identifier: MIGRFS 2015:1

title: Migrationsverkets föreskrifter med instruktion för verkets personalansvarnämnd

text: Personalansvarsnämnden ska enligt

text: 25 § myndighetsförordningen (2007:515)

text: pröva följande frågor 1. skiljande från anställning på grund av personliga förhållanden, när anställningen inte är en provanställning, 2. disciplinansvar, 3. åtalsanmälan, 4. avstängning.

text: Personalansvarsnämndens sammansättning

text: Personalansvarsnämnden består av generaldirektören, rättschefen, HR-direktören och av personalföreträdarna. När

text: 7 § personalföreträdarförordningen (1987:1101)

text: jämförs med

text: 2 § samma förordning

text: framgår det att de personer som utsetts att i myndighetens ledning företräda de som är anställda i Migrationsverket också är ledamöter i nämnden.

text: Generaldirektören är nämndens ordförande. Vid förfall för generaldirektören fungerar dennes ställföreträdare som ordförande. Om rättschefen eller HR-direktören inte kan delta i nämndens sammanträde utser ordföranden ersättare.

text: Generaldirektören utser föredragande till nämnden. Föredraganden ansvarar för att ett ärende, som nämnden ska avgöra, utreds så som dess beskaffenhet kräver och föredrar ärendet i nämnden. Föredraganden fungerar även som sekreterare vid nämndens sammanträden.

text: När ett ärende av större vikt eller av principiell betydelse handläggs i nämnden, bör samtliga ledamöter delta i sammanträdet.

text: MIGRFS 1/2015

text: Personalansvarsnämndens sammanträden

text: Ordförande sammankallar personalansvarsnämnden. Även föredraganden kan, på ordförandens uppdrag, sammankalla nämnden.

text: En kallelse ska skickas till ledamöterna, föredraganden och eventuell sakkunnig senast en vecka före sammanträdet, om det inte föreligger särskilda skäl för en kortare tid. I kallelsen anges vilka ärenden som ska behandlas vid sammanträdet.

text: För att tillföra nämnden särskild sakkunskap i ett enskilt ärende eller en grupp av ärenden kan en person som inte är ledamot kallas att närvara vid nämndens sammanträde utan att delta i dess beslut. Ordföranden bestämmer när en sådan sakkunnig ska kallas. Den som hjälpt föredraganden med utredningen kan på hans eller hennes initiativ delta i nämndens möte. Föredraganden ansvarar då för att kalla honom eller henne till sammanträdet.

text: Sammanträde får hållas per telefon eller videokonferens om ordföranden anser det lämpligt med hänsyn till sammanträdets ändamål och övriga omständigheter.

text: Den tjänsteman som ett ärende gäller eller som annars berörs av beslutet i ärendet ska kallas att närvara vid sammanträdet. Dessutom ska den person som tjänstemannen utsett att biträda honom eller henne kallas till sammanträdet.

text: Att den tjänsteman som ärendet gäller uteblir från sammanträdet utgör inte hinder mot att nämnden beslutar i ärendet.

text: Chefen för den region, avdelning eller motsvarande där den berörde tjänstemannen är anställd ska underrättas om sammanträdet och ges tillfälle att närvara utan att delta i nämndens beslut.

text: Personalansvarsnämndens sekreterare ska föra protokoll vid sammanträdena. I protokollet anges dagen för sammanträdet samt vilka ledamöter och andra som deltagit i sammanträdet eller del av detta. Dessutom ska det för varje ärende anges vilket beslut nämnden har fattat. Om någon ledamot har anmält en avvikande mening ska detta antecknas i protokollet och det ledamoten anfört som stöd för sin avvikande mening ska bifogas protokollet som bilaga.

text: Protokollet justeras av ordföranden.

text: MIGRFS 1/2015

text: Vid omröstningar inom personalansvarsnämnden används tillämpliga delar av reglerna i

text: 29 kap.

text: 5 §§

text: rättegångsbalken

text: Att väcka ett ärende hos personalansvarsnämnden

text: Ett ärende anmäls skriftligen till personalansvarsnämndens kansli. Nämnden kan också ta upp en fråga till behandling på eget initiativ.

text: En anmälan mot en tjänsteman lämnas in av följande chefer eller av generaldirektören:

text: 1. Regionchefer vad gäller underlydande personal

text: 2. Avdelningschefer vad gäller underlydande personal

text: 3. Operativa chefen vad gäller underlydande personal dock ej region- och avdelningschefer eller deras underlydande personal.

text: 4. Chefen för rättsavdelningen, tillika rättschefen, får lämna in anmälningar vad gäller enhetschefer och anställda vid fristående funktioner direkt underställda generaldirektören, med undantag av chefen för internrevisionen.

text: En anmälan ska innehålla de omständigheter som ligger till grund för den. Innan nämnden fattar beslut i ett ärende som nämnden själv tagit initiativ till ska ärendet ha beretts enligt bestämmelserna i 2 och 10 §§.

text: En anmälan ska innehålla 1. namn, födelsedatum, adress och telefon samt i förekommande fall uppgift om facklig tillhörighet 2. anställning/befattning och aktuella arbetsuppgifter 3. en utförlig redogörelse för ärendet 4. information om vidtagna åtgärder. 5. förslag till åtgärd som ska beslutas av nämnden

text: Handläggningen hos personalansvarsnämnden

text: Om en anmälan har kommit in till personalansvarsnämnden ska den person som anmälan riktas mot få tillfälle att yttra sig skriftligen. Personalansvarsnämnden ska handlägga sina ärenden skyndsamt.

text: Personalansvarsnämndens beslut

text: Ordföranden får ensam bestämma om underrättelse och varsel enligt

text: 30 § lagen (1982:80)

text: om anställningsskydd ska lämnas inför personalansvarsnämndens behandling av en anmälan.

text: MIGRFS 1/2015

text: Ordföranden får ensam besluta att en åtalsanmälan ska göras när det inte går att invänta nämndens beslut. Om en sådan anmälan har gjorts, ska det anmälas vid nämndens nästa sammanträde.

text: Ordföranden får ensam besluta om avstängning när det inte går att invänta nämndens beslut. Om ordföranden har fattat ett sådant beslut, ska det anmälas vid nämndens nästa sammanträde.

text: Ordföranden får avskriva ett ärende om det är uppenbart att ärendet inte kommer att leda till någon åtgärd från nämndens sida. Ett sådant beslut om avskrivning ska anmälas vid nämndens nästa sammanträde.

text: Personalansvarsnämnden är enligt

text: 26 § myndighetsförordningen (2007:515)

text: beslutsför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande. Nämndens beslut ska motiveras med den utförlighet som ärendets beskaffenhet kräver.

text: Om personalansvarsnämndens beslut eller behandling av ett ärende kan ge Migrationsverket anledning att vidta någon åtgärd ska nämnden underrätta verket om detta.

text: Personalansvarsnämndens protokoll ska expedieras skyndsamt. Protokollet ska skickas i ett brev med mottagningsbevis till den tjänsteman mot vilken anmälan riktats eller överlämnas till tjänstemannen på något annat liknande sätt. Protokollet får även delges genom närmaste chef. Delgivning ska undertecknas och skickas till nämndens sekreterare.

text: Personalansvarsnämndens diarium

text: Personalansvarsnämndens ärenden ska registreras och arkiveras på samma sätt som övriga handlingar på Migrationsverket.

text: ____________________________________ Dessa föreskrifter träder i kraft omedelbart. MIGRFS nr 4/2014 upphör att gälla.

text: MIGRATIONSVERKET

text: Anders Danielsson

text: Fredrik Beijer


fs: migrfs

publisher: Migrationsverket

title: Migrationsverkets föreskrifter med ändring i Migrationsverkets föreskrifter (MIGRFS 11/2014) om försörjningskravet för vissa studenter

text: Vissa studerande ska enligt

text: 4 kap. 5 § utlänningsförordningen (2006:97)

text: ha sin försörjning tryggad under studietiden. Om inget annat följer av 2 § eller 3 § ska kravet på tryggad försörjning anses vara uppfyllt för

type: stycke

text: 1. en studerande som beviljats uppehållstillstånd för studier om ett år eller mer, om den studerande förfogar över minst 18 procent av det prisbasbelopp som fastställs enligt

text: 2 kap.

text: och

text: 7 §§

text: socialförsäkringsbalken

text: (prisbasbeloppet) per månad under minst tio månader per år. 2. en studerande som beviljats uppehållstillstånd för studier om mindre än ett år, om den studerande förfogar över minst 18 procent av det prisbasbelopp som fastställs enligt

text: 2 kap.

text: och

text: 7 §§

text: socialförsäkringsbalken

text: (prisbasbeloppet) per månad under perioden med uppehållstillstånd.

type: paragraf

text: Om den studerande har fri kost och logi genom utbildningsanordnaren eller en organisation som arbetar för internationellt utbyte kan försörjningskravet sättas ned med 3,5 procent av prisbasbeloppet per månad för vardera av dessa förmåner.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag de utkom från trycket.

text: MIGRATIONSVERKET

text: ANDERS DANIELSSON Charlotte Rydberg

type: foreskrift


identifier: MIGRFS 2015:3

title: Migrationsverkets föreskrifter med fastställande av formulär i medborgarskapsärenden

text: Migrationsverkets författningssamling

type: rubrik

text: ISSN 1650-2515 Ansvarig utgivare: Fredrik Beijer, Migrationsverket, 601 70 Norrköping

text: Migrationsverkets föreskrifter med fastställande av MIGRFS formulär i medborgarskapsärenden; 03/2015

text: Utkom från trycket den 1 april 2015

text: beslutade den 23 mars 2015.

text: Migrationsverket fastställer med stöd av

text: 2 § första stycket medborgarskapsförordningen (2001:218)

text: nedan angivna ansökningsformulär i blankettform. Blanketterna ska användas så som framgår av respektive formulär.

text: Formulär

text: - Ansökan om svenskt medborgarskap för vuxna (316011) - Ansökan om svenskt medborgarskap för barn under 18 år (317011) - Anmälan om svenskt medborgarskap för statslöst barn som är fött i och bor i Sverige (319011) - Anmälan om svenskt medborgarskap för barn som bor i Sverige (318011) - Anmälan om svenskt medborgarskap för den som har fyllt 18 men inte 21 år (315011) - Anmälan om svenskt medborgarskap för medborgare i Danmark, Finland, Island eller Norge (306031) - Ansökan om att få behålla svenskt medborgarskap (302021) - Ansökan om att bli befriad från svenskt medborgarskap (312011) - Anmälan om svenskt medborgarskap för person som förlorat sitt svenska medborgarskap för att han eller hon blivit medborgare i ett annat land (320011) - Anmälan om att återfå svenskt medborgarskap (305021) - Anmälan om svenskt medborgarskap för barn med svensk far, fött utom äktenskap utanför Sverige före den 1 april 2015 (321011)

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 april 2015. Samtidigt upphör Migrationsverkets föreskrift (MIGRFS 04/2012) med fastställande av formulär i medborgarskapsärenden att gälla.

text: MIGRFS 03/2005

text: MIGRATIONSVERKET

text: MIKAEL RIBBENVIK Helena Cidh


identifier: MIGRFS 2015:8

title: Migrationsverkets föreskrifter om tillfälligt LMA-kort för utlänning i Sverige och dokument som intygar att innehavaren är asylsökande

text: Utlänningar som har rätt till bistånd enligt lagen (

text: ) om mottagande av asylsökande m.fl., med undantag av de utlänningar som anges under

text: 1 § första stycket 3

text: i lagen och utlänningar som hålls i förvar, ska förses med en personhandling försedd med fotografi. Personhandlingen har benämningen Tillfälligt LMA-kort för utlänning i Sverige.

text: LMA-kortets giltighetstid varierar med hänsyn till Migrationsverkets bedömning av hur länge utlänningen kommer att omfattas av lagen om mottagande av asylsökande m.fl. Giltighetstiden får dock inte vara längre än sex månader.

text: LMA-kortet ska innehålla 1. det fotografi av utlänningens ansikte, dossiernummer och de personuppgifter som finns i den centrala utlänningsdatabasen, samt 2. uppgift om utlänningens rättsliga ställning (status) enligt lagen (

text: ) om mottagande av asylsökande m.fl.

text: För fotografi till LMA-kort gäller följande. 1. Ansiktet på fotografiet ska vara avbildat rakt framifrån. Blicken ska vara riktad mot kamerans lins. Pupillerna ska synas tydligt. 2. Mörka glasögon får inte bäras i annat fall än då detta är påkallat av medicinska skäl som ska dokumenteras. 3. Huvudbonad eller liknande får inte bäras. Undantag får medges av religiösa eller andra särskilda skäl. 4. Bakgrunden ska vara ljus. Ansiktet ska vara jämnt belyst och det får inte finnas skuggor i bakgrunden.

text: MIGRFS 08/2015

text: 5. Barn under fem år kan ha fotografi på sitt LMA-kort, om det är möjligt att fotografera barnet ensamt.

text: Allmänna råd

text: Om en utlänning åberopar religiösa eller andra särskilda skäl, behöver skälen inte styrkas. Sådana särskilda skäl kan vara att utlänningen bär huvudbonad till följd av medicinsk behandling.

text: Utfärdade LMA-kort ska lämnas ut med det förbehållet att de ska lämnas tillbaka efter uppmaning från Migrationsverket eller den myndighet Migrationsverket bestämmer.

text: Ett nytt LMA-kort ska utfärdas utan avgift och lämnas ut när giltighetstiden för det tidigare kortet gått eller snart går ut samt när personuppgifter ändrats i den centrala utlänningsdatabasen.

text: Ett nytt LMA-kort ska vidare utfärdas och lämnas ut till utlänningar som saknar giltigt LMA-kort och visar upp polisanmälan om förlusten eller annars har synnerliga skäl för att få ett nytt.

text: Utlänningen ska uppmanas att återlämna kortet till Migrationsverket eller till den myndighet Migrationsverket bestämmer när 1. utlänningen avser att lämna landet eller i samband med att Migrationsverket eller polisen verkställer ett beslut om avvisning eller utvisning, 2. utlänningen beviljas uppehållstillstånd och folkbokförs, om han eller hon inte fortfarande har rätt till bistånd enligt LMA, eller 3. kortet av andra skäl inte längre behövs eller ska ändras.

text: Intyg om asylsökande utlännings rättsliga ställning

text: När en asylsökande utlänning lämnar in en ansökan om uppehållstillstånd ska Migrationsverket utfärda ett bevis om mottagen asylansökan (asylkvitto) i vilket det tillfälligt intygas att utlänningen är asylsökande. Därefter ska verket förse utlänningen med ett LMA-kort som styrker hans eller hennes rättsliga ställning som asylsökande.

text: Vad som sägs i första stycket gäller inte om utlänningen hålls i förvar.

text: MIGRFS 08/2015

text: ________________________________________________________

text: Denna föreskrift träder i kraft omedelbart efter den dag den utkom från trycket. Denna föreskrift ersätter tidigare MIGRFS 07/2005.

text: MIGRATIONSVERKET ANDERS LUNDBECK Jan-Anders Rapp


identifier: MIGRFS 2016:1

title: Migrationsverkets föreskrifter och allmänna råd om handlingar som får godtas som pass

source_url: https://www.migrationsverket.se/download/18.2d998ffc151ac38715923b6/1485556054760/MIGRFS  1 2016.pdf

text: Med begreppet resehandling avses i dessa föreskrifter en handling som är utfärdad i huvudsakligt syfte att möjliggöra gränspassage.

text: Med begreppet erkänd resehandling avses i dessa föreskrifter en resehandling som markerats som erkänd av Sverige i den förteckning som upprättats genom Europaparlamentets och rådets beslut nr

text: av den 25 oktober 2011 om förteckningen över resehandlingar som möjliggör passage av de yttre gränserna och i vilka en visering kan införas samt om införandet av en mekanism för upprättandet av denna förteckning.

text: Ett hemlandspass är en erkänd resehandling som uppfyller de krav som anges i 2 kap. 4–

text: 6 § utlänningsförordningen

text: , som omfattas av 4–5 § § denna föreskrift eller som har godkänts särskilt enligt

text: 2 kap. 22 § andra stycket utlänningsförordningen

text: Handlingar som får godtas som pass

text: Följande handlingar uppfyller inte villkoren i

text: 2 kap. 4 § första stycket 1 utlänningsförordningen

text: men får ändå godtas som pass, i förekommande fall under de förutsättningar som anges i respektive punkt:

text: 1. ecuadorianskt ”ordinary passport”, 2. ekvatorialguineanskt ”ordinary passport”, 3. Förenade Arabemiratens ”ordinary passport”, 4. gabonesiskt ”ordinary passport”, 5. iranskt ”ordinary passport”, 6. jemenitiskt ”ordinary passport”,

text: MIGRFS 01/2016

text: 7. jordanskt ”ordinary passport”, under förutsättning att det är försett med ett nationellt identitetsnummer, 8. jordanskt pass utfärdat för en palestinier, under förutsättning att det omfattas av en serie betecknad ”T” och saknar nationellt identitetsnummer, 9. lesothiskt ”ordinary passport”, 10. libanesiskt ”diplomatic passport”, 11. libanesiskt ”special passport”, 12. moçambikiskt ”ordinary passport”, 13. mongoliskt ”ordinary passport”, 14. omanskt ”ordinary passport”, 15. qatariskt ”ordinary passport”, 16. ”ordinary passport” från Sao Tomé och Principe, 17. saudiarabiskt ”ordinary passport”, samt 18. ”ordinary passport” från Vatikanstaten.

text: Om det finns särskilda skäl får en annan erkänd resehandling godtas som pass trots att

text: 1. uppgift om medborgarskap saknas i handlingen. Innehavarens medborgarskap måste dock alltid vara klarlagt.

text: 2. uppgift om innehavarens födelsedatum saknas i handlingen. Detta gäller under förutsättning att innehavarens födelsetid anges med årtal och månad eller med årtal.

text: Allmänna råd

text: Sådana särskilda skäl som nämns ovan kan vara att innehavaren samtidigt beviljas uppehållstillstånd i Sverige.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag de utkom från trycket. Samtidigt upphör Migrationsverkets föreskrifter (05/2014), (06/2006) och (01/2010) att gälla.

text: MIGRATIONSVERKET

text: ANDERS DANIELSSON

text: Patrik Pettersson


title: Migrationsverkets föreskrifter om upphävande av Migrationsverkets allmänna råd (08/2011) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar

text: MIGRATIONSVERKET

text: MIKAEL RIBBENVIK

text: Rosita Ramstedt


identifier: MIGRFS 2016:5

title: Migrationsverkets föreskrifter om upphävande av Migrationsverkets föreskrift och allmänna råd (8/2013) om statlig ersättning för mottagande av asylsökande m.fl.

text: MIGRATIONSVERKET

text: ANDERS DANIELSSON

text: Helena Svensson


identifier: MIGRFS 2016:9

title: Migrationsverkets föreskrifter om upphävande av Migrationsverkets föreskrifter MIGRFS (04/2016) om var en ansökan om uppehållstillstånd får ges in

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag de utkom från trycket.

text: MIGRATIONSVERKET

text: MIKAEL RIBBENVIK David Lindstrand


title: Migrationsverkets föreskrifter om förvaltning av asyl-, migrations- integrationsfonden

text: 1 kap. Tillämpningsområde och grundläggande bestämmelser

text: Dessa föreskrifter tillämpas på ärenden där Migrationsverket i egenskap av ansvarig myndighet enligt

text: 2 § förordning (2014:1538)

text: fattar beslut om stöd från asyl-, migrations- och integrationsfonden.

text: För att utbetalning av stöd ska kunna ske ska stödmottagaren följa bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: Grundläggande bestämmelser om stöd från asyl-, migrations- och integrationsfonden finns i 1.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 514/2014 av den 16 april 2014

text: om allmänna bestämmelser för asyl, migrations- och integrationsfonden och om ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering, 2.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 516/2014

text: om inrättande av asyl-, migrations- och integrationsfonden, om ändring av

text: rådets beslut 2008/381/EG

text: och om upphävande av Europaparlamentets och rådets beslut nr

text: och nr

text: och

text: rådets beslut 2007/435/EG

text: . 3. Europaparlamentets och Rådets förordning

text: (EU) nr 182/2011

text: av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter. 4. Europaparlamentets och Rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002

text: 5. Kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 1042/2014

text: av den 25 juli 2014 om komplettering av förordning

text: (EU) nr 514/2014

text: med avseende på utnämning av ansvariga myndigheter, deras förvaltnings- och kontrollansvar samt revisionsmyndigheternas ställning och skyldigheter, 6. Kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 1048/2014

text: av den 30 juli 2014 om fastställande av informations- och kommunikationsåtgärder för allmänheten och informationsåtgärder för mottagare i enlighet med

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 514/2014

text: om allmänna bestämmelser för asyl-, migrations- och integrationsfonden och om ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering, 7. Kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 1049/2014

text: av den 30 juli 2014 om tekniska föreskrifter för informationsoch kommunikationsåtgärder i enlighet med

text: om allmänna bestämmelser för asyl-, migrations- och integrationsfonden och om ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering. 8. Kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) 377/2015

text: av den 2 mars 2015 om fastställandet av mallar för handlingar som krävs för utbetalning av det årliga saldot enligt

text: om allmänna bestämmelser för asyl- migrations- och integrationsfonden och om ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering. 9. Kommissionens genomförandeförordning 378/2015 av den 2 mars 2015 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentet och

text: rådets förordning (EU) nr 514/2014

text: vad gäller genomförandet av det årliga avslutandet av räkenskaperna och genomförandet av kontroll av överensstämmelse. 10. Kommissionens genomomförandeförordning

text: (EU) nr 799/2014

text: av den 24 juli 2014 om inrättandet av förlagor för årsrapporter och slutrapporter i enlighet med

text: om allmänna bestämmelser för asyl- migrations- och integrationsfonden och om ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering. 11. Kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 801/2014

text: om fastställande av tidsplanen och andra genomförandevillkor för mekanismen för tilldelning av medel för unionens vidarebosättningsprogram inom ramen för asyl-, migrationsoch integrationsfonden. 12. Kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) 802/2014

text: om inrättande av förlagor för nationella program samt fastställande

text: av villkor för det elektroniska systemet för datautbyte mellan kommissionen och medlemsstaterna, i enlighet med EUförordning nr 514/2014. 13. Kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 840/2015

text: av den 29 maj 2015 om kontroller som genomförs av de ansvariga myndigheterna i enlighet med

text: om allmänna bestämmelser för asyl-, migrations- och integrationsfonden och om ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering. 14. Kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 1977/2015

text: av den 8 juli 2015 om fastställande av tidsintervallerna och formen för rapportering av oegentligheter avseende asyl-, migrations-, och integrationsfonden och instrumentet för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering enligt

text: . 15. Kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) 2017/646

text: av den 5 april 2017 om ändring av genomförandeförordning 2015/378 om tillämpningsföreskrifter för

text: vad gäller genomförandet av det årliga avslutandet av räkenskaperna och genomförandet av kontroll av överensstämmelse. 16. Kommissionens delegerade förordning

text: (EU) 2017/207

text: av den 3 oktober 2016 om den gemensamma övervaknings- och utvärderingsram som föreskrivs I

text: om allmänna bestämmelser för asyl-, migrations-, och integrationsfonden och om ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering. 17. Kommissionens beslut av den 2 augusti 2006 om ändring av beslut

text: , EKSG, Euratom: Kommissionens beslut av den 29 november 2001 om ändring av de interna stadgarna. 18. Förordning (

text: ) om förvaltning av asyl-, migrationsoch integrationsfonden. 19. Förordning (

text: ) med instruktion för Migrationsverket.

type: kapitel

text: 2 kap. Organisation

text: Enligt

text: artikel 25.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 514/2014 av den 16 april 2014

text: om allmänna bestämmelser för asyl, migrations- och integrationsfonden och om ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering samt

text: 2 § förordning (2014:1538)

text: om förvaltning av asyl-migrations- och integrationsfonden är Migrationsverket ansvarig myndighet för förvaltning och kontroll av det nationella programmet.

text: Funktionen för fonderna har ansvar inom Migrationsverket för att förvalta ovan nämnda fond.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter gäller följande definitioner;

text: Medfinansieringsavtal: stödavtal så som det definieras i

text: artikel 1 d

text: ) i Kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 1042/2014

text: (EU) nr 514/2014

text: med avseende på utnämning av ansvariga myndigheter, deras förvaltningsoch kontrollansvar samt revisionsmyndigheternas ställning och skyldigheter.

text: Stödmottagare: Mottagaren av ett bidrag från unionen inom ramen för ett projekt enligt art 2 i

text: om allmänna bestämmelser för asyl, migrations- och integrationsfonden och om ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering.

text: Projektpartner: En projektpartner är en organisation, myndighet eller företag som aktivt stödjer och samarbetar med stödmottagaren vid genomförandet av projektet och tar del av unionens bidrag genom stödmottagaren på samma villkor som denne.

text: 3 kap. Ansökan om stöd Aktörer

text: Följande aktörer kan ansöka om stöd.  myndigheter, kommuner och landsting,  ideella organisationer, trossamfund och stiftelser,  internationella organisationer  utbildnings- och forskningsinstitutioner  företag

text: Endast juridiska personer kan ansöka om stöd.

text: Utlysning

text: Ansökningsomgångar utlyses på Migrationsverkets webbplats.

text: I en ansökningsomgång anges syfte och mål med ansökningsomgången, förutsättningar och villkor som gäller för ansökningsomgången samt bedömningsgrunder och urvalskriterier för insatser.

text: Ansökan om stöd

text: En ansökan om stöd lämnas elektroniskt på Migrationsverkets ansökningsformulär. Om sökande väljer att inte lämna sin ansökan elektroniskt ska ansökan lämnas på det formulär som tillhandahålls av

text: Migrationsverket. En ansökan som lämnas elektroniskt ska snarast kompletteras med en skriftlig bekräftelse av ansökan som är undertecknad av en person som är behörig att företräda sökanden.

text: Ansökan om stöd ska ha kommit in till Migrationsverket senast vid den tidpunkt som anges i respektive ansökningsomgång.

text: Underlag till ansökan om stöd

text: Krav på innehåll i ansökan om stöd framgår av Migrationsverkets ansökningsformulär. En ansökan om stöd ska innehålla: 1. uppgifter om sökanden, 2. utförlig projektbeskrivning, som bl.a. innehåller projektets aktivitets- och tidsplan, målsättning och resultat och indikatorer, 3. projektets budget och en upphandlingsplan för de inköp som planeras, 4. uppgifter om medfinansiering, 5. underlag som visar att behörig företrädare har rätt att företräda sökanden och eventuellt delegations- och attestordning som gäller inom projektorganisationen, 6. avsiktsförklaring om samverkan mellan sökanden och i projektet ingående projektpartner, 7. årsredovisning för icke offentliga organisationer, 8. bekräftelse av ansökan undertecknad av organisationens behörige företrädare.

text: Migrationsverket får begära ytterligare uppgifter som anses nödvändiga för prövningen av ansökan.

text: Kontroll och komplettering av ansökan

text: När ansökan har registrerats kontrollerar Migrationsverket att den är fullständig enligt 4 § och 5 §. Är ansökan ofullständig kan Migrationsverket begära att den kompletteras.

text: Migrationsverket kan begära att en utvärdering av projektet görs i enlighet med de villkor som fastställts.

text: Migrationsverket får, i beslutet om stöd, begära att godkänd eller auktoriserad revisor granskar och bestyrker riktigheten i de uppgifter som stödmottagaren senare lämnar sin ansökan om utbetalning.

text: Medfinansieringsavtal ska vara undertecknat innan någon projektverksamhet som finansieras via asyl-, migrations- och integrationsfonden inleds. Om särskilda skäl föreligger kan Migrationsverket besluta att projektverksamhet får påbörjas innan medfinansieringsavtalet har undertecknats.

text: 4 kap. Rapportering och utbetalning av stöd

text: Ansökan om utbetalning av stöd

text: En ansökan om utbetalning av stöd ska lämnas på Migrationsverkets ansökningsformulär i det format som Migrationsverket anger. En ansökan som lämnas elektroniskt ska snarast kompletteras med en bekräftelse av ansökan som är undertecknad av en person som är behörig att företräda stödmottagaren.

text: En ansökan om utbetalning av stöd ska omfatta en period om tre kalendermånader. Migrationsverket kan göra undantag i början och slutet av ett projekt på stödmottagarens skriftliga begäran.

text: Underlag till ansökan om utbetalning av stöd

text: Till ansökan om utbetalning av stöd ska följande underlag lämnas: 1. Verksamhetsrapport för den period som ansökan avser. 2. Ekonomisk rapport för den period som ansökan avser. 3. Projektspecifika huvudboksutdrag som styrker riktigheten i den ekonomiska rapporten. 4. Även andra underlag, exempelvis protokoll och deltagarlistor vid genomförda aktiviteter.

text: Därutöver får Migrationsverket begära in ytterligare uppgifter som är nödvändiga för prövning av ansökan.

text: Redovisning

text: Enligt

text: artikel 4 k

text: ) i Kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 1042/2014

text: (EU) nr 514/2014

text: med avseende på utnämning av ansvariga myndigheter, deras förvaltnings- och kontrollansvar samt revisionsmyndigheternas ställning och skyldigheter ska stödmottagare och projektpartner utan att gällande bokföringsbestämmelser åsidosätts, ha en separat projektredovisning eller på annat lämpligt och redovisningssäkert sätt säkerställa att projektets transaktioner kan utläsas i redovisningen.

text: Kvartalsrapportering

text: Kvartalsrapporteringen ska visa att verksamheten och dess resultat är i enlighet med medfinansieringsavtalet. Kvartalsrapporten ska kortfattat beskriva hur projektet genomförts under den aktuella perioden med tydlig koppling till projektets aktivitets- och tidsplan, projektets målsättning och resultat, projektets indikatorer och fastställd budget.

text: Utbetalning av stöd

text: Utbetalning av stöd sker i efterskott för faktiska betalda och bokförda stödberättigande utgifter enligt artiklarna

text: och

text: i förordning (EU) 514/2014.

text: Förskott

text: Migrationsverket får besluta om utbetalning av förskott på stödet. Förskottsbeloppet är begränsat till maximalt 50 % av beviljad

text: medfinansiering från asyl-, migrations- och integrationsfonden, dock högst 400 000 kr.

text: Beslut om bifall av ansökan om förskott kan fattas av Migrationsverket efter det att beslut om stöd är fattat och medfinansieringsavtal tecknat.

text: Slutrapport

text: Stödmottagaren ska i samband med ingivande av den sista ansökan om utbetalning bifoga en slutrapport.

text: Av slutrapporten ska projektets resultat framgå liksom de åtgärder som vidtagits med anledning av avvikelser mellan förväntat och faktiskt resultat. Slutrapporten ska även innehålla en sammanfattande uppföljning av hela projektet.

text: 5 kap. Stödberättigande utgifter

text: Stödmottagare ska redovisa utgifter på följande utgiftsslag:

text: 1. Personal. 2. Resor och logi. 3. Utrustning, materiel och lokaler. 4. Extern sakkunskap och externa tjänster. 5. Övriga kostnader.

text: Stödberättigande utgifter

text: I

text: 27 §§

text: förordningen (

text: ) om förvaltning av asyl, migrations- och integrationsfonden finns bestämmelser om stödberättigande utgifter. Av

text: 13 § samma förordning

text: framgår att utgifter som med hänsyn till omständigheterna framstår som oskäliga är helt eller delvis inte stödberättigande.

text: Av art. 17 i

text: om allmänna bestämmelser för asyl, migrations- och integrationsfonden och om ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering, framgår att utgifter för att vara stödberättigande ska omfattas av de särskilda förordningarna och målen för dessa, vara nödvändiga för genomförandet av projektet samt vara skäliga och följa principerna för sund ekonomisk förvaltning, särskilt i fråga om prisvärdhet och kostnadseffektivitet.

text: Utgifter ska vara proportionerliga i förhållande till det som behövs för att genomföra projektet.

text: Indirekta kostnader

text: Stödberättigande indirekta kostnader ska beräknas med en fast schablon om 15 % av stödberättigande direkta personalkostnader. Indirekta kostnader behöver inte verifieras. Om stödmottagaren redovisar ett lägre utfall gällande personalkostnaderna än budgeterat

text: och/eller om en del av personalkostnaderna inte bedöms stödberättigande, kommer andelen indirekta kostnader att minska i motsvarande mån.

text: Mervärdesskatt

text: Stöd för mervärdesskatt medges endast om denna utgör en slutlig utgift för stödmottagaren.

text: Om Skatteverket senare fattar beslut om att stödmottagaren omfattas av skattskyldighet enligt

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: för verksamhet som avses i aktuellt beslut om stöd, ska stödmottagaren återbetala stöd som felaktigt utbetalats från asyl-, migrations- och integrationsfonden.

text: Ansökan om ändringar

text: Om väsentliga ändringar av projektbeskrivning och budget behöver göras ska stödmottagaren innan förändringen genomförs ansöka om att ändring görs av beslutet om stöd. Kostnader som uppstått på grund av förändringen kan endast godkännas från och med datumet då Migrationsverket bifaller en ansökan om ändring. Ansökan om ändring ska göras skriftligen till Migrationsverket och vara undertecknad av stödmottagarens behörige företrädare.

text: Följande ändringar förutsätter ett nytt beslut om stöd av Migrationsverket: 1. Ändring av projektets inriktning eller målsättning jämfört med beslutet om stöd. 2. Samtliga ändringar i projektets budget och/eller tids- och aktivitetsplan. 3. Ändringar avseende finansiering, inklusive medfinansiering. 4. Omfördelning mellan kostnadsslagen som är större än 10 % av budgetomslutningen. 5. Väsentliga ändringar i projektorganisationen. 6. Om stödmottagares verksamhet helt eller delvis överlåts, eller på annat sätt övergår till annan juridisk eller fysisk person. 7. Annan ändring av betydelse för projektets genomförande.

text: Information om ändringar

text: Stödmottagare ska snarast skriftligen meddela Migrationsverket om ändring av stödmottagares: – namn, – adress, – plusgiro eller bankgiro, – behörig företrädare, eller – andra uppgifter som har betydelse för projektet men som inte ryms under väsentliga åtgärder som avses i första stycket.

text: 6 kap. Uppföljning och kontroll

text: Handlingars tillgänglighet och kontroll

text: Enligt

text: artikel 27 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 514/2014 av den 16 april 2014

text: om allmänna bestämmelser för asyl, migrations- och integrationsfonden och om ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering ska Migrationsverket systematiskt utföra kontroller av stödmottagarens projekt under projektperioden. Migrationsverkets omfattning av sådana kontroller sker utifrån en fastställd riskbedömningsmodell.

text: För att kunna genomföra en administrativ kontroll och komplettera sådan kontroll med kontroller på plats enligt artikel 27 i Europaparlamentet och

text: rådets förordning (EU) nr 514/2014

text: har Migrationsverket rätt att hos stödmottagare och hos övriga i projektet ingående aktörer följa upp arbetet och ta del av relevanta handlingar och uppgifter som kan ge upplysningar om projektet.

text: Handlingar och uppgifter, inklusive räkenskapsinformation, ska hållas tillgängliga i minst tio år efter sista utbetalning som projektet mottagit, i original eller i form av bestyrkta kopior på allmänt godkända databärare i enlighet med tillämpliga unionsrättsliga och nationella bestämmelser. Stödmottagaren och övriga i projektet ingående organisationer ska hålla ovan nämnda handlingar och uppgifter tillgängliga för kontroll av behöriga personer eller organ, särskilt bemyndigade tjänstemän från Europeiska Unionen eller dess bemyndigade företrädare. På begäran ska även utdrag ur eller kopior av handlingar och uppgifter tillhandahållas.

text: Krav på återbetalning

text: Av

text: 29 § förordningen (2014:1538)

text: följer att, om ett stödbeslut upphävs sedan stöd betalats ut till följd av det beslut som upphävs, eller om en stödmottagare i övrigt tagit emot stöd som inte är stödberättigande, är stödmottagaren återbetalningsskyldig för beloppet. Migrationsverket kräver i sådana fall att motsvarande del av stödet betalas tillbaka. Återbetalning får krävas inom tio år från det att beloppet betalades ut.

text: Av 30 § ovan nämnda förordning framgår att om stödmottagaren inte är berättigad till ett stödbelopp och detta ska återbetalas, ska ränta tas ut enligt

text: räntelagen (1975:635)

text: . Migrationsverket får sätta ned räntekravet om det finns särskilda skäl.

text: Av

text: 31 § samma förordning

text: följer att om stödmottagare är återbetalningsskyldig eller skyldig att betala ränta enligt vad som angetts ovan får annat stöd som beviljats kvittas mot skulden.

text: 7 kap. Undantag

text: Migrationsverket får besluta om undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: Ikraftträdande

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag de utkom från trycket. MIGRATIONSVERKET MIKAEL RIBBENVIK Laura Bulnes Stråhle, Jenni Ivarsson Oliva


title: Migrationsverkets föreskrifter om den lönetröskel som är villkor för att erhålla EU-blåkort

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag de utkom från trycket. Samtidigt upphör föreskrifterna (MIGRFS 12/2016) om den lönetröskel som är villkor för att erhålla EU-blåkort att gälla.

text: MIGRATIONSVERKET

text: MIKAEL RIBBENVIK

text: Fredrik Martinsson


identifier: MIGRFS 2017:2

title: Migrationsverkets föreskrifter om försörjningskravet vid anhöriginvandring

text: Kravet på en bostad av tillräcklig storlek och standard enligt

text: 5 kap. 3 b § utlänningslagen (2005:716)

text: och

text: 9 § första stycket lagen (2016:752)

text: om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i Sverige ska anses uppfyllt om den person som en utlänning åberopar anknytning till (anknytningspersonen), senast då utlänningen anländer till Sverige, förfogar över en bostad som han eller hon äger, hyr i första eller andra hand eller innehar med bostadsrätt. Anknytningspersonen ska skriftligt styrka sin bostadssituation, t.ex. genom ett hyresavtal eller ett intyg från en fastighetsägare, hyresvärd eller bostadsförmedling om ett kommande avtal. Om bostaden hyrs i andra hand, ska uthyrningen vara godkänd av hyresvärd, bostadsrättsförening eller hyresnämnd.

text: Bostaden ska ha en skälig standard och vara av lämplig storlek för det antal personer som ska bo i den. En bostad för två vuxna utan barn ska ha minst ett rum och kök eller kokvrå. Om barn ska bo i bostaden ska den ha flera rum. Två minderåriga barn kan dela sovrum.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag de utkom från trycket. Samtidigt upphör föreskrifterna (MIGRFS 04/2015) om försörjningskravet vid anhöriginvandring att gälla.

text: MIGRATIONSVERKET

text: MIKAEL RIBBENVIK

text: Theresa Karlbjörn


identifier: MIGRFS 2017:3

title: Migrationsverkets föreskrifter om främlingspass och resedokument

text: Dessa föreskrifter reglerar Migrationsverkets handläggning av ärenden om främlingspass och resedokument enligt 1951 års konvention angående flyktingars rättsliga ställning. Föreskrifterna gäller även handläggningen av ärenden om resedokument enligt 1954 års konvention angående statslösa personers rättsliga ställning. Föreskrifterna reglerar även utlandsmyndigheternas handläggning av ärenden om främlingspass och resedokument enligt ovanstående konventioner. I dessa föreskrifter används samlingsbeteckningen pass för främlingspass och resedokument.

text: Passansökan

text: Den som ansöker om pass ska komma personligen till Migrationsverket eller en svensk utlandsmyndighet. Undantag från kravet på personlig inställelse kan göras i de fall ett provisoriskt främlingspass ska utfärdas om den sökandes identitet kontrollerats av en annan svensk myndighet eller en internationell organisation.

text: Den som ansöker om pass ska fylla i och underteckna en ansökningsblankett. Kravet på underskrift gäller inte personer som inte är skrivkunniga eller som av annan anledning inte kan teckna sitt namn.

text: Den sökande ska lämna in följande handlingar tillsammans med ansökan. 1. Tidigare utfärdat pass. Om den sökande av särskilda skäl behöver sitt tidigare pass under tiden som ärendet handläggs, kan detta pass lämnas in när det nya passet hämtas.

text: MIGRFS 03/2017

text: Om det tidigare passet har förstörts eller är förlorat ska den sökande i ansökan eller i en särskild förklaring på heder och samvete uppge hur det har skett. Är passet förlorat, ska den sökande också uppge vilka åtgärder som vidtagits för att återfå det och lämna en kopia av polisanmälan av förlusten. 2. För barn under 18 år: handling som visar vem som är barnets vårdnadshavare om detta inte framgår av folkbokföringen. 3. För barn under 18 år: vårdnadshavares medgivande till att barnet får ha pass.

text: Vårdnadshavares medgivande

text: Bestämmelsen om vårdnadshavares medgivande i 4 § kompletteras med följande. 1. En passansökan för ett barn som inte kan skriva ska undertecknas av vårdnadshavaren/vårdnadshavarna. Har föräldrarna till ett barn som är under 18 år gemensam vårdnad, ska båda lämna in ett bevittnat medgivande till att barnet får ha pass. 2. Undantag från kravet på vårdnadshavarens medgivande kan göras om synnerliga skäl bedöms föreligga. 3. Om en förälder är ensam vårdnadshavare, ska detta styrkas genom en kopia av lagakraftvunnen dom eller beslut eller på annat otvetydigt sätt. Om någon annan än barnets föräldrar är vårdnadshavare, ska dennes behörighet att lämna passmedgivande styrkas genom en kopia av dom eller beslut.

text: Enligt

text: 2 kap. 14 a § utlänningsförordningen

text: får pass för direkt resa till Sverige i vissa fall utfärdas utan vårdnadshavares medgivande. Detta gäller barn som har uppehållstillstånd för bosättning i Sverige. I ett sådant fall ska ett provisoriskt främlingspass utfärdas.

text: Kontroll av den sökandes uppgifter m.m.

text: En myndighet som tar emot en ansökan om pass eller lämnar ut pass ska kontrollera den sökandes identitet. I

text: 2 kap.

text: och

text: 13 §§

text: utlänningsförordningen

text: finns bestämmelser om att en anteckning får göras i passet om innehavarens identitet inte är styrkt.

text: Den sökandes längd (utan skor) ska kontrolleras och antecknas. Längden på barn under fem år behöver inte anges.

text: Passhinder och passtillstånd

text: Bestämmelserna om passhinder och passtillstånd i

text: passlagen (1978:302)

text: och

text: passförordningen (1979:664)

text: ska tillämpas vid handläggningen av ärenden om pass för utländska medborgare.

text: Beslut om pass och deras giltighetstid

text: Bestämmelserna om i vilka fall Migrationsverket får utfärda pass finns i

text: utlänningslagen (2005:716)

text: och

text: utlänningsförordningen

text: . Där anges också i vilken utsträckning beslut i passärenden kan överklagas. Migrationsverket beslutar om hur länge ett pass ska vara giltigt utifrån

text: MIGRFS 03/2017

text: omständigheterna i det enskilda fallet. Giltighetstiden är dock högst fem år. Ett pass kan inte förlängas.

text: Ta och lagra biometrisk information

text: Bestämmelserna om upptagning, lagring och behandling av biometriska data i

text: 6 a

text: och

text: 6 b §§

text: i

text: passlagen

text: ska tillämpas vid Migrationsverkets handläggning av ärenden om pass för utländska medborgare.

text: Undantag från kravet att lämna fingeravtryck

text: För barn under sex år och personer som av fysiska skäl är permanent förhindrade att lämna fingeravtryck gäller undantag från skyldigheten i 11 § att låta Migrationsverket ta den sökandes fingeravtryck. För den som är tillfälligt förhindrad att lämna fingeravtryck kan ett provisoriskt främlingspass utfärdas.

text: Utfärda och lämna ut pass m.m.

text: Pass utfärdas enligt särskilda formulär som Migrationsverket fastställer.

text: När ett pass har utfärdats och informationen som finns i lagringsmediet i passet verifierats, ska passet så snart som möjligt lämnas ut till den sökande personligen. Om den sökandes identitet kontrollerats av en annan svensk myndighet eller en internationell organisation får ett provisoriskt främlingspass lämnas ut till den sökande med hjälp av den myndigheten eller organisationen. Om den sökande inte lämnat in sitt tidigare pass i samband med ansökan, ska det ske när det nya passet hämtas. Är det tidigare passet ett svenskt resedokument eller främlingspass, får det återlämnas sedan det makulerats.

text: Innehavaren ska återge sitt namn (kontrasignera) på därför avsedd plats i passet. För en innehavare som av någon anledning inte kan teckna sitt namn ska denna plats markeras med ett streck från övre vänstra hörnet till nedre högra hörnet. Namnteckning eller markering ska göras med kulspetspenna i blå eller svart skrift. Kontrasignering bör ske vid utlämnandet.

text: En passinnehavare har rätt att kontrollera den information som har sparats i lagringsmediet i passet. Detta kan ske hos Migrationsverket.

text: Makulera pass

text: Pass som enligt bestämmelser i

text: utlänningsförordningen

text: har återlämnats till Migrationsverket ska makuleras. Detta sker genom att passets främre pärm, personsida och tre följande sidor hålslås på tre ställen.

text: MIGRFS 03/2017

text: Ändra i pass

text: Migrationsverket får ändra eller lägga till uppgifter i ett främlingspass som begränsar dess giltighetsområde. Om ändringar eller tillägg görs ska ett nytt pass utfärdas.

text: Avgifter

text: Regler om avgifter för passärenden som handläggs hos Migrationsverket finns i

text: utlänningsförordningen

text: och

text: avgiftsförordningen (1992:191)

text: . I ärenden om främlingspass tas en ansökningsavgift ut och för resedokument en expeditionsavgift.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag de utkom från trycket. Samtidigt upphör Migrationsverkets föreskrifter (MIGRFS 10/2011) om främlingspass och resedokument att gälla.

text: MIKAEL RIBBENVIK

text: Johanna Lindblad Ó Duinnín


identifier: MIGRFS 2017:4

title: Migrationsverkets föreskrifter om upphävande av Migrationsverkets föreskrifter (MIGRFS 03/2016) om reseersättning enligt förordningen (2010:407) om ersättning till vissa nyanlända invandrare

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 februari 2017. Migrationsverkets föreskrifter (MIGRFS 03/2016) om reseersättning enligt förordningen (

text: ) om ersättning till vissa nyanlända invandrare gäller fortfarande för ärenden om ersättning för resekostnader som har beslutats före den 1 februari 2017.

text: MIGRATIONSVERKET

text: MIKAEL RIBBENVIK

text: Eva Rimsten


identifier: MIGRFS 2017:7

title: Migrationsverkets föreskrifter gällande förordning (2017:193) om statlig ersättning för asylsökande m.fl.

text: För att kommunen ska få rätt till schablonersättning enligt

text: 8 § i förordningen (2017:193)

text: om statlig ersättning för asylsökande m.fl. ska följande uppgifter framgå av inlämnad redovisning.

text: - Migrationsverkets dossiernummer. - Vilken kommun som har socialtjänstansvar. - Överflyttning av socialtjänstansvar om detta har begärts enligt

text: 2 a kap 10 § Socialtjänstlagen (2001:453)

text: samt datum för en sådan överflyttning. - Uppgifter om det ensamkommande barnet har avvikit, är utrest eller har återförenats med sina föräldrar samt datum för detta - Uppgift om socialtjänstansvar har upphört.

text: Redovisning av uppgifter enligt 1 § ska ha kommit in till verket senast den sjunde i månaden efter den månad redovisningen avser. Redan redovisade uppgifter behöver inte redovisas på nytt. Ändringar av uppgifter enligt 1 § ska ske löpande, dock senast vid den tidpunkt som anges i första meningen.

text: Schablonersättning enligt

text: 8 § förordningen (2017:193)

text: om statlig ersättning för asylsökande m.fl. betalas ut senast sista bankdagen i månaden som följer efter redovisad månad.

text: Vid tillämpning av

text: 9 § förordning (2017:193)

text: om statlig ersättning för asylsökande m.fl. kommer Migrationsverket från de ansökta faktiska kostnaderna, göra avdrag med 1 350 kr per barn och dygn, som har beviljats enligt

text: 8 § samma förordning

text: för ansökt period.

text: Felaktigt utbetalat belopp

text: Vid felaktig schablonutbetalning kan Migrationsverket med stöd av

text: 23 § förordning (2017:193)

text: om statlig ersättning för asylsökande m.fl. komma att kräva tillbaka felaktigt utbetalat belopp.

text: En kommun som anser sig ha fått för lite utbetald schablonersättning ska anmäla detta till Migrationsverket som därefter får justera utbetalat belopp i efterhand.

text: ________________________________________________________

text: Denna föreskrift träder i kraft den 1 juli 2017.

text: MIGRATIONSVERKET

text: Mikael Ribbenvik

text: Jan-Anders Rapp


identifier: MIGRFS 2017:8

title: Migrationsverkets föreskrifter gällande förordning (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar

text: och

text: 30 §§

text: i förordningen (

text: ) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar ska följande uppgifter framgå av inlämnad redovisning.

text: samt datum för en sådan överflyttning. - Uppgifter om det ensamkommande barnet har återförenats med sina föräldrar samt datum för detta. - Uppgifter om vårdnaden av det ensamkommande barnet har flyttats över till särskilt förordnad vårdnadshavare som barnet tidigare har varit familjehemsplacerat hos, samt datum för detta. - Uppgift om socialtjänstansvaret har upphört, samt orsak och datum för detta.

text: Redovisning enligt 1 § ska ha kommit in till verket senast den sjunde i månaden efter redovisat kvartal för schablonersättning enligt

text: 29 § förordning (2010:1122)

text: om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar samt senast den sjunde i den andra månaden efter redovisat kvartal för schablonersättning enligt

text: 30 § samma förordning

text: Redan redovisade uppgifter behöver inte redovisas på nytt. Ändringar av uppgifter enligt 1 § ska ske löpande, dock senast vid den tidpunkt som anges i första stycket.

text: Schablonersättning enligt

text: 29 § förordning (2010:1122)

text: om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar betalas ut senast sista bankdagen i den månad som följer efter redovisat kvartal.

text: Schablonersättning enligt

text: 30 § förordning (2010:1122)

text: om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar betalas ut senast sista bankdagen i den tredje månaden som följer efter redovisat kvartal.

text: Vid tillämpning av

text: 29 a § förordningen (2010:1122)

text: om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar kommer Migrationsverket från de ansökta faktiska kostnaderna, göra avdrag med 1 350 kr per barn och dygn, som har beviljats enligt

text: 29 § samma förordning

text: för ansökt period.

text: Vid tillämpning av

text: 30 a § förordning (2010:1122)

text: om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar kommer Migrationsverket från de ansökta faktiska kostnaderna, göra avdrag med 750 kr per barn och dygn, som har beviljats enligt

text: 30 § samma förordning

text: för ansökt period.

text: Felaktigt utbetalat belopp

text: 39 § förordning (2010:1122)

text: om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar komma att kräva tillbaka felaktigt utbetalat belopp.

text: MIGRATIONSVERKET

text: Mikael Ribbenvik

text: Jan-Anders Rapp


identifier: MIGRFS 2017:9

title: Migrationsverkets föreskrifter gällande förordning (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m.

text: För att kommunen ska få rätt till schablonersättning enligt

text: och

text: 24 §§

text: i förordningen (

text: ) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. ska följande uppgifter framgå av inlämnad redovisning.

text: - Migrationsverkets dossiernummer. - Vilken kommun som har socialtjänstansvar. - Överflyttning av socialtjänstansvar om detta har begärts enligt

text: 2 a kap 10 § Socialtjänstlagen (2001:453)

text: samt datum för en sådan överflyttning. - Uppgifter om det ensamkommande barnet har återförenats med sina föräldrar samt datum för denna händelse. - Uppgifter om vårdnaden av det ensamkommande barnet har flyttats över till särskilt förordnad vårdnadshavare som barnet tidigare har varit familjehemsplacerat hos, samt datum för denna händelse. - Uppgift om socialtjänstansvaret har upphört, samt orsak och datum för detta.

text: 22 § förordning (1990:927)

text: om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. samt senast den sjunde i den andra månaden efter redovisat kvartal för schablonersättning enligt

text: 24 § samma förordning

text: Schablonersättning enligt

text: 22 § förordning (1990:927)

text: om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. betalas ut senast sista bankdagen i den månad som följer efter redovisat kvartal.

text: Schablonersättning enligt

text: 24 § förordning (1990:927)

text: om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. betalas ut senast sista bankdagen i den tredje månaden som följer efter redovisat kvartal.

text: Vid tillämpning av

text: 23 § förordning (1990:927)

text: om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. kommer Migrationsverket från de ansökta faktiska kostnaderna, göra avdrag för 1 350 kr per barn och dygn, som har beviljats enligt

text: 22 § samma förordning

text: för ansökt period.

text: Vid tillämpning av

text: 25 § förordning (1990:927)

text: om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. kommer Migrationsverket från de ansökta faktiska kostnaderna, göra avdrag för 750 kr per barn och dygn, som har beviljats enligt

text: 24 § samma förordning

text: för ansökt period.

text: Felaktigt utbetalat belopp

text: 41 b § förordning (1990:927)

text: om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. komma att kräva tillbaka felaktigt utbetalat belopp.

text: MIGRATIONSVERKET

text: Mikael Ribbenvik Jan-Anders Rapp


identifier: MIGRFS 2018:2

title: Migrationsverkets föreskrifter om förteckning över arrangörer som anlitar artister och deras tekniker och som undantas från kravet på arbetstillstånd

text: Genom dessa föreskrifter fastställs den förteckning över etablerade arrangörer som omnämns i

text: . Enligt nämnda bestämmelse är artister och deras tekniker samt annan turnépersonal undantagna från kravet på arbetstillstånd för en sammanlagd tid av 14 arbetsdagar under en tolvmånadersperiod om de bjudits in av en arrangör som finns angiven på den förteckning över etablerade arrangörer som förs av Migrationsverket. Förteckningen redovisas i bilagan till föreskrifterna. En referensgrupp med representanter från arbetsgivare och arbetstagare har getts tillfälle att yttra sig.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag de utkom från trycket. Samtidigt upphör föreskrifterna (

text: MIGRFS 2017:12

text: ) om förteckning över arrangörer som anlitar artister och deras tekniker vilka undantas från kravet på arbetstillstånd.

text: MIGRATIONSVERKET

text: MIKAEL RIBBENVIK

text: Fredrik Martinsson

text: Bilaga till

text: MIGRFS 2018:2

text: Förteckning enligt

text: 5 kap. 2 § första stycket 8 utlänningsförordningen (2006:97)

text: över arrangörer som anlitar artister och deras tekniker och som undantas från kravet på arbetstillstånd.

text: Fastställd den 15 januari 2018.

text: Teatrar

text: Gefle Teaterförening Kungliga Dramatiska Teatern Reginateatern Riksteatern/Södra Teatern, Stockholm Stockholms Stadsteater AB

text: Musikteatrar och Dansteatrar

text: Balettakademien Dansens Hus, Stockholm GöteborgsOperan AB Kungliga Operan AB Malmö Opera & Musikteater AB NorrlandsOperan AB Skånes Dansteater

text: Musikinstitutioner

text: Dunkers Kulturhus / Helsingborgs Stad Gävle Konserthus & Symfoniorkester Göteborgs Symfoniker AB Helsingborgs Arena och Scen AB Kalmar Läns Musikstiftelse Kultur i Väst/Västra Götalandsregionen Kulturutveckling Region Gävleborg Malmö Live Konserthus Musik i Syd Musik i Uppland Nordiska Kammarorkestern, Sundsvall Norrbottensmusiken Scenkonstbolaget i Östergötland Stockholms Konserthusstiftelse Vara Konserthus AB

text: Övriga arrangörer

text: Bibu-Nationell Scenkonstbiennal för barn och unga AB Blixten & Co AB Clandestino institut Debaser AB Emmaboda Vinterbadarförening

text: Eventhouse AB FKP Scorpio Sverige AB Göteborgs Dans- och Teaterfestival Göteborgs kulturkalas Inkonst Julius Production AB Kaponi Live Live Nation Sweden Lugerinc. AB Malmö Stads Kulturförvaltning/Malmöfestivalen/ Sommarscen Malmö Maloney Concerts AB Markic Entertainment Group AB MM Entertainment Service AB Nobel Media AB Nöjes- & Kulturbolaget i Malmö AB Re:Orient SELAM, Stockholm Skrikhult Production Statens museer för världskultur Stockholm International Jazz & Blues Festival AB Stockholms läns blåsarsymfoniker Storsjöyran Evenemang AB Sweden Rock Festival Triffid Productions AB TWA Production AB Uppsala Konsert & Kongress AB Västmanlandsmusiken Östersjöfestivalen/Karlshamn Baltic Festival


identifier: MIGRFS 2018:3

title: Migrationsverkets föreskrifter och allmänna råd om mottagande av asylsökande m.fl.

text: Vid tillämpningen av

text: 2 c § förordning (1994:361)

text: om mottagande av asylsökande m.fl. (nedan FMA) ska med familj avses maka/make/sambo och barn under 18 år som har ingått i samma hushåll innan ankomst till Sverige och som samtliga omfattas av personkretsen 1 § första stycket 1 och 2 lagen (

text: ) om mottagande av asylsökande m.fl. (nedan LMA). Vid tillämpningen av

text: 2 d § samma förordning

text: avses med uttrycket ”så snart som möjligt försöka hitta” att Migrationsverket kartlägger barnets familjeförhållanden i samband med asylansökan samt att verket snarast inleder arbetet med efterforskning av barnets familjemedlemmar. Vid tillämpningen av

text: 4 § samma förordning

text: ska med familj avses make/maka/sambo och barn under 18 år som ingår i samma hushåll. Vid tillämpningen av

text: 6 § samma förordning

text: avses med: – ensamstående: en person över 18 år som inte delar hushåll med annan vuxen person, eller som är ensamstående förälder med barn, – sammanboende: en vuxen person som delar hushåll med en eller flera vuxna, – barn: person under 18 år som ingår i en ensamståendes eller sammanboendes hushåll eller som bor på särskilt anordnade grupphem eller motsvarande inrättning. I alla ärenden som rör barn ska en konsekvensanalys göras av vilken påverkan beslutet får för barnet. Vid tillämpningen av

text: 8 a § samma förordning

text: avses med uttrycket ”anmäla sådana ändringar i inkomst och andra förhållanden” att utlänningen har en skyldighet att meddela Migrationsverket muntligen eller skriftligen varje gång hans/hennes ekonomiska förhållanden ändras.

text: Allmänna råd till 1 §

text: Sammanboende är en vuxen som delar logi, i en lägenhet eller annan typ av boende, med en eller flera andra vuxna. Några krav på äktenskap, samboförhållande eller släktskap ställs inte. Det avgörande är om personernas logi gör att de får anses kunna dela på hushållets gemensamma kostnader.

text: Vid bedömningen av om ett barn som kommer till Sverige utan vårdnadshavare har erbjudits boende som sammanboende bör samma regler som tillämpas för vuxna gälla.

text: Registrering vid mottagningsenhet

text: En utlänning som omfattas av 1 § första stycket 1 och 2 LMA ska registreras vid den mottagningsenhet där utlänningen erbjudits boende. Vill utlänningen inte utnyttja boendet ska han/hon registreras vid den mottagningsenhet som ligger närmast den ort han/hon bor eller vid den mottagningsenhet som bäst kan tillgodose hans/hennes rättigheter och skyldigheter enligt LMA. Ett barn som föds i Sverige av vårdnadshavare som omfattas av 1 § första stycket 1 och 2 LMA ska inregistreras den dag barnets vårdnadshavare uppgett (viljeyttringen) att han/hon/de vill ansöka om asyl för barnet om vårdnadshavaren/vårdnadshavarna fullföljer ansökan om asyl inom två veckor. Om särskilda skäl föreligger kan tiden förlängas till en månad. En utlänning som vistas i Sverige med gällande uppehållstillstånd och som ansöker om uppehållstillstånd som flykting enligt 4 kap. 1 § eller som annan skyddsbehövande enligt

text: 4 kap. 2 §

text: eller

text: 2 a §

text: utlänningslagen

text: registreras vid mottagningsenhet när tillståndet att vistas i Sverige upphört att gälla. Om en utlänning vars rätt till bistånd har upphört enligt 11 § andra stycket LMA därefter meddelas inhibition eller beviljas ny prövning enligt

text: 11 a § samma lag

text: ska han/hon åter registreras vid mottagningsenhet efter anmälan. En utlänning som hålls i förvar ska registreras vid den förvarsenhet som har hand om hans/hennes förvarsadministrativa ärende. En utlänning som hålls i förvar ska inte registreras vid en mottagningsenhet. Avregistrering ska ske när rätten till bistånd upphör enligt 11, 11 a §§ LMA eller den dag Migrationsverket beslutat att utlänningens rätt till bistånd har förverkats. En avregistrering vid mottagningsenhet ska alltid föregås av ett skriftligt överklagbart beslut.

text: Allmänna råd till 2 §

text: Registrering vid mottagningsenhet Registreringen vid mottagningsenhet avgör från vilken dag han/hon kan erbjudas plats i anläggningsboende, ansöka om dagersättning och särskilt bidrag.

text: I de fall Migrationsverket inte kan ta emot en asylansökan, när den aktualiseras, bör datum för inregistrering anges till den dag då utlänningen uppgav att han/hon ville ansöka om bistånd. Har utlänningen ett gällande tillstånd registreras utlänningen in i mottagningssystemet den dag utlänningen aktualiserar sitt biståndsbehov efter att gällande tillstånd löpt ut.

text: Barn som föds i Sverige Enligt 1 § tredje stycket LMA ska ett barn som inte vistas på en förläggning utan bor tillsammans med en förälder som har uppehållstillstånd i Sverige inte registreras vid mottagningsenhet när föräldern ansöker om asyl för barnet. För de fall barnets föräldrar inte sammanbor bör barnets ärende behandlas utifrån vem av föräldrarna som barnet bor tillsammans med. I dessa fall presumeras den vuxne som ansöker om asyl för barnet vara barnets förälder och vårdnadshavare även om den vuxne inte kan styrka att han/hon är barnets vårdnadshavare.

text: Särskilda skäl vid barnets födelse Särskilda skäl kan föreligga i de fall ett barn fötts för tidigt eller lider av sjukdom eller annan jämförbar omständighet som medför särskild svårighet för vårdnadshavare att fullfölja sin ansökan om asyl vid Migrationsverket.

text: Registrering av utlänningar som ansöker om skydd efter att det permanenta uppehållstillståndet har återkallats Registrering vid mottagningsenhet bör inte göras av utlänningar som söker om asyl på nytt och befinner sig i Sverige efter att hans/hennes permanenta uppehållstillstånd återkallats p.g.a. att det saknas skyddsskäl.

text: Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som upphört När ett tidsbegränsat uppehållstillstånd med stöd av

text: 21 kap.

text: 6 §§

text: utlänningslagen

text: upphör finns det inget skäl att omregistrera utlänningen på nytt p.g.a. att bistånd enligt LMA normalt har utgått under hela tiden som uppehållstillståndet gällt.

text: En utlänning som avvikit och håller sig undan En utlännings rätt till bistånd enligt 12 § LMA har förverkats när han/hon håller sig undan så att ett beslut om avvisning eller utvisning eller ett beslut om överföring enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 604/2013 av den 26 juni 2013

text: inte kan verkställas. Avregistrering från mottagningsenhet sker efter att Migrationsverket genom överklagbart beslut beslutat att utlänningen inte har rätt till bistånd enligt 12 § LMA.

text: Innan avregistrering vid mottagningsenhet Innan avregistrering vid mottagningsenhet sker fattas ett överklagbart beslut gällande grunden för att rätten till bistånd upphört, förverkats eller att utlänningen inte omfattas av personkretsen för LMA.

text: Efter preskription När ett avlägsnandebeslut preskriberas enligt

text: 12 kap. 22 § utlänningslagen

text: omfattas inte längre utlänningen av personkretsen i 1 § första stycket 1 LMA. Om utlänningen inte ansöker om asyl på nytt upphör utlänningens rätt till bistånd och han/hon bör avregistreras ur mottagningssystemet. Innan avregistrering sker fattas ett skriftligt överklagbart beslut.

text: Utlänningar som hålls i förvar En utlänning som hålls i förvar bör alltid registreras vid den förvarsenhet som hanterar hans/hennes förvarsadministrativa ärende. Registreringen av den förvarstagne vid en förvarsenhet bör ske oavsett hans/hennes underliggande ärende eftersom själva frihetsberövandet ger rätt till dagersättning och särskilt bidrag enligt

text: 11 kap. 13 § utlänningslagen (2005:716)

text: . Avregistrering från en förvarsenhet bör ske vid den tidpunkt då utlänningen släpps ur förvar alternativt lämnar landet.

text: Dagersättning

text: Dagersättning beviljas vid avsaknad av egna medel och ska täcka kostnader för den dagliga livsföringen. Vid avgörande om utlänningens rätt till dagersättning ska hänsyn tas till alla kontanter, banktillgodohavanden och andra tillgångar som kan omvandlas till likvida medel. Får utlänningen fri mat vid mottagningsenheten reduceras dagersättningen i enlighet med 6 § FMA. Full dagersättning ska utgå om utlänningen tillfälligt vistas utanför mottagningsenheten och hans/hennes frånvaro beror på besök hos utlänningens offentliga biträde, asylutredning eller annat skäl där utlänningen kan bevisa anledningen till frånvaron. Detsamma gäller om utlänningen av medicinska eller religiösa skäl eller av annan synnerlig anledning inte kan utnyttja den fria maten.

text: Dagersättningen ska utbetalas förskottsvis per månad. Utbetalningen får dock avse kortare tid om det finns särskilda skäl. Med särskilda skäl avses; - när ansökan om dagersättning just lämnats in, - när rätten till dagersättningen beräknas upphöra under tiden fram till nästa utbetalning, - när utlänningen har svårt att sköta sin ekonomi.

text: Allmänna råd till 3 och 4 §§

text: Allmänt om behovsprövningen

text: En utlänning som saknar egna medel har enligt 17 § LMA rätt till dagersättning. Av lagens ordalydelse framgår att beslutsfattaren gör en behovsprövning av den enskildes ekonomiska situation, d.v.s. egna kontanter, banktillgodohavanden och tillgångar som snabbt kan omvandlas till likvida medel. Har utlänningen vid ansökan om dagersättning egna kontanter bör de användas för utlänningens försörjning. Varifrån kontanterna kommer eller vad de ska användas till har i princip ingen betydelse.

text: Tillgångar som kan omvandlas till likvida medel Vid bedömning av om utlänningen har egna tillgångar ska beslutfattaren beakta om utlänningen t.ex. har kontanter på banken eller aktier i hemlandet som är tillgängliga och lätt kan säljas. Utgångspunkten för huruvida tillgångarna är tillgängliga bör vara att tillgångarna lätt ska kunna disponeras, i normalfallet inom en vecka. Har utlänningen tillgångar som snabbt kan omvandlas bör han/hon erbjudas boende där mat ingår i avvaktan på att tillgångarna görs disponibla.

text: Medel som har beviljats enligt annan lagstiftning Har utlänningen beviljats bidrag eller på annat sätt tagit del av bidrag, enligt annan lagstiftning är det något som ska beaktas vid bedömningen av behovet av dagersättning. Exempel på bidrag som ensamkommande familjehemsplacerade barn kan få del av är omkostnadsersättning som utbetalas till familjehemmet ett annat exempel på bidrag är bosättningsbaserade förmåner.

text: Närmare om behovsprövningen av dagersättning till vuxna Vid bedömningen av den enskildes inkomster räknas inte makes/makas/sambos ekonomiska tillgångar in. Bedömning görs endast utifrån utlänningens egna tillgångar.

text: Avslag av dagersättningen Om en utlänning har inkomst som överstiger dagersättningsnivån ska en eventuell ansökan om dagersättning avslås eftersom utlänningen inte saknar egna medel. Utlänningen får återkomma med en ny ansökan om inkomsten upphör eller inkomsten understiger dagersättningsnivån.

text: Barn i familj Dagersättning till barn har inte samma individuella karaktär som dagersättning till vuxna, eftersom den inte får sättas ned för minderåriga. Barn saknar oftast egna tillgångar och är därför beroende av sina föräldrar för sin försörjning. Vid avgörande av frågan om barns rätt till dagersättning bör hänsyn tas till föräldrarnas inkomster och tillgångar.

text: Barn utan vårdnadshavare Barn som kommer till Sverige utan vårdnadshavare bör beviljas dagersättning som ensamstående eller som sammanboende vuxen om hushållsgemenskap med annan person föreligger.

text: Sparad dagersättning och restbelopp Ett undantag gäller för sparad dagersättning och de varor som köpts för sparad dagersättning. Har utlänningen sparat en del av dagersättningen så kan han/hon inte nekas fortsatt dagersättning med hänvisning till att han/hon i första hand ska leva på dessa medel. Det förekommer att utlänningar som är inskrivna i mottagningssystemet tar emot dagersättning efter att rätten till bistånd har upphört eller utlänningens rätt till bistånd har förverkats. Om utlänningen åter skrivs in i mottagningssystemet på grund av att t.ex. inhibition eller ny prövning meddelas, kan det finnas ett restbelopp som ska hanteras av Migrationsverket. Den dagersättning som finns på kontot är inte att betrakta som utbetald. Utbetalningen sker först när utlänningen tar ut pengarna från kontot. Utlänningen har inte rätt till de pengar som verket felaktigt satt in på kontot efter att hans/hennes rätt till bistånd upphörde eller rätten till bistånd förverkats.. Utlänningen har bara rätt till de pengar som satts in på kontot innan rätten till bistånd upphörde eller rätten till bistånd förverkades. Ett utbetalat restbelopp utgör egna medel som ska vägas in vid bedömningen av en ny ansökan om dagersättning.

text: Nedsättning av dagersättning Dagersättning enligt lagen om mottagande av asylsökande m.fl. är en form av bistånd som i vissa fall kräver motprestation från utlänningens sida. Av 10 § LMA framgår förutsättningarna för när Migrationsverket kan sätta ner dagersättningen.

text: När det gäller beslut om nedsättning, efter att avlägsnande- eller överföringsärendet är överlämnat till polisen kan nedsättning först ske efter att Migrationsverket fått uppgift från polisen - att sökande utan giltigt skäl vägrar medverka till nödvändig åtgärd för att överföringen, avvisningen eller utvisningen ska kunna verkställas och denna information har kommunicerats med utlänningen.

text: Reducering av dagersättning Dagersättningen reduceras med den del som enligt 6 § FMA motsvarar mathållningen om utlänningen får sitt behov av mat tillgodosett på annat sätt, som till exempel vid sjukhusvistelse. En reducering av dagersättningen förutsätter att mottagningsenheten får kännedom om att mat ingår vid inkvarteringen. En reducering av dagersättningen får inte göras retroaktivt.

text: Förlust av dagersättningen I princip beviljas dagersättning aldrig två gånger. Den som fått dagersättning för en viss period förväntas kunna klara sig på ersättningen perioden ut. Om dagersättningen stulits, plånbok tappats eller annan nödsituation inträffat, där det klart framgår att utlänningen inte klarar sina primära behov fram till nästa utbetalning bör nödhjälp

text: ges. I första hand bör utlänningen hänvisas till en enhet där fri kost ingår. I andra hand kan bistånd utgå för den del som enligt 6 § FMA motsvarar mathållningen i dagersättningen.

text: En förutsättning för att biståndet ska ges är att en polisanmälan av förlusten skett och att en noggrann behovsprövning gjorts i det enskilda fallet. Det tillägg som beviljas lämnas i form av dagersättning. Särskilt bidrag ska inte användas i dessa situationer eftersom särskilt bidrag inte ges för de behov som dagersättningen normalt ska täcka. Dagersättningen lämnas inte heller som förskott på nästkommande utbetalning av dagersättning. Dagersättningen utgår redan i förskott och kan inte förenas med ytterligare tillskott.

text: Inte heller bör ett lån som avbetalas i samband med utbetalning av dagersättning beviljas eftersom ett lån i praktiken blir ett förskott.

text: Utbetalning av dagersättning För att förhindra att felaktiga utbetalningar sker kan det i vissa fall finnas särskilda skäl för kortare utbetalningsperiod av dagersättning. Vid bedömning av om det finns särskilda skäl för kortare utbetalningsperiod bör beaktas: – om rätten till bistånd upphör enligt 11 § andra stycket LMA innan nästa utbetalningsperiod, – om avlägsnandebeslutet är verkställbart och planerad utresa är nära förestående, – om en överföring enligt Europaparlamentet och

text: rådets förordning (EU) nr 604/2013 av den 26 juni 2013

text: är nära förestående eller utlänningen har beviljats uppehållstillstånd och anvisning till kommun förväntas inom kort. En uppföljning på individnivå om det föreligger skäl för ändrad utbetalningsperiod bör ske regelbundet.

text: Bostadsersättning

text: Av

text: 16 § lagen (1994:137)

text: om mottagande av asylsökande m.fl. framgår att utlänningar som avses i 1 § första stycket 1 och 2 samma lag som på egen hand ordnar bostad har rätt till bostadsersättning i särskilda fall. Regeringen har meddelat närmare föreskrifter om i vilka fall bostadsersättning får beviljas samt grunderna för beräkning av ersättningsbeloppen i 4 § FMA. Bostadsersättningen ska utbetalas förskottsvis per månad. Utbetalningen får dock avse kortare tider när; – ansökan om bostadsersättning just lämnats in, – rätten till bostadsersättningen beräknas upphöra under tiden fram till nästa utbetalning, – det annars finns särskilda skäl för utbetalning under månaden.

text: Allmänna råd till 5 §

text: Syftet med bostadsersättningen är att ge viss kompensation för utgifter som kan uppkomma på grund av att den sökande måste flytta till ett nytt boende. Vid bedömningen av om den sökande behöver flytta till annan

text: ort ska särskilt beaktas avståndet från bostaden till arbetet, möjligheter till kollektivtrafik och anställningsförhållanden.

text: Särskilt bidrag

text: Särskilt bidrag får utbetalas utöver dagersättningen för kostnader som uppstår på grund av särskilda behov. En individuell prövning ska göras av varje ansökan om särskilt bidrag. En ansökan om särskilt bidrag ska utredas så snart som möjligt efter att den kommit in till Migrationsverket. Särskilt bidrag ska alltid utbetalas utifrån det billigaste alternativet för varan/tjänsten.

text: Allmänna råd till 6 §

text: Det särskilda bidraget är avsett för varor eller tjänster som inte är dagliga eller återkommande utgifter. Vid handläggningen av ansökan om särskilt bidrag utreds utlänningens behov av varan eller tjänsten och hans/hennes behov av ekonomiskt bistånd vid sidan av dagersättningen. När behovet av varan eller tjänsten och behovet av ekonomiskt bistånd är utrett fastställs storleken på bidraget, med utgångspunkt från den lägst kända kostnaden för varan eller tjänsten.

text: Handläggningen av ansökan om särskilt bidrag Utredning av en ansökan om särskilt bidrag ska genomföras ”så snabbt som möjligt” utan att rättssäkerheten eftersätts. Vad som menas med ”så snabbt som möjligt” kan inte anges generellt utan måste bli en bedömning utifrån varans/tjänstens beskaffenhet. Rör varan/tjänsten t.ex. vinterkläder eller spädbarnsutrustning där behovet av varan eller tjänsten riskerar att förfalla om inte ansökan behandlas inom några veckor bör ärendet handläggas med förtur.

text: Behov av varan/tjänsten För att särskilt bidrag ska beviljas krävs att behovet av varan eller tjänsten är nödvändigt för att en dräglig livsföring ska uppnås. I 7 § FMA ges exempel på kostnader som kan komma i fråga vid bedömningen av särskilt bidrag. Uppräkningen av varor och tjänster är inte uttömmande utan ska ses som exempel.

text: Behov av ekonomiskt bistånd Om det vid prövningstillfället av ansökan om särskilt bidrag kommer fram att sökande inte har ett starkt behov av varan/tjänsten eller kostnaden rör ett mindre belopp ska ansökan avslås. Rent allmänt bör särskilt bidrag inte utgå för små utgifter av engångskaraktär. Om utgiften är att betrakta som liten bör den ställas i förhållande till dagersättningsbeloppet. Rör ansökan flera små utgifter som är nödvändiga för en dräglig livsföring bör summan av de små utgifterna läggas samman vid bedömningen av beloppet. Bedömningen av behovet av ekonomiskt bistånd bör sedan utgå från det samlade beloppet. Av regeringens proposition 1993/94:94 framgår att tanken med det särskilda bidraget är att det ska tillämpas restriktivt. En restriktiv tillämpning betyder att det är bara om behovet av varan/tjänsten är

text: nödvändig för en dräglig livsföring och utlänningen saknar medel för utgiften som det särskilda bidraget ska utbetalas.

text: Vid bedömningen av storleken på bidraget bör utgångspunkten vara att bidrag ges för det billigaste alternativet av varan eller tjänsten. En undersökning på orten av kostnaden för det billigaste alternativet för varan eller tjänsten bör genomföras. Om det billigaste alternativet grundar sig på lokalt framtagna prislistor krävs regelbunden kontroll av faktiskt utbud av varorna. Handläggning och utbetalning av särskilt bidrag ska ske skyndsamt och inte nödvändigtvis i samband med utbetalning av dagersättning.

text: Särskilt bidrag till barn Vid bedömningen av barns behov av särskilt bidrag bör särskilt beaktas att barn kan ha andra behov än vuxna eftersom barn går i skola/förskola.

text: Tillståndssökande utlänningars sjukvårdskostnader De skäl som ligger bakom principen om statligt kostnadsansvar för sjukvård till utlänningar som avses i 1 § första stycket 1 och 2 LMA gäller inte fullt ut för andra tillståndssökande. För den senare gruppen ligger det primära kostnadsansvaret hos den enskilde. Avsikten med denna ordning är att motverka att utlänningar söker sig till Sverige för att få vård. Som en konsekvens av detta har utlänningar som avses 1 § första stycket 3 LMA i regel inte rätt till särskilt bidrag för sjukvårdskostnader.

text: Särskilt bidrag när dagersättningen satts ned helt De asylsökande vars dagersättning satts ned helt med stöd av 10 § andra stycket LMA får beviljas särskilt bidrag för kostnader som dagersättningen ska täcka enligt 5 § FMA om de är nödvändiga för en dräglig livsföring. En motsvarande situation kan uppstå då dagersättningen har reducerats p.g.a. att behovet av mat är tillgodosett på boendet och utlänningen har nedsatt dagersättning enligt 10 § FMA. Särskilt bidrag får inte beviljas om behovet kan täckas på annat sätt.

text: Allmänt råd gällande ersättning för kost och logi

text: En utlänning som har egen inkomst eller egna tillgångar ska enligt 15 § LMA betala skälig ersättning till Migrationsverket för logi och kost om inkomsten eller tillgångarna överstiger den dagersättningsnivå som utlänningen är berättigad till. Vid beräkningen av skälig ersättning för logi bör följande gälla. Om kostnaden för logi kan fastställas bör utlänningen betala sin del av Migrationsverkets kostnad för boendet. Kostnaden för boendet baseras på antalet platser i boendet.

text: Kan inte avgiften för logi fastställas p.g.a. annan boendeform än lägenhetsboende bör kostnaden för boendet per dygn bestämmas till prisbasbeloppet delat med 365. I de fall logiet delas beräknas avgiften genom att boendekostnaden delas på antalet platser i bostaden.

text: 3. För fri mat betalas av Ensamstående 47 kr/dag Sammanboende 42 kr/dag Barn 0–3 år 25 kr/dag Barn 4–10 år 31 kr/dag Barn 11–17 år 38 kr/dag Hemmavarande vuxen 42 kr/dag

text: En förälder är alltid försörjningsskyldig för sina barn oavsett om båda eller bara den ene av föräldrarna har inkomst. En förälder/föräldrarna bör därför betala barnens del av kostnaden för logi och mat.

text: Om utlänningens behållning inte når upp till dagersättningsnivån efter att logi betalats bör kostnaden för logi eller mat jämkas. ________________________________________________________ Dessa föreskrifter träder i kraft samma dag som de utkommer från trycket. Föreskrifterna upphäver

text: MIGRFS 2017:11

text: MIGRATIONSVERKET

text: MIKAEL RIBBENVIK

text: Eva Rimsten


identifier: MIGRFS 2018:4

title: Migrationsverkets föreskrifter om förteckning över slag av arbeten inom vilka det finns stor efterfrågan på arbetskraft

text: Genom dessa föreskrifter fastställs förteckningen enligt

text: 5 kap. 12 § utlänningsförordningen

text: över slag av arbeten inom vilka det finns en stor efterfrågan på arbetskraft. Förteckningen redovisas i bilagan till föreskrifterna och har upprättats i samråd med Arbetsförmedlingen som gett sammanslutningar av arbetsgivare respektive arbetstagare tillfälle att yttra sig.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag de utkom från trycket. Samtidigt upphör föreskrifterna (

text: MIGRFS 2018:1

text: ) om förteckning över slag av arbeten inom vilka det finns stor efterfrågan på arbetskraft att gälla.

text: MIGRATIONSVERKET

text: INGA THORESSON HALLGREN Fredrik Martinsson

text: MIGRFS 2018:04

text: Bilaga till

text: MIGRFS 2018:04

text: Förteckning enligt

text: 5 kap. 12 § utlänningsförordningen (2006:97)

text: över slag av arbeten inom vilka det finns stor efterfrågan på arbetskraft.

text: Fastställd den 23 april 2018.

text: Anläggningsarbetare Anläggningsmaskinförare Apotekare Apotekstekniker Arbetsterapeuter Arkitekter och lantmätare Bagare och konditorer Barnmorskor Barnskötare Bartendrar Behandlingsassistenter och socialpedagoger Betongarbetare Biomedicinska analytiker Biståndsbedömare Buss- och spårvagnsförare Byggnads- och ventilationsplåtslagare Civilingenjörsyrken inom bygg och anläggning Civilingenjörsyrken inom elektroteknik Civilingenjörsyrken inom kemi och kemiteknik Civilingenjörsyrken inom logistik och produktionsplanering Civilingenjörsyrken inom maskinteknik Controller Distributionselektriker Drifttekniker vid värme- och vattenverk Drifttekniker, IT Elektronikreparatörer och kommunikationselektriker Fastighetsförvaltare Fastighetsskötare Fin-, inrednings- och möbelsnickare Finmekaniker Fordonsmontörer Frisörer Fritidsledare Fritidspedagoger Fysioterapeuter (sjukgymnaster) Förare av jordbruks- och skogsmaskiner Företagssäljare Förskollärare Försäkringssäljare och försäkringsrådgivare Golvläggare

text: MIGRFS 2018:04

text: Grundskollärare Grundutbildade sjuksköterskor Gymnasielärare Hovmästare och servitörer Industrielektriker Ingenjörer och tekniker inom bygg och anläggning Ingenjörer och tekniker inom elektroteknik Ingenjörer och tekniker inom industri, logistik och produktionsplanering Ingenjörer och tekniker inom kemi och kemiteknik Ingenjörer och tekniker inom maskinteknik Inköpare och upphandlare Installations- och serviceelektriker Jurister Kemister Kockar och kallskänkor Kriminalvårdare Kundtjänstpersonal Kuratorer Kyl- och värmepumpstekniker Laboratorieingenjörer Lackerare och industrimålare Lastbilsförare Lednings- och organisationsutvecklare Lokförare Läkare Lärare i yrkesämnen Löne- och personaladministratörer Malmförädlingsyrken och brunnsborrare Maskinoperatörer, gummi-, plast- och pappersvaruindustri Maskinoperatörer, kemiska och farmaceutiska produkter Maskinoperatörer, livsmedelsindustri Maskinoperatörer, textil-, tvätt- och läderindustri Maskinsnickare och maskinoperatörer inom träindustri Maskinställare och maskinoperatörer inom metallarbete Medicinska sekreterare och vårdadministratörer Miljö- och hälsoskyddsinspektörer Mjukvaru- och systemutvecklare Montörer av elektrisk och elektronisk utrustning Montörer av metall-, gummi- och plastprodukter Montörer av träprodukter Motorfordonsmekaniker och fordonsreparatörer Murare Målare Nätverks- och systemtekniker Personliga assistenter Pizzabagare Process- och maskinoperatörer, stål- och metallverk Processoperatörer, trä- och pappersindustri

text: MIGRFS 2018:04

text: Processövervakare inom kemisk industri Processövervakare inom metallproduktion Psykologer Receptarier Redovisningsekonomer Restaurang- och köksbiträden Revisorer Röntgensjuksköterskor Saneringsarbetare Skadereglerare och värderare Skogsarbetare Skötare Slaktare och styckare Smeder Socialförsäkringshandläggare Socialsekreterare Specialistsjuksköterskor inom akut hälso- och sjukvård Specialistsjuksköterskor inom allmän hälso- och sjukvård Speciallärare och specialpedagoger Speditörer och transportmäklare Studie- och yrkesvägledare Städare Ställningsbyggare Supporttekniker, IT Svetsare och gasskärare Systemadministratörer Systemanalytiker och IT-arkitekter Systemförvaltare Systemtestare och testledare Säkerhetsinspektörer Takmontörer Tandhygienister Tandläkare Tandsköterskor Tandtekniker och ortopedingenjörer Taxiförare Telefonförsäljare Tolkar Transportledare och transportsamordnare Träarbetare och snickare Trädgårdsanläggare Tunnplåtslagare Underhållsmekaniker och maskinreparatörer Undersköterskor, hemtjänst och äldreboende Undersköterskor, vårdavdelning och mottagning Universitets- och högskollärare Uppfödare och skötare av lantbrukets husdjur Utredare och handläggare Veterinärer

text: MIGRFS 2018:04

text: VVS-montörer Vårdare och boendestödjare Väktare och ordningsvakter Växtodlare och djuruppfödare med blandad drift


identifier: MIGRFS 2018:5

title: Migrationsverkets föreskrifter om särskild dagersättning till vissa nyanlända invandrare som vistas vid mottagningsenhet,

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den dag de utkom från trycket. MIGRATIONSVERKET INGA THORESSON HALLGREN Jan-Anders Rapp


identifier: MIGRFS 2018:6

title: Migrationsverkets föreskrifter om vad som ska anses vara en bostad med lämplig standard enligt 6 c kap. 2 § första stycket 4 utlänningslagen (2005:716)

text: Kravet på en bostad med lämplig standard ska anses uppfyllt om utlänningen, senast då han eller hon påbörjar sin vistelse i Sverige, förfogar över en bostad som han eller hon äger, hyr i första eller andra hand eller innehar med bostadsrätt. Utlänningen ska skriftligt styrka sin bostadssituation, t.ex. genom ett hyresavtal eller ett intyg från en fastighetsägare, hyresvärd eller bostadsförmedling om ett kommande avtal.

text: Om bostaden hyrs i andra hand, ska uthyrningen vara godkänd av hyresvärd, bostadsrättsförening eller hyresnämnd.

text: I enlighet med

text: 12 kap.

text: och

text: 18 a §§

text: jordabalken

text: ska bostaden på tillträdesdagen tillhandahållas i sådant skick att den enligt den allmänna uppfattningen i orten är fullt brukbar för det avsedda ändamålet och vara försedd med:

text: -kontinuerlig uppvärmning, -kontinuerlig tillgång till varmt och kallt vatten för hushåll och hygien, -avlopp för spillvatten, -personlig hygien, omfattande toalett och tvättställ samt badkar eller dusch, -försörjning med elektrisk ström för normal hushållsförbrukning, -matlagning, omfattande spis, diskho, kylskåp, förvaringsutrymmen och avställningsytor, -att det finns tillgång både till förrådsutrymmen inom fastigheten och till anordning för hushållstvätt inom fastigheten eller inom rimligt avstånd från den och -att huset inte har sådana brister i fråga om hållfasthet, brandsäkerhet eller sanitära förhållanden som inte skäligen kan godtas.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den dag de utkommer från trycket. MIGRATIONSVERKET MIKAEL RIBBENVIK Emelie Thorén


identifier: MIGRFS 2018:7

title: Migrationsverkets föreskrifter om förteckning över de sysselsättningsområden inom vilka det förekommer säsongsarbete

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den dag de utkommer från trycket.

text: MIGRATIONSVERKET

text: MIKAEL RIBBENVIK Hampus Forssell

text: Bilaga till

text: MIGRFS 2018:7

text: Förteckning över sysselsättningsområden inom vilka det förekommer säsongsbunden verksamhet som omnämns i

text: 5 c kap. 8 § utlänningsförordningen

text: . Fastställd den 4 juni 2018.

text: Sysselsättningsområden inom vilka det förekommer säsongsbunden verksamhet finns inom näringsgrenarna (SNI 2007):

text: 1) A 01 Jordbruk och jakt samt service i anslutning härtill, dock inte A 01.7 Jakt och service i anslutning härtill 2) A 02 Skogsbruk 3) I Hotell- och restaurangverksamhet 4) N 79.12 Researrangemang 5) N 79.9 Turist- och bokningsservice 6) N 81.3 Skötsel och underhåll av grönytor 7) R 90.02 Stödtjänster till artistisk verksamhet 8) R 93.111 Drift av skidsportanläggningar 9) R 93.112 Drift av golfbanor 10) R 93.21 Nöjes- och temaparksverksamhet


identifier: MIGRFS 2018:8

title: Migrationsverkets föreskrifter om upphävande av Migrationsverkets föreskrifter (MIGRFS 2004:2) med bemyndigande för Sveriges ambassad i Canberra att bevilja uppehålls- och arbetstillstånd (ferietillstånd) för medborgare i Australien och Nya Zeeland

text: MIGRATIONSVERKET

text: MIKAEL RIBBENVIK

text: Hampus Forssell


identifier: MIGRFS 2019:1

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag de utkom från trycket. Samtidigt upphör föreskrifterna (

text: MIGRFS 2017:13

text: ) om den lönetröskel som är villkor för att erhålla EU-blåkort att gälla.

text: MIGRATIONSVERKET

text: MIKAEL RIBBENVIK

text: Anna Bartosiewicz


text: Genom dessa föreskrifter fastställs förteckningen enligt

text: 5 kap. 12 § utlänningsförordningen

text: över slag av arbeten inom vilka det finns en stor efterfrågan på arbetskraft. Förteckningen redovisas i bilagan till föreskrifterna och har upprättats i samråd med Arbetsförmedlingen som gett sammanslutningar av arbetsgivare respektive arbetstagare tillfälle att yttra sig.

text: MIGRFS 2019:02

text: ) om förteckning över slag av arbeten inom vilka det finns stor efterfrågan på arbetskraft att gälla.

text: MIGRATIONSVERKET

text: MIKAEL RIBBENVIK Anna Bartosiewicz

text: Bilaga till

text: MIGRFS 2019:10

text: Förteckning enligt

text: 5 kap. 12 § utlänningsförordningen (2006:97)

text: över slag av arbeten inom vilka det finns stor efterfrågan på arbetskraft.

text: Fastställd den 11 november 2019.

text: Anläggningsarbetare Anläggningsmaskinförare Apotekare Arbetsterapeuter Arkitekter och lantmätare Bagare och konditorer Barnmorskor Barnskötare Bartendrar Behandlingsassistenter och socialpedagoger Betongarbetare Biomedicinska analytiker Biståndsbedömare Brandmän Buss- och spårvagnsförare Byggnads- och ventilationsplåtslagare Civilingenjörsyrken inom bygg och anläggning Civilingenjörsyrken inom elektroteknik Civilingenjörsyrken inom kemi och kemiteknik Civilingenjörsyrken inom logistik och produktionsplanering Civilingenjörsyrken inom maskinteknik Controller Distributionselektriker Drifttekniker vid värme- och vattenverk Drifttekniker, IT Elektronikreparatörer och kommunikationselektriker Fastighetsförvaltare Fastighetsskötare Fin-, inrednings- och möbelsnickare Finmekaniker Fordonsmontörer Fritidspedagoger Fysioterapeuter (sjukgymnaster) Förare av jordbruks- och skogsmaskiner Företagssäljare Förskollärare Försäkringssäljare och försäkringsrådgivare Golvläggare Grundskollärare Grundutbildade sjuksköterskor

text: Gymnasielärare Hovmästare och servitörer Ingenjörer och tekniker inom bygg och anläggning Ingenjörer och tekniker inom elektroteknik Ingenjörer och tekniker inom industri, logistik och produktionsplanering Ingenjörer och tekniker inom kemi och kemiteknik Ingenjörer och tekniker inom maskinteknik Inköpare och upphandlare Installations- och serviceelektriker Jurister Kemister Kockar och kallskänkor Kriminalvårdare Kuratorer Kyl- och värmepumpstekniker Laboratorieingenjörer Lackerare och industrimålare Lastbilsförare Lednings- och organisationsutvecklare Lokförare Läkare Lärare i yrkesämnen Malmförädlingsyrken och brunnsborrare Maskinoperatörer, gummi-, plast- och pappersvaruindustri Maskinoperatörer, kemiska och farmaceutiska produkter Maskinoperatörer, livsmedelsindustri Maskinoperatörer, textil-, tvätt- och läderindustri Maskinsnickare och maskinoperatörer inom träindustri Maskinställare och maskinoperatörer inom metallarbete Medicinska sekreterare och vårdadministratörer Miljö- och hälsoskyddsinspektörer Mjukvaru- och systemutvecklare Montörer av elektrisk och elektronisk utrustning Montörer av metall-, gummi- och plastprodukter Motorfordonsmekaniker och fordonsreparatörer Murare Målare Nätverks- och systemtekniker Odlare av jordbruksväxter, frukt och bär Personliga assistenter Pizzabagare Process- och maskinoperatörer, stål- och metallverk Processoperatörer, trä- och pappersindustri Processövervakare inom kemisk industri Psykologer Receptarier Redovisningsekonomer Restaurang- och köksbiträden

text: Revisorer Röntgensjuksköterskor Saneringsarbetare Skogsarbetare Skötare Slaktare och styckare Smeder Socialförsäkringshandläggare Socialsekreterare Specialistsjuksköterskor inom akut hälso- och sjukvård Specialistsjuksköterskor inom allmän hälso- och sjukvård Speciallärare och specialpedagoger Speditörer och transportmäklare Studie- och yrkesvägledare Städare Ställningsbyggare Supporttekniker, IT Svetsare och gasskärare Systemadministratörer Systemanalytiker och IT-arkitekter Systemförvaltare Systemtestare och testledare Takmontörer Tandhygienister Tandläkare Tandsköterskor Tandtekniker och ortopedingenjörer Taxiförare Telefonförsäljare Tolkar Transportledare och transportsamordnare Truckförare Träarbetare och snickare Trädgårdsanläggare Tunnplåtslagare Tågvärdar och ombordsansvariga Underhållsmekaniker och maskinreparatörer Undersköterskor, hemtjänst och äldreboende Undersköterskor, vårdavdelning och mottagning Universitets- och högskollärare Uppfödare och skötare av lantbrukets husdjur Veterinärer VVS-montörer Vårdare och boendestödjare Vårdbiträde Väktare och ordningsvakter Växtodlare och djuruppfödare med blandad drift


identifier: MIGRFS 2019:2

text: 5 kap. 12 § utlänningsförordningen

text: MIGRFS 2018:04

text: MIGRATIONSVERKET

text: MIKAEL RIBBENVIK Anna Bartosiewicz

text: MIGRFS 2019:02

text: Bilaga till

text: MIGRFS 2019:02

text: Förteckning enligt

text: Fastställd 4 februari 2019.

text: Anläggningsarbetare Anläggningsmaskinförare Apotekare Arbetsterapeuter Arkitekter och lantmätare Bagare och konditorer Barnmorskor Barnskötare Bartendrar Behandlingsassistenter och socialpedagoger Betongarbetare Biomedicinska analytiker Biståndsbedömare Buss- och spårvagnsförare Byggnads- och ventilationsplåtslagare Civilingenjörsyrken inom bygg och anläggning Civilingenjörsyrken inom elektroteknik Civilingenjörsyrken inom kemi och kemiteknik Civilingenjörsyrken inom logistik och produktionsplanering Civilingenjörsyrken inom maskinteknik Controller Distributionselektriker Drifttekniker vid värme- och vattenverk Drifttekniker, IT Elektronikreparatörer och kommunikationselektriker Fastighetsförvaltare Fastighetsskötare Fin-, inrednings- och möbelsnickare Finmekaniker Fordonsmontörer Fritidsledare Fritidspedagoger Fysioterapeuter (sjukgymnaster) Förare av jordbruks- och skogsmaskiner Företagssäljare Förskollärare Golvläggare Grundskollärare Grundutbildade sjuksköterskor Gymnasielärare

text: MIGRFS 2019:02

text: Hovmästare och servitörer Industrielektriker Ingenjörer och tekniker inom bygg och anläggning Ingenjörer och tekniker inom elektroteknik Ingenjörer och tekniker inom industri, logistik och produktionsplanering Ingenjörer och tekniker inom kemi och kemiteknik Ingenjörer och tekniker inom maskinteknik Inköpare och upphandlare Installations- och serviceelektriker Jurister Kemister Kockar och kallskänkor Kriminalvårdare Kundtjänstpersonal Kuratorer Kyl- och värmepumpstekniker Laboratorieingenjörer Lackerare och industrimålare Lastbilsförare Lokförare Läkare Lärare i yrkesämnen Malmförädlingsyrken och brunnsborrare Maskinoperatörer, gummi-, plast- och pappersvaruindustri Maskinoperatörer inom påfyllning, packning och märkning Maskinoperatörer, kemiska och farmaceutiska produkter Maskinoperatörer, livsmedelsindustri Maskinoperatörer, textil-, tvätt- och läderindustri Maskinsnickare och maskinoperatörer inom träindustri Maskinställare och maskinoperatörer inom metallarbete Medicinska sekreterare och vårdadministratörer Miljö- och hälsoskyddsinspektörer Mjukvaru- och systemutvecklare Montörer av elektrisk och elektronisk utrustning Montörer av metall-, gummi- och plastprodukter Montörer av träprodukter Motorfordonsmekaniker och fordonsreparatörer Murare Målare Nätverks- och systemtekniker Odlare av jordbruksväxter, frukt och bär Personliga assistenter Pizzabagare Process- och maskinoperatörer, stål- och metallverk Processoperatörer, trä- och pappersindustri Processövervakare inom kemisk industri Processövervakare inom metallproduktion Psykologer

text: MIGRFS 2019:02

text: Receptarier Redovisningsekonomer Revisorer Röntgensjuksköterskor Saneringsarbetare Skadereglerare och värderare Skogsarbetare Skötare Slaktare och styckare Smeder Socialförsäkringshandläggare Socialsekreterare Specialistsjuksköterskor inom akut hälso- och sjukvård Specialistsjuksköterskor inom allmän hälso- och sjukvård Speciallärare och specialpedagoger Speditörer och transportmäklare Studie- och yrkesvägledare Städare Ställningsbyggare Supporttekniker, IT Svetsare och gasskärare Systemadministratörer Systemanalytiker och IT-arkitekter Systemförvaltare Systemtestare och testledare Säkerhetsinspektörer Takmontörer Tandhygienister Tandläkare Tandsköterskor Tandtekniker och ortopedingenjörer Taxiförare Telefonförsäljare Tolkar Transportledare och transportsamordnare Truckförare Träarbetare och snickare Trädgårdsanläggare Tunnplåtslagare Tågvärdar och ombordsansvariga Underhållsmekaniker och maskinreparatörer Undersköterskor, hemtjänst och äldreboende Undersköterskor, vårdavdelning och mottagning Universitets- och högskollärare Uppfödare och skötare av lantbrukets husdjur Veterinärer VVS-montörer Vårdare och boendestödjare Vårdbiträde

text: MIGRFS 2019:02

text: Väktare och ordningsvakter Växtodlare och djuruppfödare med blandad drift