title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1995:90) om certifiering m.m. av utsädespotatis

text: Grundläggande bestämmelser om certifiering av utsäde finns i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: och i

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: . Grundläggande bestämmelser om frihet från allvarliga växtskadegörare m.m. finns i

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: och i förordningen (

text: ) om växtskydd m.m. (

text: SJVFS 2001:25

text: Definitioner

text: De termer och begrepp som används i

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: utsädeslagen (1976:298)

text: och

text: 13 kap.

text: miljöbalken (1998:808)

text: har samma betydelse i dessa föreskrifter. I dessa föreskrifter avses med

text: rådets direktiv 2002/56/EG av den 13 juni 2002

text: om saluföring av utsädespotatis (EGT L 193, 20.7.2002, s. 60, Celex 32002L0056) senast ändrat genom

text: kommissionens beslut 2008/973/EG

text: (EGT L 345, 23 december 2008 s. 90, Celex 32008D0973),

text: rådets direktiv 69/464/EEG av den 8 december 1969

text: om bekämpning av potatiskräfta (EGT L 323, 24.12.1969, s.1, Celex 31969L0464)

text: rådets direktiv 2007/33/EG av den 11 juni 2007

text: om bekämpning av potatiscystnematod och om upphävande av direktiv

text: (EGT L 156, 16.6.2007, s. 12, Celex 32007L0033),

text: kommissionens direktiv 92/105/EEG av den 3 december 1992

text: om en viss standardisering av växtpass för användning vid förflyttning av vissa växter, växtprodukter och andra föremål inom gemenskapen och om närmare bestämmelser om utfärdande av sådana växtpass samt villkor och närmare bestämmelser om ersättande av växtpass (EGT L 4, 8.01.1993 s. 22, Celex 31992L0105),

text: kommissionens direktiv 93/17/EEG av den 30 mars 1993

text: om gemenskapsklasser för basutsädespotatis samt de villkor och beteckningar som ska gälla för dessa klasser (EGT L 106, 30.4.1993, s. 7, Celex 31993L0017),

text: rådets direktiv 2000/29/EEG av den 8 maj 2000

text: om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (EGT L 169, 10.7.2000, s. 1, Celex 32000L0029) och

text: kommissionens direktiv 2008/62/EG av den 20 juni 2008

text: om vissa undantag för godkännande av lantsorter och andra sorter av lantbruksväxter som är naturligt anpassade till lokala och regionala betingelser och som hotas av genetisk utarmning, samt om saluföring av utsäde och utsädespotatis av dessa lantsorter och andra sorter (EUT L 162, 21.6.2008, s. 13, Celex 32008L0062). 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2007:55

text: utsädespotatis: vegetativt förökningsmaterial av Solanum tuberosum L. (potatis) som uppfyller fastställda krav på härstamning, kvalitet, produktionsbetingelser och sundhet, kategori av utsädespotatis: stamutsäde, basutsäde och certifikatutsäde, stamutsäde: kategori av utsädespotatis som är uppdraget från meristem och producerat enligt kraven i dessa föreskrifter eller annat utsäde som uppfyller motsvarande sundhets- och kvalitetskrav och som av Statens jordbruksverk godkänts som stamutsäde, enligt 10 a §. Utsädet är i huvudsak avsett som utgångsmaterial för produktion av basutsäde, basutsäde: kategori av utsädespotatis som är grundat på stamutsäde eller basutsäde i klass SE1 eller SE2 enligt 10 a §. Utsädet är i huvudsak avsett som utgångsmaterial för produktion av certifikatutsäde, bevarandesort: en lantsort eller en annan sort, som även kan vara förädlad, som är naturligt anpassad till de lokala och regionala betingelserna i Sverige och som hotas av genetisk utarmning, certifieringsnummer: ett unikt och spårbart nummer som Jordbruksverket tilldelar varje enskilt utsädesparti, även kallat SWE-nummer, certifikatutsäde: kategori av utsädespotatis som är grundat på stamutsäde eller basutsäde. Utsädet är avsett för produktion av annan potatis än utsädespotatis, enligt 10 a §, brukningsenhet: företag bestående av en eller flera registerfastigheter eller delar av sådana med gemensam användning av maskiner och annan utrustning för produktion av potatis, eget utsäde: utsäde från vid fältbesiktning godkänd odling till vilken utsädet härstammar från certifierat utsäde eller från eget stamutsäde. Utsädet ska ha odlats, lagrats och sorterats på egen eller arrenderad brukningsenhet samt vara avsett för odling på samma brukningsenhet, fält: det sammanhängande markområde på vilket en enda jordbrukare odlar en enda gröda, gemenskapsklasser: basutsäde av klasser som uppfyller vissa högre ställda krav, vilka framgår av bilaga 5, meristem: tillväxtpunkt i skottspets med ett eller ett par bladanlag, meristemplanta: planta uppväxande från meristem på sterilt substrat, klonplantor: plantor uppväxande från en och samma meristemplanta, meristemklon: samtliga sticklingar eller plantor, som genom vegetativ förökning härstammar från ett och samma meristem, moderknöl: knöl från vilken meristem tas, moderplanta: planta utvecklad från rörstickling och odlad i substrat fritt från sjukdomsalstrare, rörstickling: på konstgjort substrat rotad stickling från meristemplanta, skyddad zon: ett område inom EU som av Europeiska gemenskapen (EG) har erkänts antingen vara fritt från en viss växtskadegörare eller att skadegöraren är under effektiv bekämpning, utsädesodling: odling baserad på certifierat utsäde eller på eget utsäde och som anmälts till fältbesiktning, utsädesparti: ”ett parti av utsädespotatis”, en avgränsad mängd potatis som härstammar från en odling som har ett unikt referensnummer, är av samma sort samt inte varierar överdrivet i sammansättning och utseende utan är tillräckligt homogent. växtpass: officiell märkning, utformad enligt bilaga 6, som visar att

text: föreskrivna sundhets- och kvalitetskrav vid förflyttning av växter inom EU är uppfyllda samt ännu icke godkänd sort: en sort som inte finns på EG:s gemensamma sortlista och för vilken det lämnats in en ansökan till Jordbruksverket om intagning i den svenska sortlistan. (

text: SJVFS 2010:5

text: Registrering

text: Odlare eller företag som avser att odla och producera utsädespotatis ska vara registrerade av Jordbruksverket. Ansökan om registrering ska vara Jordbruksverket tillhanda senast den 1 mars det år odling och produktion av utsädespotatis påbörjas. Uppgifter om ändrade bruknings- eller produktionsförhållanden eller andra uppgifter som ligger till grund för registrering ska vara Jordbruksverket tillhanda senast i samband med anmälan om fältbesiktning det år odling och produktion planeras. ( )

text: Anmälan om fältodling

text: Den som avser att påbörja produktionen av nytt stamutsäde ska skriftligen anmäla detta till Jordbruksverket senast den 1 juli det år första urval för stamutsädesproduktion ska ske. (

text: SJVFS 2005:81

text: Planerad utsädesodling ska anmälas skriftligen till Jordbruksverket senast den 20 maj (i Västernorrlands, Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län senast den 1 juni). I anmälan ska lämnas sådana uppgifter att samtliga på brukningsenheten förekommande potatisodlingar kan identifieras på ekonomisk karta samt andra uppgifter som Jordbruksverket kan behöva för kontroll och godkännande av odlingen. (

text: SJVFS 2005:81

text: Frihet från växtskadegörare

text: Växtskadegörare som anges i bilaga 1 punkten A får inte förekomma på brukningsenheten eller i utsädespartiet. Växtskadegörare som anges i bilaga 1 punkten B får vid produktion av stam- eller basutsäde inte förekomma på brukningsenheten eller i utsädespartiet och vid produktion av certifikatutsäde, inte på det odlade fältet eller i utsädespartiet. Växtskadegörare som anges i bilaga 1 punkten C får inte förekomma på det odlade fältet eller i utsädespartiet. Växtskadegörare som anges i bilaga 1 punkten D får inte förekomma på det odlade fältet om utsädespartiet ska certifieras för saluföring till område som är skyddad zon för växtskadegöraren ifråga. (

text: SJVFS 2010:5

text: Utsädespotatis får inte odlas på brukningsenhet 1. som är förklarad smittad av potatiskräfta, eller som är belägen inom riskområde för potatiskräfta; utsädesodling får påbörjas tidigast fem år efter det att smittförklaring upphävts, samt 2. där övriga växtskadegörare angivna i bilaga 1 konstaterats, om sanering inte genomförts enligt Jordbruksverkets anvisningar. (

text: SJVFS 1997:5

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:55

text: Fält där utsädesodling planeras ska före varje odlingssäsong undersökas beträffande förekomst av potatiscystnematoder. Provtagning ska göras av Jordbruksverket enligt provtagningsstandard i bilaga 7. Analysen ska genomföras i Jordbruksverkets regi och enligt de anvisningar som anges i direktiv

text: , bilaga 2 punkt 1. ( )

text: Stam- eller basutsädesodling som ska certifieras får inte förläggas till brukningsenhet där potatiscystnematoder påträffats vid undersökning genomförd i enlighet med 9 §. Certifikatutsädesodling får inte förläggas till fält där potatiscystnematoder påträffats vid undersökning genomförd i enlighet med 9 §. För att få återuppta produktion av stam- eller basutsäde då potatiscystnematoder påträffats måste alla fält som ingår i brukningsenhetens potatiscirkulation vara konstaterat fria från potatiscystnematoder enligt provtagningsstandard i bilaga 7. Vid produktion av certifikatutsäde gäller emellertid kraven bara för det fält som är avsett för utsädesproduktionen. (

text: SJVFS 2010:5

text: Utgångsmaterial och klasser av utsädespotatis

text: Utsädespotatis kan certifieras i någon av följande kategorier och klasser. 1. stamutsäde: a) SS första knölgenerationen producerad i växthus eller odlingsrum efter meristemklon, b) S1 första fältgenerationen, c) S2 andra fältgenerationen och S3 högst tredje fältgenerationen, 2. basutsäde: a) SE1 högst fjärde fältgenerationen, b) SE2 högst femte fältgenerationen och c) E högst sjätte fältgenerationen, 3. certifikatutsäde: A eller B högst sjunde fältgenerationen. Vid brist på certifierbar vara inom EU kan Jordbruksverket dessutom medge certifiering i den särskilda klassen U. (

text: SJVFS 2010:5

text: Utgångsmaterialet för ny stamutsädesproduktion ska tas ut i fält från sorttypiska, friska plantor av högsta möjliga kvalitet. (

text: SJVFS 1997:5

text: Stamutsädet ska förökas enligt de krav som anges i dessa föreskrifter. Stamutsäde kan också utgöras av utsädesparti som uppfyller motsvarande sundhets- och kvalitetskrav och som antingen är infört från annat land inom Europeiska unionen (EU) eller från Schweiz. Godkännande av sådant utsädesparti som stamutsäde kan ges av Jordbruksverket efter ansökan för varje enskilt utsädesparti. Företag som önskar sådant godkännande ska i sin ansökan till Jordbruksverket lämna sådana handlingar som styrker att det aktuella utsädespartiet uppfyller de sundhets- och kvalitetskrav för stamutsäde som anges i dessa föreskrifter. Ansökan ska vara Jordbruksverket tillhanda senast den 20 maj. (SJVFS

text: Bas- och certifikatutsädesodling ska grundas på 1. certifierat utsäde av som lägst närmast högre klass, eller 2. eget utsäde som godkänts vid fältbesiktning i som lägst närmast högre klass.

text: SJVFS 2010:5

text: Odling

text: Olika kloner av stamutsäde ska vara åtskilda så att de inte vidrör varandra.

text: Stamutsädesodling i klass S1 och S2 ska vara omgiven av minst 100 m skog eller 500 m öppen terräng (i Västerbotten och Norrbotten 100 m skog respektive 300 m öppen terräng) i förhållande till 1. växthus som kan innehålla sådana bladlöss som kan sprida virus till potatis, 2. lagerhus för annan potatis än stam och basutsäde, eller 3. annan odling av potatis som inte är utsädesodling planerad för lägst klass S3.

text: SJVFS 2010:5

text: Stamutsädesodling i klass S3 ska ha ett avstånd på minst 100 m till 1. växthus som kan innehålla sådana bladlöss som kan sprida virus till potatis, 2. lagerhus för annan potatis än utsäde, eller 3. annan odling av potatis som inte är utsädesodling planerad för lägst klass SE.

text: SJVFS 2010:5

text: Basutsädesodling ska ha ett avstånd av minst 25 m till 1. växthus som kan innehålla sådana bladlöss som kan sprida virus till potatis, 2. lagerhus för annan potatis än utsäde, eller 3. annan odling av potatis som inte är utsädesodling grundad på stamutsäde eller basutsäde. (

text: SJVFS 2010:5

text: Certifikatutsädesodling ska ligga minst 10 m från potatisodling som inte är utsädesodling.

text: Utsäde av flera sorter får odlas på samma brukningsenhet. Utöver vad som anges i 15 - 18 §§ gäller att utsädesodlingar ska läggas ut åtskilda med minst 4 tomma rader och minst tre meter mellan odlingarna. På brukningsenheter med planerad odling av stam- eller basutsäde får inga andra potatisodlingar, utöver utsädesodlingar, förekomma. På brukningsenheter med planerad odling av certifikatutsäde får potatisodling, som inte är utsädesodling, endast baseras på certifierat utsäde eller på eget utsäde som vid föregående års fältbesiktning godkänts i lägst klass A eller B. Utsädesodling för planerad certifiering får endast förekomma på en och samma brukningsenhet i olika klasser om det sker i följande kombinationer 1. S1, S2, S3, SE1 och SE2 eller 2. SE1, SE2, E och A/B. (

text: SJVFS 2010:5

text: Odling av stamutsäde i klass S1 eller S2 får inte förläggas till areal där potatis har odlats under något av de närmast föregående fyra åren. Odling av stamutsäde i klass S3 samt bas- och certifikatutsäde får inte förläggas till areal där potatis har odlats under något av de närmast föregående tre åren.

text: I Västernorrlands, Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län tillåts dock odling av bas- och certifikatutsäde under två år av sex. Om då potatis odlats på fältet under något av de närmast föregående två åren ska denna odling ha godkänts i lägst samma klass vid fältbesiktning och varit av samma sort. (

text: SJVFS 2010:5

text: Maskiner och redskap som används till sättning, plöjning eller annan jordbearbetning samt upptagning vid odling av utsädespotatis, ska före säsongens början vara noggrant rengjorda och desinficerade. Maskiner och redskap som används till sättning, plöjning eller annan jordbearbetning samt upptagning på en brukningsenhet där det odlas stam- och basutsäde får användas i odling på annan brukningsenhet endast om odlingen är en utsädesodling av samma kategori och maskiner samt redskap därefter noggrant rengörs och desinficeras. Maskiner och redskap som använts vid odling som inte är en vid fältbesiktning godkänd utsädesodling av potatis, får användas vid odling av certifikatutsäde endast om de dessförinnan noggrant rengjorts och desinficerats. Intyg på att rengöring av maskiner och redskap har skett ska skriftligen skickas in till Jordbruksverket senast i samband med fältbesiktningen. (

text: SJVFS 2010:5

text: Fältbesiktning

text: Utsädesodling ska fältbesiktigas av Jordbruksverket. Detta gäller dock inte sådan stamutsädesodling som inte ska certifieras. Odlingen får inte vara så ogräsbemängd eller skadad av andra orsaker att bedömning av odlingens kvalitet omöjliggörs. Blastdödning får inte företas innan fältbesiktningen har slutförts.(

text: SJVFS 2005:81

text: Vid fältbesiktning av stamutsädesodling får denna godkännas endast om den är sorttypisk och i övrigt uppfyller kraven i bilaga 2. Odlingen kasseras som stamutsäde om beståndet utan godtagbar anledning är luckigt eller om den rensats på grund av stjälkbakterios. (

text: SJVFS 2007:55

text: Vid fältbesiktning av bas- och certifikatutsädesodling får plantor av främmande sort samt sjuka plantor rensas bort före besiktningen. Detta ska ske så tidigt som möjligt genom uppgrävning. Såväl blast som knölar ska uppsamlas och bortföras från odlingen. Orsak till och omfattning av bortrensningen ska finnas dokumenterad vid fältbesiktningstillfället. Vid fältbesiktning ska undersökas och protokollföras förekomst av plantor av främmande sort och avvikande typ samt plantor med symptom på bladrullsjuka, krussjuka eller stjälkbakterios. Förekomsten anges i antalsprocent. Kraven för godkännande framgår av bilaga 2. Övriga symptom av patologisk eller fysiologisk karaktär noteras.

text: Virustest

text: Innan certifiering får ske ska utsädet undersökas i särskild virustest. Om produktionen skett i Västerbottens eller Norrbottens län, fordras dock inte virustest för certifiering av 1. de sorter som meddelas av Jordbruksverket i särskilt beslut som publiceras på Jordbruksverkets hemsida, www.jordbruksverket.se,

text: 2. stamutsäde som producerats och ska odlas vidare inom samma kontraktsbundna utsädesproduktion, 3. stamutsäde som är avsett för egen produktion, eller 4. kontraktsbunden produktion av basutsäde av klasserna SE1 och SE2 då utsädet återtas av den odlare som producerat utsädet. Provtagning görs av Jordbruksverket. Analysen ska genomföras i Jordbruksverkets regi. Undersökningen ska omfatta 1. för stamutsäde och basutsäde klasserna SE1 och SE2 minst 300 knölar per 5 hektar odling, 2. för basutsäde klass E minst 200 knölar per 5 hektar odling, och 3. för certifikatutsäde minst 100 knölar per 10 hektar odling. Krav för godkännande framgår av bilaga 2. Minst 80 % av knölarna i ett prov ska ha givit upphov till plantor som är bedömbara. Om detta krav inte är uppfyllt ska ett nytt prov tas ut och testas alternativt ett omtest göras av det ursprungliga provet. I båda fallen ska det ursprungliga resultatet ogiltigförklaras. Om Jordbruksverket bedömer att virusspridningen varit obetydlig kan verket i det särskilda fallet besluta att virustest inte behöver göras. (

text: SJVFS 2010:5

text: Lagring

text: Lager- och sorteringslokaler samt därtill hörande lagrings- och sorteringsanordningar som används för utsädespotatis ska vara godkända av Jordbruksverket. De ska inför varje säsong vara noggrant rengjorda och desinficerade. Rengöring och desinficering ska utföras enligt anvisningar från Jordbruksverket. Intyg på att rengöring och desinficering är genomförd ska skriftligen skickas in till Jordbruksverket senast i samband med fältbesiktningen. ( )

text: Skörden från en godkänd utsädesodling ska lagras och sorteras hos odlaren, vid kontraktsodling alternativt hos uppdragsgivaren. Lagerlokaler, lådor och utrustning får endast utnyttjas gemensamt för skörd från odling som vid fältbesiktning godkänts i olika klasser enligt följande: 1. klasserna S1, S2, S3, SE1 och SE2 eller 2. klasserna SE1, SE2, E och A/B. Skörd från utsädesodling som vid fältbesiktning kasserats av annan orsak än förekomst av stjälkbakterios eller potatiscystnematoder får dock lagras och hanteras enligt andra stycket. Lagras olika utsädespartier i samma lokal, ska de förvaras åtskilda. Varje parti ska vara märkt med årets fältbesiktningsnummer och i förekommande fall klonnummer. Vid lagring hos uppdragsgivaren ska märkning ske innan utsädet lämnar odlarens brukningsenhet. (

text: SJVFS 2010:5

text: Utrustning som används för lagring och sortering av utsädespotatis, rotfrukter och lök ska före säsongens början vara noggrant rengjord och desinficerad. Utrustning som använts för lagring och sortering av certifikatutsäde av potatis, för rotfrukter eller lök, får under samma säsong a. inte användas för iordningställande av stamutsäde, b. användas för iordningställande av basutsäde endast om den dessförinnan noggrant rengjorts och desinficerats.

text: Utrustning som använts för annan potatis än skörd från vid fältbesiktning godkänd utsädesodling eller för hantering av rotfrukter eller lök, får under samma säsong a. inte användas för iordningställande av stam- eller basutsäde, b. användas för iordningsställande av certifikatutsäde endast om den dessförinnan noggrant rengjorts och desinficerats. Utrustningen får dock endast användas inom brukningsenheten. Intyg på att rengöring och desinficering av utrustning som används för lagring och sortering av utsädespotatis har skett ska skriftligen skickas in till Jordbruksverket senast i samband med fältbesiktningen. (

text: SJVFS 2010:5

text: Knölkvalitetskontroll

text: Utsädespotatis ska för att få saluföras ha en sådan storlek att de inte kan passera genom ett såll med kvadratiska maskor med sidan 25 mm. För potatisknölar som är för stora för att passera ett såll med kvadratiska maskor med sidan 35 mm ska gränserna för största och minsta storlek uttryckas i intervall av 5 mm. Skillnaden mellan övre och nedre gräns i en storlekssortering får inte överstiga 25 mm. Kraven på storlekssortering gäller inte klasserna SS, S1 och S2. (SJVFS

text: Utsädespartiet får inte vara frostskadat eller fuktigt. Misstänks ett utsädesparti vara frostskadat eller föreligger risk för kraftiga angrepp av Phoma- eller Fusariumröta i partiet, får Jordbruksverket uppskjuta certifieringen i högst två veckor. (

text: SJVFS 2005:81

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 1997:5

text: Utsädespotatis får inte certifieras om den behandlats med groningshämmande medel.

text: För att bli certifierat ska utsädespartiet uppfylla de kvalitetskrav i övrigt som anges i bilaga 4. Överensstämmelse med dessa krav ska kontrolleras av Jordbruksverket. Om Jordbruksverket vid sin besiktning misstänker att kraven inte uppfylls, ska kontrollanalys genomföras. Vid kontrollanalys undersöks för klass S, SE och E 200 knölar per 5 000 kg och för klass A/B 200 knölar per 10 000 kg. Jordbruksverket har rätt att göra ombesiktning av ett tidigare besiktigat parti respektive att göra ytterligare kontrollanalyser. Partier som vid sådan kontrollanalys inte uppfyller de krav som anges i bilaga 4 får omsorteras och därefter återigen genomgå kontroll av Jordbruksverket. Partier som kasserats p.g.a. rötor eller partier som av andra orsaker inte är lämpliga som utsäde får inte certifieras. (

text: SJVFS 2010:5

text: Förpackning, märkning och försegling

text: Vid certifieringen ska utsädet vara förpackat i emballage som godkänts av Jordbruksverket. Säckar, storsäckar och kartonger ska vara nya. Begagnade lådor och lastpallar samt transportmedel ska vara noggrant rengjorda och desinficerade. Förpackningar av certifierad utsädespotatis ska vara förslutna och förseglas under Jordbruksverkets kontroll. De ska vara förslutna på sådant sätt att de inte kan öppnas utan åverkan på förslutningen. Utan hinder av andra stycket får certifierad utsädespotatis som är avsedd för odlare inom kontraktsbunden produktion förvaras i förpackningar som inte är förslutna. (

text: SJVFS 2007:55

text: Förpackningar med certifierad utsädespotatis får endast omförpackas, ommärkas och återförseglas under Jordbruksverkets kontroll. Om en förpackning återförseglas ska månad och år eller datum för detta samt att det skett under Jordbruksverkets kontroll framgå av växtpasset. (

text: SJVFS 2007:55

text: Förpackningar av certifierad utsädespotatis ska vara märkta med växtpass, som uppfyller kraven i bilaga 6. Växtpass för förpackningar av certifierad utsädespotatis som medgetts undantag från EU:s regler enligt

text: artikel 22 i rådets direktiv 2002/56/EG

text: , ska innehålla en text som tydligt anger att utsädet uppfyller mindre strikta krav. Märkningen ska utföras under Jordbruksverkets kontroll och utgör ett bevis på att utsädet är certifierat. Texten på växtpasset ska vara tydligt läsbar, utan rättningar och med outplånlig skrift. Växtpasset ska vara av självhäftande eller rivbeständigt material, placerad på förpackningen eller fäst under plomb på sådant sätt att det inte kan avlägsnas utan åverkan på underlaget eller märkningen. (

text: SJVFS 2007:55

text: Särskilda krav för utsäde av genetiskt modifierade sorter

text: Utöver kraven i dessa föreskrifter får utsäde som är av en sort som är genetiskt modifierad endast saluföras om ett tillstånd till utsläppande på marknaden finns enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken (1998:808)

text: eller om ett godkännande för utsläppande på marknaden finns som uppfyller kraven om ömsesidigt erkännande enligt

text: 3 kap. 43 § förordningen (2002:1086)

text: om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön. Att sorten är genetiskt modifierad ska framgå av märkningen på förpackningen enligt kraven i bilaga 6, samt av alla dokument, officiella eller andra, som fästs på, eller åtföljer utsädespartiet. Uppgift om att en sort är genetiskt modifierad ska även framgå av försäljningskataloger och annan information där sorten omnämns.

text: SJVFS 2005:81

text: Särskilda krav för utsäde av ännu icke godkända sorter

text: Saluföring av utsäde av en ännu icke godkänd sort får ske i enlighet med

text: kommissionens beslut 2004/842/EG

text: 3 Rådets direktiv

text: av den 13 juni 2002 om saluföring av utsädespotatis (EGT L 193, 20.7.2002, s. 60, Celex 32002L0056) senast ändrat genom

text: kommissionens beslut 2005/908/EG

text: (EGT L 329, 16 december 2005 s. 37, Celex 32005D0908),

text: Ansökan om saluföring till försöksodling i fältmässig skala ska skickas till Jordbruksverket och kan göras av den som lämnat in ansökan om sortgodkännande eller en representant för denne. Ansökan ska innehålla följande uppgifter 1. planerade försöksodlingar, 2. uppgift om sorten ska provas enbart i Sverige. Om utsädet avses saluföras även till andra medlemsstater ska dessa anges, 3. sortbeskrivning samt 4. information om hur sorten upprätthålls. (

text: SJVFS 2005:81

text: Utsädet ska uppfylla kraven i dessa föreskrifter för certifiering i lägst klass B. Kraven på märkning framgår av bilaga 6 punkterna C och D. ( )

text: Särskilda krav för produktion av utsäde av bevarandesorter av potatis

text: Produktion av utsäde av bevarandesorter av potatis får ske i enlighet med de krav som anges i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2009:66

text: ) om godkännande av bevarandesorter av lantbruksväxter och om produktion och saluföring av sådana sorter. Odling av utsäde av bevarandesorter av potatis på en brukningsenhet på vilken det också förekommer odling av utsäde för certifiering, ska fältbesiktigas av Jordbruksverket. En sådan odling får endast förläggas till en brukningsenhet på vilken det förekommer odling av utsädespotatis avsedd för certifiering som certifikatutsäde. Maskiner och redskap som använts vid odling av utsäde av bevarandesorter av potatis får användas vid odling av bas- och certifikatutsäde endast om de dessförinnan noggrant rengjorts och desinficerats. Lagerlokaler, lådor och utrustning som använts för lagring av och hantering av skörd från odling av utsäde av bevarandesorter av potatis, får inte användas för lagring och hantering av stamutsäde. Sådan utrustning får användas för lagring och hantering av bas- och certifikatutsäde endast om den dessförinnan noggrant rengjorts och desinficerats. Skörd från en sådan odling ska under lagring vara märkt med fältbesiktningsnummer. ( )

text: Särskilda krav för certifiering av basutsäde i gemenskapsklasserna EG1, EG2 och EG3

text: För certifiering av basutsäde i gemenskapsklasserna EG1, EG2 och EG3 gäller utöver de krav som i övrigt framgår av denna författning att 1. odlingen, samt den odling från vilken odlingen direkt härstammar, inte får förläggas till areal där potatis har odlats under något av de närmast föregående tre åren, 2. odlingen, samt den odling från vilken odlingen direkt härstammar, ska fältbesiktigas av Jordbruksverket två gånger, och 3. odlingen ska härstamma direkt från en odling som uppfyller de krav som anges i bilaga 5 punkten A. Odlingen i sig ska uppfylla de krav som anges i bilaga

text: 4 Kommissionens beslut

text: av den 1 december 2004 om genomförandebestämmelser enligt vilka medlemsstaterna får tillåta utsläppande på marknaden av utsäde som hör till sorter för vilka det har lämnats in en ansökan om införande på den nationella sortlistan för arter av lantbruks- eller köksväxter (EUT L 361, 9.12.2004, s. 21, Celex 32004D0842).

text: 5 punkten B. Vid tveksamhet ska fältbesiktningsresultatet kompletteras med laboratorietestning av blad enligt lämplig metod. (

text: SJVFS 2005:81

text: Särskilda krav för odling av stamutsäde i laboratorium och växthus eller odlingsrum

text: Den som avser att producera stamutsäde ska ha tillgång till växtpatologisk expertis samt produktions- och lagringslokal som godkänts av Jordbruksverket.

text: Vid allt laboratoriearbete och vid odling av meristemplantor, rörsticklingar och moderplantor ska erforderlig försiktighet och största möjliga hygien iakttas för att undvika infektion av växtmaterialet. En kultur som visar sig vara förorenad av svamp eller bakterier ska kasseras. Endast personer, som arbetar med produktion eller kontroll av stamutsäde ska ha tillträde till laboratorium, odlingsrum eller växthus som används för stamutsädesproduktion. Meristem, meristemkloner och moderplantor ska lätt kunna identifieras. De ska därför numreras och hållas väl åtskilda under hela odlingen.

text: Den som producerar stamutsäde ska för varje uppdragning föra fortlöpande noteringar beträffande skärning av meristem, odling av meristemplantor och rörsticklingar, kylförvaring av rörsticklingar och odling av moderplantor. Uppgifter om tidpunkten för genomförande av respektive arbetsmoment, antalet meristem och plantor samt eventuell kassationsorsak och omfattning ska kunna redovisas till Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2005:81

text: Rörsticklingar från varje meristemklon, som ska användas för produktion av stamutsäde, ska vara fria från potato leafroll polerovirus (PLRV), potato A potyvirus (PVA), potato M carlavirus (PVM), potato S carlavirus (PVS), potato X potexvirus (PVX), tomato spotted wilt tospovirus (TSWV), tobacco rattle tobravirus (TRV), potato mop-top pomovirus (PMTV), potato spindle tuber pospiviroid (PSTVd), Pectobacterium atrosepticum (syn. Erwinia carotovora subsp. atroseptica), Pectobacterium carotovorum subsp. carotovorum (syn. Erwinia carotovora subsp. carotovora) , Dickeya spp. (syn. Erwinia chrysanthemi), Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus och Ralstonia solanacearum och andra växtpatogena virus samt bakterier och svampar. Dessutom ska moderknölen vara fri från Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus och Ralstonia solanacearum. Undersökningen ska ske i Jordbruksverkets regi. (

text: SJVFS 2010:5

text: Meristemplantor ska lagras och hanteras på sätt som hindrar återinfektion av skadegörare. De får användas för upprepad produktion av stamutsäde. Meristemplantorna sticklingförökas klonvis. Rörsticklingar överförs till odlingssubstrat, som är fritt från sjukdomsalstrare, för produktion av moderplantor i växthus eller odlingsrum. Från moderplantorna får en knölgeneration, SS, produceras. Alternativt kan rörsticklingar planteras i fält för produktion av S1. (

text: SJVFS 1997:5

text: Import av utsädespotatis

text: Import av utsädespotatis från land utanför EU ska skriftligen anmälas till Jordbruksverket senast en vecka efter införseln. Kravet på anmälan gäller vid införsel av mer än 2 kg utsädespotatis. Anmälan ska innehålla uppgifter om 1. importör, 2. produktionsland och kontrollerande myndighet, 3. avsändarland, 4. sort, 5. kvantitet, 6. referensnummer, samt 7. kategori och eventuell certifieringsklass. För utsäde infört från annat land inom EU och som ska användas för vidare uppförökning i det svenska certifieringssystemet gäller att partiet ska vara märkt enligt EU:s krav för märkning av utsädespotatis. Klassificering i det svenska certifieringssystemet görs av Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2005:81

text: Övriga bestämmelser

text: Fältbesiktning av sådant certifikatutsäde som ett företag tillhandahåller sina avtalsbundna odlare får, utan hinder av vad som föreskrivs i 9 och 22 §§, utföras av person som av Jordbruksverket auktoriserats för detta ändamål. Fältbesiktning av stamutsädesodling från vilken hela skörden levereras till företagets avtalsbundna odlare får, utan hinder av vad som föreskrivits i 22 §, utföras av person som av Jordbruksverket auktoriserats för detta ändamål. Resultaten från fältbesiktningar enligt första och andra stycket ska omgående tillställas Jordbruksverket och ska kontrolleras genom stickprov i den omfattning verket beslutar. (

text: SJVFS 2010:5

text: För att bli auktoriserad enligt 43 § första och andra stycket krävs genomgången och godkänd kurs i fältbesiktning som ges av Jordbruksverket. Auktorisation ges för en period av tre år och under förutsättning att personen årligen utför fältbesiktning. För fortsatt auktorisation krävs därefter genomgången och godkänd repetitionskurs vart tredje år. (

text: SJVFS 2010:5

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:55

text: Vid brist på utsäde eller om särskilda skäl annars föreligger, kan Jordbruksverket medge undantag från de krav som angivits i denna författning, såvida detta inte påverkar kvaliteten vid fortsatt uppförökning och det inte strider mot EU:s bestämmelser.

text: Ytterligare bestämmelser om krav på märkning med växtpass, vid förflyttning inom EU av utsädespotatis som inte certifieras, samt krav på förvaring av växtpass finns i Statens Jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare.

text: Denna författning träder i kraft den 29 januari 1997. -------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 april 2001. -------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 januari 2006. -------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 augusti 2007. -------------------------- Denna författning träder i kraft den 30 juni 2010.

text: CHRISTINA HUHTASAARI

text: Martina Thörn (Växtinspektionen)

text: SJVFS 1997:5

text: SJVFS 2001:25

text: SJVFS 2005:81

text: SJVFS 2007:55

text: SJVFS 2010:5

text: Bilaga 1

text: Växtskadegörare

text: A. Clavibacter michiganensis Ljus ringröta (Smith) Davis et al. ssp sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al.

text: Ralstonia solanacearum Mörk ringröta (Smith.) Yabuuchi et al.

text: Synchytrium endobioticum Potatiskräfta (Schilbersky) Percival

text: Meloidogyne chitwoodi Rotgallnematod Golden, O'Bannon, Santo & Finley

text: Leptinotarsa decemlineata Say Koloradoskalbagge

text: Tomato spotted wilt tospo virus Bronsfläckvirus

text: B. Globodera pallida (Stone) Vit potatiscystnematod Behrens

text: Globodera rostochiensis Gul potatiscystnematod (Wollenweber) Behrens

text: C.

text: Ditylenchus destructor Thorne Potatisrötnematod (

text: SJVFS 2001:25

text: D.

text: Beet necrotic yellow vein beny

text: virus Rhizomania (

text: SJVFS 2007:55

text: Bilaga 2

text: Fältbesiktning och virustest

text: Fältbesiktning

text: Högsta tillåtna andel plantor med fel, angivet i antalsprocent, i respektive klass Fel Klass S1/S2 S3 SE1/SE2 E A/B Främmande sort och avvikande typ 0 0,04 0,05 0,05 0,1 Bladrull- och krussjuka 0,02 0,2 0,7 10 0* Stjälkbakterios 0 0 0,1 0,5 1

text: Virustest

text: Högsta tillåtna andel knölar med virus, angivet i antalsprocent, i respektive klass Virus Klass S SE1/SE2 E A B PVY och PLRV** 0,0 0,4 1 4 10 PVX och PVA 0 --- Undersöks inte --- PVS och PVM 0,3 --- Undersöks inte --- (

text: SJVFS 2010:5

text: *Kravet gäller frihet från alla synliga symptom av virussjukdomar. ** Förekomst av PLRV (bladrullvirus) undersöks endast om misstanke om smitta föreligger.

text: Bilaga 3 har upphävts genom (

text: SJVFS 2010:5

text: Bilaga 5

text: Särskilda krav för gemenskapsklasserna EG1, EG2 och EG3

text: A. Krav på den odling från vilket utsädespartiet ska härstamma

text: Högsta tillåtna andel plantor med fel, angivet i procent, i respektive klass Fel Klass EG 1 EG 2 EG 3 Synliga virussymptom vid fältbesiktning eller vid efterföljande 0,1 0,1 0,1 virustest Stjälkbakterios 0 0,25 0,25

text: B. Krav på odling som ska certifieras i gemenskapsklasserna EG1, EG2 och EG3

text: Högsta tillåtna andel plantor med fel, angivet i procent, i respektive klass Fel Klass EG 1 EG 2 EG 3 Synliga virussymptom vid fältbesiktning eller vid efterföljande 0,5 0,5 1 virustest Stjälkbakterios 0 0,5 1

text: Bilaga 7

text: Standard för jordprovtagning beträffande förekomst av potatiscystnematoder

text: A. Tidpunkt för provtagning

text: Provtagningen ska utföras under perioden mellan den senaste skörden på fältet och sättning av utsädespotatis eller plantering av andra värdväxter för potatiscystnematoder . Provtagningen får göras tidigare, om det finns skriftlig dokumentation som visar att potatiscystnematoder inte har påträffats vid tidigare provtagning utförd av Jordbruksverket och att potatis eller plantor av andra värdväxter för potatiscystnematoder inte förekom vid provtagningen och inte har odlats därefter.

text: B. Mängd jord som ska provtas

text: 1. Frihet från potatiscystnematoder ska styrkas genom ett prov på minst 1 500 ml jord per hektar som ska samlas in genom minst 100 borrstick per hektar, helst i ett rutnät som täcker hela fältet och där avståndet mellan provtagningspunkterna är minst fem meter på bredden och högst 20 meter på längden.

text: 2. Den omfattning på provtagningen som framgår i punkt 1 kan minskas till som minst 400 ml jord per hektar,

text: a. om det finns dokumenterade uppgifter på att ingen potatis eller någon annan värdväxt för potatiscystnematoder , har odlats eller förekommit på fältet de sex senaste åren,

text: eller

text: b. om det vid de två senaste på varandra följande provtagningarna utförda av Jordbruksverket som omfattat 1500 ml jord per hektar, inte har påträffats potatiscystnematoder eller cystor med levande innehåll, och varken potatis eller någon annan värdväxt för potatiscystnematoder , har odlats efter den första provtagningen,

text: eller

text: c. om inte potatiscystnematoder eller cystor av potatiscystnematoder har påträffats vid den senaste provtagningen utförd av Jordbruksverket och som omfattat 1500 ml jord per hektar och varken potatis eller någon annan värdväxt för potatiscystnematoder , har odlats efter den första provtagningen.

text: 10 Capsicum spp., paprikarter, Lycopersicon lycopersicon (L.) Karsten ex Farw, tomat, Solanum melogena L., aubergin

text: 3. Den omfattning av provtagningen som framgår i punkterna 1 och 2 får minskas för fält som är större än åtta hektar respektive fyra hektar genom följande undantag.

text: a. Om provtagningen ska utföras enligt punkt 1, ska de första åtta hektaren provtas i den omfattning som anges i punkt 1 men får för varje ytterligare hektar minskas till som minst 400 ml jord per hektar.

text: b. Om provtagningen ska utföras enligt punkt 2, ska de första fyra hektaren provtas i den omfattning som anges i punkt 2, men får för varje ytterligare hektar minskas till som minst 200 ml jord per hektar. 4. Provtagning enligt punkterna 2 och 3 får fortsätta att tillämpas till dess att potatiscystnematoder konstateras på det berörda fältet.

text: 5. Ett jordprov får som minst minskas till 100 ml jord per fält.

text: SJVFS 2010:5


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1994:219) om prisrapportering av fågelkött och ägg

text: Grundläggande bestämmelser om representativt marknadspris för fågelkött och ägg finns i 1.

text: rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007

text: om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) , 2.

text: kommissionens förordning (EG) nr 546/2003 av den 27 mars 2003

text: om vissa meddelanden om uppgifter i samband med tillämpningen av rådets förordningar

text: (EEG) nr 2771/75

text: (EEG) nr 2777/75

text: och

text: (EEG) nr 2783/75

text: inom sektorn för ägg och fjäderfä , 2. lagen (

text: ) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter, och 3. förordningen (

text: ) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter. (

text: SJVFS 2010:24

type: stycke

type: paragraf

text: Fågelkött

type: rubrik

text: Slakteriföretag som har en försäljning överstigande 1 500 ton kyckling per kalenderår ska veckovis rapportera försålda kvantiteter och priser på kyckling till Jordbruksverket. Rapporteringen ska ske i ett av Jordbruksverket angivet format och vara Jordbruksverket tillhanda senast onsdag klockan 10.00 i efterföljande vecka. (

text: SJVFS 2010:24

text: 1 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2010:24

text: . 2 EUT L 299, 16.11.2007, s. 1 (Celex 32007R1234). 3 EGT L 081, 28.3.2003, s. 12 (Celex 32003R0546).

text: Ägg

text: Näringsidkare som packar ägg och som har en försäljning överstigande 2 000 ton ägg per kalenderår ska veckovis rapportera försålda kvantiteter och priser på ägg till Jordbruksverket. Rapporteringen ska ske i ett av Jordbruksverket angivet format och vara Jordbruksverket tillhanda senast onsdag klockan 10.00 i efterföljande vecka. (

text: SJVFS 2010:50

text: ). ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 november 2004. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 10 maj 2010. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 19 juli 2010.

text: MATS PERSSON

text: Lars-Anders Strandberg (Enheten för handel och marknad)

text: SJVFS 2004:70

text: . 5

text: SJVFS 2010:24

text: . 6

text: SJVFS 2010:50

type: foreskrift


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om upplåtelser av mark för vindkraft på statens mark ovanför odlingsgränsen i Norrbottens och Västerbottens län och på renbetesfjällen i Jämtlands län

text: Denna författning reglerar länsstyrelsens upplåtelser i enlighet med

text: 32 § rennäringslagen (1971:437)

text: av mark för att etablera vindkraftverk på statens mark ovanför odlingsgränsen i Norrbottens och Västerbottens län och på renbetesfjällen i Jämtlands län. Upplåtelserna ska enligt

text: 34 § rennäringslagen (1971:437)

text: ske mot avgift. 2 § Markupplåtelse för att etablera vindkraft är av särskild vikt. Länsstyrelsen prövning ska därför enligt

text: 2 § andra stycket rennäringsförordningen (1993:384)

text: ske efter samråd med Statens fastighetsverk.

text: Ansökan och prövning

text: Ansökan om markupplåtelse ska göras hos den länsstyrelse inom vars verksamhetsområde marken helt eller huvudsakligen är belägen. Om ansökan avser mark inom två länsstyrelsers verksamhetsområden ska den länsstyrelse, hos vilken ansökan gjorts, pröva frågan om markupplåtelse i samråd med den andra länsstyrelsen. Vid en upplåtelse ska i detta fall båda länsstyrelserna underteckna upplåtelseavtalet.

text: Ansökans innehåll

text: Till en ansökan om markupplåtelse för att etablera vindkraft ska bifogas 1. en projektbeskrivning, 2. en näringsmässig konsekvensbeskrivning som visar vilka konsekvenser planerade vindkraftverk får för renskötseln för berörda samebyar och 3. en ekonomisk redovisning över sökandens förutsättningar att genomföra den planerade vindkraftsetableringen. Projektbeskrivningen enligt första stycket 1 ska innehålla en redovisning innehållande karta med uppgifter om vindkraftverkens placering och den infrastruktur etableringen kräver (vägar och ledningar m.m.), uppgifter om vindkraftverken och deras antal samt en investerings- och tidsplan. Den näringsmässiga konsekvensbeskrivningen enligt första stycket 2 ska utarbetas efter samråd med berörda samebyar.

text: Avtal

text: Upplåtelser ska ske enligt

text: jordabalkens

text: bestämmelser för arrende.

text: Avvikelser

text: Om ett uppförande av anläggning för vindkraft avviker från inlämnad ansökan och länsstyrelsens beslut om godkännande enligt

text: 32 § rennäringslagen (1971:437)

text: gäller följande. Den del av anläggandet som avvikelsen avser får inte påbörjas innan denna avvikelse har prövats och godkänts av länsstyrelsen och erforderliga ändringar i upplåtelseavtalet har genomförts.

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket efter framställning från länsstyrelsen medge undantag från bestämmelser i denna författning.

text: ----------- Denna författning träder i kraft den 1 september 2010

text: MATS PERSSON

text: Lennart Gert (Nationella enheten)


title: Staten jordbruksverks föreskrifter om vissa ärendens handläggningstid och besluts giltighetstid inom djurområdet

text: De begrepp som används i dessa föreskrifter har samma innebörd som i lagen (

text: ) om tjänster på den inre marknaden.

text: Handläggning av ärenden om tillstånd enligt

text: 16 § djurskyddslagen (1988:534)

text: som avser tjänster och om godkännande enligt

text: 37 § djurskyddsförordningen (1988:539)

text: Länsstyrelsen ska fatta beslut i ansökningsärenden senast tre månader efter det att ansökan är komplett och besiktningen är gjord. Om så inte sker ska tillståndet respektive godkännandet anses beviljat om inget annat har beslutats inom fastställd eller förlängd tidsfrist.

text: Handläggning av ärenden om kontroll av cirkus enligt

text: 36 a § djurskyddsförordningen (1988:539)

text: Länsstyrelsen ska färdigställa kontrollprotokoll senast två veckor efter kontrollen.

text: 21 § djurskyddslagen (1988:534)

text: samt tillstånd och godkännanden enligt

text: 19 a § djurskyddslagen (1988:534)

text: och

text: 55 § djurskyddsförordningen (1988:539)

text: Beslut ska fattas i ansökningsärenden senast tre månader efter det att ansökan är komplett och besiktningen är gjord.

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006

text: om tjänster på den inre marknaden (EUT L 376, 27.12.2006, s. 36, Celex 32006L0123).

text: Handläggning av ärenden om godkännande enligt 3 § och om tillstånd enligt

text: 4 § förordningen (2006:816)

text: om kontroll av husdjur

text: Beslut ska fattas i ansökningsärenden senast tre månader efter det att ansökan är komplett.

text: Handläggning av ärenden om godkännanden enligt

text: 10 § förordningen (2006:814)

text: om foder och animaliska biprodukter

text: Övriga bestämmelser

text: Om det är motiverat på grund av ärendets komplexa karaktär får handläggningstiden förlängas en gång under en begränsad tid dock högst med den ursprungliga tidsfristen. Förlängningen och dess varaktighet ska motiveras och meddelas sökanden innan den ursprungliga tiden har löpt ut.

text: Giltighetstid för tillstånd och godkännanden som avser tjänster

text: Tillstånd och godkännanden som avser tjänster får inte tidsbegränsas.

text: ----------- Denna författning träder i kraft den 1 augusti 2010 då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2009:88

text: ) om vissa ärendens handläggningstid inom djurområdet upphör att gälla.

text: HARALD SVENSSON

text: Ulla Thofelt-Gynne (Enheten för veterinära frågor)