fs: imyfs

publisher: Datainspektionen

title: Säkerhet för personuppgifter

text: Säkerhet för personuppgifter

text: Datainspektionens allmänna råd

text: Reviderad november 2008

text: Datainspektionens allmänna råd

text: Vid sidan av lagar och förordningar samt de föreskrifter som Datainspektionen utarbetat, ger vi även ut allmänna råd med rekommendationer i olika frågor. De allmänna råden är inte bindande men de är rekommendationer om hur de bindande kraven i lagarna kan uppnås. Råden ligger också till grund för de föreskrifter som Datainspektionen ger exempelvis i samband med tillsyn och när tillstånd för inkassoverksamhet utfärdas. De allmänna råden är inte uttömmande och får inte uppfattas så att allt som inte behandlas i råden är tillåtet.

text: Av Datainspektionen utgivna Allmänna råd

text: Säkerhet för personuppgifter Information till registrerade Tillämpning av

text: inkassolagen

text: De allmänna råden går att beställa eller hämta på Datainspek tionens webbplats www.datainspektionen.se

text: Datainspektionens allmänna råd. Säkerhet för personuppgifter. Pris 53 kr inklusive moms. Reviderad i november 2008. Tryckt hos Lenanders Grafiska (32387), november 2008 på Munken Lynx FSC-certifierat papper. Miljömärkt trycksak 341 145. IISSN 1100-3308. Har du frågor om innehållet kontakta Datainspektionen, telefon 08-657 61 00, e-post datainspektionen@datainspektionen.se, eller besök www.datainspektionen.se

text: 2 Datainspektionens allmänna råd – Säkerhet för personuppgifter

text: Förord

text: Den här skriften innehåller allmänna råd som preciserar

text: personuppgiftslagens (1998:204)

text: krav på säkerhet vid behandling av personuppgifter. Säkerhetskraven innebär enligt

text: 31 § personuppgiftslagen

text: att den personuppgiftsansvarige ska vidta lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att skydda de personuppgifter som behandlas. Åtgärderna ska åstadkomma en säkerhetsnivå som är lämplig med beaktande av:  de tekniska möjligheter som finns,  vad det skulle kosta att genomföra åtgärderna,  de särskilda risker som finns med behandlingen av personuppgifterna, och  hur pass känsliga de behandlade personuppgifterna är. Råden riktar sig alltså till den som behandlar personupp gifter enligt

text: personuppgiftslagen

text: Stockholm november 2008

text: 4 Datainspektionens allmänna råd – Säkerhet för personuppgifter

text: Inledning

text: I

text: personuppgiftslagen

text: finns bestämmelser om säkerhet Säkerhet vid behandling av personuppgifter. Syftet med person uppgiftslagen är att skydda människor mot att deras personliga integritet kränks vid behandling av person uppgifter. Säkerhet är en viktig del av skyddet för den personliga integriteten. Den som behandlar personuppgifter med hjälp av informationsteknik måste därför skydda uppgifterna. En tillfredsställande säkerhet är ett krav enligt

text: personuppgiftslagen

text: . Många har redan en god säkerhet för att skydda uppgifter, till exempel för att skydda sig mot ekonomiska förluster. Detta är dock inte alltid detsamma som att ha en god säkerhet för att skydda de registrerades integritet. Råden är inte bindande. De är rekommendationer om hur de bindande kraven i

text: personuppgiftslagen

text: om säkerhet kan uppnås. Enligt

text: personuppgiftslagen

text: får Datainspek tionen i enskilda fall besluta om vilka säkerhetsåtgärder som ska vidtas. Bindande föreskrifter om säkerhet kan meddelas till exempel vid behandling av personuppgifter som innebär särskilda risker för otillbörligt intrång i den personliga integriteten eller om inspektionen vid till exempel tillsyn finner brister vid behandling av person uppgifter. Bedömningen av vilka säkerhetsåtgärder som behövs är beroende bland annat av vilka personuppgifter som behandlas. Ytterligare åtgärder, som inte nämns i dessa allmänna råd, kan vara nödvändiga för att skydda de personuppgifter som behandlas.

text: Datainspektionens allmänna råd – Säkerhet för personuppgifter 5

text: FAK TA

text: Personuppgifter

text: All slags information som direkt eller indirekt kan hänföras till en fysisk person som är i livet.

text: Behandling av personuppgifter

text: Varje åtgärd eller serie av åtgärder som vidtas i fråga om personuppgifter till exempel insamling, registrering, organisering, lagring, bearbetning, ändring, återvinning, inhämtande, användning, utlämnande genom översändande, spridning eller annat tillhandahållande av uppgifter, sammanställning eller samkörning, blockering, utplåning eller förstöring.

text: Personuppgiftsansvarig

text: Den som ensam eller tillsammans med andra bestämmer ändamålen med och medlen för behandlingen av personuppgifter.

text: Personuppgiftsbiträde

text: Den som behandlar personuppgifter för den personuppgiftsansvariges räkning.

text: Personuppgiftsombud

text: Den fysiska person som, efter förordnande av den personuppgiftsansvarige, självständigt ska se till att personuppgifter behandlas på ett korrekt och lagligt sätt.

text: Utöver Datainspektionens allmänna råd om säkerhet finns Ledningssystem för informationssäkerhet med krav och råd om säkerhet i svensk standard för informations säkerhet, SSISO/IEC 27001 och SSISO/IEC 27002 som ingår i ISO 27000serien.

text: Datainspektionens allmänna råd om säkerhet innehåller både råd och allmän information. De allmänna råden anges med fetstil.

text: 6 Datainspektionens allmänna råd – Säkerhet för personuppgifter

text: Ansvaret för säkerheten

text: Personuppgiftsansvarig är den som ensam eller Persontillsammans med andra bestämmer ändamålen med och uppgiftsmedlen för behandlingen av personuppgifter ansvarig (

text: 3 § personuppgiftslagen

text: Personuppgiftsansvarig är normalt den juridiska person (till exempel aktiebolag, stiftelse eller förening) eller den myndighet som behandlar personuppgifter i sin verksamhet och som bestämmer vilka uppgifter som ska behandlas och vad uppgifterna ska användas till. Det är alltså är inte chefen på en arbetsplats eller en anställd som är personuppgiftsansvarig. Undantagsvis kan en fysisk person vara personuppgiftsansvarig, till exempel en enskild företagare. Det är de faktiska omständigheterna i det enskilda fallet som avgör vem som är personuppgiftsansvarig, det vill säga vem som faktiskt bestämmer över behandlingen. Avtal där ansvaret preciseras kan ge vägledning vid bedömningen. Om två eller flera gemensamt bestämmer över en viss behandling är de personuppgiftsansvariga tillsammans. Vem som är personuppgiftsansvarig för en viss behandling kan också särskilt anges i lag eller förordning, till exempel i särskilda registerlagar. En användare som enbart har rätt att komma åt person uppgifter genom att läsa dem och söka bland dem, men som inte självständigt får ändra, komplettera eller radera uppgifterna är inte personuppgiftsansvarig. En juridisk person eller en myndighet är personuppgifts ansvarig även om verksamheten bedrivs i filialer eller andra organisatoriska enheter.

text: Datainspektionens allmänna råd – Säkerhet för personuppgifter 7

text: Om flera juridiska personer i en organisation behöver behandla samma personuppgifter (till exempel föra ett register över alla anställda i en koncern), kan ansvars fördelningen se ut på olika sätt. Om moderbolaget ensamt bestämmer över behandlingen blir moderbolaget personuppgiftsansvarig. För det fall alla bolag inom en koncern gemensamt bestämmer över behandlingen blir de tillsammans ansvariga för det aktuella registret. De olika koncernbolagen kan naturligtvis samtidigt var för sig vara personuppgiftsansvariga för andra register som de självständigt bestämmer över. I en kommun är normalt både kommunstyrelsen och de kommunala nämnderna om de är så självständiga att de är förvaltningsmyndigheter personuppgiftsansvariga, var och en i sin verksamhet. Vilket organ i kommunen som är personuppgiftsansvarig kan inte anges generellt; de faktiska omständigheterna i det enskilda fallet måste beaktas, till exempel om nämnden och dess förvaltning självständigt förfogar över de personuppgifter som behandlas. Den personuppgiftsansvarige ska enligt 31 § personupp giftslagen vidta lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att skydda de personuppgifter som behandlas. Åtgärderna ska åstadkomma en säkerhetsnivå som är lämplig med beaktande av:  de tekniska möjligheter som finns,  vad det skulle kosta att genomföra åtgärderna,  de särskilda risker som finns med behandlingen av personuppgifterna, och  hur känsliga de behandlade personuppgifterna är.

text: 8 Datainspektionens allmänna råd – Säkerhet för personuppgifter

text: Personuppgiftsbiträde är den som behandlar person Personuppgifter för den personuppgiftsansvariges räkning. uppgifts- (

text: 3 § personuppgiftslagen

text: ) biträde

text: Med benämningen personuppgiftsbiträde avses alltid någon utanför den egna organisationen. En anställd eller någon annan som behandlar personuppgifter under den personuppgiftsansvariges direkta ansvar är inte person uppgiftsbiträde. Ett personuppgiftsbiträde kan vara antingen en fysisk eller en juridisk person. Om en personuppgiftsansvarig anlitar till exempel en servicebyrå, blir denna ett personupp giftsbiträde som får behandla personuppgifter enligt den personuppgiftsansvariges instruktioner. När den personuppgiftsansvarige anlitar ett personupp giftsbiträde, ska den personuppgiftsansvarige enligt

text: 31 § personuppgiftslagen

text: förvissa sig om att personuppgifts biträdet kan genomföra de säkerhetsåtgärder som måste vidtas och se till att personuppgiftsbiträdet verkligen vidtar åtgärderna. Ett personuppgiftsbiträde får behandla personuppgifter enbart i enlighet med instruktioner från den personupp giftsansvarige och är skyldig att vidta de säkerhetsåtgärder som den personuppgiftsansvarige kräver/instruerar om. Ett skriftligt avtal som reglerar förhållandet mellan personuppgiftsbiträdet och den personuppgiftsansvarige ska enligt

text: 30 § personuppgiftslagen

text: upprättas. I avtalet ska säkerhetsåtgärderna vid behandlingen av personuppgifter regleras. Kravet på skriftlighet innebär att avtalet måste vara uttryckt i text, men texten kan finnas på papper eller i elektronisk form. Något krav på att avtalshandlingen ska

text: Datainspektionens allmänna råd – Säkerhet för personuppgifter 9

text: vara undertecknad finns inte, men kan ur bevishänseende rekommenderas. Den personuppgiftsansvarige kan överlåta den faktiska behandlingen av personuppgifter, men personuppgifts ansvaret kan aldrig överlåtas. Det är alltid den person uppgiftsansvarige som ytterst svarar för att personupp giftslagen följs och att de registrerade behandlas korrekt. Person- Personuppgiftsombud är den fysiska person som den uppgifts - personuppgiftsansvarige har utsett att självständigt ombud se till att personuppgifter behandlas på ett korrekt och lagligt sätt. (

text: 3 § personuppgiftslagen

text: Har personuppgiftsombudet anledning att misstänka att den personuppgiftsansvarige bryter mot de bestämmelser som gäller för behandlingen av personuppgifter och vidtas inte rättelse så snart det kan ske efter påpekande, ska personuppgiftsombudet enligt 38 § andra stycket person uppgiftslagen anmäla förhållandet till Datainspektionen. Även om det finns ett personuppgiftsombud svarar den personuppgiftsansvarige för att det vidtas lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att skydda de personuppgifter som behandlas. Mer information om ombudets roll och arbetsuppgifter finns på Datainspektionens webbplats www.datainspek tionen.se/personuppgiftsombud. Övriga Den eller de personer som arbetar under ledning av den personer personuppgiftsansvarige eller personuppgiftsbiträdet får behandla personuppgifter enbart i enlighet med instruk tioner från den personuppgiftsansvarige eller personupp giftsbiträdet.

text: 10 Datainspektionens allmänna råd – Säkerhet för personuppgifter

text: Skada och kränkning av den personliga integriteten som Skadeuppkommer till följd av till exempel bristande säkerhet stånd kan leda till skadestånd enligt

text: 48 § personuppgiftslagen

text: Datainspektionens allmänna råd – Säkerhet för personuppgifter 11

text: Organisation

text: Inledning Personalen är den viktigaste resursen i säkerhetsarbetet. Man kan ha bra och dyr teknisk utrustning för säkerhet, men om utrustningen inte används rätt är investeringen bortkastad. Fungerande administrativa rutiner är väl så viktiga som tekniska lösningar.

text: Säkerhets- En personuppgiftsansvarig bör, i vart fall om en policy omfattande behandling av personuppgifter utförs eller om känsliga personuppgifter behandlas, ha en fastställd säkerhetspolicy.

text: I en säkerhetspolicy bör man lämpligen redovisa organisationens säkerhetsstrategi, ansvarsfördelning och övergripande mål för säkerheten. En säkerhets policy bör vara tydlig samt lätt att förstå och tillämpa i praktiken.

text: Om det finns anställda i verksamheten bör policyn vara skriftlig och allmänt tillgänglig inom organisa tionen.

text: Säkerhetspolicyn bör fortlöpande omprövas och anpassas till det aktuella behovet av skydd.

text: En säkerhetspolicy bildar grunden för säkerhetsarbetet och ligger till grund för organisationens riktlinjer och regler för hantering av personuppgifter. En otydlig och svårtillämpad säkerhetspolicy kan uppfattas som en formalitet som måste finnas men som inte berör de anställda.

text: Kontroll/ För att säkerställa att riktlinjer och regler följs bör avstäm- kontroller genomföras. Inom en organisation bör det ning även finnas rutiner för rapportering och uppföljning av säkerhetsincidenter.

text: 12 Datainspektionens allmänna råd – Säkerhet för personuppgifter

text: Rätt kompetens är en viktig faktor för en fungerande Personalen säkerhetsorganisation.

text: Den personuppgiftsansvarige bör utforma arbets rutiner och arbetsuppgifter på ett sådant sätt att det blir möjligt för personalen att arbeta och tänka säkerhetsmedvetet.

text: En effektiv stödfunktion för praktiska IT-frågor eliminerar många misstag som orsakas av okunnighet.

text: I en organisation bör man undvika ett person beroende. Mer än en person bör till exempel känna till hur ITutrustningen fungerar.

text: Den personuppgiftsansvarige bör se till att alla som har tillgång till personuppgifter får relevant utbildning.

text: Intrång kan förorsakas av den egna personalen. Intrången kan både vara avsiktliga och oavsiktliga. Genom att ge de anställda en klar uppfattning om:  vad som är tillåtet,  vilka konsekvenserna blir om man bryter mot en regel, och  hur efterlevnaden av reglerna följs upp kan man minska risken för intrång inom verksamheten. Det är viktigt att skapa medvetenhet inom hela organisa tionen om vilka riskerna är samt att:  lära personalen att uppmärksamma tecken på eventuella intrång,  göra klart vem personalen ska vända sig till när den misstänker intrång.

text: Datainspektionens allmänna råd – Säkerhet för personuppgifter 13

text: Mänskliga Den personuppgiftsansvarige bör se till att perso misstag nalen informeras om vikten av att följa gällande säkerhetsrutiner. Den personuppgiftsansvarige bör göra klart för personalen att det är viktigt att:

text: inte skriva upp lösenord,  logga ut när man lämnar arbetsstationen,  inte använda gemensam användaridentitet,  inte ha bildskärmen vänd så att obehöriga  kan läsa informationen,  inte dela med sig information till någon annan

text: utan att vara säker på att den personen är behörig att få ta del av informationen,

text: inte skriva ut känslig information på en skrivare

text: som obehöriga har eller lätt kan skaffa sig tillgång till.

text: 14 Datainspektionens allmänna råd – Säkerhet för personuppgifter

text: Hotbild

text: Störningar kan medföra att personuppgifter förstörs, att Störningar de förändras så de blir felaktiga eller missvisande eller sprids till obehöriga. Detta kan medföra att människors personliga integritet kränks. Störningarna kan till exempel bestå i felaktigt hand havande, driftstörningar, olyckshändelser, sabotage, stöld av utrustning eller obehörig åtkomst till personuppgifter. Utgångspunkten för säkerhetsarbetet är medvetenhet om Hotbilden vilka risker som finns i den egna IT-miljön. Först när man vet vad man vill skydda sig mot och vad man vill skydda kan man bygga upp en god och kostnadseffektiv säkerhet. Genom att kartlägga riskerna kan man undvika att resurser koncentreras till områden där de inte gör någon nytta, medan områden där de verkliga hoten finns förblir oskyddade.

text: En bedömning av sannolikheten för olika typer av störningar och konsekvenserna av dessa bör göras som underlag för utformningen av säkerhetsåtgärder.

text: Den personuppgiftsansvarige bör därför göra klart för sig:

text: vilken hotbild som finns, det vill säga vilka

text: händelser som skulle kunna drabba den egna ITmiljön,

text: hur stor risken är för att ett hot blir verklighet,  vilka konsekvenserna kan bli om ett hot blir

text: verklighet,

text: vilka resurser en obehörig behöver för att

text: realisera ett hot, det vill säga vilken kunskap, utrustning, eller omständighet som krävs för att hotet ska kunna inträffa.

text: Datainspektionens allmänna råd – Säkerhet för personuppgifter 15

text: Sårbarhets- Det finns flera etablerade metoder för sårbarhets- och och risk- riskanalyser. När man använder dessa metoder, särskilt

text: analyser

text: de som baseras på checklistor, är det viktigt att komma ihåg att det ofta är fråga om generella riktlinjer. Styrkan med metoderna är att någon redan har tänkt igenom olika situationer som kan uppstå. Man får stöd så att inte något viktigt glöms bort. Dessutom går man systematiskt till väga när man arbetar efter en redan fastlagd metod. Nackdelen med att använda en checklista är att det finns en risk för att man arbetar mekaniskt efter listan och därmed låter bli att tänka själv samt att verkligen analysera resultaten.

text: 16 Datainspektionens allmänna råd – Säkerhet för personuppgifter

text: Säkerhetsnivå

text: Personuppgiftslagen

text: kräver att den personuppgifts Lämplig ansvarige vidtar lämpliga tekniska och organisatoriska säkerhets-

text: nivå

text: åtgärder för att skydda de personuppgifter som behandlas. Åtgärderna ska ställas i relation till:  de tekniska möjligheter som finns,  kostnader för åtgärderna,  de risker som finns, samt  de behandlade uppgifternas känslighet. Bedömningen av de tekniska möjligheter som finns kan till exempel avse vilka fysiska och logiska säkerhetshjälpmedel som finns tillgängliga på marknaden. Vidare kan vägas in vad det skulle kosta att genomföra åtgärderna. Den personuppgiftsansvarige behöver alltså inte använda den allra bästa tekniken om det skulle kosta för mycket. Det räcker således i huvudsak att använda utrustning som normalt används och finns att tillgå på marknaden. En särskild riskfaktor är antalet personer som de behandlande uppgifterna avser. Skador av till exempel ett angrepp kan bli mer omfattande när uppgifter om många personer behandlas. En angripare kan antas vara beredd att lägga ned större resurser på ett intrång om han samtidigt kan skaffa sig tillgång till uppgifter om många personer. Känsligheten hos de personuppgifter som behandlas beror på flera faktorer och måste alltid bedömas särskilt. Arten av de uppgifter som behandlas har stor betydelse men även mängden av uppgifter om varje person måste beaktas eftersom den bestämmer hur detaljerad bild som kan erhållas.

text: Datainspektionens allmänna råd – Säkerhet för personuppgifter 17

text: Anledningen till behandlingen av personuppgifterna kan vara känslig liksom förekomsten av en personuppgift (till exempel ett register över personer som utgör en utsatt grupp). Som exempel på personuppgifter som normalt inte är att anse som känsliga är personuppgifter som följer av:  medlemskap,  anställningsförhållande,  kundförhållande, eller  något därmed jämförligt förhållande. Som exempel på personuppgifter som normalt är att anse som känsliga kan nämnas uppgifter angående:  ekonomisk hjälp eller vård inom socialtjänsten,  enskilds personliga och ekonomiska förhållanden inom bank och försäkringsväsendet,  uppgifter inom kreditupplysning eller inkasso verksamhet. Ett uttryck för att det är fråga om känsliga uppgifter kan vara att uppgifterna omfattas av sekretess enligt sekretess lagen (

text: ). Känsliga Som känsliga personuppgifter enligt

text: personuppgiftslagen

text: uppgifter betecknas uppgifter som avslöjar:  ras eller etniskt ursprung,  politiska åsikter,  religiös eller filosofisk övertygelse,  medlemskap i fackförening, eller  personuppgifter som rör hälsa eller sexualliv.

text: Personuppgifter om lagöverträdelser som innefattar brott, domar i brottmål, straffprocessuella tvångsmedel eller administrativa frihetsberövanden

text: 18 Datainspektionens allmänna råd – Säkerhet för personuppgifter

text: klassificeras inte som känsliga enligt person uppgiftslagen men bör ändå när det gäller säkerhet jämställas med känsliga uppgifter.

text: Uppgifternas art är alltså av stor betydelse för vilken säkerhet som bör iakttas. Om känsliga uppgifter behandlas ställs högre krav på säkerheten.

text: Datainspektionens allmänna råd – Säkerhet för personuppgifter 19

text: Säkerhetsåtgärder

text: Fysisk ITutrustning som används för behandling av person säkerhet uppgifter bör ha ett tillfredsställande skydd mot stöld och händelser som kan förstöra utrustningen. Den personuppgiftsansvarige bör därför se över behovet av till exempel

text: låsutrustning,  inpasseringskontroll,  galler för fönster,  en fungerande larmutrustning för till exempel

text: rök, brand, vatten och inbrott,

text: utrustning som skyddar vid strömavbrott

text: och strömstörningar,

text: kylanläggning,  skydd mot rök och vattenskada,  brandsläckningsutrustning,  speciell placering av utrustning,  säkerhetsskåp,  märkning av utrustning.

text: Det kan ibland bli konflikt mellan olika skyddsåtgärder. Till exempel kan brandskyddskrav på olåsta dörrar komma i konflikt med krav på inpasseringskontroll. Kravet på att begränsa antalet personer som har åtkomst till systemet kan strida mot kravet på personoberoende när det gäller ITutrustning och system. I sådana situationer måste man vara extra vaksam när man väljer lämpliga skyddsåtgärder. Särskilda krav på säkerhet behövs när portabel IT utrustning som mobila enheter och flyttbara lagringsmedia används. När man använder sådan utrustning är risken särskilt stor för att utomstående kan komma åt personuppgifterna. Känsliga personuppgifter kan därför behöva krypteras.

text: 20 Datainspektionens allmänna råd – Säkerhet för personuppgifter

text: Rutiner för användning av portabel ITutrustning och hur utrustningen och personuppgifterna i den ska skyddas bör, beroende på känsligheten hos person uppgifterna, upprättas.

text: För att säkerställa att endast behörig personal får Tillträdestillträde till utrymmen där ITutrustning finns bör kontroll rutiner för en tillträdeskontroll upprättas.

text: Behovet av att kunna utföra en arbetsuppgift bör vara utgångspunkten för en tillträdeskontroll. I en organi sation bör övervägas att skapa områden med olika typer av tillträdeskontroll.

text: För att förhindra obehörig användning eller åtkomst Behörighetsbör ett system för behörighetskontroll upprättas. Ett kontroll sådant system bör omfatta möjligheter att identifiera användare och bekräfta användarens identitet, exempelvis genom användning av personliga lösenord. Andra tekniker för identifiering, till exempel engångslösenord, aktiva behörighetskort eller biometriska metoder, till exempel fingeravtryck bör övervägas.

text: Systemet bör kunna kontrollera användningen så att endast de som behöver uppgifterna för sitt arbete får tillgång till åtkomstskyddade personuppgifter. Det bör finnas rutiner för tilldelning och kontroll av behörigheter.

text: Kryptering, där krypteringsnycklarna är tillräckligt kraftfulla och där nycklarna handhas på ett säkert sätt, kan användas som skydd även när man vill försäkra sig om att personal som behöver fullständiga rättigheter till systemet inte ska kunna läsa viss information.

text: Datainspektionens allmänna råd – Säkerhet för personuppgifter 21

text: Behandlings- För att åtkomsten ska kunna kontrolleras bör det, historik (logg) beroende på känsligheten hos personuppgifterna, finnas en behandlingshistorik som sparas en viss tid.

text: En behandlingshistorik behövs normalt inte om endast en person använder utrustningen.

text: En behandlingshistorik bör följas upp och skyddas mot otillåtna ändringar.

text: En behandlingshistorik bör normalt vara så detaljerad att den kan användas för att utreda felaktig eller obehörig användning av person uppgifter. Behandlingshistoriken bör, beroende på känsligheten hos personuppgifterna, ange till exempel läsning, ändring, utplåning eller kopiering av personuppgifter.

text: En behandlingshistorik bör inte utformas eller utnyttjas så att den medför risk för intrång i personalens integritet.

text: En behandlingshistorik har också en förebyggande funktion. Förutsättningen för det är att användarna informeras om att det förs en behandlingshistorik och att den kontrolleras.

text: Inloggning I fråga om inloggning och lösenord bör följande och lösenord iakttas:

text: Användaridentitet och lösenord bör inte

text: antecknas där andra kan komma åt uppgifterna.

text: Lösenordet bör regelbundet bytas.  Personlig inloggningsidentitet bör aldrig

text: överlåtas till någon annan.

text: En skärmsläckare med lösenord bör användas

text: om inte utloggning alltid sker när en arbets station lämnas obemannad, även för en kort tid.

text: 22 Datainspektionens allmänna råd – Säkerhet för personuppgifter

text: Lösenord bör vara långa och det är bra att

text: blanda små och stora bokstäver med siffror.

text: Ett lösenord bör vara lätt att komma ihåg och svårt att gissa och bör inte kunna hänföras till användaren. Dessa krav är motsägelsefulla, men om man tänker på en hel mening, till exempel 5 Fula elefanter flög till de 7 månarna och använder de första bokstäverna i varje ord och siffrorna blir lösenordet 5Feftd7m . Lösenordet blir då svårt att gissa för en utomstående, men lätt för innehavaren att komma ihåg. Lösenord bör inte lagras i klartext i behörighetskontrollsystem.

text: För att förhindra att personuppgifter förstörs, ändras Kommueller förvanskas vid överföring via nät och för att nikation skydda anslutna tjänster mot obehörig åtkomst bör den personuppgiftsansvarige införa lämpliga åtgärder för att åstadkomma en tillfredsställande säkerhet. Personuppgifter som överförs via nät bör, beroende på känsligheten hos personuppgifterna, skyddas, till exempel genom kryptering.

text: När utrustningen ansluts till Internet eller annat öppet nät bör anslutningen skyddas för att förhindra obehörig trafik. I samma syfte bör åtkomst förhindras från det öppna nätet till annan utrustning eller lokala nät hos den personuppgiftsansvarige. Om uppgifterna endast får lämnas ut till identifierade användare bör mottagarens identitet säkerställas.

text: Mottagarens identitet kan säkerställas genom elegiti mation, engångslösenord, aktiva behörighetskort eller motsvarande.

text: Behovet av åtgärder och policy för att minska säkerhetsrisker vid användning av elektronisk post bör övervägas.

text: Datainspektionens allmänna råd – Säkerhet för personuppgifter 23

text: Genom exempelvis kryptering förhindrar man att uppgifterna kan läsas eller förvanskas i samband med överföringen. För att kryptering ska ge det skydd som krävs måste krypteringsnycklarna vara tillräckligt kraftfulla och nycklarna måste handhas på ett säkert sätt. Om extern datakommunikation upprättas via en anslutning kan obehöriga få åtkomst till datorsystemet om inte en säker identifiering av användaren utförs. Åtgärder mot Information kan försvinna och förstöras på olika sätt. Det förlust av viktigaste skyddet mot förlust är säkerhetskopiering.

text: information För att förhindra förlust av personuppgifter bör rutiner för säkerhetskopiering finnas. För att säkerhetskopieringen ska fungera bör den person uppgiftsansvarige se till att:

text: Säkerhetskopior tas tillräckligt ofta.  Kopieringen automatiseras för att eliminera

text: risken för mänskliga misstag.

text: Flera generationer av säkerhetskopior sparas.  Prova regelbundet att det går att återskapa

text: säkerhetskopian. Prova om möjligt också på annan dator än den där kopian gjordes.

text: Förvara kopian skyddad och gärna i flera

text: exemplar på olika skyddade platser.

text: Skapa rutiner för att logga kopieringen och att

text: loggen läses efter varje kopiering för att se att inga fel har uppstått under kopieringen.

text: Att systemet kan återskapas från säkerhetskopian testas lämpligen av den som i praktiken är ansvarig för att informationen återskapas. Regelbundna tester gör den systemansvarige rutinerad och säker när han ska utföra kopieringen i praktiken. Tyvärr är det vanligt att informa tionen går förlorad på grund av att rutiner för säkerhets

text: 24 Datainspektionens allmänna råd – Säkerhet för personuppgifter

text: kopiering inte fungerar. Informationen kanske inte har blivit kopierad trots att det såg ut så. Det förekommer också att ingen vet hur man återskapar systemet från säkerhetskopian, liksom att den enda säkerhetskopian som fanns har förvarats i samma rum som datorn och förstörts samtidigt vid en brand.

text: När fasta eller löstagbara lagringsmedier som Utplåning innehåller personuppgifter inte längre ska användas för sitt ändamål bör lagringsmedierna förstöras, eller alternativt raderas på sådant sätt att uppgifterna inte kan återskapas.

text: Reparation och service bör ske på ett sådant sätt att Reparation personuppgifter inte blir tillgängliga för obehöriga. och service När reparation och service av ITutrustning utförs av annan än den personuppgiftsansvarige bör, beroende på personuppgifternas känslighet, ett avtal om säkerhet träffas med serviceföretaget. Ett sådant avtal bör till exempel innehålla bestämmelser om vilka säkerhetsrutiner som ska tillämpas i samband med service.

text: Information kan förstöras av skadliga program. Det Skydd mot ökande behovet av datakommunikation ökar risken för skadliga

text: program

text: spridning av skadliga program.

text: Den personuppgiftsansvarige bör se över vilka åtgärder som bör införas för att upptäcka och skydda mot skadliga program.

text: Det finns leverantörer som erbjuder stöd vid till exempel en virusattack. Leverantörer har ofta goda kunskaper på området och är experter på hur man gör för att minska skadan.

text: Datainspektionens allmänna råd – Säkerhet för personuppgifter 25

text: Genom att upprätta en särskild policy för användande av Internet och portabel ITutrustning kan man minska risken för att skadliga program kommer in i datorsystemet. En kartläggning av alla ingångar till datorsystemet är en relevant åtgärd när man ser över sin hotbild angående skadliga program. Verifiering Regelbundna tester är viktiga om man ska försäkra sig om av säker- att säkerhetsorganisationen och utrustningen fungerar

text: heten

text: samt för att hitta eventuella brister i säkerheten. Det finns företag som erbjuder tjänster för detta. Dessa företag har kunskap om var brister kan finnas. De har även den tekniska utrustning som krävs för testerna.

text: Andra När det gäller åtgärder mot otillbörlig åtkomst bör åtgärder den personuppgiftsansvarige även se över behovet av till exempel:

text: rutiner vid besök,  rutiner och regler vid distansarbete

text: och Internetanvändning,

text: rutiner för att ta bort inaktuella användar

text: konton,

text: avstängning av modem när det inte används,  installation av aktuella programrättelser från

text: leverantörerna för att motverka säkerhetshål i programvaror,

text: skyddsåtgärder mot avlyssning och röjande

text: signaler.

text: 26 Datainspektionens allmänna råd – Säkerhet för personuppgifter

text: Sammanfattning

text: Den personuppgiftsansvarige bör tänka på att:

text: Kartlägga hotbilden  Sätta mätbara mål för säkerhet  Fastställa policy för säkerhet  Skapa en fungerande organisation för säkerhet  Skaffa den utrustning som behövs och använda

text: den rätt

text: Upprätta regler och rutiner  Informera och utbilda kontinuerligt  Följa upp att regler och rutiner efterlevs

text: och respekteras

text: Testa säkerheten regelbundet

text: Datainspektionens allmänna råd – Säkerhet för personuppgifter 27

text: Datainspektionen

text: Datainspektionen är en myndighet som arbetar för att behand lingen av personuppgifter i samhället inte ska medföra otillbörliga intrång i enskilda människors personliga integritet. Ansvarsområdet omfattar framförallt

text: personuppgiftslagen

text: inkassolagen

text: och

text: kreditupplysningslagen

text: . Datainspektionen gör inspektioner och hanterar klagomål från enskilda medborgare samt tar fram vägledningar och ger synpunkter på utredningar och lagförslag. Datainspektionen har också en omfattande informationsverksamhet, vi utbildar, svarar på frågor och ger stöd till personuppgiftsombud.

text: Datainspektionens allmänna råd

text: Datainspektionen ger ut allmänna råd med rekommendationer i olika frågor. Råden ligger till grund för de föreskrifter som Datainspektionen ger exempelvis i samband med tillsyn och när tillstånd för inkassoverksamhet utfärdas. Broschyrerna beställer på vår webbplats www.datainspektionen.se.

text: Kontakta Datainspektionen

text: E-post: datainspektionen@datainspektionen.se Webb: www.datainspektionen.se Tfn 08-657 61 00. Postadress: Datainspektionen, Box 8114, 104 20 Stockholm.

text: 28 Datainspektionens allmänna råd – Säkerhet för personuppgifter


title: Information till registrerade

text: PuL

type: stycke

text: Om uppgifter om en person samlas in från personen själv, skall den personuppgiftsansvarige i samband därmed självmant lämna den registrerade information om behandlingen av uppgifterna.

type: paragraf

text: PuL

text: Om personuppgifterna har samlats in från någon annan källa än den registrerade, skall den personuppgiftsansvarige självmant lämna den registrerade information om behandlingen av uppgifterna när de registreras. Är uppgifterna avsedda att lämnas ut till tredje man, behöver informationen dock inte ges förrän uppgifterna lämnas ut för första gången.

text: Information enligt första stycket behöver inte lämnas, om det finns bestämmelser om registrerandet eller utlämnandet av personuppgifterna i en lag eller någon annan författning.

text: Information behöver inte heller lämnas enligt första stycket, om detta visar sig vara omöjligt eller skulle innebära en oproportionerligt stor arbetsinsats. Om uppgifterna används för att vidta åtgärder som rör den registrerade, skall dock information lämnas senast i samband med att så sker.

text: PuL

text: Information enligt 23 eller 24 § skall omfatta a) uppgift om den personuppgiftsansvariges identitet, b) uppgift om ändamålen med behandlingen, och c) all övrig information som behövs för att den registrerade skall kunna ta till vara sina rättigheter i samband med behandlingen, såsom information om mottagarna av uppgifterna, skyldighet att lämna uppgifter och rätten att ansöka om information och få rättelse.

text: Information behöver dock inte lämnas om sådant som den registrerade redan känner till.

text: PuL

text: Den personuppgiftsansvarige är skyldig att till var och en som ansöker om det en gång per kalenderår gratis lämna besked om personuppgifter som rör den sökande behandlas eller ej. Behandlas sådana uppgifter skall skriftlig information lämnas också om a) vilka uppgifter om den sökande som behandlas, b) varifrån dessa uppgifter har hämtats, c) ändamålen med behandlingen, och d) till vilka mottagare eller kategorier av mottagare som uppgifterna lämnas ut.

text: 28 Bestämmelser om information till den registrerade (23–27 §§)

type: rubrik

text: En ansökan enligt första stycket skall göras skriftligen hos den personuppgiftsansvarige och vara undertecknad av den sökande själv. Information enligt första stycket skall lämnas inom en månad från det att ansökan gjordes. Om det finns särskilda skäl för det, får information dock lämnas senast fyra månader efter det att ansökan gjordes.

text: Information enligt första stycket behöver inte lämnas om personuppgifter i löpande text som inte fått sin slutliga utformning när ansökan gjordes eller som utgör minnesanteckning eller liknande. Vad som nu sagts gäller dock inte om uppgifterna har lämnats ut till tredje man eller om uppgifterna behandlas enbart för historiska, statistiska eller vetenskapliga ändamål eller, när det gäller löpande text som inte fått sin slutliga utformning, om uppgifterna har behandlats under längre tid än ett år.

text: PuL

text: I den utsträckning det är särskilt föreskrivet i lag eller annan författning eller i beslut som har meddelats med stöd av författning att uppgifter inte får lämnas ut till den registrerade gäller inte bestämmelserna i 23–26 §§. En personuppgiftsansvarig som inte är myndighet får därvid i motsvarande fall som avses i

text: sekretesslagen (1980:100)

text: vägra att lämna ut uppgifter till den registrerade.

text: Bestämmelser om information till den registrerade (23–27 §§) 29

text: Foto: ibid/Great Shots

text: Box 8114, 104 20 Stockholm Tel: 08-657 61 00 • Fax: 08-652 86 52 e-post: datainspektionen@datainspektionen.se webbplats: www.datainspektionen.se

text: ISSN 1100-3308 Pris: 50:- (inkl.moms)

type: foreskrift


publisher: Integritetsskyddsmyndigheten

title: Integritetsskyddsmyndighetens föreskrifter om upphävande av Datainspektionens föreskrifter (DIFS 1989:1) om tillstånd enligt 2 § inkassolagen (1974:182)

text: På Integritetsskyddsmyndighetens vägnar

text: KARIN LÖNNHEDEN

text: David Törngren

text: Utgivare: Rättschefen David Törngren, Integritetsskyddsmyndigheten, Box 8114, 104 20 Stockholm, 08-657 61 00, www.imy.se


title: Integritetsskyddsmyndighetens föreskrifter om behandling av personuppgifter som rör lagöverträdelser

text: I

text: 5 § förordningen (2018:219)

text: med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning finns bestämmelser som anger i vilka fall andra än myndigheter får behandla personuppgifter som avses i

text: artikel 10 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016

text: om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv

text: (allmän dataskyddsförordning), här benämnd EU:s dataskyddsförordning. Enligt

text: 6 § förordningen (2018:219)

text: med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning får Integritetsskyddsmyndigheten meddela ytterligare föreskrifter om i vilka fall andra än myndigheter får behandla personuppgifter som avses i artikel 10 i EU:s dataskyddsförordning. Sådana föreskrifter finns i 2–7 §§.

text: Socialtjänstområdet

text: Personuppgifter som avses i artikel 10 i EU:s dataskyddsförordning får behandlas av andra än myndigheter om behandlingen är nödvändig för att fullgöra en föreskrift på socialtjänstområdet.

text: Utbildningsområdet

text: Personuppgifter som avses i artikel 10 i EU:s dataskyddsförordning får behandlas av andra än myndigheter om behandlingen avser uppgift i anteckningar som förs i fristående skolors elevvårdande verksamhet eller i motsvarande verksamhet hos enskilda anordnare av högskoleutbildning.

text: Advokatverksamhet eller annan juridisk verksamhet

text: kontroll av att jävssituation inte föreligger i advokatverksamhet eller annan juridisk verksamhet.

text: Rapportering av allvarliga oegentligheter

text: Personuppgifter som avses i artikel 10 i EU:s dataskyddsförordning får behandlas av andra än myndigheter om uppgifterna avser personer i nyckelpositioner eller ledande ställning inom det egna bolaget eller koncernen och det är sakligt motiverat att behandla uppgifterna i särskilt inrättade rapporteringskanaler för att utreda om personen ifråga varit delaktig i allvarliga oegentligheter som rör bokföring, intern bokföringskontroll, revision, bekämpande av mutor, brottslighet inom bank- och finansväsen, eller andra allvarliga oegentligheter som rör organisationens vitala intressen eller enskildas liv och hälsa.

text: Företag under Finansinspektionens tillsyn får behandla personuppgifter som avses i artikel 10 i EU:s dataskyddsförordning för kontroller mot sanktionslistor, om 1. behandlingen är nödvändig för att efterleva lagen (

text: ) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism, andra föreskrifter på finansmarknadsområdet eller regelverk på det området utfärdade av utländska myndigheter, EU-organ eller mellanstatliga organisationer, 2. sanktionslistorna är fastställda i demokratisk ordning och allmänt tillgängliga på utfärdande myndigheters eller mellanstatliga organisationers webbplatser, och 3. företaget har vidtagit relevanta skyddsåtgärder för att kunna skilja på äkta och falska träffar. Personuppgiftsbehandling enligt

text: första stycket

text: får endast avse 1. företagets styrelsemedlemmar, fullmaktshavare, ställföreträdare, firmatecknare, ägare, verkliga huvudmän, arbetstagare, arbetssökande, tredjemanspantsättare, borgensmän och motparter i en transaktion, 2. företagets befintliga och presumtiva kunder, leverantörer, samarbetspartners, förmedlare och uppdragstagare, 3. styrelsemedlemmar, fullmaktshavare, ställföreträdare, firmatecknare, ägare, verkliga huvudmän, tredjemanspantsättare, borgensmän och motparter i en transaktion för juridiska personer som avses i 2, och 4. kategorier av personer som är jämförliga med de i 1–3.

text: Företag under Inspektionen för strategiska produkters eller Strålsäkerhetsmyndighetens tillsyn

text: Ett företag får behandla personuppgifter som avses i artikel 10 i EU:s dataskyddsförordning för kontroller mot sanktionslistor, om företaget står under 1. Inspektionen för strategiska produkters tillsyn enligt lagen (

text: ) om krigsmateriel, eller 2. Inspektionen för strategiska produkters eller Strålsäkerhetsmyndighetens tillsyn enligt lagen (

text: ) om kontroll av produkter med

text: dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd och bedriver sådan verksamhet som avses i 16 § den lagen. Personuppgiftsbehandling enligt första stycket får endast ske, om 1. den är nödvändig för att efterleva krav enligt utländsk lagstiftning eller andra regelverk på import- eller exportområdet utfärdade av utländska myndigheter eller Förenta nationerna, 2. sanktionslistorna är fastställda i demokratisk ordning och allmänt tillgängliga på utfärdande myndigheters eller mellanstatliga organisationers webbplatser, och 3. företaget har vidtagit relevanta skyddsåtgärder för att kunna skilja på äkta och falska träffar. Personuppgiftsbehandling enligt första stycket får endast avse 1. företagets styrelsemedlemmar, fullmaktshavare, ställföreträdare, firmatecknare, ägare, verkliga huvudmän, arbetstagare, arbetssökande, tredjemanspantsättare, borgensmän och motparter i en transaktion, 2. företagets befintliga och presumtiva kunder, leverantörer, samarbetspartners, förmedlare, uppdragstagare och besökare, 3. styrelsemedlemmar, fullmaktshavare, ställföreträdare, firmatecknare, ägare, verkliga huvudmän, tredjemanspantsättare, borgensmän och motparter i en transaktion för juridiska personer som avses i 2, och 4. kategorier av personer som är jämförliga med de i 1–3.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 november 2024. 2. Genom författningen upphävs myndighetens föreskrifter (

text: DIFS 2018:2

text: ) om behandling av personuppgifter som rör lagöverträdelser.

text: På Integritetsskyddsmyndighetens vägnar

text: DAVID TÖRNGREN

text: Cecilia Agnehall

text: Utgivare: Rättschefen David Törngren, Integritetsskyddsmyndigheten, Box 8114, 104 20 Stockholm, 08-657 61 00, www.imy.se.


fs: jvsfs

publisher: Järnvägsstyrelsen

title: Järnvägsstyrelsens föreskrifter om tillträde till tjänster och järnvägsinfrastruktur, JvSFS 2005:1

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om beskrivning av järnvägsnät och tilldelning av infrastrukturkapacitet.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter förstås med ad hoc-ansökningar: ansökningar i enlighet med

text: 6 kap. 16 § järnvägslagen (2004:519)

text: , arbetsfordon: järnvägsfordon för vilka infrastrukturförvaltaren - utifrån sin infrastruktur - har beslutat att de skall användas för banarbeten och därmed följa infrastrukturförvaltarens särskilda bestämmelser för arbetsfordon, internationella tåglägen: den svenska delen av tåglägen som sträcker sig över flera länder, planeringsprocessen: den process som bedrivs hos en infrastrukturförvaltare för framtagande av en tågplan.

text: Infrastrukturförvaltare som inte är berörda

text: Infrastrukturförvaltare har möjlighet att kunna överlåta andra trafikledande uppgifter än tilldelning av infrastrukturkapacitet till någon annan. Om överlåtelse av ansvaret för verksamheten sker är den som övertar de trafikledande uppgifterna också att betrakta som infrastrukturförvaltare och skall därmed ha tillstånd. Sistnämnda infrastrukturförvaltare skall inte tillämpa dessa föreskrifter.

text: Tidigare bestämmelser i ämnet, se Tågtrafikledningens föreskrifter (BV-FS 2001:1) och allmänna råd om ansökan om tilldelning av tågläge. Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/14/EG av den 26 februari 2001

text: om tilldelning av infrastrukturkapacitet, uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur och utfärdande av säkerhetsintyg (EGT L 75, 15.3.2001, s. 29, Celex 32001L0014) ISSN 1653-2074

text: JvSFS 2005:1

text: Beskrivning av järnvägsnät

text: Innehåll i beskrivning av järnvägsnät

text: En beskrivning av järnvägsnät skall innehålla information om 1. infrastrukturen enligt

text: 6 kap. 5 § järnvägslagen (2004:519)

text: , 2. villkor för att nyttja infrastrukturen enligt

text: 6 kap. 5 § järnvägslagen

text: , 3. reserverad infrastruktur enligt

text: 6 kap. 3 § järnvägslagen

text: , 4. datum och tidsfrister m.m. för planeringsprocessen, 5. infrastrukturförvaltarens samarbete enligt

text: 6 kap. 4 § järnvägslagen

text: , 6. preliminära tåglägen för internationell trafik enligt

text: 5 kap. 6 § järnvägsförordningen (2004:526)

text: , 7. ansökningar om tåglägen, nationella som internationella, enligt

text: 6 kap. 7 § järnvägslagen

text: , 8. ad hoc-ansökningar om tåglägen, nationella som internationella, enligt

text: 6 kap. 16 § järnvägslagen

text: , 9. tjänster enligt

text: 6 kap. 23 § järnvägslagen

text: , 10. avgifter enligt

text: 7 kap.

text: järnvägslagen

text: , 11. samordning enligt

text: 6 kap. 10 § järnvägslagen

text: , 12. tvistlösning enligt

text: 6 kap. 12 § järnvägslagen

text: , 13. överbelastad infrastruktur enligt

text: 6 kap. 13 § järnvägslagen

text: , 14. prioriteringskriterier enligt

text: 6 kap.

text: och

text: 15 §§

text: järnvägslagen

text: , 15. kapacitetsanalys och kapacitetsförstärkningsplan enligt

text: 6 kap. 6 § järnvägslagen

text: , 16. störningar, röjnings- och nödsituationer enligt

text: 6 kap.

text: och

text: 18 §§

text: järnvägslagen

text: , 17. nyttjandegrad enligt

text: 6 kap. 20 § järnvägslagen

text: , 18. ramavtal enligt

text: 6 kap. 21 § järnvägslagen

text: , samt 19. övrig relevant information som behövs för tilldelning av infrastrukturkapacitet. Infrastrukturförvaltare som tillämpar

text: 6 kap. 24 § järnvägslagen

text: behöver inte i sin beskrivning av järnvägsnätet informera om punkterna 3, 4, 8 och 11-15. Infrastrukturförvaltare kan upprätta beskrivning av järnvägsnät gemensamt. Varje infrastrukturförvaltare ansvarar för sin del i den gemensamma beskrivningen av järnvägsnäten.

text: Av informationen om infrastrukturen enligt 4 § punkt 1 skall framgå a) infrastrukturens tekniska egenskaper och planerade förändringar av dessa, b) infrastrukturens kapacitetsegenskaper och planerade förändringar av dessa, c) planerade banarbeten på infrastrukturen som medför kapacitetsinskränkningar, samt d) - om möjligt - vem som är infrastrukturförvaltare för anslutande infrastruktur.

text: Av informationen om villkor för att nyttja infrastrukturen enligt

text: JvSFS 2005:1

text: 4 § punkt 2 skall framgå a) vilka kapacitetsbegränsningar som råder på grund av miljöskäl, b) vilka operativa regelverk som gäller för infrastrukturen och som järnvägsföretag skall iaktta samt var dessa finns att tillgå, c) vilken information om den operativa driften som skall förmedlas mellan infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag, d) om restriktioner finns för transporter av farligt gods och i så fall var informationen finns att tillgå, e) om transporter som överskrider någon teknisk norm för infrastrukturen får framföras på infrastrukturen och i så fall var villkoren för dessa transporter finns att tillgå, f) om fordon får testas på infrastrukturen och i så fall var villkoren för detta finns att tillgå, g) de villkor som gäller för ansvar, ersättningsskyldighet och regress, h) var rutiner för hantering, anmälan och samverkan vid utredningar av olyckor och tillbud finns att tillgå, samt i) om insatskort för järnvägsfordon, dvs. teknisk beskrivning av fordon för räddningstjänst, behövs och i så fall vilken information järnvägsföretag behöver lämna till infrastrukturförvaltaren som underlag för kortet.

text: Av informationen om datum och tidsfrister m.m. för planeringsprocessen enligt 4 § punkt 4 skall framgå a) datum, med hänsyn till

text: 5 kap. 4 § järnvägsförordningen (2004:526)

text: , för när tågplanen börjar gälla respektive slutar, b) datum för när ansökan om tåglägen, nationella som internationella, senast skall ha lämnats in, c) datum för när förslaget till tågplan enligt 27 § kommer att skickas ut, d) datum för när yttranden senast skall lämnas till infrastrukturförvaltaren på förslaget till tågplan enligt 27 §, e) datum för när beslut om tågplan kommer att fattas, f) datum för när beslut om tågplan kommer att skickas ut, g) datum för när beslut om tågplan kommer att offentliggöras, h) hur beslut om tågplan kommer att offentliggöras, i) närmare angivelse när trafikeringsavtal kommer att förhandlas med berörda parter, samt j) övriga datum och tidsfrister som enligt infrastrukturförvaltaren behövs för kapacitetstilldelningen.

text: Av informationen om infrastrukturförvaltarens samarbete enligt 4 § punkt 5 skall framgå vilka metoder som används vid samarbetet.

text: Av informationen om preliminära tåglägen för internationell trafik enligt 4 § punkt 6 skall framgå var och när preliminära tåglägen för internationell trafik kommer att offentliggöras.

text: Av informationen om ansökningar om tåglägen, nationella som internationella, enligt 4 § punkt 7 skall framgå a) vilka uppgifter ansökan skall innehålla,

text: JvSFS 2005:1

text: b) hur järnvägsföretag och verksamhetsutövare som organiserar järnvägstrafik skall ange vilka av uppgifterna i punkt a) som är väsentliga för deras del, samt c) vilken adress ansökan skall skickas till.

text: Av informationen om ad hoc-ansökningar om tåglägen, nationella som internationella, enligt 4 § punkt 8 skall framgå a) vilka uppgifter ad hoc-ansökan skall innehålla, b) när ansökan senast skall ha lämnats in, c) vilken adress ad hoc-ansökan skall skickas till, samt d) närmare angivelse när komplettering av gällande eller nytt trafikeringsavtal senast måste vara upprättat.

text: Av informationen om tjänster enligt 4 § punkt 9 skall framgå a) vilka tjänster som tillhandahålls av infrastrukturförvaltaren, b) så långt det är möjligt, vilka tjänster som finns i anslutning till infrastrukturen och som tillhandahålls av någon annan än en infrastrukturförvaltare, c) vem som tillhandahåller tjänsterna i punkt b), samt d) vilka krav och förutsättningar som föreligger för nyttjande av tjänsterna i punkt a) och, så långt det är möjligt, punkt b).

text: Av informationen om avgifter enligt 4 § punkt 10 skall framgå a) närmare angivelse av metoder och bestämmelser som används vid beräkning av kostnader för nyttjande av järnvägsinfrastruktur, miljö- och olyckskostnader samt extra avgifter, särskilda avgifter och rabatter, b) respektive avgift och rabatt som gäller utifrån vad som redovisats i punkt a) med undantag för extra avgifter och särskilda avgifter, c) uppgifter om kommande avgiftsändringar, d) kriterierna för och förfarandet vid förhandling av särskild avgift, samt e) vem som anmäler till Järnvägsstyrelsen att förhandling om särskild avgift kommer att inledas.

text: Av informationen om samordning enligt 4 § punkt 11 skall framgå metoderna för samordningen.

text: Av informationen om tvistlösning enligt 4 § punkt 12 skall framgå a) metoderna som kommer att tillämpas vid tvistlösningen, samt b) vilka uppgifter begäran om tvistlösning skall innehålla.

text: Av informationen om överbelastad infrastruktur enligt 4 § punkt 13 skall framgå principerna som kommer att tillämpas i samband med beslut om överbelastad infrastruktur.

text: Av informationen om prioriteringskriterier enligt 4 § punkt 14 skall, utöver vad som krävs enligt

text: 5 kap. 1 § andra stycket järnvägsförordningen (2004:526)

text: , framgå hur kriterierna rangordnas.

text: Av informationen om kapacitetsanalys och kapacitetsförstärkningsplan

text: JvSFS 2005:1

text: enligt 4 § punkt 15 skall framgå var och när dessa offentliggörs.

text: Av informationen om störningar, röjnings- och nödsituationer enligt 4 § punkt 16 skall framgå principerna och metoderna för hur detta hanteras.

text: Av informationen om nyttjandegrad enligt 4 § punkt 17 skall framgå a) i hur hög grad ett tilldelat tågläge skall nyttjas för att inte återkallas, samt b) information om hur icke nyttjade tåglägen kan beaktas vid senare tilldelning av tåglägen.

text: Av informationen om ramavtal enligt 4 § punkt 18 skall framgå förutsättningarna för att järnvägsföretag eller verksamhetsutövare som organiserar järnvägstrafik skall kunna begära ett ramavtal.

text: Samråd om beskrivning av järnvägsnät

text: Vid samråd enligt

text: 6 kap. 5 § andra stycket järnvägslagen (2004:519)

text: skall förslaget till beskrivning av järnvägsnät offentliggöras på det sätt som infrastrukturförvaltaren bestämmer. Av offentliggörandet skall det framgå när och hur berörda parter kan framföra synpunkter.

text: Offentliggörande av upprättad beskrivning av järnvägsnät

text: Av

text: 5 kap. 2 § järnvägsförordningen (2004:526)

text: framgår när en upprättad beskrivning av järnvägsnät skall offentliggöras. Infrastrukturförvaltare bestämmer på vilket sätt en beslutad beskrivning skall offentliggöras.

text: Tilldelning av infrastrukturkapacitet

text: Tidsplan

text: Samarbete enligt

text: 6 kap. 4 § järnvägslagen (2004:519)

text: skall bland annat leda till att följande datum är gemensamma för alla berörda infrastrukturförvaltare: a) sista datumet för ansökningar om tågläge, nationella som internationella, b) när förslag till tågplan enligt 27 § kommer att skickas ut, samt c) när tågplan kommer att beslutas och offentliggöras.

text: Ansökningar

text: Om en ansökan om tågläge av misstag har kommit in till en infrastrukturförvaltare som inte är berörd av ansökan, bör - om möjligt - infrastrukturförvaltaren se till att ansökan snarast vidarebefordras till rätt adressat.

text: JvSFS 2005:1

text: 26 § Den infrastrukturförvaltare som fått en ansökan om tågläge på sitt och andra järnvägsnät, skall anteckna på ansökan när den kom in till infrastrukturförvaltaren och skicka kopia av ansökan till berörda infrastrukturförvaltare senast två arbetsdagar från mottagandet av ansökan.

text: Förslag till tågplan

text: När ansökningstiden för tåglägen har gått ut skall infrastrukturförvaltaren upprätta ett förslag till tågplan. Detta dokument skall vara en sammanställning av a) alla inkomna ansökningar om tåglägen, nationella som internationella, b) infrastrukturförvaltarens planerade banarbeten, c) behovet av reservkapacitet för ad hoc-ansökningar om tåglägen, nationella som internationella, d) behovet av reservkapacitet för banarbeten som inte kan bokas i planeringsprocessen, e) behovet av reservkapacitet för transporter av arbetsfordon, samt f) restkapacitet.

text: Vid samråd enligt

text: 6 kap. 9 § tredje stycket järnvägslagen (2004:519)

text: skall förslag till tågplan enligt 27 § skickas till berörda parter.

text: Samordning

text: Samordning enligt

text: 6 kap. 10 § järnvägslagen (2004:519)

text: skall dokumenteras på så sätt att det framgår vilka väsentliga justeringar som har gjorts i förhållande till ansökningarna om tåglägen och grunden för justeringarna.

text: Tvistlösning

text: Tvistlösning enligt

text: 6 kap. 12 § järnvägslagen (2004:519)

text: skall avslutas inom tio arbetsdagar från det att järnvägsföretag eller verksamhetsutövare som organiserar järnvägstrafik har begärt det.

text: Överbelastad infrastruktur

text: Beslut om överbelastad infrastruktur enligt

text: 6 kap. 13 § järnvägslagen (2004:519)

text: skall innehålla följande information: a) på vilken del av infrastrukturen kapacitetskonflikt råder, b) vilka tider kapacitetskonflikt råder på den aktuella delen av infrastrukturen, c) vilka parter som är berörda, samt d) om tvistlösning har förekommit eller inte. Om tvistlösning har förekommit skall det i beslutet framgå orsaken till att kapacitetskonflikten inte kunde lösas.

text: Kopia av beslutet om överbelastad infrastruktur skall genast ges in till

text: JvSFS 2005:1

text: Järnvägsstyrelsen.

text: De åtgärder infrastrukturförvaltare vidtar enligt

text: 6 kap.

text: och

text: 15 §§

text: järnvägslagen (2004:519)

text: skall dokumenteras.

text: Tågplan

text: Utöver

text: 6 kap. 11 § järnvägslagen (2004:519)

text: skall infrastrukturförvaltaren besluta om att fastställa tågplan när det inte längre råder kapacitetskonflikter.

text: En tågplan skall innehålla uppgifter om a) tilldelade tåglägen, nationella som internationella, b) kapacitet som har reserverats för banarbeten, c) reservkapacitet för ad hoc-ansökningar om tåglägen, nationella som internationella, d) reservkapacitet för banarbeten som inte kan bokas i planeringsprocessen, e) reservkapacitet för transporter av arbetsfordon, samt f) restkapacitet.

text: Beslutad tågplan skall genast skickas till berörda sökanden och även offentliggöras. Offentliggörandet sker på det sätt som infrastrukturförvaltaren bestämmer.

text: Kopia av beslut om tågplan, inklusive tågplanen, och en sammanfattning av planeringsprocessens genomförande skall genast ges in till Järnvägsstyrelsen.

text: Dokument som skall sparas

text: En infrastrukturförvaltare som inte behöver följa

text: arkivlagen (1990:782)

text: skall spara följande dokument i minst fem år: a) förslag till tågplan enligt

text: 27 §

text: , b) inkomna yttranden enligt

text: , c) beslut om överbelastad infrastruktur, d) dokumentation enligt

text: 33 §

text: , samt e) beslut om tågplan, inklusive tågplanen.

text: Kapacitetsanalys

text: Kapacitetsanalys enligt

text: 5 kap. 8 § järnvägsförordningen (2004:526)

text: skall innehålla uppgifter om a) identifiering av orsakerna till överbelastad infrastruktur, b) förslag på metoder för att åtgärda vad som har framkommit i punkt a), samt

text: JvSFS 2005:1

text: c) förslag på åtgärder på kort respektive medellång sikt. Med kort sikt menas en tidsperiod upp till maximalt ett år och medellång sikt en tidsperiod upp till maximalt tre år.

text: Kapacitetsförstärkningsplan

text: Vid samråd enligt

text: 5 kap. 9 § första stycket järnvägsförordningen (2004:526)

text: skall kapacitetsanalysen skickas till de sökande som använder den överbelastade infrastrukturen.

text: Den tidsplan som skall redovisas i kapacitetsförstärkningsplanen enligt

text: 5 kap. 9 § andra stycket järnvägsförordningen (2004:526)

text: skall sträcka sig upp till maximalt tre år.

text: Undantag

text: Undantag från dessa föreskrifter prövas av Järnvägsstyrelsen.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft i och med kapacitetstilldelningen för tågplan som börjar gälla klockan 24.00 den andra lördagen i december 2006. Bestämmelserna om beskrivning av järnvägsnät och tilldelningsförfarandet i

text: 6 kap.

text: järnvägslagen (2004:519)

text: och

text: 5 kap.

text: järnvägsförordningen (2004:526)

text: samt bestämmelserna om avgifter i

text: 7 kap.

text: järnvägslagen

text: skall tillämpas första gången vid kapacitetstilldelning för tågplan som börjar gälla klockan 24.00 den andra lördagen i december 2006. Av förordningen (

text: ) om ändring i

text: järnvägsförordningen

text: framgår vad som gäller om uttag av avgifter för transporter av oförädlade skogsprodukter som härrör från skogar som skadats vid stormarna den 8 och 9 januari 2005.

text: ULF LUNDIN

text: Patrik Havermann


title: Järnvägsstyrelsens föreskrifter om spåranläggningar som inte är järnvägsinfrastruktur, JvSFS 2005:2

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 december 2005. 2. Den som vid ikraftträdandet omfattas av tidigare undantag får i fråga om underhåll av järnvägsinfrastruktur med icke godkända fordon fortsätta med sådan verksamhet till utgången av år 2008.

text: ULF LUNDIN

text: Patrik Havermann

text: ISSN 1653-2074


title: Järnvägsstyrelsens föreskrifter om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet för delsystemet ”Infrastruktur” för höghastighetståg, JvSFS 2006:2

text: Dessa föreskrifter gäller tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD) för delsystemet ”Infrastruktur” för höghastighetståg.

text: Bestämmelserna i bilagan till Europeiska gemenskapernas kommissions beslut

text: av den 30 maj 2002 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet hos delsystemet ”Infrastruktur” i det transeuropeiska järnvägssystem för höghastighetståg som avses i

text: artikel 6.1 i direktiv 96/48/EG

text: (TSD-bilagan) gäller som föreskrifter i Sverige.

text: Om det krävs ett nytt godkännande för ibruktagande efter modernisering eller ombyggnad av ett delsystem beslutar Järnvägsstyrelsen om TSDbilagan skall tillämpas i sin helhet eller, om detta ännu inte är möjligt, att endast delar av den skall tillämpas.

text: Bedömning av att en komponent som är nödvändig för driftskompatibilitet överensstämmer med tillämpliga tekniska specifikationer och är lämplig för avsedd användning skall, i den mån och på det sätt som anges i TSD-bilagan, utföras av ett organ som anmälts för detta ändamål enligt lagen (

text: ) om teknisk kontroll. Med bedömning enligt

text: första stycket

text: likställs en bedömning av ett organ som anmälts för samma ändamål av en annan stat inom EES eller av Schweiz.

text: EGT L 245, 12.9.2002, s. 143 (Celex 32002D0732). ISSN 1653-2074

text: JvSFS 2006:2

text: 5 § Bestämmelser om beslut om att ett delsystem inte behöver överensstämma med TSD-bilagan finns i

text: 2 kap.

text: och

text: 12 §§

text: järnvägslagen (2004:519)

text: samt

text: 2 kap.

text: 14 §§

text: järnvägsförordningen (2004:526)

text: . Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor från den dag de utkom från trycket. ULF LUNDIN Jan Stålhandske


title: Järnvägsstyrelsens föreskrifter om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet för delsystemet ”Energiförsörjning” för höghastighetståg, JvSFS 2006:3

text: Dessa föreskrifter gäller tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD) för delsystemet ”Energiförsörjning” för höghastighetståg.

text: av den 30 maj 2002 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet hos delsystemet ”Energiförsörjning” i det transeuropeiska järnvägssystem för höghastighetståg som avses i

text: artikel 6.1 i direktiv 96/48/EG

text: första stycket

text: EGT L 245, 12.9.2002, s. 280 (Celex 32002D0733). ISSN 1653-2074

text: JvSFS 2006:3

text: 2 kap.

text: och

text: 12 §§

text: järnvägslagen (2004:519)

text: samt

text: 2 kap.

text: 14 §§

text: järnvägsförordningen (2004:526)


title:
Järnvägsstyrelsens föreskrifter om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet för delsystemet ”Trafikstyrning och signalering” för
höghastighetståg, JvSFS 2006:4

text: Dessa föreskrifter gäller tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD) för delsystemet ”Trafikstyrning och signalering” för höghastighetståg.

text: av den 30 maj 2002 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet hos delsystemet Trafikstyrning och signalering i det transeuropeiska järnvägssystem för höghastighetståg som avses i

text: artikel 6.1

text: 1 2 i direktiv

text: , ändrat genom

text: kommissionens beslut 2004/447/EG

text: (TSD-bilagan) gäller som föreskrifter i Sverige för delsystem som projekterats, byggts, byggts om eller moderniserats före den 7 november 2006.

text: Bedömning av att en komponent som är nödvändig för driftskompatibilitet överensstämmer med tillämpliga tekniska specifikationer skall, i den mån och på det sätt som anges i TSD-bilagan, utföras av ett organ som anmälts för detta ändamål enligt lagen (

text: första stycket

text: EGT L 245, 12.9.2002, s. 37 (Celex 32002D0731). EGT L 155, 30.4.2004, s. 66 (Celex 32004D0447). ISSN 1653-2074

text: JvSFS 2006:4

text: 2 kap.

text: och

text: 12 §§

text: järnvägslagen (2004:519)

text: samt

text: 2 kap.

text: 14 §§

text: järnvägsförordningen (2004:526)


title: Järnvägsstyrelsens föreskrifter om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet för delsystemet ”Rullande materiel” för höghastighetståg, JvSFS 2006:5

text: Dessa föreskrifter gäller tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD) för delsystemet ”Rullande materiel” för höghastighetståg.

text: Bestämmelserna i bilagan till Europeiska gemenskapernas kommissions beslut

text: av den 30 maj 2002 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet hos delsystemet ”Rullande materiel” i det transeuropeiska järnvägssystem för höghastighetståg som avses i

text: artikel 6.1 i direktiv 96/48/EG

text: första stycket

text: EGT L 245, 12.9.2002, s. 402 (Celex 32002D0735). ISSN 1653-2074

text: JvSFS 2006:5

text: 2 kap.

text: och

text: 12 §§

text: järnvägslagen (2004:519)

text: samt

text: 2 kap.

text: 14 §§

text: järnvägsförordningen (2004:526)


title: Järnvägsstyrelsens föreskrifter om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet för delsystemet ”Underhåll” för höghastighetståg, JvSFS 2006:6

text: Dessa föreskrifter gäller tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD) för delsystemet ”Underhåll” för höghastighetståg.

text: av den 30 maj 2002 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet hos delsystemet ”Underhåll” i det transeuropeiska järnvägssystem för höghastighetståg som avses i

text: artikel 6.1 i direktiv 96/48/EG

text: (TSD-bilagan) gäller som föreskrifter i Sverige.

text: När ett delsystem moderniseras eller byggs om så att dess prestanda ändras skall den som vill ta det i bruk ge in en projektbeskrivning till Järnvägsstyrelsen som, med hänsyn tagen till det förfarande för införande som beskrivs i kapitel 7 i TSD-bilagan, skall besluta om det är nödvändigt att tillämpa TSD-bilagan på delsystemet.

text: Bedömning av att en komponent som är nödvändig för driftskompatibilitet överensstämmer med tillämpliga tekniska specifikationer och är lämplig för avsedd användning skall, i den mån och på det sätt som anges i TSD-bilagan, utföras av ett organ som anmälts för detta ändamål enligt lagen (

text: ) om teknisk kontroll. Med bedömning enligt

text: första stycket

text: EGT L 245, 12.9.2002, s. 1 (Celex 32002D0730). ISSN 1653-2074

text: JvSFS 2006:6

text: 2 kap.

text: och

text: 12 §§

text: järnvägslagen (2004:519)

text: samt

text: 2 kap.

text: 14 §§

text: järnvägsförordningen (2004:526)


title: Järnvägsstyrelsens föreskrifter om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet för delsystemet ”Drift” för höghastighetståg, JvSFS 2006:7

text: Dessa föreskrifter gäller tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD) för delsystemet ”Drift” för höghastighetståg.

text: av den 30 maj 2002 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet hos delsystemet ”Drift” i det transeuropeiska järnvägssystem för höghastighetståg som avses i

text: artikel 6.1 i direktiv 96/48/EG

text: Bestämmelser om beslut om att ett delsystem inte behöver överensstämma med TSD-bilagan finns i

text: 2 kap.

text: och

text: 12 §§

text: järnvägslagen (2004:519)

text: samt

text: 2 kap.

text: 14 §§

text: järnvägsförordningen (2004:526)

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor från den dag de utkom från trycket.

text: ULF LUNDIN

text: Jan Stålhandske

text: EGT L 245, 12.9.2002, s. 370 (Celex 32002D0734). ISSN 1653-2074


title: Järnvägsstyrelsens föreskrifter om säkerhetsstyrningssystem och övriga säkerhetsbestämmelser för järnvägsföretag, JvSFS 2007:1

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om säkerhetsstyrningssystem och övriga säkerhetsbestämmelser för järnvägsföretag enligt

text: 2 kap. 5 § järnvägslagen (2004:519)

text: Bestämmelserna i 5 §, 7 § första stycket d, e och andra stycket samt 11 § gäller inte järnvägsföretag som enbart är verksamma vid järnvägsnät som inte förvaltas av staten, om järnvägsnätet 1. endast används av infrastrukturförvaltaren för transporter av eget gods, 2. trafikeras med en hastighet om högst 30 kilometer i timmen, 3. inte samtidigt trafikeras med fler än ett järnvägsfordon eller ett dragfordon sammankopplat med andra fordon, 4. saknar broar och tunnlar samt plankorsningar där spåret korsas av gata eller väg som är upplåten för allmän trafik, samt 5. är utrustat med tekniskt skydd som förhindrar att järnvägsfordon rullar ut på annan infrastrukturförvaltares spår.

text: De beteckningar som används i dessa föreskrifter har samma betydelse som i

text: järnvägslagen

text: och i

text: järnvägsförordningen

text: . Därutöver förstås med riskanalys: en systematisk identifiering och värdering av riskkällor i ett definierat system enligt en etablerad metod,

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/49/EG av den 29 april 2004

text: om säkerhet på gemenskapens järnvägar och om ändring av

text: rådets direktiv 95/18/EG

text: om tillstånd för järnvägsföretag och direktiv

text: om tilldelning av infrastrukturkapacitet, uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur och utfärdande av säkerhetsintyg (järnvägssäkerhetsdirektivet). EUT L 220, 21.6.2004, s. 16, Celex 32004L0049R(01). ISSN 1653-2074

text: JvSFS 2007:1

text: systemrevision: en systematisk undersökning för att avgöra om säkerhetspåverkande aktiviteter och tillhörande resultat överensstämmer med vad som planerats och om aktiviteterna genomförts på ett effektivt sätt och är lämpliga för att nå målen, TSD: tekniska specifikationer för driftskompatibilitet.

text: Säkerhetsstyrningssystem

text: Grunder och mål

text: Säkerhetsstyrningssystemet ska vara grundat på en säkerhetspolitik som är beslutad av järnvägsföretagets verkställande ledning och väl känd av berörd personal. Ledningen ansvarar för att järnvägsverksamheten omfattas av ett säkerhetsstyrningssystem.

text: Säkerhetsstyrningssystemet ska utgå ifrån kvalitativa och kvantitativa mål för hur säkerheten ska upprätthållas och förbättras. Målen ska gå att koppla till resultatet av säkerhetsarbetet.

text: Syfte

text: Genom säkerhetsstyrningssystemet ska de risker som verksamheten ger upphov till, inklusive risker hos anlitade entreprenörer, kunna hanteras på ett betryggande sätt.

text: Omfattning

text: Ett säkerhetsstyrningssystem ska bestå minst av följande delar: a) en tydlig och väl känd fördelning av ansvar, arbetsuppgifter och befogenheter för dem som leder, utför eller kontrollerar arbete som påverkar säkerheten samt en beskrivning av hur dessa ska samråda och samarbeta, b) förfaranden som säkerställer att representanter för berörd personal involveras i planeringen och utvecklingen av säkerhetsarbetet, c) förfaranden som säkerställer att de som utför säkerhetsrelaterade arbetsuppgifter är lämpliga och har rätt kompetens för sina uppgifter, d) handlingsplaner som visar hur målen enligt 5 § ska uppnås, e) förfaranden som säkerställer att de tekniska, drifts- och underhållsmässiga samt säkerhetsmässiga krav i TSD som beslutats av Europeiska gemenskapernas kommission och som gäller där organisationen är verksam identifieras och efterlevs, f) förfaranden som säkerställer att de nationella säkerhetsbestämmelser, andra relevanta bestämmelser och myndighetsbeslut som gäller där organisationen är verksam identifieras och efterlevs, g) förfaranden som säkerställer att det vid tekniska, drifts- och underhållsmässiga eller organisatoriska förändringar i verksamheten görs en bedömning av om den planerade förändringen påverkar trafiksäkerheten, h) förfaranden som säkerställer att de bedömningar enligt g som leder till slutsatsen att en förändring kan påverka trafiksäkerheten resulterar i en riskanalys, i) förfaranden som säkerställer att bedömningar enligt g samt riskanalyser dokumenteras och att resultaten av utförda riskanalyser leder till nödvändiga åtgärder för att hantera risken,

text: j) förfaranden som säkerställer att olyckor, tillbud och andra avvikelser

text: JvSFS 2007:1

text: identifieras och rapporteras snabbt, dokumenteras, utreds och analyseras samt att nödvändiga förebyggande åtgärder vidtas, k) förfaranden för nödsituationer som samordnats med relevanta myndigheter, samt l) förfaranden som säkerställer att information som är vital för säkerheten tas in, dokumenteras, arkiveras, och kontrolleras samt förmedlas till och behandlas på relevant nivå inom organisationen, och förmedlas till andra aktörer som är verksamma på samma järnvägsnät. Förfaranden enligt k ska baseras på analyser enligt h och j samt säkerställas genom regelbundna övningar. Säkerhetsstyrningssystemets delar får anpassas till den utövade verksamhetens art och omfattning.

text: Hantering av gemensamma risker

text: Järnvägsföretag ska samråda med andra aktörer som verkar inom samma järnvägsnät så att det säkerställs att gemensamma risker hanteras på ett betryggande sätt.

text: Dokumentation och utvärdering

text: Säkerhetsstyrningssystemets delar enligt 7 § ska dokumenteras. Förfaranden enligt 7 § första stycket k ska anges i beredskapsplaner. Dokumentationen ska hållas aktuell och vara känd i järnvägsföretaget samt vara lätt tillgänglig för berörd personal. Av dokumenten ska tydligt framgå version, ansvarig utgivare och datum. Det ska finnas en förteckning över vilka dokument som ingår i säkerhetsstyrningssystemet. Förteckningen ska hållas aktuell och tydligt ange vilken som är den senaste versionen av respektive dokument.

text: Säkerhetsstyrningssystemet får inordnas i verksamhetens övergripande kvalitetssystem, men ska då vara dokumenterat på ett sådant sätt att det enkelt går att ta del av relevanta delar.

text: Säkerhetsstyrningssystemet ska utvärderas genom regelbundna interna systemrevisioner enligt en dokumenterad plan. Resultatet av en systemrevision ska dokumenteras.

text: Övriga säkerhetsbestämmelser

text: Järnvägsföretag ska utöver bestämmelserna i 7 § ha de övriga säkerhetsbestämmelser som behövs för att trygga en säker verksamhet om: a) bedrivande av trafik och arbeten på spåret, b) hälsoundersökning och hälsotillstånd för personal med arbetsuppgifter av betydelse för trafiksäkerheten, c) kompetens och utbildning för personal med arbetsuppgifter av betydelse för trafiksäkerheten, d) besiktning, funktionskontroll och underhåll av fordon, samt e) lastning av fordon, inklusive bestämmelser om lastsäkring. Säkerhetsbestämmelserna behöver bara innehålla sådant som är relevant för den verksamhet som utövas.

text: JvSFS 2007:1

text: Säkerhetsbestämmelserna enligt 12 § ska dokumenteras. Dokumentationen ska hållas aktuell och vara känd i järnvägsföretaget samt vara lätt tillgänglig för berörd personal. Av dokumenten ska tydligt framgå version, ansvarig utgivare och datum. Det ska finnas en förteckning över säkerhetsbestämmelserna. Förteckningen ska hållas aktuell och tydligt ange vilken som är den senaste versionen av respektive dokument.

text: Undantag från föreskrifterna

text: Undantag från dessa föreskrifter meddelas av Järnvägsstyrelsen.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 5 september 2007.

text: Enligt Järnvägsstyrelsens föreskrifter beslutade den 17 augusti 2007 om upphävande av vissa föreskrifter utfärdade av Järnvägsinspektionen upphör Järnvägsinspektionens föreskrifter (BV-FS 2000:2) om säkerhetsordning samt Järnvägsinspektionens föreskrifter (BV-FS 1996:1) om internkontroll genom säkerhetsstyrning att gälla den 5 september 2007. Äldre bestämmelser gäller dock för den som har ett säkerhetsintyg eller ett tillstånd att driva järnvägsspårtrafik som har utfärdats före den 1 juli 2007.

text: ULF LUNDIN

text: Jan Stålhandske


title: Järnvägsstyrelsens föreskrifter om ansökan om tillstånd för järnvägsverksamhet, JvSFS 2007:3

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om ansökningar om tillstånd enligt

text: 3 kap.

text: och

text: 7 §§

text: järnvägslagen (2004:519)

text: Ansökan ska innehålla en beskrivning av den planerade verksamheten samt de uppgifter som i övrigt framgår av dessa föreskrifter. Ansökan ska ges in elektroniskt eller på papper i av Järnvägsstyrelsen anvisat formulär.

text: Licens

text: Ansökan om licens ska innehålla uppgifter om 1. sökandens namn, organisationsnummer eller i förekommande fall personnummer, postadress och telefonnummer, 2. organisationsform och ägarstruktur, 3. namn och personnummer för ansvarig chef, samt 4. ekonomisk förmåga och försäkringar.

text: Säkerhetsintyg

text: Bestämmelser om ansökan om säkerhetsintyg finns i Europeiska gemenskapernas kommissions förordning

text: (EG) nr 653/2007

text: av den 13 juni 2007 om användningen av ett gemensamt europeiskt format för säkerhetsintyg och ansökningsdokument i enlighet med

text: artikel 10 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/49/EG

text: och om giltigheten för säkerhetsintyg som utfärdats enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/14/EG

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/49/EG av den 29 april 2004

text: om säkerhet på gemenskapens järnvägar och om ändring av

text: rådets direktiv 95/18/EG

text: om tillstånd för järnvägsföretag och direktiv

text: om tilldelning av infrastrukturkapacitet, uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur och utfärdande av säkerhetsintyg (järnvägssäkerhetsdirektivet). EUT L 220, 21.6.2004, s. 16, Celex 32004L0049R(01). 2 EUT L 153, 14.6.2007, s. 9, Celex 32007R0653. ISSN 1653-2074

text: JvSFS 2007:3

text: Särskilt tillstånd

text: Ansökan om särskilt tillstånd ska innehålla uppgifter om 1. sökandens namn, organisationsnummer eller i förekommande fall personnummer, postadress och telefonnummer, 2. organisationsform och ägarstruktur samt organisation och befogenhetsfördelning, 3. namn och personnummer för ansvarig chef, 4. verksamhetens säkerhetsstyrningssystem, 5. trafikslag och rörelseformer, 6. den järnvägsinfrastruktur som ska trafikeras och vilka regler för bedrivande av trafik och arbeten på spåret som gäller där, 7. trafikomfattning och produktion, inklusive uppgifter om farligt gods, 8. resurser som disponeras i form av ekonomisk förmåga, försäkringar, egen järnvägsinfrastruktur, personal, rullande materiel, verkstad, och inköpta tjänster, samt 9. verksamhetens övriga säkerhetsbestämmelser enligt 12 § Järnvägsstyrelsens föreskrifter (

text: JvSFS 2007:1

text: ) om säkerhetsstyrningssystem och övriga säkerhetsbestämmelser för järnvägsföretag.

text: Auktorisation

text: Ansökan om att få organisera men inte själv utföra järnvägstrafik ska innehålla uppgifter om 1. sökandens namn, organisationsnummer eller i förekommande fall personnummer, postadress och telefonnummer, 2. organisationsform och ägarstruktur samt organisation och befogenhetsfördelning, 3. namn och personnummer för ansvarig chef, 4. järnvägsinfrastruktur som ska trafikeras, 5. resurser som disponeras i form av ekonomisk förmåga, personal, och inköpta tjänster, 6. trafikomfattning och produktion, samt 7. det allmännyttiga eller kommersiella intresset av att organisera järnvägstrafik.

text: Säkerhetstillstånd

text: Ansökan om att få förvalta järnvägsinfrastruktur och driva tillhörande anläggningar ska innehålla uppgifter om 1. sökandens namn, organisationsnummer eller i förekommande fall personnummer, postadress och telefonnummer, 2. organisationsform, 3. namn och personnummer för den som närmast ansvarar för infrastrukturen, 4. namn och personnummer för ansvarig chef för verksamheten, 5. verksamhetens säkerhetsstyrningssystem (A-del), 6. järnvägsinfrastrukturen (B-del), 7. resurser som disponeras i form av ekonomisk förmåga, rullande materiel, personal, och inköpta tjänster (B-del),

text: 8. typ av trafik på infrastrukturen, inklusive uppgift om farligt gods (B-

text: JvSFS 2007:3

text: del), 9. tillståndet ska begränsas till trafikledning (B-del), samt 10. verksamhetens övriga säkerhetsbestämmelser enligt 12 § Järnvägsstyrelsens föreskrifter (

text: JvSFS 2007:2

text: ) om säkerhetsstyrningssystem och övriga säkerhetsbestämmelser för infrastrukturförvaltare (B-del).

text: Övrigt

text: Till ansökan om licens, särskilt tillstånd, auktorisation eller säkerhetstillstånd ska bifogas handlingar som visar yrkeskunnande. För sökande som saknar svenskt organisations- eller personnummer ska även bifogas handlingar som styrker gott anseende.

text: ULF LUNDIN

text: Jan Stålhandske


title: Järnvägsstyrelsens föreskrifter om ansökan om tillstånd för tunnelbana och spårväg, JvSFS 2007:6

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om ansökningar om tillstånd enligt

text: 4 § lagen (1990:1157)

text: om säkerhet vid tunnelbana och spårväg.

text: Generella bestämmelser

text: Ansökan ska innehålla en beskrivning av den planerade verksamheten samt de uppgifter som i övrigt framgår av dessa föreskrifter. Ansökan ska ges in elektroniskt eller på papper i av Järnvägsstyrelsen anvisat formulär.

text: Ansökan ska innehålla uppgifter om 1. sökandens namn, organisationsnummer eller i förekommande fall personnummer, postadress och telefonnummer, 2. organisationsform, 3. verksamhetens organisation och befogenhetsfördelning, 4. namn och personnummer för ansvarig chef och övriga personer med ledningsfunktion av betydelse för säkerheten, 5. tjänster innefattande ansvar för arbetsuppgifter av betydelse för trafiksäkerheten, samt 6. ekonomiska förutsättningar och försäkringar. Till ansökan ska även bifogas handlingar som styrker yrkeskunnande.

text: Spårinnehav

text: Ansökan om att driva spåranläggning ska utöver uppgifter enligt 2 och 3 §§ även innehålla uppgifter om 1. spårsystemet (särskilt gällande geografisk placering, spårlängd och antal växlar), 2. övriga anläggningsdelar 3. besiktning och underhåll av anläggningarna, 4. trafikomfattning, samt 5. säkerhetsordning.

text: ISSN 1653-2074

text: JvSFS 2007:6

text: Trafikutövning

text: Ansökan om att bedriva spårtrafik ska utöver uppgifter enligt 2 och 3 §§ även innehålla uppgifter om 1. trafikomfattning, 2. resurser i form av rullande materiel, verkstad och inköp av tjänster, 3. informations- och samverkanssystem, samt 4. säkerhetsordning.

text: Övriga bestämmelser

text: Undantag från dessa föreskrifter meddelas av Järnvägsstyrelsen.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 5 september 2007.

text: ULF LUNDIN

text: Jan Stålhandske


title: Järnvägsstyrelsens föreskrifter om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet för delsystemet ”Trafikstyrning och signalering” för höghastighetståg, JvSFS 2008:10

text: Dessa föreskrifter gäller tekniska specifikationer för driftskompati-

text: bilitet (TSD) för delsystemet ”Trafikstyrning och signalering” för höghastighetståg.

text: Bestämmelserna i bilagan till Europeiska gemenskapernas kommis-

text: sions beslut

text: av den 7 november 2006 om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet avseende delsystemet Trafikstyrning och signalering i det transeuropeiska järnvägssystem för höghastighetståg m.m. , senast ändrat genom

text: kommissionens beslut 2008/386/EG

text: , (TSD-bilagan) gäller som föreskrifter i Sverige.

text: Bedömning av att en komponent som är nödvändig för driftskompati-

text: bilitet överensstämmer med tillämpliga tekniska specifikationer och är lämplig för avsedd användning ska, i den mån och på det sätt som anges i TSD-bilagan, utföras av ett organ som anmälts för detta ändamål enligt lagen (

text: ) om teknisk kontroll. Med bedömning enligt

text: första stycket

text: likställs en bedömning av ett organ som anmälts för samma ändamål av en annan stat inom EES eller av Schweiz.

text: Bestämmelser om beslut om att ett delsystem inte behöver överens-

text: stämma med TSD-bilagan finns i

text: 2 kap.

text: och

text: 12 §§

text: järnvägslagen (2004:519)

text: samt

text: 2 kap.

text: 14 §§

text: järnvägsförordningen (2004:526)

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor från den dag de utkom från trycket. Genom dessa föreskrifter upphävs Järnvägsstyrelsens föreskrifter

text: EUT L 342, 7.12.2006, s. 1 (Celex 32006D0860). EUT L 136, 24.5.2008, s. 11 (Celex 32008D0386). ISSN 1653-2074

text: JvSFS 2008:10

text: ) om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet för delsystemet ”Trafikstyrning och signalering” för höghastighetståg. De äldre bestämmelserna gäller dock för delsystem som projekterats, byggts, byggts om eller moderniserats före den 7 november 2006.

text: OVE ANDERSSON

text: Jan Stålhandske


title: Järnvägsstyrelsens föreskrifter om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet för delsystemet ”Energi” för höghastighetståg, JvSFS 2008:12

text: bilitet för delsystemet ”Energi” för höghastighetståg.

text: sions beslut

text: av den 6 mars 2008 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet Energi i det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg (TSD-bilagan) gäller som föreskrifter i Sverige.

text: första stycket

text: stämma med TSD-bilagan finns i

text: 2 kap.

text: och

text: 12 §§

text: järnvägslagen (2004:519)

text: samt

text: 2 kap.

text: 14 §§

text: järnvägsförordningen (2004:526)

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 oktober 2008. Genom dessa föreskrifter upphävs Järnvägsstyrelsens föreskrifter (

text: JvSFS 2006:3

text: ) om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet för delsystemet ”Energiförsörjning” för höghastighetståg. De äldre bestämmelserna gäller dock för

text: EUT L 104, 14.4.2008, s. 1 (Celex 32008D0284). ISSN 1653-2074

text: JvSFS 2008:12

text: underhåll inom projekt som godkänts i enlighet med dem och för projekt som avser en ny linje och modernisering eller uppgradering av en existerande linje och som redan är långt framskridna eller som omfattas av ett avtal som håller på att genomföras den 1 oktober 2008.

text: OVE ANDERSSON

text: Jan Stålhandske


title: Järnvägsstyrelsens föreskrifter om EG-kontroll m.m., JvSFS 2008:13

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om

text: 1. den kontroll av delsystem som utförs av ett anmält organ enligt

text: 2 kap. 9 § järnvägslagen (2004:519)

text: (EG-kontroll), 2. EG-kontrollförklaring enligt

text: 2 kap. 9 § järnvägslagen

text: , samt 3. innehållet i en EG-försäkran enligt

text: 2 kap. 10 § järnvägslagen

text: Ytterligare bestämmelser om EG-kontroll och bestämmelser om

text: bedömningsförfarandet för komponenter som är nödvändiga för driftskompatibilitet finns i Järnvägsstyrelsens föreskrifter om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet.

text: De beteckningar som används i dessa föreskrifter har samma betydelse

text: som i

text: järnvägslagen (2004:519)

text: och i

text: järnvägsförordningen (2004:526)

text: EG-kontroll

text: Kontrollfaser

text: EG-kontrollen ska ske av följande faser.

text: 1. Konstruktion, 2. tillverkning, inklusive byggnads- och anläggningsarbeten, montering av komponenter och inställning av hela delsystemet, samt 3. slutprovning av det färdiga delsystemet.

text: Jfr

text: rådets direktiv 96/48/EG av den 23 juli 1996

text: om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg (EGT L 262, 16.10.1996, s. 18, Celex 31996L0048) och

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/16/EG av den 19 mars 2001

text: om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg (EGT L 110, 20.4.2001, s. 1, Celex 32001L0016), båda direktiven senast ändrade genom

text: kommissionens direktiv 2007/32/EG

text: (EUT L 141, 2.6.2007, s. 63, Celex 32007L0032). ISSN 1653-2074

text: JvSFS 2008:13

text: Kontrollintyg

text: Om ett anmält organ efter en EG-kontroll finner att ett delsystem upp-

text: fyller kraven i

text: 2 kap. 8 § järnvägslagen (2004:519)

text: ska det utfärda ett kontrollintyg för delsystemet.

text: Mellanliggande kontrollintyg

text: Om ett anmält organ efter kontroll finner att faserna konstruktion eller

text: tillverkning enligt 4 § 1 och 2 uppfyller kraven i

text: 2 kap. 8 § järnvägslagen (2004:519)

text: ska det utfärda ett mellanliggande kontrollintyg för dessa faser.

text: Ett anmält organ ska kontrollera att ingivna mellanliggande kontroll-

text: intyg omfattar det aktuella delsystemet.

text: Förfarandet

text: Tillträde

text: Ett anmält organ ska ha tillträde till de anläggningar och andra platser

text: som det behöver för att utföra sitt uppdrag. Ett anmält organ ska även ges tillgång till de dokument som det behöver för att utföra sitt uppdrag.

text: Kontroll

text: Ett anmält organ ska kontinuerligt kontrollera att kraven i 2 kap. 8 §

text: järnvägslagen (2004:519)

text: efterlevs. Efter en sådan kontroll ska det anmälda organet överlämna en kontrollrapport till den som har ansökt om EGkontrollen.

text: Oanmälda besök

text: Ett anmält organ får göra oanmälda besök på byggarbetsplatser och

text: tillverkningsanläggningar. Efter besöket ska det anmälda organet överlämna en besöksrapport och i förekommande fall en kontrollrapport till den som har ansökt om EG-kontrollen.

text: Offentliggörande

text: Ett anmält organ ska offentliggöra information om

text: 1. inkomna ansökningar om EG-kontroll, 2. mellanliggande kontrollintyg som utfärdats eller ansökningar om sådan EG-kontroll som avslagits, samt 3. EG-kontrollintyg som utfärdats eller ansökningar om sådan EGkontroll som avslagits.

text: EG-kontrollförklaring

text: Mellanliggande EG-kontrollförklaring

text: Den som avser att ta ett delsystem i bruk, tillverkaren, eller det eta-

text: blerade ombud i EES eller i Schweiz som används, kan avge en mellanliggande EG-kontrollförklaring för delsystemet för faserna konstruktion och tillverkning enligt 4 § 1 och 2.

text: Innehållet i EG-kontrollförklaringen

text: JvSFS 2008:13

text: En EG-kontrollförklaring och en mellanliggande EG-kontrollförklar-

text: ing ska vara daterad, underskriven, upprättad på samma språk som det tekniska underlaget och innehålla 1. namn på och adress till den som tar ett delsystem i bruk, tillverkaren, eller det etablerade ombud i EES eller i Schweiz som används, 2. en kortfattad beskrivning av delsystemet, 3. namn på och adress till det anmälda organ som utfört kontrollen, 4. hänvisningar till dokumenten i det tekniska underlaget, 5. hänvisningar till de bestämmelser som anger de krav som delsystemet ska uppfylla, samt 6. uppgifter om begränsningar, villkor och giltighetstid.

text: Tekniskt underlag

text: Till en EG-kontrollförklaring och en mellanliggande EG-kontroll-

text: förklaring ska ett tekniskt underlag bifogas. Det ska bestå av åtminstone följande. 1. En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som ingår i delsystemet. 2. De EG-försäkringar om överensstämmelse eller lämplighet som ska vara utfärdade för komponenterna, åtföljda av tillhörande beräkningar och av de provnings- och undersökningsprotokoll som upprättats av de anmälda organen. 3. I förekommande fall mellanliggande EG-kontrollförklaringar med tillhörande mellanliggande kontrollintyg för delsystemet. 4. Ett kontrollintyg enligt 5 § respektive ett mellanliggande kontrollintyg enligt 6 § med tillhörande beräkningar och eventuella förbehåll samt sådana besöks- och kontrollrapporter som upprättats enligt 9 och 10 §§. Det tekniska underlaget för delsystemet infrastruktur ska dessutom bestå av åtminstone de byggnads- och anläggningsritningar, besiktnings- eller mottagningsprotokoll för mark- och armeringsarbeten samt provnings- och undersökningsprotokoll om betongarbeten som behövts. Det tekniska underlaget för andra delsystem än infrastruktur ska dessutom bestå av åtminstone de allmänna ritningar och detaljritningar som överensstämmer med utförandet, elektriska och hydrauliska diagram, styrkretsdiagram, beskrivningar av datasystem och automatiska system, samt drifts- och underhållsinstruktioner som behövts.

text: Den som har utfärdat en EG-kontrollförklaring eller en mellan-

text: liggande EG-kontrollförklaring ska behålla en kopia av det tekniska underlaget under delsystemets hela livslängd. Om en stat inom EES eller Schweiz begär att få ta del av underlaget ska detta överlämnas.

text: EG-försäkran

text: Innehållet i EG-försäkran

text: En EG-försäkran ska vara daterad, underskriven, upprättad på samma

text: språk som instruktionsboken och innehålla 1. namn på och adress till tillverkaren eller dennes etablerade ombud i EES eller i Schweiz,

text: JvSFS 2008:13

text: 2. beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten, 3. namn på och adress till det anmälda organ som utfört bedömningen av överensstämmelse eller lämplighet, 4. hänvisningar till de bestämmelser som anger de krav och de tillämpliga tekniska specifikationer som driftskompatibilitetskomponenten ska uppfylla, samt 5. uppgifter om begränsningar, villkor och giltighetstid.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor från den dag de utkom från trycket.

text: OVE ANDERSSON

text: Jan Stålhandske


title: Järnvägsstyrelsens föreskrifter om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet för delsystemet ”Infrastruktur” för höghastighetståg, JvSFS 2008:3

text: Dessa föreskrifter gäller tekniska specifikationer för driftskompatibilitet för delsystemet ”Infrastruktur” för höghastighetståg.

text: Bestämmelserna i bilagan till Europeiska gemenskapernas kommissions beslut

text: av den 20 december 2007 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet Infrastruktur hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg (TSD-bilagan) gäller som föreskrifter i Sverige.

text: Bedömning av att en komponent som är nödvändig för driftskompatibilitet överensstämmer med tilllämpliga tekniska specifikationer och är lämplig för avsedd användning ska, i den mån och på det sätt som anges i TSD-bilagan, utföras av ett organ som anmälts för detta ändamål enligt lagen (

text: ) om teknisk kontroll. Med bedömning enligt

text: första stycket

text: likställs en bedömning av ett organ som anmälts för samma ändamål av en annan stat inom EES eller av Schweiz.

text: Bestämmelser om beslut om att ett delsystem inte behöver överensstämma med TSD-bilagan finns i

text: 2 kap.

text: och

text: 12 §§

text: järnvägslagen (2004:519)

text: samt

text: 2 kap.

text: 14 §§

text: järnvägsförordningen (2004:526)

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2008. Genom dessa föreskrifter upphävs Järnvägsstyrelsens föreskrifter (

text: JvSFS 2006:2

text: ) om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet för delsystemet ”Infrastruktur” för höghastighetståg. De äldre bestämmelserna gäller dock för underhåll inom projekt som godkänts i enlighet med dem och för projekt som avser en ny

text: EUT L 77, 19.3.2008, s.1 (Celex 32008D0217). ISSN 1653-2074

text: Infrastruktur 2.indd 1 08-07-01 09.00.18

text: JvSFS 2008:3

text: linje och modernisering eller uppgradering av en existerande linje och som redan är i långt framskridna utvecklingsskeden eller som omfattas av ett avtal som håller på att genomföras den 1 juli 2008.

text: OVE ANDERSSON Jan Stålhandske

text: Infrastruktur 2.indd 2 08-07-01 09.00.18


title: Järnvägsstyrelsens föreskrifter om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet vad gäller tillgänglighet för funktionshindrade, JvSFS 2008:5

text: Dessa föreskrifter gäller tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD) för delsystemen ”Infrastruktur”, ”Rullande materiel” och ”Telematikapplikationer för persontrafik” vad gäller tillgänglighet för funktionshindrade för konventionella tåg och höghastighetståg.

text: av den 21 december 2007 om tekniska specifikationer för driftskompatibiliteten avseende funktionshindrade i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg och det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg (TSD-bilagan) gäller som föreskrifter i Sverige. Bestämmelserna ska även gälla delsystem som inte ingår i det transeuropeiska järnvägssystemet.

text: Bedömning av att en komponent som är nödvändig för driftskompatibilitet överensstämmer med tillämpliga tekniska specifikationer ska, i den mån och på det sätt som anges i TSD-bilagan, utföras av ett organ som anmälts för detta ändamål enligt lagen (

text: första stycket

text: EUT L 64, 7.3.2008, s. 72 (Celex 32008D0164). ISSN 1653-2074

text: funktionshindrade version 2 indd 1 08-07-01 08.55.13

text: JvSFS 2008:5

text: 4 § Bestämmelser om beslut om att ett delsystem inte behöver överensstämma med TSD-bilagan finns i

text: 2 kap.

text: och

text: 12 §§

text: järnvägslagen (2004:519)

text: samt

text: 2 kap.

text: 14 §§

text: järnvägsförordningen (2004:526)

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2008. För delsystemet ”Rullande materiel” får bestämmelserna i Järnvägsstyrelsens föreskrifter (

text: JvSFS 2006:5

text: ) om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet för delsystemet ”Rullande materiel” för höghastighetståg tillämpas för projekt som gäller en ny linje eller anpassning av en befintlig linje till trafik med höghastighetståg om projektet är långt framskridet den 1 juli 2008.

text: OVE ANDERSSON

text: Jan Stålhandske

text: funktionshindrade version 2 indd 2 08-07-01 08.55.13