title: Årsredovisning och koncernredovisning

text: En materiell anläggningstillgång som innehas för uthyrning ska omklassificeras när uthyrningen upphör, om företaget rutinmässigt säljer sådana tillgångar vid uthyrningsperiodens slut. Anskaffningsvärdet för en sådan tillgång är dess redovisade värde vid tidpunkten för omklassificeringen.

text: Den del av en finansiell anläggningstillgång, t.ex. en långfristig fordran, som förfaller inom tolv månader efter balansdagen ska omklassificeras.

text: 4.6 Beslutar företaget att stadigvarande bruka eller inneha en omsättningstillgång, ska tillgången omklassificeras. Anskaffningsvärdet för en sådan tillgång är dess redovisade värde vid tidpunkten för omklassificeringen.

text: Kortfristig eller långfristig skuld?

text: 4.7 Ett företag ska klassificera skulder som långfristiga eller kortfristiga och redovisa dem under egna rubriker.

type: rubrik

text: En skuld ska klassificeras som kortfristig när a) företaget avser att reglera skulden under företagets normala verksamhetscykel, b) företaget primärt innehar skulden för handelsändamål, c) skulden förfaller inom tolv månader efter balansdagen, eller d) företaget inte har en ovillkorad rätt att senarelägga skuldens reglering i minst tolv månader efter balansdagen.

text: När företagets normala verksamhetscykel inte är tydligt identifierbar ska den anses uppgå till tolv månader.

text: Avsättningar

text: 4.8 En avsättning behöver inte klassificeras som kortfristig eller långfristig.

text: Eget kapital i koncernbalansräkningen

text: 4.9 Ett aktiebolag som är moderbolag ska i koncernbalansräkningen redovisa eget kapital i åtminstone följande poster: a) Aktiekapital. b) Övrigt tillskjutet kapital. c) Annat eget kapital inklusive årets resultat.

text: 4.10 En ekonomisk förening som är moderföretag ska i koncernbalansräkningen redovisa eget kapital i åtminstone följande poster: a) Inbetalda insatser och emissionsinsatser. b) Annat bundet eget kapital. c) Fritt eget kapital inklusive årets resultat.

text: 4.11 Ett moderföretag som har en annan juridisk form än aktiebolag eller ekonomisk förening ska i koncernbalansräkningen redovisa eget kapital i åtminstone följande poster: a) Tillskjutet kapital. b) Annat eget kapital inklusive årets resultat.

text: 4.12 Egetkapitalandelen av obeskattade reserver ska i koncernbalansräkningen redovisas som en del av posten Annat eget kapital inklusive årets resultat.

text: I koncernbalansräkningen för en ekonomisk förening ska egetkapitalandelen av obeskattade reserver redovisas som en del av posten Fritt eget kapital inklusive årets resultat.

text: Ställda säkerheter

text: 4.13 Den upplysning som ska lämnas enligt

text: 5 kap. 11 § första stycket årsredovisningslagen (1995:1554)

text: beträffande omfattningen av respektive ställd säkerhet ska avse pantens redovisade värde, eller när det gäller inteckningar, det nominella beloppet av de överlämnade säkerheterna.

text: Redovisning i juridisk person

text: Eget kapital

text: 4.14 Medel reserverade för framtida fastighetsunderhåll i enlighet med

text: 9 kap. 5 § första stycket 7 bostadsrättslagen (1991:614)

text: ska redovisas i egen post under rubriken Bundet eget kapital i balansräkningen.

text: Kapitel 5 – Resultaträkning

text: Tillämpningsområde

text: 5.1 Detta kapitel ska tillämpas när resultaträkningen i en finansiell rapport upprättas.

text: Resultaträkningens uppställningsform och innehåll

text: 5.2 Ett företag får lägga till underrubriker och delresultat i resultaträkningen.

text: 5.3 Om det behövs med hänsyn till verksamhetens särskilda inriktning och för att informationen ska vara användbar, ska företaget a) lägga till poster, b) göra en ytterligare uppdelning i delposter, eller c) slå samman poster.

text: Byte av uppställningsform

text: Kapitel 6 – Förändring i eget kapital

text: Tillämpningsområde

text: 6.1 Detta kapitel ska tillämpas när räkenskapsårets förändringar i eget kapital ska specificeras i den finansiella rapporten.

text: Kapitlet ska även tillämpas vid redovisning av a) tillskott och koncernbidrag i juridisk person (se punkterna 6.4–6.6), samt b) omföringar mellan poster inom eget kapital i bostadsrättsföreningar (se punkt 6.7).

text: Specifikation av förändringar i eget kapital

text: 6.2 Specifikationen av förändringar i eget kapital enligt

text: 5 kap. 14 § andra stycket

text: och

text: 5 kap. 15 § andra stycket

text: årsredovisningslagen (1995:1554)

text: kan lämnas antingen i en rapport över förändring i eget kapital eller i en not till eget kapital.

text: 6.3 Specifikationen ska visa dels räkenskapsårets förändringar i varje post i eget kapital, dels följande uppgifter: a) Räkenskapsårets resultat. b) Effekterna av retroaktiv tillämpning och effekten av rättelse av fel enligt kapitel 10. c) Förändringar i redovisade värden på tillgångar och skulder som redovisats direkt mot eget kapital med varje slag av förändring separat specificerad. d) Transaktioner med ägare i deras egenskap av ägare, med tillskott, utdelningar och andra värdeöverföringar separat angivna.

text: e) Omföringar mellan poster inom eget kapital.

text: Redovisning av tillskott och koncernbidrag i juridisk person

text: Tillskott

text: 6.4 Ett tillskott som en ägare lämnar utan att få emitterade aktier eller andra egetkapitalinstrument i utbyte ska redovisas som en ökning av andelens redovisade värde. Ett tillskott som ett företag erhåller från en ägare utan att lämna emitterade aktier eller andra egetkapitalinstrument i utbyte ska redovisas som en ökning av eget kapital. Första och andra styckena gäller inte koncernbidrag enligt

text: 35 kap.

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , se punkt 6.6. 6.5 En återbetalning av ett lämnat tillskott enligt punkt 6.4 ska redovisas som en minskning av andelens redovisade värde. En återbetalning av ett erhållet tillskott enligt punkt 6.4 ska redovisas som en minskning av eget kapital när beslut om återbetalning har fattats.

text: Koncernbidrag

text: 6.6 Koncernbidrag enligt

text: 35 kap.

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: ska redovisas som bokslutsdisposition. Ett koncernbidrag som ett moderföretag lämnar till ett dotterföretag får redovisas som en ökning av andelens redovisade värde.

text: Omföringar mellan poster inom eget kapital i bostadsrättsföreningar

text: 6.7 Reservering av medel reserverade för framtida fastighetsunderhåll i enlighet med

text: ska redovisas som en omföring från fritt till bundet eget kapital när behörigt organ har fattat beslut om att reservering ska göras och beslutet verkställs. Användning av medel enligt första stycket ska redovisas som en omföring från bundet till fritt eget kapital när behörigt organ har fattat beslut om att ta fonden i anspråk och beslutet verkställs.

text: Kapitel 7 – Kassaflödesanalys

text: Tillämpningsområde och definitioner

text: 7.1 Detta kapitel ska tillämpas när en kassaflödesanalys upprättas.

text: Med kassaflödesanalys avses i detta allmänna råd den finansieringsanalys som ska lämnas enligt

text: 2 kap. 1 § andra stycket

text: och

text: 7 kap. 4 §

text: årsredovisningslagen (1995:1554)

text: Kapitlet ska även tillämpas på en frivilligt upprättad kassaflödesanalys.

text: 7.2 En kassaflödesanalys innehåller uppgifter om räkenskapsårets förändringar av företagets likvida medel. Räkenskapsårets kassaflöden ska hänföras till kategorierna löpande verksamhet, investeringsverksamhet eller finansieringsverksamhet.

text: 7.3 Kassaflöden är in- och utflöden av likvida medel.

text: 7.4 Likvida medel är a) kassamedel, b) disponibla tillgodohavanden hos banker och andra kreditinstitut, och c) kortfristiga, likvida placeringar som lätt kan omvandlas till ett känt belopp och som är utsatta för en obetydlig risk för värdefluktuationer.

text: 7.5 Löpande verksamhet utgörs av företagets huvudsakliga intäktsgenererande verksamheter samt av andra verksamheter än investeringsverksamhet och finansieringsverksamhet.

text: 7.6 Investeringsverksamhet utgörs av förvärv och avyttringar av anläggningstillgångar samt sådana placeringar som inte omfattas av begreppet likvida medel.

text: 7.7 Finansieringsverksamhet utgörs av åtgärder som medför förändringar i storleken på och sammansättningen av företagets eget kapital och upplåning.

text: Redovisning av kassaflöden från den löpande verksamheten

text: 7.8 Ett företag ska tillämpa indirekt metod eller direkt metod vid redovisning av kassaflöden som hänförs till den löpande verksamheten.

text: Indirekt metod

text: 7.9 Tillämpas indirekt metod, ska nettot av in- och utbetalningar i den löpande verksamheten beräknas och redovisas genom att resultatet justeras för a) icke-kassaflödespåverkande poster och alla övriga poster vilkas kassaflödeseffekt hänförs till investeringsverksamheten eller finansieringsverksamheten, samt

text: b) periodens förändringar av varulager, kundfordringar och leverantörsskulder samt förändringar av andra rörelsefordringar och rörelseskulder.

text: Direkt metod

text: 7.10 Tillämpas direkt metod, ska väsentliga slag av in- och utbetalningar i den löpande verksamheten redovisas brutto och separat.

text: Redovisning av kassaflöden från investeringsverksamheten och finansieringsverksamheten

text: 7.11 Ett företag ska redovisa väsentliga slag av in- och utbetalningar hänförliga till investeringsverksamheten eller finansieringsverksamheten brutto och separat i respektive kategori.

text: Avser in- och utbetalningarna förvärv eller avyttringar av dotterföretag eller andra affärsenheter, ska summan av betalningarna redovisas separat och hänföras till investeringsverksamheten.

text: 7.12 Ett företag får nettoredovisa följande typer av in- och utbetalningar i den löpande verksamheten, investeringsverksamheten och finansieringsverksamheten: a) In- och utbetalningar för kunders räkning om betalningarna snarare återspeglar kundernas verksamhet än företagets. b) In- och utbetalningar av stora belopp som avser poster som omsätts snabbt och har kort löptid.

text: Kassaflöden i utländsk valuta

text: 7.13 Ett företag ska redovisa effekten av orealiserade valutakursförändringar i likvida medel skild från kassaflöden från den löpande verksamheten, investeringsverksamheten och finansieringsverksamheten.

text: Räntor och utdelningar

text: 7.14 Kassaflöden från in- och utbetalningar som avser räntor och utdelningar ska redovisas separat.

text: 7.15 Räntor och erhållna utdelningar ska hänföras till den löpande verksamheten.

text: Trots det som sägs i första stycket får räntor och erhållna utdelningar hänföras till investeringsverksamheten eller finansieringsverksamheten, om de betraktas som kostnader för finansiering eller utgör avkastning på placeringar och om klassificeringen är konsekvent från ett räkenskapsår till ett annat.

text: 7.16 Utbetald utdelning ska hänföras till finansieringsverksamheten.

text: Inkomstskatter

text: 7.17 Betalningar som avser inkomstskatter ska redovisas separat och hänföras till den löpande verksamheten, om inte betalningarna särskilt identifieras och specifikt hänförs till investeringsverksamheten eller finansieringsverksamheten.

text: Transaktioner som inte medför betalningar Upplysningar

text: Upplysningar om sammansättningen av likvida medel

text: 7.18 Ett företag ska lämna upplysningar om sammansättningen av likvida medel enligt den fördelning som anges i punkt 7.4.

text: Övriga upplysningar

text: 7.19 Ett företag ska lämna upplysningar om likvida medel som är av betydande omfattning och inte är tillgängliga för användning för koncernens räkning samt skälen för detta. 7.20 Ett företag ska lämna upplysning om företagets totala skattebetalningar, om dessa redovisas under olika kategorier i kassaflödesanalysen.

text: Kapitel 8 – Noter

text: Tillämpningsområde

text: 8.1 Detta kapitel ska tillämpas på noter som ska lämnas i en finansiell rapport. I punkt 8.20 finns särskilda regler för juridisk person.

text: Noternas struktur och innehåll

text: 8.2 Noterna ska normalt presenteras i följande ordning: a) Redovisningsprinciper och värderingsprinciper. b) Uppskattningar och bedömningar. c) Tilläggsupplysningar till poster i den ordning respektive post redovisas. d) Övriga upplysningar.

text: Upplysning om redovisnings- och värderingsprinciper

text: 8.3 Upplysning ska lämnas om att företaget tillämpar

text: årsredovisningslagen (1995:1554)

text: och detta allmänna råd. Upplysningar ska, utöver det som krävs enligt

text: årsredovisningslagen

text: och

text: detta allmänna råd i övrigt, lämnas om vilka redovisningsprinciper som valts och som är relevanta för förståelsen av den finansiella rapporten.

text: Upplysningar om uppskattningar och bedömningar

text: 8.4 Upplysning ska lämnas om bedömningar som har betydande effekt på de redovisade beloppen i den finansiella rapporten.

text: 8.5 Upplysning ska lämnas om antaganden om framtiden och andra viktiga källor till osäkerhet i uppskattningar på balansdagen som innebär en betydande risk för en väsentlig justering av de redovisade värdena för tillgångar och skulder under nästa räkenskapsår. Om så är fallet ska upplysning lämnas om tillgångarnas och skuldernas karaktär och deras redovisade värde på balansdagen.

text: Vissa tilläggsupplysningar enligt

text: årsredovisningslagen

text: 8.6 Upplysningen enligt

text: 5 kap. 21 § årsredovisningslagen (1995:1554)

text: ska avse kostnadsförd ersättning till samtliga som har varit revisorer i företaget under räkenskapsåret.

text: 8.7 Uppgifter om medelantalet anställda samt fördelningen mellan kvinnor och män enligt

text: 5 kap. 18 § årsredovisningslagen (1995:1554)

text: ska beräknas enligt Bokföringsnämndens allmänna råd om gränsvärden (

text: BFNAR 2006:11

text: Uppgiften om könsfördelning får baseras på förhållandet på balansdagen.

text: 8.8 När företaget lämnar uppgifter enligt

text: 5 kap. 18 § andra meningen årsredovisningslagen (1995:1554)

text: ska en anställd anses anställd i det land där denne utför sina huvudsakliga arbetsuppgifter.

text: 8.9 En verkställande direktör som även är styrelseledamot ska ingå både i gruppen styrelseledamöter och i gruppen övriga befattningshavare när uppgift om fördelning mellan kvinnor och män lämnas enligt

text: 5 kap. 18 b § årsredovisningslagen (1995:1554)

text: 8.10 Med löner och andra ersättningar enligt

text: 5 kap. 19 § 1 årsredovisningslagen (1995:1554)

text: avses a) skattepliktiga ersättningar till anställda som har redovisats som kostnad under räkenskapsåret, och b) årets förändring av semesterlöneskuld och andra lönerelaterade reserveringar.

text: 8.11 Med sociala kostnader enligt

text: 5 kap. 19 § 2 årsredovisningslagen (1995:1554)

text: avses

text: a) årets arbetsgivaravgifter enligt

text: socialavgiftslagen (2000:980)

text: , b) allmän löneavgift enligt lagen (

text: ) om allmän löneavgift, c) årets sociala avgifter till följd av avtal, d) pensionskostnader, samt e) årets skatter på pensionskostnader och pensionsmedel.

text: Har företaget valt att redovisa både pension och särskild löneskatt i samma post i balansräkningen får den särskilda löneskatten ingå i förändringen av företagets avsättningar för pensionsförpliktelser.

text: 8.12 Det sammanlagda beloppet av räkenskapsårets löner och andra ersättningar enligt

text: 5 kap. 20 § första stycket årsredovisningslagen (1995:1554)

text: ska beräknas med utgångspunkt från det belopp som beräknats enligt punkt 8.10.

text: Upplysning om löner och andra ersättningar till den grupp som avses i 5 kap. 20 § första stycket 1 avser endast sådan ersättning som erhållits i egenskap av funktionär.

text: 8.13 Med tantiem och därmed jämställd ersättning enligt

text: 5 kap. 20 § andra stycket årsredovisningslagen (1995:1554)

text: avses vinstandelar och bonus.

text: 8.14 Med andra personer i företagets ledning enligt

text: 5 kap. 25 § årsredovisningslagen (1995:1554)

text: avses personer i företagets ledningsgrupp.

text: 8.15 Med avgångsvederlag eller liknade förmåner enligt

text: avses förmåner som är avsedda att kompensera befattningshavaren vid förtida avgång från befattningen.

text: 8.16 Om det i uppgiften om pensionskostnader enligt

text: ingår kostnader till följd av ett sådant avtal om avgångsvederlag eller liknande förmåner som avses i

text: 5 kap. 25 § samma lag

text: , ska företaget lämna upplysning om detta.

text: Har företaget redovisat en avsättning till följd av avtal om avgångsvederlag eller liknande förmåner ska företaget lämna upplysning om detta.

text: 8.17 Uppgiften om nettoomsättningens fördelning enligt

text: 5 kap. 6 § årsredovisningslagen (1995:1554)

text: ska avse sådana oberoende verksamhetsgrenar som svarar för en väsentlig del av företagets nettoomsättning.

text: Indelningen i verksamhetsgrenar får inte ändras mellan åren om inte verksamheten fått ny inriktning. Ändras indelningen, ska upplysning lämnas om det och om effekterna av förändringen.

text: 8.18 En oberoende verksamhetsgren är en del av ett företags verksamhet som skiljer sig från andra verksamhetsdelar och som i huvudsak har externa kunder.

text: 8.19 En geografisk marknad är ett visst land eller en grupp länder där företaget har försäljning, genom direkt export eller egna lokala enheter.

text: Vissa tilläggsupplysningar i juridisk person enligt

text: årsredovisningslagen

text: Företag som ingår i en koncern

text: 8.20 Upplysningen enligt

text: 5 kap. 7 § andra stycket årsredovisningslagen (1995:1554)

text: ska avse storleken på de på balansdagen orealiserade internvinster som ingår i värdet på redovisade tillgångar inom koncernen.

text: Kapitel 9 – Koncernredovisning och andelar i dotterföretag

text: Tillämpningsområde

text: 9.1 Detta kapitel ska tillämpas när ett moderföretag redovisar andelar i dotterföretag. Kapitlet ska tillämpas både på koncernredovisningar som upprättas enligt

text: 7 kap.

text: 3 a §§

text: årsredovisningslagen (1995:1554)

text: och på frivilligt upprättade koncernredovisningar.

text: Punkterna 9.2–9.8 ska tillämpas när koncernredovisningen upprättas.

text: Punkterna 9.9–9.11 ska tillämpas i årsredovisningen för juridisk person.

text: Koncernredovisning

text: Koncernredovisningens omfattning

text: 9.2 Bestämmande inflytande enligt

text: 1 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:1554)

text: innebär en rätt att utforma ett annat företags finansiella och operativa strategier i syfte att erhålla ekonomiska fördelar.

text: Vid bedömningen av om ett företag har ett bestämmande inflytande ska hänsyn tas till innehav av finansiella instrument som är potentiellt röstberättigade och som utan dröjsmål kan utnyttjas eller konverteras till röstberättigade egetkapitalinstrument. Hänsyn ska också tas till om företaget genom agent har möjlighet att styra verksamheten.

text: 9.3 Ett företag för särskilt ändamål är ett företag som är bildat för att uppnå ett begränsat och väldefinierat syfte.

text: Ett företag för särskilt ändamål ska omfattas av koncernredovisningen om moderföretaget har bestämmande inflytande utan att vara ägare.

text: Pensions- och personalstiftelser ska inte omfattas av koncernredovisningen även om moderföretaget har bestämmande inflytande.

text: Tillvägagångssätt när koncernredovisningen upprättas

text: 9.4 Andelarna av resultatet och förändringar i eget kapital hänförliga till moderföretaget samt minoriteten ska fastställas på grundval av befintliga ägarandelar.

text: 9.5 Ett dotterföretags intäkter och kostnader ska tas in i koncernredovisningen från och med tidpunkten för förvärvet till och med den tidpunkt då moderföretaget inte längre har ett bestämmande inflytande över dotterföretaget.

text: 9.6 Minoritetsintressen ska i koncernbalansräkningen redovisas separat inom eget kapital. Minoritetsintressen ska i koncernresultaträkningen redovisas i direkt anslutning till posten Årets resultat.

text: 9.7 Om eget kapital i dotterföretaget är negativt, ska minoritetsintresset i dotterföretaget redovisas som tillgång i koncernbalansräkningen endast om minoriteten har en bindande förpliktelse att täcka kapitalunderskottet och har förmåga att fullgöra förpliktelsen.

text: Redovisas minoritetsintresset inte som tillgång i koncernbalansräkningen, ska dotterföretagets vinster efterföljande år räknas in i sin helhet i koncernens resultat till dess att dotterföretagets kapitalunderskott är täckt.

text: Upplysningar

text: 9.8 I koncernredovisningen ska upplysningar lämnas om karaktären på och omfattningen av väsentliga begränsningar i ett dotterföretags förmåga att överföra medel till moderföretaget i form av utdelning eller återbetalning av lån.

text: Redovisning av andelar i dotterföretag i juridisk person

text: 9.9 Det redovisade värdet på andelar i handelsbolag, inklusive kommanditbolag, ska årligen ändras med ett belopp som motsvarar det ägande företagets andel av handelsbolagets resultat.

text: Om det skattepliktiga resultatet inte avviker väsentligt från det redovisade resultatet får det skattepliktiga resultatet användas.

text: Är det redovisade värdet på andelen negativt, ska en skuld redovisas.

text: 9.10 Utdelning från andelar i dotterföretag ska redovisas som intäkt oavsett om utdelningen härrör från ackumulerade vinster i dotterföretaget före

text: eller efter förvärvstidpunkten. Intäkten ska normalt redovisas när behörigt organ har fattat beslut att utdelning ska lämnas.

text: Ett moderföretag som innehar mer än hälften av rösterna för samtliga andelar i ett dotterföretag får dock redovisa utdelning på dessa andelar som intäkt när ägarens rätt att få utdelning bedöms som säker och kan beräknas på ett tillförlitligt sätt.

text: 9.11 Överföring till medlemsinsatser genom insatsemission i dotterföretag ska hos ägaren redovisas som intäkt och ökning av andelens värde. Intäkten ska redovisas när behörigt organ har fattat beslut om överföringen.

text: Upplysningar

text: Kapitel 10 – Byte av redovisningsprincip, ändrad uppskattning och bedömning samt rättelse av fel

text: Tillämpningsområde

text: 10.1 Detta kapitel ska tillämpas vid byte av redovisningsprincip, ändrad uppskattning och bedömning samt rättelse av fel i tidigare finansiella rapporter.

text: Byte av redovisningsprincip

text: 10.2 Ett företag får byta redovisningsprincip endast om a) det krävs på grund av en ändring i lag eller i detta allmänna råd, b) det leder till att den finansiella rapporten kommer att innehålla mer tillförlitlig och relevant information om effekterna av transaktioner, andra händelser eller förhållanden på företagets finansiella ställning, resultat eller kassaflöden, c) företaget byter koncerntillhörighet, eller d) företagets verksamhet har minskat väsentligt i omfattning.

text: 10.3 Är det svårt att skilja byte av redovisningsprincip från ändrad uppskattning och bedömning, ska bytet eller ändringen anses som ändrad uppskattning och bedömning.

text: Redovisning av byte av redovisningsprincip

text: 10.4 Ett företag ska redovisa byte av redovisningsprincip enligt följande: a) Byte till följd av ändring av lag eller detta allmänna råd ska redovisas enligt övergångsbestämmelserna till ändringen. b) Andra byten ska redovisas med retroaktiv tillämpning.

text: 10.5 Ett företag som redovisar byte av redovisningsprincip med retroaktiv tillämpning enligt punkt 10.4 b, ska räkna om jämförelsetalen för föregående räkenskapsår som om den nya redovisningsprincipen alltid hade

text: tillämpats.

text: Är det praktiskt ogenomförbart att fastställa effekterna av ett byte av redovisningsprincip för det föregående räkenskapsåret, ska företaget tillämpa den nya redovisningsprincipen på tillgångar och skulder från och med början av det innevarande räkenskapsåret.

text: Upplysningar om byte av redovisningsprincip

text: 10.6 Vid byte av redovisningsprincip ska följande upplysningar lämnas: a) Karaktären på bytet av redovisningsprincip. b) Justeringsbelopp för varje påverkad post i resultat- och balansräkningen för innevarande och föregående räkenskapsår, om det är praktiskt genomförbart.

text: Är det praktiskt ogenomförbart att beräkna justeringsbeloppen enligt första stycket, ska en upplysning lämnas om skälen för det.

text: Ett företag som inte räknar om uppgifter i en flerårsöversikt ska lämna upplysning om detta.

text: 10.7 Vid frivilligt byte av redovisningsprincip enligt punkt 10.2 b ska upplysning lämnas om varför tillämpningen av den nya redovisningsprincipen leder till mer tillförlitlig och relevant information.

text: Ändrad uppskattning och bedömning

text: 10.8 Ändrad uppskattning och bedömning innebär en ändring av företagets bedömning av aktuell status på, och uppskattning av förväntade framtida ekonomiska fördelar och förpliktelser som sammanhänger med, tillgångar och skulder.

text: 10.9 Effekten av en ändrad uppskattning och bedömning ska redovisas i den finansiella rapporten för innevarande räkenskapsår genom att det redovisade värdet per balansdagen på tillgången, skulden eller posten under eget kapital fastställs utifrån den nya uppskattningen och bedömningen.

text: Effekten av en ändrad uppskattning och bedömning ska redovisas framåtriktat genom att innefatta effekten i resultatet för a) det räkenskapsår då ändringen görs, om ändringen endast påverkar det räkenskapsåret, eller b) det räkenskapsår då ändringen görs och framtida räkenskapsår, om ändringen påverkar dessa räkenskapsår.

text: Upplysningar om ändrad uppskattning och bedömning

text: 10.10 Är en ändrad uppskattning eller bedömning väsentlig ska upplysning lämnas om karaktären på ändringen och effekten på tillgångar, skulder, intäkter och kostnader det innevarande räkenskapsåret.

text: Rättelse av fel

text: 10.11 Fel är utelämnande eller felaktighet i de finansiella rapporterna för ett eller flera tidigare räkenskapsår på grund av underlåtenhet att använda, eller felaktig användning av, tillförlitlig information som a) fanns tillgänglig när de finansiella rapporterna avgavs, och b) rimligen kunde förväntas ha erhållits och beaktats när de finansiella rapporterna upprättades och utformades.

text: 10.12 Ett företag ska rätta ett väsentligt fel i den finansiella rapport som avges närmast efter upptäckten av felet. Företaget ska rätta felet genom att a) räkna om jämförelsetalen för föregående räkenskapsår om felet uppstod detta år, eller b) räkna om ingående balans för tillgångar, skulder och eget kapital för föregående räkenskapsår, om felet uppstod ett räkenskapsår som föregår detta år.

text: Är det praktiskt ogenomförbart att fastställa effekterna av ett fel som inträffat ett tidigare räkenskapsår, ska företaget räkna om den ingående balansen för tillgångar, skulder och eget kapital innevarande räkenskapsår.

text: Upplysningar om rättelse av fel

text: 10.13 Ett företag ska lämna följande upplysningar om rättelse av fel: a) Karaktären på felet. b) Rättelsebeloppen enligt punkt 10.12 a för varje påverkad post i resultat- och balansräkningen. c) Rättelsebeloppen enligt punkt 10.12 b för varje påverkad post i den ingående balansen.

text: Är det praktiskt ogenomförbart att fastställa rättelsebeloppen enligt första stycket b och c, ska en upplysning lämnas om skälen för det.

text: Kapitel 11 – Finansiella instrument värderade utifrån anskaffningsvärdet

text: Tillämpningsområde

text: 11.1 Detta kapitel ska tillämpas på finansiella instrument som värderas utifrån anskaffningsvärdet med följande undantag: a) Finansiella instrument som företaget självt har gett ut och som helt eller delvis klassificeras som eget kapital (se kapitel 22 och 26). b) Leasingavtal (se kapitel 20). c) Arbetsgivares rättigheter och förpliktelser vid ersättningar efter avslutad anställning (se kapitel 28). d) Avtal avseende villkorad tilläggsköpeskilling vid rörelseförvärv (se kapitel 19). e) Avtal som a. ingicks för att täcka företagets förväntade behov av inköp, försäljning eller egen förbrukning av rå- och stapelvaror, b. även efter avtalets ingående har tillgodosett detta behov, c. utformades för detta ändamål när det ingicks, och d. förväntas regleras genom leverans av varan.

text: Vad gäller nedskrivning av innehav i dotterföretag, intresseföretag och joint venture ska kapitel 27 tillämpas.

text: Värdering vid det första redovisningstillfället Värdering efter det första redovisningstillfället Upplysningar Definitioner

text: 11.2 Ett finansiellt instrument är varje form av avtal som ger upphov till en finansiell tillgång hos en part och en finansiell skuld eller ett egetkapitalinstrument hos en annan part. Avtalet behöver inte ha föranlett någon betalning.

text: 11.3 En finansiell tillgång är en tillgång i form av a) kontanter, b) en avtalsenlig rätt att erhålla kontanter eller annan finansiell tillgång från en annan part, c) en avtalsenlig rätt att byta finansiella instrument med en annan part enligt villkor som kan komma att visa sig förmånliga, eller d) egetkapitalinstrument utgivna av ett annat företag.

text: 11.4 En finansiell skuld är en skuld som innebär en avtalsenlig skyldighet att a) erlägga kontanter eller annan finansiell tillgång till en annan part, eller

text: b) byta finansiella instrument med ett annat företag enligt villkor som kan komma att visa sig oförmånliga.

text: 11.5 Redovisning enligt effektivräntemetoden innebär att ränteintäkten (eller räntekostnaden) ett räkenskapsår är lika med den finansiella tillgångens (eller finansiella skuldens) redovisade värde vid räkenskapsårets början multiplicerat med effektivräntan för perioden.

text: 11.6 Effektivränta är den ränta som diskonterar de uppskattade framtida in- och utbetalningarna under det finansiella instrumentets förväntade löptid till instrumentets redovisade värde.

text: Effektivräntan ska beräknas med utgångspunkt i instrumentets redovisade värde vid anskaffningstillfället. Vid beräkningen ska samtliga avtalsvillkor för instrumentet och inträffade kreditförluster beaktas. Risken för framtida kreditförluster ska däremot inte beaktas.

text: 11.7 Sammansatta finansiella instrument är finansiella instrument som består av en fordran eller en skuld i kombination med ett eller flera derivatinstrument.

text: Kapitel 12 – Finansiella instrument värderade till verkligt värde

text: Tillämpningsområde

text: 12.1 Detta kapitel ska tillämpas av företag som med stöd av

text: 14 kap. 14 a § årsredovisningslagen (1995:1554)

text: valt att värdera vissa finansiella instrument till verkligt värde. Kapitlet får dock inte tillämpas på a) finansiella instrument som företaget självt har gett ut och som helt eller delvis klassificeras som eget kapital (se kapitel 22 och 26), b) leasingavtal (se kapitel 20), c) arbetsgivares rättigheter och förpliktelser vid ersättningar efter avslutad anställning (se kapitel 28), d) avtal om köp eller försäljning av aktier eller andelar som kommer att leda till ett rörelseförvärv vid en framtida förvärvstidpunkt, e) avtal avseende villkorad tilläggsköpeskilling vid rörelseförvärv (se kapitel 19) och f) avtal som a. ingicks för att täcka företagets förväntade behov av inköp, försäljning eller egen förbrukning av rå- och stapelvaror, b. även efter avtalets ingående har tillgodosett detta behov, c. utformades för detta ändamål när det ingicks, och d. förväntas regleras genom leverans av varan.

text: Verkligt värde

text: 12.2 Det bästa uttrycket för verkligt värde är marknadsvärdet i form av noterade priser på en aktiv marknad.

text: 12.3 En aktiv marknad existerar när följande villkor är uppfyllda: a) Handeln avser likartade produkter. b) Intresserade köpare och säljare finns normalt. c) Information om priserna är allmänt tillgänglig.

text: Värderingsmodeller och värderingsmetoder (värderingstekniker)

text: 12.4 Finns inte noterade priser på en aktiv marknad för det finansiella instrumentet, likartade instrument eller instrumentets beståndsdelar, ska företaget bestämma det verkliga värdet genom att använda en värderingsteknik.

text: 12.5 Använder företaget en värderingsteknik för att bestämma verkligt värde för finansiella instrument, ska tekniken baseras på marknadsinformation i så hög grad som möjligt och företagsspecifik information i så låg grad som möjligt.

text: 12.6 En värderingsteknik kan väntas ge en tillförlitlig uppskattning av det verkliga värdet om a) tekniken på ett rimligt sätt återspeglar hur marknaden förväntas prissätta instrumentet, och b) de indata som används på ett rimligt sätt motsvarar marknadsförväntningar och mått på de faktorer avseende risk och avkastning som är inneboende i instrumentet.

text: 12.7 En värderingsteknik som baseras på nyligen genomförda transaktioner får inte användas om betydande förändringar i de ekonomiska omständigheterna har inträffat.

text: Värderingen ger inte ett tillförlitligt värde

text: 12.8 Det verkliga värdet för ett finansiellt instrument som inte har ett noterat pris på en aktiv marknad kan beräknas på ett tillförlitligt sätt endast om a) variationen inom intervallet med rimliga uppskattningar av verkliga värden inte är betydande för instrumentet, eller b) sannolikheterna för de olika uppskattningarna i intervallet kan bedömas på ett rimligt sätt.

text: Om intervallet med rimliga uppskattningar av det verkliga värdet för ett finansiellt instrument är betydande och sannolikheterna för de olika uppskattningarna inte kan bedömas på ett rimligt sätt, får företaget inte värdera instrumentet till verkligt värde.

text: Om det inte längre finns ett tillförlitligt verkligt värde för ett finansiellt instrument, ska det redovisade verkliga värdet per det senaste datumet det fanns ett tillförlitligt värde utgöra det nya anskaffningsvärdet. Detta anskaffningsvärde minskat med nedskrivning ska användas tills ett tillförlitligt verkligt värde finns tillgängligt.

text: Kapitel 13 – Varulager

text: Tillämpningsområde och definition

text: 13.1 Detta kapitel ska tillämpas vid värdering av varor i lager med undantag av a) pågående arbete för annans räkning (se kapitel 23), och b) lager av finansiella instrument (se kapitel 11 och 12).

text: I punkt 13.14 finns särskilda regler för juridisk person.

text: 13.2 Varor i lager är omsättningstillgångar som är a) avsedda att säljas i den löpande verksamheten, b) under tillverkning för att säljas, eller c) i form av material eller förnödenheter som ska förbrukas i tillverkningsprocessen eller vid tillhandahållandet av tjänster.

text: Värdering

text: Lägsta värdets princip Redovisning till bestämd mängd och fast värde Post för post eller kollektiv värdering

text: 13.3 Kollektiv värdering får endast användas a) för homogena varugrupper, eller b) om en individuell värdering inte kan motiveras av kostnadsskäl.

text: En vara anses ingå i en homogen varugrupp om varan i alla avseenden som är relevanta för värderingen kan jämställas med andra varor i gruppen.

text: 13.4 En schablonmässig metod får användas vid värdering av varor i lager om det är svårt att få fram korrekta uppgifter eller om en mer exakt värdering inte kan motiveras av kostnadsskäl. Dessutom ska villkoren i andra stycket vara uppfyllda.

text: En schablonmässig metod får användas endast om a) det finns ett relevant och tillförlitligt underlag för schablonen, b) schablonen används konsekvent, och c) schablonen ger ungefär samma värde som en värdering med utgångspunkt från årets faktiska förhållanden.

text: Anskaffningsvärde

text: 13.5 Med varulager av likartade tillgångar avses varor som är utbytbara. Vilka varor som är utbytbara bestäms utifrån varornas beskaffenhet och användning för företaget. Anskaffningsvärdet för varor som är utbytbara ska beräknas med en enhetlig metod.

text: 13.6 Ett företag som förvärvar varor i lager med kreditvillkor som avviker från det normala ska minska anskaffningsvärdet med finansieringskomponenten.

text: 13.7 Indirekta tillverkningskostnader som utgör mer än en oväsentlig del av den sammanlagda utgiften för tillverkningen eller uppgår till mer än ett obetydligt belopp för företaget ska räknas in i anskaffningsvärdet för varor i lager.

text: 13.8 Kan tillverkningskostnaderna för två eller flera varor som tillverkas samtidigt inte särskiljas ska tillverkningskostnaderna fördelas på ett logiskt och konsekvent sätt.

text: En biprodukt som är oväsentlig ska värderas till nettoförsäljningsvärde och detta värde ska dras av från huvudproduktens anskaffningsvärde.

text: 13.9 Ett företag som räknar in indirekta tillverkningskostnader i anskaffningsvärdet för varor i lager ska fördela fasta tillverkningsomkostnader på basis av normal tillverkningskapacitet. Under perioder med onormalt hög produktion ska det belopp som fördelats på varje tillverkad vara minskas så att varorna inte värderas högre än till anskaffningsvärdet.

text: Rörliga tillverkningsomkostnader ska fördelas på varje tillverkad enhet på basis av faktisk produktion.

text: Nettoförsäljningsvärde

text: 13.10 Med försäljningsvärde avses det pris som varan kan säljas för enligt villkor som är normala i verksamheten. Priset ska fastställas utifrån de förhållanden som råder på balansdagen. Hänsyn ska tas till inkurans.

text: Med försäljningskostnad avses de kostnader som direkt kan hänföras till försäljningstransaktionen.

text: 13.11 Vid värdering av varor som är avsedda att säljas i den löpande verksamheten ska anskaffningsvärdet jämföras med nettoförsäljningsvärdet.

text: 13.12 Kan ett nettoförsäljningsvärde inte fastställas för varor som är under tillverkning för att säljas, ska anskaffningsvärdet jämföras med det uppskattade försäljningspriset för den färdiga varan med avdrag för uppskattade kostnader för färdigställande och kostnader som är nödvändiga för att åstadkomma en försäljning. 13.13 Vid värdering av varor som är i form av material eller förnödenheter som ska förbrukas i tillverkningsprocessen eller vid tillhandahållandet av tjänster får anskaffningsvärdet jämföras med återanskaffningsvärdet. Återanskaffningsvärdet ska beräknas enligt samma metod som anskaffningsvärdet men baseras på balansdagens priser.

text: Upplysningar Redovisning i juridisk person

text: 13.14 I juridisk person får varor i lager värderas enligt

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: Kapitel 14 – Intresseföretag

text: Tillämpningsområde

text: 14.1 Detta kapitel ska tillämpas när ett ägarföretag redovisar andelar i intresseföretag. Punkterna14.4–14.11 ska tillämpas i koncernredovisningen. Punkterna 14.12–14.14 ska tillämpas i årsredovisningen för juridisk person. Andelar i gemensamt styrda företag ska redovisas enligt kapitel 15.

text: Koncernredovisning

text: Förändringar i innehavet och omklassificering

text: 14.2 Förvärvas ytterligare andelar i ett företag som såväl före som efter förvärvet är intresseföretag, ska de andelar som ägdes före förvärvet inte värderas om. 14.3 Avyttras andelar i ett intresseföretag så att betydande inflytande inte längre föreligger, ska samtliga andelar anses som avyttrade i koncernredovisningen och vinst eller förlust vid avyttringen redovisas i koncernresultaträkningen. Första stycket ska tillämpas även om betydande inflytande inte längre föreligger av andra skäl än avyttring.

text: Finns andelar kvar efter avyttringen ska de redovisas enligt kapitel 11 eller 12 med det verkliga värdet vid försäljningstidpunkten som anskaffningsvärde. Försäljningspriset vid den senaste transaktionen får användas som verkligt värde.

text: Kapitalandelsmetoden

text: 14.4 Vid samtliga förvärv av andelar i ett intresseföretag ska en förvärvsanalys upprättas på sätt som anges i kapitel 19.

text: 14.5 Andel i intresseföretagets resultat efter skatt ska redovisas på egen rad inom rörelseresultatet i koncernresultaträkningen.

text: 14.6 Ett ägarföretag som tillämpar kapitalandelsmetoden ska använda intresseföretagets redovisningsinformation per ägarföretagets balansdag. Finns inte sådan information, ska ägarföretaget använda den senast tillgängliga redovisningsinformationen och justera beloppen för väsentliga transaktioner eller händelser som inträffat mellan dagen för den senast tillgängliga redovisningsinformationen och ägarföretagets balansdag.

text: 14.7 Tillämpar ett intresseföretag andra redovisningsprinciper än ägarföretaget, ska beloppen från intresseföretagets resultat- och balansräkning justeras för att i möjligaste mån överensstämma med ägarföretagets redovisningsprinciper.

text: 14.8 Ett ägarföretag som tillämpar kapitalandelsmetoden ska, om dess andel av en förlust i ett intresseföretag motsvarar eller överstiger det redovisade värdet på andelarna i intresseföretaget, minska det redovisade värdet tills det redovisade värdet är noll.

text: Är det redovisade värdet på andelarna noll ska ytterligare förluster redovisas som avsättning (se kapitel 21) endast till den del ägarföretaget har en legal förpliktelse eller informell förpliktelse att täcka förlusterna eller om ägarföretaget gjort utbetalningar för intresseföretagets räkning.

text: Redovisar intresseföretaget kommande räkenskapsår vinst ska ägarföretaget redovisa sin andel av vinster först när dessa överstiger andelen av de förluster som inte har redovisats av ägarföretaget.

text: Anskaffningsvärdemetoden

text: 14.9 Ett ägarföretag som tillämpar anskaffningsvärdemetoden ska redovisa utdelning från andelar i ett intresseföretag som intäkt oavsett om utdelningen härrör från ackumulerade vinster i intresseföretaget före eller efter förvärvstidpunkten.

text: 14.10 Ett ägarföretag som tillämpar anskaffningsvärdemetoden ska redovisa en överföring till medlemsinsatser genom insatsemission som intäkt och ökning av andelens värde. Intäkten ska redovisas när behörigt organ har fattat beslut om överföringen.

text: 14.11 Tillämpar ägarföretaget kapitalandelsmetoden ska upplysning lämnas om ägarföretagets andel i intresseföretagets resultat.

text: Tillämpar ägarföretaget anskaffningsvärdemetoden ska upplysning lämnas om utdelningar som redovisats som intäkt.

text: Redovisning av andelar i intresseföretag i juridisk person

text: 14.12 Det redovisade värdet på andelar i handelsbolag, inklusive kommanditbolag, ska årligen ändras med ett belopp som motsvarar ägarföretagets andel av handelsbolagets resultat.

text: Om det skattepliktiga resultatet inte avviker väsentligt från det redovisade resultatet, får det skattepliktiga resultatet användas.

text: 14.13 Utdelning från andelar i ett intresseföretag ska redovisas som intäkt oavsett om utdelningen härrör från ackumulerade vinster i intresseföretaget före eller efter förvärvstidpunkten.

text: 14.14 Överföring till medlemsinsatser genom insatsemission i ett intresseföretag ska hos ägaren redovisas som intäkt och ökning av andelens värde. Intäkten ska redovisas när behörigt organ har fattat beslut om överföringen.

text: Upplysningar

text: Kapitel 15 – Joint venture

text: Tillämpningsområde

text: 15.1 Detta kapitel ska tillämpas vid samägarens redovisning av joint venture.

text: Punkterna 15.8–15.15 ska tillämpas vid redovisning av andelar i gemensamt styrda företag i koncernredovisningen.

text: Punkterna 15.16–15.18 ska tillämpas vid redovisningen av andelar i gemensamt styrda företag i årsredovisningen för juridisk person.

text: 15.2 Joint venture är ett avtalsbaserat samarbete där två eller flera parter gemensamt bedriver en ekonomisk verksamhet och har ett gemensamt bestämmande inflytande över verksamheten.

text: Joint venture kan ha formen av gemensamt styrda verksamheter, gemensamma tillgångar eller gemensamt styrda företag.

text: 15.3 Gemensamt bestämmande inflytande föreligger när två eller flera parter i avtal reglerat att gemensamt utöva det bestämmande inflytandet över en ekonomisk verksamhet.

text: 15.4 Samägare är delägare i ett joint venture.

text: Gemensamt styrda verksamheter

text: 15.5 Gemensamt styrd verksamhet är ett joint venture där samägarens egna tillgångar och resurser används utan att ett separat företag bildas.

text: 15.6 En samägare i en gemensamt styrd verksamhet ska, med utgångspunkt från samarbetsavtalet, redovisa sin andel av intäkterna från försäljningen av varor och tjänster samt sin andel av kostnaderna.

text: Gemensamma tillgångar

text: 15.7 En samägare i en gemensamt ägd tillgång ska redovisa sin andel av a) tillgången, klassificerad i enlighet med tillgångens karaktär, b) skulderna som samägaren tillsammans med de andra samägarna gemensamt har ådragit sig, c) intäkterna, och d) kostnaderna som samägaren tillsammans med de andra samägarna gemensamt har ådragit sig.

text: Gemensamt styrda företag i koncernredovisningen

text: 15.8 Gemensamt styrt företag är ett joint venture som inbegriper bildandet av ett aktiebolag, handelsbolag eller någon annan form av företag i vilket varje samägare äger andelar.

text: 15.9 Punkterna 14.2 och 14.3 ska tillämpas vid förändringar i innehavet och omklassificering av andelar i ett gemensamt styrt företag.

text: Klyvningsmetoden Kapitalandelsmetoden

text: 15.10 En samägare som tillämpar kapitalandelsmetoden ska värdera sin andel i ett gemensamt styrt företag enligt kapitel 14.

text: Anskaffningsvärdemetoden

text: 15.11 En samägare som tillämpar anskaffningsvärdemetoden ska redovisa utdelning från andelar i ett gemensamt styrt företag som intäkt oav-

text: sett om utdelningen härrör från ackumulerade vinster i det gemensamt styrda företaget före eller efter förvärvstidpunkten.

text: 15.12 En samägare som tillämpar anskaffningsvärdemetoden ska redovisa en överföring till medlemsinsatser genom insatsemission som intäkt och ökning av andelens värde. Intäkten ska redovisas när behörigt organ har fattat beslut om överföringen.

text: Transaktioner mellan en samägare och ett gemensamt styrt företag

text: 15.13 Avyttrar en samägare en tillgång till ett gemensamt styrt företag, ska samägaren, så länge tillgången innehas av det gemensamt styrda företaget, endast redovisa den del av vinsten eller förlusten från överlåtelsen som motsvarar de andra samägarnas andelar. Om avyttringen ger belägg för att tillgången varit redovisad till för högt värde, ska samägaren redovisa hela förlusten.

text: 15.14 Förvärvar en samägare en tillgång från ett gemensamt styrt företag, ska samägaren redovisa sin andel av den vinst eller förlust som uppkommer till följd av transaktionen först när samägaren själv har överlåtit tillgången till en oberoende part. Om förvärvet ger belägg för att tillgången varit redovisad till för högt värde, ska samägaren redovisa hela förlusten.

text: Upplysningar

text: 15.15 Redovisas andelar i gemensamt styrda företag enligt kapitalandelsmetoden, ska upplysning enligt punkt 14.11 lämnas.

text: Redovisning av andelar i gemensamt styrda företag i juridisk person

text: 15.16 Det redovisade värdet på andelar i handelsbolag, inklusive kommanditbolag, ska årligen ändras med ett belopp som motsvarar samägarens andel av handelsbolagets resultat.

text: Är det redovisade värdet på andelen negativt ska en skuld redovisas.

text: 15.17 Utdelning från andelar i ett gemensamt styrt företag ska redovisas som intäkt oavsett om utdelningen härrör från ackumulerade vinster i det gemensamt styrda företaget före eller efter förvärvstidpunkten.

text: 15.18 Överföring till medlemsinsatser genom insatsemission i ett gemensamt styrt företag ska hos ägaren redovisas som intäkt och ökning av andelens värde. Intäkten ska redovisas när behörigt organ har fattat beslut om överföringen.

text: Upplysningar

text: Kapitel 16 – Upplysningar om förvaltningsfastigheter

text: Tillämpningsområde

text: 16.1 Detta kapitel ska tillämpas på upplysningar om förvaltningsfastigheter.

text: Definition och klassificering

text: 16.2 En förvaltningsfastighet är en fastighet som innehas av en ägare eller en leasetagare enligt ett leasingavtal i syfte att generera hyresinkomster eller värdestegring.

text: 16.3 En fastighet som delvis är förvaltningsfastighet (blandad användning) ska delas upp på förvaltningsfastighet respektive byggnad och mark.

text: Kan det verkliga värdet på en förvaltningsfastighet som är del av en fastighet inte utan oskälig kostnad mätas på ett tillförlitligt sätt, behöver inte någon del av fastigheten klassificeras som förvaltningsfastighet.

text: Upplysningar

text: 16.4 Ett företag ska lämna följande upplysningar om förvaltningsfastigheter, åtminstone på aggregerad nivå: a) Redovisat värde. b) Verkligt värde. c) Metoder och betydande antaganden som använts för att fastställa verkligt värde. d) I vilken utsträckning verkligt värde baserats på värdering utförd av en oberoende värderingsman. e) Om det finns begränsningar i rätten att avyttra förvaltningsfastigheterna eller att disponera hyresinkomst eller försäljningslikvid. f) Väsentliga åtaganden att köpa, uppföra, reparera, underhålla eller förbättra förvaltningsfastigheterna.

text: Upplysningar enligt första stycket b–d behöver endast lämnas om värdet kan mätas på ett tillförlitligt sätt och uppgifterna kan tas fram utan oskälig kostnad.

text: Kapitel 17 – Materiella anläggningstillgångar

text: Tillämpningsområde

text: 17.1 Detta kapitel ska tillämpas vid redovisning av materiella anläggningstillgångar.

text: I punkterna 17.24–17.26 finns särskilda regler för juridisk person.

text: 17.2 En materiell anläggningstillgång är en fysisk tillgång som företaget innehar för a) produktion eller distribution av varor eller tjänster, b) uthyrning till andra, c) administrativa ändamål, eller d) långsiktigt investeringsändamål.

text: Vilka materiella anläggningstillgångar ska redovisas i balansräkningen?

text: 17.3 Ett företag ska redovisa en reservdel eller serviceutrustning som materiell anläggningstillgång om a) företaget avser att använda reservdelen eller serviceutrustningen under flera räkenskapsår, eller b) reservdelen eller serviceutrustningen endast kan användas tillsammans med en materiell anläggningstillgång.

text: 17.4 Förväntas skillnaden i förbrukningen av en materiell anläggningstillgångs betydande komponenter vara väsentlig, ska tillgången delas upp på dessa.

text: Tillkommande utgifter

text: 17.5 Har en tillgång delats upp i komponenter enligt punkt 17.4, ska utgifter för utbyte av en sådan komponent räknas in i tillgångens redovisade värde. Detta gäller även för tillkommande nya komponenter.

text: Har en tillgång inte delats upp i komponenter enligt punkt 17.4, ska tillkommande utgifter som är väsentliga räknas in i tillgångens redovisade värde, om kriterierna för att redovisa en tillgång enligt punkt 2.18 är uppfyllda.

text: Redovisning till bestämd mängd och fast värde Värdering vid det första redovisningstillfället

text: Vad ingår i anskaffningsvärdet?

text: 17.6 Indirekta tillverkningskostnader som utgör mer än en oväsentlig del av den sammanlagda utgiften för tillverkningen eller uppgår till mer än ett obetydligt belopp för företaget ska räknas in i anskaffningsvärdet för en materiell anläggningstillgång.

text: 17.7 Det belopp som företaget gjort avsättning för avseende beräknade utgifter för nedmontering, bortforsling eller återställande av plats ska räknas in i anskaffningsvärdet.

text: 17.8 Senareläggs en betalning, och är den ekonomiska innebörden av överenskommelsen att köparen erhåller en finansiering, är anskaffningsvär-

text: det nuvärdet av alla framtida betalningar.

text: Vid beräkningen av nuvärdet ska diskonteringsräntan enligt punkt 23.4 användas.

text: Förvärv genom testamente eller gåva

text: 17.9 Anskaffningsvärdet för en materiell anläggningstillgång som förvärvats genom testamente eller gåva är tillgångens verkliga värde.

text: Byten

text: 17.10 Anskaffningsvärdet för en materiell anläggningstillgång som förvärvats genom byte ska, om transaktionen har kommersiell innebörd, bestämmas till verkligt värde på den tillgång som erhållits, justerat för eventuella överförda likvida medel.

text: Kan verkligt värde på det som erhållits inte bestämmas på ett tillförlitligt sätt, ska anskaffningsvärdet bestämmas till verkligt värde på det som lämnats, justerat för eventuella överförda likvida medel.

text: Kan verkligt värde på varken det som erhållits eller lämnats bestämmas på ett tillförlitligt sätt, eller om transaktionen saknar kommersiell innebörd, ska anskaffningsvärdet bestämmas till det redovisade värdet på det som lämnats, justerat för eventuella överförda likvida medel.

text: Fördelning av anskaffningsvärdet på komponenter

text: 17.11 Förväntas skillnaden i förbrukningen av en materiell anläggningstillgångs betydande komponenter vara väsentlig, ska tillgångens anskaffningsvärde fördelas på dessa.

text: Värdering efter det första redovisningstillfället

text: Avskrivning

text: 17.12 Avskrivning är en systematisk periodisering av en tillgångs avskrivningsbara belopp över dess nyttjandeperiod.

text: 17.13 Har en tillgång delats upp på olika komponenter enligt punkt 17.4 ska respektive komponent skrivas av separat över dess nyttjandeperiod. I annat fall ska tillgången skrivas av som en helhet över nyttjandeperioden.

text: 17.14 Avskrivningsbart belopp är en tillgångs anskaffningsvärde eller det belopp som används i stället för anskaffningsvärdet, efter avdrag för beräknat restvärde.

text: 17.15 Restvärde är det belopp ett företag förväntas erhålla för en tillgång efter nyttjandeperiodens slut, efter avdrag för kostnader i samband med

text: avyttringen.

text: Restvärdet ska uppskattas vid anskaffningstillfället i då rådande prisnivå.

text: 17.16 Nyttjandeperiod är a) den period under vilken en tillgång förväntas vara tillgänglig att användas av ett företag, eller b) det antal tillverkade enheter, eller motsvarande, som förväntas bli producerade med tillgången av ett företag.

text: 17.17 Nyttjandeperioden för en materiell anläggningstillgång ska omprövas, om det finns en indikation på att nyttjandeperioden har förändrats jämfört med uppskattningen vid föregående balansdag.

text: 17.18 Avskrivning av en materiell anläggningstillgång ska påbörjas när tillgången kan tas i bruk.

text: 17.19 Avskrivningen av en materiell anläggningstillgång ska upphöra när tillgången tas bort från balansräkningen.

text: Avskrivningen får inte upphöra för en tillgång som tillfälligt inte används eller har tagits ur bruk, om inte tillgången är helt avskriven. Om en produktionsberoende avskrivningsmetod används kan dock avskrivningen vara noll under den period det inte sker någon produktion.

text: 17.20 Företaget ska välja en avskrivningsmetod som återspeglar förväntad förbrukning av den materiella anläggningstillgångens framtida ekonomiska fördelar.

text: Avskrivningsmetoden ska omprövas, om det finns en indikation på att förväntad förbrukning har förändrats väsentligt jämfört med uppskattningen vid föregående balansdag.

text: Nedskrivningar Uppskrivningar Materiella anläggningstillgångar som innehas för försäljning

text: Borttagande från balansräkningen

text: 17.21 Ett företag ska inte längre redovisa en materiell anläggningstillgång eller en komponent av en materiell anläggningstillgång i balansräkningen a) vid utrangering eller avyttring, eller b) när inte några framtida ekonomiska fördelar väntas från användning, utrangering eller avyttring av tillgången eller komponenten.

text: För att fastställa vid vilken tidpunkt en avyttrad tillgång eller komponent ska tas bort från balansräkningen ska punkt 23.8 tillämpas.

text: 17.22 Den vinst eller förlust som uppkommer när en materiell anläggningstillgång eller en komponent tas bort från balansräkningen är skillnaden mellan vad som eventuellt erhålls, efter avdrag för direkta försäljningskostnader, och tillgångens redovisade värde.

text: Upplysningar

text: 17.23 De upplysningar som ett företag ska lämna enligt

text: 5 kap. 3 § andra stycket årsredovisningslagen (1995:1554)

text: ska omfatta avskrivningsmetod och tillämpad nyttjandeperiod eller avskrivningsprocent.

text: Redovisning i juridisk person

text: 17.24 I juridisk person får utgifter för en materiell anläggningstillgång som är av mindre värde eller kan antas ha en ekonomisk livslängd på högst tre år redovisas som kostnad vid det första redovisningstillfället, om företaget gör motsvarande avdrag enligt

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: och det kan antas att avdraget kommer att medges.

text: 17.25 I juridisk person får anskaffningsvärdet för en materiell anläggningstillgång som förvärvats genom testamente eller gåva bestämmas till det värde som används vid beskattningen.

text: 17.26 I juridisk person behöver inte beräknade utgifter för nedmontering, bortforsling eller återställande av plats räknas in i anskaffningsvärdet för en materiell anläggningstillgång.

text: Upplysningar

text: Kapitel 18 – Immateriella tillgångar utom goodwill

text: Tillämpningsområde

text: 18.1 Detta kapitel ska tillämpas på identifierbara immateriella tillgångar med undantag av a) immateriella tillgångar som innehas för försäljning i företagets normala verksamhet (se kapitel 13 och 23), och b) mineralrättigheter och mineralreserver som olja, naturgas och liknande förnyelsebara naturtillgångar.

text: I punkterna 18.29 och 18.30 finns särskilda regler för juridisk person.

text: 18.2 En immateriell tillgång är en icke-monetär tillgång utan fysisk form.

text: Finansiella tillgångar är inte immateriella tillgångar.

text: 18.3 En tillgång är identifierbar om den

text: a) är avskiljbar, dvs. det går att avskilja eller dela av den från företaget och sälja, överlåta, licensiera, hyra ut eller byta den, antingen enskilt eller tillsammans med tillhörande avtal, tillgång eller skuld, eller b) uppkommer ur avtalsenliga eller andra juridiska rättigheter oavsett om dessa rättigheter är överlåtbara eller avskiljbara från företaget eller från andra rättigheter och förpliktelser.

text: Vilka immateriella tillgångar ska redovisas i balansräkningen?

text: Gemensamma bestämmelser

text: 18.4 Bedömningen av förväntade framtida ekonomiska fördelar ska göras med utgångspunkt i den information som är tillgänglig vid det första redovisningstillfället och utifrån rimliga och verifierbara antaganden.

text: Bedömningen ska vara företagsledningens bästa uppskattning av de ekonomiska förhållanden som beräknas råda under tillgångens återstående nyttjandeperiod, varvid stor vikt ska ges externa faktorer.

text: Anskaffning genom separata förvärv Anskaffning som en del av ett rörelseförvärv Anskaffning genom intern upparbetning

text: 18.5 Utgifter som inte får tas upp som tillgång och som alltid ska redovisas som kostnader är utgifter för a) internt upparbetade varumärken, utgivningsrätter för tidningar och publikationer, kundregister och liknande poster, b) etablering av verksamheter inklusive utgifter för advokatarvoden och utgifter för att bilda en juridisk person, utgifter för att etablera en ny affärs- eller företagsenhet eller utgifter för att inleda nya verksamheter eller lansera nya produkter eller processer, c) utbildning, d) reklam och säljfrämjande åtgärder, e) omlokalisering eller omorganisation av delar av ett företag eller hela företaget, eller f) internt upparbetad goodwill.

text: 18.6 En betalning för framtida leverans av varor eller utförande av tjänster ska normalt redovisas som en tillgång i balansräkningen.

text: 18.7 Ett företag ska välja att tillämpa kostnadsföringsmodellen eller aktiveringsmodellen för utgifter som avser framtagande av internt upparbetade immateriella anläggningstillgångar. Den valda modellen ska tillämpas konsekvent och på samtliga internt upparbetade immateriella anläggningstillgångar.

text: 18.8 Enlig kostnadsföringsmodellen ska alla utgifter som avser framtagande av en internt upparbetad immateriell anläggningstillgång redovisas som kostnader när de uppkommer.

text: 18.9 Ett företag som tillämpar aktiveringsmodellen ska dela upp arbetet med att ta fram en internt upparbetad immateriell anläggningstillgång i a) en forskningsfas, och b) en utvecklingsfas.

text: Kan inte forskningsfasen särskiljas från utvecklingsfasen, ska arbetet anses tillhöra enbart forskningsfasen.

text: 18.10 Forskning är planerat och systematiskt sökande i syfte att erhålla ny vetenskaplig eller teknisk kunskap och insikt.

text: Utveckling är att tillämpa forskningsresultat eller annan kunskap för att åstadkomma nya eller väsentligt förbättrade material, konstruktioner, produkter, processer, system eller tjänster innan kommersiell produktion eller användning påbörjas.

text: 18.11 Enligt aktiveringsmodellen ska samtliga utgifter som uppkommer under forskningsfasen redovisas som kostnader när de uppkommer.

text: 18.12 Enligt aktiveringsmodellen ska samtliga utgifter för utveckling, eller i utvecklingsfasen i ett internt projekt, redovisas som en tillgång endast när ett företag kan påvisa att samtliga följande förutsättningar är uppfyllda: a) Det är tekniskt möjligt för företaget att färdigställa den immateriella anläggningstillgången så att den kan användas eller säljas. b) Företagets avsikt är att färdigställa den immateriella anläggningstillgången och att använda eller sälja den. c) Företaget har förutsättningar att använda eller sälja den immateriella anläggningstillgången. d) Det är sannolikt att den immateriella anläggningstillgången kommer att generera framtida ekonomiska fördelar. e) Det finns erforderliga och adekvata tekniska, ekonomiska och andra resurser för att fullfölja utvecklingen och för att använda eller sälja den immateriella anläggningstillgången. f) Företaget kan på ett tillförlitligt sätt beräkna de utgifter som är hänförliga till den immateriella anläggningstillgången under dess utveckling.

text: För att påvisa att tillgången sannolikt kommer att generera framtida ekonomiska fördelar ska företaget uppskatta tillgångens framtida ekonomiska fördelar i enlighet med hur nyttjandevärdet beräknas i kapitel 27. Genereras fördelarna endast i kombination med andra tillgångar ska

text: företaget i stället tillämpa reglerna för kassagenererande enheter i kapitel 27.

text: Värdering vid det första redovisningstillfället

text: Vad ingår i anskaffningsvärdet?

text: 18.13 Indirekta tillverkningskostnader som utgör mer än en oväsentlig del av den sammanlagda utgiften för internt upparbetade immateriella anläggningstillgångar eller uppgår till mer än ett obetydligt belopp för företaget ska räknas in i anskaffningsvärdet för den immateriella anläggningstillgången.

text: 18.14 I anskaffningsvärdet för en internt upparbetad immateriell anläggningstillgång får inte ingå a) försäljningsomkostnader, administrationsomkostnader och andra allmänna omkostnader, om inte dessa direkt kan hänföras till arbetet med att färdigställa tillgången för användning, b) identifierade ineffektiviteter och rörelseförluster som företaget ådragit sig innan tillgången uppnår planerad prestanda, och c) utgifter för att utbilda personal för att använda tillgången.

text: 18.15 Utgifter för en immateriell tillgång som har kostnadsförts tidigare räkenskapsår får inte därefter ingå i anskaffningsvärdet för en tillgång.

text: Förvärv genom testamente eller gåva

text: 18.16 Anskaffningsvärdet för en immateriell anläggningstillgång som förvärvats genom testamente eller gåva är tillgångens verkliga värde.

text: Byten

text: 18.17 Anskaffningsvärdet för en immateriell tillgång som förvärvats genom byte ska, om transaktionen har kommersiell innebörd, bestämmas till verkligt värde på den tillgång som erhållits, justerat för eventuella överförda likvida medel.

text: Avskrivning

text: 18.18 Nyttjandeperioden för en immateriell anläggningstillgång som uppkommit till följd av avtalsenliga eller andra juridiska rättigheter får inte överstiga den period som omfattas av avtalet eller de juridiska rättigheterna. Kan denna period förlängas, ska nyttjandeperioden innefatta förlängningsperioden eller förlängningsperioderna endast om det finns belägg för att företaget kan förlänga avtalet utan betydande utgifter.

text: Nyttjandeperioden för andra tillgångar än de som avses i första stycket får inte fastställas till längre tid än tio år.

text: 18.19 Det avskrivningsbara beloppet för en immateriell anläggningstillgång ska fördelas på ett systematiskt sätt över nyttjandeperioden.

text: 18.20 Ett företag ska anta att restvärdet för en immateriell anläggningstillgång är noll.

text: Första stycket gäller inte om det finns a) ett åtagande av tredje part att köpa tillgången vid nyttjandeperiodens slut, eller b) en aktiv marknad för tillgången och tillgångens restvärde kan fastställas genom hänvisning till denna marknad samt det är sannolikt att en sådan marknad kommer att finnas vid slutet av tillgångens nyttjandeperiod.

text: 18.21 Nyttjandeperioden för en immateriell anläggningstillgång ska omprövas, om det finns en indikation på att nyttjandeperioden har förändrats jämfört med uppskattningen vid föregående balansdag.

text: 18.22 Avskrivning av en immateriell anläggningstillgång ska påbörjas när tillgången kan användas.

text: 18.23 Företaget ska välja en avskrivningsmetod som återspeglar förväntad förbrukning av den immateriella anläggningstillgångens framtida ekonomiska fördelar.

text: Kan inte den förväntade förbrukningen av tillgångens framtida ekonomiska fördelar fastställas på ett tillförlitligt sätt, ska företaget tillämpa en linjär avskrivningsmetod.

text: Nedskrivningar

text: 18.24 Ett företag ska, utöver kraven i kapitel 27, beräkna återvinningsvärdet per balansdagen för en internt upparbetad immateriell anläggningstillgång som ännu inte är färdig att användas eller säljas på balansdagen.

text: Detta gäller även om det inte finns några indikationer på att tillgångens värde har minskat.

text: Uppskrivningar

text: 18.25 Tillämpas kostnadsföringsmodellen enligt punkt 18.8 får en internt upparbetad immateriell anläggningstillgång inte skrivas upp.

text: Borttagande från balansräkningen

text: 18.26 Ett företag ska inte längre redovisa en immateriell anläggningstillgång i balansräkningen a) vid utrangering eller avyttring, eller b) när inte några framtida ekonomiska fördelar väntas från användning, utrangering eller avyttring av tillgången.

text: För att fastställa vid vilken tidpunkt en avyttrad tillgång ska tas bort från balansräkningen ska punkt 23.8 tillämpas.

text: 18.27 Den vinst eller förlust som uppkommer när en immateriell anläggningstillgång tas bort från balansräkningen är skillnaden mellan vad som eventuellt erhålls, efter avdrag för direkta försäljningskostnader, och tillgångens redovisade värde.

text: Upplysningar

text: 18.28 De upplysningar som ett företag ska lämna enligt

text: Redovisning i juridisk person

text: 18.29 I juridisk person får anskaffningsvärdet för en immateriell anläggningstillgång som förvärvats genom testamente eller gåva bestämmas till det värde som används vid beskattningen.

text: 18.30 I juridisk person får företaget välja att tillämpa kostnadsföringsmodellen trots att aktiveringsmodellen valts i koncernredovisningen.

text: Upplysningar

text: Kapitel 19 – Rörelseförvärv och goodwill

text: Tillämpningsområde

text: 19.1 Detta kapitel ska tillämpas vid redovisning av rörelseförvärv med undantag av a) rörelseförvärv mellan företag eller verksamheter under samma bestämmande inflytande, och b) rörelseförvärv i vilka separata företag eller verksamheter tillsammans bildar ett joint venture (se kapitel 15).

text: Kapitlet ska också tillämpas vid redovisning av goodwill både vid förvärvstidpunkten och senare.

text: 19.2 Rörelseförvärv är en transaktion eller annan händelse i vilken en förvärvare får det bestämmande inflytandet över en eller flera verksamheter/rörelser (de förvärvade enheterna).

text: 19.3 Verksamhet/rörelse består av en integrerad mängd aktiviteter och tillgångar som bedrivs och styrs i syfte att ge a) avkastning till investerare, eller b) lägre kostnader eller andra ekonomiska fördelar direkt till deltagare.

text: Redovisning av rörelseförvärv

text: 19.4 Ett rörelseförvärv ska redovisas med tillämpning av förvärvsmetoden enligt

text: 7 kap.

text: 22 a §§

text: årsredovisningslagen (1995:1554)

text: Förvärvsmetoden

text: 19.5 Ett rörelseförvärv ska redovisas från förvärvstidpunkten.

text: Den förvärvsanalys som ska upprättas enligt

text: 7 kap. 20 § årsredovisningslagen (1995:1554)

text: ska upprättas per förvärvstidpunkten.

text: Förvärvstidpunkten är den tidpunkt då förvärvaren får bestämmande inflytande över den förvärvade enheten.

text: 19.6 Vid rörelseförvärv ska en förvärvare identifieras. Förvärvaren är det företag som får bestämmande inflytande över den förvärvade enheten.

text: 19.7 Anskaffningsvärdet för den förvärvade enheten ska beräknas till summan av a) köpeskillingen, det vill säga verkligt värde vid förvärvstidpunkten för erlagda tillgångar med tillägg av uppkomna och övertagna skulder samt emitterade egetkapitalinstrument, b) utgifter som är direkt hänförliga till rörelseförvärvet, och c) belopp enligt punkt 19.8.

text: Innehar företaget vid förvärvstidpunkten tidigare anskaffade egetkapitalandelar, är anskaffningsvärdet för den förvärvade enheten a) det verkliga värdet vid förvärvstidpunkten på de tidigare anskaffade andelarna, samt b) utgifter för de tillkommande andelarna enligt första stycket.

text: Värdet enligt andra stycket a får baseras på anskaffningsvärdet för de tillkommande andelarna.

text: 19.8 Är det vid förvärvstidpunkten sannolikt att köpeskillingen kommer att justeras vid en senare tidpunkt och kan beloppet uppskattas på ett tillförlitligt sätt, ska beloppet ingå i det beräknade slutliga anskaffningsvärdet för den förvärvade enheten.

text: Anskaffningsvärdet ska justeras på balansdagen och när det slutliga anskaffningsvärdet har fastställts. Justering får inte göras senare än ett år efter förvärvstidpunkten.

text: 19.9 Vid förvärv av färre än samtliga andelar av den förvärvade enheten ska värdet av minoritetens andel enligt punkt 19.19 läggas till anskaffningsvärdet.

text: 19.10 I förvärvsanalysen ska anskaffningsvärdet för den förvärvade enhetens identifierbara tillgångar och skulder, som enligt punkt 19.11 ska redovisas separat, fastställas till tillgångarnas och skuldernas verkliga värden vid förvärvstidpunkten, om inte något annat framgår av andra eller tredje styckena.

text: I förvärvsanalysen ska anskaffningsvärdet för den förvärvade enhetens a) pensionsförpliktelser fastställas enligt kapitel 28, b) uppskjutna skattefordringar och uppskjutna skatteskulder fastställas enligt kapitel 29, och c) skulder för aktierelaterade ersättningar fastställas enligt kapitel 26.

text: Om det verkliga värdet för en immateriell tillgång inte kan fastställas med hänvisning till en aktiv marknad, ska det värde som fastställs för tillgången begränsas till ett belopp som innebär att negativ goodwill inte uppkommer eller ökar.

text: 19.11 Identifierbara tillgångar och skulder ska redovisas separat endast om de uppfyller villkoren enligt punkt 2.18.

text: Identifierbara tillgångar och skulder ska redovisas separat till värdena enligt förvärvsanalysen.

text: 19.12 En avsättning som avser utgifter för omstrukturering av den förvärvade enhetens verksamhet får ingå i förvärvsanalysen endast i den utsträckning som den förvärvade enheten redan före förvärvstidpunkten uppfyller villkoren enligt punkt 21.7 för att redovisa en avsättning.

text: En skuld för framtida förluster eller kostnader som förväntas uppkomma till följd av rörelseförvärvet får inte ingå i förvärvsanalysen.

text: 19.13 Goodwill är den skillnad som uppkommer om anskaffningsvärdet enligt punkterna 19.7 och 19.9 för den förvärvade enheten är högre än värdet enligt punkt 19.10 på den förvärvade enhetens nettotillgångar.

text: 19.14 Avskrivningar på goodwill ska göras på det sätt som anges i punkterna 18.18–18.23.

text: 19.15 Negativ goodwill är den skillnad som uppkommer om anskaffningsvärdet enligt punkterna 19.7 och 19.9 för den förvärvade enheten är lägre än värdet enligt punkt 19.10 på den förvärvade enhetens nettotillgångar.

text: 19.16 Visar förvärvsanalysen negativ goodwill, ska förvärvaren göra en ny identifiering och värdering av den förvärvade enhetens identifierbara tillgångar och skulder samt en ny beräkning av anskaffningsvärdet för den förvärvade enheten.

text: 19.17 Negativ goodwill som kan hänföras till förväntade framtida förluster och kostnader som identifierats i förvärvarens plan för förvärvet och som kan beräknas på ett tillförlitligt sätt ska redovisas i resultaträkningen samma räkenskapsår som dessa förluster och kostnader redovisas.

text: Uppkommer inte de förväntade framtida förlusterna och kostnaderna under de räkenskapsår de förväntas uppkomma, ska negativ goodwill upplösas enligt punkt 19.18.

text: 19.18 Negativ goodwill som inte motsvaras av förväntade framtida förluster och kostnader enligt punkt 19.17 ska upplösas enligt följande.

text: Den del som inte överstiger verkligt värde på förvärvade identifierbara icke-monetära tillgångar ska upplösas i resultaträkningen på ett systematiskt sätt över en period som beräknas som kvarvarande vägd genomsnittlig nyttjandeperiod för de tillgångar som är avskrivningsbara.

text: Den del som överstiger verkligt värde på förvärvade identifierbara ickemonetära tillgångar ska redovisas i resultaträkningen under räkenskapsåret.

text: 19.19 Per förvärvstidpunkten ska förvärvaren värdera minoritetens andel av den förvärvade enhetens tillgångar och skulder, inklusive goodwill eller negativ goodwill, till verkligt värde.

text: Vid värderingen av minoritetens andel får förvärvaren utgå från sitt anskaffningsvärde för andelarna vid den senaste transaktionen.

text: 19.20 I det fall förutsättningarna för förvärvsanalysen är ofullständiga, ska förvärvsanalysen justeras för att bättre återspegla faktiska förhållanden vid förvärvstidpunkten. Justeringarna ska göras retroaktivt inom tolv månader efter förvärvstidpunkten. Justeringar senare än tolv månader efter förvärvstidpunkten ska redovisas som rättelse av fel (se kapitel 10).

text: 19.21 Den förvärvade enhetens intäkter och kostnader efter förvärvstidpunkten ska ingå i koncernresultaträkningen baserade på förvärvarens anskaffningsvärde för den förvärvade enhetens identifierade tillgångar och skulder.

text: 19.22 Förvärvas ytterligare andelar i ett företag som redan är dotterföretag får anskaffningsvärdet för den förvärvade enhetens identifierbara tillgångar och skulder som har fastställts enligt punkt 19.10 inte ändras.

text: Förvärv eller avyttring av andelar i företag som är dotterföretag såväl före som efter förändringen ska anses vara en transaktion mellan ägarna.

text: 19.23 Förvärvas ytterligare andelar i ett företag som inte är dotterföretag så att bestämmande inflytande uppkommer, ska de ursprungliga andelarna i koncernredovisningen anses avyttrade. Vinst eller förlust, beräknad som skillnaden mellan verkligt värde och koncernmässigt redovisat värde, ska redovisas i koncernresultaträkningen.

text: 19.24 Avyttras andelar i ett dotterföretag så att bestämmande inflytande inte längre föreligger, ska samtliga andelar anses som avyttrade i koncernredovisningen och vinst eller förlust vid avyttringen redovisas i koncernresultaträkningen.

text: Första stycket ska tillämpas även om bestämmande inflytande inte längre föreligger av andra skäl än avyttring.

text: Finns andelar kvar efter avyttringen, ska de redovisas enligt kapitel 11, 12, 14 eller 15 med det verkliga värdet vid försäljningstidpunkten som anskaffningsvärde. Försäljningspriset vid den senaste transaktionen får användas som verkligt värde.

text: Upplysningar

text: 19.25 För varje väsentligt rörelseförvärv under räkenskapsåret ska upplysning lämnas om förvärvstidpunkten samt namn på och beskrivning av de förvärvade enheter som ingår i rörelseförvärvet.

text: 19.26 Upplysning ska lämnas om hur minoritetens andel av det förvärvade företagets tillgångar och skulder, inklusive goodwill eller negativ goodwill, har värderats i förvärvsanalysen.

text: 19.27 De upplysningar om goodwill som ska lämnas enligt

text: ska omfatta tillämpad nyttjandeperiod eller avskrivningsprocent.

text: 19.28 Redovisas negativ goodwill enligt punkt 19.18 andra stycket ska upplysning lämnas om belopp samt hur företaget avser att redovisa negativ goodwill i resultaträkningen.

text: Redovisning i juridisk person

text: Kapitel 20 – Leasingavtal

text: Tillämpningsområde

text: 20.1 Detta kapitel ska tillämpas vid redovisning av samtliga leasingavtal med undantag av a) licensavtal (se kapitel 18), och b) operationella leasingavtal som är förlustkontrakt (se kapitel 21).

text: I punkt 20.29 finns särskilda regler för juridisk person.

text: 20.2 Ett leasingavtal är ett avtal enligt vilket en leasegivare på avtalade villkor under en avtalad period ger en leasetagare rätt att använda en tillgång i utbyte mot betalning.

text: Klassificering av leasingavtal

text: 20.3 Ett leasingavtal ska, redan när avtalet ingås, klassificeras som antingen ett finansiellt leasingavtal eller ett operationellt leasingavtal.

text: Ett finansiellt leasingavtal är ett leasingavtal enligt vilket de ekonomiska risker och fördelar som är förknippade med att äga en tillgång i allt väsentligt överförs från leasegivaren till leasetagaren.

text: Ett operationellt leasingavtal är ett leasingavtal som inte är ett finansiellt leasingavtal.

text: 20.4 Klassificeringen av ett leasingavtal får inte ändras under leasingperioden, om inte en överenskommelse har träffats om att ändra villkoren i leasingavtalet på annat sätt än genom förnyelse av avtalet. Ändras villkoren ska klassificeringen omprövas.

text: Leasetagarens redovisning av leasingavtal – finansiella leasingavtal

text: Redovisning och värdering vid det första redovisningstillfället

text: 20.5 En leasetagare ska, vid det första redovisningstillfället, redovisa rättigheter och skyldigheter enligt ett finansiellt leasingavtal som tillgång och skuld i balansräkningen.

text: Tillgången och skulden ska redovisas till det lägsta av tillgångens verkliga värde och nuvärdet av minimileaseavgifterna, fastställda vid leasingavtalets ingående. Utgifter som direkt kan hänföras till ingående och upplägg av leasingavtalet ska läggas till det belopp som redovisas som en tillgång.

text: Vid beräkning av nuvärdet av minimileaseavgifterna ska leasingavtalets implicita ränta användas. Kan leasingavtalets implicita ränta inte bestämmas, ska leasetagarens marginella låneränta användas.

text: 20.6 Minimileaseavgifter är för leasetagaren de betalningar, exklusive variabla avgifter, serviceutgifter och skatter, som ska betalas av leasetagaren till leasegivaren under leasingperioden med tillägg av eventuellt belopp som garanteras av leasetagaren eller av denne närstående företag.

text: 20.7 Leasingavtalets implicita ränta är den diskonteringssats som för leasegivaren vid leasingavtalets ingående resulterar i att summan av nuvärdet av minimileaseavgifterna och ej garanterat restvärde överensstämmer med summan av det verkliga värdet för det leasade objektet och leasegivarens eventuella direkta utgifter som uppkommer till följd av att ett leasingavtal ingås.

text: 20.8 Marginell låneränta är den räntesats som leasetagaren skulle ha betalat enligt ett motsvarande leasingavtal.

text: Kan räntesatsen enligt första stycket inte fastställas, är den marginella låneräntan den räntesats som, vid leasingavtalets ingående, leasetagaren skulle ha betalat för en finansiering genom lån under motsvarande period och med motsvarande säkerhet.

text: Redovisning och värdering efter det första redovisningstillfället

text: 20.9 En leasetagare ska fördela minimileaseavgifterna enligt ett finansiellt leasingavtal på ränta och amortering av skulden enligt effektivräntemetoden.

text: Ränta enligt första stycket ska fördelas över leasingperioden genom att belasta varje räkenskapsår med ett belopp som motsvarar en fast räntesats för den under respektive räkenskapsår redovisade skulden.

text: Variabla avgifter ska redovisas som kostnad det räkenskapsår utgifterna uppkommer.

text: 20.10 Variabel avgift är den del av leasingavgiften som inte är fast och som beräknas med utgångspunkt från andra faktorer än enbart att tid förflutit.

text: 20.11 En leasad tillgång enligt ett finansiellt leasingavtal ska skrivas av enligt reglerna i detta allmänna råd om avskrivning av tillgångar av motsvarande slag. Kan det inte med rimlig grad av säkerhet fastställas att äganderätten kommer att övergå till leasetagaren vid slutet av leasingperioden, ska tillgången skrivas av helt under leasingperioden eller nyttjandeperioden om den är kortare.

text: Upplysningar

text: 20.12 En leasetagare ska lämna följande upplysningar om finansiella leasingavtal: a) Redovisat värde per balansdagen för varje tillgångspost i balansräkningen. b) En allmän beskrivning av ingångna väsentliga leasingavtal.

text: Leasetagarens redovisning av leasingavtal – operationella leasingavtal

text: Redovisning och värdering

text: 20.13 En leasetagare ska redovisa leasingavgifter enligt ett operationellt leasingavtal, inklusive första förhöjd hyra men exklusive utgifter för tjänster som försäkring och underhåll, som kostnad linjärt över leasingperioden.

text: Trots det som sägs i första stycket får leasingavgifterna fördelas på ett annat systematiskt sätt om a) det bättre återspeglar leasetagarens ekonomiska nytta under perioden och detta oavsett om avgifterna fördelas på annat sätt, eller b) avgifterna är upplagda på ett sådant sätt att de endast ökar i takt med förväntad inflation i syfte att kompensera leasegivarens förväntade kostnadsökningar.

text: Upplysningar

text: 20.14 En leasetagare ska lämna följande upplysningar om operationella leasingavtal: a) Summan av framtida minimileaseavgifter per balansdagen avseende icke uppsägningsbara operationella leasingavtal a. inom ett år,

text: b. senare än ett år men inom fem år, och c. senare än fem år. b) Summan av räkenskapsårets kostnadsförda leasingavgifter. c) En allmän beskrivning av ingångna väsentliga leasingavtal.

text: Leasegivarens redovisning av leasingavtal – finansiella leasingavtal

text: 20.15 En leasegivare ska, vid det första redovisningstillfället, redovisa en tillgång enligt ett finansiellt leasingavtal som fordran i balansräkningen. Det redovisade beloppet ska motsvara nettoinvesteringen i ett leasingavtal.

text: Direkta utgifter som uppkommer i samband med att ett finansiellt leasingavtal ingås ska periodiseras över leasingperioden.

text: 20.16 Bruttoinvestering i ett leasingavtal är summan av a) de minimileaseavgifter som leasegivaren erhåller enligt ett finansiellt leasingavtal, och b) eventuellt ej garanterat restvärde som tillfaller leasegivaren.

text: Nettoinvestering i ett leasingavtal är bruttoinvesteringen i ett leasingavtal diskonterat till leasingavtalets implicita ränta.

text: 20.17 Minimileaseavgifter är för leasegivaren de betalningar, exklusive variabla avgifter, serviceutgifter och skatter, som ska betalas av leasetagaren till leasegivaren under leasingperioden med tillägg av eventuella restvärden som garanterats av leasetagaren eller av denne närstående part eller av oberoende tredje part som har ekonomiska förutsättningar att fullfölja åtagandet.

text: 20.18 En leasegivare ska fördela den finansiella intäkten enligt ett finansiellt leasingavtal så att en jämn förräntning erhålls på under varje period redovisad nettoinvestering i ett leasingavtal.

text: Finns en indikation på att det uppskattade, ej garanterade restvärdet som använts vid beräkningen av leasegivarens bruttoinvestering i ett leasingavtal har minskat väsentligt, ska de finansiella intäkterna under den återstående leasingperioden ändras och effekten redovisas i resultaträkningen.

text: Tillverkare och återförsäljare

text: 20.19 En tillverkare eller en återförsäljare ska vid leasingperiodens början redovisa en försäljningsintäkt till följd av ett finansiellt leasingavtal till det lägsta av tillgångens verkliga värde och nuvärdet av minimi-

text: leaseavgifterna beräknat till marknadsränta.

text: Den leasade tillgångens redovisade värde minskat med nuvärdet av ej garanterat restvärde ska redovisas som kostnad för såld vara vid leasingperiodens början.

text: 20.20 Används osedvanligt låg ränta ska försäljningsintäkten redovisas till det belopp som skulle ha uppkommit om en marknadsmässig ränta avtalats.

text: Utgifter i samband med ingående och upplägg av ett finansiellt leasingavtal ska redovisas som en kostnad när vinsten från försäljningen redovisas.

text: Upplysningar

text: 20.21 En leasegivare ska lämna följande upplysningar om finansiella leasingavtal: a) Ej intjänade finansiella intäkter. b) Ej garanterade restvärden som tillfaller leasegivaren. c) Reservering för osäkra fordringar som avser minimileaseavgifter. d) Variabla avgifter som ingår i räkenskapsårets resultat. e) En allmän beskrivning av ingångna väsentliga leasingavtal.

text: Leasegivarens redovisning av leasingavtal – operationella leasingavtal

text: Redovisning och värdering

text: 20.22 En leasegivare ska redovisa leasingavgifter, inklusive första förhöjd hyra men exklusive inkomster för tjänster som försäkring och underhåll, från operationella leasingavtal som intäkt linjärt över leasingperioden.

text: Trots det som sägs i första stycket får leasingavgifterna fördelas på ett annat systematiskt sätt om det bättre återspeglar hur de ekonomiska fördelar som hänförs till objektet minskar över tiden.

text: 20.23 Det redovisade värdet på en tillgång som leasas ut ska ökas med direkta utgifter som uppkommer till följd av att ett operationellt leasingavtal ingås. Utgifterna ska kostnadsföras över leasingperioden utifrån samma grund som leasingintäkten.

text: Tillverkare och återförsäljare

text: 20.24 En tillverkare eller återförsäljare som är leasegivare ska inte redovisa en försäljning när ett operationellt leasingavtal ingås.

text: Upplysningar

text: 20.25 En leasegivare ska lämna följande upplysningar om operationella leasingavtal: a) Summan av framtida minimileaseavgifter per balansdagen avseende icke uppsägningsbara operationella leasingavtal a. inom ett år, b. senare än ett år men inom fem år, och c. senare än fem år. b) Summan av variabla avgifter som ingår i räkenskapsårets resultat. c) En allmän beskrivning av ingångna väsentliga leasingavtal.

text: Sale-and-lease-back-transaktioner

text: Sale-and-lease-back-transaktion som ger upphov till ett finansiellt leasingavtal

text: 20.26 Vid en sale-and-lease-back-transaktion som ger upphov till ett finansiellt leasingavtal ska leasetagaren periodisera det belopp med vilket försäljningspriset överstiger tillgångens redovisade värde som intäkt över leasingperioden.

text: Sale-and-lease-back-transaktion som ger upphov till ett operationellt leasingavtal

text: 20.27 Vid en sale-and-lease-back-transaktion som ger upphov till ett operationellt leasingavtal och som baseras på verkligt värde, ska leasetagaren redovisa eventuell vinst eller förlust som uppkommit vid försäljningen det räkenskapsår som försäljningen skett.

text: Även om försäljningspriset understiger verkligt värde ska eventuell vinst eller förlust redovisas det räkenskapsår som försäljningen skett. I de fall en förlust kompenseras genom att framtida avtalade leasingavgifter understiger marknadsmässigt beräknade avgifter, ska skillnaden tas upp som tillgång och periodiseras i proportion till leasingavgifterna över den period som den leasade tillgången förväntas bli nyttjad.

text: Överstiger försäljningspriset verkligt värde, ska skillnaden periodiseras över den leasade tillgångens förväntade nyttjandeperiod.

text: Upplysningar

text: 20.28 Upplysningskraven i detta kapitel gäller även för sale-and-lease-backtransaktioner.

text: Redovisning i juridisk person

text: 20.29 I juridisk person får alla finansiella leasingavtal redovisas som operationella leasingavtal.

text: Kapitel 21 – Avsättningar, ansvarsförbindelser och

text: eventualtillgångar

text: Tillämpningsområde

text: 21.1 Detta kapitel ska tillämpas på avsättningar, ansvarsförbindelser och eventualtillgångar med undantag av avsättningar i samband med a) kontrakt som verkställs längre fram och som inte är förlustbringande, b) leasingavtal (se kapitel 20), c) entreprenadavtal (se kapitel 23), d) förpliktelser avseende ersättningar till anställda (se kapitel 28), och e) inkomstskatt (se kapitel 29).

text: Trots det som sägs i första stycket ska detta kapitel tillämpas på operationella leasingavtal som har blivit förlustkontrakt.

text: I punkt 21.21 finns särskilda regler för juridisk person.

text: 21.2 Med kontrakt som verkställs längre fram avses kontrakt där inte någon av parterna har uppfyllt någon av sina förpliktelser, eller där båda parterna endast delvis, men i lika utsträckning, har uppfyllt sina förpliktelser.

text: 21.3 Ett förlustkontrakt är ett kontrakt där företagets oundvikliga utgifter för att uppfylla sina förpliktelser överstiger de förväntade ekonomiska fördelarna av kontraktet. Med oundvikliga utgifter avses det lägsta av å ena sidan utgifterna för att fullfölja kontraktet och å andra sidan skadestånd eller liknande ersättningar om kontraktet inte fullföljs.

text: Avsättningar

text: Vilka förpliktelser ska redovisas som avsättning?

text: 21.4 Ett företag ska endast redovisa en avsättning om a) företaget på balansdagen har en befintlig legal förpliktelse eller informell förpliktelse till följd av en inträffad händelse, b) det är sannolikt att ett utflöde av resurser kommer att krävas för att reglera förpliktelsen, och c) en tillförlitlig uppskattning av beloppet kan göras.

text: 21.5 En legal förpliktelse är en förpliktelse till följd av a) ett kontrakt, b) lagstiftning, eller c) annan laglig grund.

text: 21.6 En informell förpliktelse är en förpliktelse till följd av att företaget

text: a) på grund av etablerad praxis, offentliggjorda riktlinjer eller ett tillräckligt utförligt och aktuellt uttalande har visat externa parter att det påtar sig vissa skyldigheter, samt b) därigenom har skapat en välgrundad förväntan hos dessa parter att det kommer att fullgöra sina skyldigheter.

text: 21.7 Vid omstrukturering av en verksamhet får en avsättning endast redovisas om företaget måste fullfölja omstruktureringen till följd av en legal förpliktelse eller informell förpliktelse. En informell förpliktelse innebär att företaget har en fastställd och utförlig omstruktureringsplan och att de som berörs har en välgrundad uppfattning att omstruktureringen kommer att genomföras.

text: Av omstruktureringsplanen ska minst framgå a) vilken verksamhet, eller del av verksamhet, som berörs, b) vilka driftställen som främst berörs, c) det ungefärliga antalet anställda som kommer att få avgångsvederlag samt deras placering och arbetsuppgifter, d) de utgifter åtgärderna kommer att medföra, och e) när planen kommer att genomföras.

text: En välgrundad uppfattning enligt första stycket innebär att företaget har påbörjat genomförandet av omstruktureringsplanen eller har tillkännagett huvuddragen till dem som berörs.

text: 21.8 Vid omstrukturering av en verksamhet får avsättning inte göras för utgifter som hör samman med den framtida verksamheten.

text: 21.9 En avsättning ska vid det första redovisningstillfället, värderas till den bästa uppskattningen av det belopp som krävs för att reglera förpliktelsen på balansdagen.

text: Avsättningen ska redovisas till nuvärdet av de framtida betalningar som krävs för att reglera förpliktelsen, om effekten av när i tiden betalningen sker är väsentlig. Den diskonteringsränta som ska användas vid beräkningen av nuvärdet är den räntesats före skatt som avspeglar aktuell marknadsbedömning av det tidsberoende värdet av pengar och de risker som är förknippade med framtida betalningar till den del riskerna inte beaktats genom att justeringar gjorts vid bedömningen av de framtida betalningarna.

text: Vinster vid förväntade avyttringar av tillgångar ska inte beaktas vid värderingen av en avsättning.

text: 21.10 Om det belopp som krävs för att reglera en förpliktelse förväntas helt eller delvis bli ersatt av tredje part, t.ex. genom försäkringsersättning, ska gottgörelsen redovisas som en tillgång, om det är så gott som säkert att företaget kommer att erhålla gottgörelsen när förpliktelsen regleras. Det belopp som redovisas som tillgång får inte överstiga avsättningsbeloppet.

text: Tillgången enligt första stycket får inte kvittas mot avsättningen i balansräkningen. I resultaträkningen får däremot gottgörelsen kvittas mot den kostnad som motsvarar avsättningen.

text: 21.11 En avsättning får tas i anspråk endast för de utgifter som avsättningen ursprungligen var avsedd för.

text: 21.12 En avsättning ska omprövas varje balansdag och justeras så att den återspeglar den aktuella bästa uppskattningen av det belopp som krävs för att reglera förpliktelsen på balansdagen.

text: Varje justering av tidigare redovisade avsättningsbelopp ska redovisas i resultaträkningen, med undantag för avsättningar som tidigare redovisats som del av utgiften för lager eller materiella anläggningstillgångar.

text: 21.13 En förändring av det redovisade värdet på en avsättning till följd av att utbetalningstidpunkten närmar sig ska redovisas som räntekostnad.

text: Ansvarsförbindelser

text: 21.14 En ansvarsförbindelse är a) en möjlig förpliktelse till följd av inträffade händelser och vars förekomst endast kommer att bekräftas av att en eller flera osäkra framtida händelser, som inte helt ligger inom företagets kontroll, inträffar eller uteblir, eller b) en befintlig förpliktelse till följd av inträffade händelser, men som inte redovisas som skuld eller avsättning eftersom det inte är sannolikt att ett utflöde av resurser kommer att krävas för att reglera förpliktelsen eller förpliktelsens storlek inte kan beräknas med tillräcklig tillförlitlighet.

text: Eventualtillgångar

text: 21.15 En eventualtillgång är en möjlig tillgång till följd av inträffade händelser och vars förekomst endast kommer att bekräftas av att en eller flera osäkra framtida händelser, som inte helt ligger inom företagets kontroll, inträffar eller uteblir.

text: Upplysningar

text: Upplysningar om avsättningar

text: 21.16 Ett företag ska för varje slag av avsättning specificera a) det redovisade värdet vid räkenskapsårets början och slut, b) de ytterligare avsättningar som gjorts under räkenskapsåret, inklusive justeringar till följd av förändring av nuvärdet, c) belopp som tagits i anspråk under räkenskapsåret, samt d) outnyttjade belopp som har återförts under räkenskapsåret.

text: Företaget ska även lämna en kortfattad beskrivning av förpliktelsens karaktär.

text: Upplysningar om ansvarsförbindelser

text: 21.17 Ett företag ska, för varje slag av ansvarsförbindelse, lämna en kortfattad beskrivning av ansvarsförbindelsens karaktär och dess belopp.

text: Upplysningar om eventualtillgångar

text: 21.18 Ett företag ska lämna en beskrivning av karaktären på eventualtillgångar om ett inflöde av resurser är sannolikt. Dessutom ska upplysning lämnas om företagets uppskattning av eventualtillgångarnas finansiella effekt, om det inte är praktiskt ogenomförbart och det kan göras utan oskälig kostnad.

text: Är det praktiskt ogenomförbart att lämna upplysning enligt första stycket, ska detta förhållande anges.

text: 21.19 Ett krav är praktiskt ogenomförbart om företaget inte kan uppfylla det trots varje rimlig ansträngning att göra det.

text: Upplysningar som har skadlig inverkan

text: 21.20 I ytterst sällsynta fall behöver upplysningar enligt punkterna 21.16– 21.18 inte lämnas, om det har en skadlig inverkan på företagets förhandlingsläge i en tvist med andra parter.

text: Redovisning i juridisk person

text: 21.21 I juridisk person får en avsättning till följd av beräknade utgifter för nedmontering, bortforsling och återställande av plats redovisas successivt över tillgångens nyttjandeperiod.

text: Kapitel 22 – Skulder och Eget kapital

text: Tillämpningsområde

text: 22.1 Detta kapitel ska tillämpas vid klassificering av ett företags utfärdade finansiella instrument som antingen skuld eller eget kapital med undantag av följande finansiella instrument: a) Företagets rättigheter och förpliktelser för ersättningar efter avslutad anställning (se kapitel 28). b) Avtal om villkorad tilläggsköpeskilling vid rörelseförvärv (se kapitel 19). c) Finansiella instrument, avtal och förpliktelser avseende aktierelaterade ersättningar (se kapitel 26) med undantag av egna aktier som köps, säljs, emitteras eller sägs upp i samband med ett företags aktieoptionsprogram eller andra avtal om aktierelaterade ersättningar.

text: 22.2 Detta kapitel ska även tillämpas vid redovisning av egetkapitalinstrument som utfärdas till utomstående i deras egenskap av ägare med undantag av redovisning av aktierelaterade ersättningar eller liknande i form av egetkapitalinstrument (t.ex. aktier och aktieoptioner) som lämnas som ersättning för varor eller tjänster från leverantörer och anställda, i deras roll som leverantör eller anställd (se kapitel 26).

text: 22.3 Egetkapitalinstrument är varje form av avtal som innebär en residual rätt i ett företags tillgångar efter avdrag för alla dess skulder.

text: 22.4 Ägare är innehavare av finansiella instrument som klassificerats som eget kapital i det ägda företagets redovisning.

text: Klassificering

text: 22.5 Klassificeringen av ett företags utfärdade finansiella instrument som antingen skuld eller eget kapital ska baseras på instrumentets ekonomiska innebörd om inte annat följer av punkterna 22.6 och 22.9.

text: 22.6 Poster som är eget kapital enligt bilaga 1 till

text: årsredovisningslagen (1995:1554)

text: får inte redovisas som skuld. Sådana poster ska definieras utifrån sin juridiska innebörd.

text: Redovisning

text: Emission av aktier eller andra egetkapitalinstrument

text: 22.7 Ett företag ska redovisa en ökning av eget kapital när en utomstående part är skyldig att överföra kontanter eller andra resurser till företaget i utbyte mot emitterade aktier eller andra egetkapitalinstrument.

text: En ökning av eget kapital ska också redovisas om företaget erhållit kon-

text: tanter eller andra resurser innan egetkapitalinstrumentet är emitterat, och företaget inte kan krävas på återbetalning.

text: 22.8 Aktier eller andra egetkapitalinstrument ska värderas till verkligt värde av de kontanter eller andra resurser som företaget mottagit eller har att fordra.

text: Direkta utgifter i samband med en egetkapitaltransaktion ska redovisas som avdragspost från eget kapital.

text: Konvertibla skuldinstrument eller liknande sammansatta finansiella instrument

text: 22.9 Vid emission av konvertibla skuldinstrument eller liknande sammansatta finansiella instrument som består av både en skuldkomponent och en egetkapitalkomponent ska likviden fördelas mellan skuldkomponenten och egetkapitalkomponenten. Skuldbeloppet ska fastställas till det verkliga värdet för en liknande skuld som saknar rätt till konvertering eller har en liknande egetkapitalkomponent. Fördelningen får inte ändras senare räkenskapsår.

text: Direkta utgifter i samband med emissionen ska fördelas mellan skuldkomponenten och egetkapitalkomponenten utifrån de relativa verkliga värdena på respektive komponent.

text: 22.10 I de finansiella rapporter som upprättas efter det år då ett konvertibelt skuldinstrument eller ett liknande sammansatt finansiellt instrument emitterades ska varje skillnad mellan skuldkomponenten och det belopp som ska betalas på förfallodagen redovisas systematiskt som en tillkommande räntekostnad genom tillämpning av effektivräntemetoden (se kapitel 11).

text: Förvärv av egna aktier Värdeöverföring till ägare

text: 22.11 En utdelning på eller återbetalning av ett egetkapitalinstrument ska redovisas som skuld när behörigt organ har fattat beslut om utdelningen eller återbetalningen.

text: Skulden ska värderas till det redovisade värdet på den tillgång som ska överföras.

text: Kapitel 23 – Intäkter

text: 23.1 Detta kapitel ska tillämpas vid redovisning av intäkter från följande typer av transaktioner och händelser: a) Försäljning av varor. b) Tjänsteuppdrag och entreprenadavtal.

text: c) Annans användning av ett företags tillgångar, som ger upphov till ränta, royalty eller utdelning.

text: Kapitlet behandlar inte intäkter från följande transaktioner och händelser: a) Leasing (se kapitel 20). b) Utdelning på innehav som redovisas enligt kapitalandelsmetoden (se kapitel 14 och 15). c) Förändringar i det verkliga värdet av finansiella tillgångar och finansiella skulder eller effekter av att de avyttras (se kapitel 11 och 12). d) Offentliga bidrag (se kapitel 24, 36 och 37). e) Erhållna gåvor (se kapitel 36 och 37).

text: I punkterna 23.31–23.37 finns särskilda regler för juridisk person.

text: Värdering av intäkter

text: 23.2 Det inflöde av ekonomiska fördelar som företaget erhållit eller kommer att erhålla för egen räkning ska redovisas som intäkt.

text: 23.3 Ett företag ska värdera en intäkt till det verkliga värdet av det som erhållits eller kommer att erhållas, om inte annat följer av punkt 23.6. Avdrag ska göras för handelsrabatter, mängdrabatter och liknande prisavdrag.

text: Uppskjuten betalning

text: 23.4 Senareläggs en betalning, och är den ekonomiska innebörden av överenskommelsen att köparen erhåller en finansiering, är det verkliga värdet av en intäkt nuvärdet av alla framtida betalningar.

text: Den diskonteringsränta som ska användas vid beräkningen av nuvärdet är den av följande räntesatser som kan fastställas med störst säkerhet: a) Gällande ränta för ett liknande instrument som är utfärdat av någon med en liknande kreditvärdighet. b) En ränta som diskonterar det nominella beloppet till det aktuella kontantpriset för varorna eller tjänsterna.

text: Byte av varor eller tjänster

text: 23.5 En intäkt får inte redovisas vid byte av varor eller tjänster mot a) likartade varor eller tjänster, eller b) olikartade varor eller tjänster om transaktionen saknar kommersiell innebörd.

text: 23.6 Vid byte av varor och tjänster mot olikartade varor eller tjänster i en transaktion som har kommersiell innebörd ska intäkten bestämmas till

text: verkligt värde på det som erhållits, justerat för eventuella överförda likvida medel.

text: Kan verkligt värde på det som erhållits inte bestämmas på ett tillförlitligt sätt ska intäkten bestämmas till verkligt värde på det som lämnats, justerat för eventuella överförda likvida medel.

text: Kan verkligt värde på varken det som erhållits eller lämnats bestämmas på ett tillförlitligt sätt ska intäkten bestämmas till det redovisade värdet på det som lämnats, justerat för eventuella överförda likvida medel.

text: Identifiering av en transaktion

text: 23.7 Varje transaktion ska redovisas för sig om inte annat sägs i andra och tredje styckena.

text: Om det är nödvändigt för att rätt återge den ekonomiska innebörden och om delarna och beloppen kan identifieras separat, ska en transaktion redovisas i delar.

text: Två eller flera transaktioner ska redovisas tillsammans om de hör samman på ett sådant sätt att de utgör en affärshändelse vars ekonomiska innebörd inte kan förstås annars.

text: Försäljning av varor

text: 23.8 Ett företag ska redovisa en intäkt från försäljning av varor när kriterierna i punkt 2.18 är uppfyllda, och a) företaget har överfört de väsentliga risker och förmåner som är förknippade med varornas ägande till köparen, b) företaget inte längre har något sådant engagemang i den löpande förvaltningen som vanligtvis förknippas med ägande och inte heller utövar någon reell kontroll över de sålda varorna, samt c) de utgifter som har uppkommit eller som förväntas uppkomma till följd av transaktionen kan beräknas på ett tillförlitligt sätt.

text: Tjänsteuppdrag och entreprenadavtal

text: 23.9 Uppdrag är ett tjänsteuppdrag eller ett uppdrag enligt entreprenadavtal.

text: 23.10 Entreprenadavtal är ett särskilt framförhandlat avtal om ett uppdrag som avser produktion av ett objekt eller flera objekt som står i nära samband med, eller är beroende av, varandra med avseende på utformning, teknik och funktion eller användning.

text: 23.11 Uppdrag på löpande räkning är ett uppdrag där ersättningen uteslutande eller så gott som uteslutande grundar sig på ett på förhand bestämt arvode per tidsenhet, den faktiska tidsåtgången och de eventuella faktiska utgifterna för arbetet.

text: 23.12 Uppdrag till fast pris är ett uppdrag som inte är ett uppdrag på löpande räkning.

text: 23.13 Reglerna i detta kapitel ska tillämpas på varje enskilt uppdrag om inte annat framgår av andra och tredje styckena.

text: Krävs det för att den ekonomiska innebörden i det enskilda avtalet eller i de enskilda avtalen sammantagna ska kunna återges korrekt, ska reglerna tillämpas på delarna i ett avtal eller på flera enskilda avtal sammantagna.

text: Reglerna ska även tillämpas på delarna i ett avtal eller på flera enskilda avtal sammantagna i de fall som anges i punkterna 23.14–23.16.

text: 23.14 Omfattar ett avtal flera uppdrag ska genomförandet av varje enskilt uppdrag behandlas som ett separat uppdrag, om a) separata anbud har lämnats för varje enskilt uppdrag, b) varje enskilt uppdrag har varit föremål för separat förhandling och uppdragstagaren och beställaren har haft möjlighet att anta eller förkasta den del av avtalet som avser respektive uppdrag, samt c) uppdragsutgifterna och uppdragsinkomsten kan identifieras för respektive uppdrag.

text: 23.15 Flera avtal ska, oavsett om de har en eller flera beställare, behandlas som ett uppdrag om a) avtalen är resultatet av en förhandling som avser avtalen som en helhet, b) avtalen har ett så nära samband med varandra att de i praktiken utgör ett enda uppdrag med en total vinstmarginal, samt c) uppdragen enligt avtalen utförs samtidigt eller i en följd.

text: 23.16 Innehåller ett avtal en möjlighet för beställaren att beställa ytterligare ett uppdrag ska ett sådant tillägg behandlas som ett separat uppdrag om a) uppdraget skiljer sig avsevärt från det uppdrag som omfattas av det ursprungliga avtalet vad avser utformning, teknik eller funktion, eller b) överenskommelsen om det tillkommande uppdragets pris har träffats utan hänsyn till priset enligt det ursprungliga avtalet.

text: Uppdrag på löpande räkning

text: 23.17 Inkomst från uppdrag på löpande räkning ska redovisas som intäkt i takt med att arbete utförs och material levereras eller förbrukas.

text: Uppdrag till fast pris – successiv vinstavräkning

text: 23.18 Kan det ekonomiska utfallet av ett uppdrag till fast pris beräknas på ett tillförlitligt sätt ska uppdragsinkomsten och de uppdragsutgifter som är hänförliga till uppdraget redovisas som intäkt respektive kostnad med utgångspunkt från färdigställandegraden på balansdagen.

text: Det ekonomiska utfallet kan beräknas på ett tillförlitligt sätt om a) uppdragsinkomsten kan mätas på ett tillförlitligt sätt, b) det är sannolikt att de ekonomiska fördelar som är förknippade med transaktionen kommer att tillfalla företaget, c) färdigställandegraden på balansdagen kan mätas på ett tillförlitligt sätt, och d) de uppdragsutgifter som uppkommit och de utgifter som återstår för att slutföra uppdraget kan mätas på ett tillförlitligt sätt.

text: 23.19 Uppdragsinkomsten ska omfatta a) den ursprungligen avtalade ersättningen, och b) ersättningar till följd av ändringar i omfattningen av uppdraget, anspråk och incitamentsersättningar i den utsträckning det är sannolikt att justeringarna kommer att resultera i inkomster som kan mätas på ett tillförlitligt sätt.

text: 23.20 Uppdragsutgifter ska omfatta a) utgifter som har direkt samband med det enskilda uppdraget, b) utgifter som avser uppdragsverksamhet i allmänhet och som kan fördelas ut på det enskilda uppdraget, samt c) sådana övriga utgifter som enligt avtalet kan debiteras beställaren.

text: 23.21 Ett företag ska följa och vid behov revidera beräkningarna av uppdragsinkomsten och uppdragsutgifterna varje balansdag.

text: 23.22 Ett företag ska fastställa färdigställandegraden för ett uppdrag genom att tillämpa den metod som mest tillförlitligt mäter det utförda arbetet.

text: 23.23 Kan det ekonomiska utfallet av ett uppdrag inte beräknas på ett tillförlitligt sätt, ska en intäkt endast redovisas med belopp som motsvarar de uppkomna uppdragsutgifter som sannolikt kommer att ersättas av beställaren.

text: 23.24 Är det sannolikt att de totala uppdragsutgifterna kommer att överstiga den totala uppdragsinkomsten från ett uppdrag, ska den befarade för-

text: lusten redovisas som en kostnad oavsett om uppdraget har påbörjats eller inte.

text: 23.25 Är det inte längre sannolikt att betalning kommer att erhållas för belopp som redan har redovisats som intäkt, ska det belopp som sannolikt inte kommer att erhållas redovisas som kostnad.

text: 23.26 En intäkt från ett tjänsteuppdrag med ett obestämt antal aktiviteter under en bestämd tidsperiod ska redovisas linjärt över denna tidsperiod, om inte någon annan metod bättre återspeglar färdigställandegraden.

text: Om en specifik aktivitet är mer väsentlig än andra aktiviteter, ska intäkten redovisas när den specifika aktiviteten har utförts.

text: Kvittning

text: 23.27 Upparbetade intäkter för vart och ett av uppdragen ska minskas med de belopp som fakturerats. En nettopost som är en tillgång får inte kvittas mot en nettopost som är en skuld om de inte avser samma uppdragsgivare och uppdragen är hänförliga till samma tidsperiod.

text: Ränta, royalty och utdelning

text: 23.28 Ett företag ska redovisa ersättning i form av ränta, royalty eller utdelning till följd av någon annans användning av företagets tillgångar som intäkt när kriterierna i punkt 2.18 är uppfyllda.

text: Ränta enligt första stycket ska redovisas som intäkt enligt effektivräntemetoden.

text: Royalty enligt första stycket ska periodiseras i enlighet med överenskommelsens ekonomiska innebörd.

text: Utdelning enligt första stycket ska redovisas när ägarens rätt att erhålla betalning har säkerställts.

text: Upplysningar

text: 23.29 Ett företag ska lämna följande upplysningar: a) De redovisningsprinciper som tillämpats för intäktsredovisningen. b) De metoder som använts för att fastställa färdigställandegraden.

text: 23.30 Ett företag ska lämna följande upplysningar om pågående uppdrag per balansdagen: a) Upparbetade intäkter. b) Fakturerade belopp. c) Av beställaren innehållna belopp.

text: Redovisning i juridisk person

text: Uppdrag till fast pris – färdigställandemetoden

text: 23.31 För pågående arbeten i branscher som avses i

text: 17 kap. 23 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: får en juridisk person redovisa en inkomst från sådana uppdrag som avses i

text: 17 kap. 27 § samma lag

text: som intäkt senast när arbetet väsentligen är fullgjort (färdigställandemetoden). Fram till dess redovisas utgifter för sådana uppdrag som tillgång och fakturerade belopp som skuld om inte annat framgår av punkt 23.32.

text: 23.32 Tillämpas färdigställandemetoden och är det sannolikt att de totala uppdragsutgifterna kommer att överstiga den totala uppdragsinkomsten från ett uppdrag, ska den befarade förlusten redovisas som en kostnad oavsett om uppdraget har påbörjats eller inte.

text: Uppdragsutgifter ska omfatta a) utgifter som har direkt samband med det enskilda uppdraget, b) utgifter som avser uppdragsverksamhet i allmänhet och som kan fördelas ut på det enskilda uppdraget, samt c) sådana övriga utgifter som enligt avtalet kan debiteras beställaren.

text: Uppdragsinkomsten ska omfatta a) den ursprungligen avtalade ersättningen, och b) ersättningar till följd av ändringar i omfattningen av uppdraget, anspråk och incitamentsersättningar.

text: 23.33 Tillämpas färdigställandemetoden ska punkterna 23.31 och 23.32 tilllämpas på varje enskilt uppdrag om inte annat framgår av andra och tredje styckena.

text: Reglerna ska även tillämpas på delarna i ett avtal eller på flera enskilda avtal sammantagna i de fall som anges i punkterna 23.34–23.36.

text: 23.34 Tillämpas färdigställandemetoden och omfattar ett avtal flera uppdrag ska genomförandet av varje enskilt uppdrag behandlas som ett separat uppdrag, om a) separata anbud har lämnats för varje enskilt uppdrag, b) varje enskilt uppdrag har varit föremål för separat förhandling och uppdragstagaren och beställaren har haft möjlighet att anta eller förkasta den del av avtalet som avser respektive uppdrag, samt

text: c) uppdragsutgifterna och uppdragsinkomsten kan identifieras för respektive uppdrag.

text: 23.35 Tillämpas färdigställandemetoden ska flera avtal, oavsett om de har en eller flera beställare, behandlas som ett uppdrag om a) avtalen är resultatet av en förhandling som avser avtalen som en helhet, b) avtalen har ett så nära samband med varandra att de i praktiken utgör ett enda uppdrag med en total vinstmarginal, samt c) uppdragen enligt avtalen utförs samtidigt eller i en följd.

text: 23.36 Tillämpas färdigställandemetoden och innehåller ett avtal en möjlighet för beställaren att beställa ytterligare ett uppdrag, ska ett sådant tillägg behandlas som ett separat uppdrag om a) uppdraget skiljer sig avsevärt från det uppdrag som omfattas av det ursprungliga avtalet vad avser utformning, teknik eller funktion, eller b) överenskommelsen om det tillkommande uppdragets pris har träffats utan hänsyn till priset enligt det ursprungliga avtalet.

text: 23.37 En juridisk person som tillämpar färdigställandemetoden (punkterna 23.31–23.36) får byta till successiv vinstavräkning (punkterna 23.18– 23.26).

text: Byte från successiv vinstavräkning till färdigställandemetoden får endast göras, om det finns särskilda skäl.

text: Samma metod ska tillämpas vid redovisning av samtliga uppdrag av samma slag.

text: Kapitel 24 – Offentliga bidrag

text: Tillämpningsområde

text: 24.1 Detta kapitel ska tillämpas vid redovisning av och upplysningar om erhållna offentliga bidrag.

text: I punkt 24.9 finns särskilda regler för juridisk person.

text: 24.2 Offentliga bidrag är stöd från EU, staten, kommuner och formellt fristående organ som bildats av dessa och som lämnas i form av överföringar av resurser till ett företag i utbyte mot att företaget uppfyllt eller kommer att uppfylla vissa villkor rörande sin verksamhet.

text: Redovisning av offentliga bidrag

text: 24.3 Ett offentligt bidrag som inte är förenat med krav på framtida prestation ska redovisas som intäkt när villkoren för att få bidraget uppfyllts.

text: 24.4 Ett offentligt bidrag som är förenat med krav på framtida prestation ska redovisas som intäkt när prestationen utförs.

text: Har bidraget tagits emot innan villkoren för att redovisa det som intäkt har uppfyllts, ska bidraget redovisas som skuld.

text: 24.5 Ett offentligt bidrag som hänför sig till förvärv av en anläggningstillgång ska minska tillgångens anskaffningsvärde eller redovisas som en förutbetald intäkt.

text: 24.6 Ett offentligt bidrag ska värderas till det verkliga värdet av den tillgång som företaget fått eller kommer att få.

text: Upplysningar

text: 24.7 Ett företag ska lämna upplysningar om a) karaktären på och omfattningen av offentliga bidrag som har redovisats i balansräkningen och resultaträkningen, b) villkor som inte uppfyllts avseende offentliga bidrag som har redovisats som skuld, samt c) ansvarsförbindelser och eventualtillgångar som är förknippade med offentliga bidrag.

text: 24.8 Har anläggningstillgångar anskaffats med offentligt bidrag, ska uppgift om anskaffningsvärde enligt

text: 5 kap. 3 § första stycket 1 årsredovisningslagen (1995:1554)

text: avse tillgångarnas redovisade anskaffningsvärde.

text: Uppgift ska lämnas om bidragets storlek samtliga år som företaget nyttjar tillgången.

text: Redovisning i juridisk person

text: 24.9 I juridisk person får ett offentligt bidrag som hänför sig till förvärv av en omsättningstillgång minska tillgångens anskaffningsvärde.

text: Kapitel 25 – Låneutgifter

text: Tillämpningsområde

text: 25.1 Detta kapitel ska tillämpas vid redovisning av låneutgifter.

text: I punkt 25.7 finns särskilda regler för juridisk person.

text: 25.2 Låneutgifter är ränta och andra utgifter som uppkommer till följd av att ett företag lånar kapital.

text: Med ränta på kapital enligt

text: 4 kap. 3 § fjärde stycket första meningen årsredovisningslagen (1995:1554)

text: avses låneutgifter enligt första stycket.

text: Redovisning

text: 25.3 Låneutgifter ska redovisas i resultaträkningen det räkenskapsår de hänför sig till, om inte företaget väljer att räkna in låneutgifterna i anskaffningsvärdet enligt

text: Låneutgifter som får räknas in i anskaffningsvärdet

text: 25.4 Har ett företag valt att räkna in låneutgifter i anskaffningsvärdet, ska endast sådana låneutgifter räknas in som avser lånat kapital som kan hänföras till inköp, konstruktion eller produktion av en tillgång som tar betydande tid att färdigställa innan den kan användas eller säljas.

text: Tidpunkt från vilken låneutgifter ska räknas in i anskaffningsvärdet

text: 25.5 Har ett företag valt att räkna in låneutgifter i anskaffningsvärdet, ska låneutgifterna räknas in från den tidpunkt då a) utgifter som ingår i tillgångens anskaffningsvärde har uppkommit, b) låneutgifter har uppkommit, och c) aktiviteter som är nödvändiga för att färdigställa tillgången så att den kan användas eller säljas, har påbörjats.

text: Låneutgifter som inte får räknas in i anskaffningsvärdet

text: 25.6 Följande låneutgifter får inte räknas in i tillgångens anskaffningsvärde: a) Låneutgifter som uppkommer då tillverkningen av tillgången är avbruten under en längre period. b) Låneutgifter som uppkommer efter det att i huvudsak alla aktiviteter är slutförda som är nödvändiga för att färdigställa en tillgång innan den kan användas eller säljas.

text: 25.7 I juridisk person får låneutgifter redovisas i resultaträkningen det räkenskapsår de hänför sig till även om företaget i koncernredovisningen väljer att räkna in låneutgifter i anskaffningsvärdet.

text: Kapitel 26 – Aktierelaterade ersättningar

text: Tillämpningsområde och definitioner

text: 26.1 Detta kapitel ska tillämpas vid redovisning av aktierelaterade ersättningar med undantag av ersättning för nettotillgångar som förvärvats i samband med ett rörelseförvärv.

text: Kapitlet ska även tillämpas på sociala avgifter och andra lönerelaterade utgifter hänförliga till aktierelaterade ersättningar.

text: 26.2 Aktierelaterade ersättningar är ersättningar till parter, inklusive anställda, som levererat varor eller tjänster till företaget där ersättningen regleras antingen med företagets egetkapitalinstrument eller med kontanter (eller andra tillgångar) till ett värde som baseras på kursen (eller värdet) på företagets egetkapitalinstrument.

text: 26.3 Aktierelaterade ersättningar som regleras med egetkapitalinstrument är ersättningar genom vilka företaget förvärvar varor eller tjänster som ersättning för företagets egetkapitalinstrument.

text: 26.4 Aktierelaterade ersättningar som regleras med kontanter är ersättningar genom vilka företaget förvärvar varor eller tjänster genom att ådra sig skulder till leverantören av dessa varor eller tjänster till ett värde som baseras på kursen (eller värdet) på företagets egetkapitalinstrument.

text: Redovisning

text: 26.5 Ett företag ska redovisa varor och tjänster som förvärvas mot ersättning i form av aktierelaterade ersättningar när varorna eller tjänsterna erhålls. Företaget ska redovisa en motsvarande ökning av a) eget kapital om varorna eller tjänsterna förvärvas mot ersättning i form av aktierelaterade ersättningar som regleras med egetkapitalinstrument, eller b) skuld om varorna eller tjänsterna förvärvas mot ersättning i form av aktierelaterade ersättningar som regleras med kontanter.

text: 26.6 Aktierelaterad ersättning intjänas direkt om den anställde, eller annan person som utför liknande tjänster, inte behöver fullgöra en viss tjänstgöringsperiod innan denne har en ovillkorad rätt till ersättningen. Om det inte finns belägg för motsatsen, ska tjänsten anses ha utförts och redovisas i sin helhet vid tilldelningstidpunkten. Även motsvarande ökning av eget kapital eller skuld ska redovisas i dess helhet.

text: 26.7 Intjänas aktierelaterad ersättning först när den anställde, eller annan person som utför liknande tjänster, fullgjort en viss tjänstgöringsperiod ska företaget anta att tjänsten kommer att utföras under intjänandeperioden. I det fallet ska tjänsten, samt motsvarande ökning av eget kapital eller skuld, redovisas när tjänsten utförs.

text: Värdering

text: Aktierelaterade ersättningar som regleras med egetkapitalinstrument

text: 26.8 Ett företag ska värdera varor och tjänster som förvärvas mot ersättning i form av aktierelaterade ersättningar som regleras med egetkapitalinstrument till varornas eller tjänsternas verkliga värde, om inte annat följer av andra eller tredje stycket.

text: Kan det verkliga värdet inte uppskattas på ett tillförlitligt sätt, ska varornas eller tjänsternas värde beräknas till de tilldelade egetkapitalinstrumentens verkliga värde.

text: Har tjänster utförts av anställda, eller andra personer som utför liknande tjänster, ska tjänsternas värde beräknas till de tilldelade egetkapitalinstrumentens verkliga värde.

text: 26.9 Det verkliga värdet på tilldelade egetkapitalinstrument ska bestämmas per tilldelningstidpunkten om tjänsten utförts av anställda eller andra personer som utför liknande tjänster. För övriga fall är värderingstidpunkten den tidpunkt då varorna eller tjänsterna erhålls.

text: 26.10 Tilldelningstidpunkt är den tidpunkt då ett företag ingår ett avtal om aktierelaterade ersättningar.

text: Är ett avtal om aktierelaterade ersättningar beroende av ett godkännande, t.ex. av aktieägarna, är tilldelningstidpunkten den tidpunkt då avtalet godkänts.

text: 26.11 Vid den initiala värderingen av de tilldelade egetkapitalinstrumenten ska hänsyn tas till marknadsvillkor (t.ex. en viss ökning av företagets aktiekurs) och villkor som inte är intjäningsvillkor (t.ex. ett aktiesparprogram där villkoret är att köpa och behålla aktier en viss tid). De tilldelade egetkapitalinstrumenten får inte omvärderas, oavsett utfallet av dessa villkor.

text: Vid uppskattningen av det antal egetkapitalinstrument som förväntas tjänas in ska hänsyn tas till tjänstevillkor (t.ex. anställning en viss tid) och prestationsvillkor som inte är marknadsvillkor (t.ex. viss vinstökning). Antalet ska justeras varje balansdag och vid intjäningsperiodens slut.

text: 26.12 Det verkliga värdet för tilldelade aktier ska bestämmas enligt följande: a) Finns ett observerbart marknadspris, ska det användas. b) Finns inte något observerbart marknadspris, ska observerbar företagsspecifik marknadsinformation användas, t.ex. a. en nyligen genomförd transaktion med företagets aktier, eller b. en nyligen genomförd oberoende värdering av företaget eller dess huvudsakliga tillgångar. c) Finns inte något observerbart marknadspris och är det praktiskt ogenomförbart att bestämma det verkliga värdet enligt b på ett tillförlitligt sätt, ska det verkliga värdet bestämmas med hjälp av en värderingsteknik som baseras på marknadsinformation i så hög grad som möjligt. En tillämpning av värderingstekniken ska ge en upp-

text: skattning av vad priset på aktierna skulle ha varit vid tilldelningstidpunkten vid en transaktion mellan kunniga parter som är oberoende av varandra och som har ett intresse av att affären genomförs. Används en värderingsteknik för att bestämma verkligt värde ska den värderingsteknik användas som bäst lämpar sig för att bestämma det verkliga värdet och som är i överensstämmelse med generellt accepterade värderingstekniker.

text: 26.13 Det verkliga värdet för tilldelade aktieoptioner och liknande egetkapitalreglerade instrument ska bestämmas enligt följande: a) Finns ett observerbart marknadspris, ska det användas. b) Finns inte något observerbart marknadspris, ska observerbar företagsspecifik marknadsinformation användas t.ex. en nyligen genomförd transaktion med optionen. c) Finns inte något observerbart marknadspris och är det praktiskt ogenomförbart att med observerbar företagsspecifik marknadsinformation bestämma det verkliga värdet på ett tillförlitligt sätt, ska det verkliga värdet bestämmas med en optionsvärderingsmodell som baseras på marknadsinformation i så hög grad som möjligt.

text: 26.14 Ändras intjäningsvillkoren så att det gynnar den anställde, eller annan person som utför liknande tjänster, ska hänsyn till detta tas vid redovisningen av aktierelaterade ersättningar som regleras med egetkapitalinstrument.

text: Om det verkliga värdet på tilldelade egetkapitalinstrument ökar (eller antalet tilldelade egetkapitalinstrument ökar) enligt en värdering före respektive efter ändringen, ska det tillkommande verkliga värdet innefattas i värderingen av de tjänster som erhålls som ersättning för de tilldelade egetkapitalinstrumenten. Det tillkommande verkliga värdet utgörs av skillnaden mellan det verkliga värdet på instrumenten efter ändringen och de ursprungliga instrumenten, båda värderade per ändringstidpunkten.

text: 26.15 Ett företag som ändrar intjäningsvillkoren så att det sammanlagda verkliga värdet på de tilldelade egetkapitalinstrumenten minskar eller på annat sätt uppenbarligen inte gynnar den anställde, eller annan person som utför liknande tjänster, ska fortsätta att redovisa de erhållna tjänsterna som om ändringen inte hade inträffat.

text: 26.16 Ett företag ska redovisa en indragning eller reglering av aktierelaterade ersättningar som regleras med egetkapitalinstrument som en förkortning av intjänandeperioden genom att redovisa det belopp som i annat fall hade redovisats för erhållna tjänster under återstoden av intjänandeperioden.

text: Aktierelaterade ersättningar som regleras med kontanter

text: 26.17 Ett företag ska värdera varor och tjänster som förvärvas mot ersättning i form av aktierelaterade ersättningar som regleras med kontanter till skuldens verkliga värde. Företaget ska fram till dess skulden är reglerad omvärdera skulden per varje balansdag och per likviddagen samt redovisa varje förändring i resultaträkningen.

text: Aktierelaterade ersättningar med kontantreglering som alternativ

text: 26.18 Ger ett avtal om aktierelaterade ersättningar ett företag eller dess motpart rätt att avgöra om transaktionen ska regleras med kontanter (eller andra tillgångar) eller genom att emittera egetkapitalinstrument, ska företaget redovisa transaktionen som aktierelaterade ersättningar som regleras med kontanter, om inte annat anges i andra stycket.

text: Ett företag ska redovisa transaktioner till följd av sådana avtal som anges i första stycket som aktierelaterade ersättningar som regleras med egetkapitalinstrument, om a) företaget brukar reglera avtal om aktierelaterade ersättningar genom att emittera egetkapitalinstrument, eller b) rätten att välja inte är affärsmässigt motiverad därför att det belopp som ska regleras med kontanter inte står i relation till och sannolikt är lägre än det verkliga värdet för egetkapitalinstrumentet.

text: Koncernplaner

text: 26.19 Ett dotterföretag, vars moderföretag tilldelar aktierelaterade ersättningar till anställda i dotterföretaget eller till andra personer som utför liknande tjänster, får redovisa och värdera ersättningarna och därtill relaterade kapitaltillskott från moderföretaget utifrån en rimlig fördelning av hela koncernens kostnad, om moderföretaget upprättar koncernredovisning enligt detta allmänna råd eller är ett IFRS-företag.

text: Sociala avgifter

text: 26.20 Sociala avgifter och andra lönerelaterade utgifter hänförliga till aktierelaterade ersättningar ska periodiseras på samma sätt som kostnaden för de tjänster som erhålls (se punkterna 26.6 och 26.7).

text: Avsättningen för utgifterna enligt första stycket ska, till skillnad från tilldelade egetkapitalinstrument, omvärderas varje balansdag.

text: Samma värderingsmodell som har använts vid värdering enligt punkt 26.12 eller punkt 26.13 ska användas när kostnaden beräknas.

text: Upplysningar

text: 26.21 Ett företag ska lämna upplysningar om karaktären på och innebörden av avtal om aktierelaterade ersättningar som företaget har eller har haft under räkenskapsåret genom att beskriva varje slag av avtal, inklusive allmänna villkor och bestämmelser. Ett företag med i allt väsentligt liknande slag av avtal om aktierelaterade ersättningar kan lämna informationen sammanslagen.

text: 26.22 Upplysningar ska lämnas om antalet samt vägda genomsnittliga lösenpriser för aktieoptioner som är a) utestående vid periodens början, b) tilldelade under perioden, c) förverkade under perioden, d) inlösta under perioden, e) förfallna under perioden, f) utestående vid periodens slut, och g) inlösningsbara vid periodens slut.

text: 26.23 För aktierelaterade ersättningar som regleras med egetkapitalinstrument ska upplysning lämnas om hur företaget har fastställt det verkliga värdet av de varor och tjänster som förvärvats eller värdet av de egetkapitalinstrument som tilldelats. Om en värderingsteknik har använts, ska företaget upplysa om vilken teknik som använts.

text: 26.24 För aktierelaterade ersättningar som regleras med kontanter ska upplysning lämnas om hur skulden har beräknats.

text: 26.25 Har ett avtal om aktierelaterade ersättningar ändrats under räkenskapsåret, ska företaget beskriva ändringarna.

text: 26.26 Tillämpar ett företag punkt 26.19, ska upplysning lämnas om detta och om basen för fördelningen.

text: 26.27 Ett företag ska lämna följande upplysningar om effekten av aktierelaterade ersättningar på företagets finansiella ställning och resultat: a) Den sammanlagda kostnaden, inklusive kostnaden enligt punkt 26.20, som redovisats i resultaträkningen. b) Det sammanlagda redovisade värdet på balansdagen för skulder till följd av aktierelaterade ersättningar.

text: Kapitel 27 – Nedskrivningar

text: Tillämpningsområde

text: 27.1 Detta kapitel ska tillämpas vid nedskrivningar av anläggningstillgångar med undantag av a) uppskjutna skattefordringar (se kapitel 29),

text: b) tillgångar som uppkommer i samband med ersättningar till anställda (se kapitel 28), och c) finansiella anläggningstillgångar som inte är andelar i dotterföretag, intresseföretag och gemensamt styrda företag (se kapitel 11 och 12).

text: Nedskrivning

text: Generella principer

text: 27.2 Ett företag ska skriva ned en tillgång endast om återvinningsvärdet är lägre än tillgångens redovisade värde. I det fallet ska det redovisade värdet skrivas ned till återvinningsvärdet.

text: Indikation på nedskrivningsbehov

text: 27.3 Ett företag ska per varje balansdag bedöma om det finns någon indikation på att en tillgångs värde är lägre än dess redovisade värde. Finns det en sådan indikation, ska företaget beräkna tillgångens återvinningsvärde.

text: Går det inte att beräkna en enskild tillgångs återvinningsvärde ska återvinningsvärdet beräknas för hela den kassagenererande enhet till vilken tillgången hör.

text: 27.4 En kassagenererande enhet är den minsta identifierbara grupp av tillgångar som ger upphov till inbetalningar och som i allt väsentligt är oberoende av andra tillgångar eller grupper av tillgångar.

text: Återvinningsvärde

text: 27.5 Återvinningsvärdet är för en tillgång eller en kassagenererande enhet det högsta av verkligt värde med avdrag för försäljningskostnader och nyttjandevärdet.

text: 27.6 Verkligt värde med avdrag för försäljningskostnader är det pris som ett företag beräknar kunna erhålla vid en försäljning mellan kunniga parter, som är oberoende av varandra och som har ett intresse av att transaktionen genomförs, med avdrag för sådana kostnader som är direkt hänförliga till försäljningen.

text: 27.7 Nyttjandevärdet är nuvärdet av framtida kassaflöden som en tillgång eller en kassagenererande enhet väntas ge upphov till.

text: 27.8 Vid fastställandet av nyttjandevärdet beräknas nuvärdet genom att a) uppskatta de framtida kassaflöden som tillgången eller den kassagenererande enheten ger upphov till i den löpande verksamheten samt när den avyttras eller utrangeras, och b) diskontera de framtida kassaflödena.

text: In- och utbetalningar av inkomstskatter får inte ingå i nyttjandevärdet.

text: 27.9 Vid uppskattningen av framtida kassaflöden enligt punkt 27.8 a ska uppskattningen för de första fem åren, om en längre period inte kan motiveras, baseras på de senaste fastställda budgeterna eller prognoserna. Uppskattningen av kassaflödena bortom denna period ska baseras på ett antagande om en oförändrad eller avtagande tillväxttakt, om inte en ökande tillväxttakt kan motiveras. Tillväxttakten får inte överskrida den långsiktiga tillväxttakt som gäller för företagets produkter eller för den bransch eller det land eller de länder där företaget är verksamt, eller för den marknad för vilken tillgången är avsedd. Kan en högre tillväxttakt motiveras får den dock användas.

text: Uppskattningen ska baseras på rimliga och verifierbara antaganden som utgör företagets bästa uppskattningar av de ekonomiska förhållanden som beräknas råda under tillgångens återstående nyttjandeperiod, varvid stor vikt ska ges externa faktorer.

text: 27.10 Vid uppskattningen av framtida kassaflöden enligt punkt 27.8 a är utgångspunkten tillgångens eller tillgångarnas befintliga skick. Uppskattningen får inte omfatta betalningar hänförliga till a) en framtida omstrukturering som företaget ännu inte är förpliktigat att genomföra, eller b) framtida förbättringar av tillgångens eller tillgångarnas prestanda.

text: 27.11 Vid beräkningen av nuvärdet enligt punkt 27.8 b ska den diskonteringsfaktor eller de diskonteringsfaktorer som används vara före skatt och återspegla aktuella marknadsmässiga bedömningar av a) pengars tidsvärde, och b) de risker som särskilt avser den tillgång eller den kassagenererande enhet för vilken uppskattningen av de framtida kassaflödena inte har justerats.

text: Redovisning och värdering av nedskrivning i en kassagenererande enhet

text: 27.12 Vid en nedskrivning i en kassagenererande enhet ska det redovisade värdet på tillgångarna i enheten minskas genom att nedskrivningsbeloppet fördelas i följande ordning: a) Det redovisade värdet på goodwill som hänförts till den kassagenererande enheten. b) Det redovisade värdet på övriga tillgångar i proportion till det redovisade värdet för varje tillgång i enheten.

text: 27.13 Det redovisade värdet på en tillgång i den kassagenererande enheten får inte skrivas ned till ett värde som understiger det högsta av

text: a) tillgångens verkliga värde med avdrag för försäljningskostnader, b) tillgångens nyttjandevärde, och c) noll.

text: Det nedskrivningsbelopp som inte kan fördelas på en tillgång ska fördelas på övriga tillgångar i enheten i proportion till deras redovisade värden.

text: Återföring av en nedskrivning

text: 27.14 Ett företag ska per varje balansdag bedöma om det finns någon indikation på att en tidigare nedskrivning, helt eller delvis, inte längre är motiverad.

text: En tidigare nedskrivning ska återföras endast om de skäl som låg till grund för beräkningen av återvinningsvärdet vid den senaste nedskrivningen, har förändrats.

text: Återföring när återvinningsvärdet har beräknats för en enskild tillgång

text: 27.15 Om en tidigare nedskrivning baserades på återvinningsvärdet för en enskild tillgång ska företaget beräkna tillgångens återvinningsvärde på balansdagen.

text: En återföring får inte leda till att det redovisade värdet överstiger vad tillgången skulle ha redovisats till efter avskrivningar, om den inte hade skrivits ned.

text: Återföring när återvinningsvärdet har beräknats för en kassagenererande enhet

text: 27.16 Om en tidigare nedskrivning baserades på återvinningsvärdet för en kassagenererande enhet till vilken tillgången hör, ska företaget beräkna den kassagenererande enhetens återvinningsvärde på balansdagen.

text: 27.17 En återföring ska fördelas proportionellt på tillgångarna i den kassagenererande enheten med undantag av goodwill.

text: Fördelningen av återföringen får inte öka det redovisade värdet på en tillgång mer än till det lägsta av a) återvinningsvärdet, och b) det redovisade värde som företaget skulle ha redovisat, efter avskrivningar, om tillgången inte hade skrivits ned.

text: Det återföringsbelopp som inte kan fördelas på en tillgång enligt andra stycket ska fördelas proportionellt på övriga tillgångar i enheten med undantag av goodwill.

text: Särskilt om goodwill

text: 27.18 Vid en prövning av nedskrivningsbehovet ska goodwill fördelas på var och en av de kassagenererande enheter som väntas bli gynnade av förvärvet.

text: 27.19 I det fall goodwill inte kan fördelas på kassagenererande enheter ska företaget separera goodwill hänförlig till verksamheter som integrerats och till verksamheter som inte integrerats.

text: Är goodwillposten hänförlig till en verksamhet som integrerats ska återvinningsvärdet beräknas för hela gruppen av integrerade verksamheter. Är goodwillposten hänförlig till en förvärvad verksamhet som inte integrerats ska återvinningsvärdet i sin helhet beräknas för den förvärvade verksamheten.

text: 27.20 En tidigare nedskrivning av goodwill får endast återföras om nedskrivningen föranleddes av en särskild extern omständighet av ovanlig karaktär som inte förväntas upprepas och senare händelser har inträffat som upphäver verkningarna av denna omständighet.

text: Upplysningar

text: Kapitel 28 – Ersättningar till anställda

text: Tillämpningsområde och definition

text: 28.1 Detta kapitel ska tillämpas vid redovisning av ersättningar till anställda med undantag av aktierelaterade ersättningar.

text: I punkterna 28.31och 28.32 finns särskilda regler för juridisk person.

text: 28.2 Ersättningar till anställda är alla former av ersättningar som ett företag lämnar i utbyte mot tjänster som utförs av anställda.

text: Kortfristiga ersättningar

text: 28.3 Kortfristiga ersättningar är ersättningar till anställda som förfaller till betalning inom tolv månader efter balansdagen det år som den anställde tjänat in ersättningen, med undantag av ersättningar efter avslutad anställning och ersättningar vid uppsägning.

text: Redovisning – betald korttidsfrånvaro

text: 28.4 Kortfristiga ersättningar för betald frånvaro som kan sparas ska redovisas som kostnad och kortfristig skuld när de anställda utfört de tjäns-

text: ter som ger rätt till framtida betald frånvaro.

text: Kortfristiga ersättningar för betald frånvaro som inte kan sparas ska redovisas som kostnad när frånvaron inträffar.

text: Redovisning – vinstandelsplaner och bonusplaner

text: 28.5 Den förväntade kostnaden för vinstdelning och bonus ska redovisas endast om a) företaget har en legal förpliktelse eller informell förpliktelse på grund av tidigare händelser, och b) förpliktelsens storlek kan beräknas på ett tillförlitligt sätt.

text: Ersättningar efter avslutad anställning

text: 28.6 Ersättningar efter avslutad anställning är ersättningar till anställda som utgår efter avslutad anställning med undantag av ersättningar vid uppsägning.

text: Klassificering som avgiftsbestämd eller förmånsbestämd plan

text: 28.7 Ett företag ska klassificera sina planer för ersättningar efter avslutad anställning som antingen avgiftsbestämda planer eller förmånsbestämda planer.

text: 28.8 Avgiftsbestämda planer är planer för ersättningar efter avslutad anställning enligt vilka ett företag betalar fastställda avgifter till ett annat företag och inte har någon legal förpliktelse eller informell förpliktelse att betala något ytterligare även om det andra företaget inte kan uppfylla sitt åtagande.

text: 28.9 Förmånsbestämda planer är andra planer för ersättningar efter avslutad anställning än avgiftsbestämda planer.

text: 28.10 Förvaltningstillgångar är tillgångar som innehas av en pensionsstiftelse eller liknande.

text: Försäkringsbrev utgivet av en försäkringsgivare som inte är närstående till företaget är också förvaltningstillgång om ersättningen enligt försäkringsbrevet a) endast kan användas för att betala eller finansiera ersättningar enligt en förmånsbestämd plan, och b) inte är tillgänglig för företagets egna fordringsägare (inte ens vid konkurs) och kan återföras till företaget endast om ersättningen a. är större än vad som behövs för att täcka företagets samtliga relaterade förpliktelser, eller b. återförs till företaget för att ersätta detta för redan betalda ersättningar efter avslutad anställning.

text: 28.11 En plan som omfattar flera arbetsgivare och som klassificeras som en förmånsbestämd plan ska redovisas som en avgiftsbestämd plan om det inte finns tillräcklig information för att redovisa planen som förmånsbestämd.

text: 28.12 Ett företag kan betala försäkringspremier för att finansiera en plan för ersättningar efter avslutad anställning. En sådan plan ska klassificeras som en avgiftsbestämd plan om inte företaget har en legal förpliktelse eller informell förpliktelse att antingen a) betala ersättningar till anställda direkt när de förfaller till betalning, eller b) betala ytterligare belopp om försäkringsgivaren inte betalar alla framtida ersättningar till anställda som är hänförliga till innevarande och tidigare räkenskapsår.

text: Redovisning av avgiftsbestämda planer

text: 28.13 Avgifter för avgiftsbestämda planer ska redovisas som a) skuld efter avdrag för eventuellt redan betalda avgifter eller tillgång om de redan betalda avgifterna är större än de avgifter som ska betalas för tjänster som utförts före balansdagen, och b) kostnad, till den del avgifterna enligt detta allmänna råd inte ska redovisas som en del av anskaffningsvärdet för en tillgång t.ex. lager, byggnader och mark eller maskiner och inventarier.

text: Redovisning av förmånsbestämda planer

text: 28.14 Ett företag ska välja att redovisa förmånsbestämda planer antingen enligt a) punkterna 57–131 i den internationella redovisningsstandarden IAS 19 Ersättningar till anställda som antagits genom EUkommissionens förordning

text: (EU) nr 475/2012

text: av den 5 juni 2012, eller b) förenklingsreglerna i punkterna 28.18–28.22.

text: 28.15 Avkastningsskatt får inte ingå i pensionsskulden avseende förmånsbestämda planer.

text: 28.16 Ett företag som valt att tillämpa punkt 28.14 a ska redovisa sådana belopp som enligt IAS 19 ska redovisas i övrigt totalresultat mot eget kapital.

text: 28.17 Ett företag som valt att tillämpa punkt 28.14 b får inte nettoredovisa förpliktelser enligt en förmånsbestämd plan vilken uteslutande är beroende av värdet på en av företaget ägd tillgång mot denna tillgång.

text: 28.18 Ett företag som valt att tillämpa punkt 28.14 b ska redovisa en förmånsbestämd plan som en avgiftsbestämd plan, om en pensionspremie betalas.

text: 28.19 Ett företag som valt att tillämpa punkt 28.14 b och som har tryggat pensionsförpliktelser genom överföring av medel till en pensionsstiftelse ska redovisa en avsättning endast om stiftelsens förmögenhet värderad till marknadsvärde understiger förpliktelsen.

text: Överstiger stiftelsens förmögenhet förpliktelsen får inte någon tillgång redovisas.

text: 28.20 Ett företag som valt att tillämpa punkt 28.14 b ska redovisa en pensionsförpliktelse som uteslutande är beroende av värdet på en av företaget ägd tillgång som avsättning till tillgångens redovisade värde.

text: 28.21 Ett företag som valt att tillämpa punkt 28.14 b och som finansierar en förmånsbestämd plan i egen regi samt erhåller en beloppsuppgift om pensionsskuldens storlek från ett oberoende företag, ska redovisa pensionsskulden enligt den erhållna uppgiften. Detta gäller inte om företaget tillämpar punkterna 28.19 eller 28.20.

text: 28.22 Ett företag som valt att tillämpa punkt 28.14 b ska i koncernredovisningen redovisa pensionsförpliktelser i ett utländskt dotterföretag på samma sätt som pensionsförpliktelserna redovisas i dotterföretaget.

text: Övriga långfristiga ersättningar

text: 28.23 Övriga långfristiga ersättningar är ersättningar till anställda som inte förfaller till betalning inom tolv månader efter balansdagen det år som den anställde tjänat in ersättningen, med undantag av ersättningar efter avslutad anställning och ersättningar vid uppsägning.

text: Redovisning

text: 28.24 Ett företag ska redovisa en skuld avseende övriga långfristiga ersättningar till nuvärdet av förpliktelsen på balansdagen.

text: Ersättningar vid uppsägning

text: 28.25 Ersättningar vid uppsägning är ersättningar till anställda som lämnas på grund av a) företagets beslut att avsluta en anställning före den normala tidpunkten för anställningens upphörande, eller b) en anställds beslut att acceptera frivillig avgång i utbyte mot dessa ersättningar.

text: Redovisning

text: 28.26 Ersättningar vid uppsägning ska, i den omfattning ersättningen inte ger företaget några framtida ekonomiska fördelar, endast redovisas som en skuld och en kostnad när företaget har en legal förpliktelse eller informell förpliktelse att antingen a) avsluta en anställds eller en grupp av anställdas anställning före den normala tidpunkten för anställningens upphörande, eller b) lämna ersättningar vid uppsägning genom erbjudande för att uppmuntra frivillig avgång.

text: Värdering

text: 28.27 Ett företag ska värdera ersättningar vid uppsägning till den bästa uppskattningen av den ersättning som skulle krävas för att reglera förpliktelsen per balansdagen. Vid erbjudande för att uppmuntra frivillig avgång ska beräkningen baseras på det antal anställda som förväntas acceptera erbjudandet.

text: När ersättningar vid uppsägning förfaller till betalning senare än tolv månader efter balansdagen ska de nuvärdeberäknas.

text: Koncernplaner

text: 28.28 Ett dotterföretag, vars moderföretag tillhandahåller en plan i vilken ingår ersättningar till anställda i dotterföretag, får redovisa och värdera utgifter för ersättningen utifrån en rimlig fördelning av hela koncernens kostnad, om moderföretaget upprättar en koncernredovisning enligt detta allmänna råd eller är ett IFRS-företag.

text: Upplysningar

text: Ersättningar efter avslutad anställning

text: 28.29 Ett företag som valt att tillämpa punkt 28.14 a ska lämna följande tilläggsupplysningar: a) En allmän beskrivning av planen. b) En beskrivning av de viktigaste aktuariella antagandena såsom diskonteringsränta, förväntad avkastning på förvaltningstillgångar samt förväntad löneökningstakt. c) Vad som har redovisats som pensionskostnad och räntekostnad. d) Aktuariella intäkter och kostnader samt andra poster som har redovisats direkt mot eget kapital.

text: 28.30 Ett företag som tillämpar punkt 28.22 ska lämna upplysningar om karaktären på och innebörden av de förmånsbestämda planer dotterföretaget har eller har haft under räkenskapsåret genom att beskriva varje slag av plan.

text: Upplysning ska även lämnas om a) tillämpade redovisningsprinciper, och b) hur aktuariella vinster och förluster har redovisats.

text: Redovisning i juridisk person

text: 28.31 I juridisk person ska en avsättning som avser pensionsförpliktelser enligt en förmånsbestämd plan endast återföras om återföringen inte står i strid med lagen (

text: ) om tryggande av pensionsutfästelse m.m.

text: 28.32 Vid redovisning i juridisk person får punkterna 28.18–28.20 tillämpas även om punkt 28.14 a tillämpas i koncernredovisningen.

text: Kapitel 29 – Inkomstskatter

text: Tillämpningsområde

text: 29.1 Detta kapitel ska tillämpas vid redovisning av inkomstskatter.

text: I punkt 29.37 finns särskilda regler för juridisk person.

text: 29.2 Med inkomstskatter avses samtliga inhemska och utländska skatter som beräknas på företagets skattepliktiga resultat samt kupongskatter som erläggs av dotterföretag, intresseföretag eller gemensamt styrt företag vid utdelning till det rapporterande företaget.

text: 29.3 Skattekostnad eller skatteintäkt är summan av aktuell skatt och uppskjuten skatt.

text: Aktuell skatt

text: 29.4 Aktuell skatt är inkomstskatt för innevarande räkenskapsår som avser årets skattepliktiga resultat och den del av tidigare räkenskapsårs inkomstskatt som ännu inte har redovisats.

text: 29.5 Skattepliktigt resultat är det överskott eller underskott för ett räkenskapsår som ska ligga till grund för beräkning av aktuell skatt enligt gällande skatteregler.

text: Redovisning

text: 29.6 Den del av aktuell skatt som inte har betalats per balansdagen ska redovisas som skuld. Överstiger det som har betalats den beräknade skatten för innevarande och tidigare räkenskapsår, ska det överskjutande beloppet redovisas som tillgång i egen post.

text: 29.7 Medför ett skattemässigt underskottsavdrag rätt till återbetalning av aktuell skatt hänförlig till tidigare räkenskapsår ska en fordran avseende aktuell skatt redovisas.

text: 29.8 Ett företag ska redovisa aktuell skatt i resultaträkningen, om inte skatten är hänförlig till en transaktion eller händelse som redovisas direkt mot eget kapital.

text: Värdering

text: 29.9 Aktuell skatt ska värderas till det sannolika beloppet enligt de skattesatser och skatteregler som gäller per balansdagen. Beloppet får inte nuvärdeberäknas.

text: 29.10 Är skattesatsen olika för kvarhållna och utdelade vinstmedel ska aktuell skatt värderas enligt den skattesats som gäller för icke utdelade vinstmedel fram till dess utdelningen redovisas som skuld.

text: Uppskjuten skatt

text: 29.11 Uppskjuten skatt är inkomstskatt för skattepliktigt resultat avseende framtida räkenskapsår till följd av tidigare transaktioner eller händelser.

text: 29.12 Uppskjuten skattefordran representerar en reduktion av framtida inkomstskatt som hänför sig till a) avdragsgilla temporära skillnader, b) skattemässiga underskottsavdrag, och c) andra outnyttjade skatteavdrag.

text: 29.13 Uppskjuten skatteskuld är inkomstskatt som hänför sig till skattepliktiga temporära skillnader och som ska regleras i framtiden.

text: 29.14 Temporär skillnad är skillnaden mellan redovisat och skattemässigt värde på en tillgång eller en skuld.

text: 29.15 Det skattemässiga värdet för en tillgång, skuld eller annat bestäms enligt gällande skatteregler.

text: 29.16 Upprättar ett företag separata inkomstdeklarationer för olika verksamheter bestäms skattemässiga värden enligt de skatteregler som gäller för respektive inkomstdeklaration.

text: 29.17 En tillgångs skattemässiga värde är det belopp som kommer att bli avdragsgillt vid beräkningen av det skattepliktiga resultatet, fastställt med utgångspunkt i hur företaget per balansdagen avser att återvinna tillgången. Är intäkterna från återvinningen inte skattepliktiga är tillgångens skattemässiga värde lika med dess redovisade värde.

text: 29.18 En skulds skattemässiga värde är det redovisade värdet minskat eller ökat med belopp som är avdragsgilla respektive skattepliktiga vid beräkningen av det skattepliktiga resultatet per balansdagen, om skulden då hade reglerats till sitt redovisade värde.

text: Det skattemässiga värdet på en förutbetald intäkt är det redovisade värdet minskat med belopp som i framtiden inte kommer att bli skattepliktiga.

text: Redovisning

text: 29.19 Ett företag ska, om inte annat anges i punkterna 29.20 och 29.21, redovisa a) en uppskjuten skatteskuld för alla skattepliktiga temporära skillnader, b) en uppskjuten skattefordran för alla avdragsgilla temporära skillnader, och c) en uppskjuten skattefordran för möjligheten att i framtiden använda skattemässiga underskottsavdrag och andra outnyttjade skatteavdrag.

text: Uppskjuten skatteskuld och uppskjuten skattefordran ska redovisas i egna poster i balansräkningen.

text: 29.20 Ett företag får inte redovisa en uppskjuten skatteskuld eller uppskjuten skattefordran för temporära skillnader som härrör från ej överförda vinstmedel från utländska dotterföretag, filialer, intresseföretag eller gemensamt styrda företag, om det inte är uppenbart att den temporära skillnaden kommer att återföras inom en överskådlig framtid.

text: 29.21 Ett företag får inte redovisa en uppskjuten skatteskuld för en temporär skillnad som härrör från den första redovisningen av goodwill.

text: 29.22 Förändringar i uppskjuten skatteskuld eller uppskjuten skattefordran ska redovisas i resultaträkningen om inte förändringen är hänförlig till en post som redovisas i eget kapital.

text: 29.23 Är ett företag som lämnar utdelning till ägare skyldigt att betala skatt för mottagarens räkning ska skatten redovisas mot eget kapital.

text: Värdering

text: 29.24 Värderingen av en uppskjuten skatteskuld och uppskjuten skattefordran ska baseras på hur företaget, per balansdagen, förväntar sig att återvinna det redovisade värdet för motsvarande tillgång eller reglera det redovisade värdet för motsvarande skuld.

text: 29.25 Ett företag ska värdera en uppskjuten skatteskuld eller uppskjuten skattefordran till det sannolika beloppet enligt de skattesatser och skatteregler som är beslutade före balansdagen. Beloppet får inte nuvärdeberäknas om inte annat anges i punkt 29.26.

text: 29.26 Vid rena substansförvärv får den uppskjutna skatteskulden som uppstår vid förvärvet nuvärdeberäknas. Detta gäller dock endast om värdet på den uppskjutna skatteskulden är en väsentlig del av affärsuppgörelsen och det finns ett dokumenterat samband mellan köpeskillingen och köparens värdering av den uppskjutna skatteskulden.

text: Med rena substansförvärv avses förvärv av andelar i företag vars huvudsakliga identifierbara tillgångar är byggnader eller mark och där köpeskillingen så gott som uteslutande avser byggnader eller mark med avdrag för fastighetslån och uppskjuten skatt.

text: 29.27 Gäller olika skattesatser för skilda beloppsnivåer på det skattepliktiga resultatet, ska uppskjuten skatt och den därtill relaterade uppskjutna skatteskulden eller uppskjutna skattefordran värderas utifrån genomsnittet av de skattesatser som gäller per balansdagen.

text: 29.28 Ändras inkomstskatten till följd av utdelning till ägare ska uppskjuten skatt värderas enligt den skattesats som gäller för icke utdelade vinstmedel fram till dess utdelningen redovisas som skuld.

text: 29.29 En uppskjuten skattefordran får värderas till högst det belopp som sannolikt kommer att återvinnas baserat på innevarande och framtida skattepliktiga resultat.

text: 29.30 Värderingen av en uppskjuten skattefordran ska omprövas varje balansdag så att den återspeglar aktuell bedömning av framtida skattepliktigt resultat.

text: En värdeförändring till följd av en omprövning ska redovisas i resultaträkningen om förändringen inte är hänförlig till en post som redovisas i eget kapital.

text: Presentation

text: Klassificering

text: 29.31 En uppskjuten skattefordran eller uppskjuten skatteskuld ska klassificeras som finansiell anläggningstillgång respektive avsättning.

text: Kvittning

text: 29.32 Fordran och skuld som avser aktuell skatt samt uppskjutna skattefordringar och uppskjutna skatteskulder ska nettoredovisas endast om företaget har legal rätt till kvittning.

text: Upplysningar

text: 29.33 Upplysningar enligt

text: 5 kap. 16 § årsredovisningslagen (1995:1554)

text: ska lämnas av alla företag som tillämpar detta allmänna råd.

text: 29.34 Ett företag ska lämna upplysningar som gör det möjligt för användare av den finansiella rapporten att utvärdera karaktären på och den finansiella effekten av aktuell skatt och uppskjuten skatt till följd av redovisade transaktioner och andra händelser.

text: 29.35 Ett företag ska lämna upplysningar om väsentliga temporära skillnader, skattemässiga underskottsavdrag och andra outnyttjade skatteavdrag, inklusive belopp som påverkar den uppskjutna skatteskulden eller uppskjutna skattefordran.

text: 29.36 Ett företag ska presentera en avstämning av hur väsentliga poster påverkat sambandet mellan räkenskapsårets skattekostnad eller skatteintäkt och redovisat resultat före skatt. Av avstämningen ska framgå hur skattesatserna beräknats.

text: Avstämningen kan göras enligt ett eller båda följande alternativ: a) En avstämning mellan redovisat resultat före skatt multiplicerat med gällande skattesatser och räkenskapsårets skattekostnad eller skatteintäkt. b) En avstämning mellan den gällande skattesatsen och den genomsnittliga effektiva skattesatsen.

text: Redovisning i juridisk person

text: 29.37 I juridisk person ska den uppskjutna skatteskuld som är hänförlig till obeskattade reserver inte särredovisas. Obeskattade reserver redovisas med bruttobeloppet i balansräkningen.

text: Bokslutsdispositioner ska redovisas med bruttobelopp i resultaträkningen.

text: Kapitel 30 – Effekter av ändrade valutakurser

text: Tillämpningsområde

text: 30.1 Detta kapitel ska tillämpas vid omräkning av a) poster i utländsk valuta, b) nettoinvesteringar i utlandsverksamhet, och

text: c) tillgångar och skulder samt intäkter och kostnader i svenska dotterföretag och utlandsverksamheter som rapporterar i utländsk valuta.

text: Kapitlet ska inte tillämpas på poster som säkringsredovisas (se kapitel 11 och 12).

text: 30.2 Utländsk valuta är annan valuta än företagets redovisningsvaluta.

text: Omräkning av poster i utländsk valuta

text: 30.3 Monetära poster i utländsk valuta ska räknas om till balansdagens kurs.

text: 30.4 Icke-monetära poster som värderas till verkligt värde i utländsk valuta ska räknas om till valutakursen den dag då det verkliga värdet fastställdes. Andra icke-monetära poster räknas inte om.

text: 30.5 Monetära poster är kassamedel samt tillgångar och skulder som kommer att inflyta respektive utbetalas med fastställda eller fastställbara belopp.

text: 30.6 Valutakursdifferenser som uppkommer vid reglering eller omräkning av monetära poster ska redovisas i resultaträkningen det räkenskapsår de uppkommer. För omräkning av poster som ingår i företagets nettoinvestering i utlandsverksamhet gäller i stället punkterna 30.9–30.11 eller

text: 4 kap. 14 d § andra stycket 2 årsredovisningslagen (1995:1554)

text: 30.7 Valutakursdifferensen ska redovisas antingen som en rörelsepost eller som en finansiell post utifrån den underliggande affärshändelsen.

text: 30.8 Den del av en realisations- eller omräkningsvinst (eller -förlust) från en icke-monetär post som är hänförlig till valutakursförändringar ska redovisas på samma sätt som vinsten eller förlusten.

text: Nettoinvesteringar i utlandsverksamhet

text: 30.9 En monetär post som är en fordran på eller skuld till en utlandsverksamhet ska anses som en del av företagets nettoinvestering i utlandsverksamheten, om en reglering inte är planerad eller troligen inte kommer att ske inom överskådlig framtid.

text: 30.10 En utlandsverksamhet är ett dotterföretag, intresseföretag, joint venture eller filial där rörelsen är registrerad i eller bedrivs i utlandet.

text: 30.11 En valutakursdifferens avseende en monetär post som utgör en del av nettoinvesteringen i en utlandsverksamhet och som är värderad utifrån anskaffningsvärde ska

text: a) i juridisk person redovisas i resultaträkningen i det företag där differensen uppstår, och b) i koncernredovisningen redovisas som en separat komponent direkt i eget kapital.

text: Avyttras en nettoinvestering i en utlandsverksamhet får valutakursdifferenser enligt första stycket b inte redovisas i resultaträkningen.

text: Omräkning av dotterföretag och utlandsverksamhet

text: 30.12 Rapporterar ett svenskt dotterföretag eller en utlandsverksamhet i utländsk valuta ska intäkter och kostnader samt tillgångar och skulder räknas om till redovisningsvalutan på följande sätt: a) Tillgångar och skulder, inklusive jämförelsetal, till respektive balansdagskurs. b) Intäkter och kostnader, inklusive jämförelsetal, till avistakursen per varje dag för affärshändelserna, om inte företaget använder en kurs som utgör en approximation av den faktiska kursen.

text: Valutakursdifferenser som uppkommer vid omräkningen ska redovisas direkt mot eget kapital. Avyttras nettoinvesteringen ska de ackumulerade valutakursdifferenserna som är hänförliga till utlandsverksamheten redovisas i resultaträkningen.

text: Härrör valutakursdifferenserna från en delägd utlandsverksamhet som omfattas av koncernredovisningen, ska de ackumulerade kursdifferenser som uppkommer vid omräkningen och som är hänförbara till minoritetsandelarna fördelas på och redovisas som en del av minoritetsintresset i koncernbalansräkningen.

text: 30.13 Rapporterar ett dotterföretag eller en utlandsverksamhet i en valuta i ett höginflationsland, ska intäkter och kostnader samt tillgångar och skulder räknas om enligt den av EU-kommissionen antagna internationella redovisningsstandarden IAS 29 Finansiell rapportering i höginflationsländer.

text: Upplysningar

text: Kapitel 31 – Höginflationsländer Kapitel 32 – Händelser efter balansdagen

text: Tillämpningsområde

text: 32.1 Detta kapitel ska tillämpas på händelser efter balansdagen.

text: 32.2 Med händelser efter balansdagen avses såväl gynnsamma som ogynnsamma händelser, vilka inträffat mellan balansdagen och den dag då den finansiella rapporten avges.

text: Redovisning

text: Händelser som bekräftar förhållanden som förelåg på balansdagen

text: 32.3 Händelser som bekräftar förhållanden som förelåg på balansdagen men som inträffat efter balansdagen och innan den finansiella rapporten avges ska beaktas genom att justera beloppen eller att redovisa inte tidigare medtagna poster.

text: Upplysningar

text: Händelser som indikerar förhållanden som uppstått efter balansdagen

text: 32.4 Händelser som indikerar förhållanden som uppstått efter balansdagen ska inte beaktas i balansräkningen och resultaträkningen. Upplysning ska lämnas om varje slag av väsentlig händelse som inte beaktats. Upplysningen ska omfatta en beskrivning av händelsens karaktär och en uppskattning av dess finansiella effekt. Kan den finansiella effekten inte uppskattas ska uppgift lämnas om detta.

text: Kapitel 33 – Upplysningar om närstående

text: Tillämpningsområde

text: 33.1 Detta kapitel ska tillämpas på upplysningar om närstående vad gäller a) ställda säkerheter och ansvarsförbindelser, b) lån till ledande befattningshavare, samt c) transaktioner med närstående fysiska eller juridiska personer. Kapitlet ska även tillämpas vad gäller upplysningar i juridisk person om moderföretag samt dotterföretag och vissa andra företag.

text: Ställda säkerheter och ansvarsförbindelser Lån till ledande befattningshavare Transaktioner med närstående Redovisning i juridisk person

text: Uppgifter om moderföretag

text: 33.2 Ett dotterföretag ska alltid lämna de uppgifter om moderföretaget som anges i

text: 5 kap. 26 § årsredovisningslagen (1995:1554)

text: Kapitel 34 – Jord- och skogsbruksverksamhet samt utvinning

text: av mineraltillgångar

text: Tillämpningsområde

text: 34.1 Kapitlet behandlar jord- och skogsbruksverksamhet samt utvinning av mineraltillgångar. 34.2 Jord- och skogsbruksverksamhet består av ett företags biologiska omvandling och skörd av biologiska tillgångar för försäljning eller för omvandling till jord- och skogsbruksprodukter eller till nya biologiska tillgångar. Biologiska tillgångar är levande djur och levande växter. Jord- och skogsbruksprodukter är de skördade produkterna av företagets biologiska tillgångar.

text: Redovisning

text: Kapitel 35 – Första gången detta allmänna råd tillämpas

text: Tillämpning

text: 35.1 Detta kapitel ska endast tillämpas första gången en finansiell rapport upprättas enligt detta allmänna råd. Väljer ett företag att, efter en period då annan normgivning tillämpats, åter tillämpa detta allmänna råd, får inte kapitel 35 tillämpas ytterligare en gång. I punkt 35.34 finns särskilda regler för juridisk person.

text: Jämförelsetal

text: 35.2 En förstagångstillämpare ska räkna om posterna för det närmast föregående räkenskapsåret i balansräkningen, resultaträkningen, kassaflödesanalysen och noterna enligt detta allmänna råd. 35.3 En förstagångstillämpare är ett företag som första gången tillämpar detta allmänna råd vid upprättandet av en finansiell rapport.

text: Upplysningar avseende förvaltningsfastigheter

text: 35.4 Jämförelsetal avseende upplysningar av verkligt värde på förvaltningsfastigheter behöver inte lämnas första gången detta allmänna råd tillämpas.

text: Ingångsbalansräkning

text: 35.5 En förstagångstillämpare ska upprätta en ingångsbalansräkning.

text: 35.6 En ingångsbalansräkning är en balansräkning per tidpunkten för övergång.

text: 35.7 Tidpunkten för övergång är första dagen på det tidigaste räkenskapsår för vilket ett företag upprättar fullständig jämförande information enligt detta allmänna råd.

text: Retroaktiv tillämpning

text: 35.8 Posterna i ingångsbalansräkningen ska redovisas med retroaktiv tilllämpning av redovisningsprinciper och värderingsregler i detta allmänna råd om inte annat framgår av punkterna 35.11–35.30.

text: 35.9 Ett företag ska, om inte annat framgår av punkterna 35.11–35.30, i

text: ingångsbalansräkningen

text: a) redovisa alla tillgångar och skulder som ska redovisas enligt detta allmänna råd, b) omklassificera poster som enligt tidigare tillämpade redovisningsprinciper har redovisats som ett visst slag av tillgång, skuld eller komponent i eget kapital men som enligt detta allmänna råd utgör ett annat slag av tillgång, skuld eller komponent i eget kapital, samt c) värdera alla tillgångar och skulder enligt detta allmänna råd.

text: 35.10 Ett företag får inte redovisa poster i ingångsbalansräkningen som tillgång eller skuld, om de inte uppfyller kriterierna i punkt 2.18 såvida inte annat framgår av punkterna 35.11–35.30.

text: 35.11 Finns det skillnader mellan de redovisningsprinciper som ett företag tidigare har tillämpat och principerna enligt detta allmänna råd, ska de skillnadsbelopp som uppkommer redovisas direkt mot eget kapital i ingångsbalansräkningen.

text: Ej tillåten retroaktiv tillämpning

text: 35.12 Finansiella tillgångar och finansiella skulder som enligt tidigare tilllämpade redovisningsprinciper har tagits bort från balansräkningen får inte redovisas i ingångsbalansräkningen, om det är fråga om transaktioner som skett före tidpunkten för övergång.

text: 35.13 Säkringsredovisning avseende säkringsförhållanden som inte längre föreligger vid tidpunkten för övergång får inte ändras.

text: 35.14 Föreligger ett säkringsförhållande vid tidpunkten för övergång, ska detta fortsätta redovisas till dess säkringsförhållandet upphör.

text: 35.15 Uppskattningar och bedömningar som gjorts före tidpunkten för övergång får inte ändras.

text: 35.16 Utgifter som avser en internt upparbetad immateriell anläggningstillgång får inte redovisas som tillgång om utgifterna har kostnadsförts i tidigare finansiella rapporter.

text: 35.17 Avskrivning på goodwill som gjorts före tidpunkten för övergång får inte räknas om.

text: Tillämpas punkt 35.24 andra stycket får dock avskrivning på goodwill räknas om.

text: 35.18 Materiella anläggningstillgångar, som enligt punkt 17.4 ska delas upp på komponenter, får inte räknas om retroaktivt. Det redovisade värdet för dessa tillgångar ska, per tidpunkten för övergång, delas upp på betydande komponenter.

text: 35.19 Har ett offentligt bidrag som hänför sig till förvärv av en anläggningstillgång inte redovisats som en minskning av tillgångens anskaffningsvärde före tidpunkten för övergång får det redovisade värdet inte räknas om.

text: 35.20 Låneutgifter får inte räknas in i anskaffningsvärdet för en tillgång om utgifterna har kostnadsförts i tidigare finansiella rapporter.

text: Frivilliga undantag från retroaktiv tillämpning

text: 35.21 Finansiella tillgångar och finansiella skulder, som enligt tidigare tilllämpade redovisningsprinciper har redovisats i balansräkningen och som enligt detta allmänna råd skulle ha tagits bort från balansräkningen, får fortsätta att redovisas fram till avyttring eller reglering om de avser transaktioner före tidpunkten för övergång.

text: 35.22 Koncernbidrag som inte redovisats som bokslutsdisposition före tidpunkten för övergång behöver inte klassificeras om.

text: 35.23 Indirekta tillverkningskostnader som inte räknats in i anskaffningsvärdet för en tillgång före tidpunkten för övergång behöver inte räknas in i anskaffningsvärdet för tillgången.

text: 35.24 Kapitel 19 behöver inte tillämpas på rörelseförvärv som gjorts före tidpunkten för övergång.

text: Väljer ett företag att räkna om ett rörelseförvärv, ska alla rörelseförvärv som gjorts efter det omräknade rörelseförvärvet räknas om enligt kapitel 19.

text: Detsamma gäller förvärv som avser intresseföretag och joint venture.

text: 35.25 Kapitel 26 behöver inte tillämpas på egetkapitalinstrument som företaget tilldelat före tidpunkten för övergång.

text: 35.26 Vid omräkning av nettoinvesteringar i en utlandsverksamhet får ett företag bestämma att alla ackumulerade valutakursdifferenser vid tidpunkten för övergång är noll.

text: 35.27 En uppskjuten skatteskuld eller en uppskjuten skattefordran som hänför sig till temporära skillnader mellan skattemässigt värde och redovisat värde på tillgångar respektive skulder behöver inte redovisas i ingångsbalansräkningen, om uppgifterna inte kan tas fram utan oskälig kostnad.

text: 35.28 Finansiella leasingavtal, som före tidpunkten för övergång har redovisats som operationella leasingavtal, får i ingångsbalansräkningen värderas till det återstående värde de har enligt leasingavtalet vid tidpunkten för övergång i stället för att räknas om.

text: 35.29 Utgifter för nedmontering, bortforsling eller återställande av plats som enligt punkt 17.7 ingår i anskaffningsvärdet för en materiell anläggningstillgång får beräknas vid tidpunkten för övergång i stället för den dag då förpliktelsen uppkom.

text: Praktiskt ogenomförbart att räkna om poster

text: 35.30 Är det praktiskt ogenomförbart att räkna om en eller flera poster i ingångsbalansräkningen, ska omräkningen göras vid ingången av räkenskapsåret.

text: Tillämpas första stycket, ska upplysning lämnas om vilka poster som inte räknats om.

text: Upplysningar

text: 35.31 En förstagångstillämpare ska lämna upplysning om att det är första gången detta allmänna råd tillämpas. Upplysning ska även lämnas om vilka lättnadsregler enligt punkterna 35.21–35.30 som har tillämpats.

text: 35.32 En förstagångstillämpare som inte räknar om uppgifter i en flerårsöversikt i förvaltningsberättelsen ska lämna upplysning om detta.

text: 35.33 En förstagångstillämpare ska i not a) upplysa om vilka redovisningsprinciper som ändrats, och b) presentera en avstämning genom att specificera förändringar vilka har redovisats direkt mot eget kapital i ingångsbalansräkningen med varje korrigering på egen rad.

text: Avstämningen ska innefatta förändringen av eget kapital enligt fastställd balansräkning från året före tidpunkten för övergång till utgående omräknad balansräkning för jämförelseåret.

text: Redovisning i juridisk person

text: 35.34 Värdet på andelar i dotterföretag, intresseföretag och gemensamt styrda företag får i ingångsbalansräkningen bestämmas till det redovisade värdet i den årsredovisning som omfattar perioden som avslutas närmast före tidpunkten för övergång.

text: Kapitel 36 – Särskilda regler för stiftelser och företag som

text: drivs under stiftelseliknande former

text: Tillämpningsområde

text: 36.1 Detta kapitel ska tillämpas av företag som är stiftelser eller som drivs under stiftelseliknande former. Dessa företag benämns i detta kapitel stiftelse. En stiftelse ska även tillämpa kapitel 1–35 om inte annat framgår av detta kapitel. I punkterna 36.34–36.39 finns särskilda regler för juridisk person.

text: Förvaltningsberättelse Balansräkning

text: 36.2 Utöver de rubriker och poster som anges i uppställningsformen i bilaga 1 till

text: årsredovisningslagen (1995:1554)

text: och kapitel 4 i detta allmänna råd ska en stiftelse redovisa beslutade men ännu ej utbetalda bidrag som skuld under särskild rubrik i balansräkningen. 36.3 Ändamålsbestämda medel ska redovisas i egen post i eget kapital.

text: Resultaträkning Förändring i eget kapital Kassaflödesanalys

text: 36.4 Räkenskapsårets kassaflöden får, utöver vad som anges i punkt 7.2, hänföras till kategorin bidragsverksamheten. 36.5 Kassaflöden från bidragsverksamheten utgörs av sådana bidrag som avses i punkt 36.17 och som är utbetalda eller återbetalda under räkenskapsåret.

text: Gåvor och erhållna bidrag

text: 36.6 Endast det inflöde av ekonomiska fördelar som en stiftelse erhållit eller kommer att erhålla för egen räkning får redovisas som intäkt.

text: 36.7 En transaktion i vilken en stiftelse tar emot en tillgång eller en tjänst som har ett värde utan att ge tillbaka motsvarande värde i utbyte är en gåva eller ett erhållet bidrag.

text: Om tillgången eller tjänsten erhålls därför att stiftelsen uppfyllt eller kommer att uppfylla vissa villkor och om stiftelsen har en skuld till motparten om villkoren inte uppfylls, är det ett erhållet bidrag.

text: 36.8 Ett offentligt bidrag som en stiftelse erhåller ska redovisas som ett erhållet bidrag enligt detta kapitel.

text: Redovisning av gåvor

text: 36.9 En gåva i form av en tjänst får inte redovisas som intäkt.

text: 36.10 En stiftelse ska redovisa en gåva till det verkliga värdet när gåvan erhålls.

text: 36.11 Är en gåva av sådant slag som avses i

text: 5 kap. 1 § andra stycket bokföringslagen (1999:1078)

text: , får en stiftelse uppskatta det verkliga värdet utifrån en sammanvägd bedömning av det verkliga värdet på de erhållna gåvorna.

text: Har gåvorna inte bokförts löpande under räkenskapsåret, ska värderingen endast omfatta de gåvor som finns kvar på balansdagen.

text: 36.12 En gåva ska redovisas som intäkt när den erhålls. Detta gäller inte för gåvor som avses i andra stycket eller i punkt 36.13.

text: En gåva som med stöd av

text: inte löpande har bokförts men som finns kvar i stiftelsen på balansdagen ska redovisas som intäkt per balansdagen.

text: 36.13 I en avkastningsstiftelse får en gåva som inte får förbrukas för stiftelsens ändamål inte redovisas som intäkt. En sådan gåva ska redovisas direkt mot eget kapital när gåvan erhålls.

text: En gåva enligt första stycket ska värderas enligt punkt 36.10.

text: Redovisning av erhållna bidrag

text: 36.14 Ett erhållet bidrag ska värderas till det verkliga värdet av den tillgång som stiftelsen fått eller kommer att få.

text: 36.15 Ett erhållet bidrag får redovisas som intäkt, när villkoren för att erhålla bidraget har uppfyllts.

text: Intäkten får redovisas samma räkenskapsår som stiftelsen redovisar den kostnad bidraget är avsett att täcka.

text: Bidrag som inte redovisas som intäkt ska redovisas som skuld.

text: 36.16 Ett erhållet bidrag som hänför sig till en anläggningstillgång ska reducera tillgångens anskaffningsvärde eller redovisas som en förutbetald intäkt.

text: Lämnade bidrag och anslag

text: 36.17 Med lämnade bidrag avses i detta kapitel en transaktion i vilken en stiftelse lämnar en tillgång utan att få tillbaka motsvarande värde i utbyte. Med lämnade bidrag avses även lämnade anslag.

text: Redovisning av lämnade bidrag och anslag

text: 36.18 Ett lämnat bidrag ska redovisas som skuld när beslut om bidraget har fattats.

text: En bindande utfästelse som gjorts beroende av att bidraget ska lämnas ur framtida avkastning eller villkorats på annat sätt ska redovisas i takt med att villkoret uppfylls. Återstående utfäst belopp ska redovisas som en ansvarsförbindelse.

text: 36.19 I en avkastningsstiftelse ska ett lämnat bidrag redovisas som en minskning av eget kapital.

text: Pensionsstiftelse

text: 36.20 Lämnad gottgörelse från en pensionsstiftelse till en arbetsgivare för kostnader avseende pensionsändamål ska redovisas direkt mot eget kapital.

text: En inbetalning från en arbetsgivare till en pensionsstiftelse ska också redovisas direkt mot eget kapital.

text: Materiella och immateriella anläggningstillgångar som innehas för stiftelseändamålet

text: 36.21 Utöver vad som anges i punkt 17.2 är en fysisk tillgång som en stiftelse innehar för stiftelseändamålet en materiell anläggningstillgång.

text: Avskrivning och nedskrivning

text: 36.22 Vid prövning av nedskrivningsbehov av materiella och immateriella anläggningstillgångar som innehas för stiftelseändamålet ska punkterna 36.23–36.27 tillämpas i stället för kapitel 27.

text: 36.23 En stiftelse ska per varje balansdag bedöma om det finns någon indikation på att en anläggningstillgång kan ha minskat i värde. Finns det en sådan indikation, ska stiftelsen beräkna tillgångens förlustvärde.

text: Förlustvärdet för en tillgång är det lägsta av återanskaffningsvärdet och återvinningsvärdet.

text: 36.24 När verkligt värde med avdrag för försäljningskostnader ska fastställas ska alla restriktioner för att nyttja tillgången beaktas. Försäljningskostnader omfattar även kostnaden för att upphäva restriktionerna om detta är nödvändigt för att tillgången ska kunna säljas.

text: 36.25 Förlustvärdet för en tillgång får bestämmas till tillgångens försäkringsvärde.

text: Tillgångens försäkringsvärde är det högsta värde en försäkringsgivare skulle ersätta tillgången med, oberoende av vilket värde tillgången faktiskt försäkrats för.

text: 36.26 En tillgång ska endast skrivas ned om förlustvärdet är lägre än tillgångens redovisade värde. I det fallet ska det redovisade värdet minskas till förlustvärdet.

text: 36.27 En stiftelse ska per varje balansdag bedöma om det finns någon indikation på att en tidigare nedskrivning, helt eller delvis, inte längre är motiverad.

text: En tidigare nedskrivning ska endast återföras om de skäl som låg till grund för beräkningen av en tillgångs förlustvärde när den senast skrevs ned har förändrats.

text: Upplysningar

text: Tillgångar som inte redovisats i balansräkningen

text: 36.28 En stiftelse ska lämna upplysningar om tillgångar som enligt punkt 2.18 inte får redovisas i balansräkningen. Upplysningen ska avse vad för slag av tillgångar som inte har redovisats och skälen till detta.

text: Gåvor och erhållna bidrag

text: 36.29 Upplysningar ska lämnas om a) karaktären på och omfattningen av gåvor och erhållna bidrag som har redovisats i balansräkningen och resultaträkningen, b) villkor som inte uppfyllts avseende offentliga bidrag som har redovisats som skuld, samt c) ansvarsförbindelser och eventualtillgångar som är förknippade med erhållna bidrag som inte har redovisats som intäkt.

text: 36.30 Upplysning ska lämnas om gåvor som inte har redovisats i balansräkningen och resultaträkningen. Detta gäller dock inte de gåvor som med stöd av

text: inte löpande har bokförts.

text: Består gåvan av en tjänst i form av ideellt arbete, ska omfattningen av ideellt arbete framgå.

text: 36.31 Om en stiftelse erhåller bidrag som vidareförmedlas till annan, ska upplysning lämnas om storleken på erhållna och vidareförmedlade bidrag.

text: 36.32 Har tillgångar anskaffats med erhållna bidrag, ska uppgift om anskaffningsvärde enligt

text: Uppgift ska lämnas om bidragets storlek samtliga år som stiftelsen nyttjar tillgången.

text: Medelantalet anställda

text: 36.33 Vid tillämpningen av punkt 8.9 ska med verkställande direktör eller motsvarande befattningshavare anses sådan anställd i en stiftelse som har samma eller i huvudsak samma befogenheter som en verkställande direktör i ett aktiebolag.

text: Redovisning i juridisk person

text: Eget kapital

text: 36.34 I juridisk person ska en stiftelse, om stiftelseförordnandet inte anger annat, dela in eget kapital i bundet respektive fritt eget kapital.

text: Som bundet eget kapital ska redovisas sådant kapital som inte får förbrukas för stiftelseändamålet.

text: 36.35 En avkastningsstiftelse ska i juridisk person redovisa lämnade bidrag mot fritt eget kapital.

text: 36.36 I juridisk person ska specifikationen av förändringar i eget kapital, utöver det som anges i punkt 6.3, visa följande uppgifter: a) Under räkenskapsåret erhållna gåvor som inte får förbrukas för stiftelseändamålet. b) I förekommande fall omföringar av realisationsresultat till bundet eget kapital. c) Kapitalisering. d) Beslutade anslag.

text: Beloppen ska, i förekommande fall, delas upp på bundet respektive fritt eget kapital.

text: Gemensam bokföring

text: 36.37 En stiftelse som med stöd av

text: 4 kap. 5 § bokföringslagen (1999:1078)

text: har en gemensam bokföring med andra stiftelser, ska redovisa sin andel enligt punkt 15.7.

text: Upplysning ska lämnas om den sammanlagda gemensamma förmögenheten och avkastningen av den.

text: Förvärv genom gåva

text: 36.38 I juridisk person får i en skattepliktig verksamhet anskaffningsvärdet för en tillgång som förvärvats genom gåva bestämmas till det värde som används vid beskattningen.

text: 36.39 I juridisk person får ett offentligt bidrag som avser förvärv av en omsättningstillgång minska tillgångens anskaffningsvärde.

text: Kapitel 37 – Särskilda regler för ideella föreningar, registre-

text: rade trossamfund och liknande sammanslutningar

text: Tillämpningsområde

text: 37.1 Detta kapitel ska tillämpas av företag som är ideella föreningar, registrerade trossamfund och liknande sammanslutningar. Dessa företag benämns i detta kapitel förening.

text: En förening ska även tillämpa kapitel 1–35 om inte annat framgår av detta kapitel.

text: I punkterna 37.34–37.36 finns särskilda regler för juridisk person.

text: Förvaltningsberättelse

text: 37.2 En förening ska i förvaltningsberättelsen lämna uppgift om hur föreningens ändamål har främjats under räkenskapsåret.

text: Balansräkning

text: 37.3 Utöver de rubriker och poster som anges i uppställningsformen i bilaga 1 till

text: årsredovisningslagen (1995:1554)

text: och kapitel 4 i detta allmänna råd ska en förening redovisa ändamålsbestämda medel i egen post i eget kapital.

text: Resultaträkning

text: 37.4 En förening ska i resultaträkningen särredovisa intäktsposterna Medlemsavgifter, Gåvor, Bidrag, Nettoomsättning och Övriga intäkter.

text: Förändring i eget kapital Kassaflödesanalys

text: 37.5 Räkenskapsårets kassaflöden får, utöver vad som anges i punkt 7.2, hänföras till kategorin bidragsverksamheten. 37.6 Kassaflöden från bidragsverksamheten utgörs av sådana bidrag som avses i punkt 37.19 och som är utbetalda eller återbetalda under räkenskapsåret.

text: Medlemsavgifter, gåvor och erhållna bidrag

text: 37.7 Endast det inflöde av ekonomiska fördelar som en förening erhållit eller kommer att erhålla för egen räkning får redovisas som intäkt. 37.8 Med medlemsavgift avses avgift till den allmänna föreningsverksamheten. 37.9 En transaktion i vilken en förening tar emot en tillgång eller en tjänst som har ett värde utan att ge tillbaka motsvarande värde i utbyte är en gåva eller ett erhållet bidrag. Om tillgången eller tjänsten erhålls därför att föreningen uppfyllt eller kommer att uppfylla vissa villkor och om föreningen har en skuld till motparten om villkoren inte uppfylls, är det ett erhållet bidrag. 37.10 Ett offentligt bidrag som en förening erhåller ska redovisas som ett erhållet bidrag enligt detta kapitel.

text: Redovisning av medlemsavgifter

text: 37.11 En förening ska redovisa en medlemsavgift som intäkt det räkenskapsår den avser.

text: Redovisning av gåvor

text: 37.12 En gåva i form av en tjänst får inte redovisas som intäkt.

text: 37.13 En förening ska redovisa en gåva till det verkliga värdet när gåvan erhålls.

text: 37.14 Är en gåva av sådant slag som avses i

text: , får en förening uppskatta det verkliga värdet utifrån en sammanvägd bedömning av verkliga värdet på de erhållna gåvorna.

text: 37.15 En gåva ska redovisas som intäkt när den erhålls. Detta gäller inte för gåvor som avses i andra stycket.

text: En gåva som med stöd av

text: inte löpande har bokförts men som finns kvar i föreningen på balansdagen ska redovisas som intäkt per balansdagen.

text: Redovisning av erhållna bidrag

text: 37.16 Ett erhållet bidrag ska värderas till det verkliga värdet av den tillgång som föreningen fått eller kommer att få.

text: 37.17 Ett erhållet bidrag får redovisas som intäkt när villkoren för att erhålla bidraget har uppfyllts.

text: Intäkten får redovisas samma räkenskapsår som föreningen redovisar den kostnad bidraget är avsett att täcka.

text: 37.18 Ett erhållet bidrag som hänför sig till en anläggningstillgång ska reducera tillgångens anskaffningsvärde eller redovisas som en förutbetald intäkt.

text: Lämnade bidrag

text: 37.19 Med lämnade bidrag avses i detta kapitel en transaktion i vilken en förening lämnar en tillgång utan att få tillbaka motsvarande värde i utbyte.

text: Redovisning av lämnade bidrag

text: 37.20 Ett lämnat bidrag ska redovisas som skuld när beslut om bidraget har fattats.

text: En bindande utfästelse som gjorts beroende av att bidraget ska lämnas ur framtida avkastning eller villkorats på annat sätt ska redovisas i takt

text: med att villkoret uppfylls. Återstående utfäst belopp ska redovisas som en ansvarsförbindelse.

text: Materiella och immateriella anläggningstillgångar som innehas för det ideella ändamålet

text: 37.21 Utöver vad som anges i punkt 17.2 är en fysisk tillgång som en förening innehar för det ideella ändamålet en materiell anläggningstillgång.

text: Avskrivning och nedskrivning

text: 37.22 Vid prövning av nedskrivningsbehov av materiella och immateriella anläggningstillgångar som innehas för föreningens ideella ändamål ska punkterna 37.23–37.27 tillämpas i stället för kapitel 27.

text: 37.23 En förening ska per varje balansdag bedöma om det finns någon indikation på att en anläggningstillgång kan ha minskat i värde. Finns det en sådan indikation, ska föreningen beräkna tillgångens förlustvärde.

text: 37.24 När verkligt värde med avdrag för försäljningskostnader ska fastställas ska alla restriktioner för att nyttja tillgången beaktas. Försäljningskostnader omfattar även kostnaden för att upphäva restriktionerna om detta är nödvändigt för att tillgången ska kunna säljas.

text: 37.25 Förlustvärdet för en tillgång får bestämmas till tillgångens försäkringsvärde.

text: 37.26 En tillgång ska endast skrivas ned om förlustvärdet är lägre än tillgångens redovisade värde. I det fallet ska det redovisade värdet minskas till förlustvärdet.

text: 37.27 En förening ska per varje balansdag bedöma om det finns någon indikation på att en tidigare nedskrivning, helt eller delvis, inte längre är motiverad.

text: En återföring får inte leda till att det redovisade värdet överstiger vad

text: tillgången skulle ha redovisats till efter avskrivningar, om den inte hade skrivits ned.

text: Upplysningar

text: 37.28 En förening ska lämna upplysningar om tillgångar som enligt punkt 2.18 inte får redovisas i balansräkningen. Upplysningen ska avse vad för slag av tillgångar som inte har redovisats och skälen till detta.

text: Gåvor och erhållna bidrag

text: 37.29 Upplysningar ska lämnas om a) karaktären på och omfattningen av gåvor och erhållna bidrag som har redovisats i balansräkningen och resultaträkningen, b) villkor som inte uppfyllts avseende offentliga bidrag som har redovisats som skuld, samt c) ansvarsförbindelser och eventualtillgångar som är förknippade med erhållna bidrag som inte har redovisats som intäkt.

text: 37.30 Upplysning ska lämnas om gåvor som inte har redovisats i balansräkningen och resultaträkningen. Detta gäller dock inte de gåvor som med stöd av

text: inte löpande har bokförts.

text: 37.31 Om en förening erhåller bidrag som vidareförmedlas till annan, ska upplysning lämnas om storleken på erhållna och vidareförmedlade bidrag.

text: 37.32 Har tillgångar anskaffats med erhållna bidrag, ska uppgift om anskaffningsvärde enligt

text: Uppgift ska lämnas om bidragets storlek samtliga år som föreningen nyttjar tillgången.

text: Medelantalet anställda

text: 37.33 Vid tillämpningen av punkt 8.9 ska med verkställande direktör eller motsvarande befattningshavare anses sådan anställd i en förening som har samma eller i huvudsak samma befogenheter som en verkställande direktör i ett aktiebolag.

text: Redovisning i juridisk person

text: Gemensam bokföring

text: 37.34 En förening som med stöd av

text: 4 kap. 5 § bokföringslagen (1999:1078)

text: har en gemensam bokföring med andra föreningar ska redovisa sin andel enligt punkt 15.7.

text: Förvärv genom gåva

text: 37.35 I juridisk person får i en skattepliktig verksamhet anskaffningsvärdet för en tillgång som förvärvats genom gåva bestämmas till det värde som används vid beskattningen. 37.36 I juridisk person får ett offentligt bidrag som avser förvärv av en omsättningstillgång minska tillgångens anskaffningsvärde. _______________ Detta allmänna råd ska tillämpas på räkenskapsår som påbörjas efter den 31 december 2013 och får tillämpas på räkenskapsår som påbörjas tidigare. Kapitel 11 och 12 upphör att gälla vid utgången av 2012.

text: OLLE STENMAN

text: Gunvor Pautsch