enligt 8 § 1-2

text: badvattenförordningen (2008:218)

text: Allmänna råd

text: Till

text: 4 § badvattenförordningen (2008:218)

text: NFS 2008:8

text: HVMFS 2011:16

text: och

text: HVMFS 2012:13

text: upphöra att gälla.

text: På Havs- och vattenmyndighetens vägnar

text: BJÖRN RISINGER

text: Gunnar Johnsson

text: Bilaga 1

text: Provtagningstillfällen

text: Ett prov ska tas strax innan varje badsäsong inleds. Totala antalet prover ska vara minst fyra under en badsäsong inräknat det prov som tas i anslutning till badsäsongens början. Om badvattnet har en badsäsong på högst åtta veckor räcker dock tre prover. Provtagningen ska fördelas över hela badsäsongen och intervallet mellan provtagningstillfällena får inte överstiga en månad (30 dagar). Badsäsongens längd per län anges nedan: – 21 juni – 20 augusti Län: K, M, N och O – 21 juni – 15 augusti Län: AB, C, D, E, F, G, H, I, S, T, U, W och X – 15 juli – 15 augusti Län: Y, Z, AC och BD

text: Provtagningsplatsen

text: Provtagningskärl

text: Provtagningsförfarande

text: Analysomfattning

text: Bilaga 2

text: Badvattenprofilen

text: badvattenförordningen (2008:218)

text: Bilaga 3

text: De parametrar som omfattas av provtagning, bedömning samt klassificering

text: För inlandsvatten

text: A B C D E Parametrar Utmärkt Bra Tillfreds- Analysmetoder kvalitet kvalitet ställande kvalitet Intestinala 200 (*) 400 (*) 330 (**) ISO 7899-1, enterokocker ISO 7899-2 (cfu/100 ml) eller Enterolert-E®/ Quanti-Tray® Escherichia coli 500 (*) 1 000 (*) 900 (**) ISO 9308-3, (cfu/100 ml) ISO 9308-1, SS 028167:2 eller Colilert®18/ Quanti-Tray®

text: A B C D E Parametrar Utmärkt Bra Tillfreds- Analysmetoder kvalitet kvalitet ställande kvalitet Intestinala 100 (*) 200 (*) 185 (**) ISO 7899-1, enterokocker ISO 7899-2 (cfu/100 ml) eller Enterolert-E®/ Quanti-Tray® Escherichia coli 250 (*) 500 (*) 500 (**) ISO 9308-3, (cfu/100 ml) ISO 9308-1, SS 028167:2 eller Colilert®18/ Quanti-Tray® (*) Baserat på en 95-percentilsbedömning. Se bilaga 4. (**) Baserat på en 90-percentilsbedömning. Se bilaga 4.

text: Även andra analysmetoder än de som anges i kolumn E får användas om de ger likvärdigt resultat. Sådana metoder får dock inte användas om Havsoch vattenmyndigheten, i varje enskilt fall, kan visa att analysmetoderna ifråga inte uppnår en likvärdig säkerhetsnivå. Detta gäller metoder a) som lagligen tillverkas eller saluförs i en annan medlemsstat inom EU eller i Turkiet eller b) som lagligen tillverkas i ett EFTA-land som har undertecknat EESavtalet.

text: Bilaga 4

text: Klassificering av badvatten

text: NOTER till tabellen ovan

text: Symbol för att informera om avrådan från bad