text: Dessa föreskrifter ska tillämpas vid beräkning av kapitalvärde enligt

text: 3 § lagen (1967:531)

text: om tryggande av pensionsutfästelse m.m.

type: stycke

text: Föreskrifterna innehåller bestämmelser om vilka antaganden som ska användas vid beräkningen av kapitalvärdet när det gäller

text: 1. ränta, 2. avkastningsskatt, 3. dödlighet, 4. sjuklighet, samt 5. säkerhet och driftskostnader.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter betyder tjänstepensionsförsäkring detsamma som i

text: 58 kap. 7 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: Försäkringstekniska grunder

text: Kapitalvärdet ska beräknas med ledning av de försäkringstekniska grunder som anges i bilagan.

text: Trots första stycket får kapitalvärdet beräknas med ledning av sådana antaganden som används vid beräkning av premie för likartad förmån inom en tjänstepensionsförsäkring, om en sådan beräkning inte leder till ett värde som är lägre än det lägsta värde som följer av antagandena i bilagan.

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2008. 2. Trots 1 får föreskrifterna tillämpas för räkenskapsår som avslutas senast den 31 december 2007. 3. Genom föreskrifterna upphävs Försäkringsinspektionens kungörelse (BFFS 1977:5) om försäkringstekniska grunder att tillämpas vid beräkning av kapitalvärde enligt

text: 3 § lagen (1967:531)

text: om tryggande av pensionsutfästelse m.m. __________________________

text: FFFS 2007:31

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2008. 2. Trots 1 får föreskrifterna tillämpas för räkenskapsår som avslutas senast den 31 december 2007. __________________________

text: FFFS 2020:5

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juni 2020. 2. Äldre föreskrifter får tillämpas för räkenskapsår som avslutas senast den 31 december 2020.

text: Bilaga

text: Försäkringstekniska grunder

text: Antagande om ränta

text: Antagande om ränta uttrycks som en räntefot i procent före eventuellt avdrag för avkastningsskatt.

text: Finansinspektionen beräknar och fastställer räntefoten varje år. Uppgift om denna räntefot publiceras på Finansinspektionens webbplats, fi.se, efter utgången av september månad varje år.

text: Beräkning av räntefot som ska tillämpas för åtaganden som inte innebär utfästelse om framtida värdesäkring eller indexuppräkning, grundas på nominella statsobligationer.

text: Beräkning av räntefot som ska tillämpas för åtaganden som innebär utfästelse om framtida värdesäkring eller indexuppräkning, grundas på realränteobligationer och nominella marknadsräntor för statsskuldväxlar som reducerats med beaktande av utvecklingen av konsumentprisindex.

text: Räntefoten beräknas på följande sätt

text: Underlag för att beräkna räntefoten består av nollkupongsräntor, som beräknats vid varje månadsskifte. Med nollkupongsränta avses lång marknadsränta för statsobligationer med tillägg för värdet av framtida kupongräntor.

text: Räntefoten r utgör ett medeltal av nollkupongsräntorna under de senaste tolv månaderna. Följande formel används vid beräkningen:

text: ½r + r + ... + r + ½r 0 1 11 12 r = 12

text: där värdet r12 avser den nollkupongsränta som gäller den 30 september och värdet rj är motsvarande ränta vid månadsskiftet 12 – j månader tidigare, där j = 0,1,2,…,11.

text: Räntefoten avrundas till närmaste tiondels procent.

text: Trots det som anges ovan får en arbetsgivare tillämpa det antagande om ränta som används vid beräkning av premie för likartad förmån inom tjänstepensionsförsäkring, om en sådan beräkning inte leder till ett lägre värde än det som följer av antagandet ovan.

text: Antagande om avdrag för avkastningsskatt

text: Är arbetsgivaren skyldig att betala avkastningsskatt enligt lagen (

text: ) om avkastningsskatt på pensionsmedel, ska räntefoten reduceras med ett avdrag för avkastningsskatt.

text: Finansinspektionen beräknar och fastställer avdraget varje år och meddelar det på fi.se, efter utgången av september månad varje år.

text: Avdraget beräknas på följande sätt

text: Beräknad räntefot för åtaganden som inte innebär utfästelse om framtida värdesäkring eller indexuppräkning, multipliceras med aktuell skattesats för tjänstepensionsförsäkring enligt

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , och avrundas därefter till närmaste tiondels procent. Sådan beräknad belastning dras därefter av från räntefoten för såväl åtaganden som innebär utfästelse om framtida värdesäkring eller indexuppräkning som för åtaganden som inte gör det.

text: Tillämpar arbetsgivaren det antagande om ränta som används vid beräkning av premie för likartad förmån inom tjänstepensionsförsäkring, ska avdrag för avkastningsskatt ske på ett likartat sätt som vid en sådan premieberäkning.

text: Antagande om dödlighet för ålderspension

text: Dödlighetsintensiteten µx per år vid åldern x år antas vara given av följande formler.

text: cx

text:  a + b ⋅ e för x ≤ w µ = 

text: x

text: µ + k ⋅ (x − w) för x > w

text:  w

text: där w = 97 och k = 0,03.

text: Parametrarna a, b och c beror av kön och födelseår enligt följande tabeller:

text: Parametrar för kvinnor

text: Födelseår -1919 192y 193y 194y 195y 196y 197y 198y 1990- 3 10 a 3,1 2,7 2,1 1,4 1,1 1,1 1,1 1,0 0,662 6 10 b 2,048 1,362 1,005 1,176 0,887 0,406 0,130 0,092 0,245 c 0,124 0,128 0,130 0,127 0,129 0,137 0,150 0,154 0,143

text: Parametrar för män

text: Födelseår -1919 192y 193y 194y 195y 196y 197y 198y 1990- 3 10 a 3,1 3,4 2,5 1,7 1,5 1,3 1,1 1,0 0,623 6 10 b 25,228 11,807 5,385 3,095 1,205 0,464 0,161 0,063 0,054 c 0,100 0,107 0,115 0,120 0,130 0,140 0,152 0,163 0,165

text: där y = 0, 1,…,9.

text: Antagande för efterlevandepension

text: Kapitalvärde för efterlevandepension beräknas i de fall det kan finnas efterlevande med rätt till efterlevandepension vid dödsfall, samt från och med den tidpunkt då

text: 1 Så kallad Makehammodell med korrektion i höga åldrar. Överlevelsefunktionen lx i denna modell ges av följande formel:

text: cx

text:  ax + (b / c) ⋅ (e − 1 )för x ≤ w − log(l ) =  x 2 − log(l ) + µ ⋅ (x − w) + (k / 2) ⋅ (x − w) för x > w  w w

text: När det gäller efterlevandepension tillämpas samma antaganden om dödlighet som vid ålderspension.

text: Är familjeförhållandena kända i det enskilda fallet, ska de beaktas vid beräkningen. Om familjeförhållandena inte är kända men det kan finnas en framtida rätt till efterlevandepension, antas åldersskillnaden mellan man och kvinna vara fyra år, där mannen antas vara äldst.

text: Sannolikheten g(x) att ha vuxen efterlevande förmånstagare antas vara

text: − ⋅ − 4 0,0000009 (x 54) g(x) = 0,94 ⋅e

text: Antagande om sjuklighet för sjukpension

text: För en arbetstagare som är x år vid tidpunkten för att den insjuknar, antas sannolikheten för att han eller hon fortfarande ska vara ersättningsberättigad för sjukpension t år senare vara

text: för t ≥ 0,25, där

text: för i = 1,2 och 3, samt

text: och där ai, bi, ci och di är konstanter enligt tabellerna nedan.

text: Parametrar för kvinnor

text: i ai bi ci di

text: 1 47,9138 -46,9342 0,000225 2,1132

text: 2 23,9747 -34,3621 0,000046 0,228

text: 3 10,6129 -0,00002 0,144 0,2316

text: 4 0,011676

text: Parametrar för män

text: i ai bi ci di

text: 1 54,8588 -46,9342 0,0023 1,992

text: 2 187 -194,8 -0,00062 1,9032

text: 3 0,4999 -0,0033 0,081 0,6888

text: 4 0,006168

text: Säkerhets- och driftskostnadsbelastning

text: Vid beräkning av kapitalvärde belastas för säkerhet och driftskostnader dels genom att den ränteintensitet som svarar mot antagandet om räntefot efter avdrag för avkastningsskatt sänks, dels genom att beräknat kapitalvärde ökas, enligt följande tabell:

text: Ålders- och Sjukpension efterlevandepension Sänkning av 0,002 0,003 ränteintensitet Ökning av 5 % 10 % kapitalvärde

fs: fffs

publisher: Finansinspektionen

title: Finansinspektionens föreskrifter om försäkringstekniska grunder

text: 3 § lagen (1967:531)

text: om tryggande av pensionsutfästelse m.m.

text: Definitioner

text: Försäkringstekniska grunder

text: 3 § lagen (1967:531)

text: om tryggande av pensionsutfästelse m.m.

text: INGRID BONDE Göran Ronge

text: Bilaga

text: Försäkringstekniska grunder

text: Antagande om ränta

text: Räntefoten beräknas på följande sätt

text: ½r + r + ... + r + ½r

text: 0 1 11 12 r = 12

text: Avdraget beräknas på följande sätt

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: cx

text: ⎧ a + b ⋅ e för x ≤ w

text: μ = ⎨

text: x

text: μ + k ⋅ (x − w) för x > w

text: ⎩ w

text: där w = 97 och k = 0,003.

text: Kvinna

text: Födelseår –1919 192y 193y 194y 195y 196y 197y 1980– 10 a 3,1 2,7 2,1 1,4 1,1 1,1 1,1 1,0 10 b 2,058 1,374 0,977 1,129 0,879 0,411 0,129 0,092 c 0,124 0,128 0,130 0,127 0,129 0,137 0,150 0,154

text: Man

text: Födelseår –1919 192y 193y 194y 195y 196y 197y 1980– 10 a 3,4 3,4 2,5 1,7 1,5 1,3 1,1 1,0 10 b 24,12 11,65 5,385 3,094 1,159 0,457 0,147 0,051 c 0,100 0,108 0,115 0,120 0,130 0,140 0,152 0,163

text: där y = 0, 1,…,9.

text: cx

text: ⎧ ax + (b / c) ⋅ (e − 1) för x ≤ w − log(l ) = ⎨ 2

text: x

text: − log(l ) + μ ⋅ (x − w) + (k / 2) ⋅ (x − w) för x > w ⎩ w w

text: Antagande för efterlevandepension

text: Kapitalvärde för efterlevandepension beräknas under den tid då arbetstagaren får ålderspension och i de fall det kan finnas efterlevande med rätt till efterlevandepension vid dödsfall, samt från och med den tidpunkt då arbetstagaren har avlidit och det finns efterlevande med rätt till efterlevandepension.

text: 4 −0,0000009⋅(x−54) g(x) = 0,94 ⋅ e Förmånstagares civilstånd antas vara oförändrat efter den försäkrades dödsfall. Kapitalvärde för efterlevandepension som inte är under utbetalning före den tid då arbetstagaren får ålderspension, sätts till 0 (noll). Det antas att efterlevande barn kommer att uppnå slutåldern, om denna är bestämd.

text: Antagande om sjuklighet för sjukpension

text: För en arbetsoförmögen arbetstagare som är x år vid början av ersättningstiden för sjukpension, antas sannolikheten för att kvarstå som ersättningsberättigad t år senare vara −0,015t −0,4t −2,3t [0,53 + 0,1⋅ f (x)]⋅10 + [0,11 − 0,056⋅ f (x)]⋅10 + [0,36 − 0,044 ⋅ f (x)]⋅10

text: där 0,001x 0,06x f (x) = 42,3 ⋅10 + 0,000525 ⋅10 − 48,8 Med durationen t år ovan, avses den tid då arbetstagaren kvarstår som sjuk efter en karenstid på 90 dagar. Den faktiska graden av arbetsoförmåga i det enskilda fallet ska beaktas. Om utgående sjukpension ska reduceras med samtidigt utgående motsvarande förmåner från den allmänna försäkringen, ska det antas att dessa börjar betalas ut 15 månader efter det att rätten till sjukpension har inträtt. Kapitalvärde för sjukpension som inte är under utbetalning sätts till 0 (noll).

text: Säkerhets- och driftskostnadsbelastning


title: Föreskrifter om upphävande av Finansinspektionens föreskrifter (FFFS 1994:27) om pensionssparinstituts kvartalsrapport

text: INGRID BONDE

text: Peter Fitger

type: foreskrift


title: Finansinspektionens föreskrifter om rapportering av ränterisk i övrig verksamhet

text: 1 kap. Tillämpningsområde och definitioner

type: rubrik

text: I föreskrifterna anges vilka uppgifter om ränterisk i positioner utanför handelslagret som ska rapporteras till Finansinspektionen.

text: Föreskrifterna ska tillämpas av

text: 1. kreditinstitut enligt definitionen i

text: 1 kap. 3 § 12 lagen (2006:1371)

text: om kapitaltäckning och stora exponeringar, och värdepappersbolag enligt definitionen i

text: 1 kap. 2 § första stycket 2 lagen (1991:981)

text: om värdepappersrörelse, och

text: 2. finansiella företagsgrupper enligt definitionen i 9 kap. 1 § och 2 § första stycket 1 lagen om kapitaltäckning och stora exponeringar.

type: paragraf

text: Ränteriskexponeringen ska rapporteras per den 31 mars, 30 juni, 30 september och 31 december. Rapporten ska ha kommit in till Finansinspektionen senast den 30 april, 10 augusti, 31 oktober respektive den 31 januari. Sammanfaller balansdag med årsbokslutsdag ska rapporten vara Finansinspektionen tillhanda senast den tjugonde dagen i andra månaden efter balansdagen.

text: Uppgifterna ska lämnas via Finansinspektionens webbplats, www.fi.se. Se blanketten i bilagan.

text: I dessa föreskrifter avses med

text: ekonomiskt värde: nuvärdet av framtida kassaflöden,

text: ränterisk: risken att ogynnsamma ränterörelser leder till kapitalförluster,

text: ränterisk i övrig verksamhet: den ränterisk som uppstår i positioner utanför handelslagret.

text: Finansinspektionen beslutar om undantag från dessa föreskrifter, om det finns särskilda skäl.

type: kapitel

text: 2 kap. Krav på rapportering av ränterisk

text: Företaget ska beräkna och rapportera till Finansinspektionen vilken påverkan en plötslig förändring av det allmänna ränteläget (räntechock) får på dess ekonomiska värde.

text: Räntechocken ska motsvara en plötslig och uthållig parallellförskjutning med 200 räntepunkter applicerad på de avkastningskurvor till vilka aktuella positioner knyts vid rapporteringstillfället.

text: Om en sådan räntechock resulterar i att företagets ekonomiska värde faller med mer än 20 % i relation till dess kapitalbas, ska företaget lämna en redogörelse till Finansinspektionen om vilka åtgärder som krävs för att reducera en sådan potentiell nedgång.

text: 3 kap. Grundläggande krav på ränteriskberäkning

text: Beräkningen ska omfatta poster i övrig verksamhet som innehåller räntevillkor. Med detta avses såväl tillgångar och skuldposter i balansräkningen som långa och korta positioner som inte tas upp i balansräkningen (utombalansposter).

text: Beräkningarna ska ske separat för varje valuta som företaget har en tillgång eller en skuld i. Företag med ränteriskexponering i fler än tio valutor behöver endast beräkna ränterisken separat för de ur ränterisksynpunkt tio viktigaste valutorna. Ränteriskerna i de övriga valutorna får beräknas som om de vore i en och samma valuta.

text: Ränteriskerna i de olika valutorna ska nettosummeras till en total ränterisk. Omräkning till svenska kronor ska ske med de avistakurser som gäller vid beräkningstillfället.

text: Samtliga tillgångar, skulder och utombalansposter ska beräknas till sitt ekonomiska värde genom diskontering av framtida kassaflöden till ett nuvärde.

text: Värderingen ska utgå från den tid som återstår till nästa räntejusteringstillfälle. För tillgångar och skulder där företaget kan ändra räntan omedelbart, till exempel sparkonton, ska räntebindningstiden antas vara en dag. Om företaget kan uppvisa empiriskt stöd för antaganden som bättre avspeglar företagets faktiska exponering, får företaget använda sina egna antaganden. Dessa ska finnas tillgängliga för Finansinspektionen.

text: 4 kap. Arkivering

text: De uppgifter som är underlag för rapporteringen till Finansinspektionen ska dokumenteras på ett sätt som möjliggör kontroll i efterhand. Uppgifterna ska därför sparas minst ett kalenderår efter upprättandet.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 februari 2007, då Finansinspektionens föreskrifter (

text: FFFS 1998:11

text: ) om rapportering av ränteriskexponering ska upphöra att gälla.

text: INGRID BONDE Göran Nirdén

text: INSTITUTNUMMER ORG.NUMMER Risk, % av kapitalbas

text: RÄNTERISKRAPPORT Belopp anges i tkr utan decimaler

text: 1 12 Absolut risk

text: PERIOD

text: TELEFONNUMMER

text: Förändring av beräkningsmetoder och/eller antaganden Beräkningsmetoder och/eller antaganden har förändrats sedan föregående rapporteringstillfälle Ja Nej Kapitalbas Kapitalbas Kapitalbas exklusive utvidgad del Risk i kapitalbasen 200 räntepunkter upp 200 räntepunkter ned

text: 4 5

text: INSTITUT HANDLÄGGARE A. Ränteriskrapport Plötslig och uthållig förskjutning av avkastningskurvan A1 A2 A3 A A