text: Denna författning innehåller föreskrifter och allmänna råd till

text: 3 kap. 7 §

text: och

text: 8 § 1

text: plan- och byggförordningen (2011:338)

text: , PBF. Där ställs krav på bärförmåga, stadga och beständighet hos byggnadsverk samt på byggnadsverks bärförmåga i händelse av brand. Författningen innehåller också föreskrifter och allmänna råd till

text: 8 kap. 7 § plan- och bygglagen (2010:900)

text: , PBL, om ändring av byggnader samt allmänna råd till 10 kap. 5 § om byggherrens ansvar i samma lag. (

text: BFS 2015:6

text: Allmänt råd

text: Ytterligare föreskrifter och allmänna råd med avseende på byggnaders väsentliga tekniska egenskaper finns i Boverkets byggregler (

text: BFS 2011:6

text: ). Av 10 kap. 6 § PBF framgår att Transportstyrelsen har rätt att meddela föreskrifter om tekniska egenskapskrav i fråga om järnvägar, tunnelbannor, spårvägar, vägar och gator samt anordningar som hör till dessa. (

text: BFS 2015:6

text: Föreskrifterna

text: Föreskrifterna gäller – vid uppförande av nya byggnader, – vid ändring av byggnader i den utsträckning som följer av 31–38 §§ och – vid mark och rivningsarbeten. (

text: BFS 2015:6

text: Allmänt råd

text: Av

text: 1 kap. 4 §

text: PBL framgår att även ombyggnader och tillbyggnader innefattas i begreppet ändring av byggnader. (

text: BFS 2015:6

text: Föreskrifterna gäller även på motsvarande sätt i tillämpliga delar vid uppförande och ändring av andra byggnadsverk än byggnader, där brister i byggnadsverkens bärförmåga, stadga och beständighet kan förorsaka risk för oproportionerligt stora skador. Föreskrifterna gäller inte bergtunnlar och bergrum. (

text: BFS 2015:6

text: Allmänt råd

text: Exempel på risk för oproportionerligt stora skador är risk för allvarlig personskada eller risk för allvarlig skada på samhällsviktiga funktioner. Exempel på byggnadsverk som normalt inte kan anses förorsaka risk för oproportionerligt stora skador är fasta cisterner med en volym på högst 10 m . (

text: BFS 2019:1

text: Konsoliderad version (fulltext) 1 (158)

text: Boverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: ) om tillämpning av europeiska konstruktionsstandarder (eurokoder)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Mindre avvikelse från föreskrifterna i denna författning

text: Byggnadsnämnden får i enskilda fall medge mindre avvikelse från föreskrifterna i denna författning. Förutsättningen är att det finns särskilda skäl, att byggnadsprojektet ändå kan antas bli tekniskt tillfredsställande och att det inte finns någon avsevärd olägenhet från annan synpunkt. (

text: BFS 2015:6

text: Allmänt råd

text: Byggnadsnämnden kan i ett startbesked klargöra om mindre avvikelse kan godtas. (

text: BFS 2015:6

text: De allmänna råden

text: De allmänna råden innehåller generella rekommendationer om tillämpningen av föreskrifterna i denna författning och anger hur någon lämpligen kan eller bör handla för att uppfylla föreskrifterna. De allmänna råden kan även innehålla vissa förklarande eller redaktionella upplysningar. De allmänna råden föregås av texten Allmänt råd och är tryckta med mindre och indragen text i anslutning till den föreskrift som de hänför sig till. (

text: BFS 2015:6

text: Terminologi

text: Termer som inte särskilt förklaras i PBL, i PBF eller i denna författning har den betydelse som anges i Terminologicentrums publikation Plan- och byggtermer 1994, TNC 95. (

text: BFS 2015:6

text: Allmänt råd

text: Det bör uppmärksammas att även eurokoderna innehåller definitioner. (

text: BFS 2015:6

text: Bärförmåga

text: Byggnadsverk och byggnadsverksdelar ska med tillräcklig tillförlitlighet ha en bärförmåga som är lika med eller större än lasteffekten under byggnadsverkets användningstid samt under uppförandet. Byggnadsverket ska också ha statisk jämvikt så att det stabiliserande momentet är lika med eller större än det stjälpande. (

text: BFS 2015:6

text: Allmänt råd

text: Exempel på lasteffekter som bör beaktas är böjande moment, tvärkrafter, dragkrafter, tryckkrafter och instabilitetsfenomen, såsom vippning, knäckning och buckling. (

text: BFS 2015:6

text: Krav i brottgränstillstånd

text: Säkerhetsindex

text: Säkerhetsindex, β, definierat enligt SS-ISO 2394, ska för byggnadsverksdel i brottgränstillstånd vara ≥ 3,7 för säkerhetsklass 1, ≥ 4,3 för säkerhetsklass 2, ≥ 4,8 för säkerhetsklass 3. Angivna β-värden avser referenstiden 1 år. (

text: BFS 2019:1

text: Allmänt råd

text: Om en sannolikhetsteoretisk metod används är reglerna avseende partialkoefficientmetoden vägledande. Angivna partialkoefficienter i brottgränstillstånd är beräknade med hänsyn till ovan angivna βvärden och baserade på en kalibrering enligt NKB-skrift nr 55, Retningslinjer for last- og sikkerhedsbestemmelser for bærende konstruktioner, 1987. Indelning av byggnadsverksdelar i säkerhetsklasser i denna författning beaktar enbart risk för allvarliga personskador, medan definitionen av eurokodernas konsekvensklasser i viss omfattning även inkluderar skada på samhällsviktiga funktioner.

text: 2 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Säkerhetsklasser enligt denna författning används för att uppnå olika formella brottsannolikheter. Eurokodens konsekvensklasser reglerar omfattningen av utförande, kontroll och dokumentation. (

text: BFS 2015:6

text: Partialkoefficientmetoden

text: Allmänt råd

text: Verifiering av bärförmåga i denna författning baseras på partialkoefficientmetoden. Partialkoefficienternas (γx, ψn etc.) värden kan anses vara relaterade till en sannolikhetsteoretisk metod och målvärden för säkerhetsindex β. Värdet på β anger hur många standardavvikelser från medelvärdet i en sannolikhetteoretisk fördelningsmodell som den formella brottgränsen befinner sig. För säkerhetsklass 1 krävs att säkerhetsindex β ≥ 3,7, vilket formellt sett motsvarar en -4 maximalt tillåten brottsannolikhet på 10 . För säkerhetsklass 2 och 3 krävs ett säkerhetsindex på β -5 ≥ 4,3 respektive β ≥ 4,8. Detta motsvarar en maximalt tillåten brottsannolikhet på 10 respektive -6 10 . Karakteristiska värden för permanenta laster (t.ex. egentyngd) motsvarar normalt medelvärden. Karakteristiska värden för (tids)variabla laster motsvarar normalt 98 % -fraktilen av maximivärden under en referenstid av 1 år. Det betyder att den karakteristiska lasten i genomsnitt kan förväntas överskridas en gång under en 50-års period. Referenstiden 1 år är naturlig för t.ex. klimatologiska laster som snölast och vindlast liksom trafiklaster, dvs. laster som uppvisar årstidsvariationer. Även för andra variabla laster som t.ex. nyttig last på bjälklag bör det karakteristiska värdet uppfattas statistiskt på motsvarande sätt, dvs. att det karakteristiska värdet formellt kan antas överskridas i genomsnitt en gång per 50 år. Karakteristisk hållfasthet för material definieras normalt som 5 %-fraktilen. Det betyder att för en mycket omfattande provserie väljs det värde som underskrids i högst 5 % av provresultaten som karakteristisk värde. Konfidensgraden för att detta värde är korrekt är för de flesta material 75 %. För produkter som ingår i murverk gäller dock medelvärden med 95 % konfidens. För armeringsstål gäller karakteristiskt värde definierad som 5 %-fraktil men med konfidensen 90 %. (

text: BFS 2015:6

text: Motstridiga partialkoefficienter

text: När partialkoefficienter som baseras på samma fraktil är olika i denna författning och i annan källa ska värden enligt denna författning användas vid verifiering av byggnadsverkets bärförmåga och stadga. (

text: BFS 2015:6

text: Allmänt råd

text: Exempel på ovanstående typ av källor kan vara produkthandböcker eller produktspecifikationer. (

text: BFS 2015:6

text: Indelning av byggnadsverksdelar i säkerhetsklasser

text: Byggnadsverksdelar får hänföras till säkerhetsklass 1, om minst ett av följande krav är uppfyllt 1. personer vistas endast i undantagsfall i, på, under eller invid byggnadsverket, 2. byggnadsverksdelen är av sådant slag att ett brott inte rimligen kan befaras medföra allvarliga personskador, eller 3. byggnadsverksdelen har sådana egenskaper att ett brott inte leder till kollaps utan endast till obrukbarhet. (

text: BFS 2015:6

text: Byggnadsverksdelar ska hänföras till säkerhetsklass 3, om följande förutsättningar samtidigt föreligger 1. byggnadsverket är så utformat och använt att många personer ofta vistas i, på, under eller invid det, 2. byggnadsverksdelen är av sådant slag att kollaps medför stor risk för allvarliga personskador, och

text: Konsoliderad version (fulltext) 3 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: 3. byggnadsverksdelen har sådana egenskaper att ett brott leder till omedelbar kollaps. (

text: BFS 2015:6

text: Byggnadsverksdelar som inte omfattas av 10 och 11 §§ ska hänföras till lägst säkerhetsklass 2. (

text: BFS 2015:6

text: Med hänsyn till omfattningen av de personskador som kan befaras uppkomma vid brott i en byggnadsverksdel, ska byggnadsverksdelen hänföras till någon av följande säkerhetsklasser a) säkerhetsklass 1 (låg), liten risk för allvarliga personskador, b) säkerhetsklass 2 (normal), någon risk för allvarliga personskador, eller c) säkerhetsklass 3 (hög), stor risk för allvarliga personskador. (

text: BFS 2015:6

text: Allmänt råd Exempel på indelning i säkerhetsklass för olika byggnadsdelar i olika typer av byggnadsverk.

text: A Två- och flervåningsbyggnader av typen bostadshus (undantaget

text: enbostadshus), kontorshus, varuhus, sjukhus och skolor

text: Till säkerhetsklass 3 bör följande byggnadsdelar räknas: – Byggnadens bärande huvudsystem inklusive de byggnadsdelar, som är oundgängligen nödvändiga för systemets stabilisering. – Andra bärverk, t.ex. pelare, balkar och skivor, vars kollaps innebär att bjälklagsyta >150 m rasar. – Trappor, balkonger, loftgångar och andra byggnadsdelar som tillhör byggnadens utrymningsvägar. Till säkerhetsklass 2 bör följande byggnadsdelar räknas: – Bjälklagsbalkar som inte hör till säkerhetsklass 3. – Bjälklagsplattor. – Takkonstruktion utom lätta ytbärverk av icke sprött material. – De delar av tunga ytterväggskonstruktioner (massa per area ≥ 50 kg/m ) som är belägna högre än 3,5 meter över markytan och som inte hör till byggnadens bärande huvudsystem. – Infästningar till ytterväggskonstruktioner som är belägna högre än 3,5 meter över markytan och som inte hör till byggnadens bärande huvudsystem. – Tunga mellanväggar (massa per area ≥ 250 kg/m ) som inte hör till byggnadens bärande huvudsystem. – Infästning av tunga undertak (massa per area ≥ 20 kg/m ). – Trappor som inte hör till säkerhetsklass 3. Till säkerhetsklass 1 bör följande byggnadsdelar räknas: – Lätta ytbärverk (massa per area ≤ 50 kg/m ) i yttertak av icke sprött material. – Lätta sekundära ytterväggskonstruktioner av icke sprött material. – Alla sekundära ytterväggskonstruktioner (t.ex. väggreglar) i byggnadens entrévåning. – Lätta, icke bärande innerväggar. – Infästning av lätta undertak. – Sockelbalkar som inte bär en vägg i säkerhetsklass 2 eller 3. – Bjälklag på eller strax över mark. B Envåningsbyggnader av typen hallbyggnader, vilkas takkonstruktioner har stora spännvidder (≥ 15 meter) och som används för sporthallar, utställningshallar, samlingslokaler, varuhus, skolor och sådana industrilokaler där många personer vistas.

text: 4 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Till säkerhetsklass 3 bör följande byggnadsdelar räknas: – Byggnadens bärande huvudsystem inklusive vindförband och stabiliserande system. – Räcken till läktare och dylikt invid större höjdskillnader och vid vilka ett stort antal personer kan vistas. – Konstruktioner som bär större traverser (≥ 15 meter spännvidd och ≥ 20 ton lyftkapacitet). Till säkerhetsklass 2 bör följande byggnadsdelar räknas: – Takåsar och takplåtar som inte har avstyvande eller stabiliserande funktion. Åsar och plåtar kan hänföras till säkerhetsklass 1 om de är infästa på ett sådant sätt att yttertaket hänger kvar vid brott. – Infästning av tunga takelement (massa per area ≥ 50 kg/m ). – Tunga mellanväggar (massa per area ≥ 250 kg/m ). – Tunga undertak (massa per area ≥ 20 kg/m ). – Balkar för mindre telfrar och traverser. Till säkerhetsklass 1 bör följande byggnadsdelar räknas: – Sekundära ytterväggskonstruktioner (t.ex. väggreglar) med högst 6 meters höjd. – Lätta takelement. – Lätta innerväggar. – Infästning av lätta undertak. – Sockelbalkar som inte bär en vägg i säkerhetsklass 2 eller 3. – Bjälklag på eller strax över mark. C Enbostadshus och andra små byggnader i ett eller två våningsplan Byggnadens bärande huvudsystem och trappor bör hänföras till säkerhetsklass 2. I övrigt kan de säkerhetsklasser som anges i punkt A tillämpas.

text: D Envåningsbyggnader, vilkas takkonstruktioner har små spännvidder (< 15 meter) och som har samma användning som byggnaderna enligt punkt B

text: Byggnadens bärande huvudsystem bör hänföras till säkerhetsklass 2. I övrigt kan de säkerhetsklasser som anges i punkt B tillämpas.

text: E Byggnader som personer sällan vistas i eller invid

text: Byggnadens bärande huvudsystem bör hänföras till säkerhetsklass 2 och dess sekundära konstruktioner till säkerhetsklass 1, såvida förhållandet att personer sällan vistas i eller invid byggnaden med rimlig säkerhet kan väntas bestå i framtiden. Alla bärande byggnadsdelar för små byggnader som inte är större än enbostadshus kan hänföras till säkerhetsklass 1.

text: F Geokonstruktioner

text: Säkerhetsklass för geokonstruktion beror bl.a. av ovanförliggande konstruktion. Grundkonstruktion kan i vissa fall hänföras till lägre säkerhetsklass än ovanförliggande konstruktion. (

text: BFS 2015:6

text: Fasta cisterner för kemiska produkter som är hälso- och miljöfarliga eller kan medföra brand eller andra olyckshändelser av allvarlig karaktär bör räknas till säkerhetsklass 3. Fasta cisterner där människor vistas mer än tillfälligt och som inte innehåller hälso- och miljöfarliga ämnen eller kan medföra brand eller andra olyckshändelser av allvarlig karaktär bör räknas till säkerhetsklass 2.

text: Konsoliderad version (fulltext) 5 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Fasta cisterner där människor endast vistas tillfälligt och som inte innehåller hälso- och miljöfarliga ämnen eller kan medföra brand eller andra olyckshändelser av allvarlig karaktär bör räknas till säkerhetsklass 1. Vindkraftverk (torn och fundament) där människor vistas mer än tillfälligt bör räknas till minst säkerhetsklass 2. Övriga vindkraftverk (torn och fundament) kan räknas till säkerhetsklass 1. (

text: BFS 2019:1

text: Vid dimensionering med partialkoefficientmetoden i SS-EN 1990 till SS-EN 1999 i brottgränstillstånd ska säkerhetsklassen för en byggnadsverksdel beaktas med hjälp av partialkoefficienten γd på följande sätt: a) Säkerhetsklass 1: γd = 0,83. b) Säkerhetsklass 2: γd = 0,91. c) Säkerhetsklass 3: γd = 1,0. (

text: BFS 2015:6

text: Stadga

text: Krav i bruksgränstillstånd

text: Byggnadsverk och byggnadsverksdelar ska ha tillräcklig stadga. (

text: BFS 2015:6

text: Allmänt råd

text: Ett byggnadsverk eller en byggnadsverksdel i det färdiga byggnadsverket har tillräcklig stadga när besvärande – ranglighet, – svajning (svängningar), – vibrationer, – sprickbildning, – deformationer, och – liknande företeelser förekommer endast i acceptabel omfattning. Finns inga materialspecifika krav kan, vid dimensionering med sannolikhetsteoretisk metod i princip enligt SS-ISO 2394, risken för överskridande av bruksgränstillstånd sättas till β = 1,3 à 2,3 beroende på typ av bruksgränstillstånd. Ett högre värde bör användas för irreversibla konsekvenser och ett lägre värde kan användas för reversibla konsekvenser av att gränstillståndet nås. Beräkning av deformationer och svängningar bör utföras enligt elasticitetsteorin med en beräkningsmodell som på ett rimligt sätt beskriver konstruktionens styvhet, massa, dämpning och randvillkor. (

text: BFS 2015:6

text: Beständighet

text: Byggnadsverksdelar och material som ingår i bärande konstruktioner ska antingen vara naturligt beständiga eller göras beständiga genom skyddsåtgärder och underhåll så att kraven i brottgräns- och bruksgränstillstånd uppfylls under byggnadsverkets livslängd. Är permanent skydd inte möjligt ska förväntade förändringar av egenskaperna beaktas vid dimensioneringen. Konstruktionen ska vid förutsatt underhållsbehov utformas så att de påverkade delarna blir åtkomliga för återkommande skyddsåtgärder och underhåll. (

text: BFS 2015:6

text: Allmänt råd

text: Ytterligare krav rörande material eller skyddsåtgärder med avseende på påverkan på inomhusmiljö, närmiljö och mikrobiell tillväxt finns i avsnitten 6:11 och 6:5 i Boverkets byggregler (

text: BFS 2011:6

text: BFS 2015:6

text: 6 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Material

text: Material till bärande konstruktioner, inklusive jord och berg, ska ha kända, lämpliga och dokumenterade egenskaper i de avseenden som har betydelse för deras användning. (

text: BFS 2015:6

text: Byggprodukter med bedömda egenskaper

text: Metoder för bedömning

text: Med byggprodukter med bedömda egenskaper avses i denna författning produkter som tillverkats för att permanent ingå i byggnadsverk och som antingen a) är CE-märkta, b) är typgodkända och/eller tillverkningskontrollerade enligt bestämmelserna i 8 kap. 22–23 §§ PBL, c) har certifierats av ett certifieringsorgan som ackrediterats för uppgiften och för produkten i fråga enligt förordning

text: (EG) nr 765/2008

text: av den 9 juli 2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter och upphävande av förordning

text: (EEG) nr 339/93

text: , eller d) har tillverkats i en fabrik vars tillverkning och produktionskontroll och utfallet därav för byggprodukten fortlöpande övervakas, bedöms och godkänns av ett certifieringsorgan som ackrediterats för uppgiften och för produkten ifråga enligt förordning

text: (EG) nr 765/2008

text: . För att byggprodukten ska anses ha bedömda egenskaper ska verifieringen vid tillämpning av alternativ c och d ovan ha en sådan omfattning och kvalitet att det säkerställs att uppgivna materialoch produktegenskaper stämmer med de faktiska. Verifieringen ska motsvara minst vad som är beslutat för CE-märkning av liknande produkter. (

text: BFS 2015:6

text: Allmänt råd

text: Byggprodukter vars egenskaper bedömts enligt alternativen a, c eller d innebär inte att produkten bedömts mot svenska krav på byggnadsverk i denna författning eller i Boverkets byggregler (

text: BFS 2011:6

text: ) utan endast att byggherren ska ha tilltro till den deklaration av produktens egenskaper som medföljer. (

text: BFS 2015:6

text: Där denna författning hänvisar till allmänna råd eller handböcker i vilka begreppet typgodkända eller tillverkningskontrollerade material och produkter används ska detta ersättas med begreppet byggprodukter med bedömda egenskaper enligt denna paragraf. (

text: BFS 2015:6

text: Samexistensperiod

text: Harmoniserade standarder och deras samexistensperioder offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. Fram till samexistensperiodens slut gäller även andra bedömningar än enligt alternativ a) i 18 §. Därefter gäller enbart bedömning enligt alternativ a) i 18 § liksom i de fall det har utfärdats en ETA för byggprodukten. (

text: BFS 2015:6

text: Ömsesidigt erkännande

text: Såsom bedömning i enlighet med alternativ c) eller d) i 18 § godtas även en bedömning utfärdad av ett organ inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i Turkiet om organet på annat sätt än genom ackreditering för uppgiften enligt förordning

text: (EG) nr 765/2008

text: , erbjuder motsvarande garantier i fråga om teknisk och yrkesmässig kompetens samt garantier om oberoende. (

text: BFS 2015:6

text: EGT L 218, 13.8.2008, s. 30, Celex 2008R0765. För uppgifter om gällande ETA, se EOTA:s webbsida http://www.eota.be om Valid ETAs.

text: Konsoliderad version (fulltext) 7 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Projektering och utförande

text: En konstruktion ska 1. projekteras och utföras av kompetent personal på ett fackmässigt sätt, 2. projekteras så att arbetet kan utföras på ett sådant sätt att avsedd utformning uppnås och så att förutsatt underhåll kan ske, och 3. utföras enligt upprättade bygghandlingar. Vid utförandet ska tillses att avvikelser från nominella mått inte överstiger gällande toleranser enligt bygghandlingarna. Avvikelser från bygghandlingar eller åtgärder som inte anges på någon bygghandling, såsom håltagningar, ursparningar och slitsar, får utföras först sedan det klarlagts att byggnadsverksdelens funktion inte äventyras. Samråd ska ske i erforderlig grad med den som ansvarar för konstruktionshandlingarna. För stabilisering under monteringstiden ska provisorisk stagning anordnas. (

text: BFS 2015:6

text: Allmänt råd

text: I projekt där olika personer utför olika delar av projekteringen bör en särskilt utsedd person samordna de olika delarna. (

text: BFS 2015:6

text: Dimensionering genom beräkning och provning

text: Dimensionering

text: Dimensionering ska utföras genom beräkning, provning eller genom någon kombination därav. Beräkning och provning fordras dock inte om detta är uppenbart obehövligt. (

text: BFS 2015:6

text: Allmänt råd

text: Uppenbart obehövligt kan vara när enkla konstruktioner uppförs, till exempel mindre skärmtak, friggebodar och dylikt. (

text: BFS 2015:6

text: Beräkningsmodeller och beräkningsmetoder

text: Beräkningar ska baseras på en beräkningsmodell som i rimlig utsträckning beskriver konstruktionens verkningssätt i aktuella gränstillstånd. Om osäkerheten hos en beräkningsmetod är stor, ska man ta hänsyn till detta. (

text: BFS 2015:6

text: Allmänt råd

text: Exempel på faktorer som bör beaktas är 1. eftergivlighet hos upplag, inspänning och avstyvning, 2. tilläggskrafter och tilläggsmoment orsakade av deformationer, 3. lastexcentriciteter, 4. samverkan mellan konstruktioner/konstruktionsdelar, 5. tidseffekter, och 6. byggmetoder. (

text: BFS 2015:6

text: Provningsmodeller och provningsmetoder

text: Planering, utförande och utvärdering av provning ska genomföras på sådant sätt att konstruktionen får samma tillförlitlighet med hänsyn till relevanta gränstillstånd och lastförutsättningar som om verifieringen utförts genom beräkning. (

text: BFS 2015:6

text: Allmänt råd

text: Verifiering av bärförmågan genom provning är främst aktuellt när det saknas beräkningsmetod eller när konstruktionens egenskaper inte kan beskrivas tillräckligt noggrant genom beräkning, t.ex. på grund av brist på indata.

text: 8 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Vid bestämning av bärförmågan genom provning bör den karakteristiska bärförmågan definieras som den nedre 5 %-fraktilen bestämd på 75 % konfidensnivå. När hög hållfasthet är ogynnsam, till exempel draghållfasthet hos betong vid tvång, bör den övre 5 %-fraktilen användas bestämd på 75 % konfidensnivå. Vid bestämning av en konstruktions deformationsegenskaper bör det karakteristiska värdet definieras som 50 %-fraktilen bestämd på 75 % konfidensnivå. För provning av pålar och andra geokonstruktioner bör SS-EN 1997-1 tillämpas. (

text: BFS 2015:6

text: Kontroll

text: Dimensioneringskontroll

text: Dimensioneringskontroll ska göras för byggnadsverk som innehåller bärverksdelar i säkerhetsklass 2 eller 3. Med dimensioneringskontroll avses i denna författning byggherrens kontroll av dimensioneringsförutsättningar, bygghandlingar och beräkningar. (

text: BFS 2019:1

text: Allmänt råd

text: Dimensioneringskontroll syftar till att eliminera grova fel. Kontrollen bör utföras av en person som inte har varit delaktig i framtagandet av de handlingar som ska kontrolleras. Graden av organisatorisk och ekonomisk självständighet för den som utför dimensioneringskontroll bör ökas vid projekt av mer komplicerad natur. Dimensioneringskontroll bör normalt omfatta kontroll av att a) de antaganden som dimensioneringen baseras på överensstämmer med de krav som ställs för ifrågavarande byggnad, b) antaganden om egenskaper hos byggmaterial samt jord och berg är tillämpliga, c) antaganden om laster och materialpåverkan är tillämpliga, d) valda beräkningsmodeller är lämpliga, e) valda beräkningsmetoder är lämpliga, f) grafiska eller numeriska beräkningar är korrekt genomförda, g) valda provningsmetoder är lämpliga, h) beräkningsresultaten är korrekt överförda till bygghandlingar (

text: BFS 2019:1

text: Mottagningskontroll av material och produkter

text: Mottagningskontroll ska alltid göras. Byggherren ska förvissa sig om att material och byggprodukter har sådana egenskaper att materialen och produkterna korrekt använda i byggnadsverket gör att detta kan uppfylla egenskapskraven i denna författning. Med mottagningskontroll avses i denna författning byggherrens kontroll av att material och produkter har förutsatta egenskaper när de tas emot på byggplatsen. Har produkterna bedömda egenskaper enligt 18 § kan mottagningskontrollen inskränkas till identifiering, kontroll av märkning och granskning av produktdeklarationen för att säkerställa att varorna har förutsatta egenskaper. Om byggprodukternas egenskaper inte är bedömda i den mening som avses i 18 § fordras verifiering genom provning eller annan inom europeiska unionen vedertagen metod så att egenskaperna är kända och kan värderas avseende lämplighet. (

text: BFS 2019:1

text: Allmänt råd

text: Byggprodukter vars egenskaper bedömts enligt alternativen a, c eller d i 18 § innebär inte att produkten bedömts mot svenska krav på byggnadsverk i denna författning eller i Boverkets byggregler (

text: BFS 2011:6

text: ). Sådana bedömningar innebär endast att byggherren ska ha tilltro till den produkt- eller prestandadeklaration av produktens egenskaper som medföljer. Med ledning av

text: Konsoliderad version (fulltext) 9 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: produkt- eller prestandadeklarationen kan byggherren avgöra om byggprodukten är lämplig för aktuell användning. För byggprodukter med bedömda egenskaper behöver byggherren inte göra någon egen provning av dessa egenskaper. (

text: BFS 2015:6

text: Utförandekontroll

text: Utförandekontroll ska alltid göras. Med utförandekontroll avses i denna författning byggherrens kontroll av att 1. tidigare inte verifierbara projekteringsförutsättningar som är av betydelse för säkerheten är uppfyllda, och att 2. arbetet utförs enligt gällande beskrivningar, ritningar och andra handlingar. (

text: BFS 2019:1

text: Allmänt råd

text: Omfattningen av utförandekontrollen bör stå i proportion till konsekvenserna av bristande bärförmåga hos byggnadsverket eller byggnadsdelen. Vid allvarligare konsekvenser eller risk för bristfälligt utförande bör kontrollen vara mer omfattande. Konstruktioner och detaljer som är svåra att utföra bör särskilt kontrolleras. Som grund för val av omfattningen av kontrollen bör indelning av byggnadsverksdelar i säkerhetsklasser enligt avdelning A, 10–13 §§ vara vägledande. För stålkonstruktioner är utförandekontrollen beroende av aktuell utförandeklass. Regler om val av utförandeklass som finns i 19 § i avdelning E, kapitel 3.1.1 bör tillämpas. För aluminiumkonstruktioner är utförandekontrollen beroende av aktuell utförandeklass. SS-EN 1999-1-1 bör tillämpas. För geokonstruktioner är utförandekontrollen beroende av geoteknisk kategori. SS-EN 1997-1 bör tillämpas. (

text: BFS 2019:1

text: Dokumentation

text: Dokumentation av beräkningar och provningar

text: Beräkningar och eventuella provningar för verifiering av konstruktionens bärförmåga ska dokumenteras. Dokumentationen ska vara ändamålsenlig och komplett så att byggnadsverket kan uppföras och kontrolleras på ett korrekt sätt. (

text: BFS 2015:6

text: Allmänt råd

text: Dokumentationen bör vara utformad så att den kan kontrolleras av någon som inte medverkat i projektet. Den bör redovisas i ett samlat dokument. (

text: BFS 2015:6

text: Konstruktionsdokumentation

text: En byggnads bärande konstruktion ska beskrivas i ett särskilt dokument (konstruktionsdokumentation). Beskrivningen ska redovisa förutsättningarna för dimensioneringen och utförandet av såväl överbyggnaden som geokonstruktionen. Den ska även beskriva den bärande konstruktionens verkningssätt. Även val av exponeringsklasser och val av korrosivitetsklasser ska anges. Dessutom ska beskrivningen innehålla uppgifter om vilket gällande regelverk som har tillämpats. I beskrivningen ska även finnas uppgifter om dimensioneringskontrollens omfattning och vem som har gjort kontrollen. Kravet på konstruktionsdokumentation gäller inte för byggnader som är högst 50 m och är avsedda för människor att vistas i tillfälligt. (

text: BFS 2019:1

text: Allmänt råd

text: Förutsättningar för dimensionering och utförande som bör redovisas är exempelvis val av laster, lastkombinationer, säkerhetsklasser, statiska modeller och livslängd. Uppgifter om geokonstruktionen kan hämtas från den geotekniska dimensioneringsrapport som anges i SS-EN 1997-1, stycke 2.8.

text: 10 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Ett särskilt krav på dokumentation av verifieringen av bärförmåga i händelse av brand finns i avdelning C, kapitel 1.1.2, 4 §. (

text: BFS 2019:1

text: Dokumentation av dimensionerings- mottagnings- och utförandekontroll

text: Resultaten av utförda kontroller ska dokumenteras. Eventuella avvikelser med tillhörande åtgärder ska noteras liksom andra uppgifter av betydelse för den färdiga konstruktionens kvalitet. (

text: BFS 2015:6

text: Krav vid ändring av byggnader

text: Byggnader ska vid ändring uppfylla de krav på bärförmåga, stadga och beständighet som anges i denna författning för uppförande av nya byggnader. Som alternativ till eurokoderna får andra verifieringsmodeller användas om dessa ger minst lika eller högre säkerhetsindex som de som anges i 7 § för respektive säkerhetsklass. (

text: BFS 2015:6

text: Allmänt råd

text: Andra verifieringsmodeller kan vara sådana som tillämpades när byggnaden uppfördes. (

text: BFS 2015:6

text: Avsteg från säkerhetsindex får göras om det finns särskilda skäl med hänsyn till byggnadens förutsättningar och ändringens omfattning. Regler om detta finns i 34 §. Reglerna om material, projektering, utförande, dimensionering och kontroll gäller i tillämpliga delar vid ändring av byggnader. (

text: BFS 2015:6

text: Allmänt råd

text: Kraven på bärförmåga stadga och beständighet i

text: 8 kap. 4 §

text: PBL samt 3 kap. 7 § PBF gäller vid såväl uppförande av nya byggnader som vid ändringar av byggnader. Kraven gäller även vid uppförande och ändring av andra anläggningar än byggnader. Av

text: 1 kap. 4 §

text: PBL framgår att ändring av en byggnad är en eller flera åtgärder som ändrar en byggnads konstruktion, funktion, användningssätt, utseende eller kulturhistoriska värde. Av

text: 8 kap. 7 §

text: PBL framgår att vid tillämpning av kraven vid tillbyggnad och annan ändring ska hänsyn tas till ändringens omfattning och byggnadens förutsättningar. Vidare ska hänsyn tas till bestämmelserna om varsamhet och förbud mot förvanskning i 8 kap. i PBL. (

text: BFS 2015:6

text: Varsamhetskrav och förbud mot förvanskning

text: Allmänt råd

text: Av

text: 8 kap. 17 §

text: PBL framgår att ändring av byggnader ska utföras varsamt. Hänsyn ska tas till byggnadens karaktärsdrag och byggnadstekniska, historiska, kulturhistoriska, miljömässiga och konstnärliga värden ska tas till vara. Ordet ”värden” anger att det är önskvärda egenskaper som ska tas tillvara. Om byggnaden är en särskilt värdefull byggnad enligt

text: 8 kap. 13 §

text: PBL, får den inte förvanskas. Detta kan medföra en begränsning av vilka tekniska lösningar som är möjliga att genomföra. Av

text: 8 kap. 7 §

text: PBL följer att hänsyn ska tas till detta vid tillämpningen av de tekniska egenskapskraven vid alla ändringar av byggnader. Det gäller alltså såväl vid ombyggnad som vid tillbyggnad och övriga ändringar. (

text: BFS 2015:6

text: Begränsning till ändrad del

text: Allmänt råd

text: Av 8 kap. 2 och 5 §§ PBL följer att kraven ska tillämpas på den del av byggnaden som ändras. Med den ändrade delen avses den del som rent fysiskt berörs av åtgärden. Exempelvis ställs det krav på att en håltagning i en vägg utförs så att väggens bärande funktion kvarstår. Däremot kan man inte ställa krav på de omgivande rummen. Får hela eller delar av en byggnad en ändrad användning, kan krav ställas på den del som getts ändrad användning.

text: Konsoliderad version (fulltext) 11 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Begränsning till ändrad del gäller inte om hela byggnaden eller en betydande och avgränsbar del av byggnaden genomgår så omfattande förändringar att den påtagligt förnyas (ombyggnad). Då ska enligt 8 kap. 2 och 5 §§ kraven tillämpas på hela byggnaden om det inte är orimligt. Är det orimligt att tillämpa kraven på hela byggnaden ska de tillämpas på hela den del som påtagligt förnyas genom ombyggnaden. Även i dessa situationer ska man ta hänsyn till ändringens omfattning och byggnadens förutsättningar. (

text: BFS 2015:6

text: Hänsyn till byggnadens förutsättningar och ändringens omfattning

text: Under förutsättningen att byggnaden ändå kan antas få godtagbara egenskaper avseende bärförmåga, stadga och beständighet får, vid ändring av byggnaden en anpassning av de i denna författning gällande säkerhetsindex vid uppförande av nya byggnader göras om det med hänsyn till tekniska eller ekonomiska skäl, eller ändringens omfattning, är oförsvarligt att genomföra en viss åtgärd. Anpassningen får dock aldrig medföra en oacceptabel risk för människors hälsa eller säkerhet. (

text: BFS 2015:6

text: Allmänt råd

text: Byggherren bör senast vid det tekniska samrådet redovisa skälen för att anpassa säkerhetsindex. Det bör också framgå hur varsamhetskravet enligt

text: 8 kap. 17 §

text: PBL och förvanskningsförbudet enligt

text: 8 kap. 13 §

text: PBL har tillgodosetts. Detta bör på lämpligt sätt dokumenteras i protokollet från samrådet. (

text: BFS 2015:6

text: Vid ändringar som medför ökade lasteffekter på den bärande konstruktionen ska de ökade lasteffekterna beaktas. (

text: BFS 2015:6

text: Allmänt råd

text: Vid ändringar som medför ökade lasteffekter på den bärande konstruktionen kan andra beräkningsmodeller än de som används vid uppförande av nya byggnader användas, till exempel beräkningsmodeller som användes när byggnaden uppfördes. (

text: BFS 2015:6

text: Byggnadens förutsättningar

text: Allmänt råd

text: Exempel på tekniska skäl kan vara att det inte är möjligt att lägga in minimiarmering i en befintlig betongkonstruktion. Ekonomiska faktorer som kan beaktas är sådana som följer av byggnadens placering och utformning eller tekniska förutsättningar i övrigt. En låg likviditet är däremot inget skäl som kan beaktas. (

text: BFS 2015:6

text: Ändringens omfattning

text: Allmänt råd

text: Bedömningen av en ändrings omfattning kan dels utgå ifrån hur stor del av byggnaden som berörs, dels från konsekvenserna för de tekniska egenskapskraven och byggnadens kulturvärden. En genomföring i en vägg kan ofta anses vara en begränsad ändring, men sker det i en bärande konstruktion kan konsekvenserna bli betydande. Likaså kan ett ingrepp i en kulturhistoriskt värdefull interiör få stora konsekvenser för kulturvärdena. Vid mycket omfattande ändringar finns ofta få eller inga kvarvarande befintliga förutsättningar som kan motivera en annorlunda tillämpning av ändringsreglerna än motsvarande föreskrifterna för uppförande av en ny byggnad. Detsamma gäller för nya tillkommande byggnadsdelar och för tillbyggnader. Normalt bör högre krav kunna ställas när hela eller delar av byggnaden ges en ny användning jämfört med när ändringen inte medför någon ändrad användning. Om ändringen görs för att en kulturhistoriskt värdefull byggnad ska kunna ges en ny användning kan det dock finnas större skäl för att anpassa säkerhetsindex. Utgångspunkten måste dock vara att välja en användning som gör

text: 12 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: det möjligt att såväl bibehålla byggnadens kulturvärden som tillgodose de tekniska egenskapskraven. (

text: BFS 2015:6

text: Förundersökning vid ändring av byggnader

text: Allmänt råd

text: Ändringsarbeten bör föregås av en förundersökning. I den bör det klarläggas hur ingrepp i byggnadens bärande konstruktion påverkar dess bärförmåga. Förundersökningen bör också tydliggöra byggnadens kulturvärden samt övriga kvaliteter och brister. Förundersökningen bör göras så tidigt att dess resultat kan ligga till grund för den efterföljande projekteringen. Omfattningen av förundersökningen bör anpassas till åtgärdens omfattning och objektets art. (

text: BFS 2015:6

text: Tillämpningen av eurokoderna

text: Vid dimensionering och uppförande av byggnadsverk ska sådana europastandarder (eurokoder) som anges i 41 § användas för att verifiera bärförmåga, stadga och beständighet. I denna författning anges vilka nationellt valda parametrar som gäller i Sverige vid tillämpningen av eurokoder. I det fall inga särskilda nationella val har gjorts i denna författning gäller eurokodens rekommendationer. Trots första stycket får, som alternativ till eurokoderna, andra beräkningsmetoder användas om dessa ger minst lika eller högre säkerhetsindex som de som anges i 7 § för respektive säkerhetsklass. (

text: BFS 2015:6

text: Om inget annat anges i denna författning för respektive standard i efterföljande kapitel ska de stycken som i standarden är märkta med bokstaven P (principer) efter styckenumret anses vara föreskrifter och övriga stycken (råd) ska anses vara allmänna råd. Om inget annat anges i efterföljande kapitel behåller respektive standards informativa bilagor sin informativa karaktär vid den nationella tillämpningen. (

text: BFS 2015:6

text: Föreskrifterna i denna författning hänvisar till standarder med utgåva enligt nedanstående tabell. Tillägg (A) och rättelser (AC) till och med de som anges i tabellen ska användas. Figur- och tabellhänvisningar i denna författning hänvisar om inget annat anges till figurer och tabeller i tillhörande standard.

text: Kapitel i Svensk beteckning, titel och utgåva EN-standard. denna Senaste tillägg (A). författning Senaste rättelse (AC).

text: 0 SS-EN 1990 Eurokod – Grundläggande EN 1990:2002, dimensioneringsregler för bärverk, utgåva 1 A1:2005, AC:2010 1.1.1 SS-EN 1991-1-1 Eurokod 1: Laster på bärverk – EN 1991-1-1:2002, Del 1–1: Allmänna laster – Tunghet, egen- AC:2009 tyngd, nyttig last för byggnader, utgåva 1 1.1.2 SS-EN 1991-1-2 Eurokod 1: Laster på bärverk – EN 1991-1-2:2002, Del 1–2: Allmänna laster – Termisk och AC2:2013 mekanisk verkan av brand, utgåva 1 1.1.3 SS-EN 1991-1-3 Eurokod 1: Laster på bärverk – EN 1991-1-3:2003, Del 1–3: Allmänna laster – Snölast, utgåva 1 AC:2009, A1:2015 1.1.4 SS-EN 1991-1-4:2005 Eurokod 1: Laster på EN 1991-1-4:2005, bärverk – Del 1–4: Allmänna laster – Vindlast A1:2010, AC:2010

text: Konsoliderad version (fulltext) 13 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: 1.1.5 SS-EN 1991-1-5 Eurokod 1: Laster på bärverk – EN 1991-1-5:2003, Del 1–5: Allmänna laster – Temperatur- AC:2009 påverkan, utgåva 1 1.1.6 SS-EN 1991-1-6:2005 Eurokod 1: Laster på EN 1991-1-6:2005, bärverk – Del 1–6: Allmänna laster – Laster vid AC:2013 utförande 1.1.7 SS-EN 1991-1-7:2006 Eurokod 1: Laster på EN 1991-1-7:2006, bärverk – Del 1–7: Allmänna laster – A1:2014, AC:2010 Olyckslaster 1.3 SS-EN 1991-3:2006 Eurokod 1: Laster på EN 1991-3:2006, bärverk – Del 3: Last av kranar och maskiner AC:2013 1.4 SS-EN 1991-4:2006 Eurokod 1: Laster på EN 1991-4:2006, bärverk – Del 4: Silor och behållare AC:2013 2.1.1 SS-EN 1992-1-1:2005 Eurokod 2: EN 1992-1-1:2005, Dimensionering av betongkonstruktioner – Del A1:2014, AC:2010 1–1: Allmänna regler och regler för byggnader 2.1.2 SS-EN 1992-1-2:2004 Eurokod 2: EN 1992-1-2:2004, Dimensionering av betongkonstruktioner – Del AC:2017 1–2: Allmänna regler – Brandteknisk dimensionering 2.3 SS-EN 1992-3:2006 Eurokod 2: Dimensionering EN 1992-3:2006 av betongkonstruktioner – Del 3: Behållare och avskiljande konstruktioner för vätskor och granulära material 3.1.1 SS-EN 1993-1-1:2005 Eurokod 3: EN 1993-1-1:2005, Dimensionering av stålkonstruktioner – Del 1–1: A1:2014, AC:2009 Allmänna regler och regler för byggnader 3.1.2 SS-EN 1993-1-2:2005 Eurokod 3: EN 1993-1-2:2005, Dimensionering av stålkonstruktioner – Del 1–2: AC:2009 Allmänna regler – Brandteknisk dimensionering 3.1.3 SS-EN 1993-1-3:2006 Eurokod 3: EN 1993-1-3:2006, Dimensionering av stålkonstruktioner – Del 1–3: AC:2009 Kallformade profiler och profilerad plåt 3.1.4 SS-EN 1993-1-4:2006 Eurokod 3: EN 1993-1-4:2006, Dimensionering av stålkonstruktioner – Del 1–4: A1:2015 Rostfritt stål 3.1.5 SS-EN 1993-1-5:2006 Eurokod 3: EN 1993-1-5:2006, Dimensionering av stålkonstruktioner – Del 1–5: AC:2009 Plåtbalkar 3.1.6 SS-EN 1993-1-6:2007 Eurokod 3: EN 1993-1-6:2007, Dimensionering av stålkonstruktioner – Del 1–6: AC:2009 Skal 3.1.7 SS-EN 1993-1-7:2007 Eurokod 3: EN 1993-1-7:2007, Dimensionering av stålkonstruktioner – Del 1–7: AC:2009 Plana plåtkonstruktioner med transversallast 3.1.8 SS-EN 1993-1-8:2005 Eurokod 3: EN 1993-1-8:2005, Dimensionering av stålkonstruktioner – Del 1–8: AC:2009 Dimensionering av knutpunkter och förband 3.1.9 SS-EN 1993-1-9:2005 Eurokod 3: EN 1993-1-9:2005, Dimensionering av stålkonstruktioner – Del 1–9: AC:2009 Utmattning

text: 14 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: 3.1.10 SS-EN 1993-1-10:2005 Eurokod 3: EN 1993-1-10:2005, Dimensionering av stålkonstruktioner – Del 1– AC:2009 10: Seghet och egenskaper i tjockleksriktningen 3.1.11 SS-EN 1993-1-11:2006 Eurokod 3: EN 1993-1-11:2006, Dimensionering av stålkonstruktioner – Del 1– AC:2009 11: Dragbelastade komponenter 3.1.12 SS-EN 1993-1-12:2007 Eurokod 3: EN 1993-1-12:2007, Dimensionering av stålkonstruktioner – Del 1– AC:2009 12: Tilläggsregler för stålsorter upp till S700 3.3.1 SS-EN 1993-3-1:2006 Eurokod 3: EN 1993-3-1:2006, Dimensionering av stålkonstruktioner – Del 3-1: AC:2009 Torn och master 3.3.2 SS-EN 1993-3-2:2006 Eurokod 3: EN 1993-3-2:2006, Dimensionering av stålkonstruktioner – Del 3-2: Skorstenar 3.4.1 SS-EN 1993-4-1:2007 Eurokod 3: EN 1993-4-1:2007, Dimensionering av stålkonstruktioner – Del 4–1: AC:2009 Silor 3.4.2 SS-EN 1993-4-2:2007 Eurokod 3: EN 1993-4-2:2007, Dimensionering av stålkonstruktioner – Del 4–2: AC:2009 Cisterner 3.5 SS-EN 1993-5:2007 Eurokod 3: Dimensionering EN 1993-5:2007, av stålkonstruktioner – Del 5: Pålar och spont AC:2009 3.6 SS-EN 1993-6:2007 Eurokod 3: Dimensionering EN 1993-6:2007, av stålkonstruktioner – Del 6: Kranbanor AC:2009 4.1.1 SS-EN 1994-1-1:2005 Eurokod 4: EN 1994-1-1:2005, Dimensionering av samverkanskonstruktioner i AC:2009 stål och betong – Del 1–1: Allmänna regler och regler för byggnader 4.1.2 SS-EN 1994-1-2:2005 Eurokod 4: EN 1994-1-2:2005, Dimensionering av samverkanskonstruktioner i A1:2014, AC:2008 stål och betong – Del 1–2: Allmänna regler – Brandteknisk dimensionering 5.1.1 SS-EN 1995-1-1:2004 Eurokod 5: EN 1995-1-1:2004, Dimensionering av träkonstruktioner – Del 1–1: A2: 2014, AC:2006 Allmänt - Gemensamma regler och regler för byggnader 5.1.2 SS-EN 1995-1-2:2004 Eurokod 5: EN 1995-1-2:2004, Dimensionering av träkonstruktioner – Del 1–2: AC:2010 Allmänt – Brandteknisk dimensionering 6.1.1 SS-EN 1996-1-1:2005+A1:2010 Eurokod 6: EN 1996-1-1:2005, Dimensionering av murverkskonstruktioner – A1:2012, AC:2009 Del 1: Allmänt – Regler för armerat och oarmerat murverk 6.1.2 SS-EN 1996-1-2:2005 Eurokod 6: EN 1996-1-2:2005, Dimensionering av murverkskonstruktioner – AC:2010 Del 1-2: Allmänna regler – Brandteknisk dimensionering

text: Konsoliderad version (fulltext) 15 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: 6.2 SS-EN 1996-2:2006 Eurokod 6: Dimensionering EN 1996-2:2006, av murverkskonstruktioner – Del 2: AC:2009 Dimensioneringsförutsättningar, materialval och utförande 6.3 SS-EN 1996-3 Eurokod 6: Dimensionering av EN 1996-3:2006, murverkskonstruktioner – Del 3: Förenklade AC:2009 beräkningsmetoder för oarmerat murverk 7.1 SS-EN 1997-1:2005 Eurokod 7: Dimensionering EN 1997-1:2005, av geokonstruktioner – Del 1: Allmänna regler A1:2013, AC:2009 9.1.1 SS-EN 1999-1-1:2007 Eurokod 9: EN 1999-1-1:2007, Dimensionering av aluminiumkonstruktioner – A2:2013 Del 1-1: Allmänna regler 9.1.2 SS-EN 1999-1-2:2007 Eurokod 9: EN 1999-1-2:2007, Dimensionering av aluminiumkonstruktioner – AC:2009 Del 1-2: Brandteknisk dimensionering 9.1.3 SS-EN 1999-1-3:2007 Eurokod 9: EN 1999-1-3:2007, Dimensionering av aluminiumkonstruktioner – A1:2011 Del 1–3: Utmattning 9.1.4 SS-EN 1999-1-4:2007 Eurokod 9: EN 1999-1-4:2007, Dimensionering av aluminiumkonstruktioner – A1:2011, AC:2009 Del 1–4: Kallformad profilerad plåt 9.1.5 SS-EN 1999-1-5:2007 Eurokod 9: EN 1999-1-5:2007, Dimensionering av aluminiumkonstruktioner – AC:2013 Del 1–5: Skal

text: BFS 2019:1

text: Med den svenska utgåvan av EN-standarden i fråga (SS-EN) jämställs varje standard som utan ändring av innehållet överför denna EN-standard till en nationell standard i ett annat land. (

text: BFS 2015:6

text: Allmänt råd

text: I de fall översättningar av standarden inte överensstämmer med den europeiska standardiseringsorganisationens engelska utgåva bör den engelska vara vägledande, om inte annat anges i denna författning. (

text: BFS 2015:6

text: 16 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Avdelning B – EN 1990 – Grundläggande dimensioneringsregler

text: Kap. 0 – Tillämpning av SS-EN 1990 – Grundläggande dimensioneringsregler för bärverk

text: Särskilt om standarden

text: Utöver de stycken som är märkta med bokstaven P efter styckenumret i SS-EN 1990 är 6.4.3.1(3) och 6.4.4(1) föreskrifter. (

text: BFS 2015:6

text: Utförande-, konsekvens- och säkerhetsklasser

text: Bilaga B får inte tillämpas när det gäller differentiering av byggnadsverks tillförlitlighet. Differentiering av byggnadsverks tillförlitlighet utifrån risk för personskada ska ske enligt avdelning A, 7–14 §§ och enligt 4–10 §§ i detta kapitel. (

text: BFS 2015:6

text: Allmänt råd I övrigt kan byggnadsverksdelar indelas i utförandeklasser för att styra utförandet och omfattningen av kontroll och dokumentation. Detta kan göras med ledning av säkerhetsklasser, geotekniska klasser och konsekvensklasser. (

text: BFS 2015:6

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i standarden Kommentar

text: A1.1(1) Nationellt val gjort A1.2.2(1) Nationellt val gjort A1.3.1(1) Nationellt val gjort A.1.3.1(5) Nationellt val gjort A.1.3.2(1) tabell A1.3 Nationellt val gjort Bilaga D Nationellt val gjort (

text: BFS 2015:6

text: Stycke A1.1(1)

text: Allmänt råd

text: Byggnadsverksdelar i livslängdskategori 4 enligt 2.3, tabell 2.1 i SS-EN 1990 – vilka hänförs till säkerhetsklass 2 eller 3 och som inte är åtkomliga för inspektion och underhåll – bör dimensioneras för livslängden 100 år om inte byggnadsverket har en sådan karaktär att det är uppenbart att den avsedda användningstiden är kortare. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke A1.2.2(1)

text: Värden på ψ-faktorer enligt tabell B-1 ska tillämpas.

text: Tabell B-1 ψ-faktorer

text: Last ψ0 ψ1 ψ2

text: Nyttig last i byggnader Kategori A: rum och utrymmen i 0,7 0,5 0,3 bostäder Kategori B: kontorslokaler 0,7 0,5 0,3 Kategori C: samlingslokaler 0,7 0,7 0,6 Kategori D: affärslokaler 0,7 0,7 0,6

text: Konsoliderad version (fulltext) 17 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kategori E: lagerutrymmen 1,0 0,9 0,8 Kategori F: utrymmen med fordonstrafik, fordonstyngd ≤ 30 kN 0,7 0,7 0,6 Kategori G: utrymmen med fordonstrafik, 30 kN < fordonstyngd ≤ 160 kN 0,7 0,5 0,3 Kategori H: yttertak 0,0 0,0 0,0 Snölast med beteckningar enligt SS- 0,8 0,6 0,2 EN 1991-1-3 sk ≥ 3 kN/m 2,0 ≤ sk < 3,0 kN/m 0,7 0,4 0,2 1,0 ≤ sk < 2,0 kN/m 0,6 0,3 0,1 Vindlast 0,3 0,2 0,0 Temperaturlast (ej brand) i byggnad 0,6 0,5 0,0

text: BFS 2015:6

text: Lastkombinationer vid dimensionering i brottgräns

text: Stycke A1.3.1(1)

text: Dimensioneringsvärden för laster i brottsgränstillstånd för lastfallet statisk jämvikt (EQU) uppsättning A ska vara enligt tabell B-2. Partialkoefficienten γd bestäms i 7–14 §§ i avdelning A. (

text: BFS 2019:1

text: Tabell B-2 Dimensioneringsvärden för laster (EQU) (Uppsättning A)

text: Varaktiga och Permanenta laster Variabel Samverkande tillfälliga d. s huvudlast variabla laster Ogynnsamma Gynnsamma

text: (Ekv 6.10) 1,1 Gkj,sup 0,9 Gkj,inf När lasten är När lasten är ogynnsam: ogynnsam: γd 1,5 Qk,1 γd 1,5 ψ0,i Qk,i

text: När lasten är När lasten är

text: gynnsam: 0 gynnsam: 0 Dimensioneringssituationer.

text: BFS 2019:1

text: Ekvation 6.10a och 6.10b ska tillämpas vid dimensionering av bärverksdelar (STR) och geokonstruktioners bärförmåga (GEO) i brottsgränstillstånd med dimensioneringsvärden för laster enligt tabell B-3. Partialkoefficienten γd bestäms enligt avdelning A, 7–14 §§. (

text: BFS 2019:1

text: Tabell B-3 Dimensioneringsvärden för laster (STR/GEO) (Uppsättning B)

text: Varaktiga Permanenta laster Variabel Samverkande och Huvudlast variabla laster Ogynnsamma Gynnsamma tillfälliga d. s

text: (Ekv γd 1,35 Gkj,sup 1,00 Gkj,inf - - 6.10a) γd 1,35 Pk 1,00 Pk

text: (Ekv γd 0,89∙1,35 1,00 Gkj,inf När lasten är När lasten är 6.10b) Gkj,sup ogynnsam: ogynnsam: γd 1,5 Qk,1 γd 1,5 ψ0,i Qk,i γd 1,35 Pk 1,00 Pk När lasten är När lasten är gynnsam:

text: 18 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: gynnsam: 0 0 Dimensioneringssituationer. (

text: BFS 2019:1

text: När tabell A1.2(C) i standarden (Uppsättning C) är tillämplig ska dimensioneringsvärdena på lasterna bestämmas med parametrar enligt tabell B-4. Partialkoefficienten γd bestäms i avdelning A, 7–

text: 14 §§. (

text: BFS 2015:6

text: Tabell B-4 Dimensioneringsvärden för laster (STR/GEO) (Uppsättning C)

text: Varaktiga och Permanenta laster Variabel Samverkande tillfälliga huvudlast variabla laster

text: 1 Ogynnsamma Gynnsamma d. s

text: (Ekv 6.10) γd 1,10 Gkj,sup 1,00 Gkj,inf När lasten är När lasten är ogynnsam: ogynnsam: γd 1,4 Qk,1 γd 1,4 ψ0,i Qk,i När lasten är När lasten är gynnsam: 0 gynnsam: 0 Dimensioneringssituationer. (

text: BFS 2019:1

text: Stycke A.1.3.1(5)

text: När verifieringen av byggnadsverksdelar innefattar geotekniska laster och undergrundens bärförmåga ska metod 2 eller 3 användas med dimensioneringsvärden enligt tabell B-3 respektive B-4. (

text: BFS 2019:1

text: Allmänt råd I SS-EN 1990 används termen metod för vad som i SS-EN 1997-1 benämns dimensioneringssätt. Dimensioneringssätt för verifiering av olika typer av geokonstruktioner framgår av kap. 7.1, 15 §. Med geotekniska laster avses sådana laster som överförs från eller via jord, berg och vatten till en geokonstruktion. Andra laster än geotekniska laster benämns som konstruktionslaster i SS-EN 1997-1. (

text: BFS 2019:1

text: Särskilt om olyckslaster

text: Stycke A.1.3.2(1) tabell A1.3

text: För känd olyckslast ska den största samverkande variabla lasten sättas till sitt frekventa värde (ψ1Qk,1). För okända olyckslaster får samtliga samverkande variabla laster sättas till sitt kvasipermanenta värde (ψ2Qk,i). (

text: BFS 2019:1

text: Tabell B-4a Dimensioneringsvärden för brand och andra kända olyckslaster

text: Dimensionerings- Permanenta laster Känd Samverkande variabla situation olyckslast laster* Ogynnsamma Gynnsamma Största Övriga last laster

text: Känd olyckslast Gkj,sup Gkj,inf Ad ψ1,1 Qk,1 ψ2,i Qk,i * Se även allmänt råd till 12 § i kap 1.1.2 (

text: BFS 2019:1

text: Konsoliderad version (fulltext) 19 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Allmänt råd

text: Med känd olyckslast avses en last med kort varaktighet men av betydande storlek såsom brand, explosion eller påkörning. För känd olyckslast bör inte reduktionsfaktorn αA för areareduktion och reduktionsfaktorn för samverkande nyttig last, ψ, kombineras. (

text: BFS 2019:1

text: Tillämpning av Bilaga D

text: Tabell D.1 i SS-EN 1990 får inte tillämpas när karakteristiska värden på materialparametrar och dylikt tas fram genom fåtalsprovning ur en oändlig population. I stället ska tabell B-5 tillämpas för värden på kn. Variationskoefficienten ska anses vara okänd. Karakteristiskt värde på hållfasthetsparametern, Χk, ska beräknas enligt följande:

text: där – 𝑥̅ är stickprovsmedelvärdet, – kn en koefficient enligt tabell B-5 för n antal stickprov och – σ är stickprovets standardavvikelse. (

text: BFS 2015:6

text: Tabell B-5

text: n 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14

text: kn 3,15 2,68 2,46 2,34 2,25 2,19 2,14 2,10 2,07 2,05 2,03 2,01

text: n 15 16 17 18 19 20 25 30 35 40 100 ∞

text: kn 1,99 1,98 1,96 1,95 1,94 1,93 1,89 1,87 1,85 1,83 1,76 1,64 (

text: BFS 2015:6

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: 20 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: Konsoliderad version (fulltext) 21 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Avdelning C – EN 1991 – Laster

text: Kap. 1.1.1 – Tillämpning av SS-EN 1991-1-1 – Allmänna laster – Tunghet, egentyngd, nyttig last för byggnader

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i standarden Kommentar

text: 6.3.1.1 tabell 6.1 Nationellt val gjort 6.3.1.2(1)P tabell 6.2 Nationellt val gjort 6.3.1.2(10) Nationellt val gjort 6.3.2.2(1)P tabell 6.4 Nationellt val gjort 6.3.3.2(1) tabell 6.8 Nationellt val gjort 6.4(1) Anm. 1–4 Nationellt val gjort

text: BFS 2019:1

text: har upphävts genom (

text: BFS 2019:1

text: har upphävts genom (

text: BFS 2019:1

text: har upphävts genom (

text: BFS 2019:1

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 6.3.1.1 tabell 6.1

text: Utrymmen i kategori C2 hänförs till kategori C5 om de fasta sittplatserna utan betydande svårighet kan avlägsnas och om utrymmet är av sådan art att stora folksamlingar kan förekomma.

text: Kategori A kompletteras med följande två underkategorier – Vindsbjälklag I: Bjälklag i vindsutrymmen med minst 0,6 m fri höjd och med fast trappa till vinden – Vindsbjälklag II: Bjälklag i vindsutrymmen med minst 0,6 m fri höjd och med tillträde genom lucka med max storlek 1 x 1 m.

text: Stycke 6.3.1.2(1)P tabell 6.2

text: De värden på nyttig last som ska tillämpas på bjälklag, trappor och balkonger i kategori A till D i byggnader anges i tabell C-1 och i 9 §. (

text: BFS 2015:6

text: Tabell C-1 Nyttig last på bjälklag m.m. i byggnader

text: Kategori qk [kN/m ] Qk [kN]

text: A: rum och utrymmen i bostäder – Bjälklag 2,0 2,0 – Trappor 2,0 2,0 b – Balkonger 3,5 2,0 – Vindsbjälklag I 1,0 1,5 – Vindsbjälklag II 0,5 0,5 B: kontorslokaler 2,5 3,0

text: 22 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: a C: samlingslokaler – C1: Utrymmen med bord, etc. t.ex. lokaler i skolor, 2,5 3,0 caféer, restauranger, matsalar, läsrum, receptioner. – C2: Utrymmen med fasta sittplatser, t.ex. kyrkor, teatrar 2,5 3,0 eller biografer, konferenslokaler, föreläsningssalar, samlingslokaler, väntrum samt väntsalar på järnvägsstationer. – C3: Utrymmen utan hinder för människor i rörelse, t.ex. 3,0 3,0 museer, utställningslokaler, etc. samt kommunikationsutrymmen i offentliga byggnader, hotell, sjukhus och järnvägsstationer. – C4: Utrymmen där fysiska aktiviteter kan förekomma, 4,0 4,0 t.ex. danslokaler, gymnastiksalar, teaterscener. – C5: Utrymmen där stora folksamlingar kan förekomma, 5,0 4,5 t.ex. i byggnader avsedda för offentliga sammankomster såsom konserthallar, sporthallar b b inklusive ståplatsläktare , terrasser samt kommunikationsutrymmen och plattformar till järnvägar. D: affärslokaler – D1: Lokaler avsedda för detaljhandel. 4,0 4,0 – D2: Lokaler i varuhus. 5,0 7,0 a Observera 6.3.1.1(2) i EN 1991-1-1. Värdena i tabellen innehåller inte dynamiska effekter. b På balkonger, ståplatsläktare och terrasser behöver inte nyttig last antas verka samtidigt som snölast.

text: BFS 2015:6

text: För balkonger i anslutning till bjälklag i kategori B tillämpas samma last som på balkonger i kategori A. För balkonger i anslutning till bjälklag i kategori C till D tillämpas samma last som för bjälklaget. För trappor i anslutning till bjälklag i kategori B, C1, C2, C3, C4, D1 och D2 tillämpas last enligt kategori C3. För trappor i anslutning till bjälklag i kategori C5 tillämpas samma last för trappor som för bjälklaget.

text: Stycke 6.3.1.2(10)

text: Allmänt råd

text: Reduktionsfaktorer för nyttig last, αA och αn, kan kombineras i lastuppsättning B för kategorier A och B när lasteffekten bedöms enligt Ekv. 6.10b, tabell B-3. Faktorerna kan även kombineras i lastuppsättning C för kategorier A och B när lasteffekten bedöms enligt Ekv. 6.10 tabell B-4. Belastad area för ett balk-pelarsystem beräknas enligt figur C-1. (

text: BFS 2019:1

text: Konsoliderad version (fulltext) 23 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Figur C-1 Belastad area för balk-pelarsystem

text: Huvudbalkar

text: Mittbalk stödmoment A=2l1∙2l2 Mittbalk fältmoment A=l1∙2l2 Ytterbalk stödmoment A=2l1∙l2 Ytterbalk fältmoment A=l1∙l2

text: Sekundärbalkar

text: Stödmoment A=2c∙2l2 Fältmoment A=2c∙l2

text: Pelare

text: Mittrad A=2l1∙2l2 Ytterrad A=2l1∙l2 (

text: BFS 2019:1

text: Belastad area för bjälklagsplattor och bärande väggar beräknas enligt figur C-1a. (

text: BFS 2019:1

text: 24 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Figur C-1a Belastad area för bjälklagsplattor och bärande väggar

text: Platta 1 + platta 2

text: Stödmoment A=b1∙l1 + b2∙l2

text: Platta 1

text: Fältmoment A=b1∙l1

text: Platta 2

text: Fältmoment A= b2∙l2

text: b kan sättas till l. (

text: BFS 2019:1

text: Stycke 6.3.2.2.(1)P tabell 6.4

text: De värden som ska tillämpas för nyttig last på bjälklag i kategori E1 är: – qk = 5,0 kN/m – Qk = 7,0 kN

text: Stycke 6.3.3.2(1) tabell 6.8

text: De rekommenderade värdena på nyttig last ska tillämpas i kategori G och F. Nedan anges vissa nyttiga laster från fordon som inte omfattas av kategori G och F. Dessa laster ska tillämpas där de är relevanta. Byggnader i vilka enstaka lastade tyngre fordon i allmän väg- eller gatutrafik kan väntas köra in, t.ex. för lastning eller lossning, ska dimensioneras för en lastgrupp (ψ0 = 0) med hjultryck enligt figur C-1b. Lastfältet ska placeras på ogynnsammaste sätt inom det område som fordonet kan trafikera. Vidare ska inverkan av en bromskraft Qk = 100 kN i lastfältets längdriktning beaktas. Bjälklag i garage för uppställning av skrymmande fordon, såsom bussar och renhållningsfordon, ska dimensioneras för lasten från den tyngsta typ av fordon som kan bli aktuell med hänsyn till det totala utrymmet i garaget. För denna last ska lastreduktionsfaktorn ψ0 sättas till 1,0.

text: Konsoliderad version (fulltext) 25 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Bjälklag till gårdar, på vilka endast utryckningsfordon, mindre lastfordon eller arbetsfordon kan väntas köra, ska dimensioneras för 70 % av en lastgrupp (ψ0 = 0) enligt figur C-1b och för inverkan av en bromskraft Qk = 70 kN. För placering av lastgruppen och bromskraften gäller vad som ovan anges för enstaka lastade tyngre fordon i allmän väg- eller gatutrafik. Om specialfordon med en av verksamheten betingad utformning förekommer i en byggnad, t.ex. buss- och godsterminal, brandstation eller flyghangar, ska de bärande byggnadsdelarna dimensioneras för såväl fordonets hjultryck som totallast ökade med ett dynamiskt tillskott. Dessa laster ska bestämmas med beaktande av fordonets art och den trafikerade ytans beskaffenhet, t.ex. i fråga om ojämnheter. Lastreduktionsfaktorn ψ0 ska normalt sättas till 1,0. (

text: BFS 2019:1

text: Allmänt råd

text: Ett lägre värde på lastreduktionsfaktorn ψ0 för specialfordon kan användas, om det är motiverat av verksamhetens art. Det dynamiska tillskottet bör i sådant fall antas vara lägst 25 %, om det inte genom särskild undersökning visas att ett lägre värde är motiverat. (

text: BFS 2019:1

text: Pelare, väggar och liknande konstruktioner, som kan bli utsatta för påkörning, ska minst dimensioneras för en koncentrerad horisontell last Qk = 5 kN (ψ0 = 0). (

text: BFS 2019:1

text: Figur C-1b Last av fordon

text: BFS 2019:1

text: Stycke 6.4(1) Anm. 1–4

text: Balkongfronter under räcken i utrymmen i kategori C5 ska dimensioneras för en godtyckligt placerad punktlast = 3,0 kN. I övrigt ska rekommenderade värden på horisontella laster på skiljeväggar och räcken som fungerar som barriärer tillämpas enligt tabell 6.12. (

text: BFS 2013:10

text: Allmänt råd

text: Den rekommenderade lasten ska placeras i de lägen som är mest ogynnsam för den enskilda byggnadsdelen. (

text: BFS 2013:10

text: 26 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 1.1.2 – Tillämpning av SS-EN 1991-1-2 – Termisk och mekanisk verkan av brand

text: Allmänt

text: Allmänt råd

text: Dimensionering av bärförmåga vid brand bör utgå från processen för branddimensionering som beskrivs i SS-EN 1990, stycke 5.1.4. Brandbelastning bör bestämmas enligt Boverkets allmänna råd (

text: ) om brandbelastning. (

text: BFS 2019:1

text: Brandsäkerhetsklass

text: Byggnadsdelar ska hänföras till brandsäkerhetsklasser enligt tabell C-2 utifrån risken för personskador om byggnadsdelen kollapsar under ett brandförlopp. I bedömningen ska hänsyn tas till a) risken för att personer, såsom utrymmande eller räddningspersonal, vistas i skadeområdet, b) sekundära effekter som kan uppstå, såsom fortskridande ras till angränsande delar av det bärande systemet och c) påverkan på funktioner i byggnaden som har väsentlig betydelse för utrymnings- och insatsmöjligheter. (

text: BFS 2015:6

text: Tabell C-2 Brandsäkerhetsklasser

text: Brandsäkerhetsklass Risk för personskada vid kollaps av byggnadsdelen

text: 1 Mycket liten 2 Liten 3 Måttlig 4 Stor 5 Mycket stor (

text: BFS 2019:1

text: Allmänt råd

text: Regler om indelning i byggnadsklasser finns i avsnitt 5:22 i Boverkets byggregler (

text: BFS 2011:6

text: ). Exempel på lämplig indelning av byggnadsdelar i byggnader som tillhör byggnadsklass Br1-3 ges i tabell C-3–C-5. Indelning i brandsäkerhetsklass för byggnadsdelar i byggnader som tillhör byggnadsklass Br0 bör lägst motsvara vad som anges i tabell C-3–C-4 för närmast jämförbara byggnad i byggnadsklass Br1 eller Br2. (

text: BFS 2019:1

text: Konsoliderad version (fulltext) 27 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Tabell C-3 Brandsäkerhetsklass i Br1-byggnad

text: Brand- Exempel på byggnadsdelar i en Br1-byggnad säkerhetsklass

text: 1 – Infästning av icke bärande yttervägg i markplanet. – Bjälklag på eller strax ovan mark. – Takfot i byggnader med upp till fyra våningsplan. 2 - 3 – Infästning av icke bärande yttervägg ovan markplanet. – Trapplan och trapplopp som utgör utrymningsväg. – Balkong eller loftgång utan gemensamt bärverk med andra balkonger eller loftgångar. – Takfot i byggnader med fler än fyra våningsplan. 4 – Bärverk som tillhör byggnadens huvudsystem och som utgör regelväggar, pelare och balkar i byggnader med högst fyra våningsplan. – Bärverk som tillhör byggnadens huvudsystem och som utgör bjälklag och massiva väggar i byggnader med högst åtta våningsplan. – Stomstabiliserande bärverksdelar som är nödvändiga för byggnadens totalstabilitet i brandlastfallet i byggnader med högst fyra våningsplan. – Balkong eller loftgång med gemensamt bärverk med andra balkonger eller loftgångar. 5 – Bärverk som tillhör byggnadens huvudsystem och som utgör regelväggar, pelare och balkar i byggnader med fler än fyra våningsplan. – Bärverk som tillhör byggnadens huvudsystem och som utgör bjälklag och massiva väggar i byggnader med fler än åtta våningsplan. – Stomstabiliserande bärverksdelar som är nödvändiga för byggnadens totalstabilitet i brandlastfallet i byggnader med fler än fyra våningsplan. – Alla bärverk som tillhör byggnadens huvudsystem och som är belägna under översta källarplanet. (

text: BFS 2019:1

text: 28 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Tabell C-4 Brandsäkerhetsklass i Br2-byggnad

text: Brand- Exempel på byggnadsdelar i en Br2-byggnad säkerhetsklass

text: 1 – Infästning av icke bärande yttervägg, bjälklag på eller strax ovan mark, takfot, skärmtak, loftgång eller balkong. – Sekundärbärverk såsom åsar, fribärande takplåtar och dylikt som inte är stomstabiliserande. – Bärverk i byggnader med verksamhetsklass 1 som vid en kollaps inte leder till en total kollapsad area* större än 300 m . – Bärverk i byggnader med verksamhetsklass 2 som vid en kollaps inte leder till en total kollapsad area* större än 150 m . – Takstolar, takbalkar eller motsvarande horisontalbärverk i takkonstruktionen med en spännvid ≤ 30 m i verksamhetsklass 1 och med en spännvid ≤ 15 m i verksamhetsklass 2. – Trapplan och trapplopp i utrymningsväg som inte betjänar källarplan beläget under det översta källarplanet. 2 - 3 – Bärverk som tillhör byggnadens huvudsystem och som inte hänförs till någon annan brandsäkerhetsklass. – Trapplan och trapplopp i utrymningsväg som betjänar källarplan beläget under det översta källarplanet. – Stomstabiliserande bärverksdelar som tillhör byggnadens huvudsystem och som är nödvändiga för byggnadens horisontalstabilitet i brandlastfallet. 4 - 5 – Alla bärverk som tillhör byggnadens huvudsystem och som är belägna under översta källarplanet. * Kollapsad area är den area som byggnadsdelen tar last från. Den beräknas på samma sätt som belastad area enligt andra stycket i det allmänna rådet i 9 a § i kap. 1.1.1. (

text: BFS 2019:1

text: Sekundärbärverk i takkonstruktionen i Br2-byggnader som har en stomstabiliserande funktion kan hänföras till brandsäkerhetsklass 1. Detta gäller under förutsättning att byggnadsverket förblir stabilt även när takplåt, takåsar eller dylikt förutsätts ha kollapsat i två intilliggande fack på en sträcka av halva takfallet, dock högst 15 meter. Sekundärbärverk utanför kollapsområdet kan räknas som opåverkat av brandlasten när stomstabiliteten kontrolleras. (

text: BFS 2015:6

text: Konsoliderad version (fulltext) 29 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Tabell C-5 Brandsäkerhetsklass i Br3-byggnad

text: Brand- Exempel på byggnadsdelar i en Br3-byggnad säkerhetsklass

text: 1 – Bärverk som tillhör byggnadens huvudsystem i byggnader med verksamhetsklass 1, 2A eller 6. – Trapplan och trapplopp i utrymningsväg som inte betjänar källarplan beläget under det översta källarplanet. – Stomstabiliserande bärverksdelar som är nödvändiga för byggnadens totalstabilitet i brandlastfallet i byggnader med verksamhetsklass 1, 2A eller 6. 2 – Bärverk som tillhör byggnadens huvudsystem i byggnader med verksamhetsklass 3, 4 eller 5. – Stomstabiliserande bärverksdelar som är nödvändiga för byggnadens totalstabilitet i brandlastfallet i byggnader med verksamhetsklass 3, 4 eller 5. 3 – Trapplan och trapplopp i utrymningsväg som betjänar källarplan beläget under det översta källarplanet. 4 - 5 – Alla bärverk som tillhör byggnadens huvudsystem och som är belägna under översta källarplanet. (

text: BFS 2019:1

text: Särskild bedömning för Br0-byggnad

text: För byggnadsdelar i byggnader som tillhör byggnadsklass Br0 ska en särskild bedömning av byggnadsdelarnas skyddsbehov med avseende på deras bärförmåga vid brand göras för att klargöra om ett utökat skyddsbehov föreligger. (

text: BFS 2019:1

text: Allmänt råd Vid den särskilda bedömningen bör hänsyn tas till – om utvändig släckinsats inte kan genomföras, – om invändig räddningsinsats kan vara komplicerad, – om den befarade konsekvensen vid kollaps är mycket stor och – om utrymningsförloppet kan vara förenat med stora svårigheter. (

text: BFS 2019:1

text: Byggnadsdelar som krävs för att upprätthålla funktionen hos en brandcellsgräns eller annan avskiljande konstruktion ska utformas så att funktionen erhålls under avsedd tid. (

text: BFS 2015:6

text: Allmänt råd Exempel på lämplig indelning ges i tabell C-6. Krav på brandceller framgår av avsnitt 5:53 i Boverkets byggregler (

text: BFS 2011:6

text: 30 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Tabell C-6 Brandsäkerhetsklass och brandceller samt sektioner

text: Brand- Exempel på byggnadsdelar som krävs för att säkerhets upprätthålla brandcells- eller klass sektioneringsgräns*

text: 1 - 2 – Bärverk som krävs för att upprätthålla avskiljande konstruktion motsvarande brandteknisk klass EI 15. 3 – Bärverk som krävs för att upprätthålla avskiljande konstruktion motsvarande brandteknisk klass EI 30. 4 – Bärverk som krävs för att upprätthålla avskiljande konstruktion motsvarande brandteknisk klass EI 60. 5 – Bärverk som krävs för att upprätthålla avskiljande konstruktion motsvarande brandteknisk klass EI 90. * Brandcellsgränser som är avsedda för utrymmen med en brandbelastning högre än 800 MJ/m kan kräva högre brandsäkerhetsklass eller utförande i högre brandteknisk klass. Se även avsnitt 5:53 i Boverkets byggregler (

text: BFS 2011:6

text: BFS 2015:6

text: Trapphus som enda utrymningsväg

text: Trapphus som är av typen Tr1 eller Tr2 och som utgör den enda utrymningsvägen ska ha tillräcklig bärförmåga för att säkerställa utrymning. Dock ställs inga krav på bärförmåga för – dörrar in till och ut ur trapphuset och – glaspartier som maximalt utgör 10 % av trapphusets omslutande väggarea i respektive våningsplan. (

text: BFS 2019:1

text: Allmänt råd

text: Väggar, trapplopp och vilplan i sådana trapphus bör dimensioneras för minst följande laster: – Väggar: 4 kN/m i byggnader med högst 8 våningsplan. – Trapplopp och vilplan: 8 kN/m i byggnader med högst 8 våningsplan. – Väggar: 6 kN/m i byggnader med mer än 8 våningsplan. – Trapplopp och vilplan: 12 kN/m i byggnader med mer än 8 våningsplan. Lasterna antas verka vinkelrätt mot trapplopp och vilplan – dels på ovansidan, – dels på undersidan, samt vinkelrätt mot trapphusets väggar – dels på insidan, – dels på utsidan. (

text: BFS 2019:1

text: I byggnader där gas finns installerat eller där explosionsrisk föreligger på grund av andra installationer eller på grund av verksamhetens art ska trapphus som är av typen Tr1 eller Tr2 och som utgör den enda utrymningsvägen dimensioneras för en explosionslast. (

text: BFS 2019:1

text: Konsoliderad version (fulltext) 31 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Allmänt råd

text: Dimensioneringen för explosionslast kan göras antingen genom att dimensionera trapphusets väggar och trapplopp för en statisk last på 34 kN/m eller utifrån modell för naturgasexplosion i bilaga D i SS-EN 1991-1-7. I modell för naturgasexplosion bör ventilationstrycket, pstat, sättas till minst 5 kN/m om inget annat tryck kan visas vara lämpligare. Last på trapplopp antas verka både uppåt och nedåt vinkelrätt mot trapploppen och vilplanen. Last på trapphusets väggar antas verka på både insidan och utsidan. Upplag och anslutningar mellan väggar, trapplopp, vilplan och bjälklag dimensioneras för de krafter som lasten på byggnadsdelarna ger upphov till. Vid dimensionering med modell för naturgasexplosion kan explosionen antas inträffa i en brandcell där byggnadens egentliga verksamhet äger rum, till exempel i en bostadslägenhet eller i en kontorslägenhet. Ett trapphus behöver därför inte dimensioneras för en explosion som antas äga rum i trapphallen, hisschaktet, luftslussen eller inne i själva trapphuset. Om det finns en buffertzon, till exempel en trapphall mellan trapphuset och den brandcell i vilken explosionen antas inträffa, kan trycket i buffertzonen (trapphallen) reduceras. Det kan göras genom att det beräknade trycket reduceras enligt uttrycket nedan.

text: P12 är det dimensionerande explosionstrycket i den sammanlagda volymen V12 (buffertzon + V1). V1 är volymen i brandcellen där explosionen antas inträffa. P1 är explosionstrycket i brandcellen, beräknad enligt dimensioneringsmodellen i bilaga D i SS-EN 1991-1-7, innan det fortplantar sig till buffertzonen (trapphallen). Den dimensionerande explosionslasten bör dock inte ansättas ett lägre värde än den dimensionerande lasten enligt det allmänna rådet till 3 a §. (

text: BFS 2019:1

text: Dokumentation

text: Beskrivning av utformning av bärförmåga vid brand ska ingå i den brandskyddsdokumentation som ska upprättas enligt avsnitt 5:12 i Boverkets byggregler (

text: BFS 2011:6

text: Allmänt råd

text: Brandskyddsdokumentation bör innehålla en beskrivning av förutsättningarna för bärförmåga vid brand samt utformningen av bärförmåga vid brand.

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i standarden Kommentar

text: 2.4(4) Anm. 1 Nationellt val gjort 2.4(4) Anm. 2 Nationellt val gjort 3.1(10) Nationellt val gjort 4.3.1(2) Nationellt val gjort Bilaga A Nationellt val gjort Bilaga C Nationellt val gjort Bilaga E Nationellt val gjort Bilaga F Nationellt val gjort

text: BFS 2015:6

text: 32 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Stycke 2.4(4) Anm. 1

text: Nominella temperatur-tidförlopp

text: Vid dimensionering enligt klassificering (nominella temperatur-tidförlopp) ska byggnadsdelar utföras så att kollaps inte inträffar under relevant tidsperiod med brandpåverkan enligt avsnitt 4.2 i SS- EN 13501-2. För utvändiga byggnadsdelar får alternativt brandpåverkan enligt avsnitt 4.5 i SS-EN 13501-2 användas. Detta gäller dock endast under förutsättning att byggnadsdelarna är placerade utomhus, endast tar last från balkonger, loftgångar eller liknande och inte utgör en del av byggnadens bärande huvudsystem. (

text: BFS 2019:1

text: Allmänt råd Byggnadsdelar som är placerade inom inglasade balkonger bör normalt inte anses vara placerade utomhus. (

text: BFS 2019:1

text: För byggnadsdelar i byggnader som tillhör byggnadsklass Br1-Br3 ska relevant tidsperiod väljas utifrån byggnadsdelens brandsäkerhetsklass och brandbelastning enligt tabell C-7. För byggnadsdelar i byggnader som tillhör byggnadsklass Br0 ska relevant tidsperiod väljas utifrån byggnadsdelens brandsäkerhetsklass, brandbelastning och den särskilda bedömning som ska göras enligt 2 a §. Om den särskilda bedömningen visar att ett utökat skyddsbehov inte föreligger ska brandteknisk klass enligt tabell C-7 väljas. Om den särskilda bedömningen däremot visar att ett utökat skyddsbehov föreligger ska brandteknisk klass enligt tabell C-7a väljas. (

text: BFS 2019:1

text: Tabell C-7 Brandteknisk klass för Br1 – Br3 och Br0 utan utökat skyddsbehov

text: Brandsäker- Brandteknisk klass vid brandbelastning f (MJ/m ) hetsklass

text: 2 2 2

text: f ≤ 800 MJ/m f ≤ 1600 MJ/m f >1600 MJ/m

text: 1 - - - 2 R15 R15 R15 3 R30 (R15*) R30 (R15*) R30 (R15*) 4 R60 R120 (R90*) R180 (R120*) 5 R90 (R60*) R180 (R120*) R240 (R180*) * Vid installation av automatisk vattensprinkleranläggning utförd enligt avsnitt 5:252 och 5:2521 i Boverkets byggregler (

text: BFS 2011:6

text: BFS 2019:1

text: Tabell C-7a Brandteknisk klass för Br0 med utökat skyddsbehov

text: 2 2 2

text: f ≤ 800 MJ/m f ≤ 1600 MJ/m f >1600 MJ/m

text: 1 - - - 2 R15 R15 R15 3 R60 (R30*) R60 (R30*) R60 (R30*) 4 R90 (R60*) R180 (R120*) R240 (R180*) 5 R120 (R90*) R240 (R180*) R360 (R240*) * Vid installation av automatisk vattensprinkleranläggning utförd enligt avsnitt 5:252 och 5:2521 i Boverkets byggregler (

text: BFS 2011:6

text: BFS 2019:1

text: Konsoliderad version (fulltext) 33 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Stycke 2.4(4) Anm. 2

text: Modell av naturligt brandförlopp

text: Vid dimensionering enligt modell av naturligt brandförlopp ska byggnadsdelar dimensioneras för relevant brandförlopp. För byggnadsdelar i byggnader som tillhör byggnadsklass Br1–Br3 ska relevant brandförlopp väljas utifrån byggnadsdelens brandsäkerhetsklass enligt tabell C-8. För byggnadsdelar i byggnader som tillhör byggnadsklass Br0 ska relevant brandförlopp väljas utifrån byggnadsdelens brandsäkerhetsklass och den särskilda bedömning som ska göras enligt 2 a §. Om den särskilda bedömningen visar att ett utökat skyddsbehov inte föreligger ska brandförlopp enligt tabell C-8 väljas. Om den särskilda bedömningen däremot visar att ett utökat skyddsbehov föreligger ska brandförlopp enligt tabell C-8a väljas. (

text: BFS 2019:1

text: Tabell C-8 Val av brandförlopp för Br1 – Br3 och Br0 utan utökat skyddsbehov

text: Brand- Brandförlopp säkerhets klass

text: 1 - 2 De första 15 minuterna av brandförloppet. 3 De första 30 minuterna av brandförloppet. 4 Fullständigt brandförlopp (inkl. avsvalning). 5 Fullständigt brandförlopp med 50 % ökad brandbelastning (inkl. avsvalning). (

text: BFS 2019:1

text: Tabell C-8a Val av brandförlopp för Br0 med utökat skyddsbehov

text: Brand- Brandförlopp säkerhets klass

text: 1 - 2 De första 15 minuterna av brandförloppet. 3 De första 60 minuterna av brandförloppet. 4 Fullständigt brandförlopp med 50 % ökad brandbelastning (inkl. avsvalning). 5 Fullständigt brandförlopp med 100 % ökad brandbelastning (inkl. avsvalning). (

text: BFS 2019:1

text: Allmänt råd Dimensionering bör utföras för fullt utvecklad brand. Om det kan visas att övertändning inte kan inträffa kan dimensionering utföras för lokal brand. Om sannolikheten för övertändning i en byggnad i Br2 eller Br3 kan visas vara mindre än 0,5 %, givet att brand har uppkommit, behöver byggnaden enbart dimensioneras för lokal brand. Exempel på hur detta kan visas kan vara med minst två oberoende tekniska system med säkerställd driftsäkerhet, se även 10 §. Det kan även vara möjligt att visa att övertändningen inte kan inträffa med hänsyn till låg brandbelastning. Kriteriet för att avgöra om övertändning inträffar är att medeltemperaturen i brandgaslagret överstiger 500 ºC eller att strålningen mot golvet från brandgaslagret överstiger 20 kW/m . (

text: BFS 2015:6

text: 34 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Fullt utvecklad brand

text: Brandförloppet och temperaturutvecklingen i en brandcell ska för fullt utvecklad brand beräknas ur värme- och massbalansekvationer (modell av naturligt brandförlopp).

text: Allmänt råd

text: Fullt utvecklad brand bör verifieras med modell av naturligt brandförlopp såsom anges i SS-EN 1991-1-2, bilaga A. Vid dimensionering för fullt utvecklad brand bör osäkerheter med ventilationsförhållanden ½ beaktas, såsom otätheter. För beaktande av otätheter bör en öppningsfaktor på minst 0,02 (m ) användas. (

text: BFS 2013:10

text: Lokal brand

text: Brandförloppet och temperaturutvecklingen vid lokal brand ska beräknas med hänsyn till de förhållanden som kan förväntas uppstå i byggnaden.

text: Allmänt råd

text: Lokal brand bör beräknas enligt SS-EN 1991-1-2, bilaga C. Vid dimensionering för lokal brand bör hänsyn tas till bränslets höjd och placering i rummet.

text: Tekniska system

text: Effekten av fast installerade tekniska system som minskar sannolikheten för övertändning, begränsar temperaturen i brandrummet eller på annat sätt begränsar eller släcker branden får tillgodoräknas vid dimensioneringen under förutsättning att den totala sannolikheten för brott inte ökar. En förutsättning för att sådana tekniska system ska få tillgodoräknas är att deras driftsäkerhet säkerställs. Riskreducerande effekt av sådana tekniska system kan beaktas genom att reducera brandbelastning vid dimensionering för ett fullständigt brandförlopp eller genom att reducera den dimensionerande lokala branden. Systemens driftsäkerhet ska beaktas.

text: Allmänt råd

text: Vid dimensionering för fullständigt brandförlopp kan brandbelastningen multipliceras med en faktor 0,6 under förutsättning att automatisk vattensprinkleranläggning enligt avsnitt 5:252 och 5:2521 i Boverkets byggregler (

text: BFS 2011:6

text: ) har installerats. (

text: BFS 2013:10

text: Stycke 3.1(10)

text: Vid dimensionering av byggnadsverk mot brand kan antingen ett nominellt temperaturtidförlopp eller ett naturligt brandförlopp användas. För klassificering av brandmotstånd får endast ett nominellt temperatur-tidförlopp användas.

text: Stycke 4.3.1(2)

text: Den största samverkande variabla lasten ska sättas till sitt frekventa värde (ψ1Qk,1) i brandlastfallet. (

text: BFS 2019:1

text: Allmänt råd

text: För samlingslokaler kan för kategori C faktorn ψ1 sättas till 0,50 i brandlastfallet. Ytterligare regler angående kombinationsfaktorer finns i avdelning B, kap. 0, 5 och 10 §§. (

text: BFS 2019:1

text: Tillämpning av informativa bilagor

text: Allmänt råd

text: Bilaga A bör tillämpas.

text: Konsoliderad version (fulltext) 35 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Allmänt råd

text: Bilaga C bör tillämpas för bestämning av lokal brand.

text: Bilaga E får inte tillämpas. (

text: BFS 2019:1

text: Bilaga F får inte tillämpas.

text: 36 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 1.1.3 – Tillämpning av SS-EN 1991-1-3 – Snölast

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i Kommentar standarden

text: 1.1(2) Nationellt val gjort 1.1(3) Nationellt val gjort 1.1(4) Nationellt val gjort 2(3) Nationellt val gjort 2(4) Nationellt val gjort 3.3(1) Anm. 2 Nationellt val gjort 3.3(3) Anm. 3 Nationellt val gjort 4.1(1) Anm. 2 Nationellt val gjort 4.1(2) Nationellt val gjort 4.2(1) Nationellt val gjort 4.3(1) Nationellt val gjort 5.2(2) Nationellt val gjort 5.2(5) Anm. 2 Nationellt val gjort 5.2(7) Nationellt val gjort 5.2(8) Nationellt val gjort 5.3.3(4) Nationellt val gjort 5.3.4(3) Nationellt val gjort 5.3.4(4) Nationellt val gjort 5.3.5(1) Anm. 1 Nationellt val gjort 5.3.5(1) Anm. 2 Nationellt val gjort 5.3.6(1) Anm. 1 Nationellt val gjort 5.3.6(3) Nationellt val gjort 6.2(2) Nationellt val gjort 6.3(1) Nationellt val gjort 6.3(2) Nationellt val gjort A(1) Anm. 1 Nationellt val gjort Bilaga C Nationellt val gjort (

text: BFS 2019:1

text: Stycke 1.1(2)

text: Allmänt råd

text: Snölaster på nivåer över 1 500 m över havsnivån bör bestämmas för varje enskilt projekt där det är relevant med hänsyn till de rådande omständigheterna.

text: Stycke 1.1(3)

text: De exceptionella lastfallen B.1, B.2 och B.3 i bilaga A behöver inte beaktas då exceptionell snölast inte är relevant för svenska förhållanden. (

text: BFS 2015:6

text: Konsoliderad version (fulltext) 37 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Allmänt råd

text: I de fall byggherren önskar en högre tillförlitlighet än normalt för ett bärverk i öppen terräng där höga vindstyrkor kan förekomma i samband med snöfall kan dock bärverket även verifieras för lastfall B.2 med hänsyn till exceptionell snödrift. I de fall verifiering sker för exceptionell snödrift kan snölasten betraktas som olyckslast.

text: Stycke 1.1(4)

text: Allmänt råd

text: I de fall byggherren väljer att även verifiera bärförmågan för exceptionell snödrift enligt allmänt råd till 3 § kan bilaga B användas. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2(3), 2(4), 3.3(1) Anm. 2, 3.3(3) Anm. 3

text: De exceptionella lastfallen B.1, B.2, och B.3 i bilaga A behöver inte beaktas då exceptionell snölast inte är relevant för svenska förhållanden. (

text: BFS 2015:6

text: Allmänt råd

text: I de fall byggherren önskar en högre tillförlitlighet än normalt för ett bär-verk i öppen terräng där höga vindstyrkor kan förekomma i samband med snöfall kan dock bärverket även verifieras för lastfall B.2 med hänsyn till exceptionell snödrift. I de fall verifiering även sker för exceptionell snödrift kan snölasten betraktas som olyckslast. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 4.1(1)Anm. 2

text: Bilaga C får inte tillämpas. Snölast på mark med en återkomsttid (upprepningstid) på 50 år enligt figur C-2 i detta kapitel ska användas.

text: 38 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Figur C-2 Snölast på mark: Snözoner för snölast på mark, sk, som med sannolikheten av 0,98 inte överskrids en gång per år (ekvivalent med 50 års återkomsttid) baserad på mätdata från

text: 148 meteorologiska stationer.

text: Konsoliderad version (fulltext) 39 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: BFS 2015:6

text: Stycke 4.1(2)

text: På byggnadsverk ska minst snölast på mark enligt 6 § tillämpas såvida inte byggherren baserar snölasten på en egen statistisk analys av en serie snölastdata. Den mätserien ska i så fall omfatta uppgifter om årsmaxima från minst 30 år. (

text: BFS 2019:1

text: 40 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Allmänt råd

text: Den karakteristiska snölasten, med en återkomsttid av 50 år, bör bestämmas med en sannolikhetsteoretisk modell som baseras på en extremvärdesfördelning av den uppmätta snölasten. (

text: BFS 2019:1

text: Stycke 4.2(1)

text: Allmänt råd

text: Se avdelning B, kap. 0, 6 §. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 4.3(1)

text: BFS 2015:6

text: Allmänt råd

text: I de fall byggherren önskar en högre tillförlitlighet än normalt för ett bärverk i öppen terräng där höga vindstyrkor kan förekomma i samband med snöfall kan dock bärverket även verifieras för lastfall B.2 med hänsyn till exceptionell snödrift. I de fall verifiering även sker för exceptionell snödrift kan snölasten betraktas som olyckslast. Det rekommenderade värdet på Cesl, 2,0, bör användas. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 5.2(2)

text: Allmänt råd

text: I de fall där byggherren även väljer att verifiera bärförmågan för exceptionell snödrift enligt 3 § bör bilaga B användas tillsammans med de lastbilder som där anges om de är relevanta för den betraktade byggnaden. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 5.2(5) Anm. 2

text: Allmänt råd

text: Utöver de lastbilder som anges i standarden bör en lastfördelning som orsakas av snöröjning beaktas om den inte täcks in av formfaktorerna i standardens avsnitt 5.3 och om den kan ha en avgörande betydelse för bärverkets bärförmåga eller stabilitet. Snöröjning reducerar inte föreskriven snölast vid dimensionering av bärverket. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 5.2(7)

text: Exponeringsfaktorn Ce får inte väljas lägre än 1,0. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 5.2(8)

text: Allmänt råd

text: ISO 4355 eller Boverkets handbok, Snö och vindlast (BSV 97 utgåva 2) kan användas för att bestämma Ct. För U ≤ 1,0 bör Ct sättas till 1,0. För U > 1,0 kan Ct sättas till 0 om taklutningen ≥ 45º och taket saknar snörasskydd. För tak med snörasskydd bör Ct inte väljas lägre än 0,70. (

text: BFS 2015:6

text: Konsoliderad version (fulltext) 41 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Stycke 5.3.3(4)

text: Allmänt råd

text: För snölast på sadeltak bör formfaktorer enligt figur C-3a och figur C-3b användas i stället för de formfaktorer som anges i tabell 5.2 respektive i figur 5.2 i SS-EN 1991-1-3. För tak med snörasskydd bör formfaktorn inte sätts lägre än 0,2. (

text: BFS 2019:1

text: Figur C-3a Formfaktorer för sadeltak.

text: μ5

text: ) μ2

text: μ

text: ( tor 0,6 fak m For 0,4

text: 0,0 0 15 30 45 60 Taklutning (α)

text: BFS 2019:1

text: Figur C-3b Lastfördelning på sadeltak.

text: μ5 μ2

text: α

text: BFS 2019:1

text: 42 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Stycke 5.3.4(3)

text: Allmänt råd

text: I de fall verifiering även sker för exceptionell snödrift enligt 3 § kan bilaga B användas. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 5.3.4(4)

text: För multipeltak där summan av vinklarna α1 och α2 blir större än 60º ska formfaktorn μ3 sättas till 1,6. (

text: BFS 2019:1

text: Stycke 5.3.5(1) Anm. 1

text: Övre gränsvärde för μ4 ska sättas till 1,6. (

text: BFS 2019:1

text: Stycke 5.3.5(1) Anm. 2

text: För bågtak med snörasskydd ska det övre gränsvärdet för μ4 sättas till 2,0. (

text: BFS 2019:1

text: Stycke 5.3.6(1) Anm. 1

text: Allmänt råd

text: För skärmtak intill en högre fasad kan μw begränsas till 2,0 om taket sticker ut mindre än 3 meter från väggen och väggen ovan skärmtaket är högre än 5 meter. För övriga situationer används de rekommenderade gränserna. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 5.3.6(3), 6.2(2)

text: Allmänt råd

text: BFS 2015:6

text: Stycke 6.3(1)

text: Allmänt råd

text: Snööverhäng vid takfot bör beaktas på platser som ligger över 400 m över havsnivån. På platser som ligger under 400 m över havsnivån kan snööverhänget försummas. Lasten till följd av snööverhäng kan bestämmas enligt uttryck (6.4) för platser som ligger över 800 m över havsnivån. För platser som ligger mellan 400 och 800 m över havsnivån kan denna last bestämmas genom rätlinjig interpolation mellan lastvärdet 0 vid 400 m och lastvärdet enligt uttryck (6.4) vid 800 m. (

text: BFS 2013:10

text: Stycke 6.3(2)

text: Allmänt råd

text: För beräkning av snööverhängets last, se, kan k =2,3 användas. Snööverhängets last per meter, se, behöver vid 800 meters höjd inte ansättas ett högre värde än 5 kN/m om taket saknar snörasskydd och 3 kN/m med snörasskydd vid takfoten. För lägre höjder kan rätlinjig interpolering mellan maximal last per meter vid 800 meter och 0 kN/m vid 400 meters höjd över havet göras. (

text: BFS 2019:1

text: Stycke A(1) Anm. 1

text: Allmänt råd

text: De exceptionella lastfallen B.1, B.2 och B.3 behöver inte tillämpas i Sverige. Se även 3– 5 §§, 9 §, 10 § och 15 §. (

text: BFS 2015:6

text: Konsoliderad version (fulltext) 43 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: har upphävts genom (

text: BFS 2019:1

text: Tillämpning av informativa bilagor

text: Bilaga C får inte tillämpas. Se 6 §.

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: 44 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 1.1.4 – Tillämpning av SS-EN 1991-1-4 – Vindlast

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i standarden Kommentar

text: 4.2(1)P Anm.2 Nationellt val gjort 4.2 (2)P Anm.1 Nationellt val gjort 4.2 (2)P Anm.3 Nationellt val gjort 4.3.1(1) Anm.1 Nationellt val gjort 4.3.4(1) Nationellt val gjort 4.3.5(1) Nationellt val gjort 4.5(1) Anm. 1 Nationellt val gjort 6.1(1) Nationellt val gjort 6.3.1(1) Anm. 3 Nationellt val gjort 6.3.2(1) Nationellt val gjort 7.2.1(1) Anm. 2 Nationellt val gjort 7.2.2(1) Anm. Nationellt val gjort 7.2.8(1) Nationellt val gjort 8.4.2(1) Anm.1 Nationellt val gjort Bilaga A.4 Nationellt val gjort Bilaga A.5 Nationellt val gjort Bilaga B.1 Nationellt val gjort Bilaga B.2 Nationellt val gjort Bilaga B.4 Nationellt val gjort Bilaga C Nationellt val gjort Bilaga D Nationellt val gjort Bilaga E.1 Nationellt val gjort (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 4.2(1)P Anm. 2

text: Karta för vilka referensvindhastigheter som ska användas när dimensionerande vindlast beräknas anges i figur C-4. (

text: BFS 2015:6

text: Konsoliderad version (fulltext) 45 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Figur C-4 Referensvindhastigheten vb i m/s, dvs. medelvindhastighet under 10 minuter på höjden

text: 10 meter över markytan med råhetsfaktor z0 = 0,05 och med upprepningstiden 50 år.

text: 46 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: BFS 2015:6

text: Konsoliderad version (fulltext) 47 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Stycke 4.2(2)P Anm. 1

text: I referensvindhastigheterna i 2 § är inverkan av höjdläget medräknat.

text: Stycke 4.2(2)P Anm. 3

text: Allmänt råd

text: För vindlaster under byggskedet och för tillfälliga konstruktioner kan reduktionsfaktorn Cseason väljas enligt tabell C-10b. Om konstruktionen står under fler månader än en väljs det högsta värdet på Cseason. (

text: BFS 2015:6

text: Tabell C-10b. Reduktionsfaktor vindlast under byggskedet och för tillfälliga byggnader

text: Månad Cseason

text: Januari 1,00 Februari 0,83 Mars 0,82 April 0,75 Maj 0,69 Juni 0,66 Juli 0,62 Augusti 0,71 September 0,82 Oktober 0,82 November 0,90 December 1,00 (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 4.3.1(1) Anm. 1

text: Allmänt råd

text: Inverkan av topografin är inte inräknad.

text: Stycke 4.3.4(1)

text: Metoden i A.4 får inte tillämpas.

text: Allmänt råd Inverkan av stora och avsevärt högre, närliggande byggnader bör baseras på vindtunnelförsök. Som alternativ till vindtunnelförsök kan även numeriska metoder, såsom finita volymer och finita element, användas. (

text: BFS 2019:1

text: Stycke 4.3.5(1)

text: Metoden i A.5 får inte tillämpas.

text: Allmänt råd Bestämning av inverkan av tätt placerade byggnader och hinder bör baseras på vindtunnelförsök. Som alternativ till vindtunnelförsök kan även numeriska metoder, såsom finita volymer och finita element, användas. (

text: BFS 2019:1

text: 48 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Stycke 4.5(1) Anm.1

text: Allmänt råd

text: Uttryck 4.8 och figur 4.2 ersätts med nedanstående uttryck och figur C-5 när det karakteristiska hastighetstrycket qp(z) över byggnaders fasader för höjder z högre än zmin beräknas. Hastighetstryck beräknade enligt uttrycket finns redovisade i tabell C-10a för fallet c0(z) = 1,0 och kp = 3,0. Dessa hastighetstryck kan tillämpas då hänsyn till topografin enligt bilaga A.3 och byggnadens egenfrekvens inte behöver tas. En förutsättning för uttryckets giltighet är att z är större än eller lika med zmin för terrängtypen i fråga (se tabell 4-1 i SS-EN 1991-1-4).

text:   z  q z( ) = +  1 2 k I z( )  k ln 2 c z( ) q p  p v   r   0  b

text:   z  

text: q z( ) = + 1 6 I z( )  k ln  c z( ) q  p  v  r   0  b   z0     1 I zv ( ) =  z  c z0 ( )  ln  z0 

text: där kp är spetsfaktorn, Iv (z) är turbulensintensiteten på höjden z, kr är terrängfaktorn, z0 är råhetslängden, c0(z) är topografifaktorn enligt bilaga A.3 och qb är referenshastighetstrycket enligt uttrycket (4.10) i SS-EN 1991-1-4.

text: Spetsfaktorn kan sättas till 3,0 för byggnader och andra byggnadsverk när hänsyn till byggnadens egenfrekvens inte behöver beaktas. För byggnadsverk där dynamiska effekter har väsentlig påverkan på hastighetstrycket, exempelvis höga och slanka byggnader, bör spetsfaktorn beräknas enligt 9 §. I de fall hänsyn till topografin eller till byggnadens egenfrekvens inte behöver beaktas kan hastighetstrycket beräknas enligt q zp( ) = c z qe ( ) b

text: där ce(z) ges i figur C-5. (

text: BFS 2019:1

text: Konsoliderad version (fulltext) 49 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Figur C-5 Exponeringsfaktorn ce (z) för c0 = 1,0 och kl = 1,0

text: Tabell C-10a Karakteristiskt hastighetstryck qp (z) i kN/m på höjden z för, vb = 21–26 m/s med ce (z) enligt 7 § och ρ = 1,25 kg/m

text: vb z (m) Terrängtyp (m/s)

text: 0 I II III IV

text: 21 2 0,55 0,48 0,36 0,32 0,29 4 0,64 0,57 0,45 0,32 0,29 8 0,74 0,67 0,56 0,39 0,29 12 0,80 0,74 0,63 0,46 0,32 16 0,84 0,78 0,68 0,51 0,37 20 0,87 0,82 0,71 0,55 0,41 25 0,91 0,86 0,76 0,59 0,45 30 0,94 0,89 0,79 0,62 0,48 35 0,97 0,92 0,82 0,65 0,51 40 0,99 0,94 0,84 0,68 0,54 45 1,01 0,96 0,87 0,71 0,56 45 1,01 0,96 0,87 0,71 0,56 50 1,03 0,98 0,89 0,73 0,59 55 1,04 1,00 0,91 0,75 0,61 60 1,06 1,02 0,92 0,77 0,63 65 1,07 1,03 0,94 0,78 0,64 70 1,08 1,04 0,95 0,80 0,66 75 1,10 1,06 0,97 0,81 0,67 80 1,11 1,07 0,98 0,83 0,69 85 1,12 1,08 0,99 0,84 0,70 90 1,13 1,09 1,01 0,85 0,72 95 1,14 1,10 1,02 0,87 0,73 100 1,15 1,11 1,03 0,88 0,74 22 2 0,60 0,52 0,39 0,35 0,32

text: 50 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: vb z (m) Terrängtyp (m/s)

text: 0 I II III IV

text: 4 0,70 0,63 0,50 0,35 0,32 8 0,81 0,74 0,61 0,43 0,32 12 0,87 0,81 0,69 0,50 0,35 16 0,92 0,86 0,74 0,56 0,40 20 0,96 0,90 0,78 0,60 0,45 25 1,00 0,94 0,83 0,65 0,49 30 1,03 0,98 0,87 0,69 0,53 35 1,06 1,01 0,90 0,72 0,56 40 1,08 1,03 0,93 0,75 0,59 45 1,11 1,06 0,95 0,77 0,62 50 1,13 1,08 0,97 0,80 0,64 55 1,14 1,10 0,99 0,82 0,67 60 1,16 1,11 1,01 0,84 0,69 65 1,18 1,13 1,03 0,86 0,71 70 1,19 1,15 1,05 0,88 0,72 75 1,20 1,16 1,06 0,89 0,74 80 1,22 1,17 1,08 0,91 0,76 85 1,23 1,19 1,09 0,92 0,77 90 1,24 1,20 1,10 0,94 0,78 95 1,25 1,21 1,12 0,95 0,80 100 1,26 1,22 1,13 0,96 0,81 23 2 0,65 0,57 0,43 0,38 0,35 4 0,76 0,68 0,54 0,38 0,35 8 0,88 0,81 0,67 0,47 0,35 12 0,95 0,88 0,75 0,55 0,38 16 1,01 0,94 0,81 0,61 0,44 20 1,05 0,98 0,86 0,66 0,49 25 1,09 1,03 0,91 0,71 0,54 30 1,13 1,07 0,95 0,75 0,58 35 1,16 1,10 0,98 0,79 0,62 40 1,18 1,13 1,01 0,82 0,65 45 1,21 1,16 1,04 0,85 0,68 50 1,23 1,18 1,06 0,87 0,70 55 1,25 1,20 1,09 0,90 0,73 60 1,27 1,22 1,11 0,92 0,75 65 1,28 1,24 1,13 0,94 0,77 70 1,30 1,25 1,15 0,96 0,79 75 1,31 1,27 1,16 0,98 0,81 80 1,33 1,28 1,18 0,99 0,83 85 1,34 1,30 1,19 1,01 0,84 90 1,35 1,31 1,21 1,02 0,86

text: Konsoliderad version (fulltext) 51 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: vb z (m) Terrängtyp (m/s)

text: 0 I II III IV

text: 95 1,37 1,32 1,22 1,04 0,87 100 1,38 1,33 1,23 1,05 0,89 24 2 0,71 0,62 0,46 0,41 0,38 4 0,83 0,75 0,59 0,41 0,38 8 0,96 0,88 0,73 0,51 0,38 12 1,04 0,96 0,82 0,60 0,42 16 1,10 1,02 0,88 0,66 0,48 20 1,14 1,07 0,93 0,72 0,53 25 1,19 1,12 0,99 0,77 0,59 30 1,23 1,16 1,03 0,82 0,63 35 1,26 1,20 1,07 0,86 0,67 40 1,29 1,23 1,10 0,89 0,71 45 1,32 1,26 1,13 0,92 0,74 50 1,34 1,28 1,16 0,95 0,77 55 1,36 1,31 1,18 0,98 0,79 60 1,38 1,33 1,21 1,00 0,82 65 1,40 1,35 1,23 1,02 0,84 70 1,42 1,36 1,25 1,04 0,86 75 1,43 1,38 1,27 1,06 0,88 80 1,45 1,40 1,28 1,08 0,90 85 1,46 1,41 1,30 1,10 0,92 90 1,47 1,43 1,31 1,11 0,93 95 1,49 1,44 1,33 1,13 0,95 100 1,50 1,45 1,34 1,15 0,97 25 2 0,77 0,67 0,50 0,45 0,41 4 0,90 0,81 0,64 0,45 0,41 8 1,04 0,95 0,79 0,55 0,41 12 1,13 1,04 0,89 0,65 0,45 16 1,19 1,11 0,96 0,72 0,52 20 1,24 1,16 1,01 0,78 0,58 25 1,29 1,22 1,07 0,84 0,64 30 1,33 1,26 1,12 0,89 0,69 35 1,37 1,30 1,16 0,93 0,73 40 1,40 1,33 1,20 0,97 0,77 45 1,43 1,36 1,23 1,00 0,80 50 1,45 1,39 1,26 1,03 0,83 55 1,48 1,42 1,28 1,06 0,86 60 1,50 1,44 1,31 1,08 0,89 65 1,52 1,46 1,33 1,11 0,91 70 1,54 1,48 1,35 1,13 0,93 75 1,55 1,50 1,37 1,15 0,96 80 1,57 1,52 1,39 1,17 0,98

text: 52 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: vb z (m) Terrängtyp (m/s)

text: 0 I II III IV

text: 85 1,58 1,53 1,41 1,19 1,00 90 1,60 1,55 1,43 1,21 1,01 95 1,61 1,56 1,44 1,23 1,03 100 1,63 1,58 1,46 1,24 1,05 26 2 0,84 0,73 0,55 0,49 0,44 4 0,98 0,87 0,69 0,49 0,44 8 1,13 1,03 0,86 0,60 0,44 12 1,22 1,13 0,96 0,70 0,49 16 1,29 1,20 1,04 0,78 0,56 20 1,34 1,26 1,10 0,84 0,63 25 1,40 1,32 1,16 0,90 0,69 30 1,44 1,37 1,21 0,96 0,74 35 1,48 1,41 1,25 1,00 0,79 40 1,51 1,44 1,29 1,04 0,83 45 1,54 1,48 1,33 1,08 0,87 50 1,57 1,51 1,36 1,11 0,90 55 1,60 1,53 1,39 1,15 0,93 60 1,62 1,56 1,42 1,17 0,96 65 1,64 1,58 1,44 1,20 0,99 70 1,66 1,60 1,46 1,22 1,01 75 1,68 1,62 1,48 1,25 1,03 80 1,70 1,64 1,51 1,27 1,06 85 1,71 1,66 1,52 1,29 1,08 90 1,73 1,67 1,54 1,31 1,10 95 1,74 1,69 1,56 1,33 1,11 100 1,76 1,71 1,58 1,34 1,13 (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 6.1(1)

text: Allmänt råd

text: cscd bör inte separeras. Vid beräkning av cscd bör uttrycket nedan användas i stället för uttryck (6.1) i SS-EN 1991-1-4.

text: 2 2

text: 1+ 2kp Iv( zs ) B + R cscd = 1+6Iv( zs )

text: Konsoliderad version (fulltext) 53 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Om man av någon anledning behöver separera cscd bör följande uttryck användas i stället för uttryck (6.2) och (6.3) i SS-EN 1991-1-4.

text: 1+6Iv( zs ) B cs = 1+6Iv( zs )

text: 2 2 1+ 2kpIv(zs ) B + R cd = 1+ 6Iv(zs) B (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 6.3.1(1) Anm. 3

text: Allmänt råd

text: kp, B och R kan beräknas enligt följande uttryck

text: 0,6 k = 2ln ( )vT + ; k = 3,0 för statiska konstruktioner

text: p p

text: 2ln ( )vT

text: R v n= 1, x

text: 2 2

text: B + R

text:   h  b   h  2   B = exp−0,05 + −1 0,04 0,01+   h h  h    ref     ref    2 2π F  b h R = s +a

text: 4 yC F = 5 2 6 1 70,8+ yC

text: 150 n1,x yC =

text: vm ( )h

text: h =

text: 2 n h1,x 1+

text: vm ( )h

text: b =

text: 3, 2 n b1,x 1+

text: vm ( )h

text: Stycke 6.3.2(1)

text: Allmänt råd

text: Metoden nedan bör tillämpas för beräkning av svängningar i första moden av ett konsolbärverk med konstant massa längs bärverkets huvudaxel. Maximala accelerationen ges av uttrycket

text: Xmax( )z = kp x ( )z

text: 54 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: 3 I h R qv( ) m ( )h b cf 1,x ( )z x( )z =är accelerationens standardavvikelse som uttrycks som

text: m

text: 3 I h R qv( ) m ( )h b cf 1,x ( )z

text: x( )z =

text: m

text:  z

text: 1,x( )z

text: =    h

text: qm (h) = hastighetstrycket på höjden h

text: För bestämning av komfortkrav kan vindhastigheten beräknas för en återkomsttid på i medeltal en gång per fem år, enligt ISO 6897 där det finns kriterier för ”responses of people to horizontal motion of structures in the frequency range 0,063 to 1 Hz”. Vindhastigheten kan beräknas ur:    1  T = 0, 7550 1 0, 2 ln− −ln 1 −  a    Ta     där Ta är antalet år. Under en 5 års period ges den karakteristiska vindhastigheten av: – vTa = 0,855 v50 där v50 är karakteristiska värdet på referensvindhastigheten, ett värde som överskrids under ett år med sannolikheten 2 %. Detta motsvarar en återkomsttid på i medeltal 50 år. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 7.2.1(1) Anm. 2

text: Allmänt råd

text: Formfaktorn cpe,10 kan användas för areor över 1 m när vindlasten på bärverket som helhet bedöms. För vindlast på fästdon för infästning av fasader och yttertak ska cpe,1 användas, oavsett om dessa tar last från 1 m eller mer. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 7.2.2(1) Anm. 1

text: Allmänt råd

text: För väggar i lovart, väggar i lä samt för sidoväggar kan vindtrycket bestämmas utifrån aktuell fördelning av det karakteristiska hastighetstrycket qp(z) enligt 7 § när vindtrycket över byggnadens fasader för höjder högre än zmin beräknas. Någon konstant referenshöjd, ze, motsvarande den i figur 7.4 i SS-EN 1991-1-4 behöver inte användas i uttrycket. I stället kan höjden z varieras kontinuerligt över byggnadens fasader. För en konstruktion, t.ex. de flesta byggnader, där ingen hänsyn behöver tas till dess dynamiska egenskaper kan hastighetstrycket för varje strimla tas ur tabell C-10a. Hastighetstrycken i tabell C- 10a ger dock ett något högre tryck på varje nivå jämfört med om man integrerar över byggnadens höjd. (

text: BFS 2019:1

text: Konsoliderad version (fulltext) 55 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Stycke 7.2.8(1)

text: Allmänt råd

text: Figur 7.11 bör inte tillämpas. Formfaktorer enligt figur C-6 bör tillämpas.

text: Figur C-6 Formfaktorer för bågtak

text: 56 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext) 57 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Stycke 8.4.2(1) Anm. 1

text: Allmänt råd

text: Inga förenklade beräkningsmetoder ges.

text: 58 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Tillämpning av informativa bilagor

text: Följande bilagor får inte tillämpas: bilaga A.4, bilaga A.5, bilaga B.1, bilaga B.2, bilaga B.4, bilaga C, bilaga D och bilaga E.1.

text: Allmänt råd

text: För virvelavlösning kan modell enligt Boverkets handbok Snö- och vindlast (BSV 97, utgåva 2) användas. (

text: BFS 2015:6

text: Konsoliderad version (fulltext) 59 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 1.1.5 – Tillämpning av SS-EN 1991-1-5 – Temperaturpåverkan

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i standarden Kommentar

text: 5.3(2) tabell 5.1 Nationellt val gjort 5.3(2) tabell 5.2 Nationellt val gjort 5.3(2) tabell 5.3 Nationellt val gjort 7.2.1(1)P Nationellt val gjort A.1(1) Nationellt val gjort A.2(2) Nationellt val gjort (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 5.3(2) tabell 5.1, 5.2 och 5.3

text: Allmänt råd

text: De rekommenderade värdena bör även tillämpas norr om breddgraden 55ºN.

text: Stycke 7.2.1(1)P

text: Isotermkartorna för maximal respektive minimal lufttemperatur i figurerna C-7 respektive C-8 i detta kapitel ska användas. Dessa kartor gäller för lokal höjd över havet. (

text: BFS 2015:6

text: 60 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Figur C-7 Maximal lufttemperatur under en timme som med sannolikheten 0,98 inte överskrids en gång per år (ekvivalent med 50 års återkomsttid) baserad på mätdata från 148 meteorologiska stationer.

text: Konsoliderad version (fulltext) 61 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: BFS 2015:6

text: 62 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Figur C-8 Minimal lufttemperatur under en timme som med sannolikheten 0,98 inte överskrids en gång per år (ekvivalent med 50 års återkomsttid) baserad på mätdata från 148 meteorologiska stationer.

text: Konsoliderad version (fulltext) 63 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: BFS 2015:6

text: Stycke A.1(1)

text: BFS 2015:6

text: Stycke A.2(2)

text: Vid tillämpning av avsnitt A.2 ska konstanterna sättas till k1 = 0,80; k2 = 0,0513; k3 = 0,60 och k4 = -0,103. (

text: BFS 2015:6

text: 64 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: Konsoliderad version (fulltext) 65 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 1.1.6 – Tillämpning av SS-EN 1991-1- 6 – Laster vid utförande

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i standarden Kommentar

text: - Inget nationellt val gjort

text: BFS 2015:6

text: 66 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 1.1.7 – Tillämpning av SS-EN 1991-1-7 – Olyckslaster

text: Allmänt

text: I denna författning avses med olyckslast både känd och okänd olyckslast. (

text: BFS 2019:1

text: Byggnader i konsekvensklass 1 enligt tabell A.1 i bilaga A behöver inte dimensioneras för olyckslaster. (

text: BFS 2019:1

text: Förutom krav på dimensionering för olyckslast enligt SS-EN 1991-1-7 ska för betongkonstruktioner även regler om sammanhållande armering enligt avsnitt 9.10 i SS-EN 1992-1-1 alltid tillämpas. (

text: BFS 2019:1

text: Allmänt råd För samverkanskonstruktioner med betong bör, förutom krav på dimensionering för olyckslast enligt SS-EN 1991-1-7, avsnitt 9.10 i SS-EN 1992-1-1 alltid tillämpas. (

text: BFS 2019:1

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i Kommentar standarden

text: 3.2(1) Anm.3 Nationellt val gjort 3.3(2) Anm.1 Nationellt val gjort 3.3(2) Anm.2 Nationellt val gjort 3.3(2) Anm.3 Nationellt val gjort 3.4(1) Anm.4 Nationellt val gjort 4.1(1) Anm.1 Nationellt val gjort 4.3.1(1) Anm.1 Nationellt val gjort 4.3.2(1) Anm.3 Nationellt val gjort 4.5(1) Nationellt val gjort 4.6.1(3) Anm.1 Nationellt val gjort 4.6.2(1) Nationellt val gjort 4.6.3(5) Nationellt val gjort Bilaga A.4(1) Nationellt val gjort Bilaga A.4(1)c Nationellt val gjort Bilaga A.5.1(3) Nationellt val gjort Bilaga A.5.2(1) Nationellt val gjort Bilaga A.6(3) Nationellt val gjort Bilaga A.7(1) Nationellt val gjort Bilaga A.8(1) Nationellt val gjort Bilaga B Nationellt val gjort

text: BFS 2019:1

text: Stycke 3.2(1) Anm. 3

text: Risknivån får inte vara högre än vad som svarar mot säkerhetsindex β = 3,1 för olyckslaster och β = 2,3 för fortskridande ras för referenstiden 1 år.

text: Konsoliderad version (fulltext) 67 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Stycke 3.3(2) Anm. 1

text: För väggar och bjälklag ska 34 kN/m användas när väsentlig bärverksdel dimensioneras. Pelare, balkar och takstolar ska ha en bärförmåga som är minst 1,3 gånger de dimensionerande lasteffekterna när väsentlig bärverksdel dimensioneras. Dimensioneringsvärden som då ska tillämpas för lasteffekter samt material- och produktegenskaper avser beräkningar i brottgräns enligt lastkombinationerna 6.10a och 6.10b i avdelning B, 7 §, tabell B-3. (

text: BFS 2019:1

text: Stycke 3.3(2) Anm. 2

text: Tillåten kollapsad area för mellanbjälklag och takbjälklag i byggnader är det minsta av – 15 % av bjälklagsarean eller – 100 m i vardera av två angränsande våningsplan. (

text: BFS 2019:1

text: Allmänt råd

text: För sekundärbärverk i takkonstruktioner bör risken för fortskridande ras begränsas. Det bör därvid prövas att ett sekundärbärverk som i ett fack har förlorat sin bärförmåga inte leder till att sekundärbärverk i intilliggande fack kollapsar som en följd av detta. (

text: BFS 2019:1

text: Stycke 3.3(2) Anm. 3

text: Åtgärder enligt avsnitt A.4 Rekommenderade metoder ska tillämpas på byggnader och i tillämpliga delar på andra anläggningar beroende på byggnadsverkets klassificering. (

text: BFS 2019:1

text: Stycke 3.4.(1) Anm. 4

text: Byggnader och andra anläggningar ska klassificeras utifrån konsekvenserna av en kollaps. För klassificering av byggnader används tabell A.1 i bilaga A. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 4.1(1) Anm. 1

text: Allmänt råd

text: För lätta bärverk som ges en utformning som minskar risken för påkörning, med t.ex. fri höjd över väg > 5,3 m och > 5,9 m över järnvägens rälsöverkant, kan påkörningslasten sättas till noll.

text: Stycke 4.3.1(1) Anm. 1

text: Allmänt råd

text: För byggnader intill väg kan dimensioneringsvärden för påkörningslaster enligt tabell C-9 och figur C-9 användas. Som alternativ kan dimensioneringsvärden beräknas enligt bilaga C i SS- EN 1991-1-7. För gårdsplaner och parkeringshus bör påkörningslaster enligt tabell 4.1 i SS-EN 1991-1-7 tillämpas. (

text: BFS 2019:1

text: 68 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Tabell C-9. Påkörningslast för byggnader intill väg*.

text: Vägtyp Kraft Fdx (kN) Kraft Fdy (kN)

text: Vägar med tillåten hastighet högre än

text: L L

text: 80 km/h 1000 1− 500 1 − 20 20 Vägar med tillåten hastighet på 60–80

text: L L

text: km/h 700 1− 350 1− 12 12 Vägar med tillåten hastighet 40 – 50

text: L L

text: km/h 400 1 − 200 1 − 6 6 Vägar med tillåten hastighet lägre än 40

text: L L

text: km/h 200 1 − 100 1 − 3 3 * Avståndet L i uttrycken avser det vinkelräta avståndet i meter från det yttre körfältets kantlinje till bärverksdelen som blir utsatt för påkörningskraften.

text: BFS 2019:1

text: Figur C-9. Avståndet L mellan körfältet och bärverksdel.

text: BFS 2019:1

text: Stycke 4.3.2(1) Anm. 1

text: Allmänt råd

text: För byggnadsverk kan byggherren ange värden på krafter och fria höjder för aktuellt projekt. Om inga värden anges bör Tabell 4.2 och höjden 5,2 meter tillämpas. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 4.3.2(1) Anm. 3

text: Allmänt råd

text: h0 bör sättas till 5,2 m och h1 bör sättas till 6,0 m. b, blir då 0,8 m.

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 4.5(1)

text: Reglerna i detta avsnitt bör tillämpas för bärverk intill alla typer av banor om inte annat påvisas vara riktigare.

text: Konsoliderad version (fulltext) 69 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Stycke 4.6.1(3) Anm. 1 och 4.6.2(1)

text: Allmänt råd

text: För klassificering av fartyg bör tabell C.4 (resp. C.3) i bilaga C tillämpas.

text: Stycke 4.6.3(5)

text: Allmänt råd

text: Om ingen ytterligare information ges bör minst 5 % av värdet Fdx tillämpas.

text: Tillämpning av informativa bilagor

text: Bilaga A

text: har upphävts genom (

text: BFS 2019:1

text: Bilaga A ska tillämpas med följande nationella val. (

text: BFS 2019:1

text: Stycke A.4(1)

text: Allmänt råd

text: De dragband och förbindningar som utgör sammanhållning mellan bärverksdelarna bör utformas så att de ger ett segt beteende. För exempelvis armering bör stål med en gränstöjning, Agt, på minst 7,5 % väljas. (

text: BFS 2019:1

text: Stycke A.4(1)c

text: Allmänt råd

text: När det kontrolleras att byggnaden förblir stabil och att ett lokalt brott inte överskrider tillåten kollapsad area enligt 3 § bör en väggsektion om minst 3,6 meter fiktivt tas bort för lastbärande väggar. (

text: BFS 2019:1

text: Stycke A.5.1(3)

text: Allmänt råd

text: I stället för uttryck A.1 kan för inre förband i upplagslinjen användas Ti = 0,6 ( gk +i qk) s L dock högst 600 kN

text: För inre förband vinkelrätt upplagslinjer kan i stället för uttryck A.1 användas Ti = 0,6 ( gk +i qk) s L dock högst 80 kN per meter upplagslinje

text: I stället för uttryck A.2 kan för förband längs omkretsen användas Tp = 0,3 ( gk + i qk) s L dock högst 300 kN

text: Uttrycken gäller för upplagslinjer där den vertikala bärningen utgörs av pelare eller väggar. För väggar kan avståndet s i uttrycken ovan sättas till minst 3,6 meter. (

text: BFS 2019:1

text: Stycke A.5.2(1)

text: Allmänt råd

text: För byggnader med bärande väggar kan förbanden dimensioneras enligt uttrycken i 17 §. (

text: BFS 2019:1

text: 70 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Stycke A.6(3)

text: Allmänt råd

text: Vertikala dragband i lastbärande väggar av betong bör kunna uppta en dragkraft av olyckslast lika med den största dimensionerande kraften av permanent och variabel last, från vilken våning som helst, per meter vägg. Dragbanden i väggarna bör fördelas jämnt per meter vägg. (

text: BFS 2019:1

text: Stycke A.7(1)

text: Allmänt råd

text: Den nominella längden av en bärande vägg bör sättas till minst 3,6 meter. (

text: BFS 2019:1

text: Stycke A.8(1)

text: BFS 2019:1

text: Bilaga B

text: Allmänt råd

text: För byggnader som klassificeras i konsekvensklass 3 kan bilaga B tjäna som underlag för hur en riskanalys kan göras. Den som gör riskanalysen bör ha erfarenhet av sådant arbete. (

text: BFS 2019:1

text: Konsoliderad version (fulltext) 71 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 1.2 har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: 72 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 1.3 – Tillämpning av SS-EN 1991-3 – Last av kranar och maskiner

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i standarden Kommentar

text: 2.1(2) Nationellt val gjort 2.5.2.1(2) Nationellt val gjort 2.5.3(2) Nationellt val gjort A2.3(1) Nationellt val gjort (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2.1(2)

text: Allmänt råd

text: Uppgifter om laster från kranleverantören bör ligga till grund för slutlig verifiering. (

text: BFS 2013:10

text: Stycke 2.5.2.1 (2)

text: Allmänt råd

text: Excentriciteten, e, kan sättas till 0. (

text: BFS 2013:10

text: Stycke 2.5.3 (2)

text: Allmänt råd

text: Maximalt antal kranar som arbetar oberoende av varandra bör beaktas vid dimensionering. Dessa får begränsas enlig tabell C-12. Den högra figuren avser pelare/upplag mellan två skepp. Utmattning från flera kranar på samma kranbana kan alternativt beaktas genom att hjultryck från den kran som ger störst lasteffekt multipliceras med faktorn 1,10. (

text: BFS 2015:6

text: Tabell C-12 Begränsning av maximalt antal kranar som bör beaktas när de arbetar oberoende av varandra.

text: Kranlast Kranar på Kranar i Kranar i varje varje skepp flerskeppsbyggnader kranbana

text: Vertikal 2 3 2 1 Horisontal 1 1 1 1 (

text: BFS 2015:6

text: Stycke A2.3 (1)

text: Allmänt råd

text: Vid lastkombination betraktas last från kranar som arbetar oberoende av varandra som oberoende laster. ψ-faktorer för kranlaster bör väljas enligt tabell C-13.

text: Konsoliderad version (fulltext) 73 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Tabell C-13 Faktorer för kombinationsvärde för variabel last för kranar som arbetar oberoende av varandra.

text: Vertikal last Horisontal last ψ0 0,8 0,5 ψ1 0,7 0,5 ψ2 förhållandet mellan permanent 0,0 kranlast och total kranlast (

text: BFS 2013:10

text: 74 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 1.4 – Tillämpning av SS-EN 1991-4 – Silor och behållare

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i standarden Kommentar

text: A.4(3) Nationellt val gjort Bilaga A Nationellt val gjort Bilaga B Nationellt val gjort B.3(2) Nationellt val gjort B3(3) och B.3(4) Nationellt val gjort (

text: BFS 2015:6

text: Stycke A.4(3)

text: Allmänt råd

text: Lastkombinationsfaktorer ψ för snö- och vindlast bör tas från avdelning B, kap. 0, 5 §. I övrigt bör rekommenderade värden användas. (

text: BFS 2015:6

text: Tillämpning av informativa bilagor

text: Bilagor A och B

text: De informativa bilagorna A och B behandlas som normativa vid den nationella tillämpningen. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke B.3(2)

text: Följande värde ska användas: – γF = 1,4 (

text: BFS 2013:10

text: Stycke B.3(3) och B.3(4)

text: De rekommenderade värdena ska användas. (

text: BFS 2013:10

text: Konsoliderad version (fulltext) 75 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Avdelning D – EN 1992 – Betongkonstruktioner

text: Kap. 2.1.1 – Tillämpning av SS-EN 1992-1-1 – Allmänna regler

text: Allmänt

text: Beständighet

text: Allmänt råd

text: Ytterligare regler om beständighet finns i avdelning A. Exponeringsklasser tillämpbara för de vanligast förekommande typerna av miljöpåverkan anges i SS-EN 206:2013. I SS 13 70 03 beskrivs lämpliga åtgärder för att uppnå beständighet hos betong. Krav på täckande betongskikt med avseende på korrosionsskydd ställs i tabell D-1 10 § nedan. (

text: BFS 2015:6

text: Utmattning

text: Allmänt råd

text: För allmän inverkan av lastväxlingar vid utmattningsberäkning kan SS-EN 1992-2 användas även för andra byggnadsverk än broar. Utmattning av tryckt betong i böjda tvärsnitt med eller utan normalkraft kan beaktas på följande sätt. Bärförmågan beräknas för en reducerad tryckhållfasthet ufcc enligt figur D-1, vilket ger övre gräns för motsvarande inverkan av utmattningslast. Reduktionsfaktorn u bestäms enligt figur D-2. Värdet ges av skärningspunkten mellan kurvan för aktuellt antal lastväxlingar och en linje från origo med lutning svarande mot M1/M2, där M1 och M2 är minsta respektive största moment av utmattningslasten. Vid moment och normalkraft kan lutningen istället sättas till σ1/σ2, där σ1 och σ2 är kanttryckspänningar, som i detta sammanhang kan beräknas för osprucket tvärsnitt och med linjär fördelning. Detta gäller även om spänningen växlar mellan drag och tryck, varvid σ1/σ2 blir negativt. (

text: BFS 2015:6

text: Figur D-1 Förutsättningar för verifiering med hänsyn till utmattning av böjt och/eller tryckt tvärsnitt.

text: BFS 2015:6

text: 76 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Figur D-2 Diagram för bestämning av utmattningshållfasthet för betong

text: BFS 2015:6

text: Armering

text: Allmänt råd

text: För att möjliggöra ett segt beteende vid brott ska det karakteristiska värdet för armeringens gränstöjning inte understiga 3,0 % och det karakteristiska värdet för kvoten mellan brottgräns och sträckgräns vara minst 1,08. Dessa värden avser 0,1-fraktilen. I konstruktioner där inverkan av stödförskjutning eller annan tvångsinverkan är försumbar, får dock armering med en karakteristisk gränstöjning på minst 2,5 % användas. (

text: BFS 2013:10

text: Kontroll

text: Allmänt råd

text: Beroende på val av utförandeklass bör omfattningen av kontrollen minst motsvara den som anges i SS-EN 13670 för respektive konstruktionsdel. Vid hållfasthetsprovning i färdiga konstruktioner bör SS-EN 13791 med följande kompletteringar användas. Utvärdering enligt standardens avsnitt 8.1 ersätts med SS-ISO 12491, avsnitt 7.5 med tillhörande tabell 6, p = 0,95 och γ = 0,75. (

text: BFS 2022:4

text: Minsta mängd sprickarmering

text: Allmänt råd

text: I modellen i SS-EN 1992-1-1 i stycke 7.3.2(2) för beräkning av minsta mängd sprickarmering kan k sättas till 0,90 för hliv eller bfläns ≤ 200 mm. För hliv eller bfläns ≥ 680 mm kan k sättas till 0,50. För mellanliggande värden på hliv eller bfläns kan interpolering göras. (

text: BFS 2015:6

text: Konsoliderad version (fulltext) 77 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i Kommentar standarden

text: 2.3.3 (3) Nationellt val gjort 2.4.2.1(1) Nationellt val gjort 2.4.2.2(1) Nationellt val gjort 2.4.2.2(2) Nationellt val gjort 2.4.2.2(3) Nationellt val gjort 2.4.2.3(1) Nationellt val gjort 2.4.2.4(1) Nationellt val gjort 2.4.2.4(2) Nationellt val gjort 2.4.2.5(2) Nationellt val gjort 3.1.2(2)P Nationellt val gjort 3.1.2(4) Nationellt val gjort 3.2.2(3)P Nationellt val gjort 4.4.1.2(5) Nationellt val gjort 4.4.1.2(7) Nationellt val gjort 4.4.1.2(8) Nationellt val gjort 4.4.1.3(4) Nationellt val gjort 5.10.1(6) Nationellt val gjort 5.10.8(3) Nationellt val gjort 6.2.3(2) Nationellt val gjort 6.4.5(1) Nationellt val gjort 6.4.5(3) Nationellt val gjort 6.8.7(1) Nationellt val gjort 7.2(5) Nationellt val gjort 7.3.1(5) Nationellt val gjort 7.3.2(4) Nationellt val gjort 7.3.4(3) Nationellt val gjort 8.3(2) Nationellt val gjort 9.2.1.1(1) Anm. 2 Nationellt val gjort 9.2.1.1(3) Nationellt val gjort 9.2.2(4) Nationellt val gjort 9.2.2(5) Nationellt val gjort 9.2.2(7) Nationellt val gjort 9.5.2(2) Nationellt val gjort 9.5.2(3) Nationellt val gjort 9.6.2(1) Anm. 1 Nationellt val gjort 9.6.3(1) Nationellt val gjort 9.8.4(1) Nationellt val gjort 9.8.5(3) Nationellt val gjort 9.10.2.2(2) Nationellt val gjort 9.10.2.3(4) Nationellt val gjort 11.3.5(1)P Nationellt val gjort 11.3.5(2)P Nationellt val gjort

text: 78 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Stycke i Kommentar standarden

text: 11.6.4.2(2) Nationellt val gjort 12.3.1(1) Nationellt val gjort A.2.1(1) Nationellt val gjort A.2.1(2) Nationellt val gjort A.2.2(1) Nationellt val gjort A.2.2(2) Nationellt val gjort A.2.3(1) Nationellt val gjort C.1(1) Nationellt val gjort C.1(3) Anm.1 Nationellt val gjort C.1(3) Anm.2 Nationellt val gjort J.3(3) Nationellt val gjort Bilaga E Nationellt val gjort (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2.3.3(3)

text: Allmänt råd

text: Värde för djoint bör bestämmas för varje enskilt fall.

text: Stycke 2.4.2.1 (1), 2.4.2.2 (1), 2.4.2.2 (2), 2.4.2.2 (3), 2.4.2.3 (1), 2.4.2.4 (1), 2.4.2.4 (2) och 2.4.2.5 (2)

text: De rekommenderade värdena ska användas.

text: Stycke 3.1.2(2)P

text: Cmax ska sättas till C100/115.

text: Stycke 3.1.2(4)

text: Allmänt råd

text: kt kan sättas till 1,0.

text: Stycke 3.2.2(3)P

text: Armering med sträckgräns 400 ≤ fyk ≤ 500 MPa får tillämpas utan andra begränsningar än de som anges i denna författning och i SS-EN 1992-1-1. Armering med sträckgräns, 500 < fyk ≤ 600 MPa får användas om relativ kamarea fR ≥ 0,11. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 4.4.1.2(5)

text: Allmänt råd

text: Vid bestämning av erforderligt minsta täckande betongskikt bör hänsyn tas till avsedd livslängd. Livslängdsklasserna L100, L50 och L20 avser byggnadsverk med en förväntad livslängd på 100, 50 respektive 20 år. För armering med en diameter som är minst 4 mm, som inte är spännarmering och som inte är kallbearbetad armering med en permanent spänning över 400 MPa bör täckande betongskikt, cmin,dur, enligt tabell D-1 användas. För armering som har en diameter mindre än 4 mm, för spännarmering och för kallbearbetad armering med en permanent spänning över 400 MPa samt för foderrör vid efterspänd armering bör täckskikten ökas med 10 mm utöver värdena enligt tabell D-1. (

text: BFS 2022:4

text: Konsoliderad version (fulltext) 79 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Tabell D-1 Minsta täckande betongskikt, cmin,dur, med hänsyn till beständighet för armering

text: Exponerings- Bindemedels- Max L 100 L 50 L 20 klass sammansättning vctekv

text: 2,3 X0 Alla - - - - 2,3 XC1 Alla 0,90 15 10 10 0,60 10 10 10 XC2 Minst 80 % PC-klinker 0,60 25 20 15 0,55 20 15 10 0,50 15 10 10 Mindre än 80 % PC- 0,55 25 20 15 2,3 klinker 0,50 20 15 10 0,45 15 10 10 XC3, XC4 Minst 80 % PC-klinker 0,55 25 20 15 0,50 20 15 10 Mindre än 80 % PC- 0,50 25 20 15 2,3 klinker 0,45 20 15 10 2,3 XS1, XD1 Alla 0,45 30 25 15 0,40 25 20 15 2,3 XD2 Alla 0,45 40 30 25 0,40 35 30 20 0,35 30 25 20 2,3 XD3 Alla 0,40 45 35 25 0,35 40 30 25 1 2,3 XS2 Alla 0,45 50 40 30 0,40 45 35 25 0,35 40 30 25 1 2,3 XS3 Alla 0,40 45 35 25 0,35 40 30 25 Angivna täckande betongskikt gäller för en kloridkoncentration i havet av högst 0,4 procent (ostkusten), vilket motsvarar en salthalt på ungefär 0,7 procent. För högre kloridkoncentrationer kan särskilda värden på minsta täckande betongskikt anges i varje enskilt fall. Angivna värden på minsta täckande betongskikt gäller när portlandcement-klinker (PC), flygaska, mald granulerad masugnsslagg, silikastoft eller kalksten ingår i bindemedlet. Om andra cementersättningsmaterial ingår kan högsta tillämpbara vctekv vara lägre och värden på täckande betongskikt behöva justeras. Om mer än 20% kalksten ingår i bindemedlet kan högsta tillämpbara vctekv vara lägre och värden på täckande betongskikt behöva justeras.

text: BFS 2022:4

text: För byggnadsverk i exponeringsklass XA1–XA3 kan särskilda värden på minsta täckande betongskikt anges i varje enskilt fall.

text: Stycke 4.4.1.2(7) och 4.4.1.2(8)

text: Allmänt råd

text: Såvida inte något annat värde anses vara motiverat bör det rekommenderade värdet användas.

text: 80 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Stycke 4.4.1.3(4)

text: Allmänt råd

text: Nedanstående värden bör användas: – k1 = cmin + 15 mm – k2 = cmin + 65 mm

text: Stycke 5.10.1(6)

text: Allmänt råd

text: Metod D i kombination med minst en av de andra metoderna bör användas.

text: Stycke 5.10.8(3)

text: Rekommenderade värden för γΔP,sup och γΔP,inf ska användas.

text: Stycke 6.2.3(2)

text: Allmänt råd

text: Vid bestämning av tvärkraftskapacitet i konstruktioner som inte är förspända bör villkoret 1,0 ≤ cotθ ≤ 2,5 vara uppfyllt. Vid bestämning av tvärkraftskapacitet i förspända konstruktioner bör villkoret 1,0 ≤ cotθ ≤ 3,0 vara uppfyllt.

text: Stycke 6.4.5(1)

text: kmax ska sättas till 1,6. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 6.4.5(3)

text: Allmänt råd

text: vRd,max bör bestämmas enligt vRd,max =0,5·v·fcd (

text: BFS 2015:6

text: har upphävts genom (

text: BFS 2013:10

text: Stycke 6.8.7(1)

text: Allmänt råd

text: k1 bör sättas till 1,0 och för N används det rekommenderade värdet.

text: Stycke 7.2(5)

text: Allmänt råd

text: k3 bör sättas till 1,0. För k4 och k5 bör de rekommenderade värdena användas.

text: Stycke 7.3.1(5)

text: Allmänt råd

text: Såvida inte något annat kan anses vara motiverat bör värdet på wmax beräknat för kvasipermanent lastkombination begränsas till värdet enligt tabell D-2. Om dragspänningen inte överstiger fctk/ζ kan betongen anses vara osprucken. Värden på spricksäkerhetsfaktorn ζ enligt tabell D-3 bör tillämpas. För frekvent lastkombination ställs inga krav på sprickbreddsbegränsning.

text: Konsoliderad version (fulltext) 81 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Tabell D-2 Acceptabel sprickbredd wk (mm)

text: 1 1

text: Exponerings- Korrosionskänslig Föga korrosionskänslig klass L 100 L 50 L 20 L 100 L 50 L 20

text: X0 - - - - - - XC1 0,40 0,45 - 0,45 - - XC2 0,30 0,40 0,45 0,40 0,45 - XC3, XC4 0,20 0,30 0,40 0,30 0,40 - XS1, XS2 0,15 0,20 0,30 0,20 0,30 0,40 XD1, XD2 XS3, XD3 0,10 0,15 0,20 0,15 0,20 0,30 Korrosionskänslig armering är all armering med diameter ≤ 4 mm, spännarmering eller kallbearbetad armering som permanent har en spänning över 400 MPa. Övrig armering är föga korrosionskänslig. Vid bestämning av acceptabel sprickbredd bör hänsyn tas till avsedd livslängd. Livslängdsklasserna L100, L50 och L20 avser byggnadsverk med en förväntad livslängd på 100, 50 respektive 20 år. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 7.3.2(4)

text: Allmänt råd

text: Vid bestämning av vilken dragspänning som tillåts utan att minimiarmering för begränsning av sprickbredder behöver läggas in bör hänsyn tas till avsedd livslängd. Värdet bör bestämmas enligt σct,p = fctk/ζ där värden på spricksäkerhetsfaktor ζ enligt tabell D-3 bör användas.

text: Tabell D-3 Spricksäkerhetsfaktor ζ

text: Exponerings- L 100 L 50 L 20 klass

text: X0, XC1 0,9 0,9 0,9 XC2 1,0 0,9 0,9 XC3, XC4 1,2 1,0 1,0 XS1, XS2, XD1, 1,5 1,2 1,0 XD2 XS3, XD3 1,8 1,5 1,2 Livslängdsklasserna L100, L50 och L20 avser byggnadsverk med en förväntad livslängd av minst 100, 50 resp. 20 år. (

text: BFS 2015:6

text: Om verifieringen avser uppsprickning tidigare än 28 dygn efter gjutning bör fctk ersättas med fctk(t).

text: Stycke 7.3.4(3)

text: Allmänt råd

text: k3 bör sättas till 7 ø/c. För k4 bör det rekommenderade värdet användas.

text: 82 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Stycke 8.3(2)

text: Allmänt råd

text: Svetsbar armering som har bockprovats enligt SS-EN ISO 15630-1 kan bockas med en bockningsradie, dvs. inre krökningsradie, som inte understiger 0,75 gånger den vid bockningsprovningen använda dorndiametern under förutsättning att bockningen sker vid temperaturer över 0 °C. I övriga fall bör de rekommenderade värdena tillämpas.

text: Stycke 9.2.1.1(1) Anm. 2

text: Allmänt råd

text: För balkar bör rekommenderad mängd minimiarmering, As,min, enligt uttryck (9.1N) i SS- EN 1992-1-1 väljas. För balkar där risk för sprödbrott kan accepteras kan As,min sättas till erforderlig area i brottgränstillstånd. För plattor, enligt 9.3 i SS-EN 1992-1-1, kan As,min sättas till erforderlig area i brottgränstillstånd förutsatt att tvärgående armering läggs in. Om brottgränsberäkningen visar att någon tvärgående armering inte behövs bör en tvärgående armering enligt 9.3.1.1(2) i SS-EN 1992-1-1 läggas in. Om brottgränsberäkningen visar att armering inte behövs i någon riktning bör minimiarmering motsvarande minst 25 procent av mängden enligt uttryck (9.1N) läggas in i båda riktningarna. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 9.2.1.1(3)

text: Allmänt råd

text: As,max kan antas vara obegränsat.

text: Stycke 9.2.2(4)

text: Allmänt råd

text: Om den tvärkraftsarmering som inte är utformad som slutna byglar utgörs av upp- eller nedbockad längsarmering bör β3 sättas till 0. I övriga fall bör rekommenderat värde tillämpas.

text: Stycke 9.2.2(5)

text: Allmänt råd

text: Det rekommenderade värdet på ρw,min bör tillämpas. Om brandsäkerhetsklassen är 1 eller 2 och ingen tvärkraftsarmering krävs kan ρw,min sättas till noll. (

text: BFS 2019:1

text: Stycke 9.2.2(7)

text: Allmänt råd

text: sb,max bör sättas till 0,75 d (1+cotα).

text: Stycke 9.5.2(2)

text: Allmänt råd

text: As,min bör sättas till 0,002Ac.

text: Stycke 9.5.2(3)

text: Allmänt råd

text: As,max kan antas vara obegränsad.

text: Konsoliderad version (fulltext) 83 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Stycke 9.6.2(1)Anm. 1

text: Allmänt råd

text: För väggar med ett slankhetsförhållande, h/b, mindre än 18 kan As,vmin = 0 användas, där b avser väggens tjocklek och h avser väggens knäcklängd. För övriga väggar bör As,vmin = 0,001· Ac tillämpas (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 9.6.3(1)

text: Allmänt råd

text: Horisontell armering parallell med väggytorna bör inte understiga 25% av den vertikala armeringens area. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 9.8.4(1)

text: Allmänt råd

text: q2 bör sätta till det grundtryck som vid aktuell geometri orsakar spjälkning i betongen och ømin bör sättas till det rekommenderade värdet.

text: Stycke 9.8.5(3)

text: Allmänt råd

text: As,bpmin bör sättas till det rekommenderade värdet. (

text: BFS 2013:10

text: Stycke 9.10.2.2(2)

text: Allmänt råd

text: Q2 kan antas vara obegränsad och q1 bör sättas till det rekommenderade värdet. (

text: BFS 2013:10

text: Stycke 9.10.2.3(4)

text: Allmänt råd

text: q4 kan antas vara obegränsad och q3 bör sättas till det rekommenderade värdet.

text: Stycke 11.3.5(1)P

text: αlcc ska sättas till 1,0.

text: Stycke 11.3.5(2)P

text: αlct ska sättas till 1,0.

text: Stycke 11.6.4.2(2)P

text: Allmänt råd

text: vlRd,maxbör bestämmas enligt vlRd,max =0,5·v·flcd (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 12.3.1(1)

text: Allmänt råd

text: Värdet för αcc,pl bör sättas till 1,0 och värdet för αct,pl till 0,5.

text: Stycke A.2.1(1), A.2.1(2), A.2.2(1), A.2.2(2) och A.2.3(1)

text: Rekommenderade värden ska användas.

text: 84 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Stycke C.1(1)

text: För kamstål med sträckgräns fyk ≤ 500 MPa gäller minsta relativa kamarea enligt tabell C.2N i SS-EN 1992-1-1. (

text: BFS 2015:6

text: Allmänt råd

text: Vid dimensionering för utmattning bör rekommenderat värde på β användas. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke C.1(3) Anm. 1

text: Allmänt råd

text: Om minst 8 prov är utförda bör a = 40 MPa användas för fyk samt a = 0 för k och εuk. (

text: BFS 2013:10

text: Stycke C.1(3) Anm. 2

text: Allmänt råd

text: Värden i tabell D-4 bör användas.

text: Tabell D-4 Övre och undre gränsvärden för provresultat

text: Parameter Minimivärde Maximivärde

text: fyk 0,97 Cv Obegränsat k 0,98 Cv Obegränsat εuk 0,95 Cv Obegränsat En förutsättning för tillämpning är att minst 8 prov är utförda. (

text: BFS 2013:10

text: Stycke J.3(3)

text: Allmänt råd

text: k2 bör sättas till 0,5 ac/z0.

text: Tillämpning av informativa bilagor

text: Bilaga E får inte tillämpas.

text: Konsoliderad version (fulltext) 85 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 2.1.2 – Tillämpning av SS-EN 1992-1-2 – Brandteknisk dimensionering av betongkonstruktioner

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i standarden Kommentar

text: 2.1.3(2) Nationellt val gjort 3.2.4(2) Nationellt val gjort 3.3.3(1) Nationellt val gjort 4.1(1)P Nationellt val gjort 5.2(3) Nationellt val gjort 5.6.1(1) Nationellt val gjort 6.2(2) Nationellt val gjort 6.3(1) Nationellt val gjort (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2.1.3(2)

text: Allmänt råd

text: Värdena för medeltemperaturhöjningen och den maximala temperaturhöjningen under avsvalningsfasen bör sättas till: – ∆θ1 = 180 K – ∆θ2 = 220 K

text: Stycke 3.2.4(2)

text: Allmänt råd

text: Klass A bör användas.

text: Stycke 3.3.3(1)

text: Allmänt råd

text: Det undre gränsvärdet bör användas.

text: Stycke 4.1(1)P

text: Allmänt råd

text: Avancerade beräkningsmetoderna enligt avsnitt 4.3 i SS-EN 1992-1-2 kan användas. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 5.2(3)

text: Värdet på ηfi ska bestämmas enligt 2.4.2.

text: Stycke 5.6.1(1)

text: Allmänt råd

text: Klass WB bör tillämpas.

text: Stycke 6.2(2)

text: Allmänt råd

text: Metoderna B, C eller D kan användas.

text: 86 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Stycke 6.3(1)

text: Allmänt råd

text: Om inget annat påvisas genom provning bör det övre gränsvärdet enligt avsnitt 3.3.3 i SS-EN 1992-1-2 användas. (

text: BFS 2015:6

text: Konsoliderad version (fulltext) 87 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 2.2 har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: 88 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 2.3 – Tillämpning av SS-EN 1992-3 – Behållare och avskiljande konstruktioner för vätskor och granulära material

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i standarden Kommentar

text: - Inget nationellt val gjort (

text: BFS 2015:6

text: Konsoliderad version (fulltext) 89 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Avdelning E – EN 1993 – Stålkonstruktioner

text: Kap. 3.1.1 – Tillämpning av SS-EN 1993-1-1 – Allmänna regler och regler för byggnader

text: Allmänt

text: Allmänt råd

text: För val av stålsort beroende på omgivande temperatur och godstjocklek se tabell 2.1 i SS-EN 1993-1-10. (

text: BFS 2015:6

text: Utförandekontroll av svetsar

text: Allmänt råd

text: Den projektspecifika oförstörande provningen av svetsar utförda på byggarbetsplatsen bör ha en omfattning minst enligt tabell 24 i SS-EN 1090-2. Om provningen inte uppvisar några brister i utförandet av de 10 första procenten av samtliga svetsar kan resterande svetsar kontrolleras i halva den omfattning som anges i tabellen. Om brister påvisas i den fortsatta oförstörande provningen görs kontrollen efter bristernas upptäckt i den omfattning som anges i tabellen. Möjligheten att reducera omfattningen av den oförstörande provningen av svetsar utförda på byggarbetsplatsen gäller inte svetsar som på en bygghandling tilldelats en specifik svetsinspektionsklass. (

text: BFS 2019:1

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i standarden Kommentar

text: 3.1(2) Nationellt val gjort 3.2.1(1) Nationellt val gjort 3.2.2(1) Nationellt val gjort 3.2.3(1)P Nationellt val gjort 3.2.4(1) Nationellt val gjort 5.2.2(8) Nationellt val gjort 5.3.2(11) Nationellt val gjort 6.1(1) Anm. 1 och 2B Nationellt val gjort 6.3.2.3(1) Nationellt val gjort 6.3.2.4(1)B Anm. 2B Nationellt val gjort 6.3.3(5) Anm. 2 Nationellt val gjort 6.3.4(1) Nationellt val gjort 7.2.1(1)B Nationellt val gjort 7.2.2(1)B Nationellt val gjort 7.2.3(1)B Nationellt val gjort C.2.2(3) Nationellt val gjort C.2.2(4) Nationellt val gjort (

text: BFS 2015:6

text: 90 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Stycke 3.1(2)

text: Allmänt råd

text: Stålsorter enligt tabell E-1 kan också användas.

text: Tabell E-1 Stålsorter

text: Standard Stålsort fy MPa fu MPa

text: a SS-EN 10149-2 S 315MC 315 390 S 355MC 355 430 S 420MC 420 480 S 460MC 460 520 a SS-EN 10149-3 S 260NC 260 370 S 315NC 315 430 S 355NC 355 470 S420NC 420 530 a Stålen bör beställas med provning av slagseghet enligt SS-EN 10149-1 avsnitt 1, Option 5.

text: Ytterligare stålsorter ges i SS-EN 1993-1-12. (

text: BFS 2015:6

text: Allmänt råd

text: Tabell 4.1 i SS-EN 1993-1-8 kompletteras med följande.

text: Tabell E-2 Korrelationsfaktor ßw för kälsvetsar

text: Standard och stålsort Faktor ßw SS-EN 10149-2 SS-EN 10149-3

text: S 260NC 0,85 S 315MC S 355MC S 315NC S 355NC 0,9 S 420MC S 460MC S 420NC 1,0

text: Stycke 3.2.1(1)

text: Alternativ a ska användas.

text: Stycke 3.2.2(1)

text: Följande värden ska användas fu 1,10 fy

text: brottförlängning ≥ 14 % εu ≥ 15 εy

text: Stycke 3.2.3(1)P

text: Allmänt råd

text: För byggnader kan lägsta användningstemperatur beräknas med hjälp av SS-EN 1991-1- 5:2003 med tillhörande nationell bilaga, alternativt kan en lägsta användningstemperatur för konstruktion utomhus eller i ouppvärmt utrymme antas vara -40 °C för val av seghetsklass. (

text: BFS 2015:6

text: Konsoliderad version (fulltext) 91 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Stycke 3.2.4(1)

text: Allmänt råd

text: Följande val av riktvärden för ZEd enligt 3.2(2) i SS-EN 1993-1-10 för respektive kvalitetsklass i SS-EN 10164, bör användas. (

text: BFS 2015:6

text: Tabell E-3 Kvalitetsklass enligt SS-EN 10164

text: Riktvärden enligt SS-EN 1993-1- Erforderligt värde på ZRd uttryckt i

text: 10 Z-värde enligt SS-EN 10164

text: ZEd ≤ 10 Inget krav ZEd > 10 Z 35 (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 5.2.2(8)

text: Allmänt råd

text: Vid bärverksanalys med flytledsteori bör metoden endast användas för envåningsramar. Då metoden används bör skarvar och infästningar dimensioneras med beaktande av andra ordningens effekter. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 5.3.2(11)

text: Allmänt råd

text: Metoden kan användas förutsatt att elastisk analys används.

text: Stycke 6.1(1) Anm. 1 och Anm. 2B

text: För byggnader och byggnadsverk som inte täcks av SS-EN 1993 del 2 till del 6 ska följande partialkoefficienter användas – γM0 = 1,0 – γM1 = 1,0 – γM2 = 0,9 fu/fy dock högst 1,1 (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 6.3.2.3(1)

text: Allmänt råd

text: Följande värden kan användas för alla valsade eller svetsade balkar 𝜆̅LT ,0 – = 0,4 – β = 0,75

text: Stycke 6.3.2.4(1)B Anm. 2B

text: Allmänt råd

text: Följande värden bör användas 𝜆̅𝑐0 = 0,5 för balk i tvärsnittsklass 1 eller 2 och 𝜆̅𝑐0 = 0,4 för tvärsnittsklass 3 och 4.

text: Stycke 6.3.3(5) Anm. 2

text: Allmänt råd

text: Metod 1 bör användas.

text: 92 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Stycke 6.3.4(1)

text: Allmänt råd

text: Metoden kan användas varvid interpolationen mellan χ och χLT bör göras enligt följande 𝑛𝜒 + 𝑚𝜒LT 𝜒̅ = 𝑚 + 𝑛 där 𝑁Ed

text: 𝑛 =

text: 𝑁Rk och 𝑀y,Ed 𝑚 = 𝑀y,Rk (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 7.2.1(1)B

text: Allmänt råd

text: För tunnplåtskonstruktioner i tak bör deformationen i bruksgränstillståndet inte överskrida l/200 i kombinationen frekvent lastkombination, reversibelt gränstillstånd. (

text: BFS 2019:1

text: Stycke 7.2.2(1)B

text: Allmänt råd

text: För tunnplåtskonstruktioner i väggar bör deformationen i bruksgränstillståndet inte överskrida l/200 i kombinationen frekvent lastkombination, reversibelt gränstillstånd. (

text: BFS 2019:1

text: Stycke 7.2.3(1)B

text: Allmänt råd

text: För kriterier för vibrationer i lätta stålbjälklag se Stålbyggnads-institutets rapport Samlade resultat från europeiska utvecklingsprojekt om lättbyggnad med stål, rapport 259:1.

text: Stycke C.2.2(3)

text: Allmänt råd

text: Val av utförandeklass bör baseras på konsekvensklass enligt tabell C.1, samt på aktuell säkerhetsklass. För statiskt och kvasistatiskt belastade konstruktioner behöver inte högre utförandeklass än EXC2 väljas även om konstruktionen i sig hänförs till säkerhetsklass 3 eller konsekvensklass 3 enligt tabell C.1 i eurokoden SS-EN 1993-1- 1:2005/A1:2014. (

text: BFS 2019:1

text: Stycke C.2.2(4)

text: Allmänt råd

text: Restriktionerna för EXC1 enligt a) till d) behöver inte följas. (

text: BFS 2015:6

text: Konsoliderad version (fulltext) 93 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 3.1.2 – Tillämpning av SS-EN 1993-1-2 – Brandteknisk dimensionering av stålkonstruktioner

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i standarden Kommentar

text: 2.3(1) Nationellt val gjort 2.3(2) Nationellt val gjort 4.1(2) Nationellt val gjort 4.2.3.6(1) Anm. 2 Nationellt val gjort (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2.3(1), 2.3(2)

text: Följande värde ska användas: – γM.fi = 1,0

text: Stycke 4.1 (2)

text: Allmänt råd

text: Avancerade beräkningsmetoder kan användas.

text: Stycke 4.2.3.6 (1) Anm. 2

text: Allmänt råd

text: θcrit = 350 °C är ett konservativt värde. Beräkning enligt bilaga E kan användas.

text: 94 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 3.1.3 – Tillämpning av SS-EN 1993-1-3 – Kallformade profiler och profilerad plåt

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i standarden Kommentar

text: 2(3)P Nationellt val gjort 2(5) Nationellt val gjort 3.1(3) Anm.1 Nationellt val gjort 3.1(3) Anm.2 Nationellt val gjort 3.2.4(1) Nationellt val gjort 8.3(5) Nationellt val gjort 8.3(13) tabell 8.1 Nationellt val gjort 8.3(13) tabell 8.2 Nationellt val gjort 8.3(13) tabell 8.3 Nationellt val gjort 8.4(5) Nationellt val gjort 8.5.1(4) Nationellt val gjort A.1(1) Anm.2 Nationellt val gjort A.1(1) Anm.3 Nationellt val gjort A.6.4(4) Nationellt val gjort Bilaga E Nationellt val gjort (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2(3)P

text: Partialkoefficienterna γM0, γM1 och γM2 ska väljas enligt nedan – γM0 = 1,0 – γM1 = 1,0 – γM2 = 1,2

text: Stycke 2(5)

text: Följande värde ska användas – γM,ser = 1,0

text: Stycke 3.1(3) Anm. 1

text: De rekommenderade värdena ska användas såvida det inte kan påvisas att värdena enligt tabell 3.1a kan uppnås både i valsriktningen och vinkelrätt mot valsriktningen.

text: Stycke 3.1(3) Anm. 2

text: Stål enligt tabell 3.1b får användas. För stål enligt SS-EN 10327 gäller följande tillägg. Vid användning av stål enligt SS-EN 10327 ska dimensioneringen baseras på det lägsta av 0,2gränsen och brottgränsen. Dessa värden ska verifieras med materialintyg som tas ur den aktuella produkten. Värdena ska uppfyllas i de riktningar som stålet utnyttjas.

text: Konsoliderad version (fulltext) 95 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: SS-EN 1993-1-3 får även användas för följande stål: – Stål enligt SS-EN 10025-5. – Stål enligt SS-EN 10025-6 under förutsättning att begränsningarna enligt SS-EN 1993-1-3 och SS-EN 1993-1-12 beaktas. – Stål S550GD+Z enligt SS-EN 10346:2015. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 3.2.4(1)

text: Allmänt råd

text: Inga gränser för tjockleken ges. Dessa får bestämmas av funktionskrav, t.ex. gåbarhet. För förband ges giltigheter för formler enligt 8.1(2) i standarden.

text: Stycke 8.3(5)

text: Rekommenderat värde γM2 = 1,25 ska användas.

text: Stycke 8.3(13) tabell 8.1

text: Det karakteristiska värdet för bärförmågan Fv,Rk med hänsyn till skjuvbrott för nitar med splint får väljas enligt tabell E-4. Dimensioneringsvärdet för draghållfastheten Ft,Rd och för Fv,Rk skjuvhållfastheten Fv,Rd bestäms enligt Ft,Rd = Fv,Rd =  M2 Högre värden får utnyttjas efter provning enligt bilaga D i SS-EN 1990. För fåtalsprovning gäller regler i avdelning B, kap. 0, 11 § när karakteristiskt hållfasthetsvärde ska bestämmas. (

text: BFS 2015:6

text: Tabell E-4 Karakteristiska värden för bärförmågan Fv,Rk (N/nit) med avseende på skjuvbrott för nit med splint

text: Nitdiameter Nitmaterial (mm) 2) Stål Rostfritt stål Monel Aluminium

text: 4,0 1 600 2 800 2 400 800 4,8 2 400 4 200 3 500 1 100 5,0 2 600 4 600 - - 6,4 4 400 - 6 200 2 000 1 Enligt tillämplig standard eller med bedömda egenskaper. 2 Nickel-kopparlegering av två delar nickel och en del koppar. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 8.3(13) tabell 8.2

text: Det karakteristiska värdet för bärförmågan Fv,Rk för borrande och gängande skruvar med hänsyn till skjuvbrott får väljas enligt Tabell E-5. Dimensioneringsvärdet för draghållfastheten Ft,Rd och 1,25Fv,Rk skjuvhållfastheten Fv,Rd bestäms enligt Ft,Rd =1,25Fv,Rd =  M2 Högre värden får utnyttjas efter provning enligt bilaga D i SS-EN 1990. För fåtalsprovning gäller regler i avdelning B, kap. 0, 11 § när karakteristiskt hållfasthetsvärde ska bestämmas. (

text: BFS 2015:6

text: 96 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Tabell E-5 Karakteristiska värden för bärförmågan Fv,Rk (N/skruv) med avseende på skjuvbrott för gängande och borrande skruv

text: Skruv diameter Skruvens material (gängans yttre diameter) Härdat stål Rostfritt stål (mm)

text: 4,8 5 200 4 600 5,5 7 200 6 500 6,3 9 800 8 500 8,0 16 300 14 300 Enligt tillämplig standard eller med bedömda egenskaper. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 8.3(13) tabell 8.3

text: Bärförmågan hos skjutspik med hänsyn till skjuvbrott, dragbrott och utdragning ska framgå av en bedömning. (

text: BFS 2013:10

text: Stycke 8.4(5)

text: Stycke 8.5.1(4)

text: Stycke A.1(1) Anm. 2

text: Vid dimensionering enligt provning ska karakteristiska värden på snittkrafter och moment beräknas på samma sätt som för annan fåtalsprovning ur en oändlig population enligt avdelning B, kap. 0, 11 §. Som karakteristiskt värde ska 95 %-fraktilen med 75 % konfidens väljas. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke A.1(1) Anm. 3

text: Allmänt råd

text: Omräkningsfaktorerna kan sättas lika med 1,00.

text: Stycke A.6.4(4)

text: Partialkoefficienten γM ska bestämmas på basis av provning enligt Bilaga D i SS-EN 1990. För fåtalsprovning gäller regler i avdelning B, kap. 0, 11 § när karakteristiskt hållfasthetsvärde ska bestämmas. Om man vid provningen endast bestämmer dimensioneringsvärdet utan koppling till någon beräkningsmodell ska det rekommenderade värdet användas. (

text: BFS 2015:6

text: Tillämpning av informativa bilagor

text: Bilaga E får inte tillämpas.

text: Konsoliderad version (fulltext) 97 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 3.1.4 – Tillämpning av SS-EN 1993-1-4 – Rostfritt stål

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i standarden Kommentar

text: 5.1(2) Nationellt val gjort Bilaga C Nationellt val gjort (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 5.1(2)

text: Följande partialkoefficienter ska användas: – γM0 = 1,0 – γM1 = 1,0 – γM2 = 1,2

text: Tillämpning av informativa bilagor

text: Allmänt råd

text: Bilaga C bör användas vid dimensionering med FEM.

text: 98 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 3.1.5 – Tillämpning av SS-EN 1993-1-5 – Plåtbalkar

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i standarden Kommentar

text: 10(1) Nationellt val gjort Bilaga D Nationellt val gjort (

text: BFS 2015:6

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 10(1)

text: Allmänt råd

text: Metoden bör inte användas.

text: Tillämpning av informativa bilagor

text: Allmänt råd

text: Bilaga D bör tillämpas.

text: Konsoliderad version (fulltext) 99 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 3.1.6 – Tillämpning av SS-EN 1993-1-6 – Skal

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i standarden Kommentar

text: 6.3(5) Nationellt val gjort 8.4.3(2) Nationellt val gjort 8.5.2(2) Nationellt val gjort 9.2.1(2)P Nationellt val gjort (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 6.3(5)

text: Allmänt råd

text: Värdet bör sättas till nmps = 0,05E/fyd dvs. εmps = 0,05.

text: Stycke 8.4.3(2)

text: Allmänt råd

text: Absoluta tal bör inte användas. De relativa värdena i tabell 8.3 bör användas.

text: Stycke 8.5.2(2)

text: Partialkoefficient γM1=1,0 ska användas. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 9.2.1(2)P

text: Partialkoefficient γMf ska väljas enligt kap. 3.1.9, 2 §. (

text: BFS 2015:6

text: 100 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 3.1.7 – Tillämpning av SS-EN 1993-1-7 – Plana plåtkonstruktioner med transversallast

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i standarden Kommentar

text: - Inget nationellt val gjort (

text: BFS 2015:6

text: Konsoliderad version (fulltext) 101 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 3.1.8 – Tillämpning av SS-EN 1993-1-8 – Dimensionering av knutpunkter och förband

text: Allmänt

text: Skruv, mutter och bricka ska komma från samma tillverkare och ha försålts som en enhet, om inte annat anges i respektive produktstandard. Skruv, mutter eller bricka får inte kombineras mellan olika enheter. (

text: BFS 2015:6

text: Allmänt råd Att man för förspända förband ska använda CE-märkta skruvsatser framgår av SS-EN 14399-1. Att man för förband utan förspänning ska använda CE-märkta skruvsatser framgår av SS-EN 15048-1. Det bör framgå av bygghandlingarna att skruvsatser inte får blandas och att dessa ska vara CEmärkta. (

text: BFS 2015:6

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i standarden Kommentar

text: 1.2.6 Nationellt val gjort 2.2(2) Nationellt val gjort 3.1.1(3) Nationellt val gjort 3.4.2(1) Nationellt val gjort

text: BFS 2015:6

text: Stycke 1.2.6

text: Allmänt råd

text: Nitar bör uppfylla fordringar i SS 39 och SS 318. Material till nitar enligt SS-EN 10263-2 kan användas.

text: Stycke 2.2(2)

text: Partialkoefficienter enligt tabell E-6 ska tillämpas.

text: Tabell E-6 Partialkoefficienter

text: Partialkoefficienter för Partialkoefficienter

text: Bärförmåga för tvärsnitt För γM0, γM1 och γM2 (tvärsnittet), se 11 § i Kap. 3.1.1 Skruvar Nitar Ledbultar γM2 = 1,2 Svetsar Hålkanttryck Glidning – i brottgränstillstånd (typ C) γM3 = 1,2 – i bruksgränstillstånd (typ B) γM3,ser = 1,0 Injektionsskruvar γM4 = 1,0 Fackverksknutpunkter med γM5 = 1,0 konstruktionsrör Ledbultar i bruksgränstillstånd γM6,ser = 1,0 Förspänningskraft i höghållfast skruv γM7 = 1,0 Betong γc se SS-EN 1992

text: 102 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: BFS 2015:6

text: Stycke 3.1.1(3)

text: Allmänt råd

text: Endast hållfasthetsklass 8.8 och 10.9 bör användas utom för skruvförbandsklass A där även hållfasthetsklass 4.6 kan användas. För skruvförbandsklass B, C och E bör skruvar, muttrar och brickor enligt standardserien SS- EN 14399 användas. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 3.4.2(1)

text: Allmänt råd

text: Förspänningskraften bör vara 0,7 fubAs.

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: Konsoliderad version (fulltext) 103 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 3.1.9 – Tillämpning av SS-EN 1993-1-9 – Utmattning

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i standarden Kommentar

text: 3(7) Nationellt val gjort 5(2) Nationellt val gjort (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 3(7)

text: Följande partialkoefficienter ska användas. För skadetålighetsmetoden: I säkerhetsklass 1 och 2 – γMf = 1,0. I säkerhetsklass 3 – γMf = 1,15. För livslängdsmetoden: I säkerhetsklass 1 och 2 – γMf = 1,15. I säkerhetsklass 3 – γMf = 1,35. (

text: BFS 2013:10

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 5(2)

text: Allmänt råd

text: För tvärsnittsklass 4 bör spänningar beräknas på bruttotvärsnitt reducerat för inverkan av skjuvdeformationer i breda flänsar.

text: 104 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 3.1.10 – Tillämpning av SS-EN 1993-1-10 – Seghet och egenskaper i tjockleksriktningen

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i standarden Kommentar

text: 2.2(5) Anm. 3 Nationellt val gjort 2.2(5) Anm. 4 Nationellt val gjort (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2.2(5) Anm. 3

text: Allmänt råd

text: Ingen begränsning ges för skillnaden mellan TEd och provningstemperaturen. Tillåten spänning, σEd, enligt tabell 2.1 i SS-EN 1993-1-10, bör följas när temperaturen är huvudlast. När temperaturen är huvudlast ska dimensioneringsvärden i brottgräns väljas enligt avdelning B, kap. 0, tabell B-3. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2.2(5) Anm. 4

text: Allmänt råd

text: Tabell 2.1 i SS-EN 1993-1-10 kan tillämpas utan restriktioner. (

text: BFS 2015:6

text: Konsoliderad version (fulltext) 105 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 3.1.11 – Tillämpning av SS-EN 1993-1-11 – Dragbelastade komponenter

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i standarden Kommentar 4.4(2) Nationellt val gjort (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 4.4(2)

text: Allmänt råd

text: Rostfritt stål till tråd bör med hänsyn till korrosion väljas enligt tabell A.1 i SS-EN 1993-1-4. (

text: BFS 2015:6

text: 106 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 3.1.12 – Tillämpning av SS-EN 1993-1-12 – Tilläggsregler för stålsorter upp till S700

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i standarden Kommentar

text: - Inget nationellt val gjort (

text: BFS 2015:6

text: Konsoliderad version (fulltext) 107 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 3.2 har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: 108 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 3.3.1 Tillämpning av SS-EN 1993-3-1 – Torn och master

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i standarden Kommentar

text: 2.1.1(3)P Nationellt val gjort 2.6(1) Nationellt val gjort 6.1(1) Nationellt val gjort 6.3.1(1) Nationellt val gjort 6.4.1(1) Nationellt val gjort 9.5(1) Nationellt val gjort A.2(1)P Anm. 2 Nationellt val gjort (

text: BFS 2015:6

text: Allmänt råd

text: I den engelskspråkiga utgåvan av SS-EN 1993-3-1 finns stycke B.2.3(3) med. Det stycket ska dock inte vara med i avsnitt B.2 i eurokoden. Detta har korrigerats i den svenska utgåvan av SS-EN 1993-3-1 som därmed bör användas före den engelskspråkiga. (

text: BFS 2019:1

text: Stycke 2.1.1(3)P

text: Allmänt råd

text: Stagbrott bör beaktas enligt bilaga E. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2.6(1)

text: Allmänt råd

text: Normalt rekommenderas en livslängd om 50 år för byggnadsverk som är åtkomliga för inspektion och underhåll. Om master och torn projekteras för en kortare livslängd än 50 år, bör den valda livslängden framgå av bygghandlingarna. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 6.1(1)

text: Följande värden för partialkoefficienterna γM ska användas: – γM0 = 1,00 – γM1 = 1,00 – γM2 = 0,9fu/fy dock högst 1,1 (avser uttryck (6.7) i SS-EN 1993-1-1) – γMg = 2,00 – γMi = 2,50 (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 6.3.1(1)

text: Allmänt råd

text: Metoden i bilaga G och H bör användas. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 6.4.1(1)

text: Partialkoefficienter för förband i master och torn väljs enligt avdelning E, kap 3.1.8, 4 §. (

text: BFS 2015:6

text: Konsoliderad version (fulltext) 109 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Stycke 9.5.1(1)

text: Följande värden ska användas – γFf = 1,00 Värden för γMf väljs enligt avdelning E, kap 3.1.9, 2 §. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke A.2(1)P Anm. 2

text: Lastfall enligt tabell B-2 till tabell B-3 i avdelning B, kapitel 0 ska användas i brottgränstillstånd. För exceptionella dimensioneringssituationer används partialkoefficienter enligt SS-EN 1990. (

text: BFS 2015:6

text: 110 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 3.3.2 Tillämpning av SS-EN 1993-3-2 – Skorstenar

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i Kommentar standarden

text: 2.3.3.5(1) Nationellt val gjort 2.6(1) Nationellt val gjort 5.1(1) Nationellt val gjort 6.1(1)P Nationellt val gjort 6.4.1(1) Nationellt val gjort 9.5(1) Nationellt val gjort A.2(1) Anm. 2 Nationellt val gjort (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2.3.3.5(1)

text: Allmänt råd

text: Skorstenar behöver normalt inte dimensioneras för islast. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2.6(1)

text: Allmänt råd

text: Normalt rekommenderas en livslängd om 50 år för byggnadsverk som är åtkomliga för inspektion och underhåll. Om skorstenar projekteras för en kortare livslängd än 50 år, bör den valda livslängden framgå av bygghandlingarna. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 5.1(1)

text: Allmänt råd

text: Värden för mekanisk dämpning δm bör väljas med hänsyn till bland annat grundläggning och mängden dämpande installationer och sekundära delar. Rekommenderade värden uttryckta som logaritmiska dekrement ges som intervall i följande tabell. (

text: BFS 2015:6

text: Typ av konstruktion δm

text: Stålskorstenar utan installationer 0,015–0,02 eller sekundära delar utöver manteln Stålskorstenar med installationer 0,02–0,03 eller sekundära delar utöver manteln Fackverksmaster med svetsförband 0,015 eller friktionsförband Fackverksmaster med skruvförband 0,02–0,06 (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 6.1(1)P

text: Följande värden för partialkoefficienterna γM ska användas: – γM0 = 1,00 – γM1 = 1,00

text: Konsoliderad version (fulltext) 111 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: – γM2 = 0,9fu/fy dock högst 1,1 (avser uttryck (6.7) i SS-EN 1993-1-1) (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 6.4.1(1)

text: Partialkoefficienter för förband i skorstenar väljs enligt avdelning E, kap. 3.1.8, 4 §. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 9.5.(1)

text: Följande värden ska användas. – γFf = 1,00 Värden för γMf väljs enligt avdelning E kap. 3.1.9, 2 §. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke A.2(1) Anm. 2

text: Lastfall enligt tabell B-2 till tabell B-3 i avdelning B, kap. 0 ska användas i brottgränstillstånd. För exceptionella dimensioneringssituationer används partialkoefficienter enligt SS-EN 1990, tabell A1.3. (

text: BFS 2015:6

text: 112 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 3.4.1 Tillämpning av SS-EN 1993-4-1 – Silor

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i Kommentar standarden

text: 2.2(3) Nationellt val gjort 2.9.2.2(3)P Nationellt val gjort 5.3.2.3(3) Nationellt val gjort 6.1.2(4) Nationellt val gjort 9.8.2(1) Nationellt val gjort 9.8.2(2) Nationellt val gjort A.2(1) Nationellt val gjort A.3.2.1(6) Nationellt val gjort A.3.2.2(6) Nationellt val gjort A.3.2.3(2) Nationellt val gjort A.3.3(1) Nationellt val gjort A.3.3(3) Nationellt val gjort (

text: BFS 2015:6

text: Allmänt råd Regler om silor ges även ut av Arbetsmiljöverket. (

text: BFS 2013:10

text: Stycke 2.2(3)

text: Säkerhetsklasser ska används när det gäller differentiering av byggnadsverks tillförlitlighet, se avdelning B, kap. 0, 2 § (om SS-EN 1990). (

text: BFS 2015:6

text: Allmänt råd Tabell 2.1 i SS-EN 1993-4-1 kan användas som kompletterande vägledning för val av säkerhetsklass med konsekvensklasser likställda med säkerhetsklasser. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2.9.2.2(3)P

text: Följande värden ska användas. – γM0 = 1,0 – γM1 = 1,0 – γM2 = 0,9 fu/fy dock högst 1,1 (för nettotvärsnitt) – γM4 = 1,0 – γM5 = 1,2 – γM6 = 1,1 (

text: BFS 2013:10

text: Stycke 5.3.2.3(3)

text: Allmänt råd

text: Rekommenderade värden får användas förutsatt att kälsvetsarna dimensioneras jämstarka med det klenare godset om j1 = 1,0 används. (

text: BFS 2013:10

text: Konsoliderad version (fulltext) 113 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Stycke 6.1.2(4)

text: Allmänt råd

text: γM0g bör sättas till 1,2. (

text: BFS 2013:10

text: Stycke 9.8.2(1) och 9.8.2(2)

text: Allmänt råd

text: Eventuella deformationsbegränsningar beslutas av byggherren. (

text: BFS 2013:10

text: Stycke A.2(1)

text: Allmänt råd

text: kM = 1,0 bör användas. (

text: BFS 2013:10

text: Stycke A.3.2.1(6)

text: Allmänt råd

text: BFS 2013:10

text: Stycke A.3.2.2(6)

text: Allmänt råd

text: γM1 = 1,0 bör användas. (

text: BFS 2013:10

text: Stycke A.3.2.3(2)

text: Allmänt råd

text: αn = 0,5 och γM1 = 1,0 bör användas. (

text: BFS 2013:10

text: Stycke A.3.3(1)

text: Allmänt råd

text: γM0g bör sättas till 1,2. (

text: BFS 2013:10

text: Stycke A.3.3(3)

text: Allmänt råd

text: kr = 0,9 (enligt rekommendationen) och γM2 enligt 2.9.2.2(3) bör användas. (

text: BFS 2013:10

text: 114 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 3.4.2 Tillämpning av SS-EN 1993-4-2 – Cisterner

text: Allmänt

text: Som alternativ till eurokoderna får fasta cisterner med en volym på högst 150 m verifieras med andra vedertagna modeller. Kraven i denna författning gäller dock alltid för grundläggningen. Dessutom ska risken för stjälpning beaktas enligt avdelning B, kap. 0, 6 § i denna författning. (

text: BFS 2019:1

text: Allmänt råd

text: För fasta cisterner med en volym på högst 150 m kan kraven på bärförmåga, stadga och beständighet anses vara uppfyllda om den fasta cisternen är fabrikstillverkad i enlighet med tillämpliga standarder. För att bärförmågan ska bestå under hela den avsedda användningstiden bör materialet i den fasta cisternen antingen vara naturligt beständigt eller förses med lämplig typ av korrosionsskydd. Regler om fasta cisterner ges även ut av Arbetsmiljöverket, Naturvårdsverket och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. (

text: BFS 2019:1

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i standarden Kommentar

text: 2.2(3) Nationellt val gjort 2.9.2.1(1)P Nationellt val gjort 2.9.2.1(2)P Nationellt val gjort 2.9.2.2(3) Nationellt val gjort (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2.2(3)

text: Säkerhetsklasser ska användas när det gäller differentiering av byggnadsverks tillförlitlighet, se avdelning B, 2 § (om SS-EN 1990). (

text: BFS 2015:6

text: Allmänt råd

text: Den rekommenderade klassindelningen kan användas som kompletterande information med tillägget att storleksgränsen för konsekvensklass 3 är volym större än eller lika med 50 m . (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2.9.2.1(1)P

text: Vid tillämpning av uttryck 6.10a och b i SS-EN 1990 ska följande värden användas: – γG,sup = 1,35 – γG,inf = 1,00 – γQi = 1,4 för variabel last från vätskor (γQi betecknas γF i SS-EN 1993-4-2) – ψ0,1 = 1,0 – ξ = 0,89 (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2.9.2.1(2)P

text: Vid tillämpning av uttryck 6.11b i SS-EN 1990 ska följande värde användas: – ψ1,1 = 1,0 för variabel last från vätskor. (

text: BFS 2015:6

text: Konsoliderad version (fulltext) 115 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Stycke 2.9.2.2(3)P

text: Följande värden ska användas: – γM0 = 1,0 – γM1 = 1,0 – γM2 = 0,9fu/fy dock högst 1,1 – γM4 = 1,0 – γM5 = 1,2 – γM6 = 1,1 Villkoret ovan avser γM2 i uttryck (6.7) resp. (6.16) i SS-EN 1993-1-1. För γM2 vid dimensionering av förband och knutpunkter se kap. 3.1.8, 4 §, tabell E-6. (

text: BFS 2015:6

text: 116 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 3.5 – Tillämpning av SS-EN 1993-5 – Pålar och spont

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i standarden Kommentar

text: 3.9(1)P Nationellt val gjort 5.1.1(4) Nationellt val gjort 7.1(4) Nationellt val gjort 7.2.3(2) Nationellt val gjort A.3.1(3) Nationellt val gjort (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 3.9(1)P

text: Allmänt råd

text: Lägsta brukstemperatur kan beräknas med hjälp av SS-EN 1991-1-5:2003 med tillhörande nationell bilaga. Alternativt kan en lägsta brukstemperatur antas vara -30° C. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 5.1.1(4)

text: Följande värden för partialkoefficienterna γM, γM1 och γM2 ska användas: – γM0 = 1,0 – γM1 = 1,0 – γM2 = 0,9fu/fy dock högst 1,1 (avser uttryck (6.7) i SS-EN 1993-1-1). (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 7.1(4)

text: Följande värden för partialkoefficienterna γM2 och γM3,ser ska användas: – γM2 = 1,2 – γM3,ser = 1,0 (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 7.2.3(2)

text: Allmänt råd

text: Om ingen särskild hänsyn tagits till lastpåverkningar som kan orsaka böjning av förankringsstången kan faktorn kt sättas till 0,75. Om förankringsstångens anslutning mot sponten utformas så att böjning av stången undviks kan faktorn kt sättas till 0,9. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke A.3.1(3)

text: Följande värden ska användas: fu/fy > 1,10 Brottförlängning > 14 % εu > 15 εy (

text: BFS 2015:6

text: Konsoliderad version (fulltext) 117 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 3.6 – Tillämpning av SS-EN 1993-6 – Kranbanor

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i standarden Kommentar

text: 2.1.3.2(1)P Nationellt val gjort 3.2.3(1) Nationellt val gjort 3.2.4(1) Nationellt val gjort 6.1(1) Nationellt val gjort 6.3.2.3(1) Nationellt val gjort 8.2(4) Nationellt val gjort 9.3.3(1) Nationellt val gjort 9.4.2(5) Nationellt val gjort (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2.1.3.2(1)P

text: Förutsatt användningstid ska vara minst 25 år om inte speciella omständigheter motiverar annat. (

text: BFS 2013:10

text: Stycke 3.2.3(1)

text: Allmänt råd

text: Lägsta användningstemperatur för val av seghetsklass bör antas vara 10 °C för uppvärmda lokaler och -40 °C för ouppvärmda lokaler eller utomhus. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 3.2.4(1)

text: Allmänt råd

text: För samband mellan riktvärden ZEd enligt 3.2(3) i SS-EN 1993-1-10 och kvalitetsklass i SS- EN 10164 bör tabell E-3 i kap. 3.1.1, 8 § tillämpas. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 6.1(1)

text: Värden enligt tabell E-8 ska användas.

text: Tabell E-8 Partialkoefficienter för bärförmåga

text: Bärförmåga för tvärsnitt eller Bärförmåga för förband och knutpunkter bärverksdelar

text: γM0 = 1,0 γM2 = 1,2 γM1 = 1,0 γM3 = 1,2 γM2 = 0,9 fu/fy dock högst 1,1 γM3,ser = 1,0 γM4 = 1,0 γM5 = 1,0 γM6,ser = 1,0 γM7 = 1,0 (

text: BFS 2013:10

text: 118 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Stycke 6.3.2.3(1)

text: Allmänt råd

text: Bilaga A får användas för fritt upplagda balkar. Som alternativ får följande metod användas för alla balkar med rälen monterad utan elastiskt mellanlägg. Flänsarna betraktas som stänger med area lika med flänsarean plus en tredjedel av tryckzonens area (olika för över- respektive underfläns). Kraften i stången beräknas som momentet dividerat med avståndet mellan flänsarnas tyngdpunkter. Kritisk kraft för stången bör beräknas med beaktande av kraftens variation längs stången. Överflänsen antas ta upp den horisontala lasten genom böjning i sidled. För underflänsen antas ingen horisontal last. Bärförmågan verifieras enligt SS-EN 1993-1-1. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 8.2 (4)

text: Allmänt råd

text: I detta sammanhang betraktas inga kranklasser som ”hög utmattning”. Tväravstyvningar bör endast användas vid upplag och dessa bör svetsas till överflänsen om de överför horisontal upplagsreaktion. (

text: BFS 2013:10

text: Stycke 9.3.3(1)

text: Allmänt råd

text: Böjspänningar i livet får försummas för alla kranklasser. (

text: BFS 2013:10

text: Stycke 9.4.2(5)

text: Allmänt råd

text: För den kombinerade effekten av två kranar anges regler i avdelning C, kapitel 1.3, 4 §. Om man vill använda en annan beräkningsmodell för den kombinerade effekten av kranar bör λdup väljas två klasser lägre än kranen med lägst klass. I detta fall sätts lastkombinationsfaktorn till 1,0. Fler än två kranar behöver inte beaktas. (

text: BFS 2015:6

text: Konsoliderad version (fulltext) 119 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Avdelning F – EN 1994 – Samverkanskonstruktioner i stål och betong

text: Kap. 4.1.1 – Tillämpning av SS-EN 1994-1-1 – Allmänna regler och regler för byggnader

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i standarden Kommentar

text: 2.4.1.1(1) Nationellt val gjort 2.4.1.2(5)P Nationellt val gjort 2.4.1.2(6)P Nationellt val gjort 2.4.1.2(7)P Nationellt val gjort 3.1(4) Nationellt val gjort 3.5(2) Nationellt val gjort 6.6.3.1(1) Nationellt val gjort 6.6.3.1(3) Nationellt val gjort 6.8.2(1) Nationellt val gjort 6.8.2(2) Nationellt val gjort 9.6(2) Nationellt val gjort 9.7.3(4) Nationellt val gjort 9.7.3(8) Nationellt val gjort B.2.5(1) Nationellt val gjort B.3.6(5) Nationellt val gjort (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2.4.1.1(1)

text: Rekommenderat värde γP = 1,0 ska användas. (

text: BFS 2013:10

text: Stycke 2.4.1.2(5)P

text: Rekommenderat värde γV = 1,25 ska användas. (

text: BFS 2013:10

text: Stycke 2.4.1.2(6)P

text: Följande värde γVS = 1,2 ska användas. (

text: BFS 2013:10

text: Stycke 2.4.1.2(7)P

text: Rekommenderat värde γMf,s = 1,0 ska användas. (

text: BFS 2013:10

text: Stycke 3.1(4)

text: Allmänt råd

text: Värden för betongens krympning enligt bilaga C kan tillämpas för byggnader.

text: Stycke 3.5(2)

text: Allmänt råd

text: Minsta nominella plåttjocklek bör tas som 0,7 mm exklusive zink.

text: Stycke 6.6.3.1(1)

text: Värde enligt 3 § i detta kapitel ska användas.

text: 120 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Stycke 6.6.3.1(3)

text: Allmänt råd

text: Reglerna i SS-EN 1994-2 kan användas även för byggnader.

text: Stycke 6.8.2(1)

text: Värde enligt 5 § i detta kapitel ska användas.

text: Stycke 6.8.2(2)

text: γFf ska användas.

text: Stycke 9.6(2)

text: Allmänt råd

text: Ingen begränsning ges förutsatt att 9.3.2(2) tillämpas.

text: Stycke 9.7.3(4)

text: BFS 2015:6

text: Stycke 9.7.3(8)

text: BFS 2015:6

text: Stycke B.2.5(1)

text: BFS 2015:6

text: Stycke B.3.6(5)

text: BFS 2015:6

text: Konsoliderad version (fulltext) 121 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 4.1.2 – Tillämpning av SS-EN 1994-1-2 – Brandteknisk dimensionering av samverkanskonstruktioner i stål och betong

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i standarden Kommentar

text: 1.1(16) Nationellt val gjort 2.1.3(2) Nationellt val gjort 3.3.2(9) Nationellt val gjort 4.1(1)P Nationellt val gjort 4.3.5.1(10) Nationellt val gjort (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 1.1(16)

text: Denna del får endast tillämpas för betong med hållfasthetsvärde lika med eller högre än C20/25 och LC20/22 men inte högre än C50/60 och LC50/55.

text: Stycke 2.1.3(2)

text: Allmänt råd

text: Δθ1 = 180 K och Δθ2 = 220 K bör användas.

text: Stycke 3.3.2(9)

text: Allmänt råd

text: Funktionen i 3.6 b i standarden bör användas.

text: Stycke 4.1(1)P

text: Avancerade beräkningsmetoder får användas.

text: Stycke 4.3.5.1(10)

text: Allmänt råd

text: Knäcklängden för en pelare i mellanplan är λei = 0,5 gånger systemlängden och för en pelare i översta våningsplanet är knäcklängden λei = 0,7 gånger systemlängden.

text: 122 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 4.2 har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: Konsoliderad version (fulltext) 123 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Avdelning G – EN 1995 – Träkonstruktioner

text: Kap. 5.1.1 – Tillämpning av SS-EN 1995-1-1 – Allmänna regler och regler för byggnader

text: Allmänt

text: Beständighet

text: Allmänt råd

text: Ytterligare regler med avseende på beständighet finns i avdelning A.

text: Träkonstruktioner ska utformas och utföras så att skadliga angrepp av röta och virkesförstörande insekter förhindras.

text: Fuktrörelser i träkonstruktioner ska beaktas, om de har betydelse för bärförmågan.

text: Förbindare av stål ska skyddas mot skadlig korrosion.

text: Allmänt råd Lämpligt korrosionsskydd för förbindare av stål bör bestämmas utifrån klimatklass, korrosivitetsklass enligt SS-EN ISO 12944-2:1998, livslängd samt inverkan av korrosiva ämnen i vissa träslag. De exempel som anges i tabell 4.1 i SS-EN 1995-1-1 är olämpliga för svenska förhållanden. Exemplen i den tabellen bör därför ersättas av exemplen i tabell G-1. (

text: BFS 2015:6

text: Tabell G-1 Exempel på minimikrav på korrosionsskydd för olika förbindare

text: Förbindning Klimatklass

text: 1 2 3

text: 1 2 3 Spik, skruv, bultar, Obehandlat Elförzinkat Varmförzinkat brickor, muttrar, min 12 μm dymlingar 2 2 Klammer Elförzinkat Elförzinkat Rostfritt min 3 μm min 12 μm Inlimmade Obehandlat Obehandlat Varmförzinkat stålstavar 5 5 Spikplåtar Z275 Z275 Rostfritt 5 5 5 Stålplåtar med Z275 Z275 Z350 tjocklek ≤ 5mm 3 3 Stålplåtar med Obehandlat Varmförzinkat Varmförzinkat tjocklek > 5 mm Förbindare till invändiga skivor ska vara elförzinkade min 5 μm. Elförzinkat enlig SS-EN ISO 2081:2008. Om annat korrosionsskydd väljs ska det ge minst motsvarande skydd. Varmförzinkat enligt SS-EN ISO 1461:2009 (för spik gäller minsta korrosionsskydd enligt tabell 3 i standarden) eller annat korrosionsskydd för lägst korrosivitetsklass C4 enligt SS-EN ISO 12944-2:1998. För konstruktioner i korrosivitetsklass C5 väljs genomgående rostfritt. För utvändiga trädetaljer som ej ytbehandlas efter uppsättning används förbindare i rostfritt stål enligt SS-EN 10088-1:2005, t.ex. nr 1.4301. Aggressiva träslag som Red Cedar kräver förbindare i rostfritt syrafast stål, t.ex. nr 1.4401 enligt SS-EN 10088-1:2005. Kontinuerligt varmförzinkad tunnplåt enligt SS-EN 10346:2009. (

text: BFS 2015:6

text: 124 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Förutsättningar

text: Allmänt råd

text: Allmänna regler om utförande finns i avdelning A. Fingerskarvat konstruktionsvirke kan användas i en bärande konstruktion under förutsättning att konstruktionen utformas så att brott i en enskild fingerskarv inte medför sammanstörtning av väsentliga delar av konstruktionen i övrigt. Fingerskarvat konstruktionsvirke bör inte användas i arbetsställningar eller i andra konstruktioner utsatta för slag- och stötbelastning.

text: har upphävts genom (

text: BFS 2019:1

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i Kommentar standarden

text: 2.3.1.2(2)P Nationellt val gjort 2.4.1(1)P Nationellt val gjort 6.1.7(2) Nationellt val gjort 7.2(2) Nationellt val gjort 7.3.3(2) Nationellt val gjort 8.3.1.2(4) Nationellt val gjort 10.9.2(3) Nationellt val gjort 10.9.2(4) Nationellt val gjort

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2.3.1.2(2)P

text: Allmänt råd

text: I tabell G-2 anges en indelning av laster efter varaktighet som är relevant för svenska förhållanden.

text: Tabell G-2 Exempel på indelning av laster efter varaktighet

text: Lastvaraktighet Exempel på laster

text: Permanent Egentyngd Lång Nyttig last i lagerlokal Medel Nyttig last i byggnader förutom i lagerlokal Snölast Kort Vindlast när den är samverkande variabel last Momentan Vindlast när den är variabel huvudlast Olyckslast Tillfällig koncentrerad last på yttertak

text: BFS 2019:1

text: Stycke 2.4.1(1)P

text: Allmänt råd

text: Om verifiering för tryck vinkelrätt mot fiberriktningen avser dimensioneringssituationer där konsekvensen enbart är förhöjda deformationer som inte har någon väsentlig inverkan på

text: Konsoliderad version (fulltext) 125 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: systemets stabilitet och bärförmåga kan γM = 1,0 och kmod =1,0 användas när dimensionerande hållfasthet fc,90,d beräknas. Exempel på sådana fall är intryckning av reglar mot syll och hammarband i låga byggnader, samt upplagstryck mot balkar. För fall där intryckning av träet kan bedömas påverka bärförmågan (t.ex. lokalt tryck i fackverk) eller där deformationer har väsentlig effekt för funktionen (t.ex. vid höga byggander) bör i tabell 2.3, i SS-EN 1995-1-1 rekommenderade partialkoefficienter användas. För andra materialvärden används i tabell 2.3 i SS- EN 1995-1-1 rekommenderade partialkoefficienter. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 6.1.7(2)

text: Allmänt råd

text: För limträ och virke helt eller delvis exponerat för nederbörd och solstrålning bör kcr=0,67 användas.

text:  3 0, 

text: fv,k

text: För övrigt limträ och virke bör kcr = min

text: 1 0, 

text: användas när inverkan av sprickor beaktas. (

text: BFS 2013:10

text: Stycke 7.2(2)

text: Gränsvärden för nedböjning som är relaterade till hälsa och säkerhet bestäms där så erfordras från fall till fall med hänsyn till rådande omständigheter.

text: Allmänt råd

text: Gränsvärden med hänsyn till t.ex. utseende och komfort kan anges av byggherren.

text: Stycke 7.3.3(2)

text: Allmänt råd

text: För svenska förhållanden kan följande värden tillämpas: a = 1,5 mm/kN och b = 100 m/Ns .

text: Stycke 8.3.1.2(4)

text: Stycke 8.3.1.2(4) får inte tillämpas. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 10.9.2(3)

text: Allmänt råd

text: Efter montage och erforderlig stagning bör αbow,perm vara högst 10 mm. (

text: BFS 2013:10

text: Stycke 10.9.2(4)

text: Allmänt råd

text: αdev,perm bör vara högst den minsta av 0,02 h eller 50 mm. h är fackverkets största höjd. (

text: BFS 2013:10

text: 126 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 5.1.2 – Tillämpning av SS-EN 1995-1-2 – Brandteknisk dimensionering av träkonstruktioner

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i standarden Kommentar

text: 2.1.3(2) Nationellt val gjort Bilaga E Nationellt val gjort

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2.1.3(2)

text: Allmänt råd

text: Värden för medeltemperaturhöjningen samt maximal temperaturhöjning under avsvalningsfasen bör sättas till – ∆Θ1 = 180 K, – ∆Θ2 = 220 K.

text: Tillämpning av informativa bilagor

text: Bilaga E får endast användas för väggar lägre än 3 m.

text: Konsoliderad version (fulltext) 127 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 5.2 har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: 128 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Avdelning H – EN 1996 – Murverkskonstruktioner

text: Kap. 6.1.1 – Tillämpning av SS-EN 1996-1-1 – Allmänt – Regler för armerat och oarmerat murverk

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i standarden Kommentar

text: 2.4.3(1)P Nationellt val gjort 2.4.4(1) Nationellt val gjort 3.2.2(1) Nationellt val gjort 3.6.1.2(1) Nationellt val gjort 3.6.2(3) Nationellt val gjort 3.6.2(4) Nationellt val gjort 3.6.2(6) Nationellt val gjort 3.6.4(3) Nationellt val gjort 3.7.2(2) Nationellt val gjort 4.3.3(3) Nationellt val gjort 8.1.2(2) Nationellt val gjort 8.5.2.2(2) Nationellt val gjort

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2.4.3(1)P

text: Värden för γM i brottgränstillstånd enligt tabell H-1 ska användas.

text: Tabell H-1 Partialkoefficienter γM i brottgränstillstånd

text: e

text: Utförandeklass (medelvärde) Murverk utfört med: I II

text: a Stenar/block kategori I, specialmurbruk 1,9 2,1 b Stenar/block kategori I, receptmurbruk 2,1 2,5 a, b, d Stenar/block kategori II, valfritt murbruk 2,6 3,0

text: e

text: Utförandeklass (karakteristiskt värde) Murverk utfört med: I II

text: a Stenar/block kategori I, specialmurbruk 1,8 2,0 b Stenar/block kategori I, receptmurbruk 2,0 2,3 a, b, d Stenar/block kategori II, valfritt murbruk 2,3 2,7

text: e

text: Utförandeklass I II

text: Armeringsförankring 2,0 2,5 Armeringshållfasthet 1,3 1,3 c Murkramlors förankring 2,5 2,7 Murkramlors hållfasthet 1,5 1,7 a Krav för specialmurbruk ges i SS-EN 998-2 och SS-EN 1996-2. b Krav för receptmurbruk ges i SS-EN 998-2 och SS-EN 1996-2. c Angivna partialkoefficienter ska tillämpas på deklarerade medelvärden. d När variationskoefficienten för stenar/block kategori II inte överstiger 25 %

text: Konsoliderad version (fulltext) 129 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: e Utförandeklass: Murverkskonstruktioner ska indelas i två utförandeklasser; klass I och klass II. Med murverk i utförandeklass I avses murningsarbete som leds och övervakas av en person med särskild utbildning i och erfarenhet av murverkskonstruktioners utförande. Med murverk i utförandeklass II avses murningsarbete som leds och övervakas av en person med erfarenhet av utförande av murverkskonstruktioner. Murverk i en byggnad med fler än två våningar samt platsarmerat murverk ska utföras i klass I. Platsarmerat murverk i enbostadshus i högst två våningar samt murverk armerat för enbart rörelsekrafter får dock utföras i klass II. Denna typ av utbildning kan även ges i andra länder än Sverige.

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2.4.4(1)

text: Standardens rekommendation 1,0 för γM i bruksgränstillstånd ska användas.

text: Stycke 3.2.2(1)

text: Allmänt råd

text: Följande acceptabla likvärdiga blandningsproportioner för murbruk bör användas.

text: Tabell H-2 Blandningsproportioner för murbruk

text: Murbruksklass Viktdelar Volymdelar Murbruksklass Bindemedel Beteckning

text: Murbruksklass M10 (A) Murbruksklass M10 (A)

text: Cement C 100/450 C 1:4 M10-1:0:4C Kalk, Cement KC 20/80/400 KC 1:3:15 M10-3:1:15CK Kalk, Cement KC 10/90/350 KC 1:4:15 M10-4:1:15CK Murcement M 100/350 M 1:3 M10-1:3M

text: Murbruksklass M2,5 (B) Murbruksklass M2,5 (B)

text: Kalk, Cement KC 35/65/550 KC 1:1:8 M2,5-1:1:8CK Murcement M 100/600 M 1:5 M2,5-1:5M

text: Murbruksklass M1 (C) Murbruksklass M1 (C)

text: Kalk, Cement KC 50/50/650 KC 2:1:12 M1-1:2:12CK Murcement M 100/900 M 1:7 M1-1:7M

text: Murbruksklass M0,5 (D) Murbruksklass M0,5 (D)

text: Kalk, Cement KC 50/50/950 KC 2:1:18 M0,5-1:2:18CK Hydraulisk kalk Kh 100/850 Kh 1:5 M0,5-1:5Kh I beteckningen anges murbruksklass och volymdelar; cement, kalk, sand samt bindemedeltyp.

text: 130 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Tabell H-3 Likvärdiga blandningsproportioner för murbruk

text: Murbruksklass Bindemedel Viktdelar Beteckning

text: Murbruksklass M10 (A)

text: M10-1:0:4C Cement 100:450 M10-3:1:15CK Cement, kalk 80:20:400 M10-4:1:15CK Cement, kalk 90:10:350 M10-1:3M Murcement 100:350

text: Murbruksklass M2,5 (B)

text: M2,5-1:1:8CK Cement, kalk 65:35:550 M2,5-1:5M Murcement 100:600

text: Murbruksklass M1 (C)

text: M1-1:2:12CK Cement, kalk 50:50:650 M1-1:7M Murcement 100:900

text: Murbruksklass M0,5 (D)

text: M0,5-1:2:18CK Cement, kalk 50:50:950 M0,5-1:5Kh Hydralisk kalk 100/850 I beteckningen anges murbruksklass och volymdelar; cement, kalk, sand samt bindemedelstyp.

text: BFS 2015:6

text: Stycke 3.6.1.2(1)

text: Allmänt råd

text: Följande karakteristiska värden på murverks tryckhållfasthet fk bör användas. Om annat inte anges gäller grupp 1 enligt SS-EN 1996-1-1, 3.1.1. (

text: BFS 2015:6

text: Tabell H-4 Karakteristiska värden

text: Murstenar/ Hållfasthets- fk (MPa) Tunnmurblock klass Murbruksklass enligt SS-EN 998- fogs-

text: 2 bruk M10 M2,5 M1 M0,5

text: c Tegelblock 6 – – – – 2,0 c 8 – – – – 2,5 c 10 – – – – 2,8 c 12 – – – – 3,3 Tegelsten 12 5,2 3,6 2,7 1,0 – 15 5,8 4,2 3,2 1,3 – 25 7,5 6,0 4,5 1,8 – 35 8,9 7,5 5,7 2,3 – 45 10,0 9,0 6,8 2,3 – 55 11,1 10,3 7,8 2,3 – 65 12,1 11,6 8,8 2,3 – a Kalksandsten 25 – 6,0 4,5 – 12,3 Betongsten 25 7,5 6,0 – a Betonghålblock 5 – 2,0 1,5 – 2,6 a 10 2,4 2,4 2,4 – 4,6

text: Konsoliderad version (fulltext) 131 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: 2 bruk M10 M2,5 M1 M0,5

text: a Massiva 10 3,8 3,6 2,8 – 5,7 betongblock a 15 4,7 4,7 3,7 – 8,0 a Lättbetongblock 2,0 – 1,2 0,9 – 1,4 a 2,5 – 1,4 1,0 – 1,7 a 3 – 1,6 1,2 – 2,0 a 3,5 – 1,7 1,3 – 2,3 a 4,0 – 1,9 1,5 – 2,6 a 4,5 – 2,1 1,6 – 2,9 a 5 – 2,2 1,7 – 3,1 b a Lättklinkerblock 2 – 1,8 1,2 0,8 1,4 a 3 – 2,4 1,6 1,0 2,0 a 5 – 3,4 2,2 1,2 3,1 a 10 – 4,3 3,4 1,2 5,7 a Dimensionering enligt formel (3.3) i SS-EN 1996-1-1 med faktorn K enligt nedan: – Betongsten K=0,80 – Kalksandsten K=0,80 – Betonghålblock K=0,65. Grupp 2 – Lättbetong K=0,80 – Lättklinker K=0,80 b För murverk av torrstaplade lättklinkerblock med nätarmerad puts används fk=0,5-1,0 MPa. c Karakteristisk tryckhållfasthet för tunnfogade tegelblock är beräknad med formel 3.4 i SS-EN 1996-1-1, 3.6.1.2. För dessa gäller grupp 3 med K=0,50.

text: BFS 2015:6

text: Stycke 3.6.2(3)

text: Allmänt råd

text: Följande värden för fvlt (MPa) bör användas: – Tegelblock och tegelsten = 1,0 – Kalksandsten, betongsten, betonghålblock, massiva betongblock och lättbetongblock = 0,6 – Tunnfogade lättbetongblock = 0,8 – Lättklinkerblock = 1,1

text: Stycke 3.6.2(4)

text: Allmänt råd

text: fvlt enligt 6 § bör tillämpas.

text: Stycke 3.6.2(6)

text: Allmänt råd

text: Följande initiala skjuvhållfastheter fvko bör användas. (

text: BFS 2015:6

text: 132 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Tabell H-5 Initial skjuvhållfasthet

text: Mursten/murblock fvko (MPa) Normalt murbruk i Tunnfogsbruk Lättmurangiven hållfasthets- (liggfog 0,5– bruk klass 3,0 mm)

text: Tegelblock – – 0,30 – Tegel M10–M20 0,30 – – M2,5–M9 0,20 – 0,15 M1–M2 0,10 – – Kalksandsten M10–M20 0,20 – – M2,5–M9 0,15 0,40 0,15 M1–M2 0,10 – – Betong och M10–M20 0,20 0,30 0,15 lättklinkerbetong a Lättklinkerbetong M1–M2 0,15 0,30 0,15 Lättklinkerbetong M2,5–M9 0,20 0,30 0,15 Autoklaverad M2,5–M9 0,15 0,30 0,15 lättbetong M1–M2 0,15 – – Fabrikstillverkad M1–M2 0,10 – – sten och natursten a För murverk av torrstaplade lättklinkerblock med nätarmerad puts används ett bedömt värde på fvko, dock högst 0,10 MPa. (

text: BFS 2015:6

text: Karakteristiskt värde för skjuvhållfastheten vinkelrätt mot liggfogarna, dvs. i ett vertikalt tvärsnitt, sätts till 0,8 MPa vid murbruksklasser ≥ M1. Stötfogarna bör inte medräknas. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 3.6.4(3)

text: Allmänt råd

text: Följande karakteristisk böjhållfasthet fxk1 och fxk2 bör användas.

text: Tabell H-6 Karakteristisk böjhållfasthet

text: Murstenar/ Hållfast- fxk1 fxk1 fxk1 fxk2 fxk2 fxk2 Murblock hetsklass (MPa) (MPa) Tunn- (MPa) (MPa) Tunn- M1,0- M2,5- fogs- M1,0- M2,5- fogs- M2,4 M10 bruk M2,4 M10 bruk

text: Tegelblock – – – 0,29 – – 0,12 Håltegel 15–65 0,12 0,3 – 0,90 1,1 – Massivtegel 15–65 0,12 0,25 – 0,90 1,1 – Kalksandsten 25 0,05 0,10 0,20 0,70 0,90 0,30 Betongsten 25 0,05 0,20 0,20 0,70 0,90 0,30 Betonghålblock 5–10 0,05 0,20 0,20 0,30 0,40 0,30 Massiva 10–15 0,05 0,20 0,20 0,30 0,40 0,30 betongblock Lättbetongblock 2,0 0,08 0,10 0,15 0,08 0,10 0,30 2,5 0,08 0,10 0,15 0,15 0,20 0,30

text: Konsoliderad version (fulltext) 133 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: 3 0,15 0,15 0,20 0,20 0,25 0,30 3,5 0,15 0,15 0,20 0,20 0,25 0,30 4,0 0,15 0,15 0,20 0,20 0,25 0,30 4,5 0,15 0,15 0,20 0,20 0,25 0,30 5 0,15 0,15 0,20 0,20 0,25 0,30 a Lättklinkerblock 2 0,12 0,15 0,20 0,12 0,15 0,30 3 0,12 0,15 0,20 0,25 0,30 0,30 5 0,12 0,15 0,20 0,25 0,30 0,30 10 0,12 0,15 0,20 0,25 0,30 0,30 a För murverk av torrstaplade lättklinkerblock med nätarmerad puts används ett av tillverkaren deklarerat värde på fxk1 = fxk2, dock högst 0,15 MPa. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 3.7.2(2)

text: Allmänt råd

text: Val av KE för elasticitetsmodulen. När inverkan av elasticitetsmodulen är av stor betydelse bör den bestämmas genom provning enligt SS-EN 1052-1. Om inte elasticitetsmodulen E bestäms genom provning kan följande värden på KE användas KE = 500 för massiv tegelsten och kalksandsten (a) KE = 500 för håltegel och tunnfogsmurade lättbetongblock (b) KE = 1000 för lättklinkerblock (c) KE = 1000 för betongsten, betonghålblock, massiva betongblock (d) och lättbetongblock

text: Stycke 4.3.3(3)

text: Allmänt råd

text: Följande val av armeringsstål med hänsyn till beständighet bör användas.

text: Tabell H-7 Beständighet

text: Korrosionsskydd system och täckskikt (mm) för armeringsstål i relation till miljöklasser Material Miljöklass Ref. nr MX1 MX2 MX3 MX4 MX5

text: Austenitiskt R 1 15 15 15 15 15 rostfritt, syrafast stål Austenitiskt R 3 15 15 15 20 -rostfritt stål Förzinkat stål R 13 15 35* 50* -- -- Förzinkat, R 18 15 35* 50* -- -epoxi-belagt stål Oskyddat ob 25 -- -- -- -kolstål * Konsultera tillverkare eller murverksspecialist för rekommendation innan

text: 134 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: användning. -- Ej rekommenderat korrosionsskydd.

text: Tabell H-8 Materialbeskrivning

text: Ref.nr Materialbeteckning Materialbeskrivning

text: R 1 SS-EN 10088 Austenitiskt rostfritt, syrafast stål. R 3 SS-EN 10088 Austenitiskt rostfritt stål. R 13 SS-EN 10020 Förzinkat stål min. 265 g/m zink per sida. SS-EN 10244 zink beläggning R 18 SS-EN 10020 Förzinkat och epoxibelagt stål min. 60 g/m zink per sida och min. 2 2 SS-EN 10244 zink 80g/m epoxi, medelvärde 100 g/m beläggning epoxi. SS-EN 10245 epoxi Ob SS-EN 10020 Oskyddat kolstål. (

text: BFS 2015:6

text: Tabell H-9 Miljöklasser

text: Miljöklass Murverkets mikromiljö Konstruktionstyp

text: MX1 Torr omgivning. Innerväggar i normal miljö, inre skal i dubbelmurar, Obetydlig korrosionsblockväggars varma insida, aggressiv. källarväggar med tvåstegstätning. MX2 Fuktig eller våt omgiv- Innerväggar i fuktig miljö, ytterning ej utsatt för frost/tö- väggar icke utsatta för frost/tö cykler. eller aggressiv kemisk miljö, övriga källarväggar. Måttlig korrosionsaggressiv. MX3 Fuktig eller våt omgiv- Murverk som klass MX2 även ning utsatt för frost/tö- utsatt för frost/tö-cykler. cykler. Korrosionsaggressiv. MX4 Våt miljö även utsatt för Murverk utsatt för salt/tö-cykler, klorider, havsvatten eller oputsade skalmurar utsatta för tösalter. slagregn, konstruktionsdelar med hög fuktbelastning och Mycket korrosionskloridförekomst. aggressiv. MX5 Aggressiv kemisk miljö. Ytter- och innerväggar i aggressiv industriatmosfär. Särskild korrosionsaggressiv.

text: Stycke 8.1.2(2)

text: Allmänt råd

text: Murverk bör ha en minsta nominell tjocklek, tmin, enligt tabell H-10. Skalmurar högre än 4 våningar och deras upplag bör dimensioneras i både brottgränstillstånd och med avseende på stabilitet. (

text: BFS 2015:6

text: Konsoliderad version (fulltext) 135 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Tabell H-10 Minsta nominell tjocklek

text: Murverkshöjd Minsta nominella väggtjocklek (mm) Bärande vägg Skalmur

text: Högst 2 våningar, ≤ 6 meter 85 55 Högre än 2 våningar, > 6 meter 100 85 (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 8.5.2.2(2)

text: Allmänt råd

text: För skalmurar bör minst 3 kramlor per m användas och för kanalmurar bör minst 4 kramlor per m användas.

text: 136 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 6.1.2 – Tillämpning av EN 1996-1-2 – Brandteknisk dimensionering av murverk

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i standarden Kommentar

text: 2.1.3(2) Nationellt val gjort 2.2(2) Nationellt val gjort Bilaga B(5) Anm. 1 Nationellt val gjort

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2.1.3(2)

text: Allmänt råd

text: Värdena för medeltemperaturhöjningen och den maximala temperaturhöjningen under avsvalningsfasen bör sättas till – ∆Θ1 = 180 K – ∆Θ2 = 220 K (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2.2(2)

text: Allmänt råd

text: εm = 0,8 kan användas om inget annat värde kan visas var riktigare. (

text: BFS 2015:6

text: Bilaga B (5) Anm. 1

text: För brandtekniska klasser ska avdelning C, kapitel 1.1.2, tabell C-7 användas. (

text: BFS 2015:6

text: Konsoliderad version (fulltext) 137 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 6.2 – Tillämpning av SS-EN 1996-2 – Dimensioneringsförutsättningar, val av material och utförande av murverk

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i standarden Kommentar

text: 2.3.4.2(2) Nationellt val gjort

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2.3.4.2(2)

text: Allmänt råd

text: Det rekommenderade avståndet mellan vertikala rörelsefogar för tegelskalmurar kan uppgå till maximalt fem gånger skalmurens höjd om skalmuren är uppförd med glidskikt i gränsytan mot det rörelsehindrande upplaget. För att undvika tvångssprickor vid sammanmurade hörn bör dock avståndet mellan rörelsefogarna vara högst 24 meter. Dessutom bör kramlor inte placeras närmare än 1 meter från hörn. (

text: BFS 2015:6

text: 138 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 6.3 – Tillämpning av EN 1996-3 – Förenklade beräkningsmetoder för oarmerat murverk

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i standarden Kommentar

text: 2.3(2)P Nationellt val gjort 4.2.2.3(1) Nationellt val gjort D.1(1) Nationellt val gjort (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2.3(2)P

text: γM väljs enligt kapitel 6.1.1, 2 §. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 4.2.2.3(1)

text: ntmin väljs enligt kapitel 6.1.1, 13 §. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke D.1(1)

text: Rekommendationen kan användas förutsatt att hållfastheten sänks till 70 % av tabellens värde för murverk i grupp 1 med tegelstenar. (

text: BFS 2015:6

text: Konsoliderad version (fulltext) 139 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Avdelning I – EN 1997 – Geokonstruktioner

text: Kap. 7.1 – Tillämpning av SS-EN 1997-1 – Allmänna regler

text: Utöver de stycken som är märkta med bokstaven P efter styckenumret i SS-EN 1997-1 ska 6.6.1(4), första meningen och 7.5.3(1) anses vara föreskrifter. (

text: BFS 2015:6

text: Allmänt råd För plattor i geoteknisk kategori 2 eller 3 grundlagda på friktionsjord med mycket låg till medelhög fasthet bör beräkning av sättning utföras. Vid tillämpning av 7.6.1.1(3) bör brottkriteriet för pålar under tryck definieras som den sättning hos pålspetsen som motsvarar maximalt 10 % av påldiametern. Pålens elastiska hoptryckning beaktas.

text: Stycke 7.5.1(6)P och 7.5.2.3(2)P i SS-EN 1997-1 ska anses vara allmänna råd.

text: Allmänt råd Vid provbelastning av pålar i siltiga jordar eller där risk för så kallade falska pålstopp föreligger bör tiden mellan installation och provning vara så lång att utfallet i rimlig utsträckning beskriver aktuellt gränstillstånd.

text: Allmänt råd

text: Vid nationell användning av undantag från verifiering enligt 7.8(5) i SS-EN 1997-1 bör skjuvhållfastheten överstiga 25 kPa.

text: Allmänt råd

text: Dokumentation enligt 7.9(4) avseende uppmätt neddrivningsmotstånd för jordförträngande påle bör anges som antal slag för de sista tre serierna om 10 slag.

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i Kommentar standarden

text: 2.1(8)P Nationellt val gjort 2.4.6.1(4)P Nationellt val gjort 2.4.6.2(2)P Nationellt val gjort 2.4.7.1(2)P Nationellt val gjort 2.4.7.1(3)P Nationellt val gjort 2.4.7.1(6) Nationellt val gjort 2.4.7.2(2)P Nationellt val gjort 2.4.7.3.2(3)P Nationellt val gjort 2.4.7.3.3(2)P Nationellt val gjort 2.4.7.3.4.1(1)P Nationellt val gjort 2.4.7.4(3)P Nationellt val gjort 2.4.7.5(2)P Nationellt val gjort 2.4.8(2) Nationellt val gjort 2.4.9(1)P Nationellt val gjort 2.5(1) Nationellt val gjort 7.6.2.2(8)P Nationellt val gjort 7.6.2.2(14)P Nationellt val gjort 7.6.2.3(4)P Nationellt val gjort 7.6.2.3(8)P Nationellt val gjort

text: 140 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Stycke i Kommentar standarden

text: 7.6.2.4(4)P Nationellt val gjort 7.6.3.2(2)P Nationellt val gjort 7.6.3.2(5)P Nationellt val gjort 7.6.3.3(3)P Nationellt val gjort 7.6.3.3(6)P Nationellt val gjort 8.5.2(1)P Nationellt val gjort 8.5.2(3)P Anm. 2 Nationellt val gjort 8.6.2(2)P Anm. 1 Nationellt val gjort 10.2.3 Nationellt val gjort 11.5.1(1)P Nationellt val gjort A.2(1)P Nationellt val gjort A.2(2)P Nationellt val gjort A.3.1(1)P Nationellt val gjort A.3.2(1)P Nationellt val gjort A.3.3.1(1)P Nationellt val gjort A.3.3.2(1)P Nationellt val gjort A.3.3.3(1)P Nationellt val gjort A.3.3.5(1)P Nationellt val gjort A.3.3.6(1)P Nationellt val gjort A.4(2)P Nationellt val gjort A.5(1)P Nationellt val gjort A.6(3)P Nationellt val gjort A.6(4)P Nationellt val gjort Bilaga D Nationellt val gjort Bilaga E Nationellt val gjort Bilaga F Nationellt val gjort

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2.1(8)P

text: Geotekniska konstruktioner ska delas in i tre kategorier beroende på omfattning och komplexitet. Geoteknisk kategori 1 ska omfatta små och enkla byggnadsverk som utförs med försumbar risk och kända grundförhållanden. Geoteknisk kategori 2 ska omfatta konventionella typer av byggnadsverk och grundläggning utan exceptionell risk för omgivningspåverkan eller speciella jord- eller belastningsförhållanden. Geoteknisk kategori 3 ska omfatta byggnadsverk eller delar av byggnadsverk som faller utanför gränserna till geoteknisk kategori 1 och 2. Geoteknisk kategori 1 får inte tillämpas för geokonstruktioner i säkerhetsklass 3.

text: Konsoliderad version (fulltext) 141 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Allmänt råd

text: Geoteknisk kategori styr utformning och omfattning av geoteknisk undersökning, dimensionering, utförande och kontroll. Stödkonstruktioner där schaktdjupet är större än 4 m eller vatten har en avgörande betydelse bör behandlas som en konstruktion i geoteknisk kategori 3 och dimensioneras exempelvis med numeriska metoder. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2.4.6.1(4)P

text: Partialkoefficienter för laster vid varaktiga och tillfälliga dimensioneringssituationer ska väljas enligt avdelning B, kap. 0, 6–8 §§ och 47 §, tabell I-15 i detta kapitel. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2.4.6.2(2)P

text: Partialkoefficienter för material- och bärförmågeparametrar vid varaktiga och tillfälliga dimensioneringssituationer ska väljas enligt 37 §, tabell I-5, 39 §, tabell I-6, 41 §, tabell I-7–I-9 och 46 §, tabell I-14 i detta kapitel. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2.4.7.1(2)P

text: Partialkoefficienter för varaktiga och tillfälliga dimensioneringssituationer ska väljas enligt 36–

text: 47 §§ i detta kapitel.

text: Stycke 2.4.7.1(3)

text: Partialkoefficienter för material- och bärförmågeparametrar får vid olyckslast sättas till 1,0 om inget annat anges i denna författning.

text: Allmänt råd

text: Olyckslast i form av stagbortfall bör beaktas för förankringar.

text: Stycke 2.4.7.1(6)

text: Allmänt råd

text: Exempel på modellfaktor, γR;d, för pålar finns i 23 §. Faktorns användning framgår av SS- EN 1990, avsnitt 6.3.5. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2.4.7.2(2)P

text: Partialkoefficienter för verifiering av statisk jämvikt ska väljas enligt avdelning B, kap. 0, 6 § samt 37 §, tabell I-5 i detta kapitel. (

text: BFS 2015:6

text: Allmänt råd

text: Statisk jämvikt, (EQU) behöver normalt endast verifieras vid grundläggning med plattor på mycket fast jord eller berg.

text: Stycke 2.4.7.3.2(3)P

text: Partialkoefficienter för verifiering av strukturella, (STR), och geotekniska, (GEO), gränstillstånd ska för laster, lasteffekter och materialparametrar väljas enligt avdelning B, kap. 0, 7 och

text: 8 §§ samt 39 §, tabell I-6 i detta kapitel. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2.4.7.3.3(2)P

text: Partialkoefficienter för bärförmåga ska vid verifiering av strukturella (STR) och geotekniska (GEO) gränstillstånd väljas enligt 41 §, tabell I-7–I-9 i detta kapitel. (

text: BFS 2015:6

text: 142 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Stycke 2.4.7.3.4.1(1)P

text: Dimensioneringssätt för olika typer av geokonstruktioner ska väljas enligt tabell I-1.

text: Tabell I-1 Dimensioneringssätt för olika typer av geokonstruktioner

text: Typ av geokonstruktion Dimensioneringssätt

text: Pålar, geoteknisk bärförmåga 2 Pålar, konstruktiv bärförmåga 3 Stödkonstruktioner 3 a Slänter och bankar 3 Plattor 3 Förankringar 3 a Avser inte naturliga slänter.

text: BFS 2019:1

text: Stycke 2.4.7.4(3)P

text: Partialkoefficienter för verifiering av risk för upptryckning, (UPL) ska väljas enligt 46 § och tabell I-14 i detta kapitel. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2.4.7.5(2)P

text: Partialkoefficienter för verifiering av risk för hydraulisk bottenuppluckring, (HYD), genom vattenströmning ska väljas enligt 47 §, tabell I-15 i detta kapitel.

text: Stycke 2.4.8(2)

text: Allmänt råd

text: Se SS-EN 1990, stycke 6.5.4(1) beträffande partialkoefficienter för materialparametrar vid verifiering i bruksgränstillstånd. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2.4.9(1)P

text: Gränsvärde för rörelser hos grundkonstruktion får fastställas av byggherren.

text: Stycke 2.5(1)

text: Allmänt råd

text: Vid grundläggning med plattor i geoteknisk kategori 1 kan en förenklad verifiering baserad på grundtrycksvärde enligt tabell I-2 användas.

text: Tabell I-2 Dimensionerande grundtrycksvärde för plattor i geoteknisk kategori 1

text: Material fd (kPa) Material fd (kPa)

text: Berg (ovittrat) 400 Sand 100 Morän 200 Silt 50 Grus 150 Fast lera 100 Karakteristisk skjuvhållfasthet > 50 kPa vid odränerade förhållanden. För sand och silt ska fd begränsas till halva tabellvärdet, om grundvattenytan är högre belägen än en plattbredd under grundläggningsnivån. Om olika jordlager förekommer inom ett djup av dubbla plattbredden räknat från grundläggningsnivån, ska dimensionerande grundtrycksvärden väljas med ledning av det sämsta förekommande materialet.

text: Konsoliderad version (fulltext) 143 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Stycke 7.6.2.2(8)P

text: Korrelationskoefficienter för bestämning av karakteristisk geoteknisk bärförmåga hos pålar, baserat på resultat från statisk provbelastning, ska väljas enligt 42 §, tabell I-10 i detta kapitel.

text: Stycke 7.6.2.2(14)P

text: Partialkoefficienter för verifiering av pålars geotekniska bärförmåga, genom användning av statisk provbelastning, ska väljas enligt 41 §, tabell I-7–I-9 i detta kapitel.

text: Stycke 7.6.2.3(4)P

text: Partialkoefficienter för verifiering av geoteknisk bärförmåga hos pålar, baserat på resultat från geoteknisk undersökning kombinerat med dokumenterad erfarenhet av provbelastning under liknande förhållanden, ska väljas enligt 41 §, tabell I-7–I-9 i detta kapitel.

text: Allmänt råd Tabell I-3 anger exempel på modellfaktorer för verifiering av friktions-pålars geotekniska bärförmåga.

text: Tabell I-3 Modellfaktorer för friktionspålars geotekniska bärförmåga

text: Metod γR;d

text: Geostatisk metod (baserad på friktionsvinkel) 1,6 Resultat från sondering av typ CPT 1,4 Resultat från övriga typer av sondering, exempelvis HfA, 1,5 SPT och Tr, med provtagning för verifiering av jordart.

text: Tabell I-4 anger exempel på modellfaktorer för verifiering av kohesionspålars geotekniska bärförmåga.

text: Tabell I-4 Modellfaktorer för kohesionspålars geotekniska bärförmåga

text: Metod modellfaktor, γR;d

text: Odränerad analys (α-metod ) 1,1 Dränerad analys (β-metod) 1,2 Används för lösa leror.

text: Stycke 7.6.2.3(8)P

text: Modellfaktor för korrigering av partialkoefficienter vid verifiering av pålars geotekniska bärförmåga, baserat på resultat från geoteknisk undersökning kombinerat med dokumenterad erfarenhet av provbelastning under liknande förhållanden, ska vid alternativt tillvägagångssätt väljas lika med 1,4.

text: Stycke 7.6.2.4(4)P

text: Partialkoefficienter och korrelationskoefficienter för verifiering av geoteknisk bärförmåga hos pålar, baserat på dynamisk provning, ska väljas enligt 41 §, tabell I-7–I-9 samt 42 §, tabell I-11 i detta kapitel.

text: Stycke 7.6.3.2(2)P

text: Partialkoefficienter för verifiering av geoteknisk bärförmåga hos dragbelastade pålar, baserat på resultat från provbelastning, ska väljas enligt 41 §, tabell I-7–I-9 i detta kapitel.

text: 144 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Stycke 7.6.3.2(5)P

text: Korrelationskoefficienter för bestämning av karakteristisk geoteknisk bärförmåga hos dragbelastade pålar, baserat på resultat från statisk provbelastning, ska väljas enligt 42 §, tabell I-10 i detta kapitel.

text: Stycke 7.6.3.3(3)P

text: Partialkoefficienter för verifiering av geoteknisk bärförmåga hos dragbelastade pålar, baserat på resultat från geoteknisk undersökning kombinerat med dokumenterad erfarenhet av provbelastning under liknande förhållanden, ska väljas enligt 41 §, tabell I-7–I-9 i detta kapitel.

text: Stycke 7.6.3.3(6)P

text: Modellfaktor för korrigering av partialkoefficienter vid verifiering av geoteknisk bärförmåga hos dragbelastade pålar, baserat på resultat från geoteknisk undersökning kombinerat med dokumenterad erfarenhet av provbelastning under liknande förhållanden, ska vid alternativt tillvägagångssätt väljas lika med 1,4.

text: Stycke 8.5.2(1)P

text: Den uppmätta geotekniska bärförmågan i brottgräns ska bestämmas med provningsmetod 1 enligt SS-27104. Minst 3 försök ska utföras vid undersöknings- och lämplighetsprovning. Vid godkännandeprovning ska samtliga förankringar provas. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 8.5.2(3)P Anm. 2

text: Koefficienter för verifiering av förankringars geotekniska bärförmåga som baseras på resultat från provning ska minst ges värden enligt tabell I-16 i detta kapitel. För förankringar där man inte kan påvisa tidigare dokumenterad erfarenhet av aktuell typ av stag och i aktuell geologi ska lämplighets- och undersökningsprovning genomföras. För temporära bergstag fastgjutna i svenskt urberg av prekambriskt ursprung kan undersökningsoch lämplighetsprovning utgå. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 8.6.2(2)P Anm.1

text: Partialkoefficienten för godkännandeprovning i brottgränstillstånd, γa;acc;ULS, ska minst ges värdet 1,05. Provdragningslasten vid godkännandeprovning ska räknas som brottlast vid analytisk dimensionering enligt ekvation 8.13. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 10.2.3

text: Partialkoefficienter för verifiering av risk för upptryckning (UPL) finns i 16 §. Friktion och förankringskrafter ska inte behandlas som laster i uttryck 2.8.

text: Stycke 11.5.1(1)P

text: Partialkoefficienter för laster och hållfastheter vid verifiering av totalstabilitet hos slänter och bankar ska väljas enligt avdelning B, kap. 0, 7 och 8 §§ samt 39 §, tabell I-6 i detta kapitel. (

text: BFS 2015:6

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: Konsoliderad version (fulltext) 145 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Stycke A.2(1)P

text: Partialkoefficienter för laster vid verifiering av (EQU) enligt tabell A.1 ska vara lika med de koefficienter som finns i avdelning B, kap. 0, 6 § i tabell B-2. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke A.2(2)P

text: Partialkoefficienter för jordparametrar, (γM) ska vid verifiering av (EQU) väljas enligt tabell I-5.

text: Tabell I-5 Partialkoefficienter för jordparametrar (γM) vid verifiering av (EQU)

text: Jordparameter Beteckning Koefficient

text: Friktionsvinkel, tan φ´ γφ´ 1,3 Effektiv kohesion γc´ 1,3 Odränerad skjuvhållfasthet γcu 1,5 Enaxlig tryckhållfasthet γqu 1,5 Tunghet γy 1,0

text: Stycke A.3.1(1)P

text: Partialkoefficienter för laster och lasteffekter vid verifiering av (STR/GEO) enligt tabell A.3 ska vara lika med de koefficienter som finns i avdelning B, kap. 0, 7 och 8 §§ i tabell B-3 och B-4. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke A.3.2(1)P

text: Partialkoefficienter för jordparametrar, (γM) ska vid verifiering av (STR/GEO) väljas enligt tabell I-6.

text: Tabell I-6 Partialkoefficienter för jordparametrar (γM) vid verifiering av (STR/GEO)

text: Jordparameter Beteckning Uppsättning M2

text: Stycke A.3.3.1(1)P

text: Partialkoefficienter för bärförmåga, (γR) ska väljas enligt uppsättning R3 i Tabell A.5 vid verifiering av grundläggning med plattor. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke A.3.3.2(1)P

text: Partialkoefficienter för bärförmåga, (γR) ska väljas enligt tabell I-7 vid verifiering av grundläggning med slagna pålar.

text: Tabell I-7 Partialkoefficienter för bärförmåga (γR) vid verifiering av grund-läggning med slagna pålar

text: Bärförmåga Beteckning Uppsättning R2

text: Spets γb 1,2 Mantel (tryck) γs 1,2 Total/kombinerad (tryck) γt 1,2

text: 146 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Mantel (drag) γs;t 1,3

text: Partialkoefficienter för bärförmåga, (γR) ska väljas enligt tabell I-8 vid verifiering av grundläggning med grävpålar.

text: Tabell I-8 Partialkoefficienter för bärförmåga (γR) vid verifiering av grundläggning med grävpålar

text: Bärförmåga Beteckning Uppsättning R2

text: Spets γb 1,3 Mantel (tryck) γs 1,3 Total/kombinerad (tryck) γt 1,3 Mantel (drag) γs;t 1,4

text: BFS 2015:6

text: Partialkoefficienter för bärförmåga, (γR) ska väljas enligt tabell I-9 vid verifiering av grundläggning med CFA-pålar.

text: Tabell I-9 Partialkoefficienter för bärförmåga (γR) vid verifiering av grundläggning med CFA-pålar

text: Bärförmåga Beteckning Uppsättning R2

text: BFS 2015:6

text: Stycke A.3.3.3(1)P

text: Korrelationskoefficienter för bestämning av karakteristisk geotekniska bärförmåga hos pålar, baserat på resultat från statisk provbelastning, ska väljas enligt tabell I-10.

text: Tabell I-10 Korrelationskoefficienter, ξ, för bestämning av karakteristisk geoteknisk bärförmåga hos pålar baserat på resultat från statisk provbelastning (n – antal provade pålar)

text: ξ för n = 1 2 3 4 ≥ 5

text: ξ1 1,40 1,30 1,20 1,10 1,00 ξ2 1,40 1,20 1,05 1,00 1,00 Tillämpbar endast vid enhetliga geotekniska förhållanden och med ett avstånd mellan pålar inom kontrollobjektet på maximalt 25 meter. Med kontrollobjekt avses en grupp av pålar med enhetligt installations- och verkningssätt i en enhetlig jordvolym.

text: Korrelationskoefficienter för bestämning av karakteristisk geotekniska bärförmåga hos pålar, baserat på resultat från dynamisk provbelastning, ska väljas enligt tabell I-11.

text: Tabell I-11 Korrelationskoefficienter, ξ, för bestämning av karakteristisk geo-teknisk bärförmåga hos

text: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 8

text: pålar baserat på resultat från dynamisk provbelastning (n – antal provade pålar)

text: ξ för n 3 4 ≥ 5 ≥ 10 ≥ 15 ≥ 20 ≥ 40 Samtliga pålar

text: Konsoliderad version (fulltext) 147 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: ξ5 1,60 1,55 1,50 1,45 1,42 1,40 1,35 1,30 ξ6 1,50 1,45 1,35 1,30 1,25 1,25 1,25 1,25

text: I tabellen givna ξ-värden gäller för dynamisk provbelastning utvärderad med CASE-metoden. I tabellen givna ξ-värden multipliceras med modellfaktorn 0,85 när signalmatchning av stötvågorna utförs eller då permanent sjunkning ≤ 2 mm per mätslag samt utvärderad spetsfjädring < D/60 för spetsburna pålar. Om grundläggningen består av olika påltyper behandlas var typ för sig vid val av antal provpålar, n. Vid utvärdering av bärförmåga vid drag från signalmatchning får maximalt 70 % av mantelns bärförmåga utnyttjas. Modellfaktorn för bärförmåga vid drag ska när värderingen baseras på signalmatchning väljas lika med 1,3. Signalmatchning ska alltid utföras för huvudsakligen mantelburna pålar. Pålslagningsformler får inte kombineras med dessa korrelationskoefficienter. Tillämpbar endast vid enhetliga geotekniska förhållanden och med ett avstånd mellan pålar inom kontrollobjektet på maximalt 25 meter. Med kontrollobjekt avses en grupp av pålar med enhetligt installations- och verkningssätt i en enhetlig jordvolym. För byggnadsverk med tillräcklig styvhet och hållfasthet för att överföra laster från svaga till starka pålar kan korrelationskoefficienterna ξ5 och ξ6 divideras med 1,1.

text: BFS 2015:6

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: Stycke A.3.3.5(1)P

text: Partialkoefficienter för bärförmåga, (γR) ska väljas enligt uppsättning R3 i Tabell A.13 vid verifiering av stödkonstruktioner. (

text: BFS 2019:1

text: Stycke A.3.3.6(1)P

text: Partialkoefficienter för bärförmåga, (γR) ska väljas enligt uppsättning R3 i Tabell A.14 vid verifiering av slänter och bankar. (

text: BFS 2019:1

text: Stycke A.4(2)P

text: Partialkoefficienter för jordparametrar, (γM) och bärförmåga, (γR) ska vid verifiering av (UPL) väljas enligt tabell I-14. (

text: BFS 2015:6

text: Tabell I-14 Partialkoefficienter för jordparametrar, (γM) och bärförmåga, (γR) vid verifiering av (UPL)

text: Jordparameter/bärförmåga Beteckning Värde

text: Friktionsvinkel, tan φ´ γφ´ 1,3 Effektiv kohesion γc´ 1,3 Odränerad skjuvhållfasthet γcu 1,5 Bärförmåga, påle (drag) γs;t - Bärförmåga, förankring γa ULS -

text: Enligt tabell I-7 – I-9. Bärförmåga ska väljas enligt tabell A-19 i SS-EN 1997-1:2005/A1:2013.

text: Stycke A.5(1)P

text: Partialkoefficienter för laster, (γF) ska vid verifiering av (HYD) väljas enligt tabell I-15.

text: Tabell I-15 Partialkoefficienter för laster (γF) vid verifiering av (HYD)

text: Last Beteckning Värde

text: Permanent Ogynnsam γG;dst 1,0

text: 148 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Gynnsam γG;stb 0,9 Variabel Ogynnsam γQ;dst 1,5 Destabiliserande. Stabiliserande.

text: BFS 2015:6

text: Stycke A.6(3)P

text: Tabell I-16 ska användas. (

text: BFS 2015:6

text: Tabell I-16 Koefficienter för verifiering av förankringar vid provning under varaktiga och tillfälliga dimensioneringssituationer i brott- och bruksgränstillstånd

text: a

text: Symbol Ekvation Provningsmetod 1

text: b ξULS 8.6 1,0 γa;SLS 8.10 NA c d n 3 γa;acc;ULS 8.13 1,05 γa;acc;SLS 8.14 NA a För beskrivning av provningsmetod, se SS-27104. b Värdet gäller förutsatt att godkännandeprovning på varje förankring utförs och visar att EULS;d ≤ RULS;d. c Gäller enbart vid undersöknings- och lämplighetsprovning. d För temporära bergstag fastgjutna svenskt urberg av prekambriskt ursprung får n = 0 användas.

text: BFS 2015:6

text: Stycke A.6(4)P

text: Tabell I-17 ska användas. (

text: BFS 2015:6

text: Tabell I-17 Kriterier för undersökning-, lämplighets- och godkännandeprovning vid varaktiga och tillfälliga dimensioneringssituationer i brott- och bruksgränstillstånd

text: a

text: Provningsmetod Kriterier Undersöknings- och Godkännandeprovning lämplighetsprovning

text: ULS SLS ULS SLS (ekv. 8.5) (ekv. 8.8) (ekv. 8.5) (ekv. 8.8) 1 α1 2 mm NA 2 mm NA a För beskrivning av provningsmetod, SS-27104.

text: BFS 2015:6

text: Tillämpning av informativa bilagor

text: Bilaga D behåller, under förutsättning att inverkan av grundläggningsnivå, hållfasthet över grundläggningsnivå samt lutande intilliggande markyta beaktas, sin informativa karaktär vid nationell tillämpning. (

text: BFS 2015:6

text: Bilaga E och F får inte tillämpas. (

text: BFS 2015:6

text: Konsoliderad version (fulltext) 149 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Avdelning J – EN 1999 – Aluminiumkonstruktioner

text: Kap. 9.1.1 – Tillämpning av SS-EN 1999-1-1 – Allmänna regler

text: Allmänt

text: Utförandekontroll av svetsar

text: Allmänt råd

text: Om den kompletterande oförstörande provningen, med omfattning enligt SS-EN 1090-3, inte uppvisar några brister i utförandet av de 10 första procenten av svetsarna, kan resterande svetsar kontrolleras i halva den omfattning som anges i bilaga L.3 i SS-EN 1090-3. Om brister påvisas i den fortsatta oförstörande provningen görs kontrollen efter bristernas upptäckt i den omfattning som anges i bilagan. (

text: BFS 2019:1

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i Kommentar standarden

text: 6.1.3(1) Anm. 1 Nationellt val gjort 7.2.3(1) Nationellt val gjort 8.1.1(2) Nationellt val gjort A.2(1) Nationellt val gjort A.4(3) Anm. 1 Nationellt val gjort C.3.4.1(2) Nationellt val gjort C.3.4.1(3) Nationellt val gjort C.3.4.1(4) Nationellt val gjort

text: BFS 2015:6

text: Stycke 6.1.3(1) Anm. 1

text: De rekommenderade värdena ska användas – γM1 = 1,10 – γM2 = 1,25

text: Stycke 7.2.3(1)

text: Allmänt råd

text: För kriterier för vibrationer i lätta bjälklag se Stålbyggnadsinstitutets rapport Samlade resultat från europeiska utvecklingsprojekt med stål, rapport 259:1.

text: Stycke 8.1.1(2)

text: De rekommenderade värdena i tabellen ska användas.

text: Stycke A.2(1)

text: Allmänt råd

text: För konsekvensklasser och säkerhetsklasser se avdelning B, 2 §. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke A4.(3) Anm.1

text: Utförandeklasser väljs enligt tabell A.3. (

text: BFS 2015:6

text: 150 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Stycke C.3.4.1(2), C.3.4.1(3), C.3.4.1(4)

text: De rekommenderade partialkoefficienterna ska användas.

text: Konsoliderad version (fulltext) 151 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 9.1.2 – Tillämpning av SS-EN 1999-1-2 – Brandteknisk dimensionering av aluminiumkonstruktioner

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i standarden Kommentar

text: 2.3(1) Nationellt val gjort 2.3(2) Nationellt val gjort 2.4.2(3) Nationellt val gjort 4.2.2.1(1) Nationellt val gjort 4.2.2.3(5) Nationellt val gjort 4.2.2.4(5) Nationellt val gjort

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2.3(1)

text: Rekommenderat värde γM,fi = 1,0 ska användas.

text: Stycke 2.3(2)

text: Stycke 2.4.2(3)

text: De rekommenderade värdena för γG, γQ,1, ψfi, och ξ enligt avdelning B, kap. 0 ska användas. Rekommendationen att använda ψ2.1, för ψfi, ska följas.

text: Stycke 4.2.2.1(1)

text: Allmänt råd

text: Beräkningsmetoder i SS-EN 1999-1-1 bör användas dock med elasticitetsmodul och 0,2gräns ersatta med värdena Eal,θ och fo,θ vid förhöjd temperatur θal. Dessutom ersätts γM med γM,fi. Reduktionsfaktorerna ρo,haz och ρu,haz i den värmepåverkade zonen kan antas vara desamma vid förhöjd temperatur. Vid bestämning av tvärsnittsklass beräknas slankhetsparametrarna β1, β2 och β3 i Tabell 6.2 i SS-EN 1999-1-1 med 𝜀 = 0,05 √𝛦al,𝜃 ∕ 𝑓o,𝜃 (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 4.2.2.3(5)

text: Allmänt råd

text: Metod enligt Anm. i 4.2.2.1(1) bör användas.

text: Stycke 4.2.2.4(5)

text: Allmänt råd

text: Metod enligt Anm. i 4.2.2.1(1) bör användas. Vid beräkning av knäckningslasten Ncr och slankhetsparametern  bör en ytterligare reducerad elasticitetsmodul Eal,θ /1,2 användas och knäckningskurva för knäckningsklass B väljas.

text: 152 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 9.1.3 – Tillämpning av SS-EN 1999-1-3 – Utmattning

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i Kommentar standareden

text: 2.4(1) Anm. 1 Nationellt val gjort 2.4(1) Anm. 2 Nationellt val gjort 6.2.1(2) Nationellt val gjort E(5) Nationellt val gjort L.4(3) Anm. 2 Nationellt val gjort

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2.4(1) Anm. 1

text: Rekommenderat värde γFf = 1,0 ska användas.

text: Stycke 2.4(1) Anm. 2

text: Rekommenderat värde enligt tabell 2.1 på γFf ska användas.

text: Stycke 6.2.1(2)

text: Rekommenderat värde γMf = 1,0 ska användas.

text: har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: Stycke E(5)

text: Vid tillämpning ska rekommenderat värde γMf = 3,0 användas.

text: Stycke L.4(3) Anm. 2

text: Allmänt råd

text: För konsekvensklasser och säkerhetsklasser se avdelning B, kap. 0, 2 §. (

text: BFS 2015:6

text: Konsoliderad version (fulltext) 153 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 9.1.4 – Tillämpning av SS-EN 1999-1-4 – Kallformad profilerad plåt

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i standarden Kommentar

text: 2(3) Nationellt val gjort 2(4) Nationellt val gjort 7.3(3) Nationellt val gjort A.1(1) Anm. 3 Nationellt val gjort A.3.4(3) Nationellt val gjort

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2(3)

text: Följande värden ska användas – γM1 = 1,0 – γM2 = 1,25 – γM3 = 1,25

text: Stycke 2(4)

text: Rekommenderat värde γM,ser=1,0 ska användas. (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 7.3(3)

text: Allmänt råd

text: Enligt EN 1990 ska deformationer i bruksgränstillståndet beräknas för frekvent lastkombination. Om gränsen är satt med hänsyn till estetik ska enligt SS-EN 1990 kvasi-permanent lastkombination användas. Exempel på gränsvärden för nedböjningar och deformationer som kan användas ges i nedanstående tabell.

text: Tabell J-1 Gränsvärden för nedböjningar

text: Konstruktion Nedböjningskrav

text: Bjälklagsbalkar Se SS-EN 1993-1-1 Primärbalkar i takkonstruktioner L/300 a Takåsar L/200 a Balkar i väggkonstruktioner L/100 a Profilerad plåt – i takkonstruktioner L/200 – i mellanbjälklag Se SS-EN 1993-1-1 – i väggkonstruktioner L/100 – i konsoler L/100 a Generellt bör räknas med frekvent last (en variabel last med ψ1, eventuellt övriga variabla laster med ψ2) för vanliga isolerade och oisolerade plåttak. Vid känsliga delar som t.ex. anslutningar vid takfot etc. bör karakteristisk last användas.

text: För kriterier för vibrationer i lätta stålbjälklag se litteraturhänvisning i kap. 3.1.1. (

text: BFS 2015:6

text: 154 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Stycke A.1(1) Anm. 3

text: Allmänt råd

text: Stycke A.3.4(3)

text: Partialfaktorn γM ska bestämmas på basis av provning enligt bilaga D i SS-EN 1990. För fåtalsprovning gäller regler i avdelning B, kap. 0, 11 § när karakteristiskt hållfasthetsvärde ska bestämmas. Dessutom ska tillämpliga regler i bilaga A i SS-EN 1999-1-4 följas. Om man vid provningen endast bestämmer dimensioneringsvärdet utan koppling till någon beräkningsmodell ska värdet γM =1,0 användas. Det rekommenderade värdet γsys =1,0 ska användas. (

text: BFS 2015:6

text: Konsoliderad version (fulltext) 155 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Kap. 9.1.5 – Tillämpning av SS-EN 1999-1-5 – Skal

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Stycke i standarden Kommentar

text: 2.1(3) Nationellt val gjort 2.1(4) Nationellt val gjort (

text: BFS 2015:6

text: Stycke 2.1(3)

text: Följande rekommenderade värden ska användas: – γM1 = 1,10 – γM2 = 1,25

text: Stycke 2.1(4)

text: Följande rekommenderat värde ska användas: – γM1,ser = 1,0

text: 156 (158) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Bilaga 1

text: Bilaga 1 har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: Konsoliderad version (fulltext) 157 (158)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Bilaga 2

text: Bilaga 2 har upphävts genom (

text: BFS 2015:6

text: 158 (158) Konsoliderad version (fulltext)

title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd om tillämpning av europeiska konstruktionsstandarder (eurokoder);

text: Författningen innehåller föreskrifter och allmänna råd till plan- och

text: bygglagen (2010:900)

text: och plan- och

text: byggförordningen (2011:338)

text: . Huvudsakligen innehåller författningen föreskrifter och allmänna råd till

text: 8 kap. 4 § första stycket 1

text: och 2 plan- och

text: bygglagen

text: och till

text: 3 kap. 7 §

text: och

text: 8 § 1

text: planoch

text: byggförordningen

text: . Där ställs krav på bärförmåga, stadga och beständighet hos byggnadsverk samt på byggnadsverks bärförmåga vid händelse av brand. Föreskrifterna gäller 1. vid uppförande av en ny byggnad, 2. när en byggnad byggs till för tillbyggda delar, 3. när en byggnad ändras för tillkommande byggnadsdelar, och 4. för mark- och rivningsarbeten. Föreskrifterna gäller även på motsvarande sätt i tillämpliga delar vid uppförande, tillbyggnad och annan ändring av andra byggnadsverk än byggnader, där brister i byggnadsverkens bärförmåga, stadga och beständighet kan förorsaka risk för oproportionerligt stora skador. Föreskrifterna gäller inte bergtunnlar och bergrum.

text: Allmänt råd

text: Exempel på risk för oproportionerligt stora skador är risk för allvarlig personskada eller risk för allvarlig skada på samhällsviktiga funktioner. Av

text: 8 kap. 7 § plan- och bygglagen

text: framgår att vid tillämpning av kraven vid tillbyggnad och annan ändring ska hänsyn tas till ändringens omfattning och byggnadens förutsättningar. Vidare ska hänsyn tas till bestämmelserna om varsamhet och förbud mot förvanskning i

text: 8 kap.

text: i

text: plan- och bygglagen

text: . Ytterligare föreskrifter och allmänna råd med avseende på byggnaders väsentliga tekniska egenskaper finns i Boverkets byggregler (

text: BFS 2011:6

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster, EGT L 204, 21.7.1998, s. 37 (Celex 398L0034) ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/48/EG

text: , EGT L 217, 5.8.1998, s.18 (Celex 398L0048).

text: EKS 8

text: Av

text: 10 kap. 6 § plan- och byggförordningen

text: framgår att Trafikverket har rätt att meddela föreskrifter om tekniska egenskapskrav för vägar och gator, utom för vägtunnlar, samt anordningar som hör till vägarna eller gatorna. Av

text: 10 kap. 7 § plan- och byggförordningen

text: framgår att Transportstyrelsen har rätt att meddela föreskrifter om tekniska egenskapskrav för vägtunnlar samt anordningar som hör till vägtunnlarna.

text: Allmänt råd

text: Om ett byggnadsverk flyttas gäller i grunden samma krav som vid uppförandet av ett nytt. Vid tillämpning av kraven ska man dock ta hänsyn till flyttningens syfte och byggnadsverkets förutsättningar, enligt

text: 8 kap. 7 § plan- och bygglagen

text: . Vidare ska hänsyn tas till bestämmelserna om varsamhet och förbud mot förvanskning i

text: 8 kap.

text: i

text: plan- och bygglagen

text: . En anpassning av kraven får inte medföra en oacceptabel risk för människors hälsa eller säkerhet och avsteg från säkerhetsnivåerna i denna författning lär därför normalt inte kunna godtas.

text: Om det finns särskilda skäl och byggnadsprojektet ändå kan antas bli tekniskt tillfredsställande och det inte finns någon avsevärd olägenhet från annan synpunkt, får byggnadsnämnden i enskilda fall medge mindre avvikelse från föreskrifterna i denna författning.

text: Allmänt råd

text: Om byggnadsnämnden har medgett mindre avvikelse bör det framgå av startbeskedet.

text: Byggprodukter med bestyrkta egenskaper

text: Med byggprodukter med bestyrkta egenskaper avses i denna författning produkter som tillverkats för att permanent ingå i byggnadsverk och som antingen a) är CE-märkta, b) är typgodkända och/eller tillverkningskontrollerade enligt bestämmelserna i

text: 8 kap.

text: 23 §§

text: plan- och bygglagen (2010:900)

text: , c) har certifierats av ett certifieringsorgan som ackrediterats för uppgiften och för produkten i fråga enligt förordning

text: (EG) nr 765/2008

text: (EEG) nr 339/93

text: (EG) nr 765/2008

text: . För att byggprodukten ska anses ha bestyrkta egenskaper ska verifieringen vid tillämpning av alternativ c och d ovan ha en sådan omfattning och kvalitet att det säkerställs att avsedda material- och produktegenskaper uppfylls. Verifieringen ska motsvara minst vad som är beslutat för CE-märkning av liknande produkter.

text: EGT L 218, 13.8.2008, s. 30, Celex 2008R0765

text: EKS 8

text: Allmänt råd

text: Byggprodukter vars egenskaper bestyrkts enligt alternativen a, c eller d innebär inte att produkten bedömts mot svenska krav på byggnadsverk i denna författning eller i Boverkets byggregler (

text: BFS 2011:6

text: ) utan endast att byggherren ska ha tilltro till den deklaration av produktens egenskaper som medföljer.

text: Där denna författning hänvisar till allmänna råd eller handböcker i vilka begreppet typgodkända eller tillverkningskontrollerade material och produkter används ska detta ersättas med begreppet byggprodukter med bestyrkta egenskaper enligt denna paragraf.

text: Övergångsperiod

text: När det för den aktuella produkten har offentliggjorts en harmoniserad standard eller när ett europeiskt tekniskt godkännande har utfärdats för produkten, gäller enbart bestyrkande enligt alternativ a i 4 §. Standarden kan innehålla en övergångsperiod som fastställts och publicerats i Europeiska unionens officiella tidning . I sådana fall gäller andra bestyrkanden än enligt alternativ a till övergångsperiodens slut.

text: Ömsesidigt erkännande

text: Såsom bestyrkande i enlighet med alternativ c eller d i 4 § godtas även ett bestyrkande utfärdat av ett annat organ inom Europeiska unionen eller inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet om organet är 1. ackrediterat för uppgiften mot kraven i förordning

text: (EG) nr 765/2008

text: , eller 2. på annat sätt erbjuder motsvarande garantier i fråga om teknisk och yrkesmässig kompetens samt garantier om oberoende.

text: Beständighet

text: Byggnadsverksdelar och material som ingår i bärande konstruktioner ska antingen vara naturligt beständiga eller göras beständiga genom skyddsåtgärder och underhåll så att kraven i brottgräns- och bruksgränstillstånd uppfylls under byggnadsverkets livslängd. Är permanent skydd inte möjligt ska förväntade förändringar av egenskaperna beaktas vid dimensioneringen. Konstruktionen ska vid förutsatt underhållsbehov utformas så att de påverkade delarna blir åtkomliga för återkommande skyddsåtgärder och underhåll.

text: Allmänt råd

text: BFS 2011:6

text: För uppgifter om gällande Europeiska tekniska godkännanden se EOTA:s webbsida http://www.eota.be om Valid ETAs. För övergångstider hänvisar Europeiska unionens officiella tidning från och med nummer 2007/12 till webbsidan i Europeiska kommissionens databas NANDO http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/nando/index.cfm?fuseaction=cpd.hs.

text: EKS 8

text: Dimensionering ska utföras genom beräkning, provning eller genom någon kombination därav. Beräkning och provning fordras dock inte, om detta är uppenbart obehövligt. En färdig konstruktion har tillräcklig stadga när svajning (svängningar), besvärande sprickbildningar, deformationer och dylikt förekommer i endast obetydlig omfattning.

text: Beräkningar ska baseras på en beräkningsmodell som i rimlig utsträckning beskriver konstruktionens verkningssätt i aktuella gränstillstånd. Vald beräkningsmodell och ingångsparametrar ska redovisas.

text: Allmänt råd

text: Regler om dokumentering finns även i 18 § i denna avdelning.

text: Om osäkerheten hos en beräkningsmetod är stor, ska man ta hänsyn till detta. Vid beräkning av tvångskrafter ska konstruktionens verkningssätt i aktuellt gränstillstånd beaktas.

text: Allmänt råd

text: Exempel på faktorer som bör beaktas är 1. eftergivlighet hos upplag, inspänning och avstyvning, 2. tilläggskrafter och tilläggsmoment orsakade av deformationer, 3. lastexcentriciteter, 4. samverkan mellan konstruktioner/konstruktionsdelar, 5. tidseffekter, och 6. byggmetoder.

text: Material

text: Material till bärande konstruktioner, inklusive jord och berg, ska ha kända, lämpliga och dokumenterade egenskaper i de avseenden som har betydelse för deras användning.

text: Projektering och utförande

text: En konstruktion ska 1. projekteras och utföras av kompetent personal på ett fackmässigt sätt, 2. projekteras så att arbetet kan utföras på ett sådant sätt att avsedd utformning uppnås och så att förutsatt underhåll kan ske, och 3. utföras enligt upprättade bygghandlingar. Vid utförandet ska tillses att avvikelser från nominella mått inte överstiger gällande toleranser enligt bygghandlingarna. Avvikelser från bygghandlingar eller åtgärder som inte anges på någon bygghandling, som håltagningar, ursparningar och slitsar, får utföras först sedan det klarlagts att byggnadsverksdelens funktion inte äventyras. Samråd ska ske i erforderlig grad med den som ansvarar för konstruktionshandlingarna. För stabilisering under monteringstiden ska provisorisk stagning anordnas.

text: EKS 8

text: Kontroll

text: Dimensioneringskontroll

text: Med dimensioneringskontroll avses i denna författning kontroll av dimensioneringsförutsättningar, bygghandlingar och beräkningar.

text: Allmänt råd

text: Dimensioneringskontroll syftar till att minimera grova fel. Kontrollen bör utföras av person som inte tidigare deltagit i projektet. Graden av organisatorisk och ekonomisk direkt eller indirekt självständighet för den som utför dimensioneringskontroll bör ökas vid projekt av mer komplicerad natur.

text: Byggherren måste förvissa sig om att material och byggprodukter har sådana egenskaper att materialen och produkterna korrekt använda i byggnadsverket gör att detta kan uppfylla egenskapskraven i denna författning och i Boverkets byggregler (

text: BFS 2011:6

text: ). Med mottagningskontroll avses i denna författning byggherrens kontroll av att material och produkter har förutsatta egenskaper när de tas emot på byggplatsen. Har produkterna bestyrkta egenskaper enligt 4 § i denna avdelning kan mottagningskontrollen inskränkas till identifiering, kontroll av märkning och granskning av produktdeklarationen att varorna har förutsatta egenskaper. Om byggprodukternas egenskaper inte är bestyrkta i den mening som avses i 4 § i denna avdelning fordras verifiering genom provning eller annan inom europeiska unionen vedertagen metod så att egenskaperna är kända, lämpliga och kan värderas före användning.

text: Allmänt råd

text: Byggprodukter vars egenskaper bestyrkts enligt alternativen a, c eller d i 4 § i denna avdelning innebär inte att produkten bedömts mot svenska krav på byggnadsverk i denna författning eller i Boverkets Byggregler (

text: BFS 2011:6

text: ). Sådant bestyrkande innebär att byggherren ska ha tilltro till den deklaration av produktens egenskaper som medföljer. Med ledning av produktdeklarationen kan byggherren avgöra om byggprodukten är lämplig för aktuell användning. För byggprodukter med bestyrkta egenskaper behöver byggherren inte göra någon egen provning av dessa egenskaper.

text: Utförandekontroll

text: Med utförandekontroll avses i denna författning byggherrens kontroll av att 1. tidigare inte verifierbara projekteringsförutsättningar som är av betydelse för säkerheten är uppfyllda, och att 2. arbetet utförs enligt gällande beskrivningar, ritningar och andra handlingar.

text: Grundkontroll

text: Med grundkontroll avses i dessa föreskrifter den generella kontrollen av material, produkter och arbetsutförande.

text: Allmänt råd

text: Materialspecifika regler för grundkontroll finns i respektive materialdel eller i till dessa kopplade standarder om utförande.

text: EKS 8

text: Tilläggskontroll

text: Med tilläggskontroll avses i denna författning den specifika kontroll som ska ske av 1. konstruktionsdetaljer som har avgörande betydelse för konstruktionens bärförmåga, stadga eller beständighet, 2. konstruktionsdetaljer med speciellt utförande, och 3. påverkan på omgivningen. För tilläggskontrollen ska en plan upprättas.

text: Allmänt råd

text: Materialspecifika regler för tilläggskontroll finns i respektive materialdel eller i till dessa kopplade standarder om utförande.

text: Dokumentering

text: Resultaten av utförda kontroller ska dokumenteras. Eventuella avvikelser med tillhörande åtgärder ska noteras liksom andra uppgifter av betydelse för den färdiga konstruktionens kvalitet.

text: Allmänt råd

text: Dokumentationskrav finns även i 10 §, i denna avdelning och i avdelning C, kapitel 1.1.2, 4 §.

text: Terminologi

text: Termer som inte särskilt förklaras i huvudförfattningarna eller i denna författning har den betydelse som anges i Terminologicentrums publikation Planoch byggtermer 1994, TNC 95.

text: Allmänt råd

text: Det bör uppmärksammas att även eurokoderna innehåller definitioner.

text: De allmänna råden

text: De allmänna råden innehåller generella rekommendationer om tillämpningen av föreskrifterna i denna författning och anger hur någon lämpligen kan eller bör handla för att uppfylla föreskrifterna. De allmänna råden kan även innehålla vissa förklarande eller redaktionella upplysningar. De allmänna råden föregås av texten Allmänt råd och är tryckta med mindre och indragen text i anslutning till den föreskrift som de hänför sig till.

text: Särskilt om eurokoderna

text: Om inget annat anges för respektive standard i efterföljande kapitel ska de stycken som i standarden är märkta med bokstaven P (principer) efter beteckningsnumret anses vara föreskrifter och övriga stycken (råd) ska anses vara allmänna råd. Om inget annat anges för respektive standard i efterföljande kapitel behåller dess informativa bilagor sin informativa karaktär vid den nationella tillämpningen.

text: EKS 8

text: Föreskrifterna i denna författning hänvisar till standarder med utgåva enligt nedanstående tabell. Figur- och tabellhänvisningar i denna författning hänvisar om inget annat anges till figurer och tabeller i tillhörande standard.

text: Kapitel Svensk beteckning, titel och utgåva EN-standard

text: 0 SS-EN 1990 Eurokod – Grundläggande EN 1990:2002 + dimensioneringsregler för bärverk, utgåva 1 EN 1990/A1:2005 1.1.1 SS-EN 1991-1-1 Eurokod 1: Laster på bärverk EN 1991-1-1:2002 – Del 1–1: Allmänna laster – Tunghet, egentyngd, nyttig last för byggnader, utgåva 1 1.1.2 SS-EN 1991-1-2: Laster på bärverk – EN 1991-1-2:2002 Del 1–2: Allmänna laster – Termisk och mekanisk verkan av brand 1.1.3 SS-EN 1991-1-3 Eurokod 1: Laster på bärverk EN 1991-1-3:2002 – Del 1–3: Allmänna laster – Snölast, utgåva 1 1.1.4 SS-EN 1991-1-4 Eurokod 1: Laster på bärverk EN 1991-1-4:2005 – Del 1–4: Allmänna laster – Vindlast, utgåva 1 1.1.5 SS-EN 1991-1-5 Eurokod 1: Laster på bärverk EN 1991-1-5:2003 – Del 1–5: Allmänna laster – Temperaturpåverkan, utgåva 1 1.1.6 SS-EN 1991-1-6 Eurokod 1: Laster på bärverk EN 1991-1-6:2005 – Del 1–6: Allmänna laster – Laster vid utförande, utgåva 1 1.1.7 SS-EN 1991-1-7 Eurokod 1: Laster på bärverk EN 1991-1-7:2006 – Del 1–7: Allmänna laster – Olyckslaster, utgåva 1 1.2 SS-EN 1991-2 Eurokod 1: Laster på bärverk – EN 1991-2:2003 Del 2: Trafiklast på broar. 2.1.1 SS-EN 1992-1-1 Eurokod 2: Dimensionering EN 1992-1-1:2005 av betongkonstruktioner – Del 1–1: Allmänna regler och regler för byggnader 2.1.2 SS-EN 1992-1-2 Eurokod 2: Dimensionering EN 1992-1-2:2004 av betongkonstruktioner – Del 1–2: Allmänna regler – Brandteknisk dimensionering 2.2 SS-EN 1992-2 Eurokod 2: Dimensionering av EN 1992-2:2005 betongkonstruktioner – Del 2: Broar 3.1.1 SS-EN 1993-1-1 Eurokod 3: Dimensionering EN 1993-1-1:2005 + av stålkonstruktioner – Del 1–1: Allmänna EN1993-1-1:2005/ regler och regler för byggnader AC:2006 3.1.2 SS-EN 1993-1-2 Eurokod 3: Dimensionering EN 1993-1-2:2005+ EN av stålkonstruktioner – Del 1–2: Allmänna 1993-1-2:2005 / regler – Brandteknisk dimensionering AC:2005 3.1.3 SS-EN 1993-1-3 Eurokod 3: Dimensionering EN 1993-1-3:2006 av stålkonstruktioner – Del 1–3: Kallformade profiler och profilerad plåt 3.1.4 SS-EN 1993-1-4 Eurokod 3: Dimensionering EN 1993-1-4:2006 av stålkonstruktioner – Del 1–4: Rostfritt stål 3.1.5 SS-EN 1993-1-5 Eurokod 3: Dimensionering EN 1993-1-5:2006 av stålkonstruktioner – Del 1–5: Plåtbalkar 3.1.6 SS-EN 1993-1-6 Eurokod 3: Dimensionering EN 1993-1-6:2007 av stålkonstruktioner – Del 1–6: Skal 3.1.7 SS-EN 1993-1-7 Eurokod 3: Dimensionering EN 1993-1-7:2007 av stålkonstruktioner – Del 1–7: Plana plåtkonstruktioner med transversallast

text: EKS 8

text: 3.1.8 SS-EN 1993-1-8 Eurokod 3: Dimensionering EN 1993-1-8:2005 EN av stålkonstruktioner – Del 1–8: Dimensioner- 1993-1-8:2005/ ing av knutpunkter och förband AC:2005 3.1.9 SS-EN 1993-1-9 Eurokod 3: Dimensionering EN 1993-1-9:2005+ EN av stålkonstruktioner – Del 1–9: Utmattning 1993-1-9:2005/ AC:2005 3.1.10 SS-EN 1993-1-10 Eurokod 3: Dimensionering EN 1993-1-10:2005 EN av stålkonstruktioner – Del 1–10: Seghet och 1993-1-10:2005/ egenskaper i tjockleksriktningen AC:2005 3.1.11 SS-EN 1993-1-11 Eurokod 3: Dimensionering EN 1993-1-11:2006 av stålkonstruktioner – Del 1–11: Dragbelastade komponenter 3.1.12 SS-EN 1993-1-12 Eurokod 3: Dimensionering EN 1993-1-12:2007 av stålkonstruktioner – Del 1–12: Tilläggsregler för stålsorter upp till S700 3.2 SS-EN 1993-2 Eurokod 3: Dimensionering av EN 1993-2:2006 stålkonstruktioner – Del 2: Broar 4.1.1 SS-EN 1994-1-1 Eurokod 4: Dimensionering EN 1994-1-1:2004 av samverkanskonstruktioner i stål och betong – Del 1–1: Allmänna regler och regler för byggnader 4.1.2 SS-EN 1994-1-2 Eurokod 4: Dimensionering EN 1994-1-2:2005 av samverkanskonstruktioner i stål och betong – Del 1–2: Allmänna regler – Brandteknisk dimensionering 4.2 SS-EN 1994-2 Eurokod 4: Dimensionering av EN 1994-2:2005 samverkanskonstruktioner i stål och betong – Del 2: Broar 5.1.1 SS-EN 1995-1-1 Eurokod 5: Dimensionering EN 1995-1-1:2004+ av träkonstruktioner – Del 1–1: Allmänt - EN 1995-1-1:2004/ Gemensamma regler och regler för byggnader AC:2006 + EN 1995-1- 1:2004/A1: 2008 5.1.2 SS-EN 1995-1-2 Eurokod 5: Dimensionering EN 1995-1-2:2004+ av träkonstruktioner – Del 1–2: Allmänt – EN 1995-1-2:2004/ Brandteknisk dimensionering AC:2006 5.2 SS-EN 1995-2 Eurokod 5: Dimensionering av EN 1995-2:2004 träkonstruktioner – Del 2: Broar 6.1.1 SS-EN 1996-1-1 Eurokod 6: Dimensionering EN 1996-1-1: 2005 av murverkskonstruktioner – Del 1: Allmänt – Regler för armerat och oarmerat murverk 6.2 SS-EN 1996-2 Eurokod 6: Dimensionering av EN 1996-2: 2005 murverkskonstruktioner – Del 2: Dimensioneringsförutsättningar, val av material och utförande av murverk 7.1 SS-EN 1997-1 Eurokod 7: Dimensionering av EN 1997-1:2004 + geokonstruktioner – Del 1: Allmänna regler EN 1997-1:2004 /AC:2009 9.1.1 SS-EN 1999-1-1 Eurokod 9: Dimensionering EN 1999-1-1:2007 av aluminiumkonstruktioner – Del 1-1: Allmänna regler 9.1.2 SS-EN 1999-1-2 Eurokod 9: Dimensionering EN 1999-1-2:2007 av aluminiumkonstruktioner – Del 1-2: Brandteknisk dimensionering 9.1.3 SS-EN 1999-1-3 Eurokod 9: Dimensionering EN 1999-1-3:2007 av aluminiumkonstruktioner – Del 1–3: Utmattning

text: EKS 8

text: 9.1.4 SS-EN 1999-1-4 Eurokod 9: Dimensionering EN 1999-1-4:2007 av aluminiumkonstruktioner – Del 1–4: Kallformad profilerad plåt 9.1.5 SS-EN 1999-1-5 Eurokod 9: Dimensionering EN 1999-1-5:2007 av aluminiumkonstruktioner – Del 1–5: Skal

text: Med den svenska utgåvan av EN-standarden i fråga (SS-EN) jämställs varje standard som utan ändring av innehållet överför denna EN-standard till en nationell standard i ett annat land.

text: Allmänt råd

text: I de fall översättningar av standarden inte överensstämmer med den europeiska standardiseringsorganisationens engelska utgåva bör den engelska vara vägledande.

text: EKS 8

text: Avdelning B – Tillämpning av EN 1990 – Grundläggande dimensioneringsregler för bärverk

text: Kap. 0 – Tillämpning av EN 1990 – Grundläggande dimensioneringsregler för bärverk

text: Allmänt

text: Säkerhetsindex

text: Säkerhetsindex, β, definierat enligt SS-ISO 2394, ska för byggnadsverksdel i brottgränstillstånd vara ≥ 3,7 för säkerhetsklass 1, ≥ 4,3 för säkerhetsklass 2, ≥ 4,8 för säkerhetsklass 3. Angivna β-värden avser referenstiden 1 år. Användning av angivna säkerhetsindex förutsätter i säkerhetsklass 2 och 3 dimensioneringskontroll enligt avdelning A, 13 och 18 §§. Förutsättningen gäller vid bruk av såväl sannolikhetsteoretisk metod som partialkoefficientmetod. Mottagningskontroll av material och produkter samt kontroll av utförande enligt avdelning A, 14–18 §§ är ett villkor för all verifiering som inkluderar bärförmåga.

text: Allmänt råd

text: Om en sannolikhetsteoretisk metod används är reglerna avseende partialkoefficientmetoden vägledande. Angivna partialkoefficienter i brottgränstillstånd är beräknade med hänsyn till ovan angivna β-värden och baserade på en kalibrering enligt NKB-skrift nr 55, Retningslinjer for last- og sikkerhedsbestemmelser for bærende konstruktioner, 1987. Modellen för differentiering av byggnadsverksdelar i säkerhetsklasser beaktar enbart risk för allvarliga personskador medan definitionen av konsekvensklasser i viss omfattning även inkluderar skada på samhällsviktiga funktioner.

text: Med hänsyn till omfattningen av de personskador som kan befaras uppkomma vid brott i en byggnadsverksdel, ska byggnadsverksdelen hänföras till någon av följande säkerhetsklasser a) säkerhetsklass 1 (låg), liten risk för allvarliga personskador, b) säkerhetsklass 2 (normal), någon risk för allvarliga personskador, eller c) säkerhetsklass 3 (hög), stor risk för allvarliga personskador.

text: Byggnadsverksdelar får hänföras till säkerhetsklass 1, om minst ett av följande krav är uppfyllt 1. personer vistas endast i undantagsfall i, på, under eller invid byggnadsverket, 2. byggnadsverksdelen är av sådant slag att ett brott inte rimligen kan befaras medföra allvarliga personskador, eller 3. byggnadsverksdelen har sådana egenskaper att ett brott inte leder till kollaps utan endast till obrukbarhet.

text: EKS 8

text: Byggnadsverksdelar ska hänföras till säkerhetsklass 3, om följande förutsättningar samtidigt föreligger 1. byggnadsverket är så utformat och använt att många personer ofta vistas i, på, under eller invid det, 2. byggnadsverksdelen är av sådant slag att kollaps medför stor risk för allvarliga personskador, och 3. byggnadsverksdelen har sådana egenskaper att ett brott leder till omedelbar kollaps.

text: Byggnadsverksdelar som inte omfattas av 3 och 4 §§ i detta kapitel ska hänföras till lägst säkerhetsklass 2.

text: Vid dimensionering med partialkoefficientmetoden i EN 1990 till EN 1999 i brottgränstillstånd ska säkerhetsklassen för en byggnadsverksdel beaktas med hjälp av partialkoefficienten γd på följande sätt: a) Säkerhetsklass 1: γd = 0,83. b) Säkerhetsklass 2: γd = 0,91. c) Säkerhetsklass 3: γd = 1,0.

text: Krav i bruksgränstillstånd

text: Allmänt råd

text: Utöver angivna krav i bruksgränstillstånd, som primärt endast är relaterade till säkerhet och hälsa, kan byggherren ställa högre krav t.ex. med hänsyn till utseende och komfort. Finns inga andra krav kan, vid dimensionering med sannolikhetsteoretisk metod i princip enligt SS-ISO 2394, risken för överskridande av bruksgränstillstånd sättas till β = 1,3 à 2,3 beroende på typ av bruksgränstillstånd. Beräkning av deformationer och svängningar bör utföras enligt elasticitetsteorin med en beräkningsmodell som på ett rimligt sätt beskriver konstruktionens styvhet, massa, dämpning och randvillkor.

text: Motstridiga partialkoefficienter

text: När partialkoefficienter som baseras på samma fraktil är olika i denna författning och i annan källa ska värden enligt denna författning användas vid verifiering av byggnadsverkets bärförmåga och stadga.

text: Allmänt råd

text: Exempel på ovanstående typ av källor kan vara produkthandböcker eller produktspecifikationer.

text: Allmänt råd

text: Exempel på val av säkerhetsklass ges i bilaga 1 till denna författning.

text: Särskilt om standarden

text: Utöver de stycken som är märkta med bokstaven P efter beteckningsnumret i EN 1990 är 6.4.3.1(3) och 6.4.4(1) föreskrifter.

text: Allmänt råd

text: För utmattningslastens dimensioneringsvärde anges värden i respektive materialdel för betong se EN 1992-1-1 6.8.3, för stål se EN 1993-1- 9:2005 5(1) och för samverkanskonstruktioner se EN 1994-1-1 6.8.4.

text: EKS 8

text: Tillämpning av informativa bilagor i EN 1990

text: Bilaga B får inte tillämpas. Differentiering av byggnadsverks tillförlitlighet ska ske enligt 1–6 §§, 15–21 §§ i detta kapitel.

text: Tillämpning på byggnader – nationellt valda parametrar till bilaga A1 i standarden

text: Översikt över nationella val till eurokoden

text: Nationella val Kommentar

text: A1.1(1) Nationellt val gjort A1.2.1(1) Anm. 2 Ingen ytterligare information ges A1.2.2(1) Nationellt val gjort A1.3.1(1) Nationellt val gjort A.1.3.1(5) Nationellt val gjort A.1.3.2(1) tabell A1.3 Nationellt val gjort A1.4.2(2) Rekommendationen används

text: Vid tillämpning av EN 1990 på byggnader gäller reglerna i 15–21 §§ i detta kapitel.

text: Allmänt råd

text: Byggnadsverksdelar i livslängdskategori 4 enligt 2.3, tabell 2.1 i EN 1990 – vilka hänförs till säkerhetsklass 2 eller 3 och som inte är åtkomliga för inspektion och underhåll – bör dimensioneras för livslängden

text: 100 år.

text: Tabell B-1 ψ-faktorer

text: Last ψ0 ψ1 ψ2

text: Nyttig last i byggnader Kategori A: rum och utrymmen i bostäder 0,7 0,5 0,3 Kategori B: kontorslokaler 0,7 0,5 0,3 Kategori C: samlingslokaler 0,7 0,7 0,6 Kategori D: affärslokaler 0,7 0,7 0,6 Kategori E: lagerutrymmen 1,0 0,9 0,8 Kategori F: utrymmen med fordonstrafik, fordonstyngd ≤ 30 kN 0,7 0,7 0,6 Kategori G: utrymmen med fordonstrafik, 30 kN < fordonstyngd ≤ 160 kN 0,7 0,5 0,3 Kategori H: yttertak 0 0 0 Snölast med beteckningar enligt EN 1991-1-3 0,8 0,6 0,2 sk ≥ 3 kN/m 2,0 ≤ sk < 3,0 kN/m 0,7 0,4 0,2 1,0 ≤ sk < 2,0 kN/m 0,6 0,3 0,1 Vindlast 0,3 0,2 0 Temperaturlast (ej brand) i byggnad 0,6 0,5 0

text: EKS 8

text: Dimensioneringsvärden för laster i brottsgränstillstånd (EQU) uppsättning A ska vara enligt tabell B-2. Partialkoefficienten d bestäms i 1–6 §§ i detta kapitel.

text: Varaktiga Permanenta laster Variabel Samverkande variabla och tillfälliga huvudlast laster

text: d. s Ogynnsamma Gynnsamma Största Övriga laster last

text: (Ekv 6.10) d G kj,sup 0,9 G kj,inf När lasten är När lasten är 1,1 ogynnsam: ogynnsam: d 1,5 Q k,1 d 0,iQ k,i 1,5

text: När lasten är När lasten är gynnsam: 0 gynnsam: 0

text: Dimensioneringssituationer

text: Ekvation 6.10a och 6.10b ska tillämpas i brottsgränstillstånd som inte omfattar geotekniska laster med dimensioneringsvärden för laster enligt tabell B-3. Partialkoefficienten d bestäms i 1–6 §§ i detta kapitel. Vid tillämpning av 6.10a är det inte tillåtet att endast inkludera permanenta laster.

text: d. s Ogynnsamma Gynnsamma Största last Övriga laster

text: (Ekv 6.10a) d Gkj,sup 1,00 G kj,inf När lasten är När lasten är 1,35 ogynnsam: ogynnsam: d 1,5  0,1Qk,1 d1,5  0,i Qk,i d Pk 1,00 Pk När lasten är När lasten är 1,35 gynnsam: 0 gynnsam: 0 (Ekv 6.10b) d Gkj,sup 1,00 Gkj,inf När lasten är När lasten är 0,89·1,35 ogynnsam: ogynnsam: d 1,5 Qk,1 d1,5 0,i Q k,i d Pk 1,00 Pk När lasten är När lasten är 1,35 gynnsam: 0 gynnsam: 0 1 Dimensioneringssituationer

text: När tabell A1.2(C) i standarden (Uppsättning C) är tillämplig ska dimensioneringsvärdena på lasterna bestämmas med parametrar enligt tabell B-4. Partialkoefficienten d bestäms i 1–6 §§ i detta kapitel.

text: EKS 8

text: (Ekv 6.10) γd 1,10Gkj,sup 1,00 Gkj,inf När lasten är När lasten är ogynnsam: ogynnsam: γd 1,4 Qk,1 γd 1,4 ψ0, i Qk,i

text: Dimensioneringssituationer

text: När verifieringen av byggnadsverksdelar innefattar geotekniska laster och undergrundens bärförmåga ska dimensioneringssätt 2 eller 3 användas med dimensioneringsvärden enligt tabell B-3 respektive B-4.

text: Allmänt råd Dimensioneringssätt för verifiering av olika typer av geokonstruktioner framgår av kap. 7.1, 15 §.

text: A.1.3.2(1) tabell A1.3

text: I exceptionella dimensioneringssituationer ska den variabla huvudlasten sättas till sitt frekventa värde.

text: Tillämpning av EN 1990/A1:2005 (bilaga A2 till EN 1990 och som behandlar broar)

text: Nationella val Kommentar

text: A2.1.1(1) Anm.3 Nationellt val gjort A2.2.1(2) Anm.1 Ingen ytterligare information ges A2.2.6(1) Anm.1 Nationellt val gjort A2.3.1(1) Nationellt val gjort A2.3.1(5) Nationellt val gjort A2.3.1(7) Ingen ytterligare information ges A2.3.1(8) Ingen ytterligare information ges A2.3.1 (Tabell A2.4(A) Anm.1 och 2) Se A2.3.1(1) A2.3.1 (Tabell A2.4 (B) Anm.1, 2 och 4) Se A2.3.1(1) A2.3.1 (Tabell A2.4 (C)) Se A2.3.1(1) A2.3.2(1) Nationellt val gjort A2.4.1(1) Anm.1 (Tabell A2.6) Rekommendationen används A2.4.1(1) Anm.2 Ingen ytterligare information ges A2.4.1(2) Ingen ytterligare information ges A2.2.2(1) Se Vägverkets VVFS A2.2.2(3) Se Vägverkets VVFS A2.2.2(4) Se Vägverkets VVFS A2.2.2(6) Se Vägverkets VVFS

text: EKS 8

text: Nationella val Kommentar

text: A2.2.6(1) Anm.2 Se Vägverkets VVFS A2.2.6(1) Anm.3 Se Vägverkets VVFS A2.2.3(2) Nationellt val gjort A2.2.3(3) Nationellt val gjort A2.2.3(4) Ingen ytterligare information ges A2.4.3.2(1) Rekommendationen används A2.2.4(1) Nationellt val gjort A2.2.4(4) Ingen ytterligare information ges A2.4.4.1(1) Anm.3 Nationellt val gjort A2.4.4.2.1(4)P Rekommenderade värden används A2.4.4.2.2(2) (Tabell A2.7) Rekommenderade värden används A2.4.4.2.2(3)P Rekommendationen används A2.4.4.2.3(1) Ingen ytterligare information ges A2.4.4.2.3(2) Ingen ytterligare information ges A2.4.4.2.3(3) Ingen ytterligare information ges A2.4.4.2.4(2) (Tabell A2.8 Anm.3) Rekommenderade värden används A2.4.4.2.4(3) Rekommendationen används A2.4.4.3.2(6) Ingen ytterligare information ges

text: Nationellt valda parametrar

text: Vindlast och temperaturpåverkan ska anses verka samtidigt.

text: Vid dimensionering av broar med tak ska snölast och trafiklast kombineras.

text: Vid dimensioneringen av öppningsbara broar utformade som svängbroar ska snölast kombineras med andra laster.

text: Värdet på ψ-faktorer som ska tillämpas för snö- och vindlast på det färdiga byggnadsverket ska lägst vara enligt tabell B-5.

text: Tabell B-5 ψ-faktorer för snö- och vindlaster

text: Last Symbol ψ0 ψ1 ψ2

text: Vindlast FWk – Varaktig dimensioneringssituation 0,3 0,2 0 F **W 1,0 - - Snölast sk ≥ 3 kN/m 0,8 0,6 0,2 2,0 ≤ sk < 3,0 kN/m 0,7 0,4 0,2 1,0 ≤ sk < 2,0 kN/m 0,6 0,3 0,1

text: EKS 8

text: Allmänt råd

text: För laster under byggskedet bör de rekommenderade värdena tillämpas.

text: Dimensioneringsvärden för laster i brottsgränstillstånd (EQU) uppsättning A i bilaga A2 ska vara enligt tabell B-2 i 17 § i detta kapitel. Verifiering av statisk jämvikt baserad på denna tabell får inte innefatta verifiering av bärförmågan hos bärverksdelar. Partialkoefficienten d –6 §§ i detta kapitel. bestäms enligt 1

text: Då tabell A2.4(B) uppsättning B i bilaga A2 är tillämplig ska uttryck 6.10a och 6.10b användas med dimensioneringsvärden för laster enligt tabell B-3 i 18 § i detta kapitel. Partialkoefficienten d bestäms enligt 1–6 §§ i detta kapitel. Vid tillämpning av uttryck 6.10a är det inte tillåtet att endast inkludera permanenta laster.

text: Då tabell A2.4(C) uppsättning C i bilaga A2 är tillämplig ska dimensioneringsvärdena på lasterna bestämmas med parametrar enligt tabell B-4 i 19 § i detta kapitel. Partialkoefficienten d bestäms enligt 1–6 §§ i detta kapitel.

text: Metod 2 eller 3 ska användas.

text: För tillfälliga broar för tåghastigheter ≥ 90 km/h gäller samma krav som för permanenta broar.

text: Allmänt råd

text: För tillfälliga broar för tåghastigheter < 90 km/h bör nedböjningen inte överskrida L/500.

text: EKS 8

text: Avdelning C – Tillämpning av EN 1991 – Laster på bärverk

text: Kap. 1.1.1 – Tillämpning av EN 1991-1-1 – Allmänna laster – Tunghet, egentyngd, nyttig last för byggnader

text: Översikt över nationella val i eurokoden

text: Nationella val Kommentar

text: 2.2 (3) Rekommendationen används 5.2.3(1) Rekommendationen används 5.2.3(2) Nationellt val gjort 5.2.3(3) Nationellt val gjort 5.2.3(4) Nationellt val gjort 5.2.3(5) Nationellt val gjort 6.3.1.1 tabell 6.1 Nationellt val gjort 6.3.1.2(1)P tabell 6.2 Nationellt val gjort 6.3.1.2(10) Rekommendationen används 6.3.1.2(11) Rekommendationen används 6.3.2.2.(1)P tabell 6.4 Nationellt val gjort 6.3.3.2(1) tabell 6.8 Nationellt val gjort 6.3.4.2 tabell 6.10 Rekommendationen används 6.4(1)P tabell 6.12 Nationellt val gjort

text: Nationellt valda parametrar

text: Nominellt ballastdjup ska vara 600 mm.

text: Avvikelserna ska sättas till ± 10 %.

text: Avvikelserna ska sättas till ± 10 %.

text: Allmänt råd

text: För järnvägsbroar bör vikten av räcken antas motsvara kraften 0,25 kN/m per räcke, och vikten av en kontaktledningsstolpe motsvara kraften

text: 7 kN med ett moment vinkelrätt kantbalken av 9 kNm riktat mot brons mitt. Dessa värden gäller för den vanligaste stolpen U120.

text: 6.3.1.1 tabell 6.1

text: EKS 8

text: 6.3.1.2(1)P tabell 6.2

text: De värden på nyttig last som ska tillämpas på bjälklag, trappor och balkonger i kategori A till D i byggnader anges i tabell C-1 och i 9 §.

text: 2 a a

text: Kategori qk [kN/m ] Qk [kN]

text: A: rum och utrymmen i bostäder – Bjälklag 2,0 2,0 – Trappor 2,0 2,0 – Balkonger 3,5 2,0 – Vindsbjälklag I 1,0 1,5 – Vindsbjälklag II 0,5 0,5 B: kontorslokaler 2,5 3,0 b) C: samlingslokaler – C1: Utrymmen med bord, etc. t.ex. lokaler i skolor, 2,5 3,0 caféer, restauranger, matsalar, läsrum, receptioner. – C2: Utrymmen med fasta sittplatser, t.ex. kyrkor, 2,5 3,0 teatrar eller biografer, konferenslokaler, föreläsningssalar, samlingslokaler, väntrum samt väntsalar på järnvägsstationer. – C3: Utrymmen utan hinder för människor i rörelse, t.ex. 3,0 3,0 museer, utställningslokaler, etc. samt kommunikationsutrymmen i offentliga byggnader, hotell, sjukhus och järnvägsstationer. – C4: Utrymmen där fysiska aktiviteter kan förekomma, 4,0 4,0 t.ex. danslokaler, gymnastiksalar, teaterscener. – C5: Utrymmen där stora folksamlingar kan förekomma, 5,0 4,5 t.ex. i byggnader avsedda för offentliga sammankomster såsom konserthallar, sporthallar inklusive ståplatsläktare, terrasser samt kommunikationsutrymmen och plattformar till järnvägar. D: affärslokaler – D1: Lokaler avsedda för detaljhandel. 4,0 4,0 – D2: Lokaler i varuhus. 5,0 7,0 a Kursiverade värden är de standarden rekommenderar, övriga utgör nationella val. b Observera 6.3.1.1(2) i EN 1991-1-1. Värdena i tabellen innehåller inte dynamiska effekter.

text: EKS 8

text: 6.3.2.2.(1)P tabell 6.4

text: 6.3.3.2(1) tabell 6.8

text: De rekommenderade värdena på nyttig last ska tillämpas i kategori G och F. Nedan anges vissa nyttiga laster från fordon omfattas inte av kategori G och F. Dessa laster ska tillämpas där de är relevanta. Byggnader i vilka enstaka lastade tyngre fordon i allmän väg- eller gatutrafik kan väntas köra in, t.ex. för lastning eller lossning, ska dimensioneras för en lastgrupp (ψ = 0) enligt följande figur C-1. Lastfältet ska placeras på ogynnsammaste sätt inom det område som fordonet kan trafikera. Vidare ska inverkan av en bromskraft Qk = 100 kN i lastfältets längdriktning beaktas. Bjälklag i garage för uppställning av skrymmande fordon, såsom bussar och renhållningsfordon, ska dimensioneras för lasten från den tyngsta typ av fordon som kan bli aktuell med hänsyn till det totala utrymmet i garaget. För denna last ska lastreduktionsfaktorn ψ sättas till 1,0. Bjälklag till gårdar, på vilka endast utryckningsfordon, mindre lastfordon eller arbetsfordon kan väntas köra, ska dimensioneras för 40 % av en lastgrupp (ψ = 0) enligt följande figur C-1 och för inverkan av en bromskraft Qk = 50 kN. För placering av lastgruppen och bromskraften gäller vad som ovan anges för enstaka lastade tyngre fordon i allmän väg- eller gatutrafik. Om specialfordon med en av verksamheten betingad utformning förekommer i en byggnad, t.ex. buss- och godsterminal, brandstation eller flyghangar, ska de bärande byggnadsdelarna dimensioneras för såväl fordonets hjultryck som totallast ökade med ett dynamiskt tillskott. Dessa laster ska bestämmas med beaktande av fordonets art och den trafikerade ytans beskaffenhet, t.ex. i fråga om ojämnheter. Lastreduktionsfaktorn ψ ska normalt sättas till 1,0.

text: Allmänt råd

text: Ett lägre värde på lastreduktionsfaktorn ψ för specialfordon kan användas, om det är motiverat av verksamhetens art. Det dynamiska tillskottet bör i sådant fall antas vara lägst 25 %, om det inte genom särskild undersökning visas att ett lägre värde är motiverat.

text: Pelare, väggar och liknande konstruktioner, som kan bli utsatta för påkörning, ska minst dimensioneras för en koncentrerad horisontell last Qk = 5 kN (ψ = 0).

text: EKS 8

text: Figur C-1 Last av fordon

text: 6.4(1)P tabell 6.12

text: De rekommenderade värdena på horisontella laster på skiljeväggar och räcken som fungerar som barriärer ska tillämpas. Balkongfronter under räcken i utrymmen i kategori C5 ska dimensioneras för en godtyckligt placerad punktlast = 3,0 kN.

text: EKS 8

text: Kap. 1.1.2 – Tillämpning av EN 1991-1-2 – Termisk och mekanisk verkan av brand

text: Allmänt

text: Allmänt råd

text: Tillämpningsområde för föreskrifterna i denna författning framgår av 1 § avdelning A. Vad som i detta kapitel särskilt anges för byggnader gäller också i tillämpliga delar för andra anläggningar. Dimensionering av bärförmåga vid brand bör utgå från processen för branddimensionering som beskrivs i SS-EN 1990 5.1.4. Brandbelastning anges i detta avsnitt per m golvarea, se även 15 §.

text: Brandsäkerhetsklass

text: Byggnadsdelar ska hänföras till brandsäkerhetsklasser enligt tabell C-2 utifrån risken för personskador om byggnadsdelen kollapsar under ett brandförlopp. I bedömningen ska hänsyn tas till a) risken för att personer, såsom utrymmande eller räddningspersonal, vistas i skadeområdet, b) sekundära effekter som kan uppstå, såsom fortskridande ras till angränsande delar av det bärande systemet, c) det befarade brottets karaktär, och d) påverkan på funktioner i byggnaden som har väsentlig betydelse för utrymnings- och insatsmöjligheter.

text: Tabell C-2 Brandsäkerhetsklass definieras enligt följande tabell

text: 1 Ringa 2 Liten 3 Måttlig 4 Stor 5 Mycket stor

text: Allmänt råd

text: Exempel på faktorer som bör beaktas i 2 § a är byggnadens art och verksamhet, enligt avsnitt 5:21 i Boverkets byggregler (

text: BFS 2011:6

text: ). Faktorer som påverkar valet av säkerhetsklass vid vanligt lastfall är relevanta även i brandfallet enligt 2 § b och c, jämför 1–5 §§, kap. 0 i avdelning B. Utrymningsvägar är exempel på vad som avses i 2 § d. Exempel på lämplig indelning av byggnadsdelar ges i tabell C-3–C-5. I tabellerna ges viss vägledning för indelning av brandsäkerhetsklass utifrån säkerhetsklasser enligt 1–5 §§, kap. 0 i avdelning B.

text: Byggnadsdelar som krävs för att upprätthålla funktionen hos en brandcellsgräns eller annan avskiljande konstruktion ska utformas så att funktionen erhålls under avsedd tid.

text: EKS 8

text: Allmänt råd Exempel på lämplig indelning ges i tabell C-6. Krav på brandceller framgår av avsnitt 5:61 i Boverkets byggregler (

text: BFS 2011:6

text: Brandsäkerhets- Exempel på byggnadsdelar i en Br1-byggnad klass

text: 1 Vissa bärverk i säkerhetsklass 1, takfot i byggnader med upp till fyra våningsplan eller icke-bärande innervägg. 2 - 3 Trapplan och trapplopp som utgör utrymningsväg, balkong utan gemensamt bärverk. 4 Vissa bärverk i säkerhetsklass 2, bjälklag i byggnader med upp till åtta våningsplan och vissa bärverk i säkerhetsklass 3 i byggnad med högst fyra våningsplan. 5 Vissa bärverk i säkerhetsklass 3 i byggnad med fem eller fler våningsplan.

text: Brandsäkerhets- Exempel på byggnadsdelar i en Br2-byggnad klass

text: 1 Vissa bärverk i säkerhetsklass 1, takfot, ickebärande innervägg, skärmtak eller balkong utan gemensamt bärverk. Bärverk som tillhör byggnadens huvudsystem och som vid kollaps inte kan leda till fortskridande ras i brandlastfallet. Exempel på byggnadsdelar kan vara fackverk, pelare som vid kollaps endast påverkar ett begränsat område. 2 - 3 Bärverk som tillhör byggnadens huvudsystem och som vid kollaps kan leda till fortskridande ras i brandlastfallet.. Trapplan och trapplopp som utgör utrymningsväg och som är beläget under översta källarplanet. 4 - 5 Bärverk som tillhör byggnadens huvudsystem och som är beläget under översta källarplanet.

text: Bedömningen av om kollaps av bärverk kan leda till fortskridande ras i brandlastfallet kan göras på följande sätt. Byggnadsdelar kan hänföras till brandsäkerhetsklass 1 om omfattningen på kollaps av byggnadsdel eller byggnadsdelar, dvs. den primära skadan samt angränsande område, begränsas till det maximala området som anges i figur C-2. I annat fall hänförs byggnadsdelarna till brandsäkerhetsklass 3. Bärverk som hänförs till brandsäkerhetsklass 1 förutsätts ha egenskaper som innebär att ett brott inte innebär en omedelbar kollaps och byggnaden bör ha goda förutsättningar för en fullständig utrymning. Bedömningen av storleken på skadeområdet kan göras på följande sätt. Brand som olyckslast för detta fall kan antas vara ett brandpåverkansområde på 20 m samt dess ovanliggande volym. Inom brandpåverkansområdet kan

text: EKS 8

text: dimensionerande temperatur-tid-kurva motsvara standardbrandkurvan i 30 minuter (R 30). Byggnadsdelar kan hänföras till brandsäkerhetsklass 1 om omfattningen på kollaps av byggnadsdelarna, dvs. den primära skadan av samtliga byggnadsdelars kollaps under 30 minuter samt angränsande område, begränsas till det maximala skadeområdet som anges i figur C-2. I annat fall hänförs byggnadsdelarna till brandsäkerhetsklass 3. Maximalt skadeområde utgörs av brandpåverkansområde om 20 m samt angränsande område beläget högst 11 m från brandpåverkansområdet. Bedömningen görs för samtliga byggnadsdelar som berörs inom brandpåverkansområdet under 30 minuter. Bedömningen bör utgå från en ogynnsam placering av brandpåverkansområdet. För byggnader som innehåller vårdanläggningar och särskilda boenden för personer för vårdbehov bör samtliga byggnadsdelar som tillhör byggnadens huvudsystem hänföras till brandsäkerhetsklass 3.

text: Figur C-2 Brandpåverkansområde och angränsande område

text: Brandsäker- Exempel på byggnadsdelar i en Br3-byggnad hetsklass

text: 1 Bärverk i Br3-byggnader som inte klassas som brandsäkerhetsklass 2–5 i denna tabell. 2 Bärverk som tillhör byggnadens huvudsystem i bostadshus. 3 Trapplan och trapplopp som utgör utrymningsväg och som är beläget under översta källarplanet. 4 - 5 Bärverk som tillhör byggnadens huvudsystem och som är beläget under översta källarplanet.

text: EKS 8

text: Brandsäker- Exempel på byggnadsdelar som krävs för att upprätthålla hetsklass brandcells- eller sektioneringsgräns*

text: 1 - 2 Bärverk som krävs för att upprätthålla avskiljande konstruktion motsvarande brandteknisk klass EI 15. 3 Bärverk som krävs för att upprätthålla avskiljande konstruktion motsvarande brandteknisk klass EI 30. 4 Bärverk som krävs för att upprätthålla avskiljande konstruktion motsvarande brandteknisk klass EI 60. 5 Bärverk som krävs för att upprätthålla avskiljande konstruktion motsvarande brandteknisk klass EI 90. * Brandcellsgränser som är avsedda för utrymmen med en brandbelastning högre än 800 MJ/m kan kräva högre brandsäkerhetsklass eller utförande i högre brandteknisk klass. Se även avsnitt 5:61 i Boverkets byggregler, (

text: BFS 2011:6

text: ). Väggar som utgör brandcellsgräns kan dock stabiliseras av bjälklag indelade i brandsäkerhetsklass enligt tabell C-3–C-5.

text: Dokumentation

text: BFS 2011:6

text: Allmänt råd Brandskyddsdokumentation bör innehålla en beskrivning av förutsättningarna för bärförmåga vid brand samt utformningen av bärförmåga vid brand.

text: Nationella val Kommentar

text: 2.4(4) Nationellt val gjort 3.1(10) Nationellt val gjort 3.3.1.2(1) Rekommendationen används 3.3.1.2(2) Rekommendationen används 3.3.1.3(1) Rekommendationen används 3.3.2(2) Rekommendationen används 4.2.2(2) Ingen ytterligare information ges. 4.3.1(2) Nationellt val gjort

text: Nationellt valda parametrar

text: Nominella temperatur-tidförlopp

text: Vid dimensionering enligt klassificering (nominella temperatur-tidförlopp) ska byggnadsdelar utföras så att kollaps inte inträffar under den tidsperiod som anges i tabell C-7 med brandpåverkan enligt avsnitt 4.2 i SS-EN 13501-2. Första kolumnen (f 800 MJ/m ) i tabell C-7 får utan särskild utredning tillämpas för bostads- och kontorslägenheter, skolor, hotell, personbilsgarage, livsmedelsbutiker, lägenhetsförråd och jämförbara brandceller.

text: EKS 8

text: Tabell C-7 Brandteknisk klass i bärande avseende

text: 2 2 2

text: f ≤ 800 MJ/m f ≤ 1600 MJ/m f >1600 MJ/m

text: 1 0 0 0 2 R15 R15 R15 3 R30 R30 R30 4 R60 R120 (R90*) R180 (R120*) 5 R90 (R60*) R180 (R120*) R240 (R180*) * Vid installation av automatisk vattensprinkleranläggning utförd enligt avsnitt 5:235 i Boverkets byggregler (

text: Modell av naturligt brandförlopp

text: Vid dimensionering enligt modell av naturligt brandförlopp ska byggnadsdelar dimensioneras för det brandförlopp som anges i tabell C-8.

text: Tabell C-8 Krav på byggnadsdelar kopplat till brandsäkerhetsklass

text: Brandsäker- Brandförlopp hetsklass

text: 1 0 2 15 minuter (del av ett fullständigt brandförlopp exkl. avsvalning) 3 30 minuter (del av ett fullständigt brandförlopp exkl. avsvalning) 4 Fullständigt brandförlopp (inkl avsvalning). 5 Fullständigt brandförlopp med 50 % ökad brandbelastning (inkl. avsvalning).

text: Allmänt råd Dimensionering bör utföras för fullt utvecklad brand. Om det kan visas att övertändning inte kan inträffa kan dimensionering utföras för lokal brand. Om sannolikheten för övertändning i en byggnad i Br2 eller Br3 kan visas vara mindre än 0,5 %, givet att brand har uppkommit, behöver byggnaden enbart dimensioneras för lokal brand. Exempel på hur detta kan visas kan vara med minst två oberoende tekniska system med säkerställd driftsäkerhet, se även 10 §. Det kan även vara möjligt att visa att övertändningen inte kan inträffa med hänsyn till låg brandbelastning.

text: Fullt utvecklad brand

text: Allmänt råd Fullt utvecklad brand bör verifieras med modell av naturligt brandförlopp såsom anges i SS EN 1991-1-2, bilaga A. Vid dimensionering för fullt utvecklad brand bör osäkerheter med ventilationsförhållanden beaktas, såsom otätheter. För beaktande av otätheter bör en öppningsfaktor på minst 0,02 (m ) användas.

text: EKS 8

text: Lokal brand

text: Allmänt råd

text: Tekniska system

text: Allmänt råd

text: Vid dimensionering för fullständigt brandförlopp kan brandbelastningen multipliceras med en faktor 0,6 under förutsättning att automatisk vattensprinkleranläggning enligt avsnitt 5:235 i Boverkets byggregler (

text: BFS 2011:6

text: ) har installerats.

text: Vid dimensionering av byggnadsverk mot brand kan antingen ett nominellt temperatur-tidförlopp eller ett naturligt brandförlopp användas. För klassificering av brandmotstånd får endast ett nominellt temperatur-tidförlopp användas.

text: Enligt 21 §, kap. 0 i avdelning B i denna författning ska den variabla huvudlasten sättas till sitt frekventa värde vid brand.

text: Tillämpning av informativa bilagor

text: Allmänt råd:

text: Bilaga A bör tillämpas.

text: Allmänt råd:

text: Bilaga E får inte tillämpas. Det dimensionerade värdet på brandbelastningen ska vara det värde som inryms i 80 % av de observerade värdena i ett representativt statistiskt material.

text: Allmänt råd

text: Brandbelastning bör bestämmas enligt Boverkets handbok Brandbelastning. Av handboken framgår hur reduktionsfaktor för brandbelastning, δn1, kan tillämpas. Där framgår också hur brandbelastningsarea relateras till omslutningsarea respektive golvarea.

text: Bilaga F får inte tillämpas.

text: EKS 8

text: Kap. 1.1.3 – Tillämpning av EN 1991-1-3 – Snölast

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 1.1(2) Nationellt val gjort 1.1(3) Nationellt val gjort 1.1(4) Nationellt val gjort 2(3) Nationellt val gjort 2(4) Nationellt val gjort 3.3(1) Nationellt val gjort 3.3(3) Nationellt val gjort 4.1(1) Nationellt val gjort 4.1(2) Rekommendationen används 4.2(1) Nationellt val gjort 4.3(1) Nationellt val gjort 5.2(2) Nationellt val gjort 5.2(5) Nationellt val gjort 5.2(6) Rekommendationen används 5.2(7) Rekommendationen används 5.2(8) Nationellt val gjort 5.3.3(4) Rekommendationen används 5.3.4(3) Nationellt val gjort 5.3.5(1) Nationellt val gjort 5.3.5(3) Rekommendationen används 5.3.6(1) Rekommendationen används 5.3.6(3) Nationellt val gjort 6.2(2) Nationellt val gjort 6.3(1) Nationellt val gjort 6.3(2) Rekommendationen används A(1)P Nationellt val gjort D(2) Nationellt val gjort

text: Nationellt valda parametrar

text: Allmänt råd

text: De exceptionella lastfallen B1 och B3 i bilaga A behöver inte beaktas då exceptionell snölast inte är relevant för svenska förhållanden. Det exceptionella lastfallet B2 behöver inte beaktas.

text: EKS 8

text: Allmänt råd

text: I de fall byggherren önskar en högre tillförlitlighet än normalt för ett bärverk i öppen terräng där höga vindstyrkor kan förekomma i samband med snöfall kan dock bärverket även verifieras för lastfall B2 med hänsyn till exceptionell snödrift. I de fall verifiering sker för exceptionell snödrift kan snölasten betraktas som olyckslast.

text: Allmänt råd

text: I de fall verifiering sker för exceptionell snödrift enligt 3 § kan bilaga B användas.

text: 2(3), 2(4), 3.3(1), 3.3(3)

text: Allmänt råd

text: Bilaga C får inte tillämpas. Snölast på mark med en återkomsttid (upprepningstid) på 50 år anges i figur C-3 i detta kapitel.

text: Allmänt råd

text: Snölaster på mark för olika kommuner anges i tabell C-9 i denna författning.

text: På byggnadsverk ska minst snölast på mark enligt 6 § tillämpas såvida inte 4.1(2) åberopas. Om byggnadsverkets avsedda livslängd är avsevärt kortare än 50 år får en snölast med en återkomsttid som minst motsvarar den avsedda livslängden användas.

text: Allmänt råd

text: Se 16 §, kap. 0 i avdelning B.

text: EKS 8

text: Allmänt råd

text: Allmänt råd

text: Allmänt råd

text: En lastbild som tar hänsyn till snöröjning bör beaktas om den inte täcks in av de formfaktorer som ges i standardens avsnitt 5.3 och om den kan ha avgörande betydelse för bärverkets bärförmåga eller stabilitet.

text: Allmänt råd

text: ISO 4355 kan användas för att bestämma Ct.

text: Allmänt råd

text: Vid tillämpning av uttrycken (5.4) och (5.5) ska det övre värdet sättas till 1,6.

text: 5.3.6(3), 6.2(2)

text: Allmänt råd

text: Allmänt råd

text: Snööverhäng vid takfot bör beaktas på platser som ligger 400 m över havsnivån. På platser som ligger under 400 m över havsnivån kan snööverhänget försummas. Lasten till följd av snööverhäng kan bestämmas enligt uttryck (6.4) för platser som ligger 800 m över havsnivån. För platser som ligger mellan 400 och 800 m över havsnivån kan denna last bestämmas genom rätlinjig interpolation mellan 0 vid 400 m och lastvärdet enligt uttryck (6.4) vid 800 m.

text: EKS 8

text: Allmänt råd

text: Se 3–5 §§.

text: Tillämpning av informativa bilagor

text: Bilaga C får inte tillämpas. Se 6 §.

text: Allmänt råd

text: Bilaga D kan tillämpas för att bestämma snölast på mark för andra återkomsttider än 50 år. Variationskoefficienten kan då sättas till 0,60 för sk 2 2 ≤ 1,0 kN/m och till 0,35 för sk ≥ 3,0 kN/m . För mellanliggande värden på sk kan variationskoefficienten bestämmas genom interpolering.

text: EKS 8

text: Figur C-3 Snölast på mark: Snözoner för snölast på mark, sk, som med sannolikheten av 0,98 inte överskrids en gång per år (ekvivalent med 50 års återkomsttid) baserad på mätdata från 148 meteorologiska stationer.

text: Snözon Snölastens grundvärde sk ,(kN/m )

text: 1 1,0 1,5 1,5 2 2,0 2,5 2,5 3 3,0 3,5 3,5 4,5 4,5 5,5 5,5

text: EKS 8

text: Tabell C-9 Värden på sk för Sveriges kommuner baserade på snölastkartan

text: Kommun sk Kommun sk Kommun sk

text: Ale 1,5 Flen 2,0 Järfälla 2,0 b Alingsås 2,0 Forshaga 2,5 Jönköping 2,5-3,0 Alvesta 2,0 Färgelanda 2,0 Kalix 3,0 b Aneby 2,5 Gagnef 3,0 Kalmar 2,0-2,5 b Arboga 2,5 Gislaved 2,0-2,5 Karlsborg 2,0 a b Arjeplog 3,0-4,5 Gnesta 2,0 Karlshamn 1,5-2,0 b Arvidsjaur 3,0 Gnosjö 2,0-2,5 Karlskoga 2,5 Arvika 2,5 Gotland 2,5 Karlskrona 2,0 Askersund 2,5 Grums 2,5 Karlstad 2,5 b Avesta 2,5 Grästorp 2,0 Katrineholm 2,0-2,5 Bengtsfors 2,5 Gullspång 2,5 Kil 2,5 a a b Berg 3,0-4,5 Gällivare 3,0-4,5 Kinda 2,0-2,5 b b Bjurholm 3,0 Gävle 2,5-3,0 Kiruna 2,5-4,5 Bjuv 1,5 Göteborg 1,5 Klippan 1,5 Boden 3,0 Götene 2,0 Knivsta 1,5 b Bollebygd 2,0 Habo 2,5 Kramfors 3,0-4,5 Bollnäs 3,0 Hagfors 2,5 Kristianstad 1,5 Borgholm 2,0 Hallsberg 2,5 Kristinehamn 2,5 a Borlänge 3,0 Hallstahammar 2,0 Krokom 3,0-5,5 b b Borås 2,0-2,5 Halmstad 1,5-2,5 Kumla 2,5 Botkyrka 2,0 Hammarö 2,5 Kungsbacka 1,5 Boxholm 2,0 Haninge 2,0 Kungsör 2,0 Bromölla 1,5 Haparanda 3,0 Kungälv 1,5 b b b Bräcke 2,5-3,0 Heby 2,0-2,5 Kävlinge 1,0-1,5 Burlöv 1,0 Hedemora 2,5 Köping 2,5 b Båstad 1,5 Helsingborg 1,0 Laholm 1,5-3,0 Dals-Ed 2,0 Herrljunga 2,0 Landskrona 1,0 Danderyd 2,0 Hjo 2,0 Laxå 2,5 Degerfors 2,5 Hofors 2,5 Lekeberg 2,5 a b Dorotea 3,0-4,5 Huddinge 2,0 Leksand 2,5-3,0 b b Eda 2,5-3,0 Hudiksvall 3,0-3,5 Lerum 1,5 Ekerö 2,0 Hultsfred 2,5 Lessebo 2,0 Eksjö 2,5 Hylte 2,0 Lidingö 2,0 Emmaboda 2,0 Håbo 1,5 Lidköping 2,0 Enköping 2,0 Hällefors 3,0 Lilla Edet 1,5 a Eskilstuna 2,0 Härjedalen 3,0-4,5 Lindesberg 2,5 Eslöv 1,5 Härnösand 3,5 Linköping 2,0 b b Essunga 2,0 Härryda 1,5-2,0 Ljungby 2,0-2,5 b Fagersta 2,5 Hässleholm 1,5-2,0 Ljusdal 3,0 b Falkenberg 1,5-2,0 Höganäs 1,0 Ljusnarsberg 3,0 b b Falköping 2,0-2,5 Högsby 2,0-2,5 Lomma 1,0 b b Falun 2,5-3,0 Hörby 1,5 Ludvika 2,5-3,0 Filipstad 2,5 Höör 1,5 Luleå 3,0 a Finspång 2,5 Jokkmokk 3,0-4,5 Lund 1,5

text: EKS 8

text: Kommun sk Kommun sk Kommun sk

text: b b b Lycksele 3,0-3,5 Sala 2,0-2,5 Torsby 2,5-3,5 Lysekil 1,5 Salem 2,0 Torsås 2,0 b Malmö 1,0 Sandviken 2,5-3,0 Tranemo 2,5 b Malung 2,5-3,5 Sigtuna 1,5 Tranås 2,5 Malå 3,0 Simrishamn 1,5 Trelleborg 1,0 Mariestad 2,5 Sjöbo 1,5 Trollhättan 2,0 b b Mark 2,0 Skara 2,0-2,5 Trosa 2,0-2,5 b b Markaryd 2,5-3,0 Skellefteå 3,0-3,5 Tyresö 2,0 b Mellerud 2,0 Skinnskatteberg 2,5-3,0 Täby 2,0 b Mjölby 2,0 Skurup 1,0 Töreboda 2,0-2,5 b Mora 2,5-3,5 Skövde 2,5 Uddevalla 1,5 b b Motala 2,0-2,5 Smedjebacken 3,0 Ulricehamn 2,5-3,0 b Mullsjö 2,5 Sollefteå 2,5-3,0 Umeå 3,0 b Munkedal 1,5-2,0 Sollentuna 2,0 Upplands-Bro 1,5 Munkfors 2,5 Solna 2,0 Upplands-Väsby 2,0 a Mölndal 1,5 Sorsele 3,0-3,5 Uppsala 2,0 Mönsterås 2,5 Sotenäs 1,5 Uppvidinge 2,0 Mörbylånga 2,0 Staffanstorp 1,0 Vadstena 2,0 b Nacka 2,0 Stenungsund 1,5 Vaggeryd 2,0-2,5 b Nora 2,5-3,0 Stockholm 2,0 Valdemarsvik 2,5 Norberg 2,5 Storfors 2,5 Vallentuna 2,0 b a Nordanstig 3,0-3,5 Storuman 3,0-4,5 Vansbro 2,5 b Nordmaling 3,0-3,5 Strängnäs 2,0 Vara 2,0 b b b Norrköping 2,0-2,5 Strömstad 1,5-2,0 Varberg 1,5-2,0 a Norrtälje 2,0 Strömsund 2,5-5,5 Vaxholm 2,0 Norsjö 3,0 Sundbyberg 2,0 Vellinge 1,0 b b b Nybro 2,0-2,5 Sundsvall 2,5-3,5 Vetlanda 2,0-2,5 a Nykvarn 2,0 Sunne 2,5 Vilhelmina 3,0-5,5 b b Nyköping 2,0-2,5 Surahammar 2,0-2,5 Vimmerby 2,5 b Nynäshamn 2,0-2,5 Svalöv 1,5 Vindeln 3,0 b Nässjö 2,5 Svedala 1,0 Vingåker 2,0-2,5 b b Ockelbo 2,5-3,0 Svenljunga 2,0-2,5 Vårgårda 2,0 Olofström 2,0 Säffle 2,5 Vänersborg 2,0 b b Orsa 2,5-3,0 Säter 2,5-3,0 Vännäs 3,0 b Orust 1,5 Sävsjö 2,0-2,5 Värmdö 2,0 b Osby 1,5-2,0 Söderhamn 3,0 Värnamo 2,0 b b Oskarshamn 2,5 Söderköping 2,0-2,5 Västervik 2,5-3,0 b Ovanåker 2,5-3,0 Södertälje 2,0 Västerås 2,0 Oxelösund 2,5 Sölvesborg 1,5 Växjö 2,0 b Pajala 3,0-3,5 Tanum 1,5 Ydre 2,5 Partille 1,5 Tibro 2,0 Ystad 1,5 b Perstorp 1,5 Tidaholm 2,0-2,5 Åmål 2,5 b b Piteå 3,0-3,5 Tierp 2,5 Ånge 2,5-3,0 b a Ragunda 2,5 Timrå 3,0-3,5 Åre 3,5-5,5 b Robertsfors 3,0 Tingsryd 2,0 Årjäng 2,5-3,0 Ronneby 2,0 Tjörn 1,5 Åsele 3,0 Rättvik 3,0 Tomelilla 1,5 Åstorp 1,5

text: EKS 8

text: Kommun sk Kommun sk Kommun sk

text: b

text: Åtvidaberg 2,0-2,5 Öckerö 1,5 Österåker 2,0

text: b

text: Älmhult 2,0 Ödeshög 2,0 Östhammar 2,0-2,5

text: a

text: Älvdalen 3,0-3,5 Örebro 2,5 Östra Göinge 1,5

text: b b

text: Älvkarleby 2,5 Örkelljunga 1,5-2,0 Överkalix 3,0-3,5

text: b b

text: Älvsbyn 3,0 Örnsköldsvik 3,0-3,5 Övertorneå 3,0-4,5

text: b

text: Ängelholm 1,5 Östersund 2,5-3,5

text: a Det högsta värdet i intervallet används ovan och nära trädgränsen. Det näst högsta i höglänt skogsterräng i de västliga delarna av kommunen. Det lägsta värdet används i låglänt terräng i ostliga delar av kommunen. Eventuellt övriga värden används i låglänt terräng i kommunens västliga delar samt i kommunens övriga delar. Se även karta över snözoner. Vid tveksamma fall bör SMHI konsulteras. b Det övre värdet i intervallet gäller i högre belägen terräng. Se även karta över snözoner. I tveksamma fall väljs det högsta värdet. För både not a och b gäller som allmän tumregel att snömängden ökar med ca 15 % per 100 m höjdökning.

text: EKS 8

text: Kap. 1.1.4 – Tillämpning av EN 1991-1-4 – Vindlast

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 1.1(11) Anm.1 Rekommendationen används 1.5(2) Rekommendationen används 4.1(1) Rekommendationen används 4.2(1)P Anm.2 Nationellt val gjort 4.2 (2)P Anm.1 Nationellt val gjort 4.2 (2)P Anm.2 Rekommendationen används 4.2 (2)P Anm.3 Rekommendationen används 4.2 (2)P Anm.5 Rekommendationen används 4.3.1(1) Anm.1 Nationellt val gjort 4.3.1(1) Anm.2 Rekommendationen används 4.3.2(1) Rekommendationen används 4.3.2(2) Rekommendationen används 4.3.3(1) Rekommendationen används 4.3.4(1) Nationellt val gjort 4.3.5(1) Nationellt val gjort 4.4(1) Anm. 2 Rekommendationen används 4.5 (1)Anm. 1 Nationellt val gjort 4.5(1) Anm. 2 Rekommendationen används 5.3.5 Rekommendationen används 6.1(1) Nationellt val gjort 6.3.1(1) Anm. 3 Nationellt val gjort 6.3.2(1) Nationellt val gjort 7.1.2(2) Rekommendationen används 7.1.3(1) Rekommendationen används 7.2.1(1) Anm. 2 Nationellt val gjort 7.2.2(1) Anm. Nationellt val gjort 7.2.2(2) Anm.1 Rekommendationen används 7.2.8(1) Nationellt val gjort 7.2.9(2) Rekommendationen används 7.2.10(3) Anm.1 Rekommendationen används 7.2.10(3) Anm.2 Rekommendationen används 7.4.1(1) Rekommendationen används 7.4.3(2) Rekommendationen används 7.6.(1) Anm.1 Rekommendationen används 7.7(1) Anm.1 Rekommendationen används 7.8(1) Rekommendationen används 7.10(1) Anm.1 Rekommendationen används 7.11(1) Anm.1 Rekommendationen används 7.13(1) Rekommendationen används 7.13(2) Rekommendationen används 8.1(1) Anm.1 Rekommendationen används 8.1(1) Anm.2 Rekommendationen används 8.1(4) Rekommendationen används

text: EKS 8

text: Nationella val Kommentar

text: 8.1(5) Rekommendationen används 8.2(1) Anm.1 Rekommendationen används 8.3.(1) Rekommendationen används 8.3.1(2) Rekommendationen används 8.3.2(1) Rekommendationen används 8.3.3(1) Anm.1 Rekommendationen används 8.3.4(1) Rekommendationen används 8.4.2(1) Anm.1 Nationellt val gjort A.2(1) Rekommendationen används

text: Nationellt valda parametrar

text: 4.2(1)P Anm. 2

text: Karta för referensvindhastigheten ges i figur C-4 nedan.

text: Allmänt råd Referensvindhastigheter för olika kommuner anges i tabell C-10 i slutet på detta kapitel.

text: EKS 8

text: Figur C-4 Referensvindhastigheten vb i m/s, dvs. medelvindhastighet under 10 minuter på höjden 10 meter över markytan med råhetsfaktor z0 = 0,05 och med upprepningstiden 50 år.

text: EKS 8

text: 4.2(2)P Anm. 1

text: 4.3.1(1) Anm. 1

text: Allmänt råd

text: Metoden i A.4 får inte tillämpas.

text: Allmänt råd

text: Inverkan av stora och avsevärt högre, närliggande byggnader bör baseras på vindtunnelförsök.

text: Metoden i A.5 får inte tillämpas.

text: Allmänt råd

text: Bestämning av inverkan av tätt placerade byggnader och hinder bör baseras på vindtunnelförsök.

text: 4.5(1) Anm.1

text: Allmänt råd

text: Uttryck 4.8 och figur 4.2 ersätts med nedanstående uttryck och figur C-5 vid tillämpning i Sverige.

text: 2   z  q zp( ) = +1 6 I zv( )  kr ln  qb = c z qe ( ) b     z0   

text: där I zv ( ) turbulensintensiteten på höjden z kr terrängfaktor z0 råhetslängd

text: EKS 8

text: c ze( ) c =1,0 k =1,0 Figur C-5 Exponeringsfaktorn för o och I

text: Allmänt råd

text: cscd bör inte separeras.

text: 6.3.1(1) Anm. 3

text: Allmänt råd

text: 0, 6 kp = 2 ln( )vT + ; kp = 3, 0 för statiska konstruktioner 2 ln( )vT

text: R

text: v n= 1, x 2 2 B + R

text:   h  b   h  2   B = exp−0, 05 + −1 0, 04 0, 01+       href  h  href       

text: 2π F  b h

text: R =

text: s +a

text: 4 yC F = 5

text: 2 6 1 70,8+ yC

text: 150 n1,x yC =

text: vm ( )h

text: h =

text: 2 n h1,x 1+

text: vm ( )h

text: b =

text: 3, 2 n b1,x 1+

text: vm ( )h

text: EKS 8

text: Allmänt råd

text: Metoden kan tillämpas för beräkning av svängningar i första moden av ett konsolbärverk med konstant massa längs bärverkets huvudaxel. Maximala accelerationen ges av uttrycket

text: Xmax( )z = kp x ( )z

text:  x( z ) är accelerationens standardavvikelse som uttrycks som

text: 3 I h R qv( ) m ( )h b cf 1,x ( )z

text: x( )z =

text: m

text: 1,5  z 1,x( )z =    h

text: qm(h) = hastighetstrycket på höjden h

text: För bestämning av komfortkrav kan vindhastigheten beräknas för en återkomsttid på i medeltal en gång per fem år, enligt ISO 6897 där det finns kriterier för ”responses of people to horizontal motion of structures in the frequency range 0,063 to 1 Hz” . Vindhastigheten kan beräknas ur:

text:    1    Ta = 0,7550 1 0, 2ln− −ln 1 −    T     a   

text: där Ta är antalet år. Under en 5 års period ges den karaktäristiska vindhastigheten av: Ta = 0,85550 där v50 är karaktäristiska värdet på referensvindhastigheten som överskrids under ett år med sannolikheten 2 %, vilket motsvarar en återkomsttid på i medeltal 50 år.

text: 7.2.1(1) Anm. 2

text: Allmänt råd

text: Den rekommenderade metoden kan användas. Som alternativ till denna kan cpe,10 användas för areor över 1 m .

text: 7.2.2(1) Anm. 2

text: Allmänt råd

text: För sidoväggar och läväggar kan trycket bestämmas utifrån aktuell fördelning av hastighetstrycket enligt 4.5 och med byggnadens höjd som referenshöjd.

text: Allmänt råd

text: Figur 7.11 bör inte tillämpas. Formfaktorer enligt figur C-6 efter 15 § bör tillämpas.

text: EKS 8

text: 8.4.2(1) Anm. 1

text: Allmänt råd

text: Inga förenklade beräkningsmetoder ges.

text: Tillämpning av informativa bilagor

text: Tabell C-10 Referensvindhastigheten vb i m/s för Sveriges kommuner

text: Kommun vb Kommun vb Kommun vb

text: Ale 25 Eslöv 26 Hofors 23 Alingsås 25 Essunga 25 Huddinge 24 Alvesta 24 Fagersta 23 Hudiksvall 23 Aneby 24 Falkenberg 25 Hultsfred 24 Arboga 23 Falköping 24 Hylte 25 Arjeplog 22-26a Falun 23 Håbo 23 Arvidsjaur 21-22a Filipstad 23 Hällefors 23 Arvika 23 Finspång 24 Härjedalen 23-25a Askersund 24 Flen 24 Härnösand 22 Avesta 23 Forshaga 23 Härryda 25 Bengtsfors 24 Färgelanda 25 Hässleholm 25 Berg 24 Gagnef 22 Höganäs 26 Bjurholm 22 Gislaved 24 Högsby 24 Bjuv 26 Gnesta 24 Hörby 25 Boden 21-22a Gnosjö 24 Höör 25 Bollebygd 25 Gotland 24 Jokkmokk 22-26a Bollnäs 23 Grums 23 Järfälla 24 Borgholm 24 Grästorp 24 Jönköping 24 Borlänge 22 Gullspång 24 Kalix 22 Borås 25 Gällivare 21-26a Kalmar 24 Botkyrka 24 Gävle 23 Karlsborg 24 Boxholm 24 Göteborg 25 Karlshamn 24 Bromölla 25 Götene 24 Karlskoga 23 Bräcke 23 Habo 24 Karlskrona 24 Burlöv 26 Hagfors 22 Karlstad 23 Båstad 25 Hallsberg 23 Katrineholm 24 Dals-Ed 24 Hallstahammar 23 Kil 23 Danderyd 24 Halmstad 25 Kinda 24 Degerfors 23 Hammarö 23 Kiruna 21-26a Dorotea 24 Haninge 24 Klippan 25 Eda 23 Haparanda 22 Knivsta 24 Ekerö 24 Heby 23 Kramfors 22 Eksjö 24 Hedemora 23 Kristianstad 25 Emmaboda 24 Helsingborg 26 Kristinehamn 23 Enköping 23 Herrljunga 25 Krokom 25 Eskilstuna 23 Hjo 24 Kumla 23

text: EKS 8

text: Kommun vb Kommun vb Kommun vb

text: Kungsbacka 25 Nordanstig 23 Stockholm 24 Kungsör 23 Nordmaling 22 Storfors 23 Kungälv 25 Norrköping 24 Storuman 23-25a Kävlinge 26 Norrtälje 24 Strängnäs 23 Köping 23 Norsjö 22 Strömstad 24 Laholm 25 Nybro 24 Strömsund 23-26a Landskrona 26 Nykvarn 24 Sundbyberg 24 Laxå 24 Nyköping 24 Sundsvall 23 Lekeberg 23 Nynäshamn 24 Sunne 22 Leksand 22 Nässjö 24 Surahammar 23 Lerum 25 Ockelbo 23 Svalöv 26 Lessebo 24 Olofström 24 Svedala 26 Lidingö 24 Orsa 22 Svenljunga 25 Lidköping 24 Orust 25 Säffle 24 Lilla Edet 25 Osby 25 Säter 22 Lindesberg 22 Oskarshamn 24 Sävsjö 24 Linköping 24 Ovanåker 23 Söderhamn 23 Ljungby 25 Oxelösund 24 Söderköping 24 Ljusdal 23 Pajala 21-22a Södertälje 24 Ljusnarsberg 22 Partille 25 Sölvesborg 25 Lomma 26 Perstorp 25 Tanum 25 Ludvika 22 Piteå 21 Tibro 24 Luleå 21-22a Ragunda 23 Tidaholm 24 Lund 26 Robertsfors 22 Tierp 24 Lycksele 23 Ronneby 24 Timrå 22 Lysekil 25 Rättvik 23 Tingsryd 24 Malmö 26 Sala 23 Tjörn 26 Malung 22 Salem 24 Tomelilla 26 Malå 22 Sandviken 23 Torsby 22 Mariestad 24 Sigtuna 24 Torsås 24 Mark 25 Simrishamn 26 Tranemo 24 Markaryd 25 Sjöbo 26 Tranås 24 Mellerud 24 Skara 24 Trelleborg 26 Mjölby 24 Skellefteå 22 Trollhättan 25 Mora 22 Skinnskatteberg 23 Trosa 24 Motala 24 Skurup 26 Tyresö 24 Mullsjö 24 Skövde 24 Täby 24 Munkedal 25 Smedjebacken 22 Töreboda 24 Munkfors 23 Sollefteå 23 Uddevalla 25 Mölndal 25 Sollentuna 24 Ulricehamn 25 Mönsterås 24 Solna 24 Umeå 22 Mörbylånga 24 Sorsele 22-25a Upplands-Bro 24 Nacka 24 Sotenäs 25 Upplands-Väsby 24 Nora 23 Staffanstorp 26 Uppsala 24 Norberg 23 Stenungsund 25 Uppvidinge 24

text: EKS 8

text: Kommun vb Kommun vb Kommun vb

text: Vadstena 24 Vännäs 22 Älvdalen 22-26a Vaggeryd 24 Värmdö 24 Älvkarleby 23 Valdemarsvik 24 Värnamo 24 Älvsbyn 21 Vallentuna 24 Västervik 24 Ängelholm 25 Vansbro 22 Västerås 23 Öckerö 26 Vara 24 Växjö 24 Ödeshög 24 Varberg 25 Ydre 24 Örebro 23 Vaxholm 24 Ystad 26 Örkelljunga 25 Vellinge 26 Åmål 24 Örnsköldsvik 22 Vetlanda 24 Ånge 23 Östersund 23 Vilhelmina 23-24a Åre 24-26a Österåker 24 Vimmerby 24 Årjäng 23 Östhammar 24 Vindeln 22-23a Åsele 22-23a Östra Göinge 25 Vingåker 24 Åstorp 25 Överkalix 21-22a Vårgårda 25 Åtvidaberg 24 Övertorneå 22 Vänersborg 25 Älmhult 25 a Se figur C-4.

text: EKS 8

text: Figur C-6 Formfaktorer för bågtak

text: EKS 8

text: EKS 8

text: EKS 8

text: Kap. 1.1.5 – Tillämpning av EN 1991-1-5 – Temperaturpåverkan

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 5.3(2) tabell 5.1 Nationellt val gjort 5.3(2) tabell 5.2 Nationellt val gjort 5.3(2) tabell 5.3 Nationellt val gjort 6.1.1(1) Nationellt val gjort 6.1.2(2) Nationellt val gjort 6.1.3.1(4) Nationellt val gjort 6.1.3.2(1)P Nationellt val gjort 6.1.3.3(3) Rekommendationen används 6.1.4(3) Rekommendationen används 6.1.4.1(1) Nationellt val gjort 6.1.4.2(1) Nationellt val gjort 6.1.4.3(1) Rekommendationen används 6.1.4.4(1) Rekommendationen används 6.1.5(1) Rekommendationen används 6.1.6(1) Rekommendationen används 6.2.1(1)P Rekommendationen används 6.2.2(1) Rekommendationen används 6.2.2(2) Rekommendationen används 7.2.1(1) Nationellt val gjort 7.5(3) Rekommendationen används 7.5(4) Rekommendationen används A.1(1) Nationellt val gjort A.1(3) Rekommendationen används A.2(2) Nationellt val gjort

text: Nationellt valda parametrar

text: 5.3(2) tabell 5.1, 5.2 och 5.3

text: Allmänt råd

text: Allmänt råd

text: Brobaneplattor av trä på låd- eller I-balkar av stål bör tillhöra typ 2. Aluminiumbrobanor bör tillhöra typ 1. Klassindelningen av broöverbyggnader bör utökas med "Typ 4: Brobaneplatta av trä på balkar av trä".

text: Båda metoderna får användas.

text: EKS 8

text: Allmänt råd

text: För broöverbyggnad typ 1–3 bör de rekommenderade värdena användas. För broöverbyggnad typ 4 bör värdena för typ 3 användas.

text: Isotermkartorna för maximal och minimal lufttemperatur i figurerna C-7 och C-8 i detta kapitel ska användas. Dessa kartor gäller för lokal höjd över havet.

text: Allmänt råd

text: De maximala och minimala lufttemperaturerna för olika kommuner som anges i tabell C-11 i detta kapitel kan användas.

text: Allmänt råd

text: De rekommenderade värdena i tabell 6.1 och 6.2 bör användas. För broöverbyggnader av typ 4 kan både ΔTM,heat och ΔTM,cool sättas till 5 °C samt ksur sättas till 1,0.

text: De rekommenderade värdena gäller för broöverbyggnad av typ 1, 2 och 3.

text: Allmänt råd

text: För broöverbyggnader av typ 4 bör metod 2 inte användas.

text: Allmänt råd

text: Allmänt råd

text: Vid tillämpning av avsnitt A.2 ska konstanterna sättas till k1 = 0,80; k2 = 0,0513; k3 = 0,60 och k4 = -0,103.

text: De rekommenderade värdena gäller.

text: Allmänt råd

text: För broöverbyggnad typ 4, se 8 §.

text: EKS 8

text: EKS 8

text: EKS 8

text: Tabell C-11 Värden på maximala och minimala temperaturer (50-årsvärden) i Sveriges kommuners geografiska centrum baserade på isotermkartorna i figur C-7 och C-8. För andra platser korrigeras värdena för överensstämmelse med figur C-7 och C-8.

text: Kommun Maxtemp Mintemp Kommun Maxtemp Mintemp

text: Ale 36 -36 Finspång 35 -35 Alingsås 35 -36 Flen 35 -32 Alvesta 36 -32 Forshaga 34 -38 Aneby 35 -34 Färgelanda 33 -34 Arboga 35 -34 Gagnef 35 -41 Arjeplog 31 -46 Gislaved 35 -33 Arvidsjaur 33 -44 Gnesta 35 -30 Arvika 35 -40 Gnosjö 35 -34 Askersund 35 -34 Gotland 34 -27 Avesta 36 -39 Grums 34 -39 Bengtsfors 34 -39 Grästorp 34 -34 Berg 31 -47 Gullspång 34 -36 Bjurholm 31 -42 Gällivare 31 -41 Bjuv 35 -27 Gävle 35 -34 Boden 32 -42 Göteborg 35 -29 Bollebygd 35 -35 Götene 34 -36 Bollnäs 34 -38 Habo 34 -35 Borgholm 34 -26 Hagfors 35 -40 Borlänge 35 -41 Hallsberg 35 -33 Borås 35 -35 Hallstahammar 35 -35 Botkyrka 35 -30 Halmstad 35 -32 Boxholm 36 -36 Hammarö 34 -37 Bromölla 34 -25 Haninge 34 -30 Bräcke 33 -44 Haparanda 33 -41 Burlöv 34 -22 Heby 35 -36 Båstad 34 -26 Hedemora 35 -40 Dals-Ed 33 -37 Helsingborg 34 -24 Danderyd 36 -31 Herrljunga 34 -36 Degerfors 35 -37 Hjo 34 -33 Dorotea 31 -46 Hofors 35 -38 Eda 35 -40 Huddinge 35 -29 Ekerö 35 -31 Hudiksvall 34 -38 Eksjö 37 -30 Hultsfred 38 -34 Emmaboda 36 -29 Hylte 35 -33 Enköping 35 -34 Håbo 35 -33 Eskilstuna 35 -33 Hällefors 35 -38 Eslöv 35 -26 Härjedalen 32 -46 Essunga 35 -36 Härnösand 33 -38 Fagersta 35 -38 Härryda 35 -32 Falkenberg 34 -31 Hässleholm 36 -30 Falköping 34 -34 Höganäs 33 -22 Falun 35 -41 Högsby 37 -33 Filipstad 35 -39 Hörby 35 -26

text: EKS 8

text: Höör 36 -28 Lysekil 32 -30 Jokkmokk 31 -43 Malmö 33 -22 Järfälla 35 -32 Malung 34 -44 Jönköping 35 -36 Malå 32 -46 Kalix 32 -41 Mariestad 34 -36 Kalmar 36 -28 Mark 34 -32 Karlsborg 33 -34 Markaryd 36 -33 Karlshamn 34 -27 Mellerud 33 -35 Karlskoga 35 -36 Mjölby 35 -34 Karlskrona 34 -25 Mora 34 -44 Karlstad 34 -37 Motala 35 -34 Katrineholm 35 -34 Mullsjö 34 -34 Kil 34 -39 Munkedal 33 -33 Kinda 37 -35 Munkfors 35 -39 Kiruna 30 -45 Mölndal 34 -29 Klippan 36 -30 Mönsterås 36 -31 Knivsta 35 -35 Mörbylånga 34 -24 Kramfors 33 -38 Nacka 35 -29 Kristianstad 35 -26 Nora 35 -36 Kristinehamn 34 -36 Norberg 35 -39 Krokom 31 -42 Nordanstig 34 -38 Kumla 35 -34 Nordmaling 30 -39 Kungsbacka 34 -28 Norrköping 36 -33 Kungsör 35 -34 Norrtälje 33 -36 Kungälv 35 -32 Norsjö 33 -44 Kävlinge 34 -24 Nybro 36 -30 Köping 35 -35 Nykvarn 35 -30 Laholm 36 -32 Nyköping 35 -31 Landskrona 34 -24 Nynäshamn 33 -29 Laxå 35 -35 Nässjö 35 -32 Lekeberg 35 -35 Ockelbo 33 -37 Leksand 34 -42 Olofström 35 -28 Lerum 35 -34 Orsa 34 -44 Lessebo 36 -31 Orust 33 -30 Lidingö 36 -28 Osby 36 -31 Lidköping 34 -35 Oskarshamn 36 -34 Lilla Edet 35 -35 Ovanåker 35 -40 Lindesberg 36 -36 Oxelösund 35 -29 Linköping 36 -33 Pajala 32 -44 Ljungby 36 -34 Partille 34 -31 Ljusdal 34 -44 Perstorp 36 -30 Ljusnarsberg 35 -39 Piteå 33 -41 Lomma 34 -23 Ragunda 33 -43 Ludvika 35 -40 Robertsfors 30 -39 Luleå 32 -41 Ronneby 35 -27 Lund 34 -23 Rättvik 34 -42 Lycksele 33 -43 Sala 35 -37

text: EKS 8

text: Salem 35 -30 Torsås 34 -25 Sandviken 35 -37 Tranemo 35 -32 Sigtuna 35 -34 Tranås 35 -36 Simrishamn 34 -22 Trelleborg 33 -21 Sjöbo 34 -23 Trollhättan 35 -35 Skara 34 -34 Trosa 33 -28 Skellefteå 32 -41 Tyresö 35 -29 Skinnskatteberg 35 -37 Täby 36 -33 Skurup 33 -22 Töreboda 34 -34 Skövde 34 -31 Uddevalla 34 -32 Smedjebacken 35 -39 Ulricehamn 34 -30 Sollefteå 33 -44 Umeå 29 -38 Sollentuna 36 -32 Upplands-Bro 35 -33 Solna 36 -30 Upplands- 35 -33 Väsby Sorsele 31 -45 Sotenäs 32 -29 Uppsala 35 -35 Uppvidinge 37 -32 Staffanstorp 34 -23 Vadstena 34 -34 Stenungsund 35 -34 Vaggeryd 36 -36 Stockholm 36 -29 Valdemarsvik 35 -31 Storfors 35 -37 Vallentuna 35 -37 Storuman 31 -44 Vansbro 34 -41 Strängnäs 35 -32 Vara 35 -36 Strömstad 33 -35 Varberg 34 -29 Strömsund 31 -44 Vaxholm 35 -31 Sundbyberg 36 -31 Vellinge 32 -21 Sundsvall 34 -42 Vetlanda 37 -32 Sunne 35 -39 Vilhelmina 31 -45 Surahammar 35 -36 Vimmerby 37 -34 Svalöv 35 -27 Vindeln 32 -42 Svedala 33 -22 Vingåker 34 -33 Svenljunga 34 -33 Vårgårda 35 -36 Säffle 34 -40 Vänersborg 34 -33 Säter 35 -40 Vännäs 30 -40 Sävsjö 36 -34 Värmdö 34 -30 Söderhamn 35 -35 Värnamo 36 -35 Söderköping 36 -32 Södertälje 34 -29 Västervik 37 -33 Västerås 35 -34 Sölvesborg 34 -23 Växjö 36 -32 Tanum 33 -33 Ydre 36 -33 Tibro 34 -32 Ystad 34 -22 Tidaholm 34 -33 Åmål 34 -39 Tierp 34 -34 Ånge 34 -45 Timrå 34 -40 Åre 30 -45 Tingsryd 36 -30 Årjäng 34 -41 Tjörn 33 -31 Åsele 32 -45 Tomelilla 34 -23 Åstorp 35 -27 Torsby 35 -41

text: EKS 8

text: Åtvidaberg 36 -33 Örkelljunga 36 -31 Älmhult 36 -32 Örnsköldsvik 33 -42 Älvdalen 33 -46 Östersund 31 -41 Älvkarleby 35 -33 Österåker 35 -35 Älvsbyn 33 -43 Östhammar 33 -34 Ängelholm 35 -28 Östra Göinge 35 -29 Öckerö 32 -26 Överkalix 32 -43 Ödeshög 34 -35 Övertorneå 32 -43 Örebro 36 -33

text: EKS 8

text: Kap. 1.1.6 – Tillämpning av EN 1991-1- 6 – Laster vid utförande

text: Översikt nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 1.1(3) Ingen ytterligare information ges 2.2(4) Ingen ytterligare information ges 3.1(1)P Rekommendationen används 3.1(5) Anm.1 Rekommendationen används 3.1(5) Anm.2 Rekommendationen används 3.1(7) Ingen ytterligare information ges 3.1(8) Anm.1 Ingen ytterligare information ges 3.3(2) Ingen ytterligare information ges 3.3(6) Ingen ytterligare information ges 4.9(6) Anm.2 Ingen ytterligare information ges 4.10(1)P Ingen ytterligare information ges 4.11.1(2) Tabell 4.1 Rekommendationen används 4.11.2(1) Rekommendationen används 4.12(1)P Anm.2 Rekommendationen används 4.12(2) Ingen ytterligare information ges 4.12(3) Ingen ytterligare information ges 4.13(2) Ingen ytterligare information ges A1.1(1) Rekommendationen används A1.3(2) Rekommendationen används A2.3(1) Rekommendationen används A2.4(2) Rekommendationen används A2.4(3) Rekommendationen används A2.5(2) Rekommendationen används A2.5(3) Ingen ytterligare information ges

text: EKS 8

text: Kap. 1.1.7 – Tillämpning av EN 1991-1-7 – Olyckslaster

text: Översikt över nationellt val

text: Nationella val Kommentar

text: 2(2) Ingen ytterligare information ges 3.1(2) Anm.4 Ingen ytterligare information ges 3.2(1) Anm.3 Nationellt val gjort 3.3(2) Anm.1 Rekommendationen används 3.3(2) Anm.2 Nationellt val gjort 3.3(2) Anm.3 Nationellt val gjort 3.4(1) Anm.4 Nationellt val gjort 3.4(2) Ingen ytterligare information ges 4.1(1) Anm.1 Nationellt val gjort 4.1(1) Anm.3 Ingen ytterligare information ges 4.3.1(1) Anm.1 Nationellt val gjort 4.3.1(1) Anm.2 Rekommendationen används 4.3.1(1) Anm.3 Ingen ytterligare information ges 4.3.1(2) Rekommendationen används 4.3.1(3) Rekommendationen används 4.3.2(1) Anm.1 Nationellt val gjort 4.3.2(1) Anm.3 Nationellt val gjort 4.3.2(1) Anm.4 Rekommendationen används 4.3.2(2) Rekommendationen används 4.3.2(3) Anm.1 Nationellt val gjort 4.4.(1) Rekommendationen används 4.5(1) Nationellt val gjort 4.5.1.2(1) Anm.1 Rekommendationen används 4.5.1.2(1) Anm.2 Ingen ytterligare information ges 4.5.1.4(1) Rekommendationen används 4.5.1.4(2) Ingen ytterligare information ges 4.5.1.4(3) Ingen ytterligare information ges 4.5.1.4(4) Ingen ytterligare information ges 4.5.1.4(5) Rekommendationen används 4.5.1.5(1) Ingen ytterligare information ges 4.5.2(1) Ingen ytterligare information ges 4.5.2(4) Ingen ytterligare information ges 4.6.1(3) Anm.1 Nationellt val gjort 4.6.2(1) Nationellt val gjort 4.6.2(2) Rekommendationen används 4.6.2(3) Anm.1 Rekommendationen används och ingen ytterligare information ges 4.6.2.4 Rekommendationen används och ingen ytterligare information ges 4.6.3(1) Rekommendationen används och ingen ytterligare information ges 4.6.3(3) Rekommendationen används och ingen ytterligare information ges 4.6.3(4) Rekommendationen används och ingen ytterligare information ges 4.6.3(5) Nationellt val gjort 5.3(1)P Ingen ytterligare information ges A.4(1) Anm.1 Ingen ytterligare information ges Bilaga A Nationellt val gjort

text: EKS 8

text: Nationellt valda parametrar

text: 3.3(2) Anm. 2

text: Allmänt råd

text: Föreslagen gräns för lokalt brott bör tillämpas på byggnader. För övriga byggnadsverk kan dessa parametrar bestämmas genom riskbedömning enligt bilaga B.

text: 3.3(2) Anm. 3

text: Allmänt råd

text: De rekommenderade strategierna i bilaga A bör tillämpas för byggnader. För övriga byggnadsverk får byggherren ange val av alternativ.

text: Standardens rekommendation används.

text: Allmänt råd

text: För broar bör konsekvensklass CC2 tillämpas.

text: 4.1(1) Anm. 1

text: Allmänt råd

text: 4.3.1(1) Anm. 1

text: Allmänt råd

text: För broar och andra byggnadsverk över väg bör värden för ”Motorvägar etc.” enligt Tabell 4.1 tillämpas. För andra byggnadsverk än broar intill väg kan värden enligt Tabell 4.1 tillämpas, varvid byggherren kan ange tillämplig trafikkategori för aktuellt projekt. Som alternativ till laster enligt Tabell 4.1 kan laster beräknas enligt bilaga C.

text: 4.3.2(1) Anm. 1

text: Allmänt råd

text: Broar med en fri höjd av högst 5,2 m bör dimensioneras för last enligt tabell 4.2. För övriga byggnadsverk kan byggherren ange värden på krafter och fria höjder för aktuellt projekt. Om inga värden anges bör Tabell 4.2 och höjden 5,2 meter tillämpas. h0 bör sättas till 5,2 m och h1 bör sättas till 6,0 m. b blir då 0,8 m.

text: 4.3.2(1) Anm. 3

text: Allmänt råd

text: h0 bör sättas till 5,2 m och h1 bör sättas till 6,0 m. b blir då 0,8 m.

text: EKS 8

text: 4.3.2(3) Anm. 1

text: Allmänt råd

text: Ytan bör sättas till 0,5 x 0,25 m med måttet 0,5 i brons längdled.

text: 4.6.1(3) och 4.6.2(1)

text: Allmänt råd

text: För klassificering av fartyg bör tabell C.4 (resp. C.3) i bilaga C tilllämpas.

text: Allmänt råd

text: Tillämpning av informativa bilagor

text: Allmänt råd

text: Avsnittet A.5, A.6 och A.7 i bilaga A är anpassade för bärverk i tunga material. För bärverk i lätta material kan andra värden än minimivärdena (75, 75, 60, 60 respektive 100 kN) som ges för uttrycken A1, A2, A3, A4 och A5 tillämpas om dessa påvisas vara riktigare.

text: EKS 8

text: Kap. 1.2 – Tillämpning av EN 1991-2 – Trafiklast på broar

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 1.1(3) Ingen ytterligare information ges 2.3(1) Ingen ytterligare information ges 2.3(4) Ingen ytterligare information ges 3(5) Ingen ytterligare information ges 5.2.3(2) Rekommendationen används 5.3.2.1(1) Rekommendationen används 5.3.2.2(1) Rekommendationen används 5.3.2.3(1)P Anm. 1 Ingen ytterligare information ges 5.4(2) Rekommendationen används 5.6.1(1) Ingen ytterligare information ges 5.6.2.1(1) Ingen ytterligare information ges 5.6.2.2(1) Ingen ytterligare information ges 5.6.3(2) Anm. 2 Rekommendationen används 5.7(3) Ingen ytterligare information ges 6.1(2) Ingen ytterligare information ges 6.1(3)P Ingen ytterligare information ges 6.1(7) Nationellt val gjort 6.3.2(3)P Nationellt val gjort 6.3.3(4)P Nationellt val gjort 6.4.4(1) Nationellt val gjort 6.4.5.2(3)P Nationellt val gjort 6.4.5.3(1) Nationellt val gjort 6.4.6.1.1(6) Ingen ytterligare information ges 6.4.6.1.1(7) Rekommendationen används 6.4.6.1.2(3) Rekommendationen används 6.4.6.3.2(3) Rekommendationen används 6.4.6.3.3(3) Anm. 1 Rekommendationen används 6.4.6.3.3(3) Anm. 2 Rekommendationen används 6.4.6.4(4) Rekommendationen används 6.4.6.4(5) Nationellt val gjort 6.5.1 (2) Rekommendationen används 6.5.3(5) Ingen ytterligare information ges 6.5.3(9)P Nationellt val gjort 6.5.4.1 (5) Rekommendationen används 6.5.4.3(2) Anm. 1 Rekommendationen används 6.5.4.3(2) Anm. 2 Rekommendationen används 6.5.4.4(2) Anm. 1 Nationellt val gjort 6.5.4.5 Ingen ytterligare information ges 6.5.4.5.1(2) Nationellt val gjort 6.5.4.6 Ingen ytterligare information ges 6.5.4.6.1(1) Rekommendationen används 6.5.4.6.1(4) Rekommendationen används 6.6.1(3) Rekommendationen används

text: EKS 8

text: Nationella val Kommentar

text: 6.7.1(2)P Ingen ytterligare information ges 6.7.1(8)P Ingen ytterligare information ges 6.7.3(1)P Nationellt val gjort 6.8.1(11)P tabell 6.10 Nationellt val gjort 6.8.2(2) tabell 6.11 Rekommendationen används 6.8.3.1(1) Rekommendationen används 6.8.3.2(1) Rekommendationen används 6.9(6) Nationellt val gjort 6.9 (7) Ingen ytterligare information ges C (3)P Nationellt val gjort D2(2) Rekommendationen används

text: Nationellt valda parametrar

text: Allmänt råd

text: Tillfälliga broar som avses användas under längre tid än tre år bör dimensioneras som permanenta broar. Övriga tillfälliga broar bör dimensioneras för 80 % av den last som gäller för permanenta broar, förutom broar utsatta för tung massgodstrafik som bör dimensioneras för 85 % av lasten för permanenta broar. Regler för tillfälliga broar bör även tillämpas vid lyft vid lagerbyte.

text: Om inte annat värde kan påvisas vara riktigare med hänsyn till trafiklastens art, så ska faktorn α sättas till – 1,46 för broar på sträckor med tung massgodstrafik, t.ex. Malmbanan, och – 1,33 för broar på andra sträckor. I de fall andra värden tillämpas måste dessa anges av byggherren för det aktuella projektet.

text: Lastmodell SW/2 behöver inte beaktas på bansträckor som dimensioneras med faktorn α ≥ 1,33. På övriga bansträckor får byggherren ange om SW/2 ska beaktas för det aktuella projektet.

text: Om V > 200 km/h ska en dynamisk analys utföras.

text: Allmänt råd I övriga fall bör flödesschemat i figur 6.9 användas för att avgöra när en dynamisk analys erfordras.

text: Dynamikfaktorn Φ2 får tillämpas för broar på alla banor.

text: EKS 8

text: Allmänt råd

text: Bestämmande längder enligt tabell 6.2 bör användas. Dock kan Φ2 användas för fall 1.4, 2.3, 3.4, 4.5 och 4.6 i tabell 6.2.

text: Faktorn (1 + φ˝/2) får tillämpas.

text: Broar med två eller flera spår med samma tillåtna färdriktning ska antas vara belastade med samtidig bromskraft på två av spåren, varvid bromskraften på det ena av spåren får begränsas till 1 000 kN. Denna kraft ska multipliceras med α enligt 6.3.2(3)P.

text: 6.5.4.4(2) Anm.1

text: Allmänt råd

text: Om inte annat anges för det aktuella projektet bör värdet på bärförmågan i längdled mellan spår och överbyggnad sättas till 20 kN/m respektive 40 kN/m för obelastat spår och till 50 kN/m respektive 60 kN/m för belastat spår. De högre värdena används vid ogynnsam inverkan och de lägre värdena vid gynnsam inverkan.

text: Allmänt råd

text: Tillkommande spänningar i följande räler som förekommer i Sverige bör högst vara enligt tabell C-12.

text: Tabell C-12

text: Rältyp Tryck Drag

text: 2 2 BV 50/900 72 N/mm 92 N/mm 2 2 SJ 50/800 65 N/mm 82 N/mm 2 2 SJ 43/800 65 N/mm 82 N/mm

text: Bro med skarvfritt spår utan dilatationsanordningar ska beräknas för den inverkan på bron som kan uppkomma av temperaturvariationer i rälerna.

text: Allmänt råd

text: Denna kraft bör antas vara ± 1 000 kN/spår och verka i spårets längdriktning.

text: 6.8.1(11)P tabell 6.10

text: Allmänt råd

text: För broar med två eller flera spår bör antal belastade spår vid bestämning av fri höjd vara minst två.

text: EKS 8

text: Allmänt råd

text: Om inte annat anges för det aktuella projektet bör den tekniska livslängden förutsättas vara 120 år.

text: C (3)P

text: Uttryck (C.2) får användas vid bestämning av dynamikfaktorn.

text: EKS 8

text: Avdelning D – Tillämpning av EN 1992 – Dimensionering av betongkonstruktioner

text: Kap. 2.1.1 – Tillämpning av EN 1992-1-1 – Allmänna regler

text: Allmänt

text: Beständighet

text: Allmänt råd

text: Ytterligare regler om beständighet finns i avdelning A. Lämpliga cementtyper bör väljas enligt SS-EN 206-1. Exponeringsklasser tillämpbara för de vanligast förekommande typerna av miljöpåverkan anges i SS-EN 206-1. Erforderliga åtgärder kan anses ha vidtagits om betongkonstruktionen uppfyller kraven i SS-EN 206-1 och SS 13 70 10.

text: Förutsättningar

text: Allmänt råd

text: SS-EN 206-1 bör alltid användas tillsammans med SS 13 70 03. EN 13670 bör användas istället för ENV 13670-1. För allmän inverkan av lastväxlingar vid utmattningsberäkning kan EN 1992-2 användas även för andra byggnadsverk än broar. För utmattning vid excentriskt tryck kan beräkningsmetoden i bilaga 2 användas.

text: Armering

text: Allmänt råd

text: För att möjliggöra ett segt beteende vid brott ska det karakteristiska värdet för armeringens gränstöjning inte understiga 3,0 % och det karakteristiska värdet för kvoten mellan brottgräns och sträckgräns vara minst 1,08. Dessa värden avser 0,1 fraktilen. I konstruktioner där inverkan av stödförskjutning eller annan tvångsinverkan är försumbar, får dock armering med en karakteristisk gränstöjning på minst 2,5 % användas. Övre gräns för fyk = 500 MPa.

text: Kontroll

text: Allmänt råd

text: Kraven på kontroll i avdelning A anses vara uppfyllda om åtgärder enligt lägst utförandeklass 2 i EN 13670 utförs. Vid hållfasthetsprovning i färdiga konstruktioner bör SS-EN 13791 med följande kompletteringar användas. Utvärdering enligt standardens avsnitt 7.3.3 ersätts med SS-ISO 12491, avsnitt 7.4 med tillhörande tabell 6, p = 0,95 och γ = 0,50.

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 2.3.3 (3) Nationellt val gjort 2.4.2.1(1) Nationellt val gjort

text: EKS 8

text: Nationella val Kommentar

text: 2.4.2.2(1) Nationellt val gjort 2.4.2.2(2) Nationellt val gjort 2.4.2.2(3) Nationellt val gjort 2.4.2.3(1) Nationellt val gjort 2.4.2.4(1) Nationellt val gjort 2.4.2.4(2) Nationellt val gjort 2.4.2.5(2) Nationellt val gjort 3.1.2(2)P Nationellt val gjort 3.1.2(4) Nationellt val gjort 3.1.6(1)P Rekommendationen används 3.1.6(2)P Rekommendationen används 3.2.2(3)P Rekommendationen används 3.2.7(2) Rekommendationen används 3.3.4(5) Rekommendationen används 3.3.6(7) Rekommendationen används 4.4.1.2(3) Rekommendationen används 4.4.1.2(5) Nationellt val gjort 4.4.1.2(6) Rekommendationen används 4.4.1.2(7) Nationellt val gjort 4.4.1.2(8) Nationellt val gjort 4.4.1.2(13) Rekommendationen används 4.4.1.3(1)P Rekommendationen används 4.4.1.3(3) Rekommendationen används 4.4.1.3(4) Nationellt val gjort 5.1.3(1)P Rekommendationen används 5.2(5) Rekommendationen används 5.5(4) Rekommendationen används 5.6.3(4) Rekommendationen används 5.8.3.1(1) Rekommendationen används 5.8.3.3(1) Rekommendationen används 5.8.3.3(2) Rekommendationen används 5.8.5(1) Ingen ytterligare information ges 5.8.6(3) Rekommendationen används 5.10.1(6) Nationellt val gjort 5.10.2.1(1)P Rekommendationen används 5.10.2.1(2) Rekommendationen används 5.10.2.2(4) Rekommendationen används 5.10.2.2(5) Rekommendationen används 5.10.3(2) Rekommendationen används 5.10.8(2) Rekommendationen används 5.10.8(3) Nationellt val gjort 5.10.9(1)P Rekommendationen används 6.2.2(1) Rekommendationen används 6.2.2(6) Rekommendationen används 6.2.3(2) Nationellt val gjort 6.2.3(3) Rekommendationen används 6.2.4(4) Rekommendationen används

text: EKS 8

text: Nationella val Kommentar

text: 6.2.4(6) Rekommendationen används 6.4.3(6) Rekommendationen används 6.4.4(1) Rekommendationen används 6.4.5(3) Nationellt val gjort 6.4.5(4) Rekommendationen används 6.5.2(2) Rekommendationen används 6.5.4(4) Rekommendationen används 6.5.4(6) Rekommendationen används 6.8.4(1) Anm.1 Nationellt val gjort 6.8.4(1) Anm.2 Rekommendationen används 6.8.4(5) Rekommendationen används 6.8.6(1) Rekommendationen används 6.8.6(3) Rekommendationen används 6.8.7(1) Nationellt val gjort 7.2(2) Rekommendationen används 7.2(3) Rekommendationen används 7.2(5) Nationellt val gjort 7.3.1(5) Nationellt val gjort 7.3.2(4) Nationellt val gjort 7.3.4(3) Nationellt val gjort 7.4.2(2) Rekommendationen används 8.2(2) Rekommendationen används 8.3(2) Nationellt val gjort 8.6(2) Rekommendationen används 8.8(1) Rekommendationen används 9.2.1.1(1) Rekommendationen används 9.2.1.1(3) Nationellt val gjort 9.2.1.2(1) Rekommendationen används 9.2.1.4(1) Rekommendationen används 9.2.2(4) Nationellt val gjort 9.2.2(5) Nationellt val gjort 9.2.2(6) Rekommendationen används 9.2.2(7) Nationellt val gjort 9.2.2(8) Rekommendationen används 9.3.1.1(3) Rekommendationen används 9.5.2(1) Rekommendationen används 9.5.2(2) Nationellt val gjort 9.5.2(3) Nationellt val gjort 9.5.3(3) Rekommendationen används 9.6.2(1) Nationellt val gjort 9.6.3(1) Rekommendationen används 9.7(1) Rekommendationen används 9.8.1(3) Rekommendationen används 9.8.2.1(1) Rekommendationen används 9.8.3(1) Rekommendationen används 9.8.3(2) Rekommendationen används 9.8.4(1) Nationellt val gjort

text: EKS 8

text: Nationella val Kommentar

text: 9.8.5(3) Nationellt val gjort 9.10.2.2(2) Nationellt val gjort 9.10.2.3(3) Rekommendationen används 9.10.2.3(4) Nationellt val gjort 9.10.2.4(2) Rekommendationen används 11.3.5(1)P Nationellt val gjort 11.3.5(2)P Nationellt val gjort 11.3.7(1) Rekommendationen används 11.6.1(1) Rekommendationen används 11.6.2(1) Rekommendationen används 11.6.4.1(1) Rekommendationen används 12.3.1(1) Nationellt val gjort 12.6.3(2) Rekommendationen används A.2.1(1) Nationellt val gjort A.2.1(2) Nationellt val gjort A.2.2(1) Nationellt val gjort A.2.2(2) Nationellt val gjort A.2.3(1) Nationellt val gjort C.1(1) Rekommendationen används C.1(3) Anm.1 Nationellt val gjort C.1(3) Anm.2 Nationellt val gjort J.1(2) Rekommendationen används J.2.2(2) Rekommendationen används J.3(2) Rekommendationen används J.3(3) Nationellt val gjort Bilaga E Nationellt val gjort

text: Nationellt valda parametrar

text: Allmänt råd

text: 2.4.2.1 (1), 2.4.2.2 (1), 2.4.2.2 (2), 2.4.2.2 (3), 2.4.2.3 (1), 2.4.2.4 (1), 2.4.2.4 (2) och

text: 2.4.2.5 (2)

text: De rekommenderade värdena ska användas.

text: Cmax ska sättas till C100/115.

text: Allmänt råd

text: kt kan sättas till 1,0.

text: EKS 8

text: Allmänt råd

text: Vid bestämning av erforderligt minsta täckande betongskikt bör hänsyn tas till avsedd livslängd. Livslängdsklasserna L100, L50 och L20 avser byggnadsverk med en förväntad livslängd på 100, 50 respektive 20 år. För armering med en diameter som är minst 4 mm, som inte är spännarmering och som inte är kallbearbetad armering med en permanent spänning över 400 MPa bör täckande betongskikt, cmin,dur, enligt tabell D-1 användas. För armering som har en diameter mindre än 4 mm, för spännarmering och för kallbearbetad armering med en permanent spänning över 400 MPa samt för foderrör vid efterspänd armering bör täckskikten ökas med 10 mm utöver värdena enligt tabell D-1. För andra värden på vctekv än de som anges i tabell D-1 kan det erforderliga minsta täckande betongskiktet i det enskilda fallet beräknas enligt riktlinjerna i SS EN 206-1, bilaga J.

text: Exponeringsklass Max vctekv L 100 L 50 L 20

text: X0 – – – – XC1 0,90 15 10 10 0,60 10 10 10 XC2 0,60 25 20 15 0,55 20 15 10 0,50 15 10 10 XC3, XC4 0,55 25 20 15 0,50 20 15 10 XS1, XD1 0,45 30 25 15 0,40 25 20 15 XD2 0,45 40 30 25 0,40 35 30 20 0,35 30 25 20 XD3 0,40 45 35 25 0,35 40 30 25 XS2 0,45 50 40 30 0,40 45 35 25 0,35 40 30 25 XS3 0,40 45 35 25 0,35 40 30 25 1) Angivna täckande betongskikt gäller för en kloridkoncentration i havet av högst 1,0 % (ostkusten). För högre kloridkoncentrationer kan särskilda värden på minsta täckande betongskikt anges i varje enskilt fall.

text: 4.4.1.2(7) och 4.4.1.2(8)

text: Allmänt råd

text: EKS 8

text: Allmänt råd

text: Nedanstående värden bör användas k1 = cmin + 15 mm, k2 = cmin + 65 mm.

text: Allmänt råd

text: Allmänt råd

text: Allmänt råd

text: vRd,max bör bestämmas enligt  0, 5 fcd

text: v  u1 Rd,max  1, 6vRd,c

text:   u0

text: 6.8.4(1) Anm.1

text: Rekommenderat värde ska användas.

text: Allmänt råd

text: Allmänt råd

text: Allmänt råd

text: Såvida inte något annat kan anses vara motiverat bör värdet på wmax beräknat för kvasi-permanent lastkombination begränsas till värdet enligt tabell D-2. Om dragspänningen inte överstiger fctk/ζ kan betongen anses vara

text: EKS 8

text: osprucken. Värden på spricksäkerhetsfaktorn ζ enligt tabell D-3 bör tillämpas. För frekvent lastkombination ställs inga krav på sprickbreddsbegränsning.

text: Exponerings- Korrosionskänslig Föga klass korrosionskänslig L 100 L 50 L 20 L 100 L 50 L 20

text: XC0 - - - - - - XC1 0,40 0,45 - 0,45 - - XC2 0,30 0,40 0,45 0,40 0,45 - XC3, XC4 0,20 0,30 0,40 0,30 0,40 - XS1, XS2 0,15 0,20 0,30 0,20 0,30 0,40 XD1, XD2 XS3, XD3 0,10 0,15 0,20 0,15 0,20 0,30 Korrosionskänslig armering är all armering med diameter ≤ 4 mm, spännarmering eller kallbearbetad armering som permanent har en spänning över 400 MPa. Övrig armering är föga korrosionskänslig. Vid bestämning av acceptabel sprickbredd bör hänsyn tas till avsedd livslängd. Livslängdsklasserna L100, L50 och L20 avser byggnadsverk med en förväntad livslängd på 100, 50 respektive 20 år.

text: Allmänt råd

text: Vid bestämning av vilken dragspänning som tillåts utan att minimiarmering för begränsning av sprickbredder behöver läggas in bör hänsyn tas till avsedd livslängd. Värdet bör bestämmas enligt

text: σct,p = fctk/ζ

text: där värden på spricksäkerhetsfaktor ζ enligt tabell D-3 bör användas.

text: Tabell D-3 Spricksäkerhetsfaktor ζ

text: Exponerings- L 100 L 50 L 20 klass

text: XC0, XC1 0,9 0,9 0,9 XC2 1,0 0,9 0,9 XC3, XC4 1,2 1,0 1,0 XS1, XS2, 1,5 1,2 1,0 XD1, XD2 XS3, XD3 1,8 1,5 1,2 Livslängdsklasserna L100, L50 och L20 avser byggnadsverk med en förväntad livslängd av minst 100, 50 resp. 20 år.

text: EKS 8

text: Allmänt råd

text: Allmänt råd

text: Allmänt råd

text: As,max kan antas vara obegränsat.

text: Allmänt råd

text: Allmänt råd

text: Det rekommenderade värdet bör tillämpas. För broar bör dock även följande vara uppfyllt: Lådbalkars liv bör förses med tvärkraftsarmering motsvarande minst 0,30 %. För liv med bredden bw större än balkhöjden h kan kravet på minsta tvärkraftsarmering reduceras till (0,20 + 0,10 h/bw) %. I balkar som inte är lådbalkar bör livet förses med tvärkraftsarmering motsvarande minst 0,15 %. För liv med bredden bw större än balkhöjden h kan kravet på minsta tvärkraftsarmering reduceras till (0,10 + 0,05 h/bw) %. Armeringsinnehållet beräknas i en sektion som är vinkelrät mot tvärkraftsarmeringen. Vid beräkning av betongarean kan balklivets medelbredd användas.

text: Allmänt råd

text: sb,max bör sättas till 0,75 d (1+cotα).

text: Allmänt råd

text: As,min bör sättas till 0,002Ac.

text: EKS 8

text: Allmänt råd

text: As,max kan antas vara obegränsad.

text: Allmänt råd

text: As,vmax kan antas vara obegränsat och As,vmin bör sättas till det rekommenderade värdet.

text: Allmänt råd

text: Allmänt råd

text: h1 kan antas vara obegränsat och As,bpmin bör sättas till det rekommenderade värdet.

text: Allmänt råd

text: q2 kan antas vara obegränsad och q1 bör sättas till det rekommenderade värdet.

text: Allmänt råd

text: αlcc ska sättas till 1,0.

text: αlct ska sättas till 1,0.

text: Allmänt råd

text: A.2.1(1), A.2.1(2), A.2.2(1), A.2.2(2) och A.2.3(1)

text: Rekommenderat värde ska användas.

text: EKS 8

text: C.1(3) Anm. 1

text: Allmänt råd

text: Om minst 8 prov är utförda kan de rekommenderade värdena användas.

text: C.1(3) Anm. 2

text: Allmänt råd

text: Värden i tabell D-4 bör användas.

text: Parameter Minimivärde Maximivärde fyk 0,93 x mim Cv Obegränsat k 0,98 x mim Cv Obegränsat εuk 0,90 x mim Cv Obegränsat En förutsättning för tillämpning är att minst 8 prov är utförda.

text: Allmänt råd

text: k2 bör sättas till 0,5 ac/z0.

text: Tillämpning av informativa bilagor

text: Bilaga E får inte tillämpas vid den nationella tillämpningen.

text: EKS 8

text: Kap. 2.1.2 – Tillämpning av EN 1992-1-2 – Brandteknisk dimensionering

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 2.1.3(2) Nationellt val gjort 2.3(2)P Rekommendationen används 3.2.3(5) Rekommendationen används 3.2.4(2) Nationellt val gjort 3.3.3(1) Nationellt val gjort 4.1(1)P Nationellt val gjort 4.5.1(2) Rekommendationen används 5.2(3) Nationellt val gjort 5.3.1(1) Ingen ytterligare information ges 5.3.2(2) Rekommendationen används 5.6.1(1) Nationellt val gjort 5.7.3(2) Ingen ytterligare information ges 6.1(5) Rekommendationen används 6.2(2) Nationellt val gjort 6.3(1) Nationellt val gjort 6.4.2.1(3) Rekommendationen används 6.4.2.2(2) Rekommendationen används

text: Nationellt valda parametrar

text: Allmänt råd

text: Värdena för medeltemperaturhöjningen och den maximala temperaturhöjningen under avsvalningsfasen bör sättas till ∆Θ1 = 180 K, ∆Θ2 = 220 K.

text: Allmänt råd

text: Klass A bör användas.

text: Allmänt råd

text: Det undre gränsvärdet bör användas.

text: Allmänt råd

text: Avancerade beräkningsmetoderna enligt avsnitt 4.3 i EN 1992-1-2 kan användas.

text: EKS 8

text: Allmänt råd

text: Klass WB bör tillämpas.

text: Allmänt råd

text: Metoderna B, C eller D kan användas.

text: Allmänt råd

text: Om inget annat påvisas genom provning bör det övre gränsvärdet enligt avsnitt 3.3.3 i EN 1992-1-2 användas.

text: EKS 8

text: Kap. 2.2 – Tillämpning av EN 1992-2 – Broar

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 3.1.2(102)P Nationellt val gjort 3.1.6(101)P Nationellt val gjort 3.1.6(102)P Rekommendationen används 3.2.4(101 )P Rekommendationen används 4.2(105) Nationellt val gjort 4.2(106) Nationellt val gjort 4.4.1.2(109) Rekommendationen används 5.1.3(101)P Ingen ytterligare information ges 5.2(105) Rekommendationen används 5.3.2.2(104) Rekommendationen används 5.5(104) Rekommendationen används 5.7(105) Nationellt val gjort 6.1(109) Nationellt val gjort 6.1(110) Rekommendationen används 6.2.2(101) Rekommendationen används 6.2.3(103) Rekommendationen används 6.2.3(107) Rekommendationen används 6.2.3(109) Rekommendationen används 6.8.1(102) Ingen ytterligare information ges 6.8.7(101) Rekommendationen används 7.2(102) Rekommendationen används 7.3.1(105) Nationellt val gjort 7.3.3(101) Nationellt val gjort 7.3.4(101) Rekommendationen används 8.9.1(101) Ingen ytterligare information ges 8.10.4(105) Nationellt val gjort 8.10.4(107) Rekommendationen används 9.1(103) Rekommendationen används 9.2.2(101) Rekommendationen används 9.5.3(101) Nationellt val gjort 9.7(102) Rekommendationen används 9.8.1(103) Rekommendationen används 11.9(101) Ingen ytterligare information ges 113.2(102) Rekommendationen används 113.3.2(103) Nationellt val gjort Bilaga E Nationellt val gjort

text: EKS 8

text: Nationellt valda parametrar

text: Nedanstående värden ska användas: Cmax = C100/115 Cmin = C25/30

text: αcc ska sättas till 1,0.

text: Allmänt råd

text: Exponeringsklassen för betongytor skyddade av tätskikt bör sättas till XD1.

text: Allmänt råd

text: Vid förekomst av tösalt bör alla ytor i så kallad vägmiljö betraktas som direkt utsatta för tösalt. Med vägmiljö menas de ytor inom den markerade ramen i följande figur samt ytor på pyloner och bågar ned till 2,0 m under brobanebeläggningens överkant. Överytor på brobanor och trafikerade bottenplattor som är försedda med tätskikt anses inte vara i vägmiljö. För broar som ligger längs med och intill en väg som tösaltas eller kan förväntas bli utsatt för tösaltning bör x sättas till 6 m. I höjdled bör vägmiljö anses råda från nivån 6 m under till 6 m över körbanans överkant. Betongytor som är direkt utsatta för tösalter bör utföras i exponeringsklasserna XD3 och XF4. Med jord motfyllda baksidor på betongmurar i vägmiljö kan utföras i exponeringsklassen XD1.

text: Figur D-1 Vägmiljö

text: 3,0 m

text: 6,0 m 2,0 m 1,0 m 6,0 m "jord"-fyllning Vägbanekant

text: Allmänt råd

text: Icke-linjär analys bör inte användas.

text: Allmänt råd

text: Metod c bör inte användas. I övrigt bör fctx sättas till det rekommenderade värdet.

text: EKS 8

text: Allmänt råd

text: Vid bestämning av acceptabel beräknad sprickbredd wmax bör hänsyn tas till livslängdsklass. Såvida inte något annat värde anses vara motiverat bör värdena enligt tabell D-5 användas som övre gräns för beräknad sprickbredd.

text: Tabell D-5 Accepterad sprickbredd wmax (mm)

text: Exponerings- Bärverksdelar med Bärverksdelar med klass armering eller med icke vidhäftande vidhäftande spännarmering spännarmering Kvasi-permanent Frekvent lastkombination lastkombination

text: 1 1 1 1 1 1

text: L 100 L 50 L 20 L 100 L 50 L 20

text: 2 2 2 XC0, XC1 0,45 0,45 0,45 0,40 0,45 - 3 3 3 XC2 0,40 0,45 - 0,30 0,40 0,45 3 3 3 XC3, XC4 0,30 0,40 - 0,20 0,30 0,40 XS1, XS2 0,20 0,30 0,40 Frånvaro av XD1, XD2 dragspänningar XS3, XD3 0,15 0,20 0,30 1) Livslängdsklasserna L100, L50 och L20 avser byggnadsverk med en förväntad livslängd av minst 100, 50 resp. 20 år. 2) För exponeringsklasserna X0 och XC1 har sprickbredder ingen inverkan på beständigheten och angiven gräns avser att garantera acceptabelt utseende. Om utseendekrav saknas kan gränsen mildras. 3) I dessa exponeringsklasser bör dessutom frånvaro av dragspänningar kontrolleras för kvasi-permanent lastkombination.

text: Avståndet mellan vidhäftande spännarmering, eller foderrör för sådan, och beräkningsmässig dragspänning bör vara minst 100 mm.

text: Allmänt råd

text: Den rekommenderade metoden bör inte användas.

text: Allmänt råd

text: Värdet X bör sättas till 20 % och den största andelen skarvad spännarmering till 80 %. Avståndet a bör sättas till de rekommenderade värdena.

text: Allmänt råd

text: Tvärgående armering med diameter mindre än 8 mm bör inte användas.

text: EKS 8

text: Allmänt råd

text: k bör sättas till 0,5.

text: Tillämpning av informativa bilagor

text: Bilaga E får inte tillämpas.

text: EKS 8

text: Avdelning E – Tillämpning av EN 1993 – Dimensionering av stålkonstruktioner

text: Kap. 3.1.1 – Tillämpning av EN 1993-1-1 – Allmänna regler och regler för byggnader

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 2.3.1(1) Rekommendationen används 3.1(2) Nationellt val gjort 3.2.1(1) Nationellt val gjort 3.2.2(1) Nationellt val gjort 3.2.3(1)P Nationellt val gjort 3.2.3(3)B Rekommendationen används 3.2.4(1) Nationellt val gjort 5.2.1(3) Rekommendationen används 5.2.2(8) Nationellt val gjort 5.3.2(3) Rekommendationen används 5.3.2(11) Nationellt val gjort 5.3.4(3) Rekommendationen används 6.1(1) Nationellt val gjort 6.3.2.2(2) Rekommendationen används 6.3.2.3(1) Nationellt val gjort 6.3.2.3(2) Rekommendationen används 6.3.2.4(1)B Nationellt val gjort 6.3.2.4(2)B Rekommendationen används 6.3.3(5) Nationellt val gjort 6.3.4(1) Nationellt val gjort 7.2.1(1)B Nationellt val gjort 7.2.2(1)B Nationellt val gjort 7.2.3(1)B Nationellt val gjort BB.1.3(3) Rekommendationen används

text: Material i hållfasthetsklass S355 ska vara slagseghetsprovat vid -20 ºC med minst 27 J slagenergi.

text: EKS 8

text: Nationellt valda parametrar

text: Allmänt råd

text: Tabell E-1 Stålsorter

text: Standard Stålsort fy MPa fu MPa

text: a) EN 10149-2 S 315MC 315 390 S 355MC 355 430 S 420MC 420 480 S 460MC 460 520 a) EN 10149-3 S 260NC 260 370 S 315NC 315 430 S 355NC 355 470 S420NC 420 530 a Stålen bör beställas med provning av slagseghet enligt EN 10149-1 avsnitt 1, Option 5.

text: Ytterligare stålsorter ges i EN 1993-1-12.

text: Allmänt råd

text: Tabell 4.1 i EN 1993-1-8 kompletteras med följande.

text: Tabell E-2 Korrelationsfaktor

text: ßw för kälsvetsar

text: Standard och stålsort Faktor 

text: SS-EN 10149-2 SS-EN 10149-3

text: S 260NC 0,85 S 315MC S 355MC S 315NC S 355NC 0,9 S 420MC S 460MC S420NC 1,0

text: Alternativ a ska användas.

text: Följande värden ska användas:

text: fu f y 1,10

text: brottförlängning ≥ 14 %

text: u 15y

text: Som lägsta driftstemperatur vid dimensionering av broar ska -40 °C användas.

text: Allmänt råd För övriga byggnader kan lägsta användningstemperatur beräknas med hjälp av EN 1991-1-5:2003 med tillhörande nationell bilaga, alternativt kan en lägsta användningstemperatur för konstruktion utomhus eller i ouppvärmt utrymme antas vara -40 °C för val av seghetsklass.

text: EKS 8

text: Allmänt råd

text: Anm. 3B.

text: Tabell E-3 Kvalitetsklass enligt EN 10164

text: Beräknat värde enl. Erforderligt värde på ZRd uttryckt i Z-värde enl. EN 1993-1-10 EN 10164

text: ZEd≤ 10 inget krav ZEd>10 Z35

text: Allmänt råd

text: Metoden bör inte användas för broar. Vid bärverksanalys med flytledsterori bör metoden endast användas för envåningsramar. Då metoden används bör skarvar och infästningar dimensioneras med beaktande av andra ordningens effekter.

text: Allmänt råd

text: Anm. 1B och anm. 2: För byggnader och byggnadsverk som inte täcks av EN 1993 del 2 till del 6 ska följande partialkoefficienter användas γM0=1,0 γM1=1,0 γM2=0,9 fu/fy dock högst 1,1

text: Allmänt råd

text: Följande värden kan användas för alla valsade eller svetsade balkar

text: LT,0 = 0,4  = 0,75

text: Allmänt råd

text: Anm. 2B: Följande värden bör användas c0 = 0,5 för balk i tvärsnittsklass 1 eller 2 och c0 = 0,4 för tvärsnittsklass 3 och 4.

text: Allmänt råd

text: Anm. 2: Metod 1 bör användas.

text: EKS 8

text: Allmänt råd

text: Metoden kan användas varvid interpolationen mellan χ och χLT bör göras enligt följande:  = (n +mLT ) (m+n)

text: N

text: Ed

text: n =

text: NRk där M y,Ed

text: m =

text: My,Rk och

text: Allmänt råd

text: För tunnplåtskonstruktioner i väggar bör deformationen i bruksgränstillståndet inte överskrida l/200 i kombinationen frekvent lastkombination, reversibelt gränstillstånd.

text: Allmänt råd

text: För tunnplåtskonstruktioner i tak bör deformationen i bruksgränstillståndet inte överskrida l/200 i kombinationen frekvent lastkombination, reversibelt gränstillstånd.

text: Allmänt råd

text: För kriterier för vibrationer i lätta stålbjälklag se Stålbyggnadsinstitutets rapport Samlade resultat från europeiska utvecklingsprojekt om lättbyggnad med stål, rapport 259:1.

text: EKS 8

text: Kap. 3.1.2 – Tillämpning av SS-EN 1993-1-2 – Brandteknisk dimensionering

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 2.3(1) Nationellt val gjort 2.3(2) Nationellt val gjort 4.1(2) Nationellt val gjort 4.2.3.6(1) Anm. 2 Nationellt val gjort 4.2.4(2) Rekommendationen används

text: Nationellt valda parametrar

text: 2.3(1), 2.3(2)

text: Följande värde ska användas

text: – M.fi = 1,0

text: 4.1 (2)

text: Allmänt råd

text: 4.2.3.6 (1) Anm. 2

text: Allmänt råd

text: Θcrit = 350 °C är ett konservativt värde. Beräkning enligt bilaga E kan användas.

text: EKS 8

text: Kap. 3.1.3 – Tillämpning av EN 1993-1-3 – Kallformade profiler och profilerad plåt

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 2(3)P Nationellt val gjort 2(5) Nationellt val gjort 3.1(3) Anm.1 Nationellt val gjort 3.1(3) Anm.2 Nationellt val gjort 3.2.4(1) Nationellt val gjort 5.3(4) Rekommendationen används 8.3(5) Nationellt val gjort 8.3(13) tabell 8.1 Nationellt val gjort 8.3(13) tabell 8.2 Nationellt val gjort 8.3(13) tabell 8.3 Nationellt val gjort 8.3(13) tabell 8.4 Rekommendationen används 8.4(5) Nationellt val gjort 8.5.1(4) Nationellt val gjort 9(2) Rekommendationen används 10.1.1(1) Rekommendationen används 10.1.4.2(1) Rekommendationen används A.1(1) Anm.2 Rekommendationen används A.1(1) Anm.3 Nationellt val gjort A.6.4(4) Nationellt val gjort Bilaga E Nationellt val gjort

text: Nationellt valda parametrar

text:  M0 M1 M2

text: Partialkoefficienterna , och ska väljas enligt nedan – γM0=1,0, – γM1=1,0, – γM2=1,2.

text: Följande värde ska användas – γM,ser = 1,0.

text: 3.1(3) Anm. 1

text: 3.1(3) Anm. 2

text: Stål enligt tabell 3.1b får användas. För stål enligt EN 10327 gäller följande tillägg.

text: EKS 8

text: Vid användning av stål enligt EN 10327 ska dimensioneringen baseras på det lägsta av 0,2-gränsen och brottgränsen. Dessa värden ska verifieras med materialintyg som tas ur den aktuella produkten. Värdena ska uppfyllas i de riktningar som stålet utnyttjas.

text: EN 1993-1-3 får även användas för följande stål: Stål enligt EN 10025-5. Stål enligt EN 10025-6 under förutsättning att begränsningarna enligt EN 1993-1-3 och EN 1993-1-12 beaktas. Stål S550GD+Z enligt EN 10326-5.

text: Allmänt råd

text: Rekommenderat värde  M2 =1,25 ska användas.

text: 8.3(13) tabell 8.1

text: Det karakteristiska värdet för bärförmågan Fv,Rk med hänsyn till skjuvbrott för nitar med splint får väljas enligt tabell E-4. Dimensioneringsvärdet för draghållfastheten Ft,Rk och för skjuvhållfastheten Fv,Rk bestäms enligt Fv,Rk Ft,Rd = Fv,Rd =  M2 Högre värden kan utnyttjas efter provning enligt bilaga D i EN 1990.

text: Nitdiameter Nitmaterial

text: (mm) Stål Rostfritt stål Monel Aluminium

text: 4,0 1600 2800 2400 800 4,8 2400 4200 3500 1100 5,0 2600 4600 - - 6,4 4400 - 6200 2000 1 Enligt tillämplig standard eller med bestyrkta egenskaper. 2 Nickel-kopparlegering av två delar nickel och en del koppar.

text: 8.3(13) tabell 8.2

text: Det karakteristiska värdet för bärförmågan Fv,Rk för borrande och gängande skruvar med hänsyn till skjuvbrott får väljas enligt Tabell E-5. Dimensioneringsvärdet för draghållfastheten Ft,Rk och skjuvhållfastheten Fv,Rk bestäms enligt 1,25Fv,Rk Ft,Rd = 1,25Fv,Rd =  M2 Högre värden kan utnyttjas efter provning enligt bilaga D i EN 1990.

text: EKS 8

text: Skruv diameter Skruvens material (gängans yttre diameter) (mm) Härdat stål Rostfritt stål

text: 4,8 5 200 4 600 5,5 7 200 6 500 6,3 9 800 8 500 8,0 16 300 14 300 Enligt tillämplig standard eller med bestyrkta egenskaper.

text: 8.3(13) tabell 8.3

text: Bärförmågan hos skjutspik med hänsyn till skjuvbrott, dragbrott och utdragning ska framgå av ett bestyrkande.

text: A.1(1) Anm. 3

text: Allmänt råd

text: Partialkoefficienten  M ska bestämmas på basis av provning enligt Bilaga D i EN 1990. Om man vid provningen endast bestämmer dimensioneringsvärdet utan koppling till någon beräkningsmodell ska det rekommenderade värdet användas.

text: Tillämpning av informativa bilagor.

text: Bilaga E får inte tillämpas.

text: EKS 8

text: Kap. 3.1.4 – Tillämpning av EN 1993-1-4 – Rostfritt stål

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 2.1.4(2) Rekommendationen används 2.1.5(1) Rekommendationen används 5.1(2) Nationellt val gjort 5.5(1) Rekommendationen används 5.6(2) Rekommendationen används 6.1(2) Rekommendationen används 6.2(3) Rekommendationen används

text: Nationellt valda parametrar

text: Följande partialkoefficienter ska användas  =1,0

text:  =1,0

text:  =1,2

text: Tillämpning av informativa bilagor

text: Allmänt råd

text: EKS 8

text: Kap. 3.1.5 – Tillämpning av EN 1993-1-5 – Plåtbalkar

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 2.2(5) Rekommendationen används 3.3(1) Rekommendationen används 4.3(6) Nationellt val gjort 5.1(2) Rekommendationen används 6.4(2) Rekommendationen används 8.(2) Rekommendationen används 9.1(1) Rekommendationen används 9.2.1(9) Rekommendationen används 10(1) Nationellt val gjort 10(5) Rekommendationen används C.2(1) Rekommendationen används C.5(2) Rekommendationen används C.8(1) Rekommendationen används C.9(3) Rekommendationen används D.2.2(2) Rekommendationen används Bilaga E Nationellt val gjort

text: Nationellt valda parametrar

text: Allmänt råd

text: Vid dimensionering av broar bör Φh=1,5 användas. För andra byggnadsverk används rekommendationen.

text: Allmänt råd

text: Metoden bör inte användas.

text: Tillämpning av informativa bilagor.

text: Allmänt råd

text: Bilaga D bör tillämpas.

text: EKS 8

text: Kap. 3.1.6 – Tillämpning av EN 1993-1-6 – Skal

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 3.1(4) Rekommendationen används 4.1.4(3) Rekommendationen används 5.2.4(1) Rekommendationen används 6.3(5) Nationellt val gjort 7.3.1(1) Rekommendationen används 7.3.2(1) Rekommendationen används 8.4.2(3) Rekommendationen används 8.4.3(2) Nationellt val gjort 8.4.3(4) Rekommendationen används 8.4.4(4) Rekommendationen används 8.4.5(1) Rekommendationen används 8.5.2(2) Nationellt val gjort 8.5.2(4) Rekommendationen används 8.7.2(7) Rekommendationen används 8.7.2(16) Rekommendationen används 8.7.2(18) Rekommendationen används 9.2.1(2)P Nationellt val gjort

text: Nationellt valda parametrar

text: Allmänt råd

text: Allmänt råd

text: Partialkoefficient γM1 som ska tillämpas är angivna i de nationella bilagorna till EN 1993-1 till 1993-6.

text: Partialkoefficient γMf som ska tillämpas är angivna i de nationella bilagorna till EN 1993-1 till 1993-6.

text: EKS 8

text: Kap. 3.1.7 – Tillämpning av EN 1993-1-7 – Plana plåtkonstruktioner med transversallast

text: Rekommendationen används.

text: EKS 8

text: Kap. 3.1.8 – Tillämpning av EN 1993-1-8 – Dimensionering av knutpunkter och förband

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 1.2.6 Nationellt val gjort 2.2(2) Nationellt val gjort 3.1.1(3) Nationellt val gjort 3.4.2(1) Nationellt val gjort 4.5.3.2(6) Nationellt val gjort 5.2.1(2) Rekommendationen används 6.2.7.2(9) Rekommendationen används

text: Skruv och mutter till högt förspända skruvförband ska ha sådana egenskaper att mutter och gängor normalt är starkare än skruven även vid ogynnsamma kombinationer av egenskaper och mått. Vid andra förband ska mutterns styrka motsvara minst den nominella dragbrottkraften för skruven.

text: Nationellt valda parametrar

text: Allmänt råd

text: Tabell E-6 Partialkoefficienter

text: Partialkoefficienter för Partialkoefficienter Bärförmåga för tvärsnitt γM0 och γM1 se 11 § i Kap. 3.1.1

text: Bärförmåga för tvärsnitts med hänsyn till dragbrott Skruvar Nitar Ledbultar γM2 = 1,2 Svetsar Hålkanttryck Glidning – i brottgränstillstånd (typ C) γM3 = 1,2 – i bruksgränstillstånd (typ B) γM3,ser = 1,0 Injektionsskruvar γM4 = 1,0 Fackverksknutpunkter med konstruktionsrör γM5 = 1,0 Ledbultar i bruksgränstillstånd γM6,ser = 1,0 Förspänningskraft i höghållfast skruv γM7 = 1,0 Betong γc se EN 1992

text: EKS 8

text: Allmänt råd

text: Endast hållfasthetsklass 8.8 och 10.9 bör användas utom för skruvförbandsklass A där även hållfasthetsklass 4.6 kan användas. För skruvförbandsklass B, C och E bör skruvar och muttrar enligt EN 14399-3:2002 användas.

text: Allmänt råd

text: Förspänningskraften bör vara 0,7 fubAs.

text: Se 4 § i kap. 3.1.1.

text: EKS 8

text: Kap. 3.1.9 – Tillämpning av EN 1993-1-9 – Utmattning

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 1.1(2) Nationellt val gjort 2(2) Rekommendationen används 2(4) Rekommendationen används 3(2) Nationellt val gjort 3(7) Nationellt val gjort 5(2) Nationellt val gjort 6.1(1) Rekommendationen används 6.2(2) Rekommendationen används 7.1(3) Rekommendationen används 7.1(5) Rekommendationen används 8(4) Rekommendationen används

text: Nationellt valda parametrar

text: Följande partialkoefficienter ska användas. För skadetålighetsmetoden: I säkerhetsklass 1 och 2 γMf = 1,0. I säkerhetsklass 3 γMf = 1,15. För skadesäkerhetsmetoden: I säkerhetsklass 1 och 2 γMf = 1,15. I säkerhetsklass 3 γMf = 1,35.

text: Allmänt råd

text: För broar bör skadesäkerhetsmetoden användas.

text: Allmänt råd

text: EKS 8

text: Kap. 3.1.10 – Tillämpning av EN 1993-1-10 – Seghet och egenskaper i tjockleksriktningen

text: Standardens rekommendationer används.

text: EKS 8

text: Kap. 3.1.11 – Tillämpning av EN 1993-1-11 – Dragbelastade komponenter

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 2.3.6(1) Rekommendationen används 2.3.6(2) Rekommendationen används 2.4.1(1) Rekommendationen används 3.1(1) Rekommendationen används 4.4(2) Nationellt val gjort 4.5(4) Rekommendationen används 5.2(3) Rekommendationen används 5.3(2) Rekommendationen används 6.2(2) Rekommendationen används 6.3.2(1) Rekommendationen används 6.3.4(1) Rekommendationen används 6.4.1(1)P Rekommendationen används 7.2(2) Rekommendationen används A.4.5.1(1) Ingen ytterligare information ges A.4.5.2(1) Ingen ytterligare information ges B(6) Ingen ytterligare information ges

text: Nationellt valda parametrar

text: Allmänt råd

text: Rostfritt stål till tråd bör med hänsyn till korrosion väljas enligt tabell A.1 i EN 1993-1-4.

text: EKS 8

text: Kap. 3.1.12 – Tillämpning av EN 1993-1-12 – Tilläggsregler för stålsorter upp till S700

text: Standardens rekommendationer används.

text: EKS 8

text: Kap. 3.2 – Tillämpning av EN 1993-2 – Broar

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 2.1.3.2(1) Rekommendationen används 2.1.3.3(5) Rekommendationen används 2.1.3.4(1) Rekommendationen används 2.1.3.4(2) Nationellt val gjort 2.3.1(1) Rekommendationen används 3.2.3(2) Nationellt val gjort 3.2.3(3) Rekommendationen används 3.2.4(1) Nationellt val gjort 3.4(1) Ingen ytterligare information ges 3.5(1) Ingen ytterligare information ges 3.6(1) Ingen ytterligare information ges 3.6(2) Ingen ytterligare information ges 4(1) Ingen ytterligare information ges 4(4) Ingen ytterligare information ges 5.2.1(4) Rekommendationen används 5.4.1(1) Nationellt val gjort 6.1(1)P Nationellt val gjort 6.2.2.3(1) Rekommendationen används 6.2.2.5(1) Nationellt val gjort 6.3.2.3(1) Rekommendationen används 6.3.4.2(1) Nationellt val gjort 6.3.4.2(7) Rekommendationen används 7.1(3) Ingen ytterligare information ges 7.3(1) Rekommendationen används 7.4(1) Ingen ytterligare information ges 8.1.3.2.1(1) Nationellt val gjort 8.1.6.3(1) Nationellt val gjort 8.2.1.4(1) Nationellt val gjort 8.2.1.5(1) Nationellt val gjort 8.2.1.6(1) Nationellt val gjort 8.2.10(1) Nationellt val gjort 8.2.13(1) Nationellt val gjort 8.2.14(1) Ingen ytterligare information ges 9.1.2(1) Nationellt val gjort 9.1.3(1) Rekommendationen används 9.3(1)P Rekommendationen används 9.3(2)P Rekommendationen används 9.4.1(6) Rekommendationen används 9.5.2(2) Rekommendationen används 9.5.2(3) Rekommendationen används 9.5.2(5) Rekommendationen används 9.5.2(6) Rekommendationen används 9.5.2(7) Rekommendationen används

text: EKS 8

text: Nationella val Kommentar

text: 9.5.3(2) Rekommendationen används 9.6(1) Anm. 1 Ingen ytterligare information ges 9.6(1) Anm. 2 Nationellt val gjort 9.7(1) Rekommendationen används A.3.3(1)P Rekommendationen används A.3.6(2) Rekommendationen används A.4.2.1(2) Rekommendationen används A.4.2.1(3) Rekommendationen används A.4.2.1(4) Nationellt val gjort A.4.2.4(2) Rekommendationen används C.1.1(2) Rekommendationen används C.1.2.2(1) Rekommendationen används C.1.2.2(2) Rekommendationen används E.2(1) Rekommendationen används

text: Nationellt valda parametrar

text: Allmänt råd

text: Skadesäkerhetsmetoden bör tillämpas.

text: Allmänt råd

text: Material bör uppfylla kraven enligt tabell E-7.

text: Tabell E-7 Tilläggskrav

text: Godstjocklek t mm T27J °C Ståltyp

text: t ≤ 30 -20 – 30 < t ≤ 80 -20 finkornstål t > 80 -40 finkornstål

text: Allmänt råd

text: Material bör uppfylla kraven enligt tabell E-8.

text: Tabell E-8 Kvalitetskrav enligt EN 10164

text: Beräknat värde enligt EN 1993-1-10 Erforderligt värde på ZRd uttryckt i Zvärde enligt EN 10164 ZEd ≤ 10 ZEd > 10

text: Allmänt råd

text: Plastisk analys kan användas för olyckslast.

text: EKS 8

text: Följande partialkoefficienter ska användas:

text:  M0 =1,0  M1 =1,0

text:  M2 =1,1 dock högst 0,9 fu fy för bärförmåga för nettotvärsnitt M2 =1,2 för förband

text: M3 =1,2

text:  M3,ser =1,0

text:  M4 =1,0

text:  M5 =1,0  M6 =1,0  M7 =1,0

text: Allmänt råd

text: Metoden i punkt 1 bör användas.

text: Nedanstående värden ska tillämpas.  c,0 = 0,4 kfl = 1,0

text: Allmänt råd

text: Injekteringsskruvar bör inte användas.

text: Allmänt råd

text: Hybridförband bör inte användas.

text: Allmänt råd

text: Partiellt genomsvetsade förband kan användas som ett alternativ till kälsvetsar.

text: Allmänt råd

text: Pluggsvetsar bör inte användas.

text: Allmänt råd

text: Utflackande fog kan användas.

text: EKS 8

text: Allmänt råd

text: Svetsar enligt 4.12(1) och (2) i EN 1993-1-8 bör inte användas.

text: Allmänt råd

text: Endast jämnstarka knutpunkter bör användas.

text: Allmänt råd

text: För brobaneplåt med tjocklek enligt C.1.2.2 kan verifiering av utmattningshållfastheten för lokal böjning uteslutas.

text: 9.6(1) Anm. 2

text: Allmänt råd

text: Allmänt råd

text: ΔTγ kan förutsättas vara 5 °C.

text: EKS 8

text: Avdelning F – Tillämpning av EN 1994 – Dimensionering av samverkanskonstruktioner i stål och betong

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 2.4.1.1(1) Nationellt val gjort 2.4.1.2(5)P Nationellt val gjort 2.4.1.2(6)P Nationellt val gjort 2.4.1.2(7)P Nationellt val gjort 3.1(4) Nationellt val gjort 3.5(2) Nationellt val gjort 6.4.3(1) h) Ingen ytterligare information ges 6.6.3.1(1) Nationellt val gjort 6.6.3.1(3) Nationellt val gjort 6.6.4.1(3) Ingen ytterligare information ges 6.8.2(1) Nationellt val gjort 6.8.2(2) Nationellt val gjort 9.1.1(2)P Rekommendationen används 9.6(2) Nationellt val gjort 9.7.3(4) Nationellt val se 2.4.1.2(6) 9.7.3(8) Nationellt val se 2.4.1.2(6) 9.7.3(9) Rekommendationen används B.2.5(1) Nationellt val se 2.4.1.2(5) B.3.6(5) Nationellt val se 2.4.1.2(6)

text: Nationellt valda parametrar

text: Rekommenderat värde γP = 1,0 ska användas. Partialkoefficienterna förutsätter utförande och kontroll i nivå med SS- EN 1090-1, SS-EN 1090-2 och SS-EN 13670.

text: Rekommenderat värde γV = 1,25 ska användas. Partialkoefficienterna förutsätter utförande och kontroll i nivå med SS- EN 1090-1, SS-EN 1090-2 och SS-EN 13670.

text: Följande värde γVS = 1,2 ska användas. Partialkoefficienterna förutsätter utförande och kontroll i nivå med SS- EN 1090-1, SS-EN 1090-2 och SS-EN 13670.

text: Rekommenderat värde γMfs = 1,0 ska användas. Partialkoefficienterna förutsätter utförande och kontroll i nivå med SS- EN 1090-1, SS-EN 1090-2 och SS-EN 13670.

text: EKS 8

text: Allmänt råd

text: 3.5 (2)

text: Allmänt råd

text: Allmänt råd

text: γFf ska användas.

text: Allmänt råd

text: EKS 8

text: Kap. 4.1.2 – Tillämpning av SS-EN 1994-1-2 – Brandteknisk dimensionering

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 1.1(16) Nationellt val gjort 2.1.3(2) Nationellt val gjort 2.3(1)P Rekommendationen används 2.3(2)P Rekommendationen används 2.4.2(3) Nationellt val gjort se Kap. 0 3.3.2(9) Nationellt val gjort 4.1(1)P Nationellt val gjort 4.3.5.1(10) Nationellt val gjort

text: Nationellt valda parametrar

text: Allmänt råd

text: ΔΘ1=180 K och ΔΘ2=220 K bör användas.

text: Allmänt råd

text: Funktionen i 3.6b i standarden bör användas.

text: Allmänt råd

text: EKS 8

text: Kap. 4.2 – Tillämpning av SS-EN 1994-2 – Broar

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 1.1.3(3) Ingen ytterligare information ges 2.4.1.1(1) Nationellt val gjort 2.4.1.2(5)P Nationellt val gjort 2.4.1.2(6)P Nationellt val gjort 5.4.4(1) Nationellt val gjort 6.2.1.5(9) Nationellt val gjort 6.2.2.5(3) Rekommendationen används 6.3.1(1) Ingen ytterligare information ges 6.6.1.1(13) Ingen ytterligare information ges 6.6.3.1(1) Nationellt val gjort 6.8.1(3) Rekommendationen används 6.8.2(1) Nationellt val gjort 7.4.1(4) Rekommendationen används 7.4.1(6) Nationellt val gjort 8.4.3(3) Ingen ytterligare information ges

text: Nationellt valda parametrar

text: Rekommenderat värde γP = 1,0 ska användas för broar. Partialkoefficienterna förutsätter utförande och kontroll i nivå med SS- EN 1090-1, SS-EN 1090-2 och SS-EN 13670.

text: Rekommenderat värde γV ska användas för broar. Partialkoefficienterna förutsätter utförande och kontroll i nivå med SS- EN 1090-1, SS-EN 1090-2 och SS-EN 13670.

text: Rekommenderat värde γMfs ska användas för broar. Partialkoefficienterna förutsätter utförande och kontroll i nivå med SS- EN 1090-1, SS-EN 1090-2 och SS-EN 13670.

text: 5.4.4.1 (1)

text: Allmänt råd

text: Interaktion mellan globala och lokala effekter behöver normalt inte beaktas.

text: Kapitel 10 i EN 1993-1-5 får inte användas.

text: EKS 8

text: Värde enligt 4 § i detta kapitel ska användas.

text: Allmänt råd

text: Risk för tidig sprickbildning bör hanteras med metoder enligt Vägverkets publikation Bro 2004 bilaga 4:11.

text: EKS 8

text: Avdelning G – Tillämpning av EN 1995 – Dimensionering av träkonstruktioner

text: Allmänt

text: Beständighet

text: Allmänt råd

text: Stål i förbindningar ska skyddas mot skadlig korrosion.

text: Allmänt råd

text: Lämpligt korrosionsskydd för stål i förbindningar bör bestämmas utifrån rådande korrosivitetsklass inklusive inverkan av korrosiva ämnen i vissa träslag enligt EN 1090-2. Korrosionsskydd för rostfritt stål i förbindningar bör bestämmas enligt EN 1993-1-4.

text: Förutsättningar

text: Allmänt råd

text: EKS 8

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 2.3.1.2(2)P Nationellt val gjort 2.3.1.3(1)P Ingen ytterligare information ges 2.4.1(1)P Rekommendationen används 6.1.7(2) Rekommendationen används 6.4.3(8) Rekommendationen används 7.2(2) Nationellt val gjort 7.3.3(2) Nationellt val gjort 8.3.1.2(4) Nationellt val gjort 8.3.1.2(7) Rekommendationen används 9.2.4.1(7) Rekommendationen används 9.2.5.3(1) Rekommendationen används 10.9.2(3) Nationellt val gjort 10.9.2(4) Nationellt val gjort

text: Nationellt valda parametrar

text: Allmänt råd

text: I tabell G-1 anges en indelning av laster efter varaktighet som är relevant för svenska förhållanden.

text: Tabell G-1 Exempel på indelning av laster efter varaktighet

text: Lastvaraktighet Exempel på laster

text: Permanent Egentyngd Lång Nyttig last i lagerlokal Medel Nyttig last i byggnader förutom i lagerlokal Snölast Kort Vindlast Momentan Vindstötar Olyckslast Enstaka koncentrerad last på yttertak

text: Allmänt råd Gränsvärden med hänsyn till t.ex. utseende och komfort kan anges av byggherren.

text: Allmänt råd

text: Avsnitt 8.3.1.2(4) får inte tillämpas.

text: EKS 8

text: Allmänt råd

text: Efter montage och erforderlig stagning bör maximal utböjning hos en virkesdel (αbow,perm) vara högst 10 mm.

text: Allmänt råd

text: Maximal avvikelse från vertikalplanet (αdev,perm) bör vara högst 0,02h, där h är fackverkets största höjd, dock högst 50 mm.

text: EKS 8

text: Kap. 5.1.2 – Tillämpning av SS-EN 1995-1-2 – Brandteknisk dimensionering

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 2.1.3(2) Nationellt val gjort 2.3(1)P Rekommendationen används 2.3(2)P Rekommendationen används 2.4.2(3) Rekommendationen används 4.2.1(1) Rekommendationen används

text: Nationellt valda parametrar

text: Allmänt råd

text: Värden för medeltemperaturhöjningen samt maximal temperaturhöjning under avsvalningsfasen bör sättas till ∆Θ1 = 180 K, ∆Θ2 = 220 K.

text: Tillämpning av informativa bilagor

text: EKS 8

text: Kap. 5.2 – Tillämpning av SS-EN 1995-2 – Broar

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 2.3.1.2(1) Nationellt val gjort 2.4.1 Rekommendationen används 7.2 Nationellt val gjort 7.3.1(2) Ingen ytterligare information ges

text: Nationellt valda parametrar

text: Allmänt råd

text: Laster under byggtiden bör hänföras till lastvaraktighetsklass medel.

text: Allmänt råd

text: Nedböjning av trafiklast inklusive gångbanelast bör begränsas till l/400.

text: EKS 8

text: Avdelning H – Tillämpning av EN 1996 – Dimensionering av murverkskonstruktioner

text: Kap. 6.1.1 – Tillämpning av EN 1996-1-1 – Allmänt – Regler för armerat och oarmerat murverk

text: Översikt nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 2.4.3(1)P Nationellt val gjort 2.4.4(1) Nationellt val gjort 3.2.2(1) Nationellt val gjort 3.6.1.2(1) Nationellt val gjort 3.6.2(3) Nationellt val gjort 3.6.2(4) Nationellt val gjort 3.6.2(6) Nationellt val gjort 3.6.3(3) Nationellt val gjort 3.7.2(2) Nationellt val gjort 3.7.4(2) Rekommendationen används 4.3.3(3) Nationellt val gjort 4.3.3(4) Rekommendationen används 5.5.1.3(3) Rekommendationen används 6.1.2.2(2) Rekommendationen används 8.1.2(2) Nationellt val gjort 8.5.2.2(2) Nationellt val gjort 8.5.2.3(2) Rekommendationen används 8.6.2(1) Rekommendationen används 8.6.3(1) Rekommendationen används

text: Nationellt valda parametrar

text: Följande värden för γM i brottgränstillstånd ska användas.

text: Tabell H-1 Partialkoefficienter i brottgränstillstånd

text: Partialkoefficient γM Utförandeklass I II

text: Murverk utfört med: Stenar/block kategori I, 1,7 2,2 a specialmurbruk Stenar/block kategori I, 2,0 2,5 b receptmurbruk Stenar/block kategori II, 2,2 2,7 a, b, d valfritt murbruk Armeringsförankring 2,0 2,5 Armeringshållfasthet 1,3 1,3 c Murkramlor 2,5 2,7 a. Krav för specialmurbruk ges i EN 998-2 och EN 1996-2. b. Krav för receptmurbruk ges i EN 998-2 och EN 1996-2.

text: EKS 8

text: c. Deklarerade värden är medelvärden. d. När variationskoefficienten för stenar/block kategori II inte överstiger 25 % e. Utförandeklass: Murverkskonstruktioner ska indelas i två utförandeklasser; klass I och klass II. Med murverk i utförandeklass I avses murningsarbete som leds och övervakas av en person med särskild utbildning i och erfarenhet av murverkskonstruktioners utförande. Med murverk i utförandeklass II avses murningsarbete som leds och övervakas av en person med erfarenhet av utförande av murverkskonstruktioner. Murverk i en byggnad med fler än två våningar samt platsarmerat murverk ska utföras i klass I. Platsarmerat murverk i enbostadshus i högst två våningar samt murverk armerat för enbart rörelsekrafter får dock utföras i klass II. Denna typ av utbildning kan även ges i andra länder än Sverige.

text: Allmänt råd

text: Murbruksklass Viktdelar Volymdelar Murbruksklass Bindemedel Beteckning1

text: Murbruksklass Murbruksklass M10 (A) M10 (A)

text: Murbruksklass Murbruksklass M2,5 (B) M2,5 (B)

text: Murbruksklass Murbruksklass M1 (C) M1 (C)

text: Murbruksklass Murbruksklass M0,5 (D) M0,5 (D)

text: Kalk, Cement KC 50/50/950 KC 2:1:18 M0,5 -1:2:18CK Hydraulisk kalk Kh 100/850 Kh 1:5 M0,5-1:5Kh 1. I beteckningen anges murbruksklass och volymdelar; cement, kalk, sand samt bindemedeltyp.

text: EKS 8

text: Murbruksklass Bindemedel Beteckning

text: Murbruksklass M10 (A)

text: Murbruksklass M2,5 (B)

text: Murbruksklass M1 (C)

text: Murbruksklass M0,5 (D)

text: M0,5-1:2:18CK Cement, kalk 50:50:950 M0,5-1:5Kh Hydralisk kalk 100/850 1. I beteckningen anges murbruksklass och volymdelar; cement, kalk, sand samt bindemedeltyp

text: Allmänt råd

text: Följande karaktäristiska värden på murverks tryckhållfasthet fk bör användas.

text: Tabell H-4 Karaktäristiska värden

text: Murstenar/ Hållfasthets- fk (MPa) Tunnmurblock klass Murbruksklass enligt fogs- EN 998-2 bruk

text: M10 M2,5 M1 M0,5 Tegelblock 6 4,1 – Tegelsten 12 5,2 3,6 2,7 1,0 – 15 5,8 4,2 3,2 1,3 – 25 7,5 6,0 4,5 1,8 – 35 8,9 7,5 5,7 2,3 – 45 10,0 9,0 6,8 2,3 – 55 11,1 10,3 7,8 2,3 – 65 12,1 11,6 8,8 2,3 – a Kalksandsten 25 – 6,0 4,5 – 12,3 a Betongsten 25 7,5 6,0 – – 12,3

text: a Betonghålblock 5 – 2,0 1,5 – 2,6 a 10 2,4 2,4 2,4 – 4,6

text: a Massiva 10 3,8 3,6 2,8 – 5,7 betongblock a 15 4,7 4,7 3,7 – 8,0

text: EKS 8

text: a Lättbetongblock 2,0 – 1,2 0,9 – 1,4 a 2,5 – 1,4 1,0 – 1,7 a 3 – 1,6 1,2 – 2,0 a 3,5 – 1,7 1,3 – 2,3 a 4,0 – 1,9 1,5 – 2,6 a 4,5 – 2,1 1,6 – 2,9 a 5 – 2,2 1,7 – 3,1 a Lättklinkerblock 2 – 1,8 1,2 0,8 1,4 a 3 – 2,4 1,6 1,0 2,0 a 5 – 3,4 2,2 1,2 3,1 a 10 – 4,3 3,4 1,2 5,7 a. Dimensionering enligt formel (3.3) i EN 1996-1-1 med faktorn K enligt nedan: Betongsten K=0,80 Kalksandsten K=0,80 Betonghålblock K=0,65. grupp 2 Lättbetong K=0,80 Lättklinker K=0,80

text: Allmänt råd

text: fvlt bör användas med värden enligt följande – fvlt för tegelblock och tegelsten = 1,0 MPa, – fvlt för kalksandsten, betongsten, betonghålblock, massiva betongblock och lättbetongblock = 0,6 MPa, – fvlt för tunnfogade lättbetongblock = 0,8 MPa, – fvlt för lättklinkerblock = 1,1 MPa.

text: Allmänt råd

text: fvlt enligt 6 § bör tillämpas.

text: Allmänt råd

text: Följande initiella skjuvhållfastheter fvko bör användas.

text: Tabell H-5 Initiell skjuvhållfasthet

text: fvko (MPa) Mursten/mur- Normalt murbruk i Tunnfogsbruk Lättmurblock angiven hållfasthets- (liggfog 0,5– bruk klass 3,0 mm)

text: Tegel M10–M20 0,30 M2,5–M9 0,20 -- 0,15 M1–M2 0,10 Kalksandsten M10–M20 0,20 M2,5–M9 0,15 0,40 0,15 M1–M2 0,10 Betong och M10–M20 0,20

text: EKS 8

text: lättklinkerbetong Lättklinkerbetong M2,5–M9 0,20 Autoklaverad M2,5–M9 0,15 0,30 0,15 lättbetong M1–M2 0,15 Fabrikstillverkad M1–M2 0,10 sten och natursten

text: Allmänt råd

text: Följande karaktäristisk böjhållfasthet fxk1 och fxk2 bör användas.

text: Tabell H-6 Karaktäristisk böjhållfasthet

text: Murstenar/ Hållfast- fxk1 fxk1 fxk1 fxk2 fxk2 fxk2 murblock hets- (MPa) (MPa) Tunn- (MPa) (MPa) Tunnklass M1,0- M2,5- fogs- M1,0- M2,5- fogs- M2,4 M10 bruk M2,4 M10 bruk

text: Tegelblock 6 0,12 0,15 .-- 0,12 0,15 -- Håltegel 15–65 0,12 0,3 -- 0,9 1,1 -- Massivtegel 15–65 0,12 0,25 -- 0,9 1,1 -- Kalksandsten 25 0,05 0,1 0,20 0,7 0,9 0,30 Betongsten 25 0,05 0,2 0,20 0,7 0,9 0,30 Betonghålblock 5–10 0,05 0,2 0,20 0,30 0,4 0,30 Massiva 10–15 0,05 0,2 0,20 0,30 0,4 0,30 betongblock Lättbetongblock 2,0 0,08 0,1 0,15 0,08 0,1 0,30 2,5 0,08 0,1 0,15 0,15 0,2 0,30 3 0,15 0,15 0,20 0,20 0,25 0,30 3,5 0,15 0,15 0,20 0,20 0,25 0,30 4,0 0,15 0,15 0,20 0,20 0,25 0,30 4,5 0,15 0,15 0,20 0,20 0,25 0,30 5 0,15 0,15 0,20 0,20 0,25 0,30 Lättklinkerblock 2 0,12 0,15 0,20 0,12 0,15 0,30 3 0,12 0,15 0,20 0,25 0,3 0,30 5 0,12 0,15 0,20 0,25 0,3 0,30 10 0,12 0,15 0,20 0,25 0,3 0,30

text: EKS 8

text: Allmänt råd

text: Val av KE för elasticitetsmodulen. När inverkan av elasticitetsmodulen är av stor betydelse bör den bestämmas genom provning enligt SS-EN 1052-1. Om inte elasticitetsmodulen E bestäms genom provning kan följande värden på KE användas KE = 500 för massiv tegelsten och kalksandsten (a) KE = 500 för håltegel och tunnfogsmurade lättbetongblock (b) KE = 1000 för lättklinkerblock (c) KE = 1000 för betongsten, betonghålblock, massiva (d) betongblock och lättbetongblock

text: Allmänt råd

text: Tabell H-7 Beständighet

text: Korrosionsskydd system och täckskikt (mm) för armeringsstål i relation till miljöklasser Material Ref. nr Miljöklass MX1 MX2 MX3 MX4 MX5

text: Austenitiskt rost- R 1 15 15 15 15 15 fritt, syrafast stål Austenitiskt rostfritt R 3 15 15 15 20 -stål Förzinkat stål R 13 15 35* 50* -- -- Förzinkat, epoxi- R 18 15 35* 50* -- -belagt stål Oskyddat kolstål ob 25 -- -- -- -- * Konsultera tillverkare eller murverksspecialist för rekommendation innan användning. -- Ej rekommenderat korrosionsskydd.

text: Tabell H-8 Materialbeskrivning

text: R 1 EN 10088 Austenitiskt rostfritt, syrafast stål. R 3 EN 10088 Austenitiskt rostfritt stål. R 13 EN 10020 Förzinkat stål min. 265 g/m zink per sida. EN 10244 zink bel. R 18 EN 10020 Förzinkat och epoxibelagt stål min. 60 g/m zink per sida och min. EN 10244 zink bel. 80g/m epoxi, medel- EN 10245 epoxi värde 100 g/m epoxi. ob EN 10020 Oskyddat kolstål.

text: EKS 8

text: Tabell H-9 Miljöklasser

text: MX1 Torr omgivning Innerväggar i normal miljö, inre skal i dubbelmurar, Obetydlig korrosionsblockväggars varma insida, aggressiv. källarväggar med tvåstegstätning. MX2 Fuktig eller våt Innerväggar i fuktig miljö, omgivning ej utsatt för ytterväggar icke utsatta för frost/tö cykler. frost/tö eller aggressiv kemisk miljö, övriga Måttlig korrosionskällarväggar aggressiv. MX3 Fuktig eller våt Murverk som klass MX2 omgivning utsatt för även utsatt för frost/tö frost/tö cykler cykler. Korrosionsaggressiv. MX4 Våt miljö även utsatt för Murverk utsatt för salt/tö klorider, havsvatten eller cykler, oputsade skalmurar tösalter. utsatta för slagregn, konstruktionsdelar med hög Mycket korrosionsfuktbelastning och kloridaggressiv. förekomst. MX5 Aggressiv kemisk miljö Ytter- och innerväggar i aggressiv industriatmosfär. Särskild korrosionsaggressiv.

text: Allmänt råd

text: Följande värden på tmin bör användas. Murverk bör ha en minsta nominell tjocklek enligt följande tabell.

text: Tabell H-10 Minsta nominell tjocklek

text: Högst 2 våningar, ≤ 6 85 55 meter Högre än 2 våningar, > ca 100 85 6 meter

text: Allmänt råd

text: EKS 8

text: Kap. 6.2 – Tillämpning av EN 1996-2 – Dimensioneringsförutsättningar, val av material och utförande av murverk

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 2.3.4.2(2) Rekommendationen används 3.5.3.1(1) Rekommendationen används 1.1.(2)P Rekommendationen används 2.3.1 (1) Rekommendationen används 3.4(3) Rekommendationen används

text: EKS 8

text: Avdelning I – Tillämpning av EN 1997 – Dimensionering av geokonstruktioner

text: Kap. 7.1 – Tillämpning av EN 1997-1 – Allmänna regler

text: Utöver de stycken som är märkta med bokstaven P efter beteckningsnumret i SS-EN 1997-1 ska 6.6.1(4), första meningen och 7.5.3(1) anses vara föreskrifter.

text: Allmänt råd

text: Allmänt råd

text: Översikt nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 2.1(8)P Nationellt val gjort 2.4.6.1(4)P Nationellt val gjort 2.4.6.2(2)P Nationellt val gjort 2.4.7.1(2)P Nationellt val gjort 2.4.7.1(3)P Nationellt val gjort 2.4.7.1(4) Rekommendationen används 2.4.7.1(5) Rekommendationen används 2.4.7.1(6) Nationellt val gjort 2.4.7.2(2)P Nationellt val gjort 2.4.7.3.2(3)P Nationellt val gjort 2.4.7.3.3(2)P Nationellt val gjort 2.4.7.3.4.1(1)P Nationellt val gjort 2.4.7.4(3)P Nationellt val gjort 2.4.7.5(2)P Nationellt val gjort 2.4.8(2) Nationellt val gjort 2.4.9(1)P Nationellt val gjort 2.5(1) Nationellt val gjort

text: EKS 8

text: Nationella val Kommentar

text: 7.6.2.2(8)P Nationellt val gjort 7.6.2.2(14)P Nationellt val gjort 7.6.2.3(4)P Nationellt val gjort 7.6.2.3(5)P Rekommendationen används 7.6.2.3(8)P Nationellt val gjort 7.6.2.4(4)P Nationellt val gjort 7.6.3.2(2)P Nationellt val gjort 7.6.3.2(5)P Nationellt val gjort 7.6.3.3(3)P Nationellt val gjort 7.6.3.3(4)P Rekommendationen används 7.6.3.3(6)P Nationellt val gjort 8.5.2(2)P Nationellt val gjort 8.6(4) Nationellt val gjort 11.5.1(1)P Nationellt val gjort Bilaga D Nationellt val gjort Bilaga E Nationellt val gjort Bilaga F Nationellt val gjort

text: Nationellt valda parametrar

text: Allmänt råd Stödkonstruktioner där schaktdjupet är större än 4 m eller vatten har en avgörande betydelse bör behandlas som en konstruktion i geoteknisk kategori

text: 3 och dimensioneras exempelvis med numeriska metoder.

text: Partialkoefficienter för laster vid varaktiga och tillfälliga dimensioneringssituationer ska väljas enligt 17–19 § kap. 0 i avdelning B samt 46 §, tabell I-13 och 47 §, tabell I-15 i detta kapitel.

text: Partialkoefficienter för material- och bärförmågeparametrar vid varaktiga och tillfälliga dimensioneringssituationer ska väljas enligt 37 §, tabell I-5, 39 §, tabell I-6, 41 §, tabell I-7– I-9, 43 §, tabell I-12 och 46 §, tabell I-14 i detta kapitel.

text: EKS 8

text: Partialkoefficienter för varaktiga och tillfälliga dimensioneringssituationer ska väljas enligt 36–47 §§ i detta kapitel.

text: Allmänt råd

text: Allmänt råd

text: Exempel på modellfaktor, γRd för pålar finns i 23 § samt i Vägverkets publikation 2009:46, TK Geo. Faktorns användning framgår av EN 1997-1, avsnitt 6.3.5.

text: Partialkoefficienter för verifiering av statisk jämvikt ska väljas enligt 17 § kap. 0 i Avdelning B samt 37 §, tabell I-5 i detta kapitel.

text: Allmänt råd

text: Partialkoefficienter för verifiering av strukturella, (STR), och geotekniska, (GEO), gränstillstånd ska för laster, lasteffekter och materialparametrar väljas enligt 18–19 § kap. 0 i avdelning B samt 39 §, tabell I-6 i detta kapitel.

text: Partialkoefficienter för bärförmåga ska vid verifiering av strukturella (STR) och geotekniska (GEO) gränstillstånd väljas enligt 41 §, tabell I-7–I-9 och 43 §, tabell I-12 i detta kapitel.

text: Pålar, geoteknisk bärförmåga DA 2 Pålar, konstruktiv bärförmåga DA 3 Stödkonstruktioner DA 3 a DA 3 Slänter och bankar Plattor DA 3 Förankringar DA 2 a Avser inte naturliga slänter.

text: EKS 8

text: Partialkoefficienter för verifiering av risk för upptryckning, (UPL) ska väljas enligt 46 §, tabell I-13 och I-14 i detta kapitel.

text: Allmänt råd

text: Se EN 1990, avsnitt 6.5.4(1) beträffande partialkoefficienter för materialparametrar vid verifiering i bruksgränstillstånd.

text: Allmänt råd

text: Vid grundläggning med plattor i geoteknisk kategori 1 kan en förenklad verifiering baserad på grundtrycksvärde enligt nedanstående tabell användas.

text: Tabell I-2 Dimensionerande grundtrycksvärde för plattor i

text: geoteknisk kategori 1

text: Material fd (kPa) Material fd (kPa)

text: 2 Berg (ovittrat) 400 Sand 100 2 Morän 200 Silt 50 1 Grus 150 Fast lera 100 1 Karakteristisk skjuvhållfasthet > 50 kPa vid odränerade förhållanden. 2 För sand och silt ska fd begränsas till halva tabellvärdet, om grundvattenytan är högre belägen än en plattbredd under grundläggningsnivån. 3 Om olika jordlager förekommer inom ett djup av dubbla plattbredden räknat från grundläggningsnivån, ska dimensionerande grundtrycksvärden väljas med ledning av det sämsta förekommande materialet.

text: Korrelationskoefficienter för bestämning av karakteristisk geotekniska bärförmåga hos pålar, baserat på resultat från statisk provbelastning, ska väljas enligt 42 §, tabell I-10 i detta kapitel.

text: EKS 8

text: Allmänt råd Tabell nedan anger exempel på modellfaktorer för verifiering av friktionspålars geotekniska bärförmåga.

text: Metod YRd

text: Geostatisk metod (baserad på 1,6 friktionsvinkel) Resultat från sondering av typ CPT 1,4 Resultat från övriga typer av 1,5 sondering, exempelvis HfA, SPT och Tr, med provtagning för verifiering av jordart.

text: Tabell nedan anger exempel på modellfaktorer för verifiering av kohesionspålars geotekniska bärförmåga.

text: Metod modellfaktor, YRd

text: EKS 8

text: Partialkoefficienter för verifiering av geoteknisk bärförmåga hos förspända förankringar, baserat på resultat från provning, ska väljas enligt 43 §, tabell I-12 i detta kapitel.

text: Allmänt råd

text: Modellfaktor för last på förankring vid verifiering av bruksgränstillstånd bör väljas lika med 1,0.

text: Partialkoefficienter för laster och hållfastheter vid verifiering av totalstabilitet hos slänter och bankar ska väljas enligt 18–19 § kap. 0 i avdelning B samt 39 §, tabell I-6 i detta kapitel.

text: Tillämpning av informativa bilagor

text: Bilaga D behåller, under förutsättning att inverkan av grundläggningsnivå, hållfasthet över grundläggningsnivå samt lutande intilliggande markyta beaktas, sin informativa karaktär vid nationell tillämpning.

text: Bilaga E och F får inte tillämpas.

text: Partialkoefficienter för laster vid verifiering av (EQU) enligt tabell A.1 ska vara lika med de koefficienter som finns i tabell B-2, 17 § kap. 0 i avdelning B.

text: EKS 8

text: Varaktiga Permanenta laster Variabel Samverkande variabla och huvudlast laster tillfälliga d. s Ogynnsamma Gynnsamma Största last Övriga laster

text: (Ekv 6.10) γd 1,1G kj,sup 0,9 G kj,inf När lasten När lasten

text: är ogynn- är ogynn-

text: sam: sam: γd 1,5 Q k,1 γd 1,5 ψ0,iQ k,i

text: När lasten När lasten är gynn- är gynnsam: 0 sam: 0

text: 1 Dimensioneringssituationer

text: Jordparameter Beteckning Koefficient

text: φ γ  1,3 Friktionsvinkel, tan φ γ 1,3 Effektiv kohesion c γ 1,5 Odränerad skjuvhållfasthet cu γ 1,5 Enaxlig tryckhållfasthet qu γ 1,0 Tunghet γ

text: Partialkoefficienter för laster och lasteffekter vid verifiering av (STR/GEO) enligt tabell A.3 ska vara lika med de koefficienter som finns i tabell B-3 och B-4, 18–19 §§ kap. 0 i avdelning B.

text: Varaktiga Permanenta laster Variabel Samverkande variabla och tillfälliga huvudlast laster d. s Ogynnsamma Gynnsamma Största last Övriga laster

text: (Ekv 6.10a) d Gkj,sup 1,00 G kj,inf När lasten är När lasten är 1,35 ogynnsam: ogynnsam: d 1,5  0,1Qk,1 d1,5  0,i Qk,i d Pk 1,00 Pk När lasten är När lasten är 1,35 gynnsam: 0 gynnsam: 0 (Ekv 6.10b) d Gkj,sup 1,00 Gkj,inf När lasten är När lasten är 0,89·1,35 ogynnsam: ogynnsam: d 1,5 Qk,1 d1,5 0,i Q k,i d Pk 1,00 Pk När lasten är När lasten är 1,35 gynnsam: 0 gynnsam: 0 Dimensioneringssituationer

text: EKS 8

text: (Ekv 6.10) γ 1,10Gkj,sup 1,00 Gkj,inf När lasten är När lasten är d ogynnsam: ogynnsam: γd 1,4 Qk,1 γd 1,4ψ0, i Qk,i

text: Dimensioneringssituationer

text: Jordparameter Beteckning Uppsättning M2

text: Friktionsvinkel, tan φ γφ 1,3 γc Effektiv kohesion 1,3 γcu Odränerad skjuvhållfasthet 1,5 γqu Enaxlig tryckhållfasthet 1,5 γγ Tunghet 1,0

text: Tabell A.5, som behandlar partialkoefficienter för bärförmåga, ( )γR vid

text: verifiering av grundläggning med plattor, med tillhörande verifieringsmetod får inte användas.

text: Partialkoefficienter för bärförmåga, ( )γR ska väljas enligt tabell I-7 vid

text: verifiering av grundläggning med slagna pålar.

text: EKS 8

text: Tabell I-7 Partialkoefficienter för bärförmåga ( )γR vid verifiering av grund-

text: läggning med slagna pålar

text: Bärförmåga Beteckning Uppsättning R2

text: γb Spets 1,3 γs Mantel (tryck) 1,3 γt Total/kombinerad (tryck) 1,3 γs;t Mantel (drag) 1,4 1 Vid järnvägstillämpningar får partialkoefficienten γR i tabellen minskas med 0,1. Reduktionen har sin grund i olika lastmodeller.

text: Partialkoefficienter för bärförmåga, ( )γR ska väljas enligt tabell I-8 vid

text: verifiering av grundläggning med grävpålar.

text: Tabell I-8 Partialkoefficienter för bärförmåga ( )γR vid verifiering av

text: grundläggning med grävpålar

text: Bärförmåga Beteckning Uppsättning R2

text: γb Spets 1,4 γs Mantel (tryck) 1,4 γt Total/kombinerad (tryck) 1,4 γs;t Mantel (drag) 1,5 1 Vid järnvägstillämpningar får partialkoefficienten ( )γR i tabellen minskas med 0,1. Reduktionen har sin grund i olika lastmodeller.

text: Partialkoefficienter för bärförmåga, ( )γR ska väljas enligt tabell I-9 vid

text: verifiering av grundläggning med CFA-pålar.

text: Tabell I-9 Partialkoefficienter för bärförmåga ( )γR vid verifiering av

text: grundläggning med CFA-pålar

text: Bärförmåga Beteckning Uppsättning R2

text: γb Spets 1,4 γs Mantel (tryck) 1,4 γt Total/kombinerad (tryck) 1,4 γs;t Mantel (drag) 1,5 1 Vid järnvägstillämpningar får partialkoefficienten γR i tabellen minskas med 0,1. Reduktionen har sin grund i olika lastmodeller.

text: EKS 8

text: Tabell I-10 Korrelationskoefficienter, ξ för bestämning av karakteristisk geoteknisk bärförmåga hos pålar baserat på resultat från statisk provbelastning (n – antal provade pålar)

text: ξ för n = 1 2 3 4 ≥ 5

text: ξ1 1,40 1,30 1,20 1,10 1,00

text: ξ2 1,40 1,20 1,05 1,00 1,00

text: 1 Tillämpbar endast vid enhetliga geoteknisk förhållanden och med ett avstånd mellan pålar inom kontrollobjektet på maximalt 25 meter. Med kontrollobjekt avses en grupp av pålar med enhetligt installations- och verkningssätt i en enhetlig jordvolym.

text: Tabell I-11 Korrelationskoefficienter, ξ för bestämning av karakteristisk geoteknisk bärförmåga hos pålar baserat på resultat från dynamisk

text: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 8

text: provbelastning (n – antal provade pålar)

text: ξ för n = 3 4 ≥ 5 ≥ 10 ≥ 15 ≥ 20 ≥ 40 Samtliga

text: pålar

text: ξ 1,60 1,55 1,50 1,45 1,42 1,40 1,35 1,30

text: ξ 1,50 1,45 1,35 1,30 1,25 1,25 1,25 1,25

text: 6 1 I tabellen givna ξ-värden gäller för dynamisk provbelastning utvärderad med CASEmetoden. 2 I tabellen givna ξ-värden multipliceras med modellfaktorn 0,85 när signalmatchning av stötvågorna utförs eller då permanent sjunkning 2 mm per mätslag samt utvärderad spetsfjädring < D/60 för spetsburna pålar. 3 Om grundläggningen består av olika påltyper behandlas var typ för sig vid val av antal provpålar, n. 4 Vid utvärdering av bärförmåga vid drag från signalmatchning får maximalt 70 % av mantelns bärförmåga utnyttjas. Modellfaktorn för bärförmåga vid drag ska när värderingen baseras på signalmatchning väljas lika med 1,3. 5 Signalmatchning ska alltid utföras för huvudsakligen mantelburna pålar. 6 Pålslagningsformler får inte kombineras med dessa korrelationskoefficienter. 7 Tillämpbar endast vid enhetliga geotekniska förhållanden och med ett avstånd mellan pålar inom kontrollobjektet på maximalt 25 meter. Med kontrollobjekt avses en grupp av pålar med enhetligt installations- och verkningssätt i en enhetlig jordvolym. 8 Vid järnvägstillämpningar får, i de fall bärförmågan inte bestäms av lokalt värde på materialegenskapen och byggnadsverket har tillräcklig styvhet och hållfasthet för att överföra laster från svaga till starka pålar, korrelationskoefficienterna ξ5 och ξ6 divideras med 1,1.

text: Partialkoefficienter för bärförmåga, ( )γR ska vid verifiering av förspända

text: förankringar väljas enligt tabell I-12.

text: EKS 8

text: Tabell I-12 Partialkoefficienter för bärförmåga ( )γR vid verifiering av

text: förspända förankringar

text: Typ Beteckning R2

text: Permanenta förankringar γ 1 a;p 1,0 1 Värdet gäller enbart då alla förankringar provdras.

text: Tabell A.13, som behandlar partialkoefficienter för bärförmåga, ( )γR vid

text: verifiering av stödkonstruktioner, med tillhörande verifieringsmetod får inte användas.

text: Tabell A.14, som behandlar partialkoefficienter för bärförmåga, ( )γR vid

text: verifiering av slänter och bankar, med tillhörande verifieringsmetod får inte användas.

text: Partialkoefficienter för laster, ( )γF ska vid verifiering av (UPL) väljas

text: enligt tabell I-13.

text: Tabell I-13 Partialkoefficienter för laster ( )γR vid verifiering av (UPL)

text: Last Beteckning Värde

text: Permanent Ogynnsam γ 1,2γ G; dst d Gynnsam γ 0,9 G; stb Variabel Ogynnsam, γ 1,5γ Q; dst d dominerande Ogynnsam, övriga γ 1,5 γ ψ Q; dst d 0,i 1 Destabiliserande 2 Stabiliserande 3 Vid järnvägstillämpningar får värden enligt tabell A.15 i EN 1997-1 användas.

text: Partialkoefficienter för jordparametrar, ( )γM och bärförmåga, ( )γR ska vid

text: verifiering av (UPL) väljas enligt tabell I-14.

text: EKS 8

text: Tabell I-14 Partialkoefficienter för jordparametrar, ( )γ och bärförmåga, M ( )γR vid verifiering av (UPL)

text: Friktionsvinkel, tan φ γ 1,3 φ Effektiv kohesion γ 1,3 c Odränerad skjuvhållfasthet γ 1,5 cu 1 γ Bärförmåga, påle (drag) s;t Bärförmåga, förankring γ 1,4 a 1 Enligt tabell I-7–I-9.

text: Partialkoefficienter för laster, ( )γ ska vid verifiering av (HYD) väljas

text: F

text: enligt tabell I-15.

text: Tabell I-15 Partialkoefficienter för laster ( )γ vid verifiering av (HYD) F

text: Last Beteckning Värde

text: Permanent 1 3 Ogynnsam γ 1,35γ G; dst d Gynnsam γ 0,9 G; stb Variabel Ogynnsam, 4 γQ; dst 1,5γd dominerande 1 4 Ogynnsamma, övriga γ 1,5 γ ψ Q; dst d 0,i Destabiliserande. Stabiliserande. Vid järnvägstillämpningar får γG;dst =1 användas. Vid järnvägstillämpningar ska γQ;dst =1,5 användas.

text: EKS 8

text: Avdelning J – Tillämpning av SS-EN 1999 – dimensionering av aluminiumkonstruktioner

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 1.1.2(1) Rekommendationen används 2.1.2(3) Rekommendationen används och ingen ytterligare information ges 2.3.1(1) Rekommendationen används och ingen ytterligare information ges 3.2.1(1) Rekommendationen används och ingen ytterligare information ges 3.2.2(1) Rekommendationen används och ingen ytterligare information ges 3.2.2(2) Anm. 1 Rekommendationen används och ingen ytterligare information ges 3.2.3.1(1) Anm. 2 Ingen ytterligare information ges 3.3.2.1(3) Anm. 1 Rekommendationen används och ingen ytterligare information ges 3.3.2.2(1) Ingen ytterligare information ges 5.2.1(3) Rekommendationen används 5.3.2(3) Rekommendationen används 5.3.4(3) Rekommendationen används 6.1.3(1) Anm. 1 Nationellt val gjort 6.1.3(1) Anm. 2 Ingen ytterligare information ges 6.2.1(5) Rekommendationen används 7.1(4) Rekommendationen används och ingen ytterligare information ges 7.2.1(1) Rekommendationen används och ingen ytterligare information ges 7.2.2(1) Rekommendationen används och ingen ytterligare information ges 7.2.3(1) Nationellt val gjort 8.1.1(2) Nationellt val gjort 8.9(3) Ingen ytterligare information ges A.6(1) Rekommendationen används C.3.4.1(2) Nationellt val gjort C.3.4.1(3) Nationellt val gjort C.3.4.1(4) Nationellt val gjort K.1(1) Rekommendationen används K.3(1) Anm. 1 Rekommendationen används K.3(1) Anm. 3 Ingen ytterligare information ges

text: EKS 8

text: Nationellt valda parametrar

text: De rekommenderade värdena ska användas –  M1 =1,1 –  M2 =1,25

text: Allmänt råd

text: C.3.4.1(2), C.3.4.1(3), C.3.4.1(4)

text: EKS 8

text: Kap. 9.1.2 – Tillämpning av SS-EN 1999-1-2 – Brandteknisk dimensionering

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: Nationellt valda parametrar

text: Rekommenderat värde  M,fi =1,0 ska användas.

text: De rekommenderade värdena för γG, γQ,1, ψfi, och ξ enligt Avdelning B, kap.

text: 0 ska användas. Rekommendationen att använda ψ2.1, för ψfi, ska följas.

text: Allmänt råd

text: Beräkningsmetoder i EN 1999-1-1 bör användas dock med elasticitetsmodul och 0,2-gräns ersatta med värdena Eal,Θ och fo,Θ vid förhöjd temperatur Θal. Dessutom ersätts γM med γM,fi. Reduktionsfaktorerna ρo,haz och ρu,haz i den värmepåverkade zonen kan antas vara desamma vid förhöjd temperatur. Vid bestämning av tvärsnittsklass beräknas slankhetsparametrarna β1, β2 och β3 i Tabell 6.2 i EN 1999-1-1 med  = 0,05 E / f . al,θ o,θ

text: Allmänt råd

text: Allmänt råd

text: Metod enligt Anm. i 4.2.2.1(1) bör användas. Vid beräkning av knäckningslasten Ncr och slankhetsparametern  bör en ytterligare reducerad elasticitetsmodul Eal, /1,2 användas och knäckningskurva för knäckningsklass B väljas.

text: EKS 8

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 2.1.1(1)P Ingen ytterligare information ges 2.2.1(3) Rekommendationen används 2.3.1(3) Rekommendationen används och ingen ytterligare information ges 2.3.2(6) Rekommendationen används 2.4(1) Anm. 1 Nationellt val gjort 2.4(1) Anm. 2 Nationellt val gjort 3 (1) Rekommendationen används och ingen ytterligare information ges 4(2) Rekommendationen används och ingen ytterligare information ges 5.8.1(1) Rekommendationen används och ingen ytterligare information ges 5.8.2(1) Rekommendationen används och ingen ytterligare information ges 6.1.3 (1) Anm. 1 Rekommendationen används 6.1.3 (1) Anm. 2 Rekommendationen används och ingen ytterligare information ges 6.2.1(2) Nationellt val gjort 6.2.1 (7) Rekommendationen används och ingen ytterligare information ges 6.2.1(11) Rekommendationen används 6.2.4(1) Nationellt val gjort A.3.1(1) Rekommendationen används E(5) Nationellt val gjort E(7) Rekommendationen används och ingen ytterligare information ges I.2.2 (1) Rekommendationen används och ingen ytterligare information ges I.2.3.2(1) Rekommendationen används och ingen ytterligare information ges I.2.4(1) Rekommendationen används och ingen ytterligare information ges

text: Nationellt valda parametrar

text: 2.4(1) Anm. 1

text: Rekommenderat värde  Ff =1,0 ska användas.

text: 2.4(1) Anm. 2

text: Rekommenderat värde enligt tabell 2.1 på  Ff ska användas.

text: Rekommenderat värde  Mf =1,0 ska användas.

text: Allmänt råd

text: Den i bilaga K angivna hot spot referensdetaljmetoden i kombination med bilaga J bör användas.

text: Vid tillämpning ska rekommenderat värde  Mf =3,0 användas.

text: EKS 8

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 2(3) Nationellt val gjort 2(4) Nationellt val gjort 2(5) Ingen ytterligare information ges 3.1(3) Ingen ytterligare information ges 7.3(3) Nationellt val gjort A.1(1) Anm. 2 Ingen ytterligare information ges A.1(1) Anm. 3 Nationellt val gjort A.3.4(3) Nationellt val gjort

text: Nationellt valda parametrar

text: Följande värden ska användas – γM1 = 1,0 och γM2 = 1,25 och γM3 = 1,25

text: Rekommenderat värde  = 1,0 ska användas.

text: M,ser

text: Allmänt råd

text: Enligt EN 1990 ska deformationer i bruksgränstillståndet beräknas för frekvent lastkombination. Om gränsen är satt med hänsyn till estetik ska enligt EN 1990 kvasipermanent lastkombination användas. Exempel på gränsvärden för nedböjningar och deformationer som kan användas ges i nedanstående tabell.

text: Tabell J-1 Gränsvärden för nedböjningar

text: Konstruktion Nedböjningskrav

text: Bjälklagsbalkar Se SS-EN 1993-1-1 Primärbalkar i takkonstruktioner L/300 a) Takåsar L/200 a) Balkar i väggkonstruktioner L/100 a) Profilerad plåt – i takkonstruktioner L/200 – i mellanbjälklag Se SS-EN 1993-1-1 – i väggkonstruktioner L/100 –- i konsoler L/100 a) Generellt bör räknas med frekvent last (en variabel last med ψ1, eventuellt övriga variabla laster med ψ2) för vanliga isolerade och oisolerade plåttak. Vid känsliga delar som t.ex. anslutningar vid takfot etc. bör karakteristisk last användas.

text: För kriterier för vibrationer i lätta stålbjälklag se litteraturhänvisning i kap. 3.1.1.

text: EKS 8

text: A.1(1) Anm. 3

text: Allmänt råd

text: Partialfaktorn M ska bestämmas på basis av provning enligt bilaga D i EN 1990. Dessutom ska tillämpliga regler i bilaga A i EN 1999-1-4 följas. Om man vid provningen endast bestämmer dimensioneringsvärdet utan koppling till någon beräkningsmodell ska värdet  =1,0 användas. M Det rekommenderade värdet sys =1,0 ska användas.

text: EKS 8

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 2.1(3) Nationellt val gjort 2.1(4) Nationellt val gjort

text: Nationellt valda parametrar

text: De rekommenderade värdena γM1 = 1,10 och γM2 = 1,25 ska användas.

text: Rekommenderat värde γM1,ser = 1,0 ska användas.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 2 maj 2011. 2. Genom författningen upphävs Boverkets föreskrifter och allmänna råd om tillämpning av europeiska konstruktionsstandarder (eurokoder),

text: BFS 2008:8

text: . På Boverkets vägnar

text: JANNA VALIK Annika Wessel

text: Senast ändrad (

text: BFS 2010:28

text: ), EKS 7.

text: EKS 8

text: Bilaga 1

text: Exempel på val av säkerhetsklass

text: Till säkerhetsklass 3 bör följande byggnadsdelar räknas: – Byggnadens bärande huvudsystem inklusive de byggnadsdelar, som är oundgängligen nödvändiga för systemets stabilisering. – Andra bärverk, t.ex. pelare, balkar och skivor, vars kollaps innebär att bjälklagsyta >150 m rasar. – Trappor, balkonger, loftgångar och andra byggnadsdelar som tillhör byggnadens utrymningsvägar.

text: Till säkerhetsklass 2 bör följande byggnadsdelar räknas: – Bjälklagsbalkar som inte hör till säkerhetsklass 3. – Bjälklagsplattor. – Takkonstruktion utom lätta ytbärverk av icke sprött material. – De delar av tunga ytterväggskonstruktioner (massa per area ≥ 50 kg/m ) som är belägna högre än 3,5 meter över markytan och som inte hör till byggnadens bärande huvudsystem. – Infästningar till ytterväggskonstruktioner som är belägna högre än 3,5 meter över markytan och som inte hör till byggnadens bärande huvudsystem. – Tunga mellanväggar (massa per area ≥ 250 kg/m ) som inte hör till byggnadens bärande huvudsystem. – Infästning av tunga undertak (massa per area ≥ 20 kg/m ). – Trappor som inte hör till säkerhetsklass 3.

text: Till säkerhetsklass 1 bör följande byggnadsdelar räknas: – Lätta ytbärverk (massa per area ≤ 50 kg/m ) i yttertak av icke sprött material. – Lätta sekundära ytterväggskonstruktioner av icke sprött material. – Alla sekundära ytterväggskonstruktioner (t.ex. väggreglar) i byggnadens entrévåning. – Lätta, icke bärande innerväggar. – Infästning av lätta undertak. – Sockelbalkar som inte bär en vägg i säkerhetsklass 2 eller 3. – Bjälklag på eller strax över mark.

text: B Envåningsbyggnader av typen hallbyggnader, vilkas takkonstruktioner har stora spännvidder (≥ 15 meter) och som används för sporthallar, utställningshallar, samlingslokaler, varuhus, skolor och sådana

text: industrilokaler där många personer vistas

text: Till säkerhetsklass 3 bör följande byggnadsdelar räknas: – Byggnadens bärande huvudsystem inklusive vindförband och stabiliserande system. – Räcken till läktare och dylikt invid större höjdskillnader och vid vilka ett stort antal personer kan vistas. – Konstruktioner som bär större traverser (≥ 15 meter spännvidd och ≥ 20 ton lyftkapacitet).

text: EKS 8

text: Till säkerhetsklass 2 bör följande byggnadsdelar räknas: – Takåsar och takplåtar som inte har avstyvande eller stabiliserande funktion. Åsar och plåtar kan hänföras till säkerhetsklass 1 om de är infästa på ett sådant sätt att yttertaket hänger kvar vid brott. – Infästning av tunga takelement (massa per area ≥ 50 kg/m ). – Tunga mellanväggar (massa per area ≥ 250 kg/m ). – Tunga undertak (massa per area ≥ 20 kg/m ). – Balkar för mindre telfrar och traverser.

text: Till säkerhetsklass 1 bör följande byggnadsdelar räknas: – Sekundära ytterväggskonstruktioner (t.ex. väggreglar) med högst 6 meters höjd. – Lätta takelement. – Lätta innerväggar. – Infästning av lätta undertak. – Sockelbalkar som inte bär en vägg i säkerhetsklass 2 eller 3. – Bjälklag på eller strax över mark.

text: C Enbostadshus och andra små byggnader i ett eller två våningsplan Byggnadens bärande huvudsystem och trappor bör hänföras till säkerhetsklass 2. I övrigt kan de säkerhetsklasser som anges i punkt A tillämpas.

text: D Envåningsbyggnader, vilkas takkonstruktioner har små spännvidder (< 15 meter) och som har samma användning som byggnaderna enligt

text: punkt B

text: F Geokonstruktioner

text: Säkerhetsklass för geokonstruktion beror bl.a. av ovanförliggande konstruktion. Grundkonstruktion kan i vissa fall hänföras till lägre säkerhetsklass än ovanförliggande konstruktion.

text: G Järnvägsbroar

text: För järnvägsbroar och deras delar kan säkerhetsklasser enligt BV Bro tillämpas.

text: EKS 8

text: Bilaga 2

text: Utmattning av tryckt betong i böjda tvärsnitt

text: Utmattning av tryckt betong i böjda tvärsnitt med eller utan normalkraft kan beaktas på följande sätt. Bärförmågan beräknas för en reducerad tryckhållfasthet ufcc enligt figur Bil2.1, vilket ger övre gräns för motsvarande inverkan av utmattningslast. Reduktionsfaktorn u bestäms enligt figur Bil2.2. Värdet ges av skärningspunkten mellan kurvan för aktuellt antal lastväxlingar och en linje från origo med lutning svarande mot M1 / M2, där M1 och M2 är minsta respektive största moment av utmattningslasten. Vid moment och normalkraft kan lutningen istället sättas till σ1 / σ 2, där σ1 och σ2 är kanttryckspänningar, som i detta sammanhang kan beräknas för osprucket tvärsnitt och med linjär fördelning. Detta gäller även om spänningen växlar mellan drag och tryck, varvid σ1 / σ 2 blir negativt.

text: Figur Bil2.1 Förutsättningar för verifiering med hänsyn till utmattning av böjt och/eller tryckt tvärsnitt.

text: Figur Bil2.2 Diagram för bestämning av utmattningshållfasthet för betong