title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om besiktning av lyftanordningar och vissa andra tekniska anordningar samt allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna

text: Dessa föreskrifter gäller de lyftanordningar och andra tekniska anordningar som anges i bilaga 1 till föreskrifterna. De gäller dock inte vid personlyft med sådana kranar eller truckar som i första hand inte är avsedda för personlyft. De gäller inte heller sådana anordningar som avses i

text: 2 kap. 13 § ordningslagen

text: (SFS 1993:1617).

text: Med arbetsgivare jämställs i dessa föreskrifter – den som ensam eller gemensamt med familjemedlem driver yrkesmässig verksamhet utan anställd, – de som för gemensam räkning driver sådan verksamhet samt – den som anlitar inhyrd arbetskraft för att utföra arbete i sin verksamhet.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter används följande beteckningar med nedan angiven betydelse. EES Det Europeiska Ekonomiska Samarbetsområdet. Egenkontroll Kontroll som utförs i egen verksamhet (även av utomstående) på eget ansvar. Fly-jib Extra arm avsedd att monteras i spetsen på kranarm för att förlänga denna.

text: Anmälan har gjorts enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7.1998, s 37, Celex 398L0034), ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/48/EG

text: (EGT L 217, 5.8.1998, s 18, Celex 398L0048). 5

text: Fordon Anordning på hjul, band, medar e.d. avsedd för transport på marken. Fordonskran Armkran eller svängkran som är monterad på fordon. Fördjupad Besiktning med utökad kontrollomfattning och återkommande längre tidsintervall jämfört med återkommande bebesiktning siktning. Första besiktning Besiktning som utförs innan en anordning första gången tas i bruk. Hiss Lyftanordning med styrt lastbärande organ som betjänar fasta stannplan. Kran Lyftanordning där lasten med hjälp av ett icke styrt lastbärande organ kan lyftas och sänkas vertikalt och dessutom förflyttas horisontellt. Med kran avses i dessa föreskrifter även lastmaskin eller truck med kranarm monterad i redskapsfästet. Internationell Återkommande besiktning utförd i enlighet med bebesiktning siktningsregler som är harmoniserade och accepterade i två eller flera länder inom EES. Lingång Lyftanordning som används för lyftning och uppbärande av dekorationer, belysningsanordningar e.d. vid teatrar, studior, samlingslokaler och liknande bestående av rå, bärlinor och linskivor samt draglina alternativt linspel (lingång) eller med hjälp av en eller flera bärlinor, kedjor e.d. (punktlyft). Lyftanordning Anordning för att lyfta eller sänka last. Maxlast Den högsta last som en lyftanordning är avsedd för. Montagebesiktning Besiktning som utförs – innan en anordning tas i bruk eller åter tas i bruk efter att isärtagen ha flyttats till ny uppställningsplats eller nytt fordon, eller – innan en anordning åter tas i bruk efter att på uppställningsplatsen ha höjts, stagats eller kompletterats med tillkommande eller flyttade stannplan.

text: Montageplan Ett skriftligt dokument med uppgifter om hur en anordning skall monteras och övriga uppgifter som behövs för bedömning av att montaget i alla delar ger betryggande säkerhet. Plocktruck Förarlyftande truck speciellt inrättad för att underlätta plockning av gods i hyllfack. Punktlyft Se lingång. Revisionsbesiktning Besiktning som utförs på anordning som har genomgått reparation, ändring, om- eller tillbyggnad eller som befaras ha skadats, på ett sätt som har väsentlig betydelse för säkerheten. Återkommande Besiktning som utförs regelbundet efter det en anbesiktning ordning tagits i drift.

text: Villkor för användning

text: En anordning som finns upptagen i bilaga 1 får användas bara om villkoren i dels 5–7 §§, dels 8 § eller alternativt 9–12 §§, och dels 14 §, är uppfyllda. Detta gäller dock inte vid provdrift, intrimning eller liknande åtgärd som är nödvändig för att besiktning skall kunna genomföras. Om kontrollorganet har angivit att dess bedömning enligt 14 § bara gäller om vissa angivna brister åtgärdas, skall dessutom dessa brister ha rättats till. Arbetsmiljöverket kan medge att en anordning får användas även om kraven i 14 § inte har uppfyllts. Lyftanordningar monterade på fordon, som omfattas av Militära vägtrafikkungörelsen (SFS 1974:97), får användas under 45 dagar utan att ha genomgått återkommande besiktning enligt 8 § eller 9–12 §§ om fordonet har hämtats från ett mobiliseringsförråd och återkommande besiktning har utförts i samband med att fordonet ställdes i förråd.

text: Besiktning

text: Första besiktning

text: En anordning som finns upptagen i bilaga 1, skall ha genomgått första besiktning enligt 15 §. Detta gäller dock inte sådana anordningar – för vilka Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1993:10

text: ) med föreskrifter om maskiner och vissa andra tekniska anordningar eller motsvarande bestämmelser i något annat land inom EES gällde när de släpptes ut på marknaden inom EES eller – som har tagits i bruk inom EES och vid idrifttagandet ej omfattades av krav på första besiktning.

text: Montagebesiktning

text: En anordning, för vilken montagebesiktning krävs enligt bilaga 1, skall ha genomgått sådan besiktning enligt 16 §, varje gång den har installerats eller monterats på en uppställningsplats eller på ett fordon. Detta gäller dock inte vid den första uppställningen eller det första montaget om – anordningen skall genomgå första besiktning enligt 5 §, eller – motsvarande kontroller har genomförts på tillverkarens ansvar för uppfyllande av kraven i Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1993:10

text: ) med föreskrifter om maskiner och vissa andra tekniska anordningar eller motsvarande bestämmelser i något annat land inom EES. Om anordningen har höjts eller stagats eller om stannplan har lagts till eller flyttats, skall den ha genomgått en ny montagebesiktning efter varje sådan åtgärd utom i de fall som anges i 16 §, andra stycket.

text: Revisionsbesiktning

text: En anordning som finns upptagen i bilaga 1 och som har genomgått reparation, ändring, om- eller tillbyggnad, eller som befaras ha skadats, på ett sätt som har väsentlig betydelse för säkerheten, skall genomgå revisionsbesiktning enligt 22 § innan den åter tas i drift. Detta gäller dock inte om anordningen har genomgått motsvarande kontroll i något annat land inom EES och därvid befunnits ge betryggande säkerhet.

text: Återkommande besiktning

text: En anordning, som finns upptagen i bilaga 1 skall ha genomgått återkommande besiktning enligt 17 § vid de tidpunkter som följer av 20 §.

text: Internationell besiktning

text: I stället för återkommande besiktning enligt 8 § får en användare välja att låta en anordning som finns upptagen i bilaga 2, genomgå internationell besiktning som skall bestå av – återkommande besiktning bestående av kontroller och prov enligt 17 och 18 §§, och i tillämpliga fall – fördjupad återkommande besiktning enligt 19 §.

text: Internationell besiktning får även ha utförts enligt motsvarande bestämmelser från något annat land inom EES.

text: Återkommande besiktning enligt 17 och 18 §§ skall ha utförts vid de tidpunkter som följer av 20 §. De år då en fördjupad återkommande besiktning enligt 19 § har utförts behöver dock återkommande besiktning enligt 17 och 18 §§ inte utföras.

text: Fördjupad återkommande besiktning enligt 19 § skall ha utförts senast vid utgången av det intervall som anges för anordningen i bilaga 2. Intervallet beräknas med utgångspunkt från den dag då anordningen togs i drift eller då fördjupad återkommande besiktning senast utfördes. Om besiktningsresultatet vid en fördjupad återkommande besiktning har visat att anordningen bara kan användas med betryggande säkerhet under en del av intervallet till nästa fördjupade återkommande besiktning, skall ny sådan besiktning ha gjorts innan den delen av intervallet har gått ut.

text: Kontrollorgan

text: Besiktning skall ha utförts av ett kontrollorgan som kan uppvisa oberoende, rutiner och kompetens som motsvarar kraven för ett organ typ A enligt SS-EN 45004, Allmänna kriterier på verksamhet av olika typer av organ som utför kontroll. Beträffande lyftanordningar monterade på fordon som omfattas av Militära vägtrafikkungörelsen (SFS 1974:97) får dock besiktningen vara utförd av ett kontrollorgan motsvarande typ B.

text: Kontrollorganet skall vara anmält till Arbetsmiljöverket samt ackrediterat för uppgiften enligt lagen (SFS 1992:1119) om teknisk kontroll eller enligt motsvarande bestämmelser i något annat land inom EES. Internationell besiktning enligt 9–12 §§ får dock ha utförts av ett kontrollorgan som uppfyller kraven enligt motsvarande bestämmelser från något annat EES-land.

text: Bedömning

text: Kontrollorganet skall vid den senaste besiktningen ha gjort följande bedömningar. 1. För anordningar som har besiktats enligt 5–8 §§, skall bedömas huruvida de följer gällande föreskrifter från Arbetarskyddsstyrelsen och Arbetsmiljöverket i de avseenden som anges för dem i 15–17 §§ och 22 §. 2. För anordningar som har genomgått internationell besiktning enligt 9–12 §§, skall bedömas – dels huruvida de uppfyller de krav som anges för dem i 17–19 §§, – dels under hur stor del av intervallet till nästa fördjupade återkommande besiktning som de kan användas med betryggande säkerhet. 3. För alla anordningar skall bedömas, huruvida de även i övrigt erbjuder betryggande säkerhet.

text: Besiktningsomfattning

text: Första besiktning

text: Första besiktning skall omfatta följande: – Kontroll av anordningens lämplighet för avsett ändamål. – Granskning av ritningar, kopplingsscheman, uppgifter om laster, material och ytbehandling. – Kontroll av att underhåll och fortlöpande tillsyn kan utföras på ett säkert sätt. – Kontroll av de beräkningar som behövs för att kunna bedöma hållfastheten, stabiliteten och säkerheten i övrigt. – Kontroll av instruktioner för användning, drift, räddning, fortlöpande tillsyn och underhåll. – Kontroll av att anordningen överensstämmer med den granskade dokumentationen.

text: – Kontroll av att anordningen och tillhörande skydd och skyddsanordningar monterats på avsett sätt. – Funktionskontroll av skyddsanordningar. – Funktionsprov med provlast.

text: Montagebesiktning

text: Montagebesiktning skall omfatta följande: – Kontroll av att anordningen och tillhörande skydd och skyddsanordningar ställts upp och monterats på avsett sätt. – Funktionsprov med erforderlig last. Montagebesiktning i samband med att en anordning på en uppställningsplats har höjts, stagats eller kompletterats med tillkommande eller flyttade stannplan behöver inte utföras om alla följande villkor är uppfyllda. – Anordningen har vid montagebesiktning i samband med uppställningen bedömts erbjuda betryggande säkerhet. – Kontrollorganet har i samband med montagebesiktningen bedömt att montage enligt en redovisad montageplan erbjuder betryggande säkerhet. – Montaget har utförts enligt denna montageplan. – Egenkontroll av montaget har utförts och dokumenterats. Omfattningen av egenkontrollen skall vara densamma som anges i första stycket. Den som har utfört egenkontrollen skall ha den kompetens och kunskap om anordningen som krävs för att kunna bedöma om montaget erbjuder betryggande säkerhet.

text: Återkommande besiktning

text: Återkommande besiktning enligt 8 § skall omfatta följande: – Kontroll av de delar av anordningen som är av betydelse för säkerheten och arbetsmiljön med avseende på slitage, sprickor, skador, korrosion etc. – Funktionsprov med erforderlig last. – Kontroll av skydd och skyddsanordningar. – Kontroll av att de instruktioner för användning, drift och skötsel som är väsentliga finns tillgängliga.

text: Återkommande besiktning enligt bestämmelserna för internationell besiktning i 9 § skall omfatta dels de kontroller som anges i 17 § och dels följande: Kontroll av att anordningen efter statisk belastning med provlast enligt bilaga 2 inte uppvisar några deformationer eller skador. För lyftanordningar med variabel räckvidd görs detta genom följande två belastningsprov med provlast enligt bilaga 2 och bommen i den för belastningen mest ogynnsamma riktningen – vid den radie där anordningen med fullt utskjutna stödben tar maximal last – vid den största radien (inklusive eventuell fly-jib).

text: Fördjupad återkommande besiktning enligt 9 § skall omfatta dels de kontroller som anges i 17 och 18 §§, och dels följande: Kontroll av samtliga bärande delar med avseende på – sprickbildning och utmattningsbrott – permanenta deformationer – begynnande formförändringar – lossade eller skadade konstruktionsdelar. Om det krävs för att kontrollorganet skall kunna bedöma om anordningen uppfyller kraven skall delar eller komponenter demonteras. Kontrollorganet skall också prova de bärande delar på anordningen som behöver genomgå oförstörande provning för att en bedömning enligt 14 § skall kunna göras. Kontrollorganet skall dessutom bedöma om några delar av maskinerier ej erbjuder betryggande säkerhet på grund av att de har överskridit sin beräknade livslängd.

text: Ordinarie besiktningsmånad

text: Återkommande besiktning och fördjupad återkommande besiktning enligt 8 och 9 §§ skall utföras under anordningens ordinarie besiktningsmånad eller senast under den andra månaden därefter. Besiktningen får också ha utförts före den ordinarie besiktningsmånaden. Ordinarie besiktningsmånad är den månad då gällande besiktningsintervall enligt bilaga 1 respektive bilaga 2 löper ut. Om en sådan besiktning utförs tidigare än 2 månader före den ordinarie besiktningsmånaden skall dock en ny ordinarie besiktningsmånad beräknas med utgångspunkt från den dag då besiktningen faktiskt utfördes.

text: Om anordning varit nedmonterad och därefter genomgår montagebesiktning och återkommande besiktning vid samma tillfälle skall ordinarie besiktningsmånad beräknas med utgångspunkt från detta tillfälle. Ordinarie besiktningsmånad för en anordning som tidigare inte genomgått återkommande besiktning respektive fördjupad återkommande besiktning beräknas med utgångspunkt från tidpunkterna enligt följande tabell.

text: Anordningar Utgångspunkt för beräkning av ordinarie besiktningsmånad

text: Anordningar som inte omfat- Den dag då anordningen togs i drift. tas av krav på första besiktning eller montagebesiktning.

text: Anordningar som har genom- Den dag då den första besiktningen gått första besiktning. utfördes.

text: Anordningar som har genom- Den dag då den första montagebegått en första montagebesikt- siktningen utfördes. ning.

text: Om en anordning används så, att den i särskilt liten grad är utsatt för förslitning eller annan inverkan av betydelse för anordningens säkerhet, får Arbetsmiljöverket förlänga besiktningsintervall enligt bilaga 1 med högst 24 månader.

text: Revisionsbesiktning

text: Revisionsbesiktning skall i tillämpliga delar omfatta: – Granskning av tillverkningshandlingar. – Bedömning av reparationsmetoder. – Bedömning av utförda reparationer. – Kontroll av att anordningen överensstämmer med den granskade dokumentationen. – Funktionsprov med erforderlig last.

text: Åtgärder efter besiktning

text: Efter avslutad besiktning skall kontrollorganet göra följande bedömningar: – För anordningar, som besiktats enligt 5–8 §§, skall bedömas om de uppfyller gällande föreskrifter från Arbetarskyddsstyrelsen och Arbetsmiljöverket i de avseenden som framgår av 15–17 §§ och 22 §. – För anordningar, som besiktats enligt 9 §, skall bedömas om de uppfyller gällande krav i de avseenden som framgår av 18 respektive 19 §§. – För samtliga anordningar skall bedömas om de även i övrigt erbjuder betryggande säkerhet för användning. Kontrollorganet skall utfärda ett intyg enligt 25 § över resultatet av besiktningen (besiktningsintyg). Om anordningen bedöms erbjuda betryggande säkerhet skall kontrollorganet också på väl synlig plats förse den med en besiktningsskylt enligt 26 § av varaktig beskaffenhet. Om besiktning har utförts enligt 5–8 §§ skall intyget och skylten vara på svenska språket. Om besiktning har utförts enligt 9 § skall intyget och skylten vara på svenska och engelska språket.

text: Om anordningen inte bedöms erbjuda betryggande säkerhet skall kontrollorganet snarast meddela detta till Arbetsmiljöverket.

text: Besiktningsintyg

text: Besiktningsintyget skall innehålla följande uppgifter: – Anordningens identifikationsuppgifter. – Maxlast och i förekommande fall max antal personer. – Besiktningsorganets namn. – Ackrediteringsnummer. – Ackrediteringsmärke. – Besiktningsdatum. – Besiktningsmannens namn. – Uppgift om att besiktning utförts enligt dessa föreskrifter. För anordning som har besiktats enligt 9 § anges istället att besiktning utförts enligt reglerna för internationell besiktning. – Resultatet av bedömningen enligt 14 §.

text: – Eventuella villkor om åtgärder för att anordningen skall erbjuda betryggande säkerhet. – Ordinarie besiktningsmånad (år, månad) för nästa återkommande besiktning samt tidpunkt (år, månad) för eventuell fördjupad återkommande besiktning enligt 9 §. För anordningar som besiktats enligt 5–8 §§ skall besiktningsintyget dessutom innehålla identifierbar referens till montageplan. För anordningar som besiktats enligt 9 § skall på besiktningsintyget dessutom finnas identifikationsmärke för internationell besiktning enligt bilaga 3. Med besiktningsintyget skall dessutom finnas en checklista som visar omfattningen av besiktningen.

text: Besiktningsskylt

text: Av besiktningsskylten skall framgå: – Identifikationsuppgift. – Kontrollorganets namn och ackrediteringsmärke. – Ackrediteringsnummer. – Markering som visar ordinarie besiktningsmånad för nästa återkommande besiktning (år, månad). – Markering som visar att anordningen är besiktad och därvid bedömts erbjuda betryggande säkerhet. Om anordningen är besiktad enligt 9 § skall skylten dessutom ha markering enligt bilaga 3 som visar att besiktningen är utförd enligt reglerna för internationell besiktning.

text: Dokumentation m.m.

text: En arbetsgivare som använder en besiktningspliktig anordning skall förvara följande dokumentation eller kopia av den: – Senaste besiktningsintyg. – Besiktningsintyg från första besiktning om anordningen genomgått sådan. – Uppgift om vem som har utfärdat försäkran om överensstämmelse när en sådan krävs enligt 8 § Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1993:10

text: ) med föreskrifter om maskiner och vissa andra tekniska anordningar eller motsvarande bestämmelser från något annat land inom EES.

text: – Uppgift om tidpunkt då anordningen första gången togs i drift. – De instruktioner för användning, drift och skötsel som är väsentliga. – I tillämpliga fall montageplan som av kontrollorgan bedömts erbjuda betryggande säkerhet. Bestämmelserna i första stycket skall också gälla den som hyr ut eller på annat sätt upplåter en besiktningspliktig anordning.

text: Dokumentation enligt 27 § eller kopia av den skall finnas tillgänglig för kontroll i eller i närheten av anordningen.

text: Om anordningen överlåts skall dokumentation enligt 27 § överlämnas till den nya innehavaren.

text: Bestämmelser om straff

text: Bestämmelserna i 4 § utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap 2 § arbetsmiljölagen

text: (SFS 1977:1160). Bestämmelserna i 27 § utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap. 8 § samma lag

text: . Brott mot nu nämnda föreskrifter kan enligt

text: 8 kap. 2 § samma lag

text: medföra böter.

text: Ikraftträdande och övergångsbestämmelser

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2004. Samtidigt upphävs Arbetsmiljöverkets föreskrifter (

text: AFS 2001:6

text: ) om besiktning av lyftanordningar och vissa andra tekniska anordningar. Besiktning som har utförts enligt

text: AFS 2001:6

text: eller motsvarande äldre föreskrifter gäller som besiktning enligt de nya föreskrifterna.

text: KENTH PETTERSSON

text: Lennart Ahnström Maria Hagberg

text: Bilaga 1

text: Precisering av tillämpningsområdet, krav på montagebesiktning samt intervall för återkommande besiktning enligt 20 §. Beträffande krav på första besiktning av vissa anordningar, se 5 §.

text: Rad Typ av Intervall för återk. Montage- Precisering av tillämpningsanordning besiktning besiktning området

text: 1 Grävmaskiner. Första gången 36 – Självgående maskiner på band, mån, andra hjul eller ben och med en montegången 24 mån, rad utrustning med länksystem, därefter 12 mån. huvudsakligen avsedd för grävning med höjd- eller djupgrävningsskopa utan rörelse av undervagnen. Undantag gäller för maskiner vars tjänstevikt (massa av driftfärdig och olastad maskin, med förare) understiger 1 500 kg. Självgående motordrivna hjuloch bandmaskiner med en huvudram konstruerad att bära både ett frontmonterat lastaggregat och ett bakmonterat grävaggregat. Besiktningen omfattar även arbetsaggregatet.

text: 2 Fordonskranar. 12 mån. Ja. Maskindrivna fordonskranar vars lastmoment är större än 12 tonmeter. Undantag: Besiktning av mobilkranar regleras på rad 9 och besiktning av semimobila tornkranar regleras på rad 15.

text: 3 Lyftanordningar 24 mån. – med styrt lastbärande organ i form av lastplan, monterade på fordon för lastning och lossning av fordonet.

text: 4 Hissar. 12 mån. Ja. Hissar avsedda för yrkesmässig användning av särskilt instruerad personal. Undantagna från kravet på besiktning är hissar för enbart gods och material med automatisk in- och urlastning och maxlast under 4 000 kg samt hissar i fartyg. Undantagna från kravet på montagebesiktning är också hissar vars enda montage består av anordnande av stannplan om de har monterats enligt en montageplan som vid senaste återkommande besiktning kontrollerats av kontrollorganet och därvid bedömts erbjuda betryggande säkerhet.

text: 5 Lin- Maskin- 12 mån. Ja. Lingångar och punktlyftar inom gångar drivna. scenområde med tillhörande och kringutrymmen samt inom salong 6 Hand- 36 mån. Ja. och/eller publika utrymmen. punktdrivna. lyftar. Undantagna från kravet på återkommande besiktning är handdrivna lingångar och punktlyftar som ej är motviktsbalanserade samt maskindrivna punktlyftar som är utrustade med spärranordning som säkerställer lastens normala användningsläge och vars lyftfunktion enbart används för underhåll av armatur m.m. t.ex. rengöring eller byte av lampor.

text: 7 Fordonslyftar. 12 mån. Ja. Lyftanordningar med styrt lastbärande organ för lyft av fordon (hela fordonet) och avsedda för att arbete skall utföras med arbetstagaren under det upplyftade fordonet. Undantagna från kravet på montagebesiktning är fordonslyftar som ej är avsedda för fast installation.

text: 8 Kranar. 12 mån. Ja. Maskindrivna kranar vars maxlast eller lastmoment är över 500 kg resp 5 tonmeter. Undantag: Besiktning av fordonskranar regleras på rad 2 och besiktning av semimobila tornkranar regleras på rad 15. Undantagna från krav på montagebesiktning är kranar som ej har maskindriven horisontell förflyttning samt kranar som utgörs av lastmaskin eller truck med kranarm monterad i redskapsfästet.

text: 9 Mobilkranar. 12 mån. – Fordonskranar på för ändamålet särskilt konstruerat motordrivet fordon.

text: 10 Stripperkranar. 12 mån. Ja. Lyftanordningar med styrt lastbärande organ, med strippertång eller stripperaggregat för frigöring av göt från kokiller eller gjutmaskin.

text: 11 Tångkranar. 12 mån. Ja. Lyftanordningar med styrt lastbärande organ, med tång för transport av stålgöt, kokiller och stigplan.

text: 12 Staplingskranar. 12 mån. Ja. Maskiner som såväl inom som utanför krangång är bundna till räls eller styrskenor. Maskinerna har lyftanordning och möjlighet till sidoförflyttning för insättning av enhetslaster i ställ eller plockning av gods för hand i hyll- eller pallställ.

text: 13 Maskindrivna 12 mån. Ja. Undantag: besiktning av fordonslyftanordningar monterade lyftplattformar för avsedda för lyft lastning och lossning av fordonet av arbetstagare. regleras på rad 3. Undantag från kravet på besiktning gäller för – plocktruckar med en lyfthöjd understigande 1,2 m, samt – övriga anordningar med en lyfthöjd understigande 0,5 m. Undantagna från kravet på montagebesiktning är modulbyggda anordningar om de flyttas eller ändras inom samma arbetsplats om kontrollorganet i samband med tidigare montagebesiktning på arbetsplatsen gjort en bedömning av montageplanen och därvid bedömt att montageplanen erbjuder betryggande säkerhet.

text: 14 Maskindrivna an- 24 mån. – ordningar vid lastkaj för att utjämna nivåskillnader mellan lastfordon och lastkaj.

text: 15 Semimobila 12 mån. – Självresande tornkranar avsedda tornkranar. att transporteras efter dragfordon till uppställningsplatsen.

text: Bilaga 2

text: Internationell besiktning enligt 9–12 §§. Precisering av tillämpningsområdet, intervall för återkommande besiktning och fördjupad återkommande besiktning enligt

text: samt provlast.

text: Rad Typ av Intervall Provlast Intervall Precisering av tillämpningsanord- för återk. för för- området ning besikt- djupad ning återk. besiktning

text: A Grävma- 12 mån. – – Självgående maskiner på band, skiner. hjul eller ben och med en monterad utrustning med länksystem, huvudsakligen avsedd för grävning med höjd- eller djupgrävningsskopa utan rörelse av undervagnen. Självgående motordrivna hjuloch bandmaskiner med en huvudram konstruerad att bära både ett frontmonterat lastaggregat och ett bakmonterat grävaggregat. I maskinerna ingår även arbetsaggregatet.

text: B Maskin- 12 mån. Maxlast < 5 ton: 10 år. Armkran eller svängkran montedrivna 125 %. rad på fordon. fordons- Maxlast 5 t.o.m. Undantag: Besiktning av mobilkranar. 20 ton: 120%. kranar regleras på rad E. Maxlast 20 t.o.m. 50 ton: 115 %. Maxlast > 50 ton: 110 %.

text: C Bakga- 12 mån. – – Lyftanordningar med styrt lastbävellyft. rande organ i form av plattform, monterade på fordon för lastning och lossning av fordonet.

text: D Torn- 12 mån. Maxlast < 5 ton: 10 år. Svängkran med utliggare som är kranar. 125 %. fäst till ett vertikalt torn. Maxlast 5 t.o.m. 20 ton: 120%. Maxlast 20 t.o.m. 50 ton: 115 %. Maxlast > 50 ton: 110 %.

text: E Mobil- 12 mån. Maxlast < 5 ton: 10 år. Fordonskranar på för ändamålet kranar. 125 %. särskilt konstruerat fordon. Maxlast 5 t.o.m. 20 ton: 120 %. Maxlast 20 t.o.m. 50 ton: 115 %. Maxlast > 50 ton: 110 %.

text: F Mobila 12 mån. 150 %, dock minst 10 år. Anordning med arbetskorg för arbets- 100 kg. lyft av personer vilken genom plattfor- manöverorgan i korgen kan stälmar in- las på olika nivåer för att utföra klusive t.ex. reparations-, underhålls- elklätter- ler kontrollarbete, samt vilken plattfor- med hjälp av ett chassi kan flyttas mar. fritt eller efter spår, samt. anordning med arbetsplattform som styrs av och rör sig längs minst en bärande mast, avsedd för lyft av personer och som kan ställas på olika nivåer för att utföra t.ex. reparations-, underhållseller kontrollarbete.

text: Bilaga 3

text: Allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna om besiktning av lyftanordningar och vissa andra tekniska anordningar

text: Arbetsmiljöverket meddelar följande allmänna råd om tillämpningen av verkets föreskrifter (

text: AFS 2003:6

text: ) om besiktning av lyftanordningar och vissa andra tekniska anordningar.

text: Bakgrund

text: Allmänna råd har en annan juridisk status än föreskrifter. De är inte tvingande, utan deras funktion är att förtydliga innebörden i föreskrifterna, t.ex. upplysa om lämpliga sätt att uppfylla kraven, visa exempel på praktiska lösningar och förfaringssätt samt ge rekommendationer, bakgrundsinformation och hänvisningar. Dessa besiktningsföreskrifter ersätter

text: AFS 2001:6

text: , Besiktning av lyftanordningar och vissa andra tekniska anordningar. Regler för ”internationell besiktning” har införts efter ett förslag till harmonisering av besiktningsregler för vissa maskiner i de nordiska länderna. En överenskommelse om att införliva förslaget gjordes mellan de nordiska utrikeshandelsministrarna i Reykjavik den 7 december 2000. Förslaget innefattar även krav på att kontrollorganen till arbetsmiljömyndigheterna i respektive land skall rapportera olyckor, tillbud och systematiska fel som de får kännedom om i sin verksamhet, samt att arbetsmiljömyndigheterna i de olika länderna skall organisera system för erfarenhetsutbyte mellan myndigheterna och kontrollorganen samt mellan myndigheterna i de olika länderna. Överenskommelsen om internationell besiktning kan i framtiden komma att omfatta fler länder än Sverige, Danmark, Finland, Norge och Island. Samtidigt har krav på montagebesiktning för fordonskranar införts. I samband med tidigare föreskriftsarbete har det i remissvar påpekats att det inte är ovanligt att fordonskranar monteras på för små fordon vilket kan innebära stora risker för olyckor på grund av bristande stabilitet. Den besiktning som utförs enligt dessa föreskrifter ersätter inte den egenkontroll och fortlöpande tillsyn av lyftanordningar som arbetsgivare är skyldiga att utföra enligt

text: arbetsmiljölagen

text: och andra föreskrifter från Arbetarskyddsstyrelsen och Arbetsmiljöverket. En anordning som används utöver den tid tillverkaren avsett kan t.ex. behöva genomgå konditionskontroll.

text: Regler om bl.a. utförande, fortlöpande tillsyn och konditionskontroll finns i svenska standarder eller föreskrifter och allmänna råd från Arbetarskyddsstyrelsen och Arbetsmiljöverket. Regler om besiktning av tekniska anordningar finns även i föreskrifter från andra myndigheter. Exempelvis finns i Boverkets författningssamling föreskrifter om besiktning av hissar, rulltrappor, skidliftar och linbanor, motordrivna portar och anordningar för att ta hand om eller forsla bort avfall.

text: Kommentarer till vissa paragrafer

text: Tillämpningsområde

text: Till 1 § Föreskrifterna är utfärdade med stöd av arbetsmiljöförordningen (SFS 1977:1166). Det betyder att de har samma tillämpningsområde som

text: arbetsmiljölagen

text: (SFS 1977:1160).

text: Arbetsmiljölagen

text: gäller i all verksamhet där det finns arbetstagare. Den gäller också för elever och intagna i anstalter samt för värnpliktiga och likställda. Lagens bestämmelser om skydd mot risker från tekniska anordningar gäller dessutom för delägare i handelsbolag, ekonomiska föreningar och liknande samt för ensam- och familjeföretag. Det betyder att föreskrifterna också gäller för dessa grupper. Utanför föreskrifternas giltighet faller däremot verksamhet som inte är yrkesmässig. Med yrkesmässig brukar man mena sådan verksamhet som är av ekonomisk art och drivs med regelbundenhet och varaktighet. En verksamhet behöver i och för sig inte vara driven i vinstsyfte för att den skall anses som yrkesmässig. Detta innebär att även viss ideell verksamhet kan komma att omfattas av föreskrifterna om den är av någorlunda varaktighet och omfattning och drivs ekonomiskt med avgifter från allmänheten. Föreskrifterna gäller däremot inte för verksamhet som helt faller inom privatlivet. Exempel på sådan verksamhet är underhåll av familjens bostad, egen hobby- och fritidsverksamhet samt ideell verksamhet som inte kan anses yrkesmässig enligt ovan. En del äldre bestämmelser från Arbetarskyddsstyrelsen om besiktning av lyftanordningar gällde inte för ensam- och familjeföretag. Det berodde på att de hade utfärdats med stöd av en äldre lagstiftning, som hade ett snävare tillämpningsområde. Dessa bestämmelser upphävdes i och med ikraftträdandet av

text: AFS 1998:3

text: , Besiktning av lyftanordningar ock vissa andra tekniska anordningar och de nya föreskrifterna följer

text: arbetsmiljölagens

text: tillämpningsområde.

text: Kranar och truckar är normalt inte avsedda för personlyft. Föreskrifter om tillfälliga personlyft med kranar finns i Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse

text: AFS 1983:5

text: , Personlyft med kranar och andra lyftinrättningar. Föreskrifter om tillfälliga personlyft med truckar finns i Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse

text: AFS 1986:24

text: , Truckar. Föreskrifterna innehåller förutom regler för användning och tekniska krav även regler om besiktning. I

text: ordningslagen

text: (SFS 1993:1617) finns regler om tivolianordningar. Regler för besiktning av sådana finns i rikspolisstyrelsens författningssamling.

text: Definitioner

text: Till 3 § Med icke styrt lastbärande organ i definitionen av kran avses lyftlinor, kedjor eller kättingar samt krok, krokblock e.d. som direkt bär upp lasten och kan pendla fritt i flera riktningar. Krok e.d. som kan pendla fritt i ögla eller liknande räknas som icke styrt lastbärande organ.

text: Villkor för användning

text: Till 4 § Med användning av anordning avses i detta sammanhang drift. Det är i första hand Arbetsmiljöverkets regionala tillsynsorganisation, Arbetsmiljöinspektionen, som har att ta ställning till om en anordning får användas.

text: Besiktning

text: Till 5 § Exempel på anordningar som omfattas av krav på första besiktning är bygghissar avsedda för personbefordran, gruvhissar och teaterhissar. Till 7 § För att kunna bedöma om en anordning erbjuder betryggande säkerhet efter reparation, ändring eller ombyggnad kan det vara nödvändigt att kontrollorganet får möjlighet att undersöka anordningen även innan reparationen, ändringen eller ombyggnaden utförs. Vid bedömning av utförda reparationer samt om- eller tillbyggnader kan tillämpliga SS-ISO/EN-standarder tjäna till vägledning. Om man gör en väsentlig om- eller tillbyggnad av en anordning kan detta i vissa fall jämställas med tillverkning av en ny maskin. I sådana fall skall reglerna i

text: AFS 1993:10

text: , Maskiner och vissa andra tekniska anordningar, tillämpas. I sådana fall skall besiktningsreglerna tillämpas som för en ny

text: anordning. Kravet på revisionsbesiktning gäller anordningar för vilka

text: AFS 1993:10

text: inte gäller vid om- eller tillbyggnad. Till 13 § Uppgift om vilka kontrollorgan som är ackrediterade enligt lagen om teknisk kontroll (SFS 1992:1119) för besiktning enligt dessa föreskrifter kan erhållas direkt från Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC). Syftet med kravet på att kontrollorgan skall vara anmälda till Arbetsmiljöverket är att säkerställa att samtliga kontrollorgan kan nås med information och kallelser till erfarenhetsmöten. Till 15 § Vid bedömning av lämplighet för avsett ändamål bör även påverkan från omgivande miljö beaktas. Storleken av den provlast som skall användas får bedömas från fall till fall av kontrollorganet. Vid bedömning av provlasten kan t.ex. standarder och Arbetsmiljöverkets handledningar för ackrediterade kontroll- och certifieringsorgan tjäna till viss vägledning. Till 16 § Underlagets bärförmåga, infästningar och förankringar samt avstånd till omkringliggande anordningar eller väggar är exempel på kontrollpunkter i samband med uppställning av en lyftanordning. Storleken av den last, som skall användas bedöms från fall till fall av kontrollorganet med utgångspunkt från den funktion eller skyddsanordning som avses att provas. Till 17 § För att upptäcka sprickor kan i vissa sammanhang undersökning med tekniska hjälpmedel t.ex. röntgen eller ultraljud vara nödvändig. Storleken av den erforderliga last, som skall användas bedöms från fall till fall av kontrollorganet med utgångspunkt från den funktion eller skyddsanordning som avses att provas. Till 18 § Den statiska belastning med provlast, som skall utföras om en anordning besiktas enligt 9 §, innebär att maxlasten för anordningen kan behöva sänkas för att inte förkorta anordningens livslängd. Vid återkommande provbelastningar med överlast bör samråd ske med tillverkaren. Till 21 § Det är i första hand Arbetsmiljöverkets regionala tillsynsorganisation, Arbetsmiljöinspektionen, som har att ta ställning till förlängning av besiktningsintervall. Till 22 § För att kunna bedöma om en anordning erbjuder betryggande säkerhet efter reparation, ändring eller ombyggnad kan det vara nödvändigt att kontrollorganet får möjlighet att undersöka anordningen innan reparationen, ändringen eller ombyggnaden utförs.

text: Vid bedömning av utförda reparationer samt om- eller tillbyggnader kan tillämpliga SS-ISO/EN-standarder tjäna till vägledning. Storleken av den last, som skall användas bedöms från fall till fall av kontrollorganet med utgångspunkt från den funktion eller de funktioner som avses att provas.

text: Åtgärder efter besiktning

text: Till 23 § En utgångspunkt för bedömning av om en anordning erbjuder betryggande säkerhet kan för en lyftanordning vara den angivna maxlasten. Vid bedömning av om en anordning erbjuder betryggande säkerhet kan t.ex. standarder och Arbetsmiljöverkets handledningar för ackrediterade kontroll- och certifieringsorgan tjäna till viss vägledning. Vissa brister kan vara av en sådan karaktär att besiktningsorganet bedömer att en förnyad besiktning inte är nödvändig innan anordningen åter tas i drift efter att bristen åtgärdats. I ett sådant fall kan kontrollorganet i besiktningsintyget ange att anordningen erbjuder betryggande säkerhet om preciserade brister åtgärdas. Kraven i 4 § medför att det är straffbart att ta anordningen i drift innan dessa brister är åtgärdade. Till 24 § Arbetsmiljöverket kan meddelas genom att kopia översändes till den lokala tillsynsorganisationen, Arbetsmiljöinspektionen, i det distrikt där anordningen används eller avser att användas. Konstruktiva brister, eller att besiktningsresultatet visar att anordningen används utöver sin konstruktiva livslängd, är exempel på brister som kan resultera i att kontrollorganet bedömer att anordningen ej erbjuder betryggande säkerhet.

text: Besiktningsskylt

text: Till 26 § Identifikationsuppgift kan utgöras av tillverkningsnummer. Även om besiktningsskylten försetts med markering som visar att en anordning är besiktad och därvid bedömts erbjuda betryggande säkerhet kan det innebära att bedömningen bara gäller om vissa angivna brister åtgärdas, jämför 14 §. Om en ny besiktningsskylt sätts upp på en tidigare besiktad anordning är det lämpligt att den gamla skylten tas bort eller döljs.

text: Dokumentation m.m.

text: Till 28 § Om den dokumentation, som avses i 27 § första stycket, finns förvarad i anordningens omedelbara närhet kan även kravet i 28 § anses vara uppfyllt. Det är viktigt att dokumentationen förvaras på sådant sätt eller är av sådan beskaffenhet att den inte påverkas av oljor eller andra kemikalier. Inspektörer från Arbetsmiljöverket samt besiktningsmän från ackrediterade kontrollorgan kan behöva kontrollera dokumentationen för att kunna fullfölja sina arbetsuppgifter. Skyddsombuds rätt att ta del av handlingar regleras i

text: 6 kap. 6 § i arbetsmiljölagen

text: (SFS 1977:1160).

text: Till Bilaga 1

text: Rad 1: Exempel på arbetsaggregat är bom med skopskaft och skopa eller pålningsaggregat. Om en grävmaskin utrustas så att den uppfyller definitionen på kran enligt 3 § och används för att lyfta eller sänka last skall den även besiktas enligt kraven i rad 8 för att få användas. Rad 4: Förordningen (SFS 1999:371) om kontroll av hissar och vissa andra motordrivna anordningar bemyndigar Boverket att föreskriva om besiktning av hissar med undantag för sådana som är avsedda för yrkesmässig användning av särskilt instruerad personal. Denna begränsning i Boverkets föreskriftsrätt är inte entydig och Boverket har tillsammans med Arbetsmiljöverket gjort en tolkning som innebär att Boverket har primärt föreskriftsansvar för t.ex. personhissar, varupersonhissar, plattformshissar, rullstolshissar, trapphissar, varuhissar, småvaruhissar och tillsynshissar medan Arbetsmiljöverket har primärt föreskriftsansvar för bl.a. följande hisstyper vilka omfattas av besiktningskraven i dessa föreskrifter: bygghissar, kranhissar och gruvhissar. Rad 13: Exempel på maskindrivna lyftanordningar avsedda för lyft av arbetstagare är mobila arbetsplattformar, stationära arbetsplattformar, hängställningar, siloåkdon, klätterplattformar, plocktruckar samt höj- och sänkbara förarhytter. Rad 14: Exempel på maskindrivna anordningar vid lastkaj för att utjämna nivåskillnader mellan lastfordon och lastkaj är mekaniska och hydrauliska lastbryggor och lyftbord vid lastkaj.

text: Information från Arbetsmiljöverket

text: AFS 1982:17

text: Anteckningar om jourtid, övertid och mertid (ändrad genom

text: AFS 2000:9

text: AFS 1998:4

text: Användning av arbetsutrustning

text: AFS 2001:3

text: Användning av personlig skyddsutrustning

text: AFS 1998:5

text: Arbete vid bildskärm

text: AFS 1994:1

text: Arbetsanpassning och rehabilitering

text: AFS 2000:42

text: Arbetsplatsens utformning (ändrad genom

text: AFS 2003:1

text: AFS 1998:1

text: Belastningsergonomi

text: AFS 1992:10

text: Buller (ändrad genom

text: AFS 2000:15

text: AFS 1982:3

text: Ensamarbete

text: AFS 1999:7

text: Första hjälpen och krisstöd

text: AFS 2000:4

text: Kemiska arbetsmiljörisker

text: AFS 1993:17

text: Kränkande särbehandling i arbetslivet

text: AFS 1996:1

text: Minderåriga (ändrad genom

text: AFS 2000:31

text: AFS 1980:14

text: Psykiska och sociala aspekter på arbetsmiljön

text: AFS 2001:1

text: Systematiskt arbetsmiljöarbete (ändrad genom

text: AFS 2003:4

text: AFS 1997:11

text: Varselmärkning och varselsignalering på arbetsplatser

text: För att hålla sig uppdaterad om Arbetsmiljöverkets föreskrifter kan det vara bra att regelbundet via Internet gå in på vår webbplats www.av.se och under ”Regler” kontrollera vilka föreskrifter som gäller för den aktuella verksamheten. För att få reda på hur den aktuella lag- eller förordningstexten ser ut kan man exempelvis via Internet gå in på www.lagrummet.gov.se och ta fram den senaste versionen av lagar och förordningar som man är intresserad av. Notera att det kan finnas fel i dokument på Internet och att det är den tryckta versionen som gäller rättsligt.

text: 43299 omslag Afs nr 6 03-10-08 10.25 Sida 1

text: ARBETSMILJÖVERKETS FÖRFATTNINGSSAMLING

text: BESIKTNING AV LYFTANORDNINGAR OCH VISSA ANDRA TEKNISKA ANORDNINGAR

text: ARBETSMILJÖVERKET

text: Publikationsservice

text: Box 1300 • 171 25 SOLNA ISBN 91-7930-430-3 Tfn: 08-730 97 00 •Telefax: 08-735 85 55 ISSN 1650-3163


fs: afs

publisher: Stockholm 2004

title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om syntetiska oorganiska fibrer och allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna

text: Dessa föreskrifter gäller all verksamhet där syntetiska oorganiska fibrer eller material som innehåller mer än fem viktprocent sådana fibrer hanteras.

type: stycke

type: paragraf

text: Med arbetsgivare jämställs i dessa föreskrifter. 1. Den som anlitar inhyrd arbetskraft för att utföra arbete i sin verksamhet. 2. Den som ensam eller gemensamt med familjemedlem men utan någon anställd driver yrkesmässig verksamhet. 3. De som i övrigt för gemensam räkning yrkesmässigt driver verksamhet utan anställd. Med arbetstagare jämställs de som har hyrts in för att utföra arbete i verksamheten.

text: Definitioner

type: rubrik

text: I dessa föreskrifter används följande beteckningar med nedan angiven betydelse. Fibrer Partiklar med ett längdbreddförhållande, som är större än 3:1. Respirabla fibrer Fibrer med en diameter, som är mindre än 3 µm. Mikrofibrer Fibrer med högst 1 µm diameter. Kristallina fibrer Fibrer med atomerna regelbundet ordnade i ett nätverk (kristallgitter). Glasartade Icke-kristallina (amorfa) fibrer. fibrer

text: Mineralulls- Syntetiska glasartade (silikat-)fibrer, som är slumpvis fibrer orienterade och vars totala innehåll av oxider av alkalimetaller och alkaliska jordartsmetaller (Na2O+K2O+ CaO+MgO+BaO) överstiger 18 viktprocent. Eldfasta kera- Syntetiska glasartade (silikat-)fibrer, som är slumpvis miska fibrer och orienterade och vars totala innehåll av oxider av alkalispecialfibrer metaller och alkaliska jordartsmetaller (Na2O+K2O+ CaO+MgO+BaO) är lika med eller understiger 18 viktprocent. Hantering Tillverkning, bearbetning, behandling, förpackning, förvaring, transport, användning, omhändertagande, destruktion, konvertering och därmed jämförliga förfaranden.

text: Allmänna bestämmelser

text: Den som använder fiberhaltiga produkter i sin verksamhet skall, om det är möjligt att välja mellan olika sådana produkter, sträva efter att använda den produkt som avger minst fiberhaltigt damm, särskilt av respirabla fibrer.

text: Lokaler och utrustning

text: Arbetsplats, där produkt, som består av eldfasta keramiska fibrer, specialfibrer eller kristallina fibrer, regelmässigt bearbetas eller behandlas så att damm uppkommer, skall vara förlagd till särskilt utrymme. Vid ingången till utrymmet skall det finnas skylt med texten: ”VARNING. Fiberhaltigt damm”.

text: Arbete med syntetiska oorganiska fibrer skall utföras på ett sådant sätt och med en sådan utrustning att dammspridning förebyggs. Teknisk utrustning, som innehåller eldfasta keramiska fibrer, specialfibrer eller kristallina fibrer, skall på arbetsplatsen vara märkt med uppgift om att den innehåller sådana fibrer och kan alstra fiberhaltigt damm.

text: Isolerings- och rivningsarbete

text: Vid arbete med dammande lösull och vid dammande rivning av material som innehåller syntetiska oorganiska fibrer skall utsugning av damm eller annan särskild åtgärd vidtas för att förhindra att damm

text: sprids. Vid sådant arbete skall hänsyn även tas till den som utför annat arbete i närheten av arbetsplatsen. På tillfälliga arbetsplatser skall avskärmning ordnas vid behov.

text: Vid rivningsarbete skall arbetsgivare, om rivningsobjektet innehåller material som består av syntetiska oorganiska fibrer, använda lämplig arbetsmetod och vidta skyddsåtgärder med hänsyn till detta.

text: Renhållning

text: Arbetsutrymme i lokal, där material som innehåller syntetiska oorganiska fibrer hanteras, skall rengöras i direkt anslutning till att arbetet med sådant material avslutats dock minst en gång per vecka.

text: Rengöring skall utföras så att dammspridning undviks. Anordning för att samla upp avfall, spill och liknande material, som innehåller syntetiska oorganiska fibrer, skall finnas lätt tillgänglig. I första hand skall dammsugare användas. Frånluft från mobil dammsugare som används för att ta upp fiberhaltigt damm skall renas så att minst 99,95 procent av det respirabla fiberhaltiga dammet avskiljs. Ventilationssystemet skall rensas och rengöras när det behövs för att anläggningen skall fungera normalt. Kontroll av att ventilationssystemet fungerar normalt skall ske minst två gånger per år.

text: Personlig skyddsutrustning

text: Vid dammande arbete, där det inte är tekniskt möjligt att hålla halten syntetiska oorganiska fibrer i luften på godtagbar nivå, skall andningsskydd användas. Vid arbete, där damm bildas, som innehåller eldfasta keramiska fibrer, specialfibrer eller kristallina fibrer, skall detta förhållande beaktas vid bedömning av vilket andningsskydd som behövs.

text: Vid starkt dammande arbete skall skyddskläder användas. Klädseln skall täcka känsliga hudpartier, t.ex. hals och underarmar. Skyddskläder och arbetskläder som är förorenade med fibrer skall märkas med uppgift därom i samband med att de avlämnas för rengöring eller tvätt. Kläder som är starkt förorenade med fibrer skall dammsugas innan de tas av.

text: Skyddskläder och personlig skyddsutrustning skall förvaras skilda från privata kläder och andra arbetskläder och i särskilt utrymme i omedelbar anslutning till arbetsplatsen.

text: Periodisk kontroll av luftföroreningar

text: Vid arbete med eldfasta keramiska fibrer, specialfibrer eller kristallina fibrer skall arbetsgivaren alltid se till att en exponeringsmätning utförs. Exponeringsmätningen skall utföras snarast och senast tre månader efter det att arbetet påbörjats eller ändrats så att tidigare mätning inte är tillämplig. Därefter skall mätning utföras minst var tolfte månad.

text: Om mätvärdena vid två på varandra följande årliga mätningar, som utförts under oförändrade förhållanden, klart visar att halten eldfasta keramiska fibrer, specialfibrer eller kristallina fibrer understiger 1/5 av tilllämpligt hygieniskt gränsvärde behöver mätning därefter göras endast en gång vart femte år. Det gäller dock endast så länge även den senaste mätningen understiger 1/5 av tillämpligt hygieniskt gränsvärde. Om mätvärdena vid två på varandra följande årliga mätningar, som utförts under oförändrade förhållanden, uppgår till 1/5 men inte hälften av tillämpligt hygieniskt gränsvärde kan Arbetsmiljöverket medge längre tidsintervall mellan mätningarna. Det gäller under förutsättning att produktionsbetingelser och arbetssätt inte ändras.

text: Exponeringsmätning skall innefatta mätning av halten respirabla fibrer samt vid behov även bestämning av andelen eldfasta keramiska fibrer, specialfibrer eller kristallina fibrer.

text: Senast tre månader efter en exponeringsmätning enligt 14 eller 15 §§ skall arbetsgivaren sända kopia av mätrapporten till Arbetsmiljöverket.

text: Läkarundersökning

text: Arbetsgivare skall ordna med läkarundersökning enligt 20 § av arbetstagare, som i arbetet exponeras eller kommer att exponeras för eldfasta keramiska fibrer, specialfibrer eller kristallina fibrer.

text: Arbetsgivare skall ordna med den läkarundersökning, som föreskrivs i 18 § innan arbetet påbörjas. Har motsvarande läkarundersökning ägt rum inom tre år före arbetets början behöver den dock inte upprepas.

text: Läkarundersökningen skall minst omfatta yrkesanamnes, uppgift om eventuell exponering för hälsofarligt damm, sjukdoms- och tobaks-

text: anamnes, klinisk undersökning av andnings- och cirkulationsorganen samt lungröntgenundersökning och spirometri. Den skall resultera i en bedömning av den undersöktes tjänstbarhet i sådant arbete som avses i 18 §.

text: Arbetsgivare skall därefter ordna med periodisk läkarundersökning vart tredje år av arbetstagare, som i arbetet exponeras för eldfasta keramiska fibrer, specialfibrer eller kristallina fibrer. Den periodiska läkarundersökningen skall omfatta spirometri och lungröntgenundersökning. Lungröntgenundersökningen skall dock endast göras vid den tredje undersökningen och därefter vid varannan undersökning. Vid periodisk läkarundersökning kan spirometri och lungröntgenbilder som tagits i annat sammanhang användas, förutsatt att de inte är äldre än tre år och att kvaliteten är godtagbar. Om sådan spirometri eller lungröntgenundersökning som avses i första och andra stycket visar sådana förhållanden som avviker från de normala, skall den kompletteras till att utgöra en läkarundersökning enligt 20 §. Periodisk läkarundersökning skall i övrigt omfatta vad som behövs för att ligga till grund för bedömningen av den undersöktes fortsatta tjänstbarhet i sådant arbete som avses i första stycket.

text: Arbetstagare som, vid inledande läkarundersökning enligt 20 § eller vid periodisk läkarundersökning enligt 21 §, har företett sjuklighet eller svaghet som gör denne särskilt mottaglig för sjukdom orsakad av de fibrer som anges i 18 §, får inte anlitas till arbete med sådana fibrer.

text: Resultat av inledande läkarundersökning och periodisk läkarundersökning jämte sammanfattande bedömning av den undersöktes tjänstbarhet enligt 20 eller 21 §§ och eventuella behov av särskild utredning eller kontroll, skall meddelas den undersökte.

text: Arbetsgivare skall föra register över arbetstagare som varit föremål för läkarundersökning enligt dessa föreskrifter. Registret skall innehålla följande uppgifter. a) Arbetstagares namn. b) Vilken fibertyp arbetstagaren utsätts för. c) Arbetsuppgifter. d) Exponeringsnivåer. e) Resultat av läkarundersökning beträffande tjänstbarhet.

text: Arbetsgivare skall snarast efter utgången av det kvartal under vilket läkarundersökning utförts skicka in sammanställda uppgifter om resultatet till Arbetsmiljöverket.

text: Bestämmelser om straff

text: Bestämmelserna i 14–16 §§ utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap. 3 § arbetsmiljölagen

text: . Bestämmelserna i 18, 21 och 22 §§ utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap. 5 § arbetsmiljölagen

text: . Bestämmelserna i 24 § utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap.

text: och

text: 7 §§

text: samma lag. Bestämmelserna i 17 och 25 §§ utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap. 8 § samma lag

text: . Brott mot nu nämnda föreskrifter kan enligt

text: 8 kap. 2 § första stycket 2. arbetsmiljölagen

text: medföra böter.

text: Ikraftträdande och övergångsbestämmelser

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 oktober 2004. Samtidigt upphävs Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse med föreskrifter om syntetiska oorganiska fibrer (

text: AFS 1990:9

text: KENTH PETTERSSON

text: Magnus Blomqvist Maria Hagberg

text: Arbetsmiljöverkets allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna om syntetiska oorganiska fibrer

text: Arbetsmiljöverket meddelar följande allmänna råd om tillämpningen av Arbetsmiljöverkets föreskrifter (

text: AFS 2004:1

text: ) om syntetiska oorganiska fibrer. Allmänna råd har en annan juridisk status än föreskrifter. De är inte tvingande, utan deras funktion är att förtydliga innebörden i föreskrifterna (till exempel upplysa om lämpliga sätt att uppfylla kraven eller visa exempel på praktiska lösningar och förfaringssätt) och att ge rekommendationer, bakgrundsinformation och hänvisningar.

text: Bakgrund

text: Övergripande reglering

text: Enligt Arbetsmiljöverkets föreskrifter om systematiskt arbetsmiljöarbete skall arbetsgivaren fortlöpande undersöka arbetsförhållandena och bedöma riskerna för ohälsa och olycksfall i arbetet. En specificering av dessa skyldigheter i verksamheter där farliga kemiska ämnen förekommer finns i föreskrifterna om kemiska arbetsmiljörisker. De specificerar också informationsskyldigheten när farliga kemiska ämnen förekommer. Dessutom anger de vilka skyldigheter som föreligger för att farliga kemiska ämnen skall kunna användas under förhållanden som ger betryggande säkerhet. I föreskrifterna om hygieniska gränsvärden och åtgärder mot luftföroreningar anges bl.a. hygieniska gränsvärden, som används vid bedömning av luftens kvalitet på arbetsplatser. Vid projektering av byggnads- och anläggningsverksamhet är det viktigt att välja t.ex. byggprodukter och konstruktioner så att arbetsmiljön blir bra både under byggtiden och under den framtida användningen. Därför har byggherren och projektörerna särskild skyldighet att beakta arbetsmiljösynpunkter redan under projekteringen. Bestämmelser finns i

text: 3 kap. 14 § arbetsmiljölagen

text: , i Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om byggnads- och anläggningsarbete samt i Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om arbetsplatsens utformning. Skyldigheterna för tillverkare, importörer och arbetsgivare minskar dock inte för att projekteringsansvar införts i lagen.

text: Syntetiska oorganiska fibrer – allmänt

text: De syntetiska (av människan framställda) fibrerna kan indelas i två huvudgrupper, oorganiska och organiska. Till de syntetiska oorganiska fibertyperna räknas bl.a. stenullsfibrer, glasfibrer, slaggullsfibrer, eldfasta keramiska fibrer samt grafit- och kolfibrer. De kallas i engelsktalande länder ofta MMMF (man made mineral fibers). Fibrerna kan antingen ha kristallstruktur eller vara glasartade, d.v.s. icke kristallina. På engelska används ibland för de glasartade fibrerna beteckningen MMVF (man made vitreous fibers) eller MMM(V)F. Stenullsfibrer, glasfibrer och slaggullsfibrer samt eldfasta keramiska fibrer är glasartade. Kiselkarbid är exempel på ett ämne, som kan ha fibrös struktur. Den är då kristallin. I Sverige tillverkas syntetiska oorganiska fibrer för närvarande huvudsakligen för framställning av isolerulls- och textilprodukter. Den första industriella tillverkningen av isolerfibrer påbörjades under 1870-talet. Då framställde man slaggull ur slagg från järn- och stålindustrin. Glas- och stenullsfibrer började tillverkas industriellt omkring sekelskiftet. Den svenska tillverkningen av isolerfibrer omfattar omkring hundra olika produkter. Den största mängden isolerullsfibrer används som värmeisolering i byggnader. Stora mängder går också till produkter för teknisk värmeisolering samt buller- och VVS-isolering. Någon produkt baserad på slagg tillverkas för närvarande inte i Sverige. I arbetslivet förekommer syntetiska oorganiska glasartade fibrer i form av lösull eller i mer bearbetade former t.ex. tråd, garn, väv, isolerskivor m.m. Till sådana produkter kan man göra tillsatser för att ge dem önskade egenskaper. Man kan också för olika ändamål, t.ex. armering, blanda in fibrerna i annat material som plast eller gummi. De idag vanligaste eldfasta keramiska fibrerna består av aluminiumsilikat med ungefär lika stora andelar aluminium och kisel. Genom att byta ut en del aluminium mot andra ämnen, t.ex. zirkonium, kan smältpunkten höjas. På senare tid har det även kommit ut eldfasta keramiska fibrer där aluminium ersatts med kalciumoxid och magnesiumoxid i syfte att öka fibrernas löslighet, vilket förkortar fibrernas livslängd efter inhalation. Eldfasta keramiska fibrer är normalt glasartade. Fibrer för högre temperaturer är dock ofta polykristallina. Eldfasta keramiska fibrer används för högtemperaturisolering i temperaturintervallet 1 700ºC–2 000ºC. Det finns fibermaterial som kan användas upp till 2 600ºC. Fibrerna framställs genom att de blåses ut med heta gaser från en smälta bestående av aluminium och kiseldioxid eller av kaolin. Eldfasta keramiska fibrer tillverkas inte i Sverige.

text: I bilaga 1 finns en sammanställning över vissa syntetiska oorganiska fibrer, råvaror och exempel på användningsområden.

text: Syntetiska oorganiska glasartade fibrer

text: Som ovan nämnts räknas mineralullsfibrer (glasulls-, slaggulls- och stenullsfibrer), kontinuerliga glasfibrer, eldfasta keramiska fibrer och specialfibrer till de syntetiska oorganiska glasartade fibrerna. Mineralull. I mineralull är fibrerna slumpvis orienterade, d.v.s. inte parallella med varandra. Därför används termen ”ull”. Glasull, slaggull och stenull kallas för mineralull. I mineralull finns en viss andel fibrer som är mycket tunna och som kan ge lungsjukdomar. För att förhindra att mineralullen dammar tillsätter man olja, vilket kraftigt minskar riskerna med att hantera materialet. Mineralull är huvudsakligen en mellanprodukt för framställning av isolerullsprodukter för termisk och akustisk isolering, för brandskydd samt för trädgårdsbruk. Den är också mellanprodukt för framställning av ullprodukter för armering av kompositer. Andra produkter används som ytbeläggning, t.ex. på andra isolerullsprodukter, och som förstärkning i asfaltprodukter och skärmar. Av stenullen används ca 30 procent och av glasfibrerna ca 70 procent som byggnadsisolering. Ca 70 procent av stenullen är teknisk isolering, liksom en liten del av glasfibrerna. Dessutom används fibrer som friktionsmaterial i bromsband liksom i packningar. Kontinuerliga glasfibrer. Kontinuerliga glasfibrer dras ur en smälta via munstycken. De får därmed en bestämd diameter. Eftersom fibrerna är relativt tjocka innebär dessa material ingen risk för lungsjukdom. Kontinuerliga glasfibrer används för att göra glasfibertextil, t.ex. vävtapeter. De används också som armerings- eller textilfibrer. Kontinuerliga glasfibrer används huvudsakligen som mellanprodukt för att framställa fiberarmerade plastkompositer och för glasfiberväv. Kompositerna används i flera konstruktionsmaterial, marina produkter och konsumentvaror. Väven används för termisk och elektrisk isolering. Den används också för att förstärka papperstätningsremsor, bildäck m.m. Eldfasta keramiska fibrer. Beteckningen ”eldfast” syftar på dessa fibrers värmeresistens och ”keramisk” på keramikleran som materialen tillverkas av. Eldfasta keramiska fibrer används istället för asbest vid isolering för mycket stark värme och som friktionsmaterial. De utgör endast en liten del av världens produkter av syntetiska glasartade fibrösa silikatmaterial.

text: Traditionellt har eldfasta keramiska fibrer använts som ett isoleringsmaterial för att klä in ugnar. De senaste 20 åren har användningen ökat och fibrerna står nu för omkring 50 procent av marknaden för eldfasta material. Några exempel på andra användningsområden är metallkompositer för att förstärka motorkomponenter, katalytiska omvandlare, bilvärmesköldar, luftkuddesystemen för bilar och rymdvärmesköldar. Vidare används de vid produktionen av termiska isoleringsprodukter liksom som brand- och flamskydd av byggnader och fartyg. Specialfibrer. Vissa appliceringar fordrar specialsammansatta eller skräddarsydda fibrer. Gruppen specialfibrer omfattar både fina och grova specialfibrer. Den senare gruppen är mycket liten. De flesta specialfibrer produceras utanför Europa. Specialfibrer kan vara mikroglasfibrer, som används som isolerfibrer för flyg och rymdfarkoster. De används huvudsakligen för batteriseparatorer, filtrering, flyg och rymdflygisolering. I övrigt används specialfibrer som mellanprodukt vid produktion av högpresterande isolerprodukter. Såväl de fina fiberdimensionerna som svårlösligheten bör beaktas vid användning och exponering för mikroglasfibrer.

text: Syntetiska oorganiska kristallina fibrer

text: Exempel på syntetiska oorganiska kristallina fibrer är grafitfibrer och kiselkarbidfibrer. De används som armering. Kiselkarbid är ett syntetiskt framställt eldfast slipmedelsmaterial, som säljs under många olika namn. Kiselkarbid finns både i fibrös och i icke fibrös form. Varierande mängder kiselkarbid”whiskers”, d.v.s. mycket fina enkristallfibrer, bildas när man framställer kiselkarbid.

text: Egenskaper

text: Hur olika fibrer påverkas av vattenlösningar kan antas ha betydelse för hur de uppträder, när de är i kontakt med kroppsvätskor. Olika slags oorganiska fibrer kan liksom andra material med stor yta per viktenhet påverkas av vatten och av vissa typer av vattenlösningar. Påverkan kan vara mycket olika för olika slags fibrer. Den kan bl.a. yttra sig som en förändring av fiberns yta eller som att substans efter lång tid utlöses ur fibern. Vanliga isolerfibrer, som är glasartade, påverkas relativt lätt. En sådan fiber kan även vara mycket beständig mot vatten och vattenlösningar om den framställs av svårlösligt material, t.ex. kemikaliebeständigt glas eller keramiskt material.

text: Kristallina fibrer kan vid bearbetning spjälkas i sin längdriktning till ett större antal lika långa men tunnare fibrer. Hantering av sådana fibrer ger därför lätt upphov till hög fiberhalt i luften. En glasartad fiber går vid bearbetning däremot ofta tvärs av, vilket innebär att den behåller sin ursprungliga diameter. Den kristallina fibern skiljer sig från den glasartade även beträffande ytegenskaper. Det innebär att en kristallin fiber sannolikt är ett bättre fäste för andra ämnen vid adsorption än en glasartad fiber. Dessa ämnen, som t.ex. kan vara tjärprodukter från tobaksrök, kan sedan samverka med fibern i fråga om hälsofarliga egenskaper. I Sverige används för närvarande huvudsakligen syntetiska oorganiska glasartade fibrer i större mängd. Syntetiska oorganiska kristallina fibrer med mindre diameter än 3 µm och svårlösliga fibrer används i stort sett endast för speciella ändamål där exponeringen för damm är begränsad. Övrig användning av kristallina fibrer gäller produkter där fiberdiametern är betydligt större än 3 µm. Vissa glasartade keramiska fibrer kan kristallisera vid upphettning, t.ex. i högtemperaturisolering.

text: Luftkontroll

text: För fibrerna i en produkt kan man ange en viss medeldiameter och medellängd. Av intresse är emellertid även storleksfördelningen. Tillverkningsprocessen har avgörande betydelse för storleksfördelningen. En del processer ger fibrer med en relativt enhetlig diameter medan andra processer ger fibrer vars diameter kan variera högst avsevärt t.ex. mellan 0,1 och 10 µm. Vissa produkter kan därför innehålla en avsevärd mängd respirabla fibrer trots att medeldiametern överstiger 3 µm. Mikrofibrer kan i viss utsträckning ingå i nästan alla fiberprodukter. Fibrernas storleksfördelning i en produkt överensstämmer inte med storleksfördelningen i det luftburna damm som bildas vid dammande hantering av produkten. Andelen mindre fibrer är större i dammet än i produkten. Man kan inte dra några slutsatser om fibrernas storleksfördelning i det luftburna dammet enbart med ledning av storleksordningen i produkten. Storleksfördelningen i det luftburna dammet är bl.a. starkt beroende av hur produkten hanteras. För rutinmässig luftkontroll används fiberräkning i faskontrastmikroskop som är en typ av optiskt ljusmikroskop. Det är för närvarande den utrustning som är praktiskt tillgänglig för det stora antal analyser som behöver utföras. I flertalet länder är nu gällande hygieniska normer relaterade till metoder för faskontrastmikroskop.

text: Vid analys av dammprover för luftkontroll begränsas analysen till fibrer av den storleksklass som bedömts vara viktigast från risksynpunkt. På grund av faskontrastmikroskopets begränsade upplösningsförmåga får man vid rutinanalyserna inte med mycket tunna fibrer när fibrerna räknas. Utgångspunkten vid bedömning av ett visst fibervärde är dock självfallet att detta någorlunda riktigt speglar den totala miljöbelastningen från fibrer i alla storleksklasser.

text: Hälsoeffekter

text: Fibrers hälsoeffekter bestäms av ett antal egenskaper hos dem. Storlek, form, beståndsdelar, biotillgänglighet och biopersistens är av betydelse. Irritation i hud, ögon och övre luftvägar orsakas främst av fibrer grövre än 5 µm medan fibrer smalare än 3 µm kan tränga djupare ner i luftvägarna och deponeras i de minsta luftrören och lungblåsorna. Kroppens normala reaktioner på främmande material såsom fibrer deponerade i lungvävnad, innefattar lokal sensorisk nervretning och inflammatorisk reaktion. Dessa är akuta försvarsmekanismer och är i regel av övergående slag. Symptomen på detta är klåda och irritation i hud och slemhinnor och anses i allmänhet orsakade av fibrer grövre än 5 µm i diameter. Vid långvarig eller upprepad exponering kan mer bestående reaktioner uppkomma såsom bindvävsomvandling i lungvävnad, tumörer eller eksem. Personer med känsliga luftvägar vid exempelvis astma samt de med ökad benägenhet för eksem, t.ex. personer med atopiskt eksem, kan få betydande svårigheter med irritation från fibrer i yrket. Exempel på sådana yrken är byggnadsarbetare, elektriker och isolerare.

text: Hud

text: Hudirritationer uppkommer främst vid hantering, som innebär direktkontakt med fibermaterial och undviks med lämplig skyddsklädsel. Hudreaktioner kan även orsakas av de tillsatsmedel som finns i fibermaterialet. Exempelvis kan allergiska reaktioner uppkomma vid tillsatser av epoxiplast och formaldehydharts.

text: Ögon och övre luftvägar

text: Irritation i ögon och övre luftvägar utgör kritisk effekt för fibrer grövre än 5 µm. Deponerade fibrer har visats ge direkt skada på slemhinnans celler. De påverkar även stabiliteten på tårfilmens ytskikt. Flimmerhåren i luft-

text: vägsepitelet är viktiga för att avlägsna deponerat damm och fibrer och transportera dessa till svalget där det mesta sväljs. Därför har de skador på luftvägsepitelet och flimmerhåren som orsakas av tobaksrökning stor betydelse för slemhinnans skydd och rening från deponerade partiklar och fibrer.

text: Magtarmkanalen

text: Eftersom de fibrer som deponerats i luftvägsepitelet transporteras av flimmerhåren till svalget och sväljs kan fibrer med cancerframkallande egenskaper ge upphov till cancer i matsmältningsorganen. Även andra toxiska substanser såsom tungmetaller i slaggull kan tas upp via matsmältningen.

text: Nedre luftvägar

text: Fibrer smalare än ca 3 µm passerar djupare ner i luftrören och kan deponeras i de finaste förgreningarna och lungblåsorna. Hur länge fibrerna blir kvar i vävnaden bestäms till stor del av deras form och kemiska sammansättning. En kristallin struktur kan göra att fibern lättare spjälkas på längden och ökar dess yta per viktenhet, vilket anses ha betydelse för dess bioaktivitet. Det finns exempel på syntetiska oorganiska kristallina fibrer som vid djurstudier visat sig vara mer potenta för bindvävsomvandling och tumörutveckling än asbest, t.ex. fibrer av kaliumtitanat. Tidigare epidemiologiska studier på arbetstagare exponerade för glasoch stenullsfibrer har visat något förhöjd frekvens av lungcancer. Det har dock inte verifierats i studier från senare år. Det har tolkats som att fibrerna sannolikt varit förorenade av andra toxiska ämnen som tungmetaller och att exponeringsnivåerna var betydligt högre än idag. Enligt IARC (International Agency for Research on Cancer, World Health Organisation) finns begränsade bevis för tumörutveckling i djurstudier men otillräckliga bevis i humanstudier. Därför klassificerade IARC år 2002 mineralullsfibrer av glas-, sten- och slaggullstyp som icke klassificeringsbara vad gäller deras cancerframkallande egenskaper på människa (Grupp 3). Långtidsinhalationsstudie på råtta har visat att eldfasta keramiska fibrer kan ge lungcancer, lungsäckscancer (mesoteliom), förtjockning av lungsäcken (pleuraplack) samt bindvävsomvandling i lungorna (fibros). Humanstudier har visat utveckling av pleuraplack och lungfunktionsnedsättning, speciellt hos rökande arbetstagare. IARC klassificerade år 2002 eldfasta keramiska fibrer och specialfibrer som möjligt cancerframkallande på människa (Grupp 2B) på bedömningen att det finns tillräckliga bevis för cancerutveckling i djurstudier. Däremot har inte cancerutveckling kun-

text: nat beläggas för dessa fibertyper i humanstudier. ACGIH (American Conference of Governmental Industrial Hygienists) har klassificerat eldfasta keramiska fibrer som misstänkt cancerframkallande på människa (klass A2). De har även infört ett särskilt hygieniskt gränsvärde från 2001 för dessa fibrer som är lägre än för andra syntetiska oorganiska glasartade fibrer. På senare år har ett flertal olika typer av syntetiska oorganiska fibrer utvecklats. Vissa har utvecklats med sikte på låg biopersistens där den cancerogena potentialen har visat sig låg i djurstudier. Exempel är mineralull med hög aluminiumhalt och mindre kisel och alkaliska jordartssilikater. Det har dock visat sig mycket svårt att klassificera fibertyperna kemiskt, vilket försvårar exponeringsbedömningen i yrkesepidemiologiska studier. Den kristallina kiselkarbidfibern har i djurstudier visat sig ge upphov till bindvävsomvandling i lungorna och lungcancer. Resultaten av yrkesepidemiologiska studier inger misstanke om risk för bindvävsomvandling i lungorna och lungtumörer. Därför har ACGIH klassificerat fibrös kiselkarbid som misstänkt cancerframkallande på människa (klass A2) och har föreslagit ett mycket lågt hygieniskt gränsvärde.

text: Klassificering och märkning

text: Hösten 1997 beslutade EU att komplettera klassificeringsdirektivet med en modell för cancerklassificering av syntetiska glasartade silikatfibrer. Eldfasta keramiska fibrer och specialfibrer är t.ex. klassade som cancerframkallande i kategori 2 (Ämnen som skall betraktas som om de är cancerogena på människa). Glas-, slagg- och stenull är klassade i den lägsta klassen, d.v.s. kategori 3 (Ämnen som är möjligen cancerogena på människa). I Sverige har Kemikalieinspektionen infört dessa regler i föreskrifterna om ändring i föreskrifterna (

text: KIFS 1994:12

text: ) om klassificering och märkning av kemiska produkter (

text: KIFS 1998:7

text: ). Om villkor som framgår av dessa föreskrifter är uppfyllda finns undantag från klassificering i kategori 3. Vissa glas- och stenullsprodukter som används inom byggsektorn är därför inte klassificerade som cancerframkallande. I Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om kemiska arbetsmiljörisker finns särskilda bestämmelser om märkning och tillgänglighet av varuinformationsblad på arbetsplatsen. Vissa isolerprodukter för specialändamål bl.a. i flygplan och för hörseldun består huvudsakligen av specialfibrer. Normal användning av hörsel-

text: dun kan inte anses ge upphov till fiberhaltigt damm i sådan omfattning att märkningsplikt föreligger.

text: Kommentarer till vissa paragrafer

text: Till 2 § Med arbetstagare likställs enligt

text: arbetsmiljölagen

text: även elever, vissa vårdtagare och värnpliktiga. I

text: 3 kap. 12 § arbetsmiljölagen

text: finns ett ansvar för den som hyr in arbetskraft. Ansvaret gäller när en arbetsgivare mot ersättning ställer arbetskraft, som är anställd hos honom, till en beställares/inhyrares förfogande för att utföra arbete som hör till beställarens/inhyrarens verksamhet. Beställaren/inhyraren disponerar över arbetskraften och utövar den direkta arbetsledningen. För det arbete som utförs hos beställaren/inhyraren har denne därför ett ansvar som i stort motsvarar arbetsgivarens ansvar. Han skall vidta samma skyddsåtgärder som han skulle ha vidtagit för egen anställd personal. Till

text: 3 §

text: Syntetiska oorganiska glasartade fibrer är mineralullsfibrer (glasulls-, slaggulls- och stenullsfibrer), kontinuerliga glasfibrer, eldfasta keramiska fibrer och specialfibrer. Vid räkning av fibrer i faskontrastmikroskop tar man endast med de fibrer som är mindre än 3 µm i diameter (respirabla fibrer) och mer än 5 µm långa. Montering och rivning är exempel på arbeten, som kan innebära hantering. Vad gäller rivning se kommentarer till

text: 8 §

text: . Till

text: 4 §

text: Enligt

text: 3 kap. 9 § arbetsmiljölagen

text: skall den som tillverkar, importerar eller överlåter ämne som kan föranleda ohälsa eller olycksfall, vidta de åtgärder som behövs för att hindra eller motverka att ämnet vid avsedd användning innebär risk från skyddssynpunkt. Dammavgivningen från produkter som innehåller syntetiska oorganiska fibrer kan minskas genom att materialet innesluts i folie, papper e.d. eller genom att fibrerna binds i produkten med hjälp av t.ex. harts eller genom speciell produktutveckling. Enligt föreskrifterna om kemiska arbetsmiljörisker skall förpackningar, behållare och rörledningar som innehåller ett farligt kemiskt ämne vara märkta med de uppgifter som behövs för att innehållet och de risker som är förknippade med detta klart skall kunna identifieras. Vanliga mineralullsprodukter för isoleringsändamål är normalt bundna med fenolformaldehydharts. Upphettning till temperaturer över 150ºC har visat sig kunna ge gasformiga monoisocyanater. Se vidare Arbets-

text: miljöverkets föreskrifter om härdplaster. Produkterna innehåller dock fortfarande en mängd fria fibrer. Även om materialet är kapslat eller fibrerna bundna, när produkten lämnar fabriken kan det damma vid vårdslös eller felaktig hantering när materialet åldras och vid rivnings- eller reparationsarbeten. För att minska dammbildningen vid normal hantering av isolerfiberprodukter bör löst material avlägsnas redan i fabrikationsledet. Det gäller även om produkten kapslas in. Det är viktigt att så långt som möjligt begränsa användningen av produkter som avger särskilt stora mängder respirabla fibrer och produkter med höga halter mikrofibrer. Eftersom såväl respirabla fibrer som mikrofibrer förekommer i t.ex. byggnadsisolering, är det angeläget att leverantörerna kan redovisa relevanta produktfakta för att arbetsgivare skall ha möjlighet att välja en produkt som avger så lite respirabla fibrer som möjligt. Vissa produkter t.ex. flygplansisolering och filtermaterial innehåller höga halter av specialfibrer. Som framgår av 3 § är mikrofibrer och andra specialfibrer fibrer med högst 1 µm diameter. Vid oklarheter beträffande produktval kan man rådfråga Arbetsmiljöverket eller företagshälsovården. Genom skonsam hantering såväl i produktion som i senare hanteringsled kan onödigt damm undvikas. Vidare bör all transport vara så skonsam som möjligt. Dammspridningen vid byggnation kan minskas om man redan vid projekteringen väljer lämpliga konstruktioner, material och arbetsmetoder. Vidare är det från arbetshygienisk synpunkt lämpligast att ordna arbetet så att arbetstagare inte får damm på sig ovanifrån. Därför är det t.ex. bäst att bjälklagsisolera uppifrån. I många fall kan onödig dammavgivning undvikas genom att man håller förpackningen intakt fram till användningen. På en byggarbetsplats är risken stor att isolerprodukter kan komma till skada om de inte lagras på skyddad plats. Vid arbete med dammande material ovanför axelhöjd bör man använda skyddsglasögon, andningsskydd och skyddskläder med huva som täcker axlarna. Vad gäller andningsskydd se vidare kommentarerna till 11 §. Information om de syntetiska oorganiska fibrernas egenskaper och hälsoeffekter och om erforderliga skyddsåtgärder utarbetas av arbetsmarknadens parter. Det är viktigt att arbetsgivare förvissar sig om att arbetstagare har utbildning och kunskap om hälsorisker och metoder för att förebygga risker vid hantering av fibrerna. När det gäller byggnadsisolering

text: och rörisolering är det lämpligt att på sikt låta den informationen ingå i grundutbildningen för byggnadsarbetare. Till 6 § Punktutsug är exempel på utrustning som hindrar dammspridning även från handhållna maskiner t.ex. slip-, kap- och borrmaskiner. För rivningsarbete finns skrapmunstycken som är anslutna till utsugningsanordning. Se 10 § om krav på 99,95 % rening av frånluft från mobil dammsugare. Beträffande återföring av frånluften se Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om arbetsplatsens utformning. Tillpassning av isolerprodukter dammar mindre om man använder otandade verktyg än om man använder tandade. Till 7 § Exempel på avskärmning kan vara en fast eller flyttbar skärmvägg, draperier i olika utförande eller att lokalen delas av med en demonterbar vägg eller draperi. För att hindra oavsiktlig exponering bör arbetsplatsen utmärkas med skylt med varningstext. Om åtgärderna inte är tillräckliga kan det vara nödvändigt att även andra personer som arbetar i närheten av arbetsplatsen bär andningsskydd och skyddskläder. Enligt föreskrifterna om kemiska arbetsmiljörisker skall arbetsgivaren informera berörda arbetstagare om hälso- och olycksfallsrisker med farliga kemiska ämnen som förekommer på arbetsstället samt om hur dessa risker undviks. Till 8 § Med rivning avses demontering av byggnad eller teknisk anordning för destruktion eller reparation. Rivning kan omfatta del av byggnad eller teknisk anordning. Förekommer asbest tillsammans med material som innehåller syntetiska oorganiska fibrer gäller även Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om asbest. Om rivning av hus eller anläggning finns särskilda bestämmelser i Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om byggnads- och anläggningsarbete. I konstruktion, som innehåller material bestående av eldfasta keramiska fibrer, som lång tid varit utsatt för stark uppvärmning, över 800ºC, är det risk för att fibrerna omvandlats till kristallint material. Silikosfarligt damm, som bl.a. kan innehålla kristallina fibrer, kan då uppstå vid rivning. Regler om hantering av kvarts eller kvartshaltigt material finns i Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om kvarts. Till 9 § Allmänna regler för rengöring av arbetslokaler finns i Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om arbetsplatsens utformning.

text: Till 10 § Det är viktigt att utforma arbetsplatser och lokaler så att rengöring underlättas. Centraldammsugning eller sopsugmaskin underlättar rengöring och förenklar avfallshanteringen. God belysning gör det lättare att upptäcka dammkällor och att hålla rent. Även på tillfälliga arbetsplatser är en god allmänbelysning viktig. Det kan man åstadkomma genom portabel belysningsutrustning. Rengöring efter uppgjorda rutiner är ett viktigt led i arbetet med att hålla dammhalten på arbetsplatsen så låg som möjligt. Det är mycket olämpligt med torrsopning och blåsning med tryckluft eftersom damm på så sätt virvlas upp och sprids. Mikrofibrer som virvlat upp kan hålla sig svävande i luften under mycket lång tid. På byggarbetsplatser är spill av fiberhaltiga isolerprodukter som trampas sönder på golvet en stor föroreningskälla. En förutsättning för att undvika att fiberhaltigt damm uppkommer i besvärande mängd är att allt spill avlägsnas omgående och att arbetsplatsen rengörs ofta. Alla arbetsplatser bör rengöras efter avslutat arbetsmoment. Enligt föreskrifterna om kemiska arbetsmiljörisker skall förpackningar, behållare och rörledningar som innehåller ett farligt kemiskt ämne vara märkta med de uppgifter som behövs för att innehållet och de risker som är förknippade med detta klart skall kunna identifieras. Detta gäller även uppsamlingskärl. Enligt föreskrifterna om arbetsplatsens utformning skall kontroll och underhåll dokumenteras. Dokumentationen skall vara tillgänglig vid anläggningen. Det kan också vara lämpligt att den anslås på väl synlig plats intill systemet. Till 11 § Som regel är det tillräckligt med halvmask med dammfilter klass P2. Vid arbete med eldfasta keramiska fibrer, specialfibrer eller kristallina fibrer bör halvmask eller helmask med dammfilter klass P3 eller filterskydd med fläkt användas. Exempel på arbete som kan ge höga fiberhalter är rivning av ugn isolerad med eldfasta keramiska fibrer, sprutning av granulerad eller flockad ull, rivning av mineralullsisolering samt annat arbete med mineralull utan oljetillsats. Vid isoleringsarbete kan fibrer, som på grund av sin storlek inte är respirabla, frigöras och vålla avsevärd irritation i näsa och hals. Det förebygger man genom att använda andningsskydd. Vid byggnadsisolering med isolerfiberprodukter är det lämpligt att även använda ögonskydd om arbetet måste utföras över huvudhöjd.

text: I Arbetsmiljöverkets föreskrifter om användning av personlig skyddsutrustning krävs att arbetsgivaren skall göra en riskbedömning före val av skyddsutrustning, ordna med instruktion och övning samt, om det behövs, demonstrera hur utrustningen skall användas så att man uppnår avsedd skyddseffekt. I Arbetarskyddsstyrelsens handbok om personlig skyddsutrustning behandlas frågor om val av andningsskydd, utprovning av ansiktsmask och skötsel m.m. av andningsskydd. Vidare har Arbetsmiljöverket givit ut en handbok med vägledning för val av personlig skyddsutrustning ”Din personliga skyddsutrustning är vägen till säkrare arbete”. Till 12 § Människor besväras i olika grad av hudirritation vid arbete med syntetiska oorganiska fibrer. Man kan välja olika metoder att med klädsel inklusive skyddshandskar och annan skyddsutrustning minska besvären. På grund av individuella skillnader och skiftande arbetsförhållanden i övrigt är det bäst att varje arbetstagare prövar sig fram till det som ger den bästa komforten. Tvättar man hela kroppen och byter alla kläder när arbetet är avslutat för dagen slipper man i stor utsträckning besvär efter arbetsdagens slut. Det finns olika uppfattningar om hur man bäst avlägsnar fibrer på huden. En del anser att det går bäst med tvål och vatten, andra att en så kall dusch som möjligt är det bästa. Skyddskläderna bör vara av dammfrånstötande material och utan fickor, slag eller dylikt. Det är lämpligt att man behåller andningsskyddet på tills skyddskläderna dammsugits eller tagits av och hängts undan eller lämnats till tvätt. Till 13 § Om utrymmen för förvaring av privata kläder, arbetskläder och skyddskläder finns särskilda bestämmelser i Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om arbetsplatsens utformning. Till 14 § Vid arbete där det uppkommer damm, som innehåller andra syntetiska oorganiska fibrer än de i paragrafen uppräknade, skall arbetsgivaren utreda exponeringens omfattning enligt Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om hygieniska gränsvärden och åtgärder mot luftföroreningar. När det är uppenbart att exponeringen inte är godtagbar med hänsyn till gränsvärdet skall åtgärder omedelbart vidtas för att sänka exponeringen till godtagbar nivå. Resultatet av åtgärderna skall vid behov kontrolleras med exponeringsmätning. Hjälp vid bedömningen om dammalstringen vid arbete är sådan att mätningar inte behövs kan vara tidigare dokumenterade utredningar eller exponeringsmätningar. De behöver inte ha utförts av arbetsgivaren själv.

text: Det avgörande är om arbetet kan anses ha utförts under likvärdiga förhållanden vilket bl.a. innebär att material med samma fibertyper hanteras. Branschorganisationer liksom företagshälsovården, i det här fallet speciellt Previa (f.d. Bygghälsan), kan informera om aktuella exponeringsmätningar. Om städning eller rengöring ingår i arbetsuppgifterna kan provtagningen behöva omfatta även dessa moment. Till 15 § Det hygieniska gränsvärdet för syntetiska oorganiska fibrer är för närvarande 1 fiber/ml luft enligt Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om hygieniska gränsvärden och åtgärder mot luftföroreningar. Mot bakgrund av vad som tidigare redovisats om syntetiska oorganiska kristallina fibrers, eldfasta keramiska fibrers och specialfibrers befarade hälsoeffekter är det viktigt att begränsa exponeringen för sådana fibrer så mycket som möjligt. Arbetsmiljöverket håller därför på att se över det hygieniska gränsvärdet för syntetiska oorganiska fibrer. Till 16 § Om eldfasta keramiska fibrer, specialfibrer eller kristallina fibrer påvisas bör detta beaktas när man bedömer vilka skyddsåtgärder som är nödvändiga att vidta. Till 17 § Mätrapporterna bör skickas till Arbetsmiljöverket i det distrikt där arbetsstället är beläget. Kopia av mätrapporten bör sändas in i två exemplar om det är fråga om papperskopior. Rapporten kan även sändas i datoriserad form om arbetsgivaren först har kontrollerat att Arbetsmiljöverket har teknisk möjlighet att läsa den. Till 18 § Läkarundersökningen syftar till att förebygga att den som på grund av sjuklighet eller svaghet bedöms vara särskilt mottaglig för sjukdom betingad av eldfasta keramiska fibrer, specialfibrer eller kristallina fibrer, sysselsätts i sådant arbete. I samband med städning, liksom vid underhålls- och servicearbete, kan fibrer komma att frigöras. Det är därför viktigt att även andra än de som direkt arbetar med ovan nämnda fibrer, t.ex. verksamhetens städ- och underhållspersonal, får genomgå läkarundersökning. Vid nystartad verksamhet är det lämpligt att alla som i denna verksamhet kan komma att exponeras enligt 18 § läkarundersöks. När anställningsförhållandena innebär byte av arbetsgivare gäller kraven för läkarundersökning enligt 20 och 21 §§ från det första arbetstillfället med exponering enligt 18 §. I de fall arbetstagare också undergår inledande läkarundersökning eller periodisk läkarundersökning vid arbete med asbest eller kvarts är det lämpligt att undersökningarna samordnas och utförs samtidigt.

text: Till 20 § Vid genomgång av anamnes är det viktigt att beakta arbetshistoria, som särskilt inriktas på exponering för sådant fiberhaltigt eller annat damm som kan ge upphov till bindvävsomvandling i lungorna. Det är vidare lämpligt att anamnesen innefattar andningsorganens sjukdomar samt uppgifter om tidigare och nuvarande vanor ifråga om tobaksrökning. Vad beträffar kliniskt-fysiologiska undersökningsmetoder vid utredning av dammlunga är undersökning med enkel spirometri (vitalkapacitet, VC, samt forcerad exspiratorisk volym under första sekunden, FEV1) angelägen. Det är av stor vikt att spirometrin utförs standardiserat, med kvalitetskontroll och av personal med erforderlig utbildning. Det innebär att en undersökning bör omfatta minst tre upprepade mätningar med en skillnad mellan de två bästa mätningarna som inte överstiger 2 dl. Kurvorna bör mätas i samma kroppsställning vid de tre mätningarna. Kalibrering bör göras regelbundet och de mätningar, som görs vid nya eller återkommande läkarundersökningar bör genomföras vid samma temperatur och luftfuktighet, som vid tidigare mättillfällen. Se t.ex. rekommendationer i artikel från American Thoracic Society, Standardization of spirometry, American Journal of Respiratory and Critical Care Medicine 152: 1107–1136, 1995. Beskrivning av spirometriundersökning finns även i Lungfysiologi och diagnostik vid lungsjukdom, kapitlet om spirometri, sid 87–101, av Lars Bäcklund, Göran Hedenstierna och Hans Hedenström, utgiven av Studentlitteratur år 2000. När det gäller resultatet av den spirometriska undersökningen är det viktigt att särskilt beakta förändringar i förhållande till tidigare undersökningar. Härutöver kan utredningen omfatta undersökningar enligt läkarens bedömning, motiverade av exponeringen för syntetiska oorganiska fibrer. Vid läkarundersökning är det angeläget att information lämnas om hälsoriskerna, inte minst om risken med tobaksrökning. Undersökningen kan lämpligen utföras av företagsläkare. Det är angeläget att läkaren som ansvarar för undersökningen är väl förtrogen med de risker som arbete med syntetiska oorganiska fibrer medför. Vid läkarundersökning faller det under läkarens sjukvårdsansvar att följa upp iakttagna sjukliga förändringar. Till 21 § Periodisk läkarundersökning syftar till att så tidigt som möjligt påvisa sjukliga förändringar, främst i lungvävnad eller lungsäck och att utröna om det i enskilda fall finns behov att företa ytterligare medicinsk utredning med anledning av gjorda undersökningsfynd. Här angiven periodicitet gäller även vid intermittenta anställningar. I de fall exponeringen kommit att överstiga fem år kan det vara lämpligt att

text: periodisk läkarundersökning fortsätter även efter det att exponeringen helt upphört. Efter upphörd exponering eller anställning har inte arbetsgivaren skyldighet att ombesörja läkarundersökningar. Sådana kan dock rekommenderas eftersom sjukdomar kan utvecklas efter 20–40 års latenstid. De kompletterande undersökningar vid periodisk läkarundersökning, som främst kan komma ifråga när påverkan av lungfunktionen misstänks, är – utöver läkarundersökning enligt 20 § – utvidgad lungfunktionsundersökning, eventuellt i samråd med lungläkare, fysiolog eller yrkesmedicinare. Vid tveksamhet om tolkning av röntgenbild kan yrkesmedicinsk klinik, lungklinik eller röntgendiagnostisk avdelning erbjuda sakkunnig hjälp. Alla lungröntgenbilder bör kontrolleras av läkare som är väl förtrogen med de slag av förändringar som de aktuella fibrerna kan ge upphov till. Till 22 § Med sådan sjuklighet eller svaghet avses främst lungsjukdom som är i aktivt skede eller som lämnat kvarstående funktionsnedsättning. Däremot avses inte väl utläkt tuberkulöst s.k. primärkomplex och inte heller okomplicerat pleuraplack. Tobaksrökning i sig, liksom sådan okomplicerad kronisk bronkit som enbart betingas av tobaksrökning har, var för sig eller tillsammans, normalt inte ansetts utgöra hinder för arbete enligt 18 §, medan tobaksbetingade förändringar i lungvävnaden, t.ex. lungemfysem, behöver vägas in vid tjänstbarhetsbedömningen. Den undersökte bör dock alltid noga informeras om den betydande synergism (förstärkande samverkanseffekt), som ofta föreligger mellan tobaksrökning och exponering för lungskadliga miljöfaktorer vad gäller risken att utveckla allvarlig lungsjukdom. Om det är tveksamt ifall hälsotillståndet utgör hinder för arbete med syntetiska oorganiska fibrer kan lämpligen yrkesmedicinsk klinik rådfrågas. Avbrytande av arbete är vanligen en fråga som kräver individuell bedömning. Fråga om eventuell omplacering eller andra åtgärder får bedömas enligt allmänna arbetsrättsliga grunder. Till 23 § Under förutsättning att den undersökte är informerad om syftet med undersökningen är läkaren oförhindrad att lämna uppgift om resultatet av tjänstbarhetsbedömningen vid läkarundersökningen till arbetsgivaren och tillsynsmyndigheten. Det förutsätts att undersökningsresultatet och härav föranledda bedömningar och åtgärder journalförts. Skador genom arbete med eldfasta keramiska fibrer specialfibrer eller kristallina fibrer uppträder vanligen först lång tid, ofta 20–40 år, efter det

text: att exponeringen inletts. Därför är det viktigt att journalhandlingar lagras tillräckligt länge för att arbetshistoria och t.ex. nytillkomna lungförändringar skall kunna bedömas. Vid behov kan journalhandlingen lämpligen överföras till annan sjukvårdsinrättning som därmed övertar den medicinska övervakningen enligt 20 och 21 §§ eller tillställas ansvarig myndighet om verksamheten upphör. Det kan även vara lämpligt att vid behov ge information och råd om fortsatta läkarkontroller efter det att exponeringen upphört. Till 24 § Vad gäller registeruppgifter enligt a), b), c) och d) finns föreskrifter i

text: 3 § arbetsmiljöförordningen (1977:1166)

text: om förvaring under 40 år och vad gäller registeruppgifter enligt e) i 10 år. Av

text: 3 § arbetsmiljöförordningen

text: framgår att register som här avses skall av arbetsgivaren förvaras under viss minsta tid. Om verksamheten överlåtes, skall registret överlämnas till den nye innehavaren. Enligt

text: personuppgiftslagen

text: (SFS 1998:204) skall varje arbetstagare ha tillgång till det som står i förteckningen och som rör honom personligen. Det finns inget som hindrar att registret, på arbetsgivarens uppdrag, förs av t.ex. företagshälsovård. Detta förutsätter dock att registrets tillgänglighet för tillsynsmyndigheten inte inskränks t.ex. i samband med byte av företagshälsovård. Det är viktigt att utdrag ur registret kan visas vid föranmälda besök av Arbetsmiljöverket. Till

text: 25 §

text: Rapporterna till Arbetsmiljöverket bör skickas till Arbetsmiljöinspektionen i det distrikt där arbetsstället är beläget. Sammanställningarna bör innehålla uppgift om antal läkarundersökta arbetstagare enligt 20 och 21§§ samt deras fördelning på kategorierna tjänstbar respektive icke tjänstbar i arbete som avses i

text: 18 §

text: . Förslag till utformning av rapport ges i bilaga 1.

text: Bilaga 1

text: Vissa syntetiska oorganiska fibrer, råvaror och exempel på användningsområden

text: Syntetiska Huvudsakliga råvaror Nominell Exempel på användningsområden oorganiska diameter* glasartade fibrer

text: Mineralull (glas- Sand, soda, kalk, 4–5 µm Mellanprodukt för framställning av ull, stenull, glasskrot, krossglas isolerullsprodukter för termisk och slaggull) (glasull), bergarterna akustisk isolering. diabas och basalt Mellanprodukt för framställning av (stenull), slagg från ullprodukter för armering av komjärn- och stålindustri positer. (slaggull) Friktionsmaterial i bromsband. Packningar. Brandskydd. Kontinuerliga Sand, soda, kalk, ca 10 µm Glasfibertextil, t.ex. vävtapeter. glasfibrer glasskrot, krossglas Armerings- eller textilfibrer. Mellanprodukt för framställning av fiberarmerade plastkompositer, som används i konstruktionsmaterial för marina produkter och konsumentvaror. Glasfiberväv för termisk och elektrisk isolering, förstärkning av papperstätningsremsor, bildäck m.m.

text: Eldfasta Aluminiumoxid- och 1–3 µm Isolering för mycket stark värme keramiska fibrer kiseldioxid eller bl.a. i ugnar. Friktionsmaterial. kaolin Ingår i metallkompositer för att förstärka motorkomponenter, katalytiska omvandlare, bilvärmesköldar, luftkuddesystem för bilar och rymdvärmesköldar. Vid produktion av termiska isoleringsprodukter. Brand- och flamskydd av byggnader och fartyg. Specialfibrer Sand, soda, kalk, 0,1–3 µm Isolerfibrer för flyg- och rymdfarglasskrot och koster. krossglas Batteriseparatorer, filtrering, flygoch rymdflygisolering. Mellanprodukt vid produktion av högpresterande isolerprodukter.

text: * Produktspecifik medeldiameter

text: Bilaga 1

text: Syntetiska Huvudsakliga råvaror Nominell diameter* Exempel på användningsoorganiska områden kristallina fibrer

text: Grafitfibrer Tjära, asfalt eller Beror på framställ- Armering. syntetiska organiska ningsmetod fibrer t.ex. rayon

text: Kiselkarbidfibrer Kvartssand, koks, Beror på framställ- Armering. grafit, sågspån, risskal ningsmetod (kontinu- Eldfast slipmedelsmaterial. erliga fibrer) <1 µm (whiskers)

text: * Produktspecifik medeldiameter

text: Information från Arbetsmiljöverket

text: Arbetsmiljöverkets författningssamling

text: AFS 1992:16

text: Kvarts

text: AFS 1996:4

text: Härdplaster

text: AFS 1996:13

text: Asbest

text: AFS 1999:3

text: Byggnads- och anläggningsarbete

text: AFS 2000:3

text: Hygieniska gränsvärden och åtgärder mot luftföroreningar

text: AFS 2000:4

text: Kemiska arbetsmiljörisker

text: AFS 2000:42

text: Arbetsplatsens utformning

text: AFS 2001:1

text: Systematiskt arbetsmiljöarbete

text: AFS 2001:3

text: Kemikalieinspektionens författningssamling

text: Kemikalieinspektionens föreskrifter om ändring i föreskrifterna (

text: KIFS 1994:12

text: KIFS 1998:7

text: Övrigt

text: Arbetarskyddsstyrelsens handbok om Personlig skyddsutrustning (H227) Arbetsmiljöverkets handbok Din personliga skyddsutrustning är vägen till säkrare arbete (H349) Man-made Mineral Fibres. Environmental Health Criteria 77. World Health Organisation IARC, Man-made vitreous fibers, vol 81, 2002 Man-made vitreous fibers, Arbete och Hälsa 2002:14 Vetenskapligt underlag för syntetiska oorganiska fibrer Kriteriegruppen för hygieniska gränsvärden, Arbetslivsinstitutet ISO 8672 Air quality – Determination of the number concentration of airborne inorganic fibres by phase contrast optical microsopy – Membrane filter method