text: Ämnesplanen för ämnet humanistisk och samhällsvetenskaplig specialisering finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Humanistisk och samhällsvetenskaplig specialisering

text: Ämnet humanistisk och samhällsvetenskaplig specialisering möjliggör fördjupning inom humaniora eller samhällsvetenskap, till exempel inom antropologi, filosofi, företagsekonomi, genusvetenskap, historia, idéhistoria, juridik, konstvetenskap, kriminologi, litteraturvetenskap, medier och kommunikation, nationalekonomi, religionsvetenskap, språkvetenskap och statsvetenskap.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet humanistisk och samhällsvetenskaplig specialisering ska syfta till att eleverna utvecklar fördjupade kunskaper om ett område inom humaniora eller samhällsvetenskap. Genom undervisningen om området ska eleverna ges möjlighet att närma sig ett vetenskapligt sätt att tänka och arbeta. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att granska olika typer av material och källor. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla ett kritiskt förhållningssätt till olika frågor inom området. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att använda begrepp och metoder som används inom humaniora eller samhällsvetenskap. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att diskutera och analysera området ur olika perspektiv. Eleverna ska även ges möjlighet att relatera de fördjupade kunskaperna till andra områden. Praktiska inslag, till exempel fältstudier, rollspel och undersökningar kan ingå. Undervisningen i ämnet humanistisk och samhällsvetenskaplig specialisering ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om valt område inom humaniora eller samhällsvetenskap. – Förmåga att analysera och diskutera området ur olika perspektiv med användning av relevanta begrepp och metoder. – Förmåga att söka, kritiskt granska och tolka olika typer av material och källor inom det valda området.

text: Nivåer i ämnet humanistisk och samhällsvetenskaplig specialisering

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1a1 eller nivå 1b i ämnet historia, nivå 1a1 eller nivå 1b i ämnet samhällskunskap, nivå 1 i ämnet svenska eller nivå 1 i ämnet svenska som andraspråk. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: HUMN1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet humanistisk och samhällsvetenskaplig specialisering på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Fördjupning inom ett valt humanistiskt eller samhällsvetenskapligt område. – Begrepp och metoder som är relevanta för området. – Sökning, granskning, värdering och tolkning av olika typer av material och källor. – Formulering av frågeställningar inom området. Analys av och diskussion om området ur olika perspektiv. – Hur området kan relateras till ett större sammanhang, till exempel genom utblickar mot närliggande kunskapsområden.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: HUMN2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet humanistisk och samhällsvetenskaplig specialisering på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Relevant forskning inom det valda humanistiska eller samhällsvetenskapliga området. – Formulering och bearbetning av frågeställningar inom området. Analys av området utifrån frågeställningar med användning av begrepp, teorier och metoder. Redovisning av analys och resultat till exempel i form av en text av vetenskaplig karaktär. – Sökning, granskning, värdering och tolkning av olika typer av material och källor inom området.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om ett valt område inom humaniora eller samhällsvetenskap. Eleven analyserar frågor inom området på ett enkelt sätt och för enkla resonemang utifrån olika perspektiv. Dessutom använder eleven med viss säkerhet relevanta begrepp och metoder. 3

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om ett valt område inom humaniora eller samhällsvetenskap. Eleven analyserar frågor inom området på ett välutvecklat sätt och för välutvecklade resonemang utifrån olika perspektiv. Dessutom använder eleven med god säkerhet relevanta begrepp och metoder. Eleven söker, granskar och tolkar med god säkerhet olika typer av material och källor inom det valda området.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet humanistisk och samhällsvetenskaplig specialisering i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet humanistisk och samhällsvetenskaplig specialisering finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Ämnets syfte

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet historia, nivå 1 i ämnet samhällskunskap, nivå 1 i ämnet svenska eller nivå 1 i ämnet svenska som andraspråk.

text: Nivåkod: HUMN1000X

text: Centralt innehåll

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om ett valt område inom humaniora eller samhällsvetenskap. Eleven analyserar frågor inom området på ett enkelt sätt och för enkla resonemang utifrån olika perspektiv. Dessutom använder eleven med viss säkerhet relevanta begrepp och metoder. Eleven söker, granskar och tolkar med viss säkerhet olika typer av material och källor inom det valda området.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om ett valt område inom humaniora eller samhällsvetenskap. Eleven analyserar frågor inom området på ett utvecklat sätt och för utvecklade resonemang utifrån olika perspektiv. Dessutom använder eleven med säkerhet relevanta begrepp och metoder. Eleven söker, granskar och tolkar med säkerhet olika typer av material och källor inom det valda området. 3

text: Betyget B

text: Betyget A


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet hundkunskap
i gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet hundkunskap finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

type: stycke

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

type: paragraf

text: Hundkunskap

type: rubrik

text: Hundar används i många sammanhang, som brukshundar, tjänstehundar och sällskapsdjur. Ämnet hundkunskap behandlar skötsel av och samspel med hundar samt skötsel av anläggningar och utrustning. Dessutom behandlas djuretik samt lagar och andra bestämmelser som reglerar hundhållning.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet hundkunskap ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att utföra yrkesmässigt arbete med hundar. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om olika hundraser och deras egenskaper. Den ska också leda till att eleverna utvecklar kunskaper om hur hundar används för olika ändamål och om olika verksamheter inom hundhållning. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hundars biologi, utveckling, behov och beteende samt förmåga att sköta och hantera hundar på ett säkert sätt och med utgångspunkt i djurets välfärd. Den ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att ta ansvar och följa fasta rutiner i arbete med hundar. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att samspela med hundar samt att fostra och träna hundar mot specifika mål. I detta ingår kunskaper om olika inlärningsmetoder med utgångspunkt i en etologisk förståelse. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att instruera och handleda hundägare och hundförare. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att hantera och vårda utrustning samt att sköta och underhålla vistelsemiljöer och anläggningar. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att främja god hälsa hos hundar och förebygga skador och sjukdomar hos hundar. Eleverna ska också ges möjlighet att diskutera och ta ställning i etiska frågor som rör hundhållning, avel och djurvälfärd. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller i samband med arbete med hundar. Undervisningen ska dessutom bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta ergonomiskt med hundar och utrustning. Praktiska övningar med hundar av olika raser och i olika miljöer ska ingå i undervisningen. Genom övningarna ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att förebygga, identifiera och hantera beteendeproblem hos hundar.

text: Undervisningen i ämnet hundkunskap ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika hundraser och deras egenskaper, om användning av hundar samt om avel. – Kunskaper om hundars biologi, näringsbehov och beteenden. – Förmåga att planera arbetsuppgifter samt att sköta och hantera hundar med utgångspunkt i djurets välfärd. – Förmåga att fostra och träna hundar av olika raser för olika uppgifter 2 samt att handleda hundägare och hundförare.

text: – Förmåga att arbeta hållbart och säkert samt i enlighet med lagar och andra bestämmelser som rör hundhållning.

text: Nivåer i ämnet hundkunskap

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: HUND1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet hundkunskap på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Biologisk grund

text: – Vanliga hundraser och deras egenskaper, ursprung och användning. – Olika verksamhetsområden för olika typer av hundar. – Avel och uppfödning av hundar för olika användningsområden. – Avelsrelaterad problematik samt djurvälfärdsfrågor i samband med olika avelsmetoder. – Hundars yttre anatomi och fysiologi med fokus på exteriör och näringsfysiologi. – Hundars näringsbehov och olika fodermedel. – Hundars naturliga beteende och mentala egenskaper. – Vanliga skador och sjukdomar samt förebyggande åtgärder.

text: Arbetsuppgifter

text: – Daglig skötsel av hundar, till exempel utfodring, tillsyn och rengöring. – Rastning av hundar samt olika metoder för att sysselsätta hundar och berika deras miljö. – Hygienrutiner i samband med aktuella arbetsuppgifter. – Skötsel av anläggningar och utrustning. – Förebyggande hälsovård, till exempel klo-, tand- och pälsvård. – Etik i samband med hundhållning, skötsel och träning. – Grundläggande hantering av hundar, samspel med hundar och träning av hundar mot uppsatta mål. – Grundläggande metoder för fostran och träning av hundar samt hundägarens eller hundförarens roll.

text: Arbetsmiljö, säkerhetsfrågor och bestämmelser

text: – Säkerhet vid arbete med hundar. – Ergonomi i samband med aktuella arbetsuppgifter. – Djurskyddslagstiftning och andra bestämmelser som rör hundhållning. – Bestämmelser som reglerar utformning och skötsel av anläggningar avsedda för hundhållning.

text: Nivåkod: HUND2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet hundkunskap på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Biologisk grund

text: – Olika rasgrupper och deras egenskaper och särskilda behov. – Olika verksamhetsområden för olika typer av hundar, till exempel tjänstehundar, brukshundar och sällskapshundar. – Avel och uppfödning av hundar för olika användningsområden samt etiska överväganden. – Hundars anatomi och fysiologi med fokus på rörelseapparaten. – Reproduktionsbiologi hos hundar. – Foder, fodrets näringsinnehåll och kvalitet samt specifika foderbehov. – Hundars naturliga beteende och mentala egenskaper samt olika beteendeproblem. – Vanliga hälsoproblem, skador och sjukdomar samt förebyggande åtgärder.

text: Arbetsuppgifter

text: – Daglig skötsel av hundar, till exempel kloklippning och pälsvård. – Hantering av hundar, till exempel i samband med rastning och vid klippning, trimning och bad. – Foderberäkning, val av foder och utfodring av hundar. – Rutiner för att upptäcka förändringar i hundars beteende som följd av skador och sjukdomar samt åtgärder för sjuka och skadade djur. – Hygienrutiner i samband med aktuella arbetsuppgifter. – Skötsel av djurmiljöer och anläggningar. – Användning och vård av utrustning. – Djurvälfärd och etiska bedömningar. – Utarbetande och genomförande av planer för grundläggande fostran och träning av hundar mot uppsatta mål. – Olika inlärningsmetoder vid träning av hundar samt handledning av hundägare eller hundförare.

text: – Ergonomi och säker hantering av hundar i samband med aktuella arbetsuppgifter. – Djurskyddslagstiftning och andra bestämmelser som rör hundhållning. – Bestämmelser som reglerar utformning och skötsel av anläggningar avsedda för hundhållning samt avel och uppfödning av hundar.

text: Nivåkod: HUND3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet hundkunskap på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Biologisk grund

text: – Rasspecifika exteriöra överdrifter och andra hälsoproblem, samt förebyggande friskvårdande åtgärder. – Användning av hundar samt utbildningsgång för olika typer av hundar och kvalitetssäkring. – Olika hundorganisationer och deras verksamheter. – Avelsplanering, avelsstrategier och avelsorganisation. – Hundars anatomi och fysiologi. Sinnesorganens funktion och deras betydelse för hundens välfärd. – Foderberäkning och utfodringsstrategier vid olika situationer, till exempel vid sjukdom eller övervikt. – Hundars mentala egenskaper samt hur dessa framträder hos olika individer och raser.

text: Arbetsuppgifter

text: – Yrkesmässigt arbete med skötsel av hundar och anläggningar inom olika verksamheter samt planering och utvärdering av arbetet. – Hygienrutiner i samband med aktuella arbetsuppgifter. – Dokumentation och uppföljning av hundars hälsa med användning av relevanta begrepp. – Djurvälfärd samt etiska bedömningar i samband med avel och uppfödning. – Utbildning, fostran och träning av hundar av olika raser och i olika åldrar. – Användning av begrepp och uttryck i samband med träning av hundar. – Träning av hundar mot uppsatta mål. – Olika inlärningsmetoder samt teorier om hundars inlärning. – Analys av hundindividen och individuell anpassning av inlärningsmetoder. – Beteendeproblem och problemlösning samt handledning av hundägare och hundförare.

text: – Riskbedömning och riskförebyggande arbete i samband med hantering av hundar. – Ergonomi och arbetsmiljöfrågor samband med aktuella arbetsuppgifter, däribland ljuddämpande åtgärder i hundmiljöer. – Lagar och andra bestämmelser som rör yrkesmässigt arbete med hundar.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en

text: sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för olika rasers utseende och egenskaper. Eleven beskriver på ett godtagbart sätt olika verksamhetsområden för olika typer av hundar. Eleven redogör översiktligt för olika metoder för avel och uppfödning av hundar. Eleven visar godtagbara kunskaper om hundars anatomi och fysiologi samt om hundars näringsbehov och anpassning av foder. Eleven redogör översiktligt för hundars mentala egenskaper. Eleven observerar hundar och identifierar med viss säkerhet tecken på normalt och avvikande beteende. Eleven planerar och genomför arbetsuppgifter i hundstallar. I planeringen bedömer eleven med viss säkerhet när och hur arbetsuppgifterna ska genomföras. Eleven sköter och hanterar hundar med utgångspunkt i djurets välfärd och vidtar med viss säkerhet förebyggande hälsovårdsåtgärder. Eleven planerar och utför med viss säkerhet fostran och träning av hundar av olika raser för olika uppgifter samt handleder hundägare och hundförare. I arbetet bemöter och hanterar eleven vanliga hundbeteenden med delvis anpassade strategier. Eleven arbetar på ett säkert och miljömässigt hållbart sätt samt i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för olika rasers utseende och egenskaper. Eleven beskriver på ett utvecklat sätt olika verksamhetsområden för olika typer av hundar. Eleven redogör utförligt för olika metoder för avel och uppfödning av hundar. Eleven visar goda kunskaper om hundars anatomi och fysiologi samt om hundars näringsbehov och anpassning av foder. Eleven redogör utförligt för hundars mentala egenskaper. Eleven observerar hundar och identifierar med säkerhet tecken på normalt och avvikande beteende. Eleven planerar och genomför arbetsuppgifter i hundstallar. I planeringen bedömer eleven med säkerhet när och hur arbetsuppgifterna ska genomföras. Eleven sköter och hanterar hundar med utgångspunkt i djurets välfärd och vidtar med säkerhet förebyggande hälsovårdsåtgärder. Eleven planerar och utför med säkerhet fostran och träning av hundar av olika raser för olika uppgifter samt handleder hundägare och hundförare. I arbetet bemöter och hanterar eleven vanliga hundbeteenden med väl anpassade strategier.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika rasers utseende och egenskaper. Eleven beskriver på ett välutvecklat sätt olika verksamhetsområden för olika typer av hundar. Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika metoder för avel och uppfödning av hundar. Eleven visar mycket goda kunskaper om hundars anatomi och fysiologi samt om hundars näringsbehov och anpassning av foder. Eleven redogör utförligt och nyanserat för hundars mentala egenskaper. Eleven observerar hundar och identifierar med god säkerhet tecken på normalt och avvikande beteende. Eleven planerar och genomför arbetsuppgifter i hundstallar. I planeringen bedömer eleven med god säkerhet när och hur arbetsuppgifterna ska genomföras. Eleven sköter och hanterar hundar med utgångspunkt i djurets välfärd och vidtar med god säkerhet förebyggande hälsovårdsåtgärder. Eleven planerar och utför med god säkerhet fostran och träning av hundar av olika raser för olika uppgifter samt handleder hundägare och hundförare. I arbetet bemöter och hanterar eleven vanliga hundbeteenden med mycket väl anpassade strategier. Eleven arbetar på ett säkert och miljömässigt hållbart sätt samt i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer.

type: foreskrift


text: Ämnesplanen för ämnet husbyggnad finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Husbyggnad

text: Ämnet husbyggnad behandlar husbyggnadsprocessens alla stadier från projektering till det att objektet är färdigt att användas. Ämnet behandlar även svensk byggtradition och arkitektur samt olika tidsepokers estetiska ideal. Byggnadsarbeten utförs ofta som en del i en större helhet i byggprocessen. Därför är hänsynstagande till andra aktörer och övergripande planer en viktig del i arbetet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet husbyggnad ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om arbetsprocesser och arbetsmetoder inom husbyggnad samt förmåga att utföra arbetsuppgifter som förekommer inom olika yrkesområden inom husbyggnad. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om byggnadskonstruktioner och utförandekrav som gäller för nybyggnation och renovering samt om- och tillbyggnad. Genom att väcka elevernas nyfikenhet för olika arbetsområden inom husbyggnad ska undervisningen bidra till elevernas möjlighet att själva forma sin framtid. Undervisningen ska dessutom ge eleverna möjlighet att utveckla kreativitet, problemlösnings- och initiativförmåga. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet samt förmåga att söka information i aktuella regelverk. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att tolka ritningar och följa instruktioner samt planera och organisera arbetsuppgifter. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att välja och hantera material samt använda och vårda verktyg och maskiner. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta med hänsyn till ergonomi, hälsa och säkerhet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt som främjar en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om yrkesrollen och om vikten av ansvarstagande på arbetsplatsen. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att förhålla sig kritiskt till attityder och värderingar på arbetsplatsen. Eleverna ska även ges rikligt med tillfällen att använda fackspråk. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera och samverka med såväl arbetskamrater som kunder på både svenska och engelska. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att föra värderande diskussioner om utförda arbeten utifrån såväl kvalitetskontroll som genomförande. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att dokumentera och kvalitetssäkra arbetet samt reflektera över hur arbetsprocessen har påverkat resultatet. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om entreprenörskap och företagandets villkor. I undervisningen ska teoretiska och praktiska kunskaper vävas samman till en helhet för eleverna. Undervisningen ska bedrivas med metoder, verktyg och maskiner som är tidsenliga och ergonomiskt anpassade samt organi-

text: seras så att eleverna får möjlighet att utföra sina uppgifter både individuellt och i samarbete med andra.

text: Undervisningen i ämnet husbyggnad ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om arbetsprocesser och metoder inom husbyggnad. – Förmåga att planera, utföra, dokumentera och utvärdera arbetsuppgifter inom husbyggnad. – Förmåga att välja och hantera material samt använda och vårda verktyg och maskiner. – Förmåga att arbeta säkert i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet. – Förmåga att samverka och kommunicera samt använda fackspråk.

text: Nivåer i ämnet husbyggnad

text: Nivå 1 Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 200 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: HUSB1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet husbyggnad på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Husbyggnadsprocessen

text: – Översiktligt om förekommande yrkesgrupper inom trä, betong och murning samt specialyrken inom husbyggnad. Yrkesgruppernas olika funktioner vid nyproduktion, renovering, om- och tillbyggnad. – Studiebesök, till exempel i anslutning till byggarbetsplatser, på byggvaruhus och i fackhandel. – Vanligt förekommande arbetsprocesser och arbetsmetoder inom olika husbyggnadsyrken. – Branschens ansvar för att främja ett säkert och hållbart byggande, till exempel byggprodukters och byggmetoders påverkan på säkerhet och arbetsmiljö. – Övergripande om olika bygghandlingar och referensverk för materialval och utförande inom byggprocessen, däribland AMA (Allmän materialoch arbetsbeskrivning). – Övergripande om energieffektiviserat byggande. – Arkitekters och konstruktörers roll i och påverkan på byggprocessen, till exempel på infrastrukturens utformning och byggnaders form, funktion och hållfasthet.

text: Planering och utförande

text: – Informationssökning för att planera och genomföra arbetsuppgifter, till exempel med hjälp av bygghandlingar. – Ritningsläsning, däribland skalor, vyer, symboler, ritningshuvud, specifikationer och revideringar enligt standard. Måttsättningsprinciper, till exempel för inmätning av centrumavstånd. – Planering för att lösa arbetsuppgifter i enlighet med branschkrav. – Byggtekniska beräkningar, till exempel av volym, area och materialåtgång. – Uppbyggnad och rivning av vanligt förekommande gjutformar, till exempel låg- eller elementformar och stödjande eller bärande formar. – Grundläggande arbete med byggnadskonstruktioner i murverk, trä och stål. – Uppbyggnad av stommar, däribland bjälklag, regelverk och enklare takkonstruktioner samt riktning och strävning av byggnadskonstruktioner. – Ombyggnadsarbete, däribland rivning och återuppbyggnad, till exempel av betong-, murverks- eller träkonstruktioner. – Problemlösning i samband med arbetsuppgifterna. – Dokumentation och egenkontroll före, under och efter utfört arbete. – Värdering av utfört arbete och användning av utvärderingar i förbättringsarbete.

text: Hantering av material och utrustning

text: – Cirkulära arbetsmetoder, till exempel hur produkter och material används, återanvänds och återvinns i flera livscykler och på så sätt bidrar till att minska klimatutsläppen och uttaget av naturresurser. – Övergripande om vanligt förekommande material i byggnadskonstruktioner, däribland olika materials användningsområden, egenskaper och beständighet. – Val, användning och hantering av byggmaterial i förhållande till arbetsuppgiften och information från olika bygghandlingar och säkerhetsdatablad. – Val och användning av infästningsmaterial och metod för säkra infästningar i olika byggnadsdelar och byggmaterial. – Val, användning och vård av för arbetsuppgiften lämpliga verktyg, maskiner och tillsatsutrustningar, däribland av avvägnings- och mätverktyg. – Lastkoppling i samband med transport och förflyttning av arbetsutrustning och byggmaterial.

text: Säkerhet

text: Arbetsmiljölagen

text: och hur den reglerar arbetsmiljön, samverkan och minderårigas arbete. – Arbetsmiljöverkets föreskrifter och allmänna råd, däribland om säkra lyft samt arbete från ställning och arbetsplattform. – Arbetsmiljöplanens och arbetsmiljöavtalens syfte, till exempel avsikten att minska arbetsrelaterad ohälsa. – Riskbedömningar i det dagliga arbetet, däribland av risker för tillbud och olycksfall samt av risker med felaktiga arbetsställningar.

text: – Användning av personlig skyddsutrustning och ergonomiska hjälpmedel, till exempel för att minska påverkan av buller, damm, vibrationer och felaktiga arbetsställningar. – Förebyggande åtgärder för att skydda person, verktyg och material mot fall vid arbeten på höjd och från ställningar. – Avspärrning av ett arbetsområde i enlighet med Arbetsmiljöverkets föreskrifter. – Tillträdes- och utrymningsvägar på arbetsplatsen. – Nödlägesrutiner och första hjälpen vid krissituationer och olycksfall, däribland L-ABC (livsfarligt läge – andning, blödning, cirkulation) och HLR (hjärt-lungräddning).

text: Samverkan och kommunikation

text: – Fackspråk inom yrkesområdet och engelska fackuttryck för vanligt förekommande verktyg, maskiner och arbetsmoment. – Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland attityder och värderingar. – Samverkan och kommunikation på arbetsplatsen.

text: Nivå 2, 200 poäng

text: Nivåkod: HUSB2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet husbyggnad på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Husbyggnadsprocessen

text: – Olika aktörers ansvar på byggarbetsplatsen, till exempel det gemensamma ansvaret för säkerhet och arbetsmiljö. – Vanligt förekommande arbetsprocesser och arbetsmetoder inom olika husbyggnadsyrken, till exempel bland specialyrken som glastekniker, golvläggare, håltagare, plattsättare, stenmontör, ställningsbyggare, takoch tätskiktsmontör eller undertaksmontör. – Avtal och lagar som reglerar anställningen, däribland anställningsavtal, kollektivavtal, yrkesutbildningsavtal och

text: arbetsmiljölagen

text: . – Övergripande om lagar och andra bestämmelser samt myndighetsbeslut som gäller byggande, däribland Boverkets byggregler (BBR) och planoch bygglagen. – Branschens ansvar för ett hållbart byggande, till exempel vid materialval och materialhantering. – Övergripande om byggmetoder för energieffektiva och smarta byggnadskonstruktioner. – Entreprenörskap och företagande inom yrkesområdet. – Hur samhällsförändringar och klimatet har påverkat arkitekturens och infrastrukturens utveckling. Fältstudier, till exempel stadsvandringar.

text: Planering och utförande

text: – Tolkning av ritningar, arbetsbeskrivningar och utförandekrav, däribland analoga och digitala bygghandlingar inom husbyggnad. – Planering för att lösa arbetsuppgifter i enlighet med branschkrav. 5

text: – Byggtekniska beräkningar, till exempel av volym, area och materialåtgång. – Grundläggande arbetsuppgifter med utsättning och uppförande av profiler. – Klippning, bockning och montering av olika typer av armering. Grundläggande monteringsarbeten av armering i betongkonstruktioner. – Stomkomplettering och beklädnad av byggnadskonstruktioner, till exempel med glas, murverk, plåt, puts eller trä. – Montering av isolering, vindskydd och diffusionsspärr i byggnadskonstruktioner. – Täckning och dammbindning, däribland vid ombyggnadsarbeten. – Problemlösning i samband med arbetsuppgifterna. – Dokumentation och egenkontroll före, under och efter utfört arbete. – Värdering av utfört arbete och användning av utvärderingar i förbättringsarbete.

text: Hantering av material och utrustning

text: – Materialhantering, materialförbrukning och återanvändning av material i syfte att främja ett cirkulärt och hållbart byggande. – Vanligt förekommande material i byggnadskonstruktioner, däribland olika materials användningsområden, egenskaper och beständighet. – Val, användning och hantering av byggmaterial i förhållande till arbetsuppgiften och information från olika bygghandlingar och säkerhetsdatablad. – Val och användning av infästningsmaterial och metod för säkra infästningar i olika byggnadsdelar och byggmaterial. – Val, användning och vård av för arbetsuppgiften lämpliga verktyg, maskiner och tillsatsutrustningar, däribland av avvägnings- och mätverktyg. – Transport, hantering, förvaring och skyddande av byggnadsmaterial och byggnadsdelar enligt anvisningar.

text: Säkerhet

text: – Arbetsmiljöverkets föreskrifter och allmänna råd om säkra lyft och arbete från ställning och arbetsplattform. – Riskbedömningar för att förebygga olycksfall, brand eller skada i samband med arbetsmoment. – Användning av personlig skyddsutrustning och ergonomiska hjälpmedel, till exempel för att minska påverkan av buller, damm, vibrationer och felaktiga arbetsställningar. – Förebyggande åtgärder för att skydda person, verktyg och material mot fall vid arbeten på höjd och från ställningar. – Avspärrning av ett arbetsområde i enlighet med Arbetsmiljöverkets föreskrifter. – Tillträdes- och utrymningsvägar på arbetsplatsen. – Nödlägesrutiner vid krissituationer och olycksfall.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Samverkan och kommunikation på arbetsplatsen samt med kund eller beställare.

text: Nivå 3, 200 poäng

text: Nivåkod: HUSB3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet husbyggnad på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Husbyggnadsprocessen

text: – Byggprocessens olika skeden från planering till färdigställande och drift. – Vanligt förekommande arbetsprocesser och arbetsmetoder inom olika husbyggnadsyrken. – Branschens gemensamma ansvar för ett hållbart byggande, däribland genom återvinning och återanvändning av byggmaterial. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland Boverkets byggregler (BBR) och plan- och bygglagen. – Utförande- och kvalitetskrav samt tillsyn genom kontroller och besiktningar. – Hur olika avtal styr rättigheter och skyldigheter på arbetsplatsen, till exempel ackordsräknings uppbyggnad och avläsning. – Entreprenörskap och företagande inom yrkesområdet. – Olika entreprenadformer på byggarbetsplatsen, till exempel delad entreprenad och totalentreprenad. – Arkitektur och estetiska värden i samband med nyproduktion, ombyggnation och restaurering. Övergripande om varsamhetskrav vid renovering och ombyggnad, till exempel byggnadens tekniska, historiska, kulturhistoriska, miljömässiga och konstnärliga värden.

text: Planering och utförande

text: – Tolkning av toleranskrav samt metoder för att identifiera felkällor. – Planeringar för att lösa arbetsuppgifter i enlighet med branschkrav. – Byggtekniska beräkningar, till exempel av volym, area och materialåtgång. – Grundläggande isolerings- och dräneringsarbete, till exempel vid grundkonstruktioner eller markarbeten. – Betonggjutning i lågform och platta på mark. Efterbehandling av gjuten betongyta. – Vanligt förekommande arbeten med prefabricerade byggelement och utfackningsväggar, till exempel av betong, murverk, trä och plåt. Riktning, strävning och förankring av byggelement. – Olika typer av taktäckning, till exempel med papp, plåt, takpannor eller trä. – Håltagning, avväxling och provisoriska bärverk vid bland annat ombyggnadsarbeten. – Problemlösning i samband med arbetsuppgifterna. – Dokumentation och egenkontroll före, under och efter utfört arbete, däribland dokumentation av avvikelser från beställning.

text: Hantering av material och utrustning

text: – Resursanvändande kopplat till arbetsuppgiften, däribland val och användning av material med hänsyn till kvalitet och kostnader samt hälsooch miljöaspekter. Övergripande om grundläggande ekonomiska kalkyler i byggprocessen. – Byggmaterialens miljöpåverkan och individens eget ansvar för återanvändning och källsortering av material på en byggarbetsplats. – Vanligt förekommande material i byggnadskonstruktioner, däribland olika materials användningsområden, egenskaper och beständighet. – Val, användning och hantering av byggmaterial i förhållande till arbetsuppgiften och information från olika bygghandlingar och säkerhetsdatablad. – Val och användning av infästningsmaterial och metod för säkra infästningar i olika byggnadsdelar och byggmaterial. – Val, användning och vård av för arbetsuppgiften lämpliga verktyg, maskiner och tillsatsutrustningar, däribland av avvägnings- och mätverktyg.

text: Säkerhet

text: – Bestämmelser som reglerar brandfarliga arbeten. – Riskbedömningar, däribland av hälsorisker med asbest, mögel, kvartsdamm och polyklorerade bifenyler (PCB) vid renoveringsarbete. – Användning av personlig skyddsutrustning och ergonomiska hjälpmedel. – Förebyggande åtgärder för att skydda person, verktyg och material mot fall vid arbeten på höjd och från ställningar. – Avspärrning av ett arbetsområde i enlighet med Arbetsmiljöverkets föreskrifter. – Tillträdes- och utrymningsvägar på arbetsplatsen. – Nödlägesrutiner vid krissituationer och olycksfall.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Fackspråk på både svenska och engelska. – Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland bemötande och inkluderande arbetssätt. – Samverkan och kommunikation på arbetsplatsen, däribland med maskinförare.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för arbetsprocesser och metoder inom husbyggnad. Eleven planerar arbetsuppgifter inom husbyggnad. Eleven utför med visst handlag arbetsuppgifterna och följer med viss säkerhet arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av godtagbar kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med visst handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med viss säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar översiktligt sina val av arbetsmetoder. Eleven samverkar och kommunicerar samt använder fackspråk med viss säkerhet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för arbetsprocesser och metoder inom husbyggnad. Eleven planerar arbetsuppgifter inom husbyggnad. Eleven utför med gott handlag arbetsuppgifterna och följer med säkerhet arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av god kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med gott handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar utförligt sina val av arbetsmetoder. Eleven samverkar och kommunicerar samt använder fackspråk med säkerhet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för arbetsprocesser och metoder inom husbyggnad. Eleven planerar arbetsuppgifter inom husbyggnad. Eleven utför med mycket gott handlag arbetsuppgifterna och följer med god säkerhet arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av mycket god kvalitet.

text: Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med mycket gott handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med god säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar utförligt och nyanserat sina val av arbetsmetoder. Eleven samverkar och kommunicerar samt använder fackspråk med god säkerhet.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet husbyggnad i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Husbyggnad

text: Ämnets syfte

text: Nivåer i ämnet husbyggnad

text: Nivå 1, 200 poäng, som bygger på nivå 2 i ämnet bygg och anläggning, nivå 1 i ämnet produktionsutrustning eller nivå 1 i ämnet industriell produktion. Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 200 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: HUSB1000X

text: Centralt innehåll

text: Husbyggnadsprocessen

text: Planering och utförande

text: Hantering av material och utrustning

text: Säkerhet

text: Arbetsmiljölagen

text: Samverkan och kommunikation

text: Nivå 2, 200 poäng

text: Nivåkod: HUSB2000X

text: Centralt innehåll

text: Husbyggnadsprocessen

text: arbetsmiljölagen

text: Planering och utförande

text: Hantering av material och utrustning

text: Säkerhet

text: Samverkan och kommunikation

text: Nivå 3, 200 poäng

text: Nivåkod: HUSB3000X

text: Centralt innehåll

text: Husbyggnadsprocessen

text: Planering och utförande

text: Hantering av material och utrustning

text: Säkerhet

text: Samverkan och kommunikation

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet husvagns- och
husbilsteknik i gymnasieskolan och inom
kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet husvagns- och husbilsteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Husvagns- och husbilsteknik

text: Ämnet husvagns- och husbilsteknik behandlar olika typer av husvagnar och husbilar, deras tilläggsutrustningar och användningsområden. Ämnet behandlar även service, underhåll och reparationer samt de verktyg och den utrustning som används i arbetet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet husvagns- och husbilsteknik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om olika typer av husvagnar och husbilar samt deras olika system och komponenter. Den ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om vanligt förekommande tilläggsutrustningar. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att genomföra service, underhåll och reparationer av olika husvagnar och husbilar samt deras olika tilläggsutrustningar. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar förmåga att anpassa och montera olika typer av tilläggsutrustningar till husvagnar och husbilar. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om verktyg och utrustning samt förmåga att använda dessa i samband med reparationer av karosseri- och inredningsdetaljer. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta och samarbeta på ett säkert och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt inom service, underhåll och reparationer av husvagnar och husbilar som främjar ekonomisk och miljömässig hållbarhet. Undervisningen ska bidra till att stimulera elevernas intresse för husvagnar och husbilar samt för hur de kan tillgodose människors behov inom både fritids- och arbetsliv. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla en yrkesidentitet och ett yrkesmässigt språk samt förmåga att kommunicera med såväl arbetskamrater som kunder. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förståelse för vikten av ett ansvarsfullt förhållningssätt gentemot kunden och kundens egendom. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar förmåga att dokumentera och kvalitetssäkra arbetet samt reflektera över hur arbetsprocessen har påverkat resultatet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med uppgifter som återspeglar och förbereder för situationer som eleverna kan komma att möta i arbetslivet. Dessa uppgifter ska ge eleverna möjligheter att, såväl självständigt som tillsammans med andra, arbeta med problemlösning under laborativa former.

text: Undervisningen i ämnet husvagns- och husbilsteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika typer av husvagnar och husbilar, deras system och komponenter samt tilläggsutrustningar.

text: – Kunskaper om verktyg och utrustning som används i samband med olika typer av reparationer och sammanfogningar av karosseri- och inredningsdetaljer. – Förmåga att sammanfoga olika karosseri- och inredningsdetaljer. – Förmåga att genomföra service, underhåll och reparationer av husvagnar och husbilar samt av deras olika tilläggsutrustningar. – Förmåga att anpassa och montera olika typer av tilläggsutrustningar till husvagnar och husbilar. – Förmåga att arbeta och samarbeta på ett säkert, miljö- och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. – Förmåga att använda ett yrkesmässigt språk samt anpassa språket efter målgruppen.

text: Nivåer i ämnet husvagns- och husbilsteknik

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 3 i ämnet personbilar – system- och diagnosteknik. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: HUSV1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet husvagns- och husbilsteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Orientering om olika typer av husvagnar och husbilar och deras huvudsakliga konstruktion i förhållande till respektive användningsområde samt deras huvudkomponenter och system. – Vanligt förekommande tilläggsutrustningar, till exempel cykelställ och markiser. – Orientering om elscheman i husvagnar och husbilar, deras uppbyggnad och symboler. – Orientering om gasolsystems uppbyggnad i husvagnar och husbilar samt metoder för funktions- och läckagekontroll. – Orientering om olika typer av ATS-system, deras funktion och komponenter. – Metoder för användning av tillverkarnas serviceprotokoll, scheman och övrig teknisk information. – Metoder för kontroll av gasolsystem samt för fuktkontroll enligt tillverkarens anvisningar. – Verktyg, maskiner och övrig utrustning samt metoder för att använda dessa i samband med enklare reparationer och sammanfogningar av karosseri- och inredningsdetaljer. – Enklare skadereparationer av husvagnars och husbilars karosseri- och inredningsdetaljer under laborativa former. – Enklare service- och underhållsåtgärder enligt fordonstillverkarens serviceprotokoll. 3

text: – Funktionskontroll av gasolsystem i husvagnar och husbilar. – Enklare reparationer av system och chassikomponenter. – Enklare anpassning och montering av olika typer av tilläggsutrustningar enligt monteringsanvisningar för husvagnar och husbilar, till exempel av cykelställ och markiser. – Användning av mätutrustning för fuktkontroll enligt tillverkarens protokoll under laborativa former. – Användning av specialverktyg, verktyg, maskiner och övrig utrustning. – Säkert, miljö- och kvalitetsmässigt arbete såväl självständigt som tillsammans med andra i enlighet med rutiner, lagar och andra bestämmelser. – Riskbedömning i samband med service, underhåll och reparationer av fordon, däribland av elektrifierade fordon. – Användning av tekniska begrepp och uttryck på svenska och engelska samt yrkesmässig kommunikation med medarbetare och kunder.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: HUSV2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet husvagns- och husbilsteknik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Orientering om olika typer av chassi- och bostadsdelars uppbyggnad i husvagnar och husbilar, deras olika huvudkomponenter och system samt vanligt förekommande tilläggsutrustningar, till exempel solceller och mediautrustning. – Orientering om vanligt förekommande elektriska komponenter i husvagnar och husbilar, till exempel batteri, kablage, kontaktdon, givare, sensorer och styrenheter. – Olika gasolsystem och deras komponenter samt metoder för service och underhåll av systemen, till exempel system för värme, kyla och kök. – Metoder för funktionskontroll av olika typer av ATS-system och deras komponenter. – Verktyg, maskiner och övrig utrustning samt metoder för att använda dessa i samband med enklare reparationer och sammanfogningar av karosseri- och inredningsdetaljer av olika material. – Enklare skadereparationer av husvagnars och husbilars karosseri- och inredningsdetaljer av olika material. – Service- och underhållsåtgärder enligt fordonstillverkarens serviceprotokoll och scheman samt tilläggsutrustningens anvisningar. – Service och underhåll av gasolsystem och deras komponenter. – Reparationer av system och chassikomponenter, till exempel hjulupphängning och stödbenssystem. – Anpassning och montering av olika typer av tilläggsutrustningar enligt monteringsanvisningar för husvagnar och husbilar, till exempel solceller och mediautrustning. – Användning av mätutrustning för fuktkontroll enligt tillverkarens anvis- 4 ningar.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: HUSV3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet husvagns- och husbilsteknik på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Uppbyggnad av olika typer av chassi- och bostadsdelar samt deras olika huvudkomponenter och system i husvagnar och husbilar. – Tilläggsutrustning, till exempel komfort- och säkerhetsutrustning. – Uppbyggnad av 230 volts lågspänningssystem i husvagnar, husbilar och deras förbrukare, till exempel kylskåp, induktionshäll och värmesystem. – Olika gasolsystem och deras komponenter samt metoder för felsökning, reparation och kontroll med mät- och diagnosutrustning enligt anvisningar. – Metoder för felsökning och reparationer av olika typer av ATS-system och deras komponenter. – Verktyg, maskiner och övrig utrustning samt metoder för att använda dessa i samband med reparationer och sammanfogningar av karosserioch inredningsdetaljer av olika material. – Planering och genomförande av olika typer av skadereparationer av karosseri- och inredningsdetaljer i husvagnar och husbilar. – Olika typer av service- och underhållsåtgärder enligt fordonstillverkarens serviceprotokoll och scheman samt tilläggsutrustningens anvisningar. – Felsökning och reparationer av gasolsystem och deras komponenter. – Reparationer av system och komponenter, till exempel el-, värme- och kylsystem. – Planering och genomförande av gasol- och fuktkontroll samt av felsökning och reparationer av chassi- och bostadsdel i husvagnar och husbilar. – Planering och genomförande av anpassning och montering av tilläggsutrustning enligt monteringsanvisningar för husvagnar och husbilar, till exempel komfort- och säkerhetsutrustning. – Användning av specialverktyg, verktyg, maskiner och övrig utrustning. – Säkert, miljö- och kvalitetsmässigt arbete såväl självständigt som tillsammans med andra i enlighet med rutiner, lagar och andra bestämmelser. – Riskbedömning i samband med service, underhåll och reparationer av fordon, däribland av elektrifierade fordon.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om olika typer av husvagnar och husbilar, deras system och komponenter samt tilläggsutrustningar. Eleven visar godtagbara kunskaper om verktyg och utrustning som används i samband med olika typer av reparationer och sammanfogningar av karosseri- och inredningsdetaljer. Eleven utför med viss säkerhet sammanfogningar av karosseri- och inredningsdetaljer i enlighet med tillverkarnas anvisningar. Eleven genomför med viss säkerhet service, underhåll och reparationer av husvagnar och husbilar samt deras olika tilläggsutrustningar i bekanta situationer i enlighet med tillverkarens anvisningar. Eleven anpassar och monterar med viss säkerhet olika typer av tilläggsutrustningar till husvagnar och husbilar utifrån fordonens konstruktion och i enlighet med tillverkarens anvisningar. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt fordonstillverkarens krav. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är godtagbart. Eleven kommunicerar med viss användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om olika typer av husvagnar och husbilar, deras system och komponenter samt tilläggsutrustningar. Eleven visar goda kunskaper om verktyg och utrustning som används i samband med olika typer av reparationer och sammanfogningar av karosseri- och inredningsdetaljer. Eleven utför med säkerhet sammanfogningar av karosseri- och inredningsdetaljer i enlighet med tillverkarnas anvisningar.

text: Eleven genomför med säkerhet service, underhåll och reparationer av husvagnar och husbilar samt deras olika tilläggsutrustningar i bekanta men även delvis nya situationer i enlighet med tillverkarens anvisningar. Eleven anpassar och monterar med säkerhet olika typer av tilläggsutrustningar till husvagnar och husbilar utifrån fordonens konstruktion och i enlighet med tillverkarens anvisningar. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt fordonstillverkarens krav. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är gott. Eleven kommunicerar med god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om olika typer av husvagnar och husbilar, deras system och komponenter samt tilläggsutrustningar. Eleven visar mycket goda kunskaper om verktyg och utrustning som används i samband med olika typer av reparationer och sammanfogningar av karosseri- och inredningsdetaljer. Eleven utför med god säkerhet sammanfogningar av karosseri- och inredningsdetaljer i enlighet med tillverkarnas anvisningar. Eleven genomför med god säkerhet service, underhåll och reparationer av husvagnar och husbilar samt deras olika tilläggsutrustningar i bekanta men även nya situationer i enlighet med tillverkarens anvisningar. Eleven anpassar och monterar med god säkerhet olika typer av tilläggsutrustningar till husvagnar och husbilar utifrån fordonens konstruktion och i enlighet med tillverkarens anvisningar. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt fordonstillverkarens krav. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är mycket gott. Eleven kommunicerar med mycket god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet hållbar produktion i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet hållbar produktion finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Hållbar produktion

text: Ämnet hållbar produktion behandlar produktionsprocessen och dess olika delar. Ämnet tar upp olika produktionsfilosofier och beredning inför tillverkning. Ämnet behandlar även hur en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar produktion och process skapas.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet hållbar produktion ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om produktionsprocessen och dess stödfunktioner. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om produktionsberedning samt produktionsprocessens olika delar och hur de samverkar, från idéframtagning och behovsanalys till slutgiltig produkt. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur utvecklingsarbete påverkar produkters design, funktion och kvalitet samt valet av material och produktionsmetod. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om produktionsfilosofi, dess innebörd och historia samt förståelse av relationen mellan en hållbar och konkurrenskraftig produktion och ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att lösa problem både teoretiskt och praktiskt avseende bland annat optimering och hållbarhet inom produktion. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om alternativa produktionstekniker för att möta framtidens behov av ett digitaliserat och hållbart samhälle. För att kunna göra effektiviseringar och föra produktionsekonomiska resonemang ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att utföra produktionstekniska beräkningar. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att med hjälp av relevanta begrepp kommunicera om hållbar produktion. De ska också ges möjlighet att utveckla samarbetsförmåga samt förståelse av varför detta är viktigt för produktionen. Undervisningen ska betona ett problemlösande arbetssätt och ta sin utgångspunkt i situationer i produktionsmiljö. Undervisningen ska lämna utrymme för diskussion om och reflektioner över etiska frågor och olika handlingsalternativ inom hållbar produktion.

text: Undervisningen i ämnet hållbar produktion ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om produktionsfilosofi och produktionsberedning samt produktionsprocessen och dess olika delar. – Förmåga att använda begrepp och uttryck inom hållbar produktion. – Kunskaper om hållbar och konkurrenskraftig produktion samt arbetsmiljö. – Förmåga att göra produktionstekniska beräkningar. – Kunskaper om samarbetets betydelse för en hållbar produktion.

text: Nivåer i ämnet hållbar produktion

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: HALL1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet hållbar produktion på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Produktionsprocessen

text: – Produktionsprocessen och dess delar. – Hur en produktionsidé utvecklas. – Hur design och kvalitet påverkar produktionen. – Produktionstekniska begrepp, till exempel arbetsplatsutformning, flödesupplägg och materialplanering. – Introduktion till produktionssystem och tillhörande produktionsfilosofi. – Kundorderstyrd produktion, till exempel behov och efterfrågan. – Driftsäkerhet och underhåll av produktionsutrustning. – Arbetsmiljö och säkerhet samt lagar och andra bestämmelser inom området. – Ergonomins betydelse för en hållbar arbetsmiljö.

text: Produktionsberedning

text: – Produktionsberedningens delar. – Metoder, verktyg och arbetssätt för att främja en hållbar produktion ur ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt perspektiv. – Hur digitaliseringen påverkar produktionen vad gäller val av material, metod och teknik.

text: Effektiviseringar och problemlösning

text: – Effektiviseringar och förbättringsarbete av produktion. – Enklare beräkningar inom olika områden, däribland logistik, produktionsekonomi och kvalitet. – Samarbetets betydelse, både internt och externt, för en fungerande, effektiv och hållbar produktion.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: HALL2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet hållbar produktion på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Produktionsprocessen

text: – Hur de olika delarna i produktionsprocessen interagerar med och påverkar varandra. – Hur en produktionsidé påverkar en produkts design, funktion, kvalitet och hållbarhet. 3

text: – Tillämpning av produktionsfilosofi i ett produktionssystem. – Tillämpning av relevanta produktionstekniska begrepp. – Kundbehov, behovsanalys och konkurrenskraftig marknadsföring för att säkerställa produktens överlevnad. – Val av material, metod och teknik för såväl produktion som driftsäkerhet och underhåll för ett fungerande produktionsflöde. – Hållbarhetsredovisning som styrmedel. – Analys av arbetsmiljö utifrån ergonomiska aspekter, lagar och andra bestämmelser. – Tillämpade beräkningar inom olika områden, till exempel produktionsplanering, personalplanering och lagerföring. – Produktionsekonomiska ställningstaganden och beräkningar, till exempel utifrån lönsamhet, marknadsföring och hållbar utveckling.

text: Produktionsberedning

text: – Produktionsberedning utifrån ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. – Produktionsmetoder och alternativa produktionstekniker för att möta framtidens behov i ett digitaliserat och hållbart samhälle.

text: Effektivisering och problemlösning

text: – Innovation och utveckling av produktion genom systematiskt designoch kvalitetsarbete. – Tillämpat arbete med effektivisering och förbättring av produktion. Arbete med ständiga förbättringar inom ramen för hållbar produktion. – Analys av organisation och ledarskap för att främja samarbete och en fungerande, effektiv och hållbar produktion.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om produktionsfilosofins och produktionsberedningens betydelse för produktionen samt produktionsprocessens olika delar och hur de samverkar. Eleven använder relevanta begrepp och uttryck på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven visar godtagbara kunskaper om arbetsmiljö och hur en hållbar och konkurrenskraftig produktion skapas. Eleven utför i huvudsak fungerande produktionstekniska beräkningar. Eleven visar godtagbara kunskaper om samarbetets betydelse för en hållbar produktion.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om produktionsfilosofins och produktionsberedningens betydelse för produktionen samt produktionsprocessens olika delar och hur de samverkar. Eleven använder relevanta begrepp och uttryck på ett fungerande sätt. Eleven visar goda kunskaper om arbetsmiljö och hur en hållbar och konkurrenskraftig produktion skapas. Eleven utför till stor del tydliga och korrekta produktionstekniska beräkningar. Eleven visar goda kunskaper om samarbetets betydelse för en hållbar produktion.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om produktionsfilosofins och produktionsberedningens betydelse för produktionen samt produktionsprocessens olika delar och hur de samverkar. Eleven använder relevanta begrepp och uttryck på ett väl fungerande sätt. Eleven visar mycket goda kunskaper om arbetsmiljö och hur en hållbar och konkurrenskraftig produktion skapas. Eleven utför tydliga och korrekta produktionstekniska beräkningar. Eleven visar mycket goda kunskaper om samarbetets betydelse för en hållbar produktion.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet hållbar turism
i gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet hållbar turism finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Hållbar turism

text: Hållbar turism är en gemensam utmaning för hela världen eftersom både privatpersoners och företags behov av tjänster inom turismnäringen växer och blir mer varierande. Ämnet hållbar turism omfattar hur olika turismverksamheter och den enskilde resenären kan verka för ett ansvarsfullt och hållbart resande i en växande turismnäring.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet hållbar turism ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om ekoturism och hållbar turismutveckling. Eleverna ska i undervisningen ges möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området samt om certifieringssystem och märkningar för en hållbar, säker och ansvarsfull turismnäring. Undervisningen ska också belysa frågor som rör företagens ansvar för mänskliga rättigheter, ekonomiska, sociala, miljömässiga och kulturella förhållanden samt etiska förhållningssätt. Förväntningarna på nya upplevelser inom turism förändras hela tiden och nya krav ställs på ett medvetet och ansvarsfullt resande. Undervisningen ska därför bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar turism kan utvecklas både internationellt och nationellt. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hur turism påverkar länder samt hur expansion av turism kan leda till att socioekonomisk ojämlikhet förstärks och att ekosystem och miljö skadas. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar kunskaper om hur turism kan stimulera till en positiv utveckling som lokalbefolkningen själva kan styra och påverka i högre utsträckning. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av ett medvetet resande och hur turismföretagen kan möta behovet av att förena lönsamhet, miljöhänsyn och socialt engagemang. Genom undervisningen ska eleverna dessutom ges möjlighet att utveckla förmåga att söka, sortera, granska och värdera information om turism och hållbarhet. Eleverna ska i undervisningen även ges möjlighet att utveckla förmåga att problematisera och ta ställning i etiska dilemman som kan uppstå i relation till hållbarhetsfrågor inom turism. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet och lust till fortsatt lärande inom hållbar turism. Genom praktiska övningar i verklighetstrogen miljö ska eleverna ges möjlighet att utveckla sina kunskaper inom hållbar turism utifrån ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet.

text: Undervisningen i ämnet hållbar turism ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om ekoturism och hållbar turismutveckling. – Kunskaper om nationella och internationella överenskommelser samt om lagar och andra bestämmelser som gäller hållbarhet inom turismnäring- 2 en.

text: – Förmåga att problematisera turismen i relation till hållbarhetsfrågor.

text: Nivåer i ämnet hållbar turism

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet besöksnäringen. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: HALA1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet hållbar turism på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Ekoturismens grundprinciper. – Ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet inom turismnäringen. – Hållbarhetsarbete inom turismnäringens olika verksamhetsområden, förebilder och varumärken inom området, däribland om CSR (corporate social responsibility) och uppförandekod (code of conduct). – Förutsättningar för hållbar turism till kända resmål med ett ökat turismflöde. – Hållbar turismutveckling där människan samspelar med natur och kultur. – Natur- och kulturresurser och deras betydelse för samhällens utveckling, både historiskt och i framtiden. – Nationella och internationella överenskommelser för en hållbar, säker och ansvarsfull turismnäring, däribland certifieringar, märkningar och standarder. – Lagar och andra bestämmelser som gäller hållbarhet inom turismnäringen, till exempel lagen om hållbarhetsredovisning samt EU-direktiv om mänskliga rättigheter. – Informationssökning om turism och hållbarhet samt kritisk granskning av information. – Turismens påverkan på länders natur, kulturarv och ekonomi. – Överturism. – Turismföretags och den enskilda resenärens möjligheter att bidra till ett ansvarsfullt resande, till exempel aktiviteter som strävar efter att ta hänsyn till lokalbefolkningen och naturmiljöer. – Beteendemönster för en mer långsam turismutveckling, till exempel längre vistelser och turistaktiviteter kopplade till det lokala samhället. – Etiska dilemman och förhållningssätt inom turismområdet.

text: Nivåkod: HALA2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet hållbar turism på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Fördjupning inom ekoturism. – Natur- och kulturskydd både nationellt och internationellt. – Cirkulära affärsmodeller. – Hållbar utveckling både nationellt och internationellt, till exempel kommuners, regioners och städers innovationsprojekt inom hållbar turism. – Turismens påverkan på samhällens ekonomi och kultur. – Hållbar turismutveckling där människan samspelar med naturen och samhället samt utvecklar resmål och verksamheter med hänsyn till ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter. – Internationella standarder och direktiv samt rapporter på EU-nivå om hållbar turism. – Informationssökning om hållbar turism samt kritisk granskning, bearbetning och presentation av material. – Lagar och andra bestämmelser som gäller hållbarhet inom turismnäringen, till exempel bestämmelser om företags hållbarhetsredovisning. – Turismens utmaningar, till exempel förflyttning av befolkning för att öka turismen. – Reseföretagens ansvar för mänskliga rättigheter och miljö, i enlighet med lagar och andra bestämmelser. – Reseföretagens policys när det gäller värderingar och mänskliga rättigheter, till exempel om uppförandekoder och policys som tar avstånd från landgrabbing och försvagning av kulturell representation. – Beteendemönster och beteendeförändringar för mer hållbara val och gott värdskap. – Etiska dilemman och förhållningssätt inom turismområdet.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven beskriver ekoturism översiktligt och för enkla resonemang om hållbar utveckling inom turismnäringen. Eleven visar godtagbara kunskaper om nationella och internationella överenskommelser samt om lagar och andra bestämmelser som gäller håll- 4 barhet inom turismnäringen.

text: Eleven för enkla resonemang om relationen mellan turism och hållbar utveckling.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver ekoturism utförligt och för utvecklade resonemang om hållbar utveckling inom turismnäringen. Eleven visar goda kunskaper om nationella och internationella överenskommelser samt om lagar och andra bestämmelser som gäller hållbarhet inom turismnäringen. Eleven för utvecklade resonemang om relationen mellan turism och hållbar utveckling.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver ekoturism utförligt och nyanserat och för välutvecklade resonemang om hållbar utveckling inom turismnäringen. Eleven visar mycket goda kunskaper om nationella och internationella överenskommelser samt om lagar och andra bestämmelser som gäller hållbarhet inom turismnäringen. Eleven för utvecklade och nyanserade resonemang om relationen mellan turism och hållbar utveckling.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet hållbart samhällsbyggande i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet hållbart samhällsbyggande finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Hållbart samhällsbyggande

text: Ämnet hållbart samhällsbyggande är tvärvetenskapligt och behandlar samhällsplanering och den gestaltade livsmiljön med fokus på ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet hållbart samhällsbyggande ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om de förutsättningar, drivkrafter och värden som ligger till grund för arbete med hållbart samhällsbyggande. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om samhällsbyggnadshistoria och teorier som har haft betydelse för utformningen av olika samhällen. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att reflektera över samband mellan den gestaltade livsmiljön och hållbar utveckling. Eleverna ska dessutom ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur ett samhälle planeras och förändras utifrån olika målgruppers behov och sociala aspekter som till exempel tillgänglighet, klass eller kön. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om hur samhällsbyggnadsproblem har lösts och kan lösas. Eleverna ska även ges möjlighet att kritiskt och kreativt analysera dessa lösningar. På så vis ska undervisningen bidra till att utveckla elevernas förståelse av olika handlingsalternativ och deras konsekvenser. Undervisningen ska dessutom leda till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området samt förmåga att delta i samhällsbyggandets demokratiska process. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet till ett undersökande, praktiskt och verklighetsnära arbetssätt. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att tolka och framställa underlag samt planera och genomföra stadsbyggnadsförslag. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att med hjälp av relevanta begrepp kommunicera förslag och idéer, både muntligt och skriftligt, samt använda olika presentationstekniker. Undervisningen ska lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågor samt olika handlingsalternativ inom samhällsbyggande.

text: Undervisningen i ämnet hållbart samhällsbyggande ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att använda begrepp, teorier och modeller inom området hållbart samhällsbyggande. – Kunskaper om olika förutsättningar och möjligheter för att nå ett hållbart samhällsbyggande. – Förmåga att planera och genomföra egna undersökningar och förslag. – Förmåga att presentera sina idéer och resultat. – Förmåga att analysera konsekvenser av olika handlingsalternativ utifrån ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet.

text: Nivåer i ämnet hållbart samhällsbyggande

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: HALB1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet hållbart samhällsbyggande på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Begrepp, teorier och modeller

text: – Begrepp, teorier och modeller inom hållbart samhällsbyggande. – Samhällsbyggnadsidéer och samhällsutveckling ur ett historiskt perspektiv. – Planerings- och beslutsprocesser inom samhällsplanering. – Lagar och andra bestämmelser som är relevanta för samhällsplaneringsprocessen och ett hållbart samhällsbyggande.

text: Analys, problemlösning och kommunikation

text: – Praktiska fallstudier som inbegriper infrastrukturella lösningar och tekniska system, till exempel vid bostadsplanering och planering av transportsystem. – Ritningar, planer och modeller som används vid samhällsplanering. – Digitala verktyg för presentation och kommunikation av förslag. – Användning av geografiska informationssystem (GIS) i planeringsprocessen. – Samband mellan utformningen av ett hållbart samhälle och människors livsvillkor. – Tekniska, estetiska, ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter av samhällsbyggande.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: HALB2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet hållbart samhällsbyggande på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Begrepp, teorier och modeller

text: – Tillämpning av begrepp, teorier och modeller utifrån något eller några samhällsbyggnadsidéer inom hållbart samhällsbyggande. – Samhällsplanering inom något område i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området samt med hänsyn till hållbar utveckling.

text: – Praktiska fallstudier i komplexa processer med fokus på förutsättningar för ett hållbart samhällsbyggande. – Framställning av ritningar och modeller för samhällsbyggnadsuppgifter.

text: – Presentation av samhällsbyggnadsförslag med hjälp av olika relevanta verktyg. – Fördjupad tolkning och konsekvensanalys av olika handlingsalternativ, utifrån ett hållbarhetsperspektiv.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven använder med viss säkerhet begrepp, teorier och modeller inom området hållbart samhällsbyggande. Eleven redogör översiktligt för olika förutsättningar och möjligheter att nå ett hållbart samhällsbyggande. Eleven planerar och genomför med viss säkerhet egna undersökningar och förslag. Eleven gör enkla presentationer av sina idéer och resultat. Eleven gör enkla analyser av olika handlingsalternativs konsekvenser för en hållbar utveckling.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven använder med säkerhet begrepp, teorier och modeller inom området hållbart samhällsbyggande. Eleven redogör utförligt för olika förutsättningar och möjligheter att nå ett hållbart samhällsbyggande. Eleven planerar och genomför med säkerhet egna undersökningar och förslag. Eleven gör genomarbetade presentationer av sina idéer och resultat. Eleven gör välgrundade analyser av olika handlingsalternativs konsekvenser för en hållbar utveckling.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven använder med god säkerhet begrepp, teorier och modeller inom området hållbart samhällsbyggande. Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika förutsättningar och möjligheter att nå ett hållbart samhällsbyggande. Eleven planerar och genomför med god säkerhet egna undersökningar och förslag. Eleven gör väl genomarbetade presentationer av sina idéer och resultat. Eleven gör välgrundade och nyanserade analyser av olika handlingsalternativs konsekvenser för en hållbar utveckling.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet håltagning i gymnasieskolan
och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial
nivå

text: Ämnesplanen för ämnet håltagning finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Håltagning

text: Ämnet håltagning behandlar olika arbetsområden och metoder för håltagning i olika byggnadskonstruktioner. Håltagaren utför håltagnings- och sågningsarbeten med hjälp av tekniskt avancerad utrustning. Arbetet utförs ofta som en del i en större helhet där håltagaren vid planering och utförande måste ta hänsyn till andra aktörer och övergripande planer.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet håltagning ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att utföra arbetsuppgifter inom håltagning med olika metoder och utrustningar på ett säkert och hållbart sätt. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om regelverk och arbetstekniker vid borrning, vägg- och golvsågningsarbeten. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar kunskaper om byggnadskonstruktioner och utförandekrav som gäller för nybyggnation och renovering. Genom att väcka elevernas nyfikenhet för olika arbetsområden inom husbyggnad ska undervisningen bidra till elevernas möjlighet att själva forma sin framtid. Undervisningen ska dessutom ge eleverna möjlighet att utveckla kreativitet, problemlösningsoch initiativförmåga. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet samt förmåga att söka information i aktuella regelverk. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att tolka ritningar och följa instruktioner samt planera och organisera arbetsuppgifter. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att välja och hantera material samt använda och vårda verktyg och maskiner. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta med hänsyn till ergonomi, hälsa och säkerhet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt som främjar en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling samt om branschens ansvar för hållbart byggande. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om yrkesrollen och om vikten av ansvarstagande på arbetsplatsen. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att förhålla sig kritiskt till attityder och värderingar på arbetsplatsen. Eleverna ska även ges rikligt med tillfällen att använda fackspråk. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att samverka och kommunicera med såväl arbetskamrater som kunder på både svenska och engelska. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att föra värderande diskussioner om utförda arbeten utifrån såväl kvalitetskontroll som genomförande. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att dokumentera och kvalitetssäkra arbetet samt reflektera över hur arbetsprocessen har påverkat resultatet. I undervisningen ska teoretiska och praktiska kunskaper vävas samman till en helhet för eleverna. Undervisningen ska bedrivas med metoder, verktyg och maskiner som är tidsenliga och ergonomiskt anpassade samt organi-

text: seras så att eleverna får möjlighet att utföra sina uppgifter både individuellt och i samarbete med andra.

text: Undervisningen i ämnet håltagning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om arbetsprocesser och metoder inom håltagning. – Förmåga att planera, utföra, dokumentera och utvärdera arbetsuppgifter inom håltagning. – Förmåga att välja och hantera material samt använda och vårda verktyg och maskiner. – Förmåga att arbeta säkert i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet. – Förmåga att samverka och kommunicera samt använda fackspråk.

text: Nivåer i ämnet håltagning

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 2 i ämnet husbyggnad. Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: HALT1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet håltagning på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Håltagningsprocessen

text: – Olika metoder för håltagning i vanligt förekommande byggnadskonstruktioner. – Bygghandlingar och referensverk för metoder inom håltagningsarbeten, däribland Boverkets byggregler (BBR) och AMA (Allmän material- och arbetsbeskrivning). – Olika arbetsprocesser vid vanligt förekommande håltagningsarbeten inom husbyggnad. – Olika arbetsprocesser med vanligt förekommande bearbetningsmetoder vid håltagning, till exempel bilning, borrning, demolering och sågning. – Metoder för att identifiera bärande byggnadsdelar. – Branschens ansvar för att främja ett hållbart byggande. –

text: Arbetsmiljölagen

text: och hur den reglerar arbetsmiljön och samverkan.

text: Planering och utförande

text: – Tolkning av ritningar, arbetsbeskrivningar, utförandekrav och toleranskrav samt metoder för att identifiera felkällor i arbetsprocessen. – Planering för att lösa arbetsuppgifter i enlighet med branschkrav. – Byggtekniska beräkningar av vikt, volym och area, däribland viktberäkningar av uttaget material eller byggnadsdelar. – Förberedelse av ett arbetsområde för håltagningsarbete, till exempel olika typer av skyddstäckning, elförsörjning för maskiner eller placering av material.

text: – Metoder för att främja en god arbetsmiljö, till exempel dammbindning och minimering av buller. – Horisontell och vertikal maskinmontering, däribland förankring, infästning och provdragning av montering. – Vanligt förekommande håltagnings- och sågningsarbeten både horisontellt och vertikalt, däribland arbeten som kräver dammuppsamling eller kylning. – Säkring och fällning av utsågade betongdelar, till exempel block och borrkärnor. – Stämpning och avväxling av byggnadskonstruktioner vid håltagning. – Problemlösning i samband med arbetsuppgifterna. – Dokumentation och egenkontroll före, under och efter utfört arbete. – Värdering av utfört arbete och användning av utvärderingar i förbättringsarbete.

text: Hantering av material och utrustning

text: – Materialvalets betydelse för ett hållbart byggande, till exempel olika material för håltagningsarbeten. – Cirkulära arbetsmetoder, till exempel hur produkter och material används, återanvänds och återvinns i flera livscykler och på så sätt bidrar till att minska klimatutsläppen och uttaget av naturresurser. – Val, användning och vård av verktyg, maskiner och tillsatsutrustningar för håltagningsarbete, till exempel olika sågar, bilnings-, borr- och kapmaskiner i enlighet med anvisningar. – Användning och handhavande av olika elektriska och hydrauliska maskinella utrustningar och tillsatsutrustningar för håltagningsarbeten. – Val samt användning och vård av verktyg för skärande bearbetning, till exempel verktyg av hårdmetall och olika diamantsegment. – Val och användning av infästningsmaterial och metod för säker montering av maskinell utrustning för håltagning i golv, tak och vägg.

text: Säkerhet

text: – Arbetsmiljöverkets föreskrifter och allmänna råd som gäller ställningar, arbetsplattformar och användning av lyftanordningar. – Riskbedömningar i det dagliga arbetet, däribland av risker för tillbud och olycksfall samt av hälsorisker och risker med felaktiga arbetsställningar. – Användning av personlig skyddsutrustning och ergonomiska hjälpmedel, till exempel för att hindra fall, minska påverkan av buller, damm, vibrationer och felaktiga arbetsställningar. – Åtgärder för att skydda person, verktyg och material mot fall vid arbeten på höjd och från ställningar. – Ansvarstagande i yrkesrollen och på byggarbetsplatsen, till exempel för säkerhet och arbetsmiljö. – Förebyggande brandskydd, elsäkerhet och oljespill. – Tillträdes- och utrymningsvägar på arbetsplatsen. – Nödlägesrutiner vid krissituationer och olycksfall.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Fackspråk inom yrkesområdet och engelska fackuttryck för vanligt förekommande verktyg, maskiner och arbetsmoment.

text: – Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland attityder och värderingar samt språkbruk. – Samverkan och kommunikation på arbetsplatsen samt med kund eller beställare.

text: Nivå 2, 200 poäng

text: Nivåkod: HALT2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet håltagning på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Håltagningsprocessen

text: – Olika krav som påverkar val av metod för håltagning i byggnadskonstruktioner, till exempel avseende byggnaders och byggnadsdelars bärighet. – Varsamhetskrav i samband med ombyggnation och restaurering av äldre byggnader, till exempel byggnaders tekniska, historiska, kulturhistoriska, miljömässiga och konstnärliga värden. – Bygghandlingars funktion och myndighetsbeslut i byggprocessen, däribland utförande- och kvalitetskrav samt tillsyn genom kontroller och besiktningar. – Olika arbetsprocesser vid de vanligast förekommande håltagningsarbetena inom husbyggnads- och anläggningsarbeten. – Olika metoder för kylning av utrustning vid skärande bearbetning i håltagningsprocesser, till exempel luft- och vattenkylning. – Metoder för att identifiera bärande byggnadsdelar och behov av avväxling eller stämpning. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland Boverkets byggregler (BBR).

text: Planering och utförande

text: – Tolkning av ritningar, arbetsbeskrivningar, utförandekrav och toleranskrav samt metoder för att identifiera felkällor i arbetsprocessen. – Planering för att lösa arbetsuppgifter i enlighet med branschkrav. – Byggtekniska beräkningar av vikt, volym och area, däribland viktberäkningar av uttaget material eller byggnadsdelar. – Horisontell och vertikal maskinmontering, däribland förankring, infästning och provdragning av montering. – Håltagnings- och sågningsarbeten, till exempel gradborrning, spräckning eller vajersågning både med torr och våt bearbetningsmetod. – Omhändertagande av vatten och slam vid håltagnings- och sågningsarbeten som kräver dammuppsamling eller kylning. – Säkring och fällning av utsågade betongdelar, till exempel block och borrkärnor. – Stämpning och avväxling av byggnadskonstruktioner vid håltagning. – Problemlösning i samband med arbetsuppgifterna. – Dokumentation och egenkontroll före, under och efter utfört arbete.

text: Hantering av material och utrustning

text: – Materialhantering, materialförbrukning och återanvändning av material. – Resursanvändande kopplat till arbetsuppgiften, däribland val och användning av metod för arbetsuppgiften med hänsyn till kvalitet och kostnader samt hälso- och miljöaspekter. – Användning, handhavande och vård av vanligt förekommande maskiner och tillsatsutrustning inom håltagning i enlighet med anvisningar, däribland verktyg för skärande bearbetning. – Maskinernas uppbyggnad, funktioner och rotationsriktningar. Felsökning på utrustning, till exempel identifiering av el- eller fasfel. – Val av metod vid behov av kylning av utrustning.

text: Säkerhet

text: – Konsekvenser av att inte följa lagar och andra bestämmelser, till exempel vites- och bötesförelägganden. – Säkerhet vid lastkoppling och lastsäkring i samband med förflyttning av arbetsutrustning och byggmaterial. – Riskbedömningar vid håltagning, däribland av hälsorisker med asbest, mögel, kvartsdamm och polyklorerade bifenyler (PCB). – Användning av personlig skyddsutrustning och ergonomiska hjälpmedel. – Åtgärder för att skydda person, verktyg och material mot fall vid arbeten på höjd och från ställningar. – Ansvarstagande i yrkesrollen och på byggarbetsplatsen. – Avspärrning av ett arbetsområde i enlighet med Arbetsmiljöverkets föreskrifter. – Tillträdes- och utrymningsvägar på arbetsplatsen. – Nödlägesrutiner vid krissituationer och olycksfall.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Fackspråk på både svenska och engelska. – Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland bemötande och inkluderande arbetssätt. – Samverkan och kommunikation på arbetsplatsen, däribland med maskinförare.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för arbetsprocesser och metoder inom håltagning. Eleven planerar arbetsuppgifter inom håltagning. Eleven utför med visst handlag arbetsuppgifterna och följer med viss säkerhet arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av godtagbar kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med visst handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med viss säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar översiktligt sina val av arbetsmetoder. Eleven samverkar och kommunicerar samt använder fackspråk med viss säkerhet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för arbetsprocesser och metoder inom håltagning. Eleven planerar arbetsuppgifter inom håltagning. Eleven utför med gott handlag arbetsuppgifterna och följer med säkerhet arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av god kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med gott handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar utförligt sina val av arbetsmetoder. Eleven samverkar och kommunicerar samt använder fackspråk med säkerhet.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för arbetsprocesser och metoder inom håltagning. Eleven planerar arbetsuppgifter inom håltagning. Eleven utför med mycket gott handlag arbetsuppgifterna och följer med god säkerhet arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av mycket god kvalitet.

text: Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med mycket gott handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med god säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar utförligt och nyanserat sina val av arbetsmetoder. Eleven samverkar och kommunicerar samt använder fackspråk med god säkerhet.