title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan och betygskriterier för ämnet scenisk verksamhet – samtida dans i yrkesdansarutbildningen

text: Ämnesplanen för ämnet scenisk verksamhet – samtida dans finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Scenisk verksamhet – samtida dans

text: Ämnet scenisk verksamhet – samtida dans speglar kulturen och samhället historiskt och i nutid. Ämnet är till sin karaktär konstnärligt och innefattar sceniskt framförande, repetitionsprocesser med koreografi och repertoar samt arbete med partnering. Genom att möta en bredd av koreografiska processer i samtida dans skapas den hållbara dansare som dansaryrket kräver. Ämnet får bara anordnas på yrkesdansarutbildningen.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet scenisk verksamhet – samtida dans ska syfta till att eleverna utvecklar scenisk kunskap samt färdigheter i koreografi, repertoar och partnering inom samtida dans. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om koreografiska utgångspunkter och förhållningssätt samt förmåga att tillämpa repetitionsprocessens olika delar, från idé till sceniskt framförande. Scenisk kunskap innefattar scenisk erfarenhet, dansteknik och kunskaper om hur performativt gestaltningsarbete går till. Undervisningen ska därför bidra till att eleverna utvecklar förmåga att variera gestaltning och kroppsligt uttryck utifrån olika konstnärliga förhållningssätt och sammanhang. Inom yrkesområdet förekommer en stor variation av repertoar, koreografiska arbetsmetoder och förhållningssätt. Undervisningen ska därför ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att reflektera över, skapa, tolka och memorera koreografiskt material samt att kommunicera med publiken. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att ingå i en konstnärlig helhet. Eleverna ska också ges möjlighet att delta i kreativa skapandeprocesser samt att utveckla förståelse av hur dansens rörelseuttryck och formspråk kan nyanseras och varieras i relation till musikaliska aspekter samt tid och rum. Den sceniska verksamheten innefattar solistiskt arbete samt samarbete och interaktion med både partner och grupp. Undervisningen ska därför ge eleverna möjlighet att utveckla färdigheter i partnering samt förmåga att i dans samarbeta med partner och andra medverkande. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse av vad ett yrkesmässigt förhållningssätt innebär samt kunskaper om lagar och andra bestämmelser som rör upphovsrätt och arbetsmiljö i relation till scenisk verksamhet. Utforskande och reflekterande arbetsmetoder samt konstruktiv återkoppling och coachning, individuellt och i grupp, ska ingå i undervisningen. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att tolka och reflektera över konstnärliga processer och framföranden samt att utveckla förmåga att kommunicera dansens begrepp och vokabulär med andra inom yrkesområdet. Undervisningen ska betona en jämställd och inkluderande arbetsmiljö med utgångspunkt i tillit, samtycke och trygghet. Därigenom skapas förutsättningar för att utveckla och stärka elevernas självförtroende, motivation och ansvarstagande.

text: Undervisningen i ämnet scenisk verksamhet – samtida dans ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att tolka, memorera och framföra koreografi och repertoar i sceniska sammanhang samt att kommunicera med publik utifrån olika konstnärliga förhållningssätt. – Färdigheter i partnering. – Förmåga att anpassa sin dans till musikaliska aspekter, rum och konstnärliga sammanhang. – Förmåga att tillämpa repetitionsprocessens olika delar. – Förmåga att i dans samarbeta och interagera med partner och andra medverkande. – Förmåga att utvärdera arbetsprocessen, den egna arbetsinsatsen och resultatet i relation till koreografiska utgångspunkter och förhållningssätt. – Förmåga att kommunicera dansens begrepp och vokabulär med andra inom yrkesområdet.

text: Nivåer i ämnet scenisk verksamhet – samtida dans

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: SCEK100DX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet scenisk verksamhet – samtida dans på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Praktik

text: – En bred repertoar inom ramen för koreografiers samtida och historiska sammanhang. – Kommunikation med publik genom en variation av kroppsliga uttryck. – Koreografi, repertoar och improvisation, solistiskt, med partner och i grupp. – Dansteknisk och konstnärlig problemlösning. – Fysisk och mental uthållighet och koncentration samt scenisk närvaro. – Grundläggande metoder för inlärning av koreografiskt material. – Tolkning, gestaltningsarbete och performativa uttryck i koreografiska processer. – Partnering. – Grundläggande lyftteknik, interaktion och samspel med partner. – Musikalisk interpretation av koreografi. – Spatial medvetenhet i förhållande till den egna kroppen och andra medverkande. – Olika förhållningssätt till tid och rum samt det sammanhang som koreografin presenteras i.

text: – Arbete i enlighet med repetitionsprocessens delar, däribland förberedelse, uppvärmning, memorering av rörelser och återkoppling. – Samarbete och interaktion med andra i den konstnärliga processen.

text: Teori och reflektion

text: – Översiktligt om olika koreografiska utgångspunkter och förhållningssätt. – Diskussion om och reflektion över konstnärliga arbetsprocesser och repetitionsprocessens betydelse. – Utvärdering av den egna arbetsinsatsen och det konstnärliga resultatet. – Ämnesspecifika begrepp i relation till dans. – Yrkesmässigt förhållningssätt i scenisk verksamhet. – Arbetsmiljöfrågor med utgångspunkt i tillit, samtycke och trygghet samt lagar och andra bestämmelser inom området. – Upphovsrätt i förhållande till scenisk verksamhet.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: SCEK200DX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet scenisk verksamhet – samtida dans på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Praktik

text: – En bred repertoar inom ramen för koreografiers samtida och historiska sammanhang. – Kommunikation med publik genom en variation av kroppsliga uttryck. – Koreografi, repertoar och improvisation, solistiskt, med partner och i grupp. – Dansteknisk och konstnärlig problemlösning. – Fysisk och mental uthållighet och koncentration samt scenisk närvaro. – Tolkning, gestaltningsarbete och performativa uttryck i koreografiska processer. – Medskapande processer samt olika metoder för inlärning av en bredd av koreografiskt material utifrån olika utgångspunkter. – Partnering. – Lyftteknik i relation till andra dansare samt interaktion och samspel med partner i en bredd av koreografiska processer. – Fördjupad musikalisk interpretation av koreografier. – Spatial medvetenhet och lyhördhet i förhållande till den egna kroppen, andra medverkande och rummet. – Olika förhållningssätt till tid och rum samt det sammanhang som koreografin presenteras i. – Arbete i enlighet med repetitionsprocessens delar. – Samarbete och interaktion med andra samt ansvarstagande för gemensamt och eget arbete.

text: Teori och reflektion

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: SCEK300DX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet scenisk verksamhet – samtida dans på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Praktik

text: – En bred repertoar inom ramen för koreografiers samtida och historiska sammanhang. – Kommunikation med publik genom en variation av kroppsliga uttryck. – Koreografi, repertoar och improvisation, solistiskt, med partner och i grupp. – Dansteknisk och konstnärlig problemlösning. – Fysisk och mental uthållighet och koncentration samt scenisk närvaro. – Tolkning, gestaltningsarbete och performativa uttryck i koreografiska processer. – Medskapande processer samt olika metoder för inlärning av en bredd av koreografiskt material utifrån olika utgångspunkter. – Partnering. – Lyftteknik i relation till andra dansare och rörelsematerial samt interaktion och samspel med partner i en bredd av koreografiska processer. – Fördjupad musikalisk interpretation av koreografier. – Spatial medvetenhet och lyhördhet i förhållande till den egna kroppen och andra medverkande samt till rummet och sammanhanget. – Olika förhållningssätt till tid och rum samt det sammanhang som koreografin presenteras i. – Arbete i enlighet med repetitionsprocessens delar. – Samarbete och interaktion med andra samt ansvarstagande för gemensamt och eget arbete.

text: Teori och reflektion

text: – Koreografiska utgångspunkter och förhållningssätt till tid och rum samt till olika sceniska sammanhang. – Diskussion om och reflektion över konstnärliga arbetsprocesser och repetitionsprocessens betydelse. – Utvärdering av den egna arbetsinsatsen och det konstnärliga resultatet.

text: – Ämnesspecifika begrepp i relation till dans i kommunikation med andra inom yrkesområdet. – Yrkesmässigt förhållningssätt i scenisk verksamhet. – Arbetsmiljöfrågor med utgångspunkt i tillit, samtycke och trygghet. – Upphovsrätt i förhållande till scenisk verksamhet.

text: Betygskriterier

text: Av

text: Betyget E

text: Eleven tolkar, memorerar och framför med viss säkerhet koreografi och repertoar i sceniska sammanhang med en variation av kroppsliga uttryck. I dansen kommunicerar eleven med publiken samt visar godtagbar dansteknik för att skapa en scenisk helhet. Eleven arbetar med viss säkerhet med partnering. Eleven anpassar med viss säkerhet sin dans till musikaliska aspekter, rum och konstnärliga sammanhang. Eleven tillämpar repetitionsprocessens olika delar samt anpassar och utvecklar konstnärligt uttryck utifrån återkoppling med viss säkerhet. I samband med detta löser eleven koreografiska utmaningar med godtagbart resultat. Eleven samarbetar och interagerar med viss säkerhet med partner och andra medverkande i konstnärliga processer. Eleven utvärderar med enkla omdömen arbetsprocessen, den egna arbetsinsatsen och resultatet i relation till koreografiska utgångspunkter och förhållningssätt. Eleven använder med viss säkerhet begrepp och vokabulär i kommunikationen med andra inom yrkesområdet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven tolkar, memorerar och framför med säkerhet koreografi och repertoar i sceniska sammanhang med en variation av kroppsliga uttryck. I dansen kommunicerar eleven med publiken samt visar god dansteknik för att skapa en scenisk helhet. Eleven arbetar med säkerhet med partnering. Eleven anpassar med säkerhet sin dans till musikaliska aspekter, rum och konstnärliga sammanhang.

text: Eleven tillämpar repetitionsprocessens olika delar samt anpassar och utvecklar konstnärligt uttryck utifrån återkoppling med säkerhet. I samband med detta löser eleven koreografiska utmaningar med gott resultat. Eleven samarbetar och interagerar med säkerhet med partner och andra medverkande i konstnärliga processer. Eleven utvärderar med utvecklade omdömen arbetsprocessen, den egna arbetsinsatsen och resultatet i relation till koreografiska utgångspunkter och förhållningssätt. Eleven använder med säkerhet begrepp och vokabulär i kommunikationen med andra inom yrkesområdet.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven tolkar, memorerar och framför med god säkerhet koreografi och repertoar i sceniska sammanhang med en variation av kroppsliga uttryck. I dansen kommunicerar eleven med publiken samt visar mycket god dansteknik för att skapa en scenisk helhet. Eleven arbetar med god säkerhet med partnering. Eleven anpassar med god säkerhet sin dans till musikaliska aspekter, rum och konstnärliga sammanhang. Eleven tillämpar repetitionsprocessens olika delar samt anpassar och utvecklar konstnärligt uttryck utifrån återkoppling med god säkerhet. I samband med detta löser eleven koreografiska utmaningar med mycket gott resultat. Eleven samarbetar och interagerar med god säkerhet med partner och andra medverkande i konstnärliga processer. Eleven utvärderar med välutvecklade omdömen arbetsprocessen, den egna arbetsinsatsen och resultatet i relation till koreografiska utgångspunkter och förhållningssätt. Eleven använder med god säkerhet begrepp och vokabulär i kommunikationen med andra inom yrkesområdet.


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet mekaniskt underhåll i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet mekaniskt underhåll finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

type: stycke

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

type: paragraf

text: Mekaniskt underhåll

type: rubrik

text: Det industrialiserade samhället bygger på tekniska system med hög driftsäkerhet, något som förutsätter ett modernt underhåll. Ämnet mekaniskt underhåll behandlar underhållets betydelse för att den tekniska utrustningen ska fungera på ett optimalt sätt. Det behandlar även tekniska utrustningars uppbyggnad, funktion och styrning samt hur drifttekniska problem kan lösas med hjälp av tekniska och organisatoriska åtgärder.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet mekaniskt underhåll ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att utföra mekaniskt underhållsarbete. Den ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att planera och genomföra förebyggande och avhjälpande underhåll samt att utvärdera och redovisa resultatet. I detta ingår kunskaper om metoder, tekniker, säkerhetssystem och organisationsformer för underhållsarbete samt förmåga att tillämpa felsökningsmetoder, utföra demontering, montering och funktionsprövning. Teknisk dokumentation och redovisning av utförda åtgärder är centrala delar i ett systematiskt underhållsarbete. Undervisningen ska därför bidra till att eleverna utvecklar förmåga att läsa och tolka olika typer av teknisk information samt att dokumentera utfört mekaniskt underhållsarbete. Vid underhållsarbete är det vanligt att olika material behöver bearbetas. Undervisningen ska därför bidra till att eleverna utvecklar färdigheter i att hantera verktyg och utrustning på ett för materialet lämpligt sätt. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om metoder och tekniker för underhåll av maskinelement samt om lager- och smörjteknik. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse av underhållsarbetets betydelse för att förhindra driftavbrott och minimera resursförbrukning samt för att minimera miljöpåverkan utifrån ett hållbarhetsperspektiv. Genom undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta säkert i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet. Ett effektivt underhållsarbete ställer höga krav på kommunikation och samverkan. Undervisningen ska därför bidra till att eleverna utvecklar förmåga att kommunicera och samverka inom och mellan olika yrkesgrupper. Eleverna ska genom ett undersökande och problemlösande arbetssätt stimuleras till fortsatt lärande och yrkesmässig utveckling inom underhållsteknik. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utföra praktiska övningar enskilt och i grupp. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar en helhetssyn på olika underhållsmetoder.

text: Undervisningen i ämnet mekaniskt underhåll ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att genomföra förebyggande och avhjälpande mekaniskt under- 2 håll samt att dokumentera resultatet.

text: – Förmåga att tolka och använda instruktioner, ritningar och scheman. – Färdigheter i att hantera material, verktyg och utrustning. – Kunskaper om tribologi och maskinelement. – Förmåga att arbeta säkert och hållbart i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet. – Förmåga att kommunicera och samverka med andra samt att använda fackspråk.

text: Nivåer i ämnet mekaniskt underhåll

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MEKA1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet mekaniskt underhåll på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Drift och underhåll

text: – Underhållsarbetets betydelse för att minimera driftavbrott och resursförbrukning. – Planering för och genomförande av enklare avhjälpande underhåll samt förebyggande underhåll på maskiner och utrustningar, till exempel smörjunderhåll. – Momentdragning med manuell utrustning. – Uppriktning, till exempel av elmotordrivna pumpar eller motsvarande industriteknisk utrustning. – Demontering och montering av lagertyper samt enklare tillståndskontroll. – Felsökning, reparation och funktionsprövning. – Enkel dokumentation av utfört arbete. – Tolkning och användning av instruktioner, ritningar och scheman vid felsökning och vid underhållsarbete. – Olika materials egenskaper och användningsområden. Olika verktyg och utrustning, deras egenskaper och användningsområden. – Hantering av material, verktyg och utrustning för drift- och underhållsarbete.

text: Tribologi och maskinelement

text: – Introduktion till tribologiska grundbegrepp. – Olika smörjmedelstyper och smörjsystem. – Smörjmedelskvaliteter och användningsområden. – Introduktion till maskinelement, deras uppbyggnad, funktion och användningsområden. – Mätprotokoll och monteringsprotokoll, till exempel vid lagermontage. – Grundläggande metoder inom förbättringsarbete.

text: Säkerhet och kommunikation

text: – Säkert arbete, till exempel med lyftdon, tryckkärl, kemikalier och gaser. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland arbetsmiljö- och säkerhetsföreskrifter som gäller vid underhållsarbete. Person- och maskinsäkerhet, däribland säkra stopp – bryt och lås. – Tillämpning av arbetsmetoder för struktur, ordning och effektiv arbetsmiljö. – Kommunikation och samverkan inom underhållsorganisationen för planering av underhållsarbeten. – Användning av fackspråk inom yrket för att kommunicera om arbetsprocess och resultat.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: MEKA2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet mekaniskt underhåll på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Drift och underhåll

text: – Underhållsarbetets betydelse för att minimera miljöpåverkan. – Planering för och genomförande av förebyggande och avhjälpande samt prediktivt underhåll. – Momentdragning av maskinelement med styrd elektrisk utrustning. – Hydraulisk momentdragning samt hydraulisk sträckning vid montage av kritiska fästelement. – Uppriktning utifrån driftsäkerhet och energiförbrukning hos industriteknisk utrustning. – Demontering och montering av olika lagertyper samt tillståndskontroll. – Felsökning, utvärdering och funktionsprovning efter utfört arbete. – Dokumentation av utfört arbete. – Tolkning och användning av instruktioner, ritningar och scheman vid felsökning och vid underhållsarbete av komplexa anläggningar. – Val och hantering av material, verktyg och utrustning vid avancerat drift- och underhållsarbete.

text: Tribologi och maskinelement

text: – Tribologiska begrepp samt analys av oljeprover. – Maskinelement och deras uppbyggnad, funktion och användningsområden. – Metoder och tekniker för avhjälpande underhåll. – Metoder för förbättringsarbete inom valt teknikområde.

text: Säkerhet och kommunikation

text: – Säkert arbete, till exempel med brandfarliga arbeten. – Arbete i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller arbetsmiljö samt person- och maskinsäkerhet med fokus på något valt teknikområde. – Tillämpning av arbetsmetoder för struktur, ordning och effektiv arbets- 4 miljö.

text: – Kommunikation och samverkan inom och mellan olika avdelningar och yrkesgrupper för planering av underhållsarbeten. – Användning av fackspråk inom yrket för att kommunicera arbetsprocess och resultat.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven genomför underhållsarbeten och gör en enkel dokumentation av sitt arbete. Dessutom utför eleven felsökning och funktionsprovning med viss säkerhet. Eleven använder instruktioner, ritningar och scheman med viss säkerhet. Eleven hanterar material, verktyg och utrustning med viss säkerhet. Eleven redogör på ett godtagbart sätt för begrepp och tillämpningar inom tribologi. Dessutom beskriver eleven på ett översiktligt sätt hur maskinelement är uppbyggda, fungerar och underhålls. Eleven håller ordning på arbetsplatsen och arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven kommunicerar och samverkar samt använder fackspråk med viss säkerhet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven genomför underhållsarbeten och gör en noggrann dokumentation av sitt arbete. Dessutom utför eleven felsökning och funktionsprovning med säkerhet. Eleven använder instruktioner, ritningar och scheman med säkerhet. Eleven hanterar material, verktyg och utrustning med säkerhet. Eleven redogör på ett utvecklat sätt för begrepp och tillämpningar inom tribologi. Dessutom beskriver eleven på ett utvecklat sätt hur maskinelement är uppbyggda, fungerar och underhålls. Eleven håller ordning på arbetsplatsen och arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven kommunicerar och samverkar samt använder fackspråk med säkerhet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven genomför underhållsarbeten och gör en noggrann och utförlig dokumentation av sitt arbete. Dessutom utför eleven felsökning och funktionsprovning med god säkerhet. Eleven använder instruktioner, ritningar och scheman med god säkerhet. Eleven hanterar material, verktyg och utrustning med god säkerhet. Eleven redogör på ett välutvecklat sätt för begrepp och tillämpningar inom tribologi. Dessutom beskriver eleven på ett välutvecklat sätt hur maskinelement är uppbyggda, fungerar och underhålls. Eleven håller ordning på arbetsplatsen och arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven kommunicerar och samverkar samt använder fackspråk med god säkerhet.

type: foreskrift


text: Vissa bestämmelser om yrkesdansarutbildningens omfattning framgår av

text: 14 § förordningen (2011:7)

text: om dansarutbildning.

text: Vilka ämnen och vilka nivåer i dessa ämnen som ska ingå i yrkesdansarutbildningen och i dess profiler framgår av bilaga 1 till dessa föreskrifter. Av

text: 13 § förordningen (2011:7)

text: om dansarutbildning och

text: 4 kap. 23 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: följer att en elev på utbildningen får välja bort nivåerna 2 och 3 i ämnena svenska eller svenska som andraspråk och nivå 2 i ämnet engelska.

text: Vilka ämnen och vilka nivåer i dessa ämnen som får erbjudas som programfördjupning inom yrkesdansarutbildningen framgår av bilaga 2 till dessa föreskrifter. _________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna tillämpas första gången i fråga om utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. 3. Genom föreskrifterna upphävs Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:15

text: ) om kurser för yrkesdansarutbildningen. 4. De upphävda föreskrifterna gäller dock fortfarande till och med den 30 juni 2030 för utbildning som har påbörjats före den 1 juli 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Anna Jägberg

text: Bilaga 1

text: Yrkesdansarutbildningen

text: Gymnasiegemensamma ämnen och nivåer i dessa ämnen

text: Ämne Nivå Poäng

text: Engelska Nivå 1 100 Nivå 2 100 Historia Nivå 1a1 50 Matematik Nivå 1a 100 Naturkunskap Nivå 1a1 50 Religionskunskap Nivå 1 50 Samhällskunskap Nivå 1a1 50 Svenska Nivå 1 100 Nivå 2 100 Nivå 3 100

text: eller

text: Svenska som andraspråk Nivå 1 100 Nivå 2 100 Nivå 3 100

text: Programgemensamma ämnen och nivåer i dessa ämnen

text: Ämne Nivå Poäng

text: Dansteori Nivå 1 100 Kompletterande träning för yrkes- Nivå 1 100 dansare Konstarterna och samhället Nivå 1 50 Musik för yrkesdansare Nivå 1 50

text: Ämnen i profilerna och nivåer i dessa ämnen

text: Profil klassisk balett

text: Ämne Nivå Poäng

text: Klassisk balett Nivå 1 200 Samtida dans Nivå 1 200

text: Profil samtida dans

text: Ämne Nivå Poäng

text: Bilaga 2

text: Ämnen och nivåer i dessa ämnen som får erbjudas som programfördjupning inom yrkesdansarutbildningen

text: Ämne Nivå Poäng

text: Dansimprovisation och komposition Nivå 1 100 Dansteknisk breddning Nivå 1 100 Entreprenörskap Nivå 1 100 Klassisk balett Nivå 2 200 Nivå 3 200 Samtida dans Nivå 2 200 Nivå 3 200 Scenisk verksamhet – klassisk balett Nivå 1 100 Nivå 2 100 Nivå 3 100 Scenisk verksamhet – samtida dans Nivå 1 100 Nivå 2 100 Nivå 3 100

title: Skolverkets föreskrifter om ämnen och nivåer i ämnen för  yrkesdansarutbildningen

text: 14 § förordningen (2011:7)

text: om dansarutbildning.

text: 13 § förordningen (2011:7)

text: om dansarutbildning och

text: ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna tillämpas första gången i fråga om utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. 3. Genom föreskrifterna upphävs Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:15

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Anna Jägberg

text: Bilaga 1

text: Yrkesdansarutbildningen

text: Ämne Nivå Poäng

text: eller

text: Ämne Nivå Poäng

text: Profil klassisk balett

text: Ämne Nivå Poäng

text: Profil modern nutida dans

text: Ämne Nivå Poäng

text: Bilaga 2

text: Ämne Nivå Poäng

text: Dansimprovisation och komposition Nivå 1 100 Dansteknisk breddning Nivå 1 100 Entreprenörskap Nivå 1 100 Klassisk balett Nivå 2 200 Nivå 3 200 Samtida dans Nivå 2 200 Nivå 3 200 Nivå 1 100 Scenisk verksamhet – klassisk balett Nivå 2 100 Nivå 3 100 Nivå 1 100 Scenisk verksamhet – samtida dans Nivå 2 100 Nivå 3 100


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet miljö- och energikunskap i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet miljö- och energikunskap finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Miljö- och energikunskap

text: Ämnet miljö- och energikunskap belyser begreppet hållbar utveckling ur ekologisk synvinkel och behandlar samspelet mellan människan och hennes omgivning. Ämnet behandlar också teknisk utveckling för att möta miljöutmaningar, hushållning av naturresurser och ekosystemens bärkraft.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet miljö- och energikunskap ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om miljö och varför miljöproblem uppstår. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika energikällor och effekter av energianvändning. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur miljö- och energiproblem kan lösas med hjälp av teknik samt förmåga att kritiskt och kreativt analysera dessa lösningar. De ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att använda begrepp, teorier och modeller inom området. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av de förutsättningar, drivkrafter och värden som ligger till grund för arbete med miljömässigt hållbar utveckling. Den ska även leda till att eleverna utvecklar kunskaper om olika handlingsalternativ som finns för en hållbar utveckling och möjliggöra reflektion över sambanden mellan samhällsstrukturer, livsstilsfrågor och hållbar utveckling. På så sätt ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av vilka konsekvenser olika handlingsalternativ får samt vilja att agera ansvarsfullt och bidra till att forma en hållbar framtid. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området och förmåga att delta i demokratiska processer gällande miljö- och energifrågor. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att på olika sätt föreslå och presentera lösningar inom miljö- och energiområdet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet till ett undersökande och praktiskt tillämpat arbetssätt. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att söka och värdera information från olika källor. Undervisningen ska lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågor samt olika handlingsalternativ inom miljö- och energiområdet.

text: Undervisningen i ämnet miljö- och energikunskap ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att använda begrepp, teorier och modeller inom området miljö och energi. – Kunskaper om miljö, energianvändning och hållbar utveckling. – Förmåga att analysera problem inom miljö- och energiområdet och föreslå lösningar utifrån flera aspekter. – Förmåga att genomföra och presentera egna undersökningar och förslag.

text: Nivåer i ämnet miljö- och energikunskap

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MILJ1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet miljö- och energikunskap på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Begrepp och teori

text: – Centrala begrepp, teorier och modeller inom området miljö och energi. – Ekosystemens struktur, dynamik och bärkraft samt betydelsen av biologisk mångfald. – Förnybara och icke förnybara energikällor samt deras ursprung och användbarhet. – Lagar och andra bestämmelser inom miljö- och energiområdet på lokal, regional, nationell och internationell nivå.

text: Analys, problemlösning och kommunikation

text: – Praktiska fallstudier. – Miljörelaterade verktyg för styrning och bedömning. – Hållbar energi- och resursanvändning inom olika områden, till exempel bostäder, infrastruktur och industriell produktion. – Miljöhot och utmaningar där konsekvenser av behov och livsstil speglas. – Intressekonflikter mellan människa, teknik och hållbar utveckling. – Enklare miljökonsekvensundersökningar. – Dokumentation och presentation av undersökningar och förslag.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: MILJ2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet miljö- och energikunskap på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Begrepp och teori

text: – Energitekniska begrepp, teorier och modeller, till exempel energiprincipen, energikvalitet och verkningsgrad. – Energitekniska beräkningar och resonemang. – Naturliga och av människan skapade kretslopp samt kretsloppssamhällets organisation. – Naturliga ekologiska system som inspiration för teknikutveckling.

text: – Produktion av hållbara bränslen samt energiomvandlingar, däribland distributions-, renings- och avfallslösningar.

text: – Energi- och resurseffektivisering, till exempel med hjälp av mätteknik, materialval och andra tekniska lösningar. – Tillämpning av miljörelaterade verktyg, till exempel livscykelanalys, miljöcertifiering, miljömärkning och gröna certifikat. – Hur en konsekvensanalys av olika handlingsalternativ utförs med utgångspunkt i olika aspekter, till exempel säkerhet, intressekonflikter, genus och etiska resonemang. – Planering, genomförande och presentation av projekt inom miljö- och energi.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven använder med viss säkerhet relevanta begrepp, teorier och modeller. Eleven för enkla resonemang om miljö, energianvändning och hållbar utveckling. Eleven gör enkla analyser av miljö- och energiproblem och föreslår lösningar med hänsyn till flera aspekter. Eleven genomför och presenterar med viss säkerhet undersökningar och förslag.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven använder med säkerhet relevanta begrepp, teorier och modeller. Eleven för utvecklade resonemang om miljö, energianvändning och hållbar utveckling. Eleven gör utvecklade analyser av miljö- och energiproblem och föreslår lösningar med hänsyn till flera aspekter. Eleven genomför och presenterar med säkerhet undersökningar och förslag.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven använder med god säkerhet relevanta begrepp, teorier och modeller. Eleven för välutvecklade resonemang om miljö, energianvändning och hållbar utveckling. Eleven gör välutvecklade analyser av miljö- och energiproblem och föreslår lösningar med hänsyn till flera aspekter. Eleven genomför och presenterar med god säkerhet undersökningar och förslag.


title: Skolverkets föreskrifter om obligatoriska nationella bedömningsstöd i svenska, svenska som andraspråk och matematik i anpassade grundskolan

text: Av

text: 10 kap. 11 § skolförordningen (2011:185)

text: framgår att nationella bedömningsstöd ska användas i matematik och svenska eller svenska som and raspråk i årskurs 1 och 3 i anpassade grundskolan. Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om de nationella bedömningsstöd som avses i första stycket.

text: Bedömningsstöd i svenska och svenska som andraspråk

text: I ämnena svenska och svenska som andraspråk i årskurs 1 ska Skolverkets nationella bedömningsstöd i svenska och svenska som andraspråk för årskurs 1 i anpassade grundskolan – version 1 användas.

text: I ämnena svenska och svenska som andraspråk i årskurs 3 ska Skolverkets nationella bedömningsstöd i svenska och svenska som andraspråk för årskurs 3 i anpassade grundskolan – version 1 användas.

text: För varje elev i årskurs 1 ska läraren använda bedömningsstödet som avses i 2 § vid avstämningstillfällen under både höstterminen och vårterminen. För varje elev i årskurs 3 ska läraren använda bedömningsstödet som avses i 3 § vid avstämningstillfällen under både höstterminen och vårterminen. Läraren ska använda bedömningsstödet utifrån hur långt eleven har kommit i sin kunskapsutveckling.

text: Bedömningsstöd i matematik

text: I ämnet matematik i årskurs 1 ska Skolverkets nationella bedömningsstöd i matematik för årskurs 1 i anpassade grundskolan – version 1 användas.

text: I ämnet matematik i årskurs 3 ska Skolverkets nationella bedömningsstöd i matematik för årskurs 3 i anpassade grundskolan – version 1 användas.

text: För varje elev i årskurs 1 ska läraren använda bedömningsstödet som avses i 5 § vid avstämningstillfällen under både höstterminen och vårterminen. För varje elev i årskurs 3 ska läraren använda bedömningsstödet som avses i 6 § vid avstämningstillfällen under både höstterminen och vårterminen. Läraren ska använda bedömningsstödet utifrån hur långt eleven har kommit i sin kunskapsutveckling.

text: Undantagsbestämmelse

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att en lärare inte behöver använda bedömningsstöden enligt 2–7 §§ eller delar av dessa för en enskild elev.

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Genom föreskrifterna upphävs Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2017:4

text: ) om obligatoriska bedömningsstöd i svenska, svenska som andraspråk och matematik i årskurs 1 i grundsärskolan.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Jenny Lindblom


identifier: SKOLFS 2024:6

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet industriisolering i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet industriisolering finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Industriisolering

text: Ämnet industriisolering behandlar isolering av industriobjekt inom processindustri. Samhällets ökade krav på minskad energiförbrukning och en väl fungerande industrisektor tillsammans med branschens tekniska utveckling lyfter fram behovet av korrekt isolerade och optimalt fungerande industriobjekt. Ämnet behandlar även branschens ansvar för främjandet av hållbar utveckling.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet industriisolering ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att utföra isolering av varma och kalla industriinstallationer och isolering för att dämpa ljud samt förhindra brand- och brandgasspridning. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om material för isolering och ytbeklädnad samt om arbetsmetoder vid isolering av industriobjekt. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt som främjar hållbarhet samt branschens ansvar för hållbar utveckling. Produkt- och teknikutveckling inom branschen ställer krav på proaktivitet och föränderliga arbetssätt. Undervisningen ska därför stimulera elevernas nyfikenhet och vilja till fortsatt lärande i arbetslivet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att planera, organisera, genomföra och utvärdera arbetsuppgifter. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att hantera material och utrustning på ett yrkesmässigt sätt samt arbeta med hänsyn till ergonomi, hälsa och säkerhet. Därtill ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att läsa och tolka bygghandlingar och annan dokumentation. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta i enlighet med de lagar och andra bestämmelser som gäller för yrkesområdet samt förebygga och hantera risker i den egna arbetsmiljön. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om vikten av ansvarstagande samt förmåga att förhålla sig kritiskt granskande till rådande attityder och värderingar på arbetsplatsen. I undervisningen ska eleverna ges rikligt med tillfällen att använda fackspråk för att utveckla förmåga att kommunicera och samverka i olika sammanhang under arbetsutövning. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att dokumentera och kvalitetssäkra arbetet samt reflektera över hur arbetsprocessen har påverkat resultatet. I undervisningen ska teoretiska och praktiska kunskaper vävas samman till en helhet för eleverna. Undervisningen ska bedrivas med metoder och utrustning som är tidsenliga. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kreativitet, problemlösnings- och initiativförmåga samt bedrivas så att eleverna får möjlighet att utföra sina uppgifter både individuellt och i samarbete med andra.

text: Undervisningen i ämnet industriisolering ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om isoleringsmaterials konstruktion, funktion och egenskaper samt om lagar och andra bestämmelser inom verksamhetsområdet. – Förmåga att utföra arbetsuppgifter inom industriisolering, från planering till utvärdering och dokumentation, på ett säkert och hållbart sätt. – Förmåga att samverka och kommunicera i olika yrkessammanhang samt använda fackspråk.

text: Nivåer i ämnet industriisolering

text: Nivå 1, 200 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet VVS-isolering.

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: INDU1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet industriisolering på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Olika typer av isoleringsmaterial och material för ytbeklädnad för industriisolering samt deras konstruktion, egenskaper och användningsområden. – Isoleringsteori med produkt- och materiallära samt ritningar och arbetsbeskrivningar inom processindustrin. – Isoleringsteknik inom industrisektorn, till exempel kyl- och värmebärande installationer, cisterner och pannor. – Metoder för plåtbearbetning. – Problem som kan uppstå med expansion i rörledningar och produkter samt hur de förebyggs. – Riskbedömning och säkra arbetssätt för såväl montör som för användare av installationen. – Lagar och andra bestämmelser som gäller industriisolering, däribland om arbetsmiljö, hälsa och säkerhet samt bygglagstiftning och branschstandarder. Branschens ansvar för hållbar utveckling. – Tolkning av bygghandlingar och annan dokumentation, däribland ritningar och arbetsbeskrivningar. – Planering och organisering av arbetsplatser och arbetsuppgifter vid isolering av industriobjekt på ett säkert samt ekonomiskt och miljömässigt hållbart sätt. – Tillverkning av böjar, påstick, förgreningar och ändavslut i olika plåtkvaliteter. – Måttsättning och mängdberäkning av material. – Val och säker hantering av verktyg, maskiner och annan utrustning vid isolering av industriobjekt. – Plåtutbredning med olika falstekniker. – Isolering av cisternsidor och av kupade och koniska domgavlar med lämpligt isoleringsmaterial samt med ytbeklädnad av slät och korrugerad plåt. 3

text: – Isolering och ytbeklädnad av fläktar. – Infällningar i rörsvep och böjar. – Tillverkning av kåpor vid flänskopplingar och ventiler. – Tillverkning av dimensionsförändringar och paketisolering. – Arbetsmetoder vid falsning av olika plåtkvaliteter. – Taktäckning av cisterner. – Sammanfogning med sickning, falsning, nitning och skruvning. – Kontroll, utvärdering och dokumentation av utförda åtgärder. – Ergonomiskt riktiga arbetssätt. – Samverkan och kommunikation med anpassning till mottagare och i olika yrkessammanhang. – Kommunikation med fackspråk i tal och skrift i arbetet. – Situationsanpassat bemötande av kollegor, andra yrkesgrupper och uppdragsgivare på arbetsplatsen. – Agerande utifrån faktorer som social arbetsmiljö, attityder och värderingar.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för isoleringsmaterials konstruktion, funktion och egenskaper. Eleven visar godtagbara kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom verksamhetsområdet. Eleven utför arbetsuppgifter inom industriisolering med godtagbart resultat. Eleven utvärderar och dokumenterar arbetsprocessen och resultatet samt ger enkla förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar säkert och använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven använder fackspråk med viss säkerhet. Eleven samverkar och kommunicerar i olika yrkessammanhang med viss säkerhet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för isoleringsmaterials konstruktion, funktion och egenskaper. Eleven visar goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom verksamhetsområdet.

text: Eleven utför arbetsuppgifter inom industriisolering med gott resultat. Eleven utvärderar och dokumenterar arbetsprocessen och resultatet samt ger välgrundade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar säkert och använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven använder fackspråk med säkerhet. Eleven samverkar och kommunicerar i olika yrkessammanhang med säkerhet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för isoleringsmaterials konstruktion, funktion och egenskaper. Eleven visar mycket goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom verksamhetsområdet. Eleven utför arbetsuppgifter inom industriisolering med mycket gott resultat. Eleven utvärderar och dokumenterar arbetsprocessen och resultatet samt ger välgrundade och nyanserade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar säkert och använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven använder fackspråk med god säkerhet. Eleven samverkar och kommunicerar i olika yrkessammanhang med god säkerhet.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet miljö- och vattenteknik i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet miljö- och vattenteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Miljö- och vattenteknik

text: Välfungerande vattenrening och miljöteknik är två viktiga förutsättningar för en hållbar utveckling. Ämnet miljö- och vattenteknik behandlar anläggningar inom energi-, vatten- och miljöteknik samt deras drift, underhåll och service. Ämnet tar även utgångspunkt i biologi och kemi.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet miljö- och vattenteknik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om ekologi, processkemi och miljö-, vatten- och avloppsteknik. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om uppbyggnad av och funktion hos energi-, vatten- och miljötekniska anläggningar. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om miljökrav, reningsmetoder och olika processer samt drift och underhåll av anläggningar inom energi-, vatten- och miljöteknik. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att använda teknisk dokumentation samt planera, dokumentera, utvärdera och rapportera sitt arbete. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar ett fackspråk. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar system- och processförståelse samt förmåga att identifiera system och komponenter. Därför ska eleverna ges möjlighet att följa flödesscheman och ritningar. Med hjälp av teoretiska och praktiska övningar ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att både självständigt och tillsammans med andra utföra vanligt förekommande arbetsuppgifter, beräkningar och analyser. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att använda utrustning, instrument och verktyg på ett säkert och hållbart sätt. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet och problemlösningsförmåga samt bidra till att eleverna utvecklar intresse för teknisk utveckling och hållbarhetsarbete inom miljö- och vattenteknik.

text: Undervisningen i ämnet miljö- och vattenteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om miljö-, vatten- och avloppsteknik. – Kunskaper om energi-, vatten- och miljötekniska anläggningars uppbyggnad och funktion. – Kunskaper om miljökrav, reningsmetoder och processer inom olika typer av anläggningar. – Förmåga att planera, utföra och dokumentera drift, underhåll och service samt utföra beräkningar och analyser i olika typer av anläggningar. – Förmåga att identifiera system och komponenter med hjälp av relevant teknisk dokumentation. – Förmåga att använda utrustning, instrument och verktyg på ett säkert och hållbart sätt.

text: Nivåer i ämnet miljö- och vattenteknik

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MILO1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet miljö- och vattenteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Miljö- och vattenteknik

text: – Vattenekologi. Den hydrologiska cykeln, olika typer av vatten och naturliga reningsprocesser. – Uppbyggnad och funktion i energi-, vatten- och miljötekniska anläggningar samt deras miljöpåverkan. – Introduktion till mekanisk, biologisk och kemisk rening av råvatten och avloppsvatten. – Vattenkemi, korrosion och materiallära. – Kemiska processer och tillsatskemikalier inom miljö- och processteknik. – Reningsutrustning inom energi-, vatten- och miljöteknik, till exempel filtersystem. – Metoder för avhärdning, totalavsaltning och partikelfiltrering.

text: Laborativt och tekniskt arbete

text: – Grundläggande kemi, däribland stökiometriska beräkningar inom miljöoch vattenteknik. – Användning av utrustning, instrument och verktyg med hjälp av teknisk dokumentation. – Laborativt arbete enligt instruktioner och säkerhetsanvisningar, till exempel beredning av lösningar samt provtagning, mätning, analys och rapportskrivning.

text: Teknisk dokumentation och bestämmelser

text: – Teknisk dokumentation inom området, till exempel flödesscheman, ritningar, systembeskrivningar och manualer. – Introduktion till krav på vatten beroende på användningsområde, till exempel dricksvatten, avloppsvatten, pannvatten, kondensat och spädvatten. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland bestämmelser om krav på vatten.

text: Nivåkod: MILO2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet miljö- och vattenteknik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Miljö- och vattenteknik

text: – Vattenekologi. Olika typer av vatten samt deras lämplighet som råvattentäkt. – Energi-, vatten- och miljötekniska anläggningar, deras uppbyggnad och funktion samt hur teknisk optimering kan minimera miljöpåverkan. – Vanligt förekommande utrustning på både system- och komponentnivå inom miljö- och vattenteknik. – Vattenkemi, korrosion och materiallära samt ledningsnät och reservoarer. – Reningsmetoder och processer samt tillsatskemikalier och desinfektion i vatten- och miljöanläggningar. – Mikrobiologiska processer inom vatten- och avloppsteknik, däribland processer av betydelse för dricksvatten. – Konsekvenser av processförändringar i vatten- och miljöanläggningar.

text: Laborativt och tekniskt arbete

text: – Operativ drift av anläggningar, till exempel driftrutiner, rondering och driftrapportering. – Vanligt förekommande driftproblem och enklare underhållsarbete i anläggningar. – Handhavande och skötsel av utrustning, instrument och verktyg med hjälp av teknisk dokumentation. – Processkemi med provtagning, mätning och kalibrering samt analys och rapportskrivning.

text: Teknisk dokumentation och bestämmelser

text: – Teknisk dokumentation inom området, till exempel tolkning och användning av drift- och underhållsinstruktioner, processcheman, ritningar och systembeskrivningar. – Krav på vatten beroende på användningsområde med fokus på dricksoch avloppsvatten. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland bestämmelser om krav på vatten, hygien i vatten- och miljöanläggningar samt andra relevanta miljökrav.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för

text: betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om begrepp, metoder och utrustning inom miljö-, vatten- och avloppsteknik. Eleven beskriver översiktligt hur energi-, vatten- och miljötekniska anläggningar är uppbyggda och fungerar. Eleven beskriver översiktligt miljökrav, reningsmetoder och processer inom olika typer av anläggningar. Eleven planerar, utför och dokumenterar med godtagbart resultat drift, underhåll och service i olika typer av anläggningar. Eleven utför enkla beräkningar och analyser. Eleven identifierar med viss säkerhet system och komponenter med hjälp av relevant teknisk dokumentation. Eleven använder utrustning, instrument och verktyg med visst handlag samt på ett säkert och hållbart sätt.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om begrepp, metoder och utrustning inom miljö-, vatten- och avloppsteknik. Eleven beskriver utförligt hur energi-, vatten- och miljötekniska anläggningar är uppbyggda och fungerar. Eleven beskriver utförligt miljökrav, reningsmetoder och processer inom olika typer av anläggningar. Eleven planerar, utför och dokumenterar med gott resultat drift, underhåll och service i olika typer av anläggningar. Eleven utför relativt komplexa beräkningar och analyser. Eleven identifierar med säkerhet system och komponenter med hjälp av relevant teknisk dokumentation. Eleven använder utrustning, instrument och verktyg med gott handlag samt på ett säkert och hållbart sätt.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om begrepp, metoder och utrustning inom miljö-, vatten- och avloppsteknik. Eleven beskriver utförligt och nyanserat hur energi-, vatten- och miljötekniska anläggningar är uppbyggda och fungerar.

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat miljökrav, reningsmetoder och processer inom olika typer av anläggningar. Eleven planerar, utför och dokumenterar med mycket gott resultat drift, underhåll och service i olika typer av anläggningar. Eleven utför komplexa beräkningar och analyser. Eleven identifierar med god säkerhet system och komponenter med hjälp av relevant teknisk dokumentation. Eleven använder utrustning, instrument och verktyg med mycket gott handlag samt på ett säkert och hållbart sätt.