text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om utformningen av gymnasiebevis avseende anpassad gymnasieskola. Bestämmelser om gymnasiebevis avseende anpassad gymnasieskola finns även i

text: 8 kap.

text: 22 a

text: 22 c §§

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och i punkt 7 i ikraftträdandeoch övergångsbestämmelserna till förordningen (

text: ) om ändring i

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: Vilka skolformer som omfattas av föreskrifterna

text: Föreskrifterna gäller för anpassade gymnasieskolan. Föreskrifterna ska även tillämpas på utbildning vid särskilda ungdomshem som regleras i

text: 24 kap. 9 § skollagen (2010:800)

text: . För sådan utbildning ska relevanta bestämmelser i dessa föreskrifter tillämpas med de nödvändiga avvikelser som följer av att den unge vistas i ett sådant hem.

text: Vad gymnasiebevis avseende anpassad gymnasieskola ska innehålla

text: Gymnasiebevis avseende anpassad gymnasieskola efter nationella program i anpassade gymnasieskolan ska innehålla de uppgifter som anges i bilaga 1 och vara utformade på det sätt som framgår av bilaga 3 till dessa föreskrifter. Gymnasiebevis avseende anpassad gymnasieskola efter individuella program i anpassade gymnasieskolan ska innehålla de uppgifter som anges i bilaga 2 och vara utformade på det sätt som framgår av bilaga 4 till dessa föreskrifter.

text: Gymnasiebevis avseende anpassad gymnasieskola efter nationella program i anpassade gymnasieskolan som utfärdas efter den 30 juni 2025 och som, utöver betyg i ämnen, innehåller betyg på kurser enligt de ämnesplaner som gäller utbildning som påbörjats före den 1 juli 2025 ska i stället för det som anges i 3 § första stycket innehålla

text: de uppgifter som anges i bilaga 5 och vara utformade på det sätt som framgår av bilaga 7 till dessa föreskrifter. Gymnasiebevis avseende anpassad gymnasieskola efter individuella program i anpassade gymnasieskolan som utfärdas efter den 30 juni 2025 och som, utöver betyg i ämnen, innehåller betyg i kurser enligt de ämnesplaner som gäller utbildning som påbörjats före den 1 juli 2025 ska i stället för det som anges i 3 § andra stycket innehålla de uppgifter som anges i bilaga 6 och vara utformade på det sätt som framgår av bilaga 8 till dessa föreskrifter. ___________

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 november 2013 och tillämpas på utbildning som påbörjats efter den 30 juni 2013.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Johan Hardstedt

text: Bilaga 1

text: Uppgifter i gymnasiebevis avseende anpassad gymnasieskola efter nationella program i anpassade gymnasieskolan

text: 1. Dokumenthuvud

text: Gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola ska innehålla ett dokumenthuvud. Dokumenthuvudet får innehålla huvudmannens eller skolenhetens logotyp på den plats som anges i bilaga 3. Dokumenthuvudet på första sidan av gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola ska innehålla följande uppgifter: − dokumentnamn: Gymnasiebevis avseende anpassad gymnasieskola − typ av program: Nationellt program − skolform: Anpassade gymnasieskolan − datum för utfärdande − namn på huvudman och namn på skolenhet − sidnummer (av antal sidor) − antal bilagor − Skolverkets skolenhetskod − nivå som gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola motsvarar i den nationella referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande enligt förordningen (

text: ) om referensram för kvalifikationer för livslångt lärande: nivå 2 − elevens efternamn, tilltalsnamn och personnummer eller motsvarande (fältet för personnummer ska vara rastrerat) − namn på nationellt program eller namn på riksrekryterande utbildning i anpassade gymnasieskolan med egna programmål − namn på den särskilda variant eller den gymnasiala lärlingsutbildning som eleven genomgått − Skolverkets studievägskod för utbildningen − om eleven har slutfört ett fullständigt, reducerat eller utökat program (bokstäverna F, R eller U ska anges för att markera detta) samt programmets totala omfattning i poäng.

text: Övriga sidors dokumenthuvud ska innehålla följande uppgifter: − dokumentnamn: Gymnasiebevis avseende anpassad gymnasieskola − typ av program: Nationellt program − skolform: Anpassade gymnasieskolan − datum för utfärdande − namn på huvudman och namn på skolenhet − sidnummer, exklusive bilagor − Skolverkets skolenhetskod − elevens efternamn, tilltalsnamn och personnummer eller motsvarande (fältet för personnummer ska vara rastrerat).

text: 2. Kolumner

text: Gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola ska innehålla följande kolumner och uppgifter.

text: A. Kolumn för ämnesnamn, namn på ämnesområde och gymnasiearbete i anpassad

text: gymnasieskola

text: I denna kolumn ska ämnen redovisas i bokstavs- och eventuell nummerordning. I förekommande fall ska även ämnen från gymnasieskolan och ämnesområden redovisas i bokstavs- och eventuell nummerordning. Gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola ska redovisas efter ämnena. I kolumnen ska gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola skrivas.

text: B. Kolumn för betyg

text: I denna kolumn ska betyg i respektive ämne och på gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola anges. För varje ämne ska alla betyg som eleven har fått anges utom de som har ersatts av ett annat betyg. I vilka fall ett betyg ersätts av ett annat betyg framgår av

text: 18 kap. 22 § skollagen (2010:800)

text: och

text: 15 kap. 22 § skollagen

text: . Hur betygen ska betecknas framgår av

text: 18 kap.

text: och

text: 24 §§

text: samt

text: 15 kap.

text: och

text: 25 §§

text: skollagen

text: . Om betyg inte har kunnat sättas på en nivå i ett ämne enligt

text: 15 kap. 27 §

text: eller

text: 18 kap. 26 §

text: skollagen

text: och denna nivå inte heller omfattas av ett godkänt betyg på en högre nivå ska detta markeras med ett horisontellt streck enligt

text: 8 kap. 27 a § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: . Om en elev i anpassade gymnasieskolan inte har uppfyllt betygskriterierna för betyget E på en nivå i ett ämne och denna nivå inte heller omfattas av ett godkänt betyg på en högre nivå ska betygskolumnen spärras med följande markering: ***. På ämnesområden ska betyg inte sättas. Betygskolumnen spärras med följande markering: ***. Om ämnesnamnet skrivs på fler än en rad ska betyget anges på den första raden. Betygsbeteckningarna ska vänsterställas. Kolumnen ska vara rastrerad.

text: C. Kolumn för gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola, gymnasiepoäng och omfattningen

text: av ämnesområden

text: I denna kolumn ska antalet gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola som varje betyg omfattas anges. I förekommande fall ska även antalet gymnasiepoäng för varje betyg i ett ämne från gymnasieskolan och antalet timmar i respektive ämnesområde anges. Om betyg inte har satts på en nivå i ett ämne enligt

text: 15 kap. 27 §

text: eller

text: 18 kap. 26 §

text: skollagen

text: och denna nivå inte heller omfattas av ett godkänt betyg på en högre nivå ska det anges hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola som beslutet att inte sätta betyg gäller. Om en elev inte har uppfyllt betygskriterierna för betyget E på en nivå i ett ämne i anpassade gymnasieskolan och denna nivå inte heller omfattas av ett godkänt betyg på en högre nivå ska det anges hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola som beslutet att inte sätta betyg gäller.

text: D. Kolumn för nivåer i ämnet

text: I denna kolumn ska det anges vilka nivåer i ämnet som betyget omfattar. Nivåerna anges i fallande nummerordning.

text: E. Kolumn för nivåkod, kod för ämnesområde och kod för gymnasiearbete i anpassad

text: gymnasieskola

text: I denna kolumn anges Skolverkets nivåkoder, koder för ämnesområde respektive kod för gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola. Om eleven har läst en nivå i ett ämne som omfattas av en gemensam ämnesplan ska Skolverkets nivåkod med ett tillägg anges.

text: F. Kolumn för markeringar

text: Om en elev har läst en nivå i ett ämne från gymnasieskolan ska detta markeras med GY. Om en elev har slutfört en nivå i ett ämne utöver det fullständiga programmet ska nivån markeras med U. Det ska även anges hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola nivån omfattar. Om en elev har läst ett ämnesområde ska detta markeras med ÄO.

text: G. Kolumn för övriga upplysningar

text: I denna kolumn ska titel eller annan benämning på gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola anges. Vid behov kan andra upplysningar som är relaterade till den angivna nivån i ämnet eller det angivna ämnesområdet lämnas i denna kolumn.

text: 3. Noteringar

text: Gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola ska innehålla ett fält för noteringar.

text: Följande uppgifter ska anges i noteringsfältet eller i bilaga till gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola: − om eleven har genomgått en utbildning vid ett riksidrottsgymnasium eller en nationellt godkänd idrottsutbildning − om eleven har genomgått ett individuellt anpassat program − en beskrivning av innehållet i gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola.

text: Dessutom kan andra uppgifter anges i noteringsfältet.

text: 4. Övrig information om arbetsplatsförlagt lärande och gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola

text: Gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola ska innehålla följande information: − omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet − på vilken eller vilka arbetsplatser som eleven har genomfört arbetsplatsförlagt lärande och vilka arbetsuppgifter som eleven har utfört där.

text: Följande uppgifter ska anges i bilaga till gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola, om eleven begär det: − en bedömning av hur eleven har genomfört arbetsuppgifterna inom ramen för det arbetsplatsförlagda lärandet och gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola.

text: 5. Underskrift

text: Rektorn ska skriva under sista sidan i gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola samt signera varje annan sida och i förekommande fall bilaga till gymnasiebeviset

text: avseende anpassad gymnasieskola. Underskriften på sista sidan i gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola ska ges ett namnförtydligande.

text: 6. Förklaringar

text: Av gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola ska följande förklaringar framgå. Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat i ett ämne från gymnasieskolan betecknas med F. På gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola kan endast betyget E sättas. På ämnesområden ska betyg inte sättas.

text: Förordningen (2015:545)

text: om referensram för kvalifikationer för livslångt lärande innehåller bestämmelser om en nationell referensram för kvalifikationer för livslångt lärande. I Sveriges referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (SeQF) placeras kvalifikationer på åtta nivåer där nivån anger hur avancerat kvalifikationernas innehåll är. I bilaga 2 till förordningen anges att gymnasiebevis avseende anpassad gymnasieskola motsvarar nivå 2. Vidare ska det framgå vad som avses med de markeringar och förkortningar som används i gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola.

text: – Betyg har inte kunnat sättas enligt

text: 15 kap. 27 §

text: eller

text: 18 kap. 26 §

text: skollagen (2010:800)

text: . *** Spärrmarkering. GY Nivå i ämne från gymnasieskolan. R Eleven har genomgått ett reducerat program i enlighet med

text: 9 kap. 6 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: . F Eleven har genomgått en fullständig utbildning. U Utbildning har slutförts utöver det fullständiga programmet i enlighet med

text: 4 kap. 24 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: . ÄO Ämnesområde.

text: Bilaga 2

text: Uppgifter i gymnasiebevis avseende anpassad gymnasieskola efter individuella program i anpassade gymnasieskolan

text: 1. Dokumenthuvud

text: Gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola ska innehålla ett dokumenthuvud. Dokumenthuvudet får innehålla huvudmannens eller skolenhetens logotyp på den plats som anges i bilaga 4. Dokumenthuvudet på första sidan av gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola ska innehålla följande uppgifter: − dokumentnamn: Gymnasiebevis avseende anpassad gymnasieskola − typ av program: Individuellt program − skolform: Anpassade gymnasieskolan − datum för utfärdande − namn på huvudman och namn på skolenhet − sidnummer (av antal sidor) − antal bilagor − Skolverkets skolenhetskod − nivå som gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola motsvarar i den nationella referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande enligt förordningen (

text: 2. Kolumner

text: A. Kolumn för namn på ämnesområde, ämnesnamn och praktik

text: I denna kolumn ska ämnesområden redovisas i bokstavsordning. I förekommande fall ska även ämnen från ett nationellt program i anpassade gymnasieskolan redovisas i bokstavs- och eventuell nummerordning. I förekommande fall redovisas genomförd praktik efter ämnesområden och ämnen från anpassade gymnasieskolan.

text: B. Kolumn för betyg

text: I denna kolumn ska i förekommande fall betyg i respektive ämne anges. För varje ämne ska alla betyg som eleven har fått anges utom de som har ersatts av ett annat betyg. I vilka fall ett betyg ersätts av ett annat betyg framgår av

text: 18 kap. 22 § skollagen (2010:800)

text: . Hur betygen ska betecknas framgår av

text: 18 kap.

text: och

text: 24 §§

text: skollagen (2010:800)

text: . Om betyg inte har satts på en nivå i ett ämne enligt

text: 18 kap. 26 § skollagen

text: och denna nivå inte heller omfattas av ett godkänt betyg på en högre nivå, ska detta enligt

text: markeras med ett horisontellt streck. Om en elev inte har uppfyllt betygskriterierna för betyget E på en nivå i ett ämne i anpassade gymnasieskolan och denna nivå inte heller omfattas av ett godkänt betyg på en högre nivå ska betygskolumnen spärras med följande markering: ***. På ämnesområden ska betyg inte sättas. Betygskolumnen spärras med följande markering: ***. Betygsbeteckningarna ska vänsterställas. Kolumnen ska vara rastrerad.

text: C. Kolumn för gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola samt omfattningen av

text: ämnesområden och praktik

text: I denna kolumn ska antalet timmar i respektive ämnesområde anges. I förekommande fall ska även antalet gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola som varje betyg omfattar och antalet timmar genomförd praktik anges. Om betyg inte har satts på en nivå i ett ämne enligt

text: 18 kap. 26 § skollagen

text: D. Kolumn för nivåer i ämnet

text: I denna kolumn ska det i förkommande fall anges vilka nivåer i ämnet som betyget omfattar. Nivåerna anges i fallande nummerordning.

text: E. Kolumn för kod för ämnesområde och nivåkod

text: I denna kolumn anges Skolverkets koder för ämnesområde och nivåkoder. Om eleven har läst en nivå i ett ämne som omfattas av en gemensam ämnesplan ska Skolverkets nivåkod med ett tillägg anges.

text: F. Kolumn för markeringar

text: Om en elev har läst en nivå i ett ämne från ett nationellt program i anpassade gymnasieskolan ska detta markeras med NAT.

text: G. Kolumn för övriga upplysningar

text: Vid behov kan upplysningar som är relaterade till det angivna ämnesområdet eller den angivna nivån i ämnet lämnas i denna kolumn.

text: 3. Noteringar

text: Gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola ska innehålla ett fält för noteringar. I noteringsfältet kan andra uppgifter anges.

text: Följande uppgifter ska anges i noteringsfältet eller i bilaga till gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola: − En beskrivning av innehållet i en specialområdeskurs.

text: 4. Övrig information om genomförd praktik

text: Gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola ska, i förekommande fall, innehålla följande övrig information: − omfattningen av genomförd praktik i timmar − på vilken eller vilka arbetsplatser som praktiken har genomförts och vilka arbetsuppgifter som eleven har utfört där.

text: Följande uppgifter ska anges i bilaga till gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola, om eleven begär det: − en bedömning av hur eleven har genomfört arbetsuppgifterna inom ramen för praktiken.

text: 5. Underskrift

text: Rektorn ska skriva under sista sidan i gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola samt signera varje annan sida i gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola och i förekommande fall bilaga till gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola. Underskriften på sista sidan i gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola ska ges ett namnförtydligande.

text: 6. Förklaringar

text: Av gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola ska det i förekommande fall framgå att betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. På ämnesområden ska betyg inte sättas. Av gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskolan ska framgå följande.

text: Förordningen (2015:545)

text: – Betyg har inte kunnat sättas enligt

text: 18 kap. 26 § skollagen (2010:800)

text: . *** Spärrmarkering. NAT Nivå i ett ämne från ett nationellt program i anpassade gymnasieskolan.

text: Bilaga 3

text: GYMNASIEBEVIS AVSEENDE ANPASSAD GYMNASIESKOLA Plats för logotyp

text: Nationellt program Anpassade gymnasieskolan

text: Datum för utfärdande Sidnr (av antal sidor) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Antal bilagor ( ) Huvudman och skolenhet Skolenhetskod . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

text: Gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola motsvarar nivå 2 i Sveriges referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (SeQF)

text: Efternamn, tilltalsnamn Personnummer

text: Program

text: Särskild variant, lärlingsutbildning Studievägskod

text: Fullständigt, reducerat eller utökat program Programmets omfattning

text: Ämne, ämnesom- Betyg Gymnasiepoäng i Nivåer i Nivåkod, ämnes- Marke- Övriga råde, gymnasiearbete anpassad gymna- ämnet som områdeskod, ringar upplysningar i anpassad gymnasie- sieskola, gymna- betyget kod för gymnaskola siepoäng, omfatt- omfattar siearbete i ningen av ämnes- anpassad gymområde nasieskola

text: Noteringar

text: Övrig information om arbetsplatsförlagt lärande och gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola

text: Rektorns underskrift

text: Rektorns namnförtydligande

text: Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat i ett ämne från gymnasieskolan betecknas med F. Endast betyget E kan sättas på gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola. På ämnesområden ska betyg inte sättas. (Vidare ska det framgå på det sätt som anges i avsnitt 6. Förklaringar i bilaga 1 till föreskrifterna vad som avses med de markeringar och förkortningar som används i gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola.)

text: Förordningen (2015:545)

text: Bilaga 4

text: GYMNASIEBEVIS AVSEENDE ANPASSAD GYMNASIESKOLA

text: Plats för logotyp

text: Individuellt program Anpassade gymnasieskolan

text: Efternamn, tilltalsnamn Personnummer

text: Individuellt program Studievägskod

text: Programmets omfattning i timmar

text: Ämnesområde, ämne, Betyg Omfattningen av Nivåer som Ämnesområdes- Marke- Övriga praktik ämnesområde, betyget om- kod, nivåkod ringar upplysningar gymnasiepoäng i fattar anpassad gymnasieskola, praktik

text: Noteringar

text: Övrig information om genomförd praktik

text: Rektorns underskrift . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

text: Rektorns namnförtydligande . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

text: På ämnesområden ska betyg inte sättas. Betyg för godkända resultat i ämnen i anpassade gymnasieskolan betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. (Vidare ska det framgå på det sätt som anges i avsnitt 6. Förklaringar i bilaga 2 till föreskrifterna vad som avses med de markeringar och förkortningar som används i gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola.)

text: Förordningen (2015:545)

text: Bilaga 5

text: Uppgifter i gymnasiebevis avseende anpassad gymnasieskola efter nationella program i anpassade gymnasieskolan som utöver betyg i ämnen innehåller betyg på kurser

text: 1. Dokumenthuvud

text: Gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola ska innehålla ett dokumenthuvud. Dokumenthuvudet får innehålla huvudmannens eller skolenhetens logotyp på den plats som anges i bilaga 7. Dokumenthuvudet på första sidan av gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola ska innehålla följande uppgifter: − dokumentnamn: Gymnasiebevis avseende anpassad gymnasieskola − typ av program: Nationellt program − skolform: Anpassade gymnasieskolan − datum för utfärdande − namn på huvudman och namn på skolenhet − sidnummer (av antal sidor) − antal bilagor − Skolverkets skolenhetskod − nivå som gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola motsvarar i den nationella referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande enligt förordningen (

text: − elevens efternamn, tilltalsnamn och personnummer eller motsvarande (fältet för personnummer ska vara rastrerat).

text: 2. Kolumner

text: A. Kolumn för kursnamn, ämnesnamn, namn på ämnesområde och gymnasiearbete i

text: anpassad gymnasieskola

text: I denna kolumn ska kurser och ämnen redovisas i bokstavs- och eventuell nummerordning. I förekommande fall ska även kurser och ämnen från gymnasieskolan och ämnesområden redovisas i bokstavs- och eventuell nummerordning. Gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola ska redovisas efter kurserna och ämnena. I kolumnen ska gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola skrivas.

text: B. Kolumn för betyg

text: I denna kolumn ska betyg på respektive kurs, ämne och på gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola anges. För varje ämne ska alla betyg som eleven har fått anges utom de som har ersatts av ett annat betyg. I vilka fall ett betyg ersätts av ett annat betyg framgår av

text: 18 kap. 22 § skollagen (2010:800)

text: och

text: 15 kap. 22 § skollagen

text: . Hur betygen ska betecknas framgår av

text: 18 kap.

text: och

text: 24 §§

text: samt

text: 15 kap.

text: och

text: 25 §§

text: skollagen

text: . Om betyg inte har kunnat sättas enligt

text: 15 kap. 27 §

text: eller

text: 18 kap. 26 §

text: skollagen

text: på en kurs eller på en nivå i ett ämne och denna nivå inte heller omfattas av ett godkänt betyg på en högre nivå, ska detta enligt

text: markeras med ett horisontellt streck. Om en elev i anpassade gymnasieskolan inte har uppfyllt betygskriterierna för betyget E på en kurs eller på en nivå i ett ämne och denna nivå inte heller omfattas av ett godkänt betyg på en högre nivå, ska betygskolumnen spärras med följande markering: ***. På ämnesområden ska betyg inte sättas. Betygskolumnen spärras med följande markering: ***. Om kurs- eller ämnesnamnet skrivs på fler än en rad ska betyget anges på den första raden. Betygsbeteckningarna ska vänsterställas. Kolumnen ska vara rastrerad.

text: av ämnesområden

text: I denna kolumn ska anges antalet gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola som varje kurs, betyg i ett ämne och gymnasiearbetet omfattar. I förekommande fall ska även antalet gymnasiepoäng som varje kurs eller betyg i ett ämne från gymnasieskolan omfattar och antalet timmar i respektive ämnesområde anges. Om betyg inte har satts på en nivå i ett ämne enligt

text: 15 kap. 27 §

text: eller

text: 18 kap. 26 §

text: skollagen (2010:800)

text: ska det anges hur många gymnasiepoäng eller gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola som beslutet att inte sätta betyg gäller. Om en elev i anpassade gymnasieskolan inte har uppfyllt betygskriterierna för betyget E på en nivå i ett ämne och denna nivå inte heller omfattas av ett godkänt betyg på en

text: högre nivå ska det anges hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola som beslutet att inte sätta betyg gäller.

text: D. Kolumn för nivåer i ämnet

text: I denna kolumn ska det i förekommande fall anges vilka nivåer i ämnet som betyget omfattar. Nivåerna anges i fallande nummerordning.

text: gymnasieskola

text: I denna kolumn anges Skolverkets kurskoder, nivåkoder, koder för ämnesområde respektive kod för gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola. Om eleven har läst en specialområdeskurs ska Skolverkets kurskod med ett tillägg anges. Om eleven har läst en nivå i ett ämne som omfattas av en gemensam ämnesplan ska Skolverkets nivåkod med ett tillägg anges.

text: F. Kolumn för markeringar

text: Om en elev har läst en kurs eller en nivå i ett ämne från gymnasieskolan ska detta markeras med GY. Om en elev har slutfört en kurs eller en nivå i ett ämne utöver det fullständiga programmet ska kursen eller nivån markeras med U. För en nivå i ett ämne ska det i sådana fall även anges hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola nivån omfattar. Om en elev har läst ett ämnesområde ska detta markeras med ÄO.

text: G. Kolumn för övriga upplysningar

text: I denna kolumn ska titel eller annan benämning på gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola anges. Vid behov kan andra upplysningar som är relaterade till den angivna kursen, nivån i ämnet eller ämnesområdet lämnas i denna kolumn.

text: 3. Noteringar

text: Följande uppgifter ska anges i noteringsfältet eller i bilaga till gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola: − om eleven har genomgått en utbildning vid ett riksidrottsgymnasium eller en nationellt godkänd idrottsutbildning − om eleven har genomgått ett individuellt anpassat program − en beskrivning av innehållet i en specialområdeskurs − en beskrivning av innehållet i gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola.

text: Gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola ska innehålla följande information: − omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet

text: − på vilken eller vilka arbetsplatser som eleven har genomfört arbetsplatsförlagt lärande och vilka arbetsuppgifter som eleven har utfört där.

text: 5. Underskrift

text: Rektorn ska skriva under sista sidan i gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola samt signera varje annan sida och i förekommande fall bilaga till gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola. Underskriften på sista sidan i gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola ska ges ett namnförtydligande.

text: 6. Förklaringar

text: Av gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola ska det framgå följande förklaringar: Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat på en kurs eller i ett ämne från gymnasieskolan betecknas med F. På gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola kan endast betyget E sättas. På ämnesområden ska betyg inte sättas.

text: Förordningen (2015:545)

text: – Betyg har inte kunnat sättas enligt

text: 15 kap. 27 §

text: eller

text: 18 kap. 26 §

text: skollagen (2010:800)

text: . *** Spärrmarkering. GY Kurs eller nivå i ämne från gymnasieskolan. R Eleven har genomgått ett reducerat program i enlighet med

text: . ÄO Ämnesområde.

text: Bilaga 6

text: Uppgifter i gymnasiebevis avseende anpassad gymnasieskola efter individuella program i anpassade gymnasieskolan som utöver betyg i ämnen innehåller betyg på kurser

text: 2. Kolumner

text: A. Kolumn för namn på ämnesområde, kursnamn, ämnesnamn och praktik I denna kolumn ska ämnesområden redovisas i bokstavsordning. I förekommande fall ska även kurser och ämnen från ett nationellt program i anpassade gymnasieskolan redovisas i bokstavs- och eventuell nummerordning. I förekommande fall redovisas genomförd praktik efter ämnesområden, kurser och ämnen från anpassade gymnasieskolan.

text: B. Kolumn för betyg

text: I denna kolumn ska i förekommande fall betyg på respektive kurs och i respektive ämne anges. För varje ämne ska alla betyg som eleven har fått anges utom de som har ersatts av ett annat betyg. I vilka fall ett betyg ersätts av ett annat betyg framgår av

text: 18 kap. 22 § skollagen (2010:800)

text: . Hur betygen ska betecknas framgår av

text: 18 kap.

text: och

text: 24 §§

text: skollagen

text: . Om betyg inte har satts enligt

text: 18 kap. 26 § skollagen

text: markeras med ett horisontellt streck. Om en elev inte har uppfyllt betygskriterierna för betyget E på en kurs eller på en nivå i ett ämne i anpassade gymnasieskolan och denna nivå inte heller omfattas av ett godkänt betyg på en högre nivå, ska betygskolumnen spärras med följande markering: ***. På ämnesområden ska betyg inte sättas. Betygskolumnen spärras med följande markering: ***. Betygsbeteckningarna ska vänsterställas. Kolumnen ska vara rastrerad.

text: C. Kolumn för gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola samt omfattningen

text: av ämnesområden och praktik

text: I denna kolumn ska antalet timmar i respektive ämnesområde anges. I förekommande fall ska även antalet gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola som varje kurs eller betyg i ett ämne omfattar och antalet timmar genomförd praktik anges. Om betyg inte har satts på en nivå i ett ämne enligt

text: 18 kap. 26 § skollagen (2010:800)

text: D. Kolumn för nivåer i ämnet

text: E. Kolumn för kod för ämnesområde, kurskod och nivåkod

text: I denna kolumn anges Skolverkets koder för ämnesområde, kurskoder och nivåkoder. Om eleven har läst en specialområdeskurs ska Skolverkets kurskod med ett tillägg anges. Om eleven har läst en nivå i ett ämne som omfattas av en gemensam ämnesplan ska Skolverkets nivåkod med ett tillägg anges.

text: F. Kolumn för markeringar

text: Om en elev har läst en kurs eller en nivå i ett ämne från ett nationellt program i anpassade gymnasieskolan ska detta markeras med NAT.

text: G. Kolumn för övriga upplysningar

text: Vid behov kan upplysningar som är relaterade till det angivna ämnesområdet, kursen eller nivån i ämnet lämnas i denna kolumn.

text: 3. Noteringar

text: Följande uppgifter ska anges i noteringsfältet eller i bilaga till gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola: − en beskrivning av innehållet i en specialområdeskurs.

text: 5. Underskrift

text: 1. Dokumenthuvud

text: Gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola ska innehålla ett dokumenthuvud. Dokumenthuvudet får innehålla huvudmannens eller skolenhetens logotyp på den plats som anges i bilaga 8. Dokumenthuvudet på första sidan av gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola ska innehålla följande uppgifter: − dokumentnamn: Gymnasiebevis avseende anpassad gymnasieskola − typ av program: Individuellt program − skolform: Anpassade gymnasieskolan − datum för utfärdande − namn på huvudman och namn på skolenhet − sidnummer (av antal sidor) − antal bilagor − Skolverkets skolenhetskod − nivå som gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola motsvarar i den nationella referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande enligt förordningen (

text: ) om referensram för kvalifikationer för livslångt lärande: nivå 2 − elevens efternamn, tilltalsnamn och personnummer eller motsvarande (fältet för personnummer ska vara rastrerat) − Skolverkets studievägskod för utbildningen − programmets totala omfattning i timmar. Övriga sidors dokumenthuvud ska innehålla följande uppgifter: − dokumentnamn: Gymnasiebevis avseende anpassad gymnasieskola − typ av program: Individuellt program − skolform: Anpassade gymnasieskolan − datum för utfärdande − namn på huvudman och namn på skolenhet − sidnummer, exklusive bilagor − Skolverkets skolenhetskod − elevens efternamn, tilltalsnamn och personnummer eller motsvarande (fältet för personnummer ska vara rastrerat).

text: 6. Förklaringar

text: Förordningen (2015:545)

text: Vidare ska det framgå vad som avses med de markeringar och förkortningar som används i gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola. – Betyg har inte kunnat sättas enligt

text: 18 kap. 26 § skollagen (2010:800)

text: . *** Spärrmarkering. NAT Kurs eller nivå i ett ämne från ett nationellt program i anpassade gymnasieskolan.

text: Bilaga 7

text: Datum för utfärdande Sidnr (av antal sidor) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Antal bilagor ( ) Huvudman och skolenhet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Skolenhetskod

text: Efternamn, tilltalsnamn Personnummer

text: Program

text: Kurs, ämne, ämnesom- Betyg Gymnasie- Nivåer i Kurskod, nivåkod, Markeringar Övriga råde, gymnasiearbete i poäng i anpas- ämnet som ämnesområdes- upplysningar anpassad gymnasie- sad gymnasie- betyget kod, kod för gymskola skola, gymna- omfattar nasiearbete i ansiepoäng, om- passad gymnasiefattningen av skola ämnesområde

text: Noteringar

text: Rektorns underskrift

text: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Rektorns namnförtydligande

text: Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat i en kurs eller ett ämne från gymnasieskolan betecknas med F. Endast betyget E kan sättas på gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola. På ämnesområden ska betyg inte sättas. (Vidare ska det framgå på det sätt som anges i avsnitt 6 Förklaringar i bilaga 5 till föreskrifterna vad som avses med de markeringar och förkortningar som används i gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola.)

text: Förordningen (2015:545)

text: Bilaga 8

text: Plats för logotyp

text: Efternamn, tilltalsnamn Personnummer

text: Individuellt program Studievägskod

text: Programmets omfattning i timmar

text: Ämnesområde, kurs, Betyg Omfattningen av Nivåer som Ämnesområdes- Markeringar Övriga ämne, praktik ämnesområde, betyget om- kod, kurskod, upplysningar gymnasiepoäng i fattar nivåkod anpassad gymnasieskola, praktik

text: Noteringar

text: Övrig information om genomförd praktik

text: Rektorns underskrift

text: Rektorns namnförtydligande

text: På ämnesområden ska betyg inte sättas. Betyg för godkända resultat i kurser eller ämnen i anpassade gymnasieskolan betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. (Vidare ska det framgå på det sätt som anges i avsnitt 6 Förklaringar i bilaga 6 till föreskrifterna vad som avses med de markeringar och förkortningar som används i gymnasiebeviset avseende anpassad gymnasieskola.)

text: Förordningen (2015:545)

title: Skolverkets föreskrifter om utformningen av gymnasiebevis avseende anpassad gymnasieskola efter nationella och individuella program i anpassade gymnasieskolan

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om utformningen av gymnasiesärskolebevis för gymnasiesärskolan. Bestämmelser om gymnasiesärskolebevis finns även i

text: 8 kap.

text: 22 a

text: 22 c §§

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: Föreskrifterna gäller för gymnasiesärskolan. Föreskrifterna ska, så långt det är möjligt, även tillämpas på sådan utbildning vid särskilda ungdomshem som avses i

text: 24 kap. 9 § skollagen (2010:800)

text: Vad gymnasiesärskolebevis ska innehålla

text: Gymnasiesärskolebevis efter nationella program i gymnasiesärskolan ska innehålla de uppgifter som anges i bilaga 1 och vara utformade på det sätt som framgår av bilaga 3 till dessa föreskrifter. Gymnasiesärskolebevis efter individuella program i gymnasiesärskolan ska innehålla de uppgifter som anges i bilaga 2 och vara utformade på det sätt som framgår av bilaga 4 till dessa föreskrifter.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Johan Hardstedt 1

text: Bilaga 1

text: Uppgifter i gymnasiesärskolebevis efter nationella program i gymnasiesärskolan

text: 1. Dokumenthuvud

text: Gymnasiesärskolebeviset ska innehålla ett dokumenthuvud. Dokumenthuvudet får innehålla huvudmannens eller skolenhetens logotyp på den plats som anges i bilaga 3.

text: Dokumenthuvudet på gymnasiesärskolebevisets första sida ska innehålla följande uppgifter: • Dokumentnamn: Gymnasiesärskolebevis. • Typ av program: Nationellt program. • Skolform: Gymnasiesärskolan. • Datum för utfärdande. • Namn på huvudman och namn på skolenhet. • Statistiska centralbyråns skolenhetskod. • Sidnummer (av antal sidor). • Antal bilagor. • Elevens efternamn, tilltalsnamn och personnummer (fältet för personnummer ska vara rastrerat). • Namn på nationellt program eller namn på riksrekryterande utbildning i gymnasiesärskolan med egna programmål. • Namn på den särskilda variant eller den gymnasiala lärlingsutbildning som eleven genomgått. • Skolverkets studievägskod för utbildningen. • Om eleven har slutfört ett fullständigt, reducerat eller utökat nationellt program samt programmets totala omfattning i poäng.

text: Övriga sidors dokumenthuvud ska innehålla följande uppgifter: • Dokumentnamn: Gymnasiesärskolebevis. • Typ av program: Nationellt program. • Skolform: Gymnasiesärskolan. • Datum för utfärdande. • Namn på huvudman och namn på skolenhet. • Statistiska centralbyråns skolenhetskod. • Sidnummer, exkl. bilagor. • Elevens efternamn, tilltalsnamn och personnummer (fältet för personnummer ska vara rastrerat).

text: 2. Kolumner

text: Gymnasiesärskolebeviset ska innehålla följande kolumner och uppgifter:

text: A. Kolumn för kursnamn, namn på ämnesområde och gymnasiesärskole-

text: arbete

text: I denna kolumn ska kurser redovisas i bokstavs- och eventuell nummerordning. I förekommande fall ska även kurser från gymnasieskolan och ämnesområden redovisas i bokstavs- och eventuell nummerordning. De kurser som eleven enligt

text: 4 kap. 23 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: slutfört utöver

text: det fullständiga programmet ska dock redovisas sist. Redovisningen får inte innehålla blankrader. Gymnasiesärskolearbetet ska redovisas efter kurserna. I kolumnen ska Gymnasiesärskolearbete skrivas.

text: B. Kolumn för kurskod, kod för ämnesområde och kod för gymnasiesärskole-

text: arbete

text: I denna kolumn anges Skolverkets kurskoder, koder för ämnesområde respektive kod för gymnasiesärskolearbete. Om kursnamnet eller namnet på ämnesområdet skrivs på fler än en rad ska kurskoden respektive koden för ämnesområdet anges på den sista raden. Om eleven har läst en specialområdeskurs ska Skolverkets kurskod med ett tillägg anges.

text: C. Kolumn för betyg

text: I denna kolumn ska betyg på respektive kurs och gymnasiesärskolearbetet anges. Hur betygen ska betecknas framgår av

text: 18 kap.

text: 24 §§

text: och

text: 15 kap.

text: 25 §§

text: skollagen (2010:800)

text: 15 kap. 27 §

text: eller

text: 18 kap. 26 §

text: skollagen

text: ska detta enligt

text: markeras med ett horisontellt streck. Om en elev i gymnasiesärskolan inte uppnått kraven för betyget E spärras betygskolumnen med följande markering: ***. På ämnesområden ska betyg inte sättas. Betygskolumnen spärras med följande markering: ***. Betygsbeteckningarna ska vänsterställas. Kolumnen ska vara rastrerad.

text: D. Kolumn för gymnasiesärskolepoäng, gymnasiepoäng och omfattningen av

text: ämnesområden

text: I denna kolumn ska antalet gymnasiesärskolepoäng för varje kurs och för gymnasiesärskolearbetet anges. I förekommande fall ska även antalet gymnasiepoäng för varje kurs från gymnasieskolan och antalet timmar i respektive ämnesområde anges.

text: E. Kolumn för markeringar

text: Om en elev har läst en kurs från gymnasieskolan ska detta markeras med GY. Om en elev har slutfört en kurs utöver det fullständiga programmet ska kursen markeras med U. Om en elev har läst ett ämnesområde ska detta markeras med ÄO.

text: F. Kolumn för övriga upplysningar

text: I denna kolumn ska titel eller annan benämning på gymnasiesärskolearbetet anges. Vid behov kan andra upplysningar som är relaterade till den angivna kursen eller ämnesområdet lämnas i denna kolumn.

text: 3. Noteringar

text: Följande uppgifter ska anges i noteringsfältet eller i bilaga till gymnasiesärskolebeviset: • Om eleven har genomgått en utbildning vid ett riksidrottsgymnasium eller en nationellt godkänd idrottsutbildning. • Om eleven har genomgått ett individuellt anpassat program. • En beskrivning av innehållet i en specialområdeskurs. • En beskrivning av gymnasiesärskolearbetets innehåll. Dessutom kan andra uppgifter anges i noteringsfältet.

text: 4. Övrig information om arbetsplatsförlagt lärande och gymnasiesärskolearbetet

text: Gymnasiesärskolebeviset ska innehålla följande information: • Omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet. • På vilken eller vilka arbetsplatser som eleven har genomfört arbetsplatsförlagt lärande och vilka arbetsuppgifter som eleven har utfört där.

text: Följande uppgifter ska anges i bilaga till gymnasiesärskolebeviset, om eleven begär det: • En bedömning av hur eleven har genomfört arbetsuppgifterna inom ramen för det arbetsplatsförlagda lärandet och gymnasiesärskolearbetet.

text: 5. Underskrift

text: 6. Förklaringar

text: Av gymnasiesärskolebeviset ska det framgå följande förklaringar: Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat i en kurs från gymnasieskolan betecknas med F. På gymnasiesärskolearbetet kan endast betyget E sättas. På ämnesområden ska betyg inte sättas. Vidare ska det framgå vad som avses med de markeringar och förkortningar som används i gymnasiesärskolebeviset.

text: – Betyg har inte kunnat sättas enligt

text: 15 kap. 27 §

text: eller

text: 18 kap. 26 §

text: skollagen (2010:800)

text: . *** Spärrmarkering. GY Kurs från gymnasieskolan. U Kursen har slutförts utöver det fullständiga programmet enligt

text: . ÄO Ämnesområde.

text: Bilaga 2

text: Uppgifter i gymnasiesärskolebevis efter individuella program i gymnasiesärskolan

text: 1. Dokumenthuvud

text: Gymnasiesärskolebeviset ska innehålla ett dokumenthuvud. Dokumenthuvudet får innehålla huvudmannens eller skolenhetens logotyp på den plats som anges i bilaga 4.

text: Dokumenthuvudet på gymnasiesärskolebevisets första sida ska innehålla följande uppgifter och utformas som följer: • Dokumentnamn: Gymnasiesärskolebevis. • Typ av program: Individuellt program. • Skolform: Gymnasiesärskolan. • Datum för utfärdande. • Namn på huvudman och namn på skolenhet. • Statistiska centralbyråns skolenhetskod. • Sidnummer (av antal sidor). • Antal bilagor. • Elevens efternamn, tilltalsnamn och personnummer (fältet för personnummer ska vara rastrerat). • Skolverkets studievägskod för utbildningen. • Programmets totala omfattning i timmar.

text: Övriga sidors dokumenthuvud ska innehålla följande uppgifter: • Dokumentnamn: Gymnasiesärskolebevis. • Typ av program: Individuellt program. • Skolform: Gymnasiesärskolan. • Datum för utfärdande. • Namn på huvudman och namn på skolenhet. • Statistiska centralbyråns skolenhetskod. • Sidnummer, exkl. bilagor. • Elevens efternamn, tilltalsnamn och personnummer (fältet för personnummer ska vara rastrerat).

text: 2. Kolumner

text: A. Kolumn för namn på ämnesområde, kursnamn och praktik

text: I denna kolumn ska ämnesområden redovisas i bokstavsordning. I förekommande fall ska även kurser från ett nationellt program i gymnasiesärskolan redovisas i bokstavs- och eventuell nummerordning. Redovisningen får inte innehålla blankrader. I förekommande fall redovisas genomförd praktik efter namn på ämnesområden och kurser från gymnasiesärskolan.

text: B. Kolumn för kod för ämnesområde och kurskod

text: I denna kolumn anges Skolverkets koder för ämnesområde och kurskoder. Om namnet på ämnesområdet eller kursnamnet skrivs på fler än en rad ska koden för ämnesområdet respektive kurskoden anges på den sista raden. Om eleven har läst en specialområdeskurs ska Skolverkets kurskod med ett tillägg anges.

text: C. Kolumn för betyg

text: I denna kolumn ska i förekommande fall betyg på respektive kurs anges. Hur betygen ska betecknas framgår av

text: 18 kap.

text: 24 §§

text: skollagen (2010:800)

text: 18 kap. 26 § skollagen

text: ska detta enligt

text: 8 kap. 27 a § andra stycket gymnasieförordningen (2010:2039)

text: D. Kolumn för gymnasiesärskolepoäng samt omfattningen av ämnesområden

text: och praktik

text: I denna kolumn ska antalet timmar i respektive ämnesområde anges. I förekommande fall ska även antalet gymnasiesärskolepoäng för varje kurs och antalet timmar genomförd praktik anges.

text: E. Kolumn för markeringar

text: Om en elev har läst en kurs från ett nationellt program i gymnasiesärskolan ska detta markeras med NAT.

text: F. Kolumn för övriga upplysningar

text: Vid behov kan upplysningar som är relaterade till det angivna ämnesområdet eller kursen lämnas i denna kolumn.

text: 3. Noteringar

text: Följande uppgifter ska anges i noteringsfältet eller i bilaga till gymnasiesärskolebeviset: • En beskrivning av innehållet i en specialområdeskurs. Dessutom kan andra uppgifter anges i noteringsfältet.

text: Gymnasiesärskolebeviset ska, i förekommande fall, innehålla följande övrig information: • Omfattningen av genomförd praktik i timmar. • På vilken eller vilka arbetsplatser som praktiken har genomförts och vilka arbetsuppgifter som eleven har utfört där.

text: Följande uppgifter ska anges i bilaga till gymnasiesärskolebeviset, om eleven begär det: • En bedömning av hur eleven har genomfört arbetsuppgifterna inom ramen för praktiken.

text: 5. Underskrift

text: Rektorn ska skriva under sista sidan i gymnasiesärskolebeviset samt signera varje annan sida i gymnasiesärskolebeviset och i förekommande fall bilaga till gymnasiesärskolebeviset. Underskriften på sista sidan i gymnasiesärskolebeviset ska ges ett namnförtydligande.

text: 6. Förklaringar

text: Av gymnasiesärskolebeviset ska det i förekommande fall framgå att betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. På ämnesområden ska betyg inte sättas. Vidare ska det framgå vad som avses med de markeringar och förkortningar som används i gymnasiesärskolebeviset.

text: – Betyg har inte kunnat sättas enligt

text: 18 kap. 26 § skollagen (2010:800)

text: . *** Spärrmarkering. NAT Kurs från nationellt program i gymnasiesärskolan.

text: GYMNASIESÄRSKOLEBEVIS

text: Plats för logotyp

text: Nationellt program Gymnasiesärskolan

text: Datum för utfärdande Sidnr (av antal sidor) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Antal bilagor

text: Huvudman och skolenhet Skolenhetskod . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

text: Efternamn, tilltalsnamn Personnummer

text: Program Särskild variant, lärlingsutbildning Studievägskod Fullständigt, reducerat eller utökat program Programmets omfattning

text: Kurs, ämnesområde, Kurskod, Betyg Gymnasiesär- Markeringar Övriga gymnasiesärskolearbete ämnes- skolepoäng, upplysningar områdeskod gymnasiepoäng, omfattningen av ämnesområde

text: Noteringar:

text: Övrig information om arbetsplatsförlagt lärande och gymnasiesärskolearbete:

text: Rektorns underskrift

text: Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat i en kurs från gymnasieskolan betecknas med F. Endast betyget E kan sättas på gymnasiesärskolearbetet. På ämnesområden ska betyg inte sättas. Vidare ska det framgå vad som avses med de markeringar och förkortningar som används i gymnasiesärskolebeviset.

text: GYMNASIESÄRSKOLEBEVIS

text: Plats för logotyp

text: Individuellt program Gymnasiesärskolan

text: Efternamn, tilltalsnamn Personnummer

text: Individuellt program Studievägskod

text: Programmets omfattning i timmar

text: Ämnesområde, kurs, Ämnesom- Betyg Omfattningen av Markeringar Övriga praktik rådeskod, ämnesområde, upplysningar kurskod gymnasiesärskolepoäng, praktik

text: Noteringar:

text: Övrig information om genomförd praktik:

text: Rektorns underskrift

text: På ämnesområden ska betyg inte sättas. Betyg för godkända resultat i kurser i gymnasiesärskolan betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Vidare ska det framgå vad som avses med de markeringar och förkortningar som används i gymnasiesärskolebeviset.


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolförfattningar publicerade i Svensk författningssamling

text: Statens skolverks författningssamling

type: rubrik

text: ISSN 1102-1950

type: stycke

text: Skolförfattningar publicerade i Ö 2

text: Svensk författningssamling Utkom från trycket

text: den 1 november 2013 I Svensk författningssamling (SFS) har utkommit följande skolförfattningar .

text: 69 Förordning om försöksverksamhet med ökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i grundskolan 70 Förordning om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare 120 Förordning om statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder för elever med vissa funktionsnedsättningar 142 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan 241 Förordning om ändring i

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: 248 Lag om ändring i

text: skollagen (2010:800)

text: 249 Förordning om ändring i

text: skolförordningen (2011:185)

text: 298 Lag om ändring i

text: skollagen (2010:800)

text: 299 Lag om ändring i lagen (

text: ) om införande av

text: skollagen (2010:800)

text: 359 Förordning om ändring i

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: 360 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om vuxenutbildning 361 Förordning om statsbidrag för utbildning för barn som vistas i landet utan tillstånd 400 Förordning om ändring i

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: 444 Förordning om statsbidrag för yrkesintroduktion i gymnasieskolan 483 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om statsbidrag för entreprenörskap i skolan 527 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om dansarutbildning 528 Lag om ändring i

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: Senaste redovisning

text: SKOLFS 2013:7

text: . 1

text: 529 Förordning om ändring i

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: Ö 2

text: 530 Lag om ändring i

text: skollagen (2010:800)

text: 531 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare 532 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare och utnämning till lektor 605 Förordning om ändring i

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: 608 Lag om ändring i

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: 693 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare 694 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare 700 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om vuxenutbildning 728 Förordning om ändring i

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: 729 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare 748 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om undervisning av barn och ungdomar som vistas vid särskilda ungdomshem 749 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan 750 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om vuxenutbildning 756 Förordning om dels fortsatt giltighet av förordningen (

text: ) om försöksverksamhet med distansundervisning i gymnasieskolan i Torsås kommun, dels ändring i samma förordning

text: Ansvarig utgivare: Jonas Nordström Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20

text: Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: 2 Elanders Sverige AB, 2013

type: foreskrift


text: Vissa bestämmelser om programmets omfattning framgår av bilaga 4 till

text: skollagen (2010:800)

text: och av bilaga 2 till

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

type: paragraf

text: Vilka kurser som ska ingå i programmet framgår av bilaga 1 till dessa föreskrifter.

text: Vilka kurser som får erbjudas som programfördjupning inom programmet framgår av bilaga 2 till dessa föreskrifter.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket och tillämpas på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2013.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jan Sydhoff

text: Bilaga 1

text: Samhälle, natur och språk (SN)

text: Kurser inom gymnasiegemensamma ämnen i anpassad gymnasieskola

text: Ämne Kurs Poäng

text: Engelska Engelska 1 100 Estetisk verksamhet Estetisk verksamhet 100 Historia Historia 1 50 Idrott och hälsa Idrott och hälsa 1 200 Matematik Matematik 1 100 Naturkunskap Naturkunskap 1 50 Religionskunskap Religionskunskap 1 50 Samhällskunskap Samhällskunskap 1 50 Svenska Svenska 1 200

text: eller

text: Svenska som andraspråk Svenska som andraspråk 1 200

text: Kurser inom programgemensamma ämnen

text: Ämne Kurs Poäng

text: Engelska Engelska 2 100 Geografi Geografi 1 100 Medieproduktion Medieproduktion 100 Naturkunskap Naturkunskap 2 100 Samhällskunskap Samhällskunskap 2 100 Svenska Svenska 2 100

text: eller

text: Svenska som andraspråk Svenska som andraspråk 2 100

text: Bilaga 2

text: Kurser som får erbjudas som programfördjupning inom programmet

text: Ämne Kurs Poäng

text: Administration Administration 1 100 Administration 2 100 Engelska Engelska 3 100 Entreprenörskap Entreprenörskap 100 Geografi Geografi 2 100 Hem- och konsumentkunskap Hem- och konsumentkunskap 1 100 Historia Historia 2 100 Historia 3 100 Idrott och hälsa Idrott och hälsa 2 100 Information och Information och kommunikation kommunikation 1 100 Information och kommunikation 2 100 Digital kompetens 100 Matematik Matematik 2 100 Matematik 3 100 Moderna språk Moderna språk 100 Naturkunskap Naturkunskap 3 100 Återvinning och kretslopp 1 100 Återvinning och kretslopp 2 100 Religionskunskap Religionskunskap 2 100 Religionskunskap 3 100 Samhällskunskap Samhällskunskap 3 100 Samhällskunskap – arbetslivets villkor 100 Trafikantkunskap 100 Service och bemötande Service och bemötande 1 100 Svenska Litteratur 100 Skrivande 100

title:
Skolverkets föreskrifter
om kurser för programmet för samhälle, natur och språk i anpassade gymnasieskolan

text: Vissa bestämmelser om programmets omfattning framgår av bilaga 5 till

text: skollagen (2010:800)

text: och av bilaga 2 till

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jan Sydhoff

text: Bilaga 1

text: Samhälle, natur och språk (SN)

text: Kurser inom gymnasiesärskolegemensamma ämnen

text: Ämne Kurs Poäng

text: eller

text: Kurser inom programgemensamma ämnen

text: Ämne Kurs Poäng

text: eller

text: Bilaga 2

text: Ämne Kurs Poäng


title: Skolverkets allmänna råd om utvecklingssamtalet och den skriftliga individuella utvecklingsplanen

text: 1. Utvecklingssamtalet

text: Rektorn bör • skapa förutsättningar för att tillsammans med lärarna utveckla arbetet med utvecklingssamtalet. Läraren bör • ge förutsättningar för ett trepartssamtal mellan eleven, vårdnadshavaren och läraren som präglas av respekt och förtroende mellan parterna, • ge möjlighet till ömsesidig information mellan eleven, vårdnadshavaren och läraren så att samtalet bildar utgångspunkten för hur skolan ska främja elevens fortsatta utveckling, samt • tydliggöra vilket ansvar skolan, eleven och vårdnadshavaren har för att eleven ska nå kunskapskraven och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen.

text: 2. Den skriftliga individuella utvecklingsplanen

text: Rektorn bör • skapa förutsättningar för att tillsammans med lärarna utveckla arbetet med den skriftliga individuella utvecklingsplanen, samt • tillsammans med lärarna utveckla ändamålsenliga former för dokumentation som kan användas i den skriftliga individuella utvecklingsplanen. 1

text: Läraren bör utforma den skriftliga individuella utvecklingsplanen så att den • stärker elevens och vårdnadshavarens delaktighet för att ge eleven ökade möjligheter att ta ansvar för sin utbildning, • utgår från lärarens sammanställda information om elevens kunskaper i förhållande till kunskapskraven, • ger tydlig information om eleven riskerar att inte nå upp till de kunskapskrav som minst ska ha uppnåtts, • utgår från elevens styrkor, förutsättningar och intressen och uttrycker positiva förväntningar på eleven med tilltro till elevens möjligheter att utvecklas, • tydliggör vilket ansvar skolan, eleven och vårdnadshavaren har för att eleven ska nå kunskapskraven och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen, samt • tar hänsyn till elevens integritet.

text: Dessa allmänna råd ersätter Skolverkets allmänna råd (

text: SKOLFS 2012:16

text: ) om utvecklingssamtalet och den skriftliga individuella utvecklingsplanen.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Anna Karin Munkby

text: 2 Elanders Sverige AB, 2013


text: Vissa bestämmelser om programmets omfattning framgår av bilaga 4 till

text: skollagen (2010:800)

text: och av bilaga 2 till

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: Vilka kurser som ska ingå i programmet framgår av bilaga 1 till dessa föreskrifter.

text: Vilka kurser som får erbjudas som programfördjupning inom programmet framgår av bilaga 2 till dessa föreskrifter. Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket och tillämpas på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2013. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Jan Sydhoff

text: Bilaga 1

text: Skog, mark och djur (SK)

text: Ämne Kurs Poäng

text: eller

text: Kurser inom programgemensamma ämnen

text: Ämne Kurs Poäng

text: Biologi – naturbruk Biologi – naturbruk 100 Naturbruk Naturbruk 200 Naturbruksteknik Naturbruksteknik 100

text: Bilaga 2

text: Ämne Kurs Poäng

text: Biologi – naturbruk Djurens biologi 100 Marken och växternas biologi 100 Entreprenörskap Entreprenörskap 100 Fastighetsskötsel Fastighetsskötsel – byggnadsunderhåll 100 Fordonsteknik Körning – basmaskiner 1 100 Körning – basmaskiner 2 100 Fordonsvård Fordonsvård – tunga fordon 100 Form och design Form och design – specialområde 100 Godshantering Godshantering – truck 100 Handel Handel 1 100 Hem- och konsumentkunskap Hem- och konsumentkunskap 1 100 Hästkunskap Hästkunskap 1 100 Hästkunskap 2 100 Hästkunskap 3 100 Ridning och körning 1 100 Ridning och körning 2 100 Idrott och hälsa Idrott och hälsa 2 100 Information och Information och kommunikation kommunikation 1 100 Digital kompetens 100 Lantbruksdjur Lantbruksdjur 1 100 Lantbruksdjur 2 100 Lantbruksdjur 3 100 Livsmedels- och näringskunskap Livsmedels- och näringskunskap 100 Motor- och röjmotorsåg Röjmotorsåg 100 Motorsåg 100 Naturbruksteknik Naturbruksteknik – specialområde 100 Samhällskunskap Trafikantkunskap 100 Service och bemötande Service och bemötande 1 100 Skogsbruk Skogsbruk 1 100 Skogsbruk 2 100 Skogsbruk 3 100 Skötsel av utemiljöer Skötsel av utemiljöer 1 100 Skötsel av utemiljöer 2 100 Skötsel av utemiljöer 2 100 Skötsel av utemiljöer 3 100 Sällskapsdjur Sällskapsdjur 1 100 Sällskapsdjur 2 100

text: Ämne Kurs Poäng

text: Sällskapsdjur – specialområde 100 Trädgårdsanläggning Trädgårdsanläggning 1 100 Trädgårdsanläggning 2 100 Trädgårdsanläggning 3 100 Trädgårdsodling Trädgårdsodling – grund 100 Odling i växthus 1 100 Odling i växthus 2 100 Odling på friland 1 100 Odling på friland 2 100 Växtkunskap Växtkunskap 1 100 Växtkunskap 2 100 Växtodling Växtodling - grund Växtodling 1 100 Växtodling 2 100

text: Ansvarig utgivare: Emma Östling Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20 Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: Elanders Sverige AB, Vällingby 2013

title: Skolverkets föreskrifter om kurser för programmet för skog, mark och djur i anpassade gymnasieskolan

text: skollagen (2010:800)

text: och av bilaga 2 till

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jan Sydhoff

text: Bilaga 1

text: Skog, mark och djur (SK)

text: Ämne Kurs Poäng

text: eller

text: Kurser inom programgemensamma ämnen

text: Ämne Kurs Poäng

text: Bilaga 2

text: Ämne Kurs Poäng

text: Biologi – naturbruk Djurens biologi 100 Marken och växternas biologi 100 Entreprenörskap Entreprenörskap 100 Fastighetsskötsel Fastighetsskötsel – byggnadsunderhåll 100 Fordonsteknik Körning – basmaskiner 1 100 Körning – basmaskiner 2 100 Fordonsvård Fordonsvård – tunga fordon 100 Form och design Form och design – specialområde 100 Godshantering Godshantering – truck 100 Handel Handel 1 100 Hem- och konsumentkunskap Hem- och konsumentkunskap 1 100 Hästkunskap Hästkunskap 1 100 Hästkunskap 2 100 Hästkunskap 3 100 Ridning och körning 1 100 Ridning och körning 2 100 Idrott och hälsa Idrott och hälsa 2 100 Information och Information och kommunikation kommunikation 1 100 Digital kompetens 100 Lantbruksdjur Lantbruksdjur 1 100 Lantbruksdjur 2 100 Lantbruksdjur 3 100 Livsmedels- och näringskunskap Livsmedels- och näringskunskap 100 Motor- och röjmotorsåg Röjmotorsåg 100 Motorsåg 100 Naturbruksteknik Naturbruksteknik – specialområde 100 Odling Odling – grund 100 Odling i växthus 1 100 Odling i växthus 2 100 Odling på friland 1 100 Odling på friland 2 100 Växtodling 1 100 3

text: Ämne Kurs Poäng

text: Växtodling 2 100 Samhällskunskap Trafikantkunskap 100 Service och bemötande Service och bemötande 1 100 Skogsbruk Skogsbruk 1 100 Skogsbruk 2 100 Skogsbruk 3 100 Skötsel av utemiljöer Skötsel av utemiljöer 1 100 Skötsel av utemiljöer 2 100 Skötsel av utemiljöer 3 100 Sällskapsdjur Sällskapsdjur 1 100 Sällskapsdjur 2 100 Sällskapsdjur – specialområde 100 Trädgårdsanläggning Trädgårdsanläggning 1 100 Trädgårdsanläggning 2 100 Trädgårdsanläggning 3 100 Växtkunskap Växtkunskap 1 100 Växtkunskap 2 100

text: Elanders Sverige AB, Vällingby 2013


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesprov i årskurs 3, 6 och 9 i grundskolan läsåret 2014/2015

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 4 § offentlighetsoch

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella ämnesprov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: ) om hantering och genomförande av nationella prov.

text: Skolhuvudmannen ska senast den 18 juni 2015 skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter samt rapportera resultat för samtliga elever. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas.

text: Ämnesprov i årskurs 3

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 3 i grundskolan består av delprov. Samtliga delprov ska genomföras under perioden den 9 mars till och med den 15 maj 2015.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven för årskurs 3 i grundskolan, dock längst till och med den 30 juni 2018.

text: Ämnesprov i årskurs 6

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 6 i grundskolan består av delprov. Dessa kan vara tidsbundna eller icke tidsbundna.

text: För genomförandet av ämnesprovens tidsbundna delprov läsåret 2014/ 2015 gäller följande datum.

text: Ämne Vecka Datum

text: Svenska/ 6 måndag 2 februari 2015 svenska som andraspråk 6 onsdag 4 februari 2015

text: Matematik 13 tisdag 24 mars 2015 13 torsdag 26 mars 2015

text: Engelska 16 onsdag 15 april 2015 16 fredag 17 april 2015

text: Geografi/historia/religions- 18 tisdag 28 april 2015 kunskap/samhällskunskap 18 onsdag 29 april 2015

text: Biologi/fysik/kemi 19 tisdag 5 maj 2015 19 torsdag 7 maj 2015

text: Varje skolenhet genomför ämnesprov i ett av ämnena biologi, fysik eller kemi samt i ett av ämnena geografi, historia, religionskunskap eller samhällskunskap. Skolverket beslutar om vilka ämnesprov en skolenhet ska tilldelas.

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta om senare datum för provens genomförande än vad som anges i 7 §. En senareläggning av provens genomförande ska gälla hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för senareläggning.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven för årskurs 6 i grundskolan, dock längst till och med den 30 juni 2018.

text: Ämnesprov i årskurs 9

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 9 i grundskolan består av delprov. Dessa kan vara tidsbundna eller icke tidsbundna.

text: Ämne Vecka Datum

text: Svenska/ 12 tisdag 17 mars 2015 svenska som andraspråk 12 torsdag 19 mars 2015

text: Biologi/fysik/kemi 16 torsdag 16 april 2015

text: Engelska 17 onsdag 22 april 2015 17 fredag 24 april 2015

text: Matematik 19 onsdag 6 maj 2015 19 fredag 8 maj 2015

text: Geografi/historia/religions- 20 måndag 11 maj 2015 2 kunskap/samhällskunskap 20 tisdag 12 maj 2015

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta om senare datum för provens genomförande än vad som anges i 12 §. En senareläggning av provens genomförande ska gälla hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för senareläggning.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven för årskurs 9 i grundskolan, dock längst till och med den 30 juni 2021.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2014 och gäller till och med den 30 juni 2021.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jessica Ovin


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesprov i årskurs 4, 7 och 10 i specialskolan läsåret 2014/2015

text: Specialskolan ska i årskurs 4, 7 och 10 använda tillämpliga delar av de ämnesprov som används i årskurs 3, 6 och 9 i grundskolan.

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 4 § offentlighetsoch

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella ämnesprov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: ) om hantering och genomförande av nationella prov.

text: Skolhuvudmannen ska senast den 18 juni 2015 skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter samt rapportera resultat för samtliga elever. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas.

text: Ämnesprov i årskurs 4

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 4 i specialskolan består av delprov. Samtliga delprov ska genomföras under perioden den 9 mars till och med den 15 maj 2015.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven för årskurs 4 i specialskolan, dock längst till och med den 30 juni 2018.

text: Ämnesprov i årskurs 7

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 7 i specialskolan består av delprov. Dessa kan vara tidsbundna eller icke tidsbundna.

text: För genomförandet av ämnesprovens tidsbundna delprov läsåret 2014/ 2015 gäller följande datum.

text: Ämne Vecka Datum

text: Svenska/ 6 måndag 2 februari 2015 svenska som andraspråk 6 onsdag 4 februari 2015

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta om senare datum för provens genomförande än vad som anges i 8 §. En senareläggning av provens genomförande ska gälla hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för senareläggning.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven för årskurs 7 i specialskolan, dock längst till och med den 30 juni 2018.

text: Ämnesprov i årskurs 10

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 10 består av delprov. Dessa kan vara tidsbundna eller icke tidsbundna.

text: Ämne Vecka Datum

text: Ämne Vecka Datum

text: Geografi/historia/religions- 20 måndag 11 maj 2015 kunskap/samhällskunskap 20 tisdag 12 maj 2015

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta om senare datum för provens genomförande än vad som anges i 13 §. En senareläggning av provens genomförande ska gälla hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för senareläggning.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven för årskurs 10 i specialskolan, dock längst till och med den 30 juni 2021.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jessica Ovin


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesprov i årskurs 3 och 6 i sameskolan läsåret 2014/2015

text: sekretesslagen (2009:400)

text: SKOLFS 2013:19

text: Ämnesprov i årskurs 3

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 3 i sameskolan består av delprov. Samtliga delprov ska genomföras under perioden den 9 mars till och med den 15 maj 2015.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven för årskurs 3 i sameskolan, dock längst till och med den 30 juni 2018.

text: Ämnesprov i årskurs 6

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 6 i sameskolan består av delprov. Dessa kan vara tidsbundna eller icke tidsbundna.

text: Ämne Vecka Datum

text: Matematik 13 tisdag 24 mars 2015 13 torsdag 26 mars 2015

text: Engelska 16 onsdag 15 april 2015 16 fredag 17 april 2015

text: Geografi/historia/religions- 18 tisdag 28 april 2015 kunskap/samhällskunskap 18 onsdag 29 april 2015

text: Biologi/fysik/kemi 19 tisdag 5 maj 2015 19 torsdag 7 maj 2015

text: Varje skolenhet genomför ämnesprov i ett av ämnena biologi, fysik eller kemi samt i ett av ämnena geografi, historia, religionskunskap eller samhällskunskap. Skolverket beslutar om vilka ämnesprov en skolenhet ska tilldelas.

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta om senare datum för provens genomförande än vad som anges i 7 §. En senareläggning av provens genomförande ska gälla hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för senareläggning.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven för årskurs 6 i sameskolan, dock längst till och med den 30 juni 2018.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2014 och gäller till och med den 30 juni 2018.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jessica Ovin


title: Skolverkets föreskrifter om nationella kursprov i gymnasieskolan läsåret 2014/2015

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 4 § offentlighetsoch

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella kursprov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: ) om hantering och genomförande av nationella prov.

text: Ett nationellt kursprov består av delprov. Dessa kan vara tidsbundna eller inte tidsbundna.

text: För genomförandet av de nationella kursprovens tidsbundna delar läsåret 2014/2015 gäller följande datum.

text: Kurs Delprov Vecka Datum

text: Engelska 5 C 47 fredag 21 november 2014 Engelska 5 B 49 onsdag 3 december 2014 Engelska 5 C 18 onsdag 29 april 2015 Engelska 5 B 19 tisdag 5 maj 2015

text: Engelska 6 C 48 onsdag 26 november 2014 Engelska 6 B 49 tisdag 2 december 2014 Engelska 6 C 19 torsdag 7 maj 2015 Engelska 6 B 20 onsdag 13 maj 2015

text: Matematik B, C, D 50 tisdag 9 december 2014 1a, 1b, 1c Matematik B, C, D 21 onsdag 20 maj 2015 1a, 1b, 1c

text: Kurs Delprov Vecka Datum

text: Matematik B, C, D 50 onsdag 10 december 2014 * * 2a , 2b, 2c Matematik B, C, D 21 tisdag 19 maj 2015 * * 2a , 2b, 2c

text: Matematik B, C, D 50 fredag 12 december 2014 3b, 3c Matematik B, C, D 21 torsdag 21 maj 2015 3b, 3c

text: Matematik 4 B, C, D 50 torsdag 11 december 2014 Matematik 4 B, C, D 21 fredag 22 maj 2015

text: Svenska 1/ B 48 tisdag 25 november 2014 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ C 48 torsdag 27 november 2014 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ B 17 tisdag 21 april 2015 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ C 17 torsdag 23 april 2015 svenska som andraspråk 1

text: Svenska 3/ A 47 torsdag 20 november 2014 svenska som andraspråk 3 Svenska 3/ A 16 tisdag 14 april 2015 svenska som andraspråk 3

text: * frivilligt kursprov

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta om senare datum för provens genomförande än vad som anges i 4 §. En senareläggning av provens genomförande ska gälla hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för senareläggning.

text: Skolhuvudmannen ska skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter samt rapportera resultat för samtliga elever. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas. Uppgifter som avser höstterminen ska lämnas senast den 16 januari 2015 och uppgifter som avser vårterminen senast den 18 juni 2015.

text: Skolverket återanvänder kursproven för gymnasieskolan till och med den 30 juni 2021, om inte annat framgår av respektive prov eller delprov.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2014 och gäller till och med den 30 juni 2021. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Jessica Ovin


title: Skolverkets föreskrifter om nationella kursprov i kommunal vuxenutbildning andra kalenderhalvåret 2014 och första kalenderhalvåret 2015

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 4 § offentlighetsoch

text: sekretesslagen (2009:400)

text: SKOLFS 2013:19

text: Ett nationellt kursprov består av delprov. Dessa kan vara tidsbundna eller icke tidsbundna.

text: För de nationella kursprovens tidsbundna delar andra kalenderhalvåret 2014 och första kalenderhalvåret 2015 gäller följande som första datum för genomförande.

text: Kurs Delprov Vecka Första datum för genomförande

text: Engelska 5 C 36 torsdag 4 september 2014 Engelska 5 B 38 tisdag 16 september 2014 Engelska 5 C 47 fredag 21 november 2014 Engelska 5 B 49 onsdag 3 december 2014 Engelska 5 C 18 onsdag 29 april 2015 Engelska 5 B 19 tisdag 5 maj 2015

text: Engelska 6 C 37 torsdag 11 september 2014 Engelska 6 B 38 onsdag 17 september 2014 Engelska 6 C 48 onsdag 26 november 2014 Engelska 6 B 49 tisdag 2 december 2014 Engelska 6 C 19 torsdag 7 maj 2015 Engelska 6 B 20 onsdag 13 maj 2015

text: Matematik 1b 39 torsdag 25 september 2014

text: Svenska 1/ B 37 onsdag 10 september 2014 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ C 37 fredag 12 september 2014 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ B 48 tisdag 25 november 2014 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ C 48 torsdag 27 november 2014 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ B 17 tisdag 21 april 2015 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ C 17 torsdag 23 april 2015 svenska som andraspråk 1

text: Svenska 3/ A 36 fredag 5 september 2014 svenska som andraspråk 3 Svenska 3/ A 47 torsdag 20 november 2014 svenska som andraspråk 3

text: Svenska 3/ A 16 tisdag 14 april 2015 svenska som andraspråk 3

text: * frivilligt kursprov

text: Skolhuvudmannen ska skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter samt rapportera resultat för samtliga elever. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas. Uppgifter som avser det andra kalenderhalvåret 2014 ska lämnas senast den 16 januari 2015. Uppgifter som avser det första kalenderhalvåret 2015 ska lämnas senast den 18 juni 2015.

text: Skolverket återanvänder kursproven till och med den 30 juni 2021, om inte annat framgår av respektive prov eller delprov.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2014 och gäller till och med den 30 juni 2021.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jessica Ovin


title: Skolverkets föreskrifter om nationella slutprov i utbildning i svenska för invandrare andra kalenderhalvåret 2014 och första kalenderhalvåret 2015

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella slutprov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: ) om hantering och genomförande av nationella prov.

text: Nationella slutprov i utbildning i svenska för invandrare består av delprov.

text: Följande gäller som första datum för genomförande av nationella slutprov andra kalenderhalvåret 2014 samt första kalenderhalvåret 2015.

text: Kurs Slutprov Första datum för genomförande

text: Sfi B B, nr 5 2014 1 september 2014 Sfi D D, nr 6 2014 27 oktober 2014 Sfi C C, nr 6 2014 8 december 2014 Sfi B B, nr 6 2015 9 mars 2015 Sfi D D, nr 7 2015 1 juni 2015 Sfi C C, nr 7 2015 15 juni 2015

text: Skolhuvudmannen ska skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter samt rapportera resultat för samtliga elever. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas.

text: Skolverket återanvänder de nationella slutproven, dock längst till och med den 30 juni 2021.


title: Skolverkets allmänna råd om förskolan

text: 1. Styrning och ledning

text: Huvudmannen och förskolechefen bör • inför beslut som påverkar barnen i den befintliga barngruppen genomföra barnkonsekvensanalyser, • utforma kompetensutvecklingsinsatser för personalen utifrån en kontinuerlig kartläggning och analys av verksamhetens behov i förhållande till förskolans uppdrag, • i de fall det anställs annan personal utöver förskollärare, anställa personal med utbildning eller erfarenhet riktad mot den verksamhet som avses, • se till att förskolans lokaler och utemiljöer är utvecklande, hälsosamma och säkra samt att det finns fungerande rutiner för att säkerställa en hälsosam och säker miljö för alla barn, samt • se till att det i förskolan serveras varierade och näringsriktiga måltider jämnt fördelade över dagen. Huvudmannen bör • ha en fungerande modell för resursfördelning som tar hänsyn till de lokala förutsättningarna och behoven i de olika förskoleenheterna, såsom – upptagningsområdenas socioekonomiska karaktär, – barnens ålder, – personalens kompetens, – lokalernas och utemiljöns utformning, – barn med annat modersmål än svenska,

text: – barn i behov av särskilt stöd i sin utveckling, – barngruppens sammansättning och storlek, • ha en planering för kompetensförsörjning i syfte att tillgodose behovet av förskollärare, • i dialog med förskolechefen anpassa personaltäthet samt storlek och sammansättning av barngrupperna till förutsättningarna som finns på varje förskoleenhet, samt • se till att förskolechefen ges förutsättningar för att ha inblick i och kunskap om det dagliga arbetet på förskoleenheten för att kunna bedriva ett aktivt och nära ledarskap. Förskolechefen bör • vid delegation av enskilda ledningsuppgifter göra det tydligt vad som delegeras och till vem samt vilka befogenheter som följer av uppgiften.

text: 2. Barngruppens och miljöns betydelse i det pedagogiska arbetet

text: Förskolechefen och arbetslaget bör återkommande • föra en dialog om planeringen av och förutsättningarna för arbetet i barngruppen utifrån att barngruppen i sig är en aktiv del i varje barns utveckling och lärande, samt • föra en dialog om planeringen av och förutsättningarna för arbetet i förskolans miljö utifrån att miljön i sig är en aktiv del i varje barns utveckling och lärande. Arbetslaget bör • fortlöpande analysera, reflektera och kritisk granska sina egna värderingar, föreställningar och förhållningssätt när det gäller normer och värden och hur dessa tar sig uttryck i verksamheten, samt • på olika sätt uppmuntra och skapa möjligheter för barn med annat modersmål än svenska att använda både svenska och sitt eller sina modersmål i förskolans dagliga aktiviteter.

text: 3. Särskilt stöd

text: Förskolechefen och arbetslaget bör tillsammans • bedöma hur verksamheten ska utformas så att barn i behov av särskilt stöd i sin utveckling ges det stöd som deras speciella behov kräver, samt • kontinuerligt följa upp och utvärdera om stödinsatserna är ändamålsenliga.

text: 4. Samarbete med hemmet

text: Förskolechefen och förskollärare bör • ta hänsyn till föräldrars olika möjligheter att delta i och påverka verksamheten genom att se till att det finns olika former för information och inflytande.

text: Förskollärare bör • se till att utvecklingssamtalet bygger på en bred och nyanserad bild av barnets utveckling och lärande där barnet inte jämförs med någon annan än sig själv och inte heller utifrån fastställda normer.

text: Dessa allmänna råd ersätter Skolverkets allmänna råd (

text: SKOLFS 2005:10

text: ) för kvalitet i förskolan.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Carina Hall


title: Skolverkets allmänna råd om arbete med studie- och yrkesvägledning

text: 1. Att styra och leda arbetet med studie- och yrkesvägledning

text: Huvudmannen bör • konkretisera vad de nationella målen för studie- och yrkesvägledning innebär för den egna verksamheten, samt • vid beslut om organisation och resursfördelning säkerställa att elevernas behov av studie- och yrkesvägledning kan tillgodoses.

text: Rektorn bör • se till att det finns rutiner och metoder för att planera, utvärdera och utveckla studie- och yrkesvägledningen så att den tillgodoser elevernas behov av vägledning,

text: • tydliggöra hur ansvaret för studie- och yrkesvägledning är fördelat mellan studie- och yrkesvägledare, lärare och övrig personal samt formerna för samarbetet mellan dem, • se till att studie- och yrkesvägledning sker kontinuerligt och integrerat i utbildningen under studietiden, så att eleven ges förutsättningar att göra väl underbyggda studie- och yrkesval, samt • se till att eleverna, utifrån sina behov, erbjuds vägledningssamtal.

text: 2. Personal och kompetens

text: Huvudmannen bör • inför resursfördelningen ta reda på vilken kompetens som finns och vilken kompetens som behövs för att tillgodose elevernas behov av studie- och yrkesvägledning.

text: Huvudmannen och rektorn bör • se till att studie- och yrkesvägledaren har den kompetens som behövs för att kunna stödja övrig personals arbete med studie- och yrkesvägledning.

text: Rektorn bör • med utgångspunkt i en kartläggning av elevernas behov av studie- och yrkesvägledning se till att verksamheten kan tillhandahålla den kompetens som krävs för att tillgodose elevernas behov av studie- och yrkesvägledning, • med utgångspunkt i elevernas behov av vägledning, fortlöpande kartlägga och analysera kompetensutvecklingsbehovet för personal som arbetar med studie- och yrkesvägledning, samt • se till att personalen på skolan har kunskaper om och förståelse för hur kön samt social och kulturell bakgrund påverkar elevernas studie- och yrkesval samt att de har kunskaper om hur elevernas föreställningar om utbildningar och yrken kan utmanas.

text: 3. Undervisning och samverkan – skola, utbildning och arbetsliv

text: Rektorn bör • organisera studie- och yrkesvägledningen så att eleverna får möjlighet att ställas inför olika uppgifter i arbetslivet och möta företrädare för arbetslivet och utbildningsväsendet i syfte att ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper och erfarenheter inför kommande studie- och yrkesval, • ha ett övergripande ansvar för att elevernas arbetslivskontakter bidrar till att deras studie- och yrkesval inte begränsas av kön eller av social eller kulturell bakgrund, samt • planera för att varje elev i gymnasiesärskolan får det stöd han eller hon behöver i övergången till arbetslivet.

text: Lärare bör i undervisningen • ge eleverna möjlighet att utveckla en förståelse för hur kunskaper i ämnet kan ha betydelse i arbetslivet och på så sätt utgöra ett underlag för deras framtida studie- och yrkesval,

text: • utmana, problematisera och visa på alternativ till traditionella föreställningar om kön, kulturell och social bakgrund som annars kan begränsa elevernas framtida studie- och yrkesval, samt • ge eleverna möjlighet att utveckla allsidiga kunskaper om hur arbetslivet fungerar. Lärare och studie- och yrkesvägledare bör • ge eleven möjlighet att utveckla sin förmåga att genomföra sina val av studier och yrken. Studie- och yrkesvägledaren bör • bidra med sådana specialistkunskaper som kan ha betydelse för elevernas studie- och yrkesval.

text: 4. Information inför val av studier och yrken

text: Kommunen bör • säkerställa att kommunens medborgare informeras om sina möjligheter till utbildning. Rektorn bör • se till att det finns strategier för att alla elever utifrån sina behov ska få allsidig information om studier och yrken. Studie- och yrkesvägledaren och läraren bör • ge eleverna möjlighet att utveckla sin förmåga att kritiskt granska information om studier och yrken samt skapa medvetenhet om vilket ansvar de själva har för sina studie- och yrkesval, samt • se till att eleverna får saklig och aktuell information om arbetslivets kvalifikationskrav och om hur arbetsmarknaden ser ut inom olika yrkesområden. Studie- och yrkesvägledaren bör • se till att informationen om utbildningsvägar och yrken är aktuell, opartisk, tillförlitlig och tillgänglig för eleverna när de behöver den, • se till att varje elev i grundskolan, grundsärskolan, specialskolan och sameskolan får information om de kurser och utbildningar som finns inom gymnasieskolan respektive gymnasiesärskolan och om vilka val som kan ha betydelse för vidare studier, • se till att eleverna i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan får information om valmöjligheter i form av inriktningar, kurser och yrkesutgångar samt om vilka konsekvenser ett byte av studieinriktning och kurser medför, • se till att eleverna i gymnasieskolan får information om vidare studier och om vilka val som kan ha betydelse för dessa, samt • se till att eleverna inom och sökande till vuxenutbildningen får tillgång till information om de kurser och utbildningar som de kan behöva för att nå sina studiemål.

text: 5. Vägledningssamtalet

text: Rektorn bör • organisera studie- och yrkesvägledningen så att eleverna erbjuds vägledningssamtal som utgår från varje elevs behov och stödjer dennes studieoch yrkesvalsprocess. Studie- och yrkesvägledaren bör se till att vägledningssamtalen planeras och genomförs så att de • vidgar elevens perspektiv om såväl de egna förutsättningarna som olika utbildningar och yrken, • utmanar elevens föreställningar om yrken och utbildningar utifrån kön samt utifrån social och kulturell bakgrund, • ger eleven förutsättningar att utveckla sin förmåga att väga samman olika faktorer som har betydelse för studie- och yrkesvalet, samt • ger den individuella studieplanen en central roll i gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och inom vuxenutbildningen.

text: SKOLFS 2009:20

text: ) om studie- och yrkesorientering.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jan Lindblom

text: Ansvarig utgivare: Jonas Nordström Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20

text: Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: 4 Elanders Sverige AB, 2013


title: Förordning om skolindex för år 2014

text: Senaste förordning i ämnet

text: SKOLFS 2012:111

text: . 1


title: Förordning om belopp för bidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar för bidragsåret 2014

text: Bidrag som avses i 24 § första stycket 1

text: Antal elever i skolan Belopp

text: högst 10 77 420 kronor 11–53 76 630 kronor för skolor med 11 elever. Därefter reduceras beloppet med 830 kronor för varje elev som tillkommer. lägst 54 39 690 kronor

text: Bidrag som avses i 24 § första stycket 2

text: Belopp

text: Elever i år 1–3 40 750 kronor

text: Bidrag som avses i 32 §

text: Antal elever i skolan Belopp

text: högst 5 14 360 kronor 6–19 13 810 kronor för skolor med 6 elever. Därefter reduceras beloppet med 590 kronor för varje elev som tillkommer. lägst 20 5 580 kronor

text: Bidrag som avses i 24 § första stycket 3 och 33 §

text: Belopp

text: 3 090 kronor

text: 1. Denna förordning ska kungöras i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS). 2. Förordningen träder i kraft den 1 januari 2014. 3. Genom förordningen upphävs förordningen (

text: SKOLFS 2012:112

text: ) om belopp för bidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar för bidragsåret 2013. Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande i fråga om statsbidrag för bidragsåret 2013.

text: På regeringens vägnar

text: JAN BJÖRKLUND Victoria Nüth (Utbildningsdepartementet)


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet moderna språk finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Moderna språk

text: Ämnet moderna språk innefattar en stor mängd olika språk. I ämnet ingår kommunikation på det valda språket samt kunskaper om de områden i världen där språket används.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet moderna språk ska syfta till att eleverna utvecklar språk- och omvärldskunskaper så att de kan, vill och vågar använda språket i olika situationer. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla en kommunikativ förmåga. Denna förmåga innefattar både reception, vilket innebär att förstå talat och skrivet språk, samt produktion och interaktion, vilket innebär att formulera sig och samspela med andra i tal och skrift. Dessutom ska eleverna ges förutsättningar att utveckla förmåga att använda olika strategier för att stödja kommunikationen och för att lösa problem när språkkunskaperna inte räcker till. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om livsvillkor, samhällsfrågor och kulturella företeelser i olika delar av världen där språket används. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet på språk och kulturer och bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur man lär sig språk i och utanför undervisningen. Undervisningen ska så långt som möjligt bedrivas på målspråket. I undervisningen ska eleverna i första hand få möta talat språk av olika slag samt få sätta innehållet i relation till egna erfarenheter och kunskaper. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att samspela med andra och med stöd av digitala verktyg. Undervisningen ska dra nytta av omvärlden som en resurs för kontakter, information och lärande.

text: Undervisningen i ämnet moderna språk ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Förståelse av målspråket samt förmåga att tolka innehållet. 2. Förmåga att formulera sig och kommunicera på målspråket. 3. Förmåga att använda språkliga strategier i olika sammanhang. 4. Förmåga att reflektera över livsvillkor, samhällsfrågor och kulturella företeelser i olika sammanhang och delar av världen där språket används.

text: Kurser i ämnet

text: Moderna språk, 100 poäng.

text: Moderna språk, 100 poäng

text: Kurskod: MONXXX5

text: Kursen moderna språk omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll:

text: Kommunikationens innehåll

text: – Ämnesområden som är välbekanta för eleverna, till exempel vardagliga situationer, intressen och personer. Ämnesområden med anknytning till elevernas utbildning. – Vardagsliv och levnadssätt i olika sammanhang och områden i världen där språket används. Språkets utbredning i världen.

text: Reception

text: – Tydligt talat språk och enkla texter som är instruerande, beskrivande och kontaktskapande. Texter med bildstöd. Språk och texter via film och andra medier. – Sammanhängande tydligt talat språk och samtal av olika slag, till exempel dialoger och enkla samtal. – Berättelser och annan fiktion i talad och dramatiserad form samt i skrift. Sånger. – Information och meddelanden, till exempel på skyltar och i reklam. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och dra slutsatser om innehållet, till exempel med hjälp av förförståelse. – Språkliga företeelser i det språk som eleverna möter, till exempel uttal, intonation och fasta språkliga uttryck. – Hur ord, fasta språkliga uttryck och vardagsfraser, till exempel artighetsfraser och tilltalsord, används i talat språk.

text: Produktion och interaktion

text: – Presentationer, instruktioner, meddelanden och beskrivningar i tal. – Samtal och skrivande för kontakt och kommunikation. – Strategier för att lösa språkliga problem i samtal, till exempel omformuleringar, gester och frågor. – Språkliga företeelser för att stödja och berika kommunikationen, till exempel uttal, artighetsfraser och andra fasta språkliga uttryck. – Strategier för att delta i och bidra till samtal, till exempel frågor, bekräftande fraser och uttryck.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven förstår några vanliga ord och mycket enkla fraser i tydligt talat, enkelt språk i långsamt tempo samt i korta, mycket enkla texter om vardagliga och välbekanta ämnen. Eleven visar sin förståelse genom att medverka i att redogöra för innehållet. Eleven medverkar i att använda strategier för lyssnande och läsning. I muntliga framställningar medverkar eleven i att formulera sig enkelt och i någon mån begripligt med enstaka ord och fraser. I muntlig interaktion uttrycker sig eleven enkelt och i någon mån begripligt med ord och fraser. Dessutom medverkar eleven i att använda strategier som löser problem i och förbättrar interaktionen.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven förstår vanliga ord och enkla fraser i tydligt talat, enkelt språk i långsamt tempo samt i korta, mycket enkla texter om vardagliga och välbekanta ämnen. Eleven visar sin förståelse genom att i mycket enkel form redogöra för innehållet. Eleven använder någon strategi för lyssnande och läsning. I muntliga framställningar formulerar sig eleven enkelt och begripligt med ord och fraser. I muntlig interaktion uttrycker sig eleven enkelt och begripligt med ord och fraser. Dessutom använder eleven någon strategi som löser problem i och förbättrar interaktionen. Eleven kommenterar på ett enkelt sätt några företeelser i olika sammanhang och områden där språket används, och gör då också enkla jämförelser med egna erfarenheter och kunskaper.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven förstår det huvudsakliga innehållet och uppfattar väsentliga detaljer i tydligt talat, enkelt språk i långsamt tempo samt i korta, mycket enkla texter om vardagliga och välbekanta ämnen. Eleven visar sin förståelse genom att i enkel form redogöra för innehållet. Eleven använder några strategier för lyssnande och läsning. I muntliga framställningar formulerar sig eleven enkelt, relativt tydligt och till viss del sammanhängande. I muntlig interaktion uttrycker sig eleven enkelt och relativt tydligt med ord, fraser och meningar. Dessutom använder eleven några strategier som löser problem i och förbättrar interaktionen. Eleven kommenterar på ett utvecklat sätt några företeelser i olika sammanhang och områden där språket används, och gör då också enkla jämförelser med egna erfarenheter och kunskaper.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet moderna språk i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiesärskolepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Moderna språk

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: Moderna språk, 100 poäng.

text: Kurskod: MONXXX5

text: Centralt innehåll

text: Kommunikationens innehåll

text: • Ämnesområden som är välbekanta för eleverna, till exempel vardagliga situationer, intressen och personer. Ämnesområden med anknytning till elevernas utbildning. • Vardagsliv och levnadssätt i olika sammanhang och områden i världen där språket används. Språkets utbredning i världen.

text: Reception

text: • Tydligt talat språk och enkla texter som är instruerande, beskrivande och kontaktskapande. Texter med bildstöd. Språk och texter via film och andra medier. • Sammanhängande tydligt talat språk och samtal av olika slag, till exempel dialoger och enkla samtal. • Berättelser och annan fiktion i talad och dramatiserad form samt i skrift. Sånger. • Information och meddelanden, till exempel på skyltar och i reklam. • Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och dra slutsatser om innehållet, till exempel med hjälp av förförståelse. • Språkliga företeelser i det språk som eleverna möter, till exempel uttal, intonation och fasta språkliga uttryck. • Hur ord, fasta språkliga uttryck och vardagsfraser, till exempel artighetsfraser och tilltalsord, används i talat språk.

text: Produktion och interaktion

text: • Presentationer, instruktioner, meddelanden och beskrivningar i tal. • Samtal och skrivande för kontakt och kommunikation. • Strategier för att lösa språkliga problem i samtal, till exempel omformuleringar, gester och frågor. • Språkliga företeelser för att stödja och berika kommunikationen, till exempel uttal, artighetsfraser och andra fasta språkliga uttryck. • Strategier för att delta i och bidra till samtal, till exempel frågor, bekräftande fraser och uttryck.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: medverka i att redogöra för innehållet. Eleven medverkar i att använda strategier för lyssnande och läsning. I muntliga framställningar medverkar eleven i att formulera sig enkelt och i någon mån begripligt med enstaka ord och fraser. I muntlig interaktion uttrycker sig eleven enkelt och i någon mån begripligt med ord och fraser. Dessutom medverkar eleven i att använda strategier som löser problem i och förbättrar interaktionen. Eleven medverkar i att beskriva företeelser i olika sammanhang och områden där språket används, och gör då också enkla jämförelser med egna erfarenheter och kunskaper.

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A