text: Bilaga

text: Anläggning

text: bPQHW DQOlJJQLQJ EHKDQGODU PDUN RFK DQOlJJQLQJVDUEHWH VDPW XQGHUKnOO DY WLOO H[HPSHO KXVJUXQGHU YlJDU RFK WUlGJnUGVDQOlJJQLQJDU bPQHW EH KDQGODURFNVnHJHQVNDSHUQDKRVROLNDW\SHUDYMRUGRFKEHUJPDWHULDOVDPW KXUDQOlJJQLQJVDUEHWHXWI|UVPHGKMlOSDYROLNDPDVNLQHUUHGVNDSYHUNW\J RFKWHNQLVNXWUXVWQLQJ0DUNRFKDQOlJJQLQJVDUEHWHQXWI|UVRIWDVRPHQGHO LHQVW|UUHKHOKHWLE\JJSURFHVVHQ'lUI|UlUKlQV\QVWDJDQGHWLOODQGUDDNW|U HURFK|YHUJULSDQGHSODQHUHQYLNWLJGHOLDUEHWHW

text: Ämnets syfte

text: 8QGHUYLVQLQJHQLlPQHWDQOlJJQLQJVNDV\IWDWLOODWWHOHYHUQDXWYHFNODUNXQ VNDSHURPDUEHWVSURFHVVHURFKDUEHWVPHWRGHULQRPE\JJQDWLRQRFKDQOlJJ QLQJ VDPW I|UPnJD DWW XWI|UD DUEHWVXSSJLIWHU LQRP PDUN RFK DQOlJJQLQJ (OHYHUQDVNDlYHQJHVP|MOLJKHWHUDWWXWYHFNODNXQVNDSHURPGHDUEHWVPD VNLQHURFKYHUNW\JVRPDQYlQGVYLGPDUNRFKDQOlJJQLQJVDUEHWHQVDPWRP MRUG RFK EHUJPDWHULDOV KnOOIDVWKHW SDFNQLQJVI|UPnJD RFK GUlQHULQJVHJHQ VNDSHU*HQRPDWWYlFNDHOHYHUQDVQ\ILNHQKHWI|UROLNDDUEHWVRPUnGHQLQRP PDUN RFK DQOlJJQLQJ VND XQGHUYLVQLQJHQ ELGUD WLOO HOHYHUQDV P|MOLJKHW DWW VMlOYDIRUPDVLQIUDPWLG8QGHUYLVQLQJHQVNDGHVVXWRPJHHOHYHUQDP|MOLJ KHWDWWXWYHFNODNUHDWLYLWHWSUREOHPO|VQLQJVRFKLQLWLDWLYI|UPnJD 8QGHUYLVQLQJHQ VND OHGD WLOO DWW HOHYHUQD XWYHFNODU NXQVNDSHU RP ODJDU RFKDQGUDEHVWlPPHOVHULQRP\UNHVRPUnGHWVDPWI|UPnJDDWWV|NDLQIRUPD WLRQ L DNWXHOODUHJHOYHUN (OHYHUQDVNDlYHQ JHV P|MOLJKHW DWWXWYHFNOD I|U PnJDDWWWRONDULWQLQJDURFKI|OMDLQVWUXNWLRQHUVDPWSODQHUDRFKRUJDQLVHUD DUEHWVXSSJLIWHU8QGHUYLVQLQJHQVNDOHGDWLOODWWHOHYHUQDXWYHFNODUI|UPnJD DWWYlOMDRFKKDQWHUDPDWHULDOVDPWDQYlQGDRFKYnUGDYHUNW\JRFKPDVNLQHU 'HVVXWRP VND XQGHUYLVQLQJHQ ELGUD WLOO DWW HOHYHUQD XWYHFNODU I|UPnJD DWW DUEHWDPHGKlQV\QWLOOHUJRQRPLKlOVDRFKVlNHUKHW*HQRPXQGHUYLVQLQJHQ VNDHOHYHUQDJHVP|MOLJKHWDWWXWYHFNODNXQVNDSHURPDUEHWVVlWWVRPIUlPMDU HQ HNRQRPLVNW VRFLDOW RFK PLOM|PlVVLJW KnOOEDU XWYHFNOLQJ VDPW RP EUDQ VFKHQVDQVYDUI|UKnOOEDUWE\JJDQGH 8QGHUYLVQLQJHQVNDJHHOHYHUQDP|MOLJKHWDWWXWYHFNODNXQVNDSHURP\U NHVUROOHQRFKRPYLNWHQDYDQVYDUVWDJDQGHSnDUEHWVSODWVHQ'HVVXWRPVND XQGHUYLVQLQJHQ JH HOHYHUQD P|MOLJKHW DWW XWYHFNOD I|UPnJD DWW I|UKnOOD VLJ NULWLVNWWLOODWWLW\GHURFKYlUGHULQJDUSnDUEHWVSODWVHQ(OHYHUQDVNDlYHQJHV ULNOLJW PHG WLOOIlOOHQ DWW DQYlQGD IDFNVSUnN 'lULJHQRP VND HOHYHUQD JHV P|MOLJKHWDWWXWYHFNODI|UPnJDDWWNRPPXQLFHUDRFKVDPYHUNDPHGVnYlODU EHWVNDPUDWHUVRPNXQGHUSnEnGHVYHQVNDRFKHQJHOVND(OHYHUQDVNDlYHQ JHVP|MOLJKHWDWWXWYHFNODI|UPnJDDWWI|UDYlUGHUDQGHGLVNXVVLRQHURPXW I|UGD DUEHWHQ XWLIUnQ VnYlO NYDOLWHWVNRQWUROO VRP JHQRPI|UDQGH 8QGHUYLV QLQJHQVNDJHHOHYHUQDP|MOLJKHWDWWXWYHFNODI|UPnJDDWWGRNXPHQWHUDRFK NYDOLWHWVVlNUDDUEHWHWVDPWUHIOHNWHUD|YHUKXUDUEHWVSURFHVVHQKDUSnYHUNDW UHVXOWDWHW 8QGHUYLVQLQJHQ VND lYHQ EHKDQGOD HQWUHSUHQ|UVNDS RFK I|UHWD JDQGHWVYLOONRU

text: , XQGHUYLVQLQJHQ VND WHRUHWLVND RFK SUDNWLVND NXQVNDSHU YlYDV VDPPDQ WLOOHQKHOKHWI|UHOHYHUQD8QGHUYLVQLQJHQVNDEHGULYDVPHGPHWRGHUYHUN W\JRFKPDVNLQHUVRPlUWLGVHQOLJDRFKHUJRQRPLVNWDQSDVVDGHVDPWRUJDQL VHUDVVnDWWHOHYHUQDInUP|MOLJKHWDWWXWI|UDVLQDXSSJLIWHUEnGHLQGLYLGXHOOW RFKLVDPDUEHWHPHGDQGUD

text: Undervisningen i ämnet anläggning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: ± .XQVNDSHURPDUEHWVSURFHVVHURFKPHWRGHULQRPPDUNRFKDQOlJJQLQJ ± )|UPnJDDWWSODQHUDXWI|UDGRNXPHQWHUDRFKXWYlUGHUDDUEHWVXSSJLIWHU LQRPPDUNRFKDQOlJJQLQJ ± )|UPnJDDWWYlOMDRFKKDQWHUDPDWHULDOVDPWDQYlQGDRFKYnUGDYHUNW\J RFKPDVNLQHU ± )|UPnJDDWW DUEHWDVlNHUW L HQOLJKHW PHG ODJDU RFK DQGUDEHVWlPPHOVHU LQRP\UNHVRPUnGHW ± )|UPnJDDWWVDPYHUNDRFKNRPPXQLFHUDVDPWDQYlQGDIDFNVSUnN

text: Nivåer i ämnet anläggning

text: 1LYnSRlQJ 1LYnSRlQJVRPE\JJHUSnQLYn 1LYnSRlQJVRPE\JJHUSnQLYn

text: Nivå 1, 150 poäng

text: Nivåkod: ANLA1000X

text: Centralt innehåll

text: 8QGHUYLVQLQJHQLlPQHWDQOlJJQLQJSnQLYnVNDEHKDQGODI|OMDQGHFHQWUDOD LQQHKnOO

text: Anläggningsprocessen

text: ± gYHUVLNWOLJW RP I|UHNRPPDQGH \UNHVJUXSSHU LQRP PDUN RFK DQOlJJ QLQJ <UNHVJUXSSHUQDV ROLND IXQNWLRQHU YLG SURMHNWHULQJ Q\SURGXNWLRQ RFK XQGHUKnOO GlULEODQG IXQNWLRQHUQD I|U JHRORJHU DUNHRORJHU EHUJ DUEHWDUHRFKPDVNLQI|UDUH ± 6WXGLHEHV|N WLOO H[HPSHO L DQVOXWQLQJ WLOO E\JJDUEHWVSODWVHU GlU PDUN RFKDQOlJJQLQJVDUEHWHI|UHNRPPHU ± 9DQOLJW I|UHNRPPDQGH DUEHWVSURFHVVHU RFK DUEHWVPHWRGHU LQRP PDUN RFKDQOlJJQLQJV\UNHWGlULEODQGLQRPJUXQGOlJJQLQJOHGQLQJVRFKYlJ E\JJQDG ± gYHUJULSDQGHRPPDUNODJUHQVXSSE\JJQDGRFKROLNDMRUGDUWHUVHJHQVND SHUGlULEODQGKnOOIDVWKHWSDFNQLQJVI|UPnJDRFKGUlQHULQJVHJHQVNDSHU ± gYHUJULSDQGHRPROLNDE\JJKDQGOLQJDURFKUHIHUHQVYHUNI|UPDWHULDOYDO RFK XWI|UDQGH LQRP E\JJSURFHVVHQ GlULEODQG $0$ $OOPlQ PDWHULDO RFKDUEHWVEHVNULYQLQJ ± gYHUJULSDQGH RP FLUNXOlUD DUEHWVPHWRGHU WLOO H[HPSHO KXU SURGXNWHU RFKPDWHULDODQYlQGVnWHUDQYlQGVRFKnWHUYLQQVLIOHUDOLYVF\NOHURFKSn VnVlWWELGUDUWLOODWWPLQVNDNOLPDWXWVOlSSHQRFKXWWDJHWDYQDWXUUHVXUVHU ± gYHUJULSDQGHRPROLNDHQWUHSUHQDGIRUPHUSnE\JJDUEHWVSODWVHQ

text: Planering och utförande

text: ± ,QIRUPDWLRQVV|NQLQJ I|U DWW SODQHUD RFK JHQRPI|UD DUEHWVXSSJLIWHU WLOO H[HPSHOPHGKMlOSDYE\JJKDQGOLQJDURFKDUEHWVEHVNULYQLQJDU ± 5LWQLQJVOlVQLQJGlULEODQGVNDORUY\HUV\PEROHUULWQLQJVKXYXGVSHFL ILNDWLRQHU RFK UHYLGHULQJDU HQOLJW VWDQGDUG 0nWWVlWWQLQJVSULQFLSHU WLOO H[HPSHOI|ULQPlWQLQJDYFHQWUXPDYVWnQG ± 3ODQHULQJI|UDWWO|VDDUEHWVXSSJLIWHULHQOLJKHWPHGEUDQVFKNUDY ± %\JJWHNQLVND EHUlNQLQJDU WLOO H[HPSHO DY YRO\P DUHD RFK PDWHULDOnW JnQJ ± 8WOlJJQLQJDYJHRWH[WLORFKOlWWNOLQNHU ± 8QGHUDUEHWHLQI|UVWHQEHOlJJQLQJVDUEHWHPDUNEHOlJJQLQJPHGYDQOLJW I|UHNRPPDQGHVWHQPDWHULDO ± *UXQGOlJJDQGHDUEHWHPHGXWVlWWQLQJRFKXSSI|UDQGHDYSURILOHU ± *UXQGOlJJDQGHVFKDNWQLQJVGUlQHULQJVI\OOQLQJVRFKSDFNQLQJVDUEH WHQYLGYlJE\JJQDG ± 3UREOHPO|VQLQJLVDPEDQGPHGDUEHWVXSSJLIWHUQD ± 'RNXPHQWDWLRQRFKHJHQNRQWUROOI|UHXQGHURFKHIWHUXWI|UWDUEHWH ± 9lUGHULQJ DY XWI|UW DUEHWH RFK DQYlQGQLQJ DY XWYlUGHULQJDU L I|UElWW ULQJVDUEHWH

text: Hantering av material och utrustning

text: ± 0DWHULDOYDOHWVEHW\GHOVHI|UHQKnOOEDUXWYHFNOLQJ+DQWHULQJDYI|URUH QDGHPDUNRFKVFKDNWPDVVRU ± 9DORFKKDQWHULQJDYDQOlJJQLQJVPDWHULDOI|UPDUNRFKVFKDNWQLQJVDU EHWHQ XWLIUnQ E\JJKDQGOLQJDU RFK DQGUD DQYLVQLQJDU GlULEODQG YDO DY I\OOQLQJVPDWHULDO RFK IUDNWLRQHU XWLIUnQ GHUDV ElUDQGH LVROHUDQGH RFK GUlQHUDQGHHJHQVNDSHU ± 9DO DQYlQGQLQJ RFK YnUG DY I|U DUEHWVXSSJLIWHQ OlPSOLJD YHUNW\J RFK PDVNLQHU GlULEODQG DQDORJ RFK GLJLWDO XWUXVWQLQJ I|U PlWQLQJ RFK DY YlJQLQJ

text: Säkerhet

text: ± $UEHWVPLOM|SODQHQV RFK DUEHWVPLOM|DYWDOHQV V\IWH WLOO H[HPSHO DYVLNWHQ DWWPLQVNDDUEHWVUHODWHUDGRKlOVD ± $UEHWVPLOM|YHUNHWV I|UHVNULIWHU RFK DOOPlQQD UnG GlULEODQG RP VlNUD O\IWVDPWDUEHWHIUnQVWlOOQLQJRFKDUEHWVSODWWIRUP ± 5LVNEHG|PQLQJDU I|U DWW I|UHE\JJD KlOVRULVNHU RO\FNVIDOO EUDQG HOOHU VNDGDLVDPEDQGPHGDUEHWVPRPHQW,GHQWLILHULQJDYI|URUHQDGPDUN ± $QYlQGQLQJ DY SHUVRQOLJ VN\GGVXWUXVWQLQJ RFK HUJRQRPLVND KMlOSPH GHO WLOO H[HPSHO I|U DWW PLQVND SnYHUNDQ DY EXOOHU GDPP YLEUDWLRQHU KlOVRULVNHURFKIHODNWLJDDUEHWVVWlOOQLQJDU ± )|UHE\JJDQGHnWJlUGHUI|UDWWVN\GGDSHUVRQYHUNW\JRFKPDWHULDOPRW IDOOYLGDUEHWHQSnK|MGRFKYLGVFKDNWDUEHWHQ ± $YVSlUUQLQJ DY HWW DUEHWVRPUnGH L HQOLJKHW PHG 7UDILNYHUNHWV RFK $U EHWVPLOM|YHUNHWVI|UHVNULIWHUGlULEODQGRPDUEHWHSnYlJ ± 7LOOWUlGHVRFKXWU\PQLQJVYlJDUSnDUEHWVSODWVHQ ± 1|GOlJHVUXWLQHU RFK I|UVWD KMlOSHQ YLG NULVVLWXDWLRQHU RFK RO\FNVIDOO GlULEODQG/$%&OLYVIDUOLJWOlJH ±DQGQLQJEO|GQLQJFLUNXODWLRQRFK +/5KMlUWOXQJUlGGQLQJ

text: Samverkan och kommunikation

text: ± )DFNVSUnNLQRP\UNHVRPUnGHWRFKHQJHOVNDIDFNXWWU\FNI|UYDQOLJWI|UH NRPPDQGHYHUNW\JPDVNLQHURFKDUEHWVPRPHQW ± )DNWRUHUVRPSnYHUNDUGHQVRFLDODDUEHWVPLOM|QGlULEODQGDWWLW\GHURFK YlUGHULQJDU ± 6DPYHUNDQ RFK NRPPXQLNDWLRQ Sn DUEHWVSODWVHQ GlULEODQG PHG OMXG RFKKDQGVLJQDOHULQJ

text: Nivå 2, 150 poäng

text: Nivåkod: ANLA2000X

text: Centralt innehåll

text: Anläggningsprocessen

text: ± 2OLNDDNW|UHUVDQVYDUSnE\JJDUEHWVSODWVHQWLOOH[HPSHOGHWJHPHQVDP PDDQVYDUHWI|UVlNHUKHWRFKDUEHWVPLOM| ± 9DQOLJW I|UHNRPPDQGH DUEHWVSURFHVVHU RFK DUEHWVPHWRGHU LQRP PDUN RFK DQOlJJQLQJV\UNHW WLOO H[HPSHO LQRP EHOlJJQLQJVDUEHWH EHUJDUEHWH RFKMlUQYlJVE\JJQDG ± gYHUJULSDQGH RP MRUG RFK EHUJDUWHUV ROLND DQYlQGQLQJVRPUnGHQ RFK KDQWHULQJ 0DWHULDOHQV KnOOIDVWKHW SDFNQLQJVI|UPnJD RFK GUlQHULQJV HJHQVNDSHU ± /DJDURFKDQGUDEHVWlPPHOVHULQRPRPUnGHWGlULEODQGDUEHWVPLOM|ODJ HQ 7UDILNYHUNHWV NRPSHWHQVNUDY RFK $0$ $OOPlQ PDWHULDO RFK DU EHWVEHVNULYQLQJ ± gYHUJULSDQGHRPODJDURFKP\QGLJKHWVEHVOXWVRPJlOOHUE\JJDQGHGlUL EODQGPLOM|EDONHQRFKSODQRFKE\JJODJHQ ± .RQVHNYHQVHU DY DWW LQWH I|OMD E\JJKDQGOLQJDU WLOO H[HPSHO YLWHQ RFK E|WHVI|UHOlJJDQGHQ ± %UDQVFKHQVUROOLV\IWHDWWIUlPMDHWWKnOOEDUWE\JJDQGHGlULEODQGDUEHWV PLOM|SODQHQVV\IWHDWWI|UHE\JJDDUEHWVPLOM|ULVNHU ± $YWDOVRPUHJOHUDUDQVWlOOQLQJHQGlULEODQGDQVWlOOQLQJVDYWDONROOHNWLY DYWDOVDPW\UNHVXWELOGQLQJVDYWDO ± (QWUHSUHQ|UVNDSRFKI|UHWDJDQGHLQRP\UNHVRPUnGHW

text: Planering och utförande

text: ± 7RONQLQJ DY ULWQLQJDU DUEHWVEHVNULYQLQJDU RFK XWI|UDQGHNUDY $QYlQG QLQJDYGLJLWDODE\JJKDQGOLQJDULE\JJSURFHVVHQ ± 0lWQLQJVRFKDYYlJQLQJVWHNQLNGlULEODQGK|MGVlWWQLQJRFKOXWQLQJVEH UlNQLQJDU ± 3ODQHULQJI|UDWWO|VDDUEHWVXSSJLIWHULHQOLJKHWPHGEUDQVFKNUDY ± %\JJWHNQLVND EHUlNQLQJDU WLOO H[HPSHO DY YRO\P DUHD RFK PDWHULDOnW JnQJ ± 9DQOLJWI|UHNRPPDQGHIRUPVlWWQLQJVRFKDUPHULQJVDUEHWHQLQRPPDUN RFKDQOlJJQLQJ ± 8WVlWWQLQJDYE\JJQDGRFKXSSI|UDQGHDYSURILOHU

text: ± *UXQGOlJJDQGH VFKDNWQLQJV I\OOQLQJV SDFNQLQJV RFK XQGHUVWRSS QLQJVDUEHWHQYLGOHGQLQJVE\JJQDG ± $QYlQGQLQJDYN|USOnWDURFKVWRFNPDWWRUI|U|NDGElULJKHW ± 3UREOHPO|VQLQJLVDPEDQGPHGDUEHWVXSSJLIWHUQD ± 'RNXPHQWDWLRQRFKHJHQNRQWUROOI|UHXQGHURFKHIWHUXWI|UWDUEHWH ± 9lUGHULQJ DY XWI|UW DUEHWH RFK DQYlQGQLQJ DY XWYlUGHULQJDU L I|UElWW ULQJVDUEHWH

text: Hantering av material och utrustning

text: ± 7UDQVSRUWKDQWHULQJI|UYDULQJRFKVN\GGDQGHDYE\JJQDGVPDWHULDOLHQ OLJKHWPHGDQYLVQLQJDU ± 9DORFKKDQWHULQJDYDQOlJJQLQJVPDWHULDOI|UPDUNRFKU|UOlJJQLQJVDU EHWHQGlULEODQGYDODYPDUNRFKGUlQHULQJVU|URFKJHRWH[WLO ± 9DO DQYlQGQLQJ RFK YnUG DY I|U DUEHWVXSSJLIWHQ OlPSOLJD YHUNW\J RFK PDVNLQHU GlULEODQG DQDORJ RFK GLJLWDO XWUXVWQLQJ I|U PlWQLQJ RFK DY YlJQLQJ ± &LUNXOlUD DUEHWVPHWRGHU WLOO H[HPSHO KXU SURGXNWHU RFK PDWHULDO DQ YlQGVnWHUDQYlQGVRFKnWHUYLQQVLIOHUDOLYVF\NOHURFKSnVnVlWWELGUDU WLOODWWPLQVNDNOLPDWXWVOlSSHQRFKXWWDJHWDYQDWXUUHVXUVHU

text: Säkerhet

text: ± 5LVNEHG|PQLQJDU I|U DWW I|UHE\JJD KlOVRULVNHU RO\FNVIDOO EUDQG HOOHU VNDGD L VDPEDQG PHG DUEHWVPRPHQW +DQWHULQJ DY IDUOLJD lPQHQ GlU LEODQGDVEHVWP|JHONYDUWVGDPPVSLOOYDWWHQRFKSRO\NORUHUDGHELIHQ\ OHU3&%YLGDQOlJJQLQJVDUEHWHQ ± $QYlQGQLQJ DY SHUVRQOLJ VN\GGVXWUXVWQLQJ RFK HUJRQRPLVND KMlOSPH GHO ± )|UHE\JJDQGHnWJlUGHUI|UDWWVN\GGDSHUVRQYHUNW\JRFKPDWHULDOPRW IDOOYLGDUEHWHQSnK|MGRFKUDVULVNYLGVFKDNWDUEHWHQ ± $YVSlUUQLQJDYHWWDUEHWVRPUnGHLHQOLJKHWPHG$UEHWVPLOM|YHUNHWVI|UH VNULIWHU ± 7LOOWUlGHVRFKXWU\PQLQJVYlJDUSnDUEHWVSODWVHQ ± 1|GOlJHVUXWLQHUYLGNULVVLWXDWLRQHURFKRO\FNVIDOO

text: Samverkan och kommunikation

text: ± )DFNVSUnNSnEnGHVYHQVNDRFKHQJHOVND ± )DNWRUHU VRP SnYHUNDU GHQ VRFLDOD DUEHWVPLOM|Q GlULEODQG EHP|WDQGH RFKLQNOXGHUDQGHDUEHWVVlWW ± 6DPYHUNDQRFKNRPPXQLNDWLRQSnDUEHWVSODWVHQVDPWPHGNXQGHUHOOHU EHVWlOODUHWLOOH[HPSHOXQGHUUHQRYHULQJVRFKRPE\JJQDGVDUEHWHQ

text: Nivåkod: ANLA3000X

text: Centralt innehåll

text: Anläggningsprocessen

text: ± %\JJSURFHVVHQVROLNDVNHGHQIUnQSODQHULQJWLOOIlUGLJVWlOODQGHRFKI|U YDOWQLQJ ± 9DQOLJW I|UHNRPPDQGH DUEHWVSURFHVVHU RFK DUEHWVPHWRGHU LQRP PDUN RFK DQOlJJQLQJV\UNHW GlULEODQG PHG YDQOLJW I|UHNRPPDQGH PDUNI|U VWlUNDQGHDUEHWHQ ± gYHUJULSDQGH RP EDOODVWHQV DQYlQGQLQJVRPUnGHQ RFK NYDOLWHW WLOO H[ HPSHO YLG YlJ RFK MlUQYlJVE\JJQDG RFK L FHPHQW YLG EHWRQJSURGXN WLRQ ± /DJDURFKDQGUDEHVWlPPHOVHULQRPRPUnGHWGlULEODQGPLOM|EDONHQRFK SODQRFKE\JJODJHQ%HVWlPPHOVHUVRPJlOOHUKDQWHULQJDYI|URUHQDGH PDUNRFKVFKDNWPDVVRUODQGVNDSVYnUGRFKPDUNWlNWVDUEHWHQ ± gYHUJULSDQGH RP WLOOVWnQGVSURFHVVHU I|U WlNWYHUNVDPKHW RFK nWHUVWlOO QLQJ DY WlNWYHUNVDPKHW VDPW RP JUXQGYDWWHQQLYnQV I|UKnOODQGH WLOO VFKDNWERWWHQ ± 5LYQLQJVPHWRGHURFKnWHUDQYlQGQLQJDYVFKDNWPDVVRUVDPWKDQWHULQJDY IDUOLJWDYIDOO ± (QWUHSUHQ|UVNDSRFKI|UHWDJDQGHLQRP\UNHVRPUnGHW ± gYHUJULSDQGHRPYDUVDPKHWVNUDYYLGQ\SURGXNWLRQRFKRPE\JJQDGWLOO H[HPSHOWHNQLVNDKLVWRULVNDNXOWXUKLVWRULVNDPLOM|PlVVLJDRFKHVWHWLV NDYlUGHQ

text: Planering och utförande

text: ± ,QIRUPDWLRQVV|NQLQJ I|U EHG|PQLQJ DY PDUNI|UKnOODQGHQ WLOO H[HPSHO XWLIUnQULWQLQJVXQGHUODJRFKJHRWHNQLVNDXQGHUODJ ± 7RONQLQJDYWROHUDQVNUDYVDPWPHWRGHUI|UDWWLGHQWLILHUDIHONlOORU ± 0lWQLQJV RFK DYYlJQLQJVWHNQLN GlULEODQG K|MGVlWWQLQJ RFK OXWQLQJV EHUlNQLQJDU ± 3ODQHULQJI|UDWWO|VDDUEHWVXSSJLIWHULHQOLJKHWPHGEUDQVFKNUDY ± %\JJWHNQLVND EHUlNQLQJDU WLOO H[HPSHO DY YRO\P DUHD RFK PDWHULDOnW JnQJ ± 7HUUDVVHULQJDU WUDSSVlWWQLQJ RFK QLYnXSSE\JJQLQJDU PHG YDQOLJW I|UH NRPPDQGHVW|GPXUVHOHPHQW ± $QOlJJQLQJDYJU|QD\WRUGlULEODQGDYJUlVRFKSODQWHULQJV\WRU ± 3ODQWHULQJDYWUlGVDPWUlGGQLQJRFKLQEUlGQLQJDYWUlG ± 9DQOLJWI|UHNRPPDQGHEHWRQJJMXWQLQJDULQRPPDUNRFKDQOlJJQLQJWLOO H[HPSHOLOnJRFKSHODUIRUP ± *UXQGOlJJDQGH PDUN RFK DQOlJJQLQJVDUEHWH YLG JUXQGNRQVWUXNWLRQHU GlULEODQGSODWWDSnPDUNWRUSDUJUXQGNlOODUJUXQGRFKSOLQWJUXQG ± *UXQGOlJJDQGHLVROHULQJVRFKGUlQHULQJVDUEHWHYLG JUXQGNRQVWUXNWLRQ HU ± (QHUJLEHVSDUDQGH LVROHULQJVPHWRGHU DY SODWWD Sn PDUN RFK YlJJDU L PDUN

text: ± $QYlQGQLQJDYN|USOnWDURFKVWRFNPDWWRUI|U|NDGElULJKHW ± 3UREOHPO|VQLQJLVDPEDQGPHGDUEHWVXSSJLIWHUQD ± 'RNXPHQWDWLRQRFKHJHQNRQWUROOI|UHXQGHURFKHIWHUXWI|UWDUEHWHW ± 9lUGHULQJ DY XWI|UW DUEHWH RFK DQYlQGQLQJ DY XWYlUGHULQJDU L I|UElWW ULQJVDUEHWH

text: Hantering av material och utrustning

text: ± 5HVXUVDQYlQGDQGH NRSSODW WLOO DUEHWVXSSJLIWHQ GlULEODQG YDO RFK DQ YlQGQLQJDYPDWHULDOPHGKlQV\QWLOONYDOLWHWRFKNRVWQDGHUVDPWKlOVR RFKPLOM|DVSHNWHU ± %\JJPDWHULDOHQVPLOM|SnYHUNDQRFKLQGLYLGHQVHJHWDQVYDUI|UNlOOVRUWH ULQJRFKnWHUYLQQLQJDYPDWHULDOSnHQE\JJDUEHWVSODWV ± 9DO RFK KDQWHULQJ DY DQOlJJQLQJVPDWHULDO I|U EHWRQJDUEHWHQ XWLIUnQ E\JJKDQGOLQJDU RFK DQGUD DQYLVQLQJDU GlULEODQG YDO DY DUPHULQJVW\S RFKEHWRQJNYDOLWHW ± 9DO DQYlQGQLQJ RFK YnUG DY I|U DUEHWVXSSJLIWHQ OlPSOLJD YHUNW\J RFK PDVNLQHUGlULEODQGDYYlJQLQJVRFKPlWYHUNW\J

text: Säkerhet

text: ± %HVWlPPHOVHUVRPUHJOHUDUEUDQGIDUOLJDDUEHWHQ ± 5LVNEHG|PQLQJDU GlULEODQG I|U DWW I|UHE\JJD UDVULVNHU KlOVRULVNHU RO\FNVIDOOEUDQGHOOHUVNDGDLVDPEDQGPHGDUEHWVPRPHQW+DQWHULQJDY IDUOLJD lPQHQ GlULEODQG DVEHVW P|JHO NYDUWVGDPP VSLOOYDWWHQ RFK SRO\NORUHUDGHELIHQ\OHU3&%YLGDQOlJJQLQJVDUEHWHQ ± $QYlQGQLQJ DY SHUVRQOLJ VN\GGVXWUXVWQLQJ RFK HUJRQRPLVND KMlOSPH GHO ± )|UHE\JJDQGHnWJlUGHUYLGVFKDNWDUEHWHQRFKSnYHUNDQDY\WWUHPLOM|HU YLGDQOlJJQLQJVDUEHWHQLQlUKHWHQDYYDWWHQWlNWHU ± $YVSlUUQLQJDYHWWDUEHWVRPUnGHLHQOLJKHWPHG$UEHWVPLOM|YHUNHWVI|UH VNULIWHU ± 7LOOWUlGHVRFKXWU\PQLQJVYlJDUSnDUEHWVSODWVHQ ± 1|GOlJHVUXWLQHUYLGNULVVLWXDWLRQHURFKRO\FNVIDOO

text: Samverkan och kommunikation

text: ± )DFNVSUnNSnEnGHVYHQVNDRFKHQJHOVND ± )DNWRUHU VRP SnYHUNDU GHQ VRFLDOD DUEHWVPLOM|Q GlULEODQG EHP|WDQGH RFKLQNOXGHUDQGHDUEHWVVlWW ± 6DPYHUNDQ RFK NRPPXQLNDWLRQ Sn DUEHWVSODWVHQ GlULEODQG PHG OMXG RFKKDQGVLJQDOHULQJ

text: Betygskriterier

text: $Y NDS  DQGUD VW\FNHW RFK NDS  DQGUD VW\FNHW VNROODJHQ I|OMHU DWW OlUDUHQ YLG EHW\JVVlWWQLQJHQ L HWW lPQH VND J|UD HQ VDPPDQWDJHQEHG|PQLQJDYHOHYHQVNXQVNDSHUSnGHQDNWXHOODQLYnQLlP QHWLI|UKnOODQGHWLOOGHEHW\JVNULWHULHUVRPJlOOHUI|UlPQHWVRPKHOKHWRFK VlWWDGHWEHW\JVRPElVWPRWVYDUDUHOHYHQVNXQVNDSHU6DPWOLJDNULWHULHUI|U EHW\JHW ( VND GRFN YDUD XSSI\OOGD I|U DWW HOHYHQ VND NXQQD In HWW JRGNlQW EHW\J

text: Betyget E

text: (OHYHQUHGRJ|UöversiktligtI|UDUEHWVSURFHVVHURFKPHWRGHULQRPPDUNRFK DQOlJJQLQJ (OHYHQSODQHUDUDUEHWVXSSJLIWHULQRPPDUNRFKDQOlJJQLQJ(OHYHQXWI|U PHGvisstKDQGODJDUEHWVXSSJLIWHUQDRFKI|OMHUPHGviss säkerhetDUEHWVEH VNULYQLQJDU RFK ULWQLQJDU 5HVXOWDWHW DY DUEHWHW lU DY godtagbar NYDOLWHW 8QGHU DUEHWHWVJnQJ RFKQlU DUEHWVXSSJLIWHQ lU XWI|UG J|U HOHYHQ HQGRNX PHQWDWLRQDYDUEHWHW'HVVXWRPXWYlUGHUDUHOHYHQDUEHWVSURFHVVHQRFKUHVXO WDWHWVDPWJHUI|UVODJSnKXUDUEHWHWNDQI|UElWWUDV (OHYHQ YlOMHU VDPW KDQWHUDU PHGvisst KDQGODJ ROLND PDWHULDO 'HVVXWRP DQYlQGHURFKYnUGDUHOHYHQPHGviss säkerhetYHUNW\JRFKPDVNLQHU (OHYHQJ|UULVNEHG|PQLQJDURFKDUEHWDUVlNHUWPHGKlQV\QWLOOKlOVDDU EHWVPLOM|RFKHUJRQRPLLHQOLJKHWPHGODJDURFKDQGUDEHVWlPPHOVHULQRP RPUnGHW(OHYHQPRWLYHUDUöversiktligtVLQDYDODYDUEHWVPHWRGHU (OHYHQ VDPYHUNDU RFK NRPPXQLFHUDU VDPW DQYlQGHU IDFNVSUnN PHGviss

text: säkerhet

text: Betyget D

text: (OHYHQVNXQVNDSHUEHG|PVVDPPDQWDJHWYDUDPHOODQ&RFK(

text: Betyget C

text: (OHYHQ UHGRJ|Uutförligt I|U DUEHWVSURFHVVHU RFK PHWRGHU LQRP PDUN RFK DQOlJJQLQJ (OHYHQSODQHUDUDUEHWVXSSJLIWHULQRPPDUNRFKDQOlJJQLQJ(OHYHQXWI|U PHGgottKDQGODJDUEHWVXSSJLIWHUQDRFKI|OMHUPHGsäkerhetDUEHWVEHVNULY QLQJDURFKULWQLQJDU5HVXOWDWHWDYDUEHWHWlUDYgodNYDOLWHW8QGHUDUEHWHWV JnQJ RFK QlU DUEHWVXSSJLIWHQ lU XWI|UG J|U HOHYHQ HQ GRNXPHQWDWLRQ DY DUEHWHW'HVVXWRPXWYlUGHUDUHOHYHQDUEHWVSURFHVVHQRFKUHVXOWDWHWVDPWJHU I|UVODJSnKXUDUEHWHWNDQI|UElWWUDV (OHYHQ YlOMHU VDPW KDQWHUDU PHGgott KDQGODJ ROLND PDWHULDO 'HVVXWRP DQYlQGHURFKYnUGDUHOHYHQPHGsäkerhetYHUNW\JRFKPDVNLQHU (OHYHQJ|UULVNEHG|PQLQJDURFKDUEHWDUVlNHUWPHGKlQV\QWLOOKlOVDDU EHWVPLOM|RFKHUJRQRPLLHQOLJKHWPHGODJDURFKDQGUDEHVWlPPHOVHULQRP RPUnGHW(OHYHQPRWLYHUDUutförligtVLQDYDODYDUEHWVPHWRGHU (OHYHQVDPYHUNDURFKNRPPXQLFHUDUVDPWDQYlQGHUIDFNVSUnNPHGsäk-

text: erhet

text: Betyget B

text: (OHYHQVNXQVNDSHUEHG|PVVDPPDQWDJHWYDUDPHOODQ$RFK&

text: Betyget A

text: (OHYHQ UHGRJ|Uutförligt och nyanserat I|U DUEHWVSURFHVVHU RFK PHWRGHU LQRPPDUNRFKDQOlJJQLQJ (OHYHQSODQHUDUDUEHWVXSSJLIWHULQRPPDUNRFKDQOlJJQLQJ(OHYHQXWI|U PHGmycket gott KDQGODJ DUEHWVXSSJLIWHUQD RFK I|OMHU PHG god säkerhet

text: DUEHWVEHVNULYQLQJDU RFK ULWQLQJDU 5HVXOWDWHW DY DUEHWHW lU DY mycket god NYDOLWHW8QGHUDUEHWHWVJnQJRFKQlUDUEHWVXSSJLIWHQlUXWI|UGJ|UHOHYHQHQ GRNXPHQWDWLRQDYDUEHWHW'HVVXWRPXWYlUGHUDUHOHYHQDUEHWVSURFHVVHQRFK UHVXOWDWHWVDPWJHUI|UVODJSnKXUDUEHWHWNDQI|UElWWUDV (OHYHQ YlOMHU VDPW KDQWHUDU PHG mycket gott KDQGODJ ROLND PDWHULDO 'HVVXWRP DQYlQGHURFKYnUGDU HOHYHQ PHGgod säkerhet YHUNW\J RFK PD VNLQHU (OHYHQJ|UULVNEHG|PQLQJDURFKDUEHWDUVlNHUWPHGKlQV\QWLOOKlOVDDU EHWVPLOM|RFKHUJRQRPLLHQOLJKHWPHGODJDURFKDQGUDEHVWlPPHOVHULQRP RPUnGHW (OHYHQ PRWLYHUDUutförligt och nyanserat VLQD YDO DY DUEHWVPH WRGHU (OHYHQ VDPYHUNDU RFK NRPPXQLFHUDU VDPW DQYlQGHU IDFNVSUnN PHGgod

text: säkerhet

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet anläggning i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet anläggning finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Anläggning

text: Ämnet anläggning behandlar mark- och anläggningsarbete samt underhåll av till exempel husgrunder, vägar, och trädgårdsanläggningar. Ämnet behandlar också egenskaperna hos olika typer av jord- och bergmaterial samt hur anläggningsarbete utförs med hjälp av olika maskiner, redskap, verktyg och teknisk utrustning. Mark- och anläggningsarbeten utförs ofta som en del i en större helhet i byggprocessen. Därför är hänsynstagande till andra aktörer och övergripande planer en viktig del i arbetet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet anläggning ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om arbetsprocesser och arbetsmetoder inom byggnation och anläggning samt förmåga att utföra arbetsuppgifter inom mark och anläggning. Eleverna ska även ges möjligheter att utveckla kunskaper om de arbetsmaskiner och verktyg som används vid mark- och anläggningsarbeten samt om jord- och bergmaterials hållfasthet, packningsförmåga och dräneringsegenskaper. Genom att väcka elevernas nyfikenhet för olika arbetsområden inom mark och anläggning ska undervisningen bidra till elevernas möjlighet att själva forma sin framtid. Undervisningen ska dessutom ge eleverna möjlighet att utveckla kreativitet, problemlösnings- och initiativförmåga. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet samt förmåga att söka information i aktuella regelverk. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att tolka ritningar och följa instruktioner samt planera och organisera arbetsuppgifter. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att välja och hantera material samt använda och vårda verktyg och maskiner. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta med hänsyn till ergonomi, hälsa och säkerhet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt som främjar en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling samt om branschens ansvar för hållbart byggande. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om yrkesrollen och om vikten av ansvarstagande på arbetsplatsen. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att förhålla sig kritiskt till attityder och värderingar på arbetsplatsen. Eleverna ska även ges rikligt med tillfällen att använda fackspråk. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera och samverka med såväl arbetskamrater som kunder på både svenska och engelska. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att föra värderande diskussioner om utförda arbeten utifrån såväl kvalitetskontroll som genomförande. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att dokumentera och kvalitetssäkra arbetet samt reflektera över hur arbetsprocessen har påverkat resultatet. Undervisningen ska även behandla entreprenörskap och företagandets villkor.

text: I undervisningen ska teoretiska och praktiska kunskaper vävas samman till en helhet för eleverna. Undervisningen ska bedrivas med metoder, verktyg och maskiner som är tidsenliga och ergonomiskt anpassade samt organiseras så att eleverna får möjlighet att utföra sina uppgifter både individuellt och i samarbete med andra.

text: Undervisningen i ämnet anläggning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om arbetsprocesser och metoder inom mark och anläggning. – Förmåga att planera, utföra, dokumentera och utvärdera arbetsuppgifter inom mark och anläggning. – Förmåga att välja och hantera material samt använda och vårda verktyg och maskiner. – Förmåga att arbeta säkert i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet. – Förmåga att samverka och kommunicera samt använda fackspråk.

text: Nivåer i ämnet anläggning

text: Nivå 1, 150 poäng, som bygger på nivå 2 i ämnet bygg och anläggning. Nivå 2, 150 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 200 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 150 poäng

text: Nivåkod: ANLA1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet anläggning på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Anläggningsprocessen

text: – Översiktligt om förekommande yrkesgrupper inom mark och anläggning. Yrkesgruppernas olika funktioner vid projektering, nyproduktion och underhåll, däribland funktionerna för geologer, arkeologer, bergarbetare och maskinförare. – Studiebesök, till exempel i anslutning till byggarbetsplatser där markoch anläggningsarbete förekommer. – Vanligt förekommande arbetsprocesser och arbetsmetoder inom markoch anläggningsyrket, däribland inom grundläggning, lednings- och vägbyggnad. – Övergripande om marklagrens uppbyggnad och olika jordarters egenskaper, däribland hållfasthet, packningsförmåga och dräneringsegenskaper. – Övergripande om olika bygghandlingar och referensverk för materialval och utförande inom byggprocessen, däribland AMA (Allmän materialoch arbetsbeskrivning). – Övergripande om cirkulära arbetsmetoder, till exempel hur produkter och material används, återanvänds och återvinns i flera livscykler och på så sätt bidrar till att minska klimatutsläppen och uttaget av naturresurser. – Övergripande om olika entreprenadformer på byggarbetsplatsen. 3

text: Planering och utförande

text: – Informationssökning för att planera och genomföra arbetsuppgifter, till exempel med hjälp av bygghandlingar och arbetsbeskrivningar. – Ritningsläsning, däribland skalor, vyer, symboler, ritningshuvud, specifikationer och revideringar enligt standard. Måttsättningsprinciper, till exempel för inmätning av centrumavstånd. – Planering för att lösa arbetsuppgifter i enlighet med branschkrav. – Byggtekniska beräkningar, till exempel av volym, area och materialåtgång. – Utläggning av geotextil och lättklinker. – Grundläggande arbete med utsättning och uppförande av profiler. – Grundläggande schaktnings-, dränerings-, fyllnings- och packningsarbeten vid vägbyggnad. – Problemlösning i samband med arbetsuppgifterna. – Dokumentation och egenkontroll före, under och efter utfört arbete. – Värdering av utfört arbete och användning av utvärderingar i förbättringsarbete.

text: Hantering av material och utrustning

text: – Materialvalets betydelse för en hållbar utveckling. Hantering av förorenade mark- och schaktmassor. – Val och hantering av anläggningsmaterial för mark- och schaktningsarbeten utifrån bygghandlingar och andra anvisningar, däribland val av fyllningsmaterial och fraktioner utifrån deras bärande, isolerande och dränerande egenskaper. – Val, användning och vård av för arbetsuppgiften lämpliga verktyg och maskiner, däribland analog och digital utrustning för mätning och avvägning.

text: Säkerhet

text: – Arbetsmiljöplanens och arbetsmiljöavtalens syfte, till exempel avsikten att minska arbetsrelaterad ohälsa. – Arbetsmiljöverkets föreskrifter och allmänna råd, däribland om säkra lyft samt arbete från ställning och arbetsplattform. – Riskbedömningar för att förebygga hälsorisker, olycksfall, brand eller skada i samband med arbetsmoment. Identifiering av förorenad mark. – Användning av personlig skyddsutrustning och ergonomiska hjälpmedel, till exempel för att minska påverkan av buller, damm, vibrationer, hälsorisker och felaktiga arbetsställningar. – Förebyggande åtgärder för att skydda person, verktyg och material mot fall vid arbeten på höjd och vid schaktarbeten. – Avspärrning av ett arbetsområde i enlighet med Trafikverkets och Arbetsmiljöverkets föreskrifter, däribland om arbete på väg. – Tillträdes- och utrymningsvägar på arbetsplatsen. – Nödlägesrutiner och första hjälpen vid krissituationer och olycksfall, däribland L-ABC (livsfarligt läge – andning, blödning, cirkulation) och HLR (hjärt-lungräddning).

text: Samverkan och kommunikation

text: – Fackspråk inom yrkesområdet och engelska fackuttryck för vanligt förekommande verktyg, maskiner och arbetsmoment. – Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland attityder och värderingar. – Samverkan och kommunikation på arbetsplatsen, däribland med ljudoch handsignalering.

text: Nivå 2, 150 poäng

text: Nivåkod: ANLA2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet anläggning på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Anläggningsprocessen

text: – Olika aktörers ansvar på byggarbetsplatsen, till exempel det gemensamma ansvaret för säkerhet och arbetsmiljö. – Vanligt förekommande arbetsprocesser och arbetsmetoder inom markoch anläggningsyrket, till exempel inom beläggningsarbete, bergarbete och järnvägsbyggnad. – Övergripande om jord- och bergarters olika användningsområden och hantering. Materialens hållfasthet, packningsförmåga och dräneringsegenskaper. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland

text: arbetsmiljölagen

text: , Trafikverkets kompetenskrav och AMA (Allmän material- och arbetsbeskrivning). – Övergripande om lagar och myndighetsbeslut som gäller byggande, däribland

text: miljöbalken

text: och plan- och bygglagen. – Konsekvenser av att inte följa bygghandlingar, till exempel viten och bötesförelägganden. – Branschens roll i syfte att främja ett hållbart byggande, däribland arbetsmiljöplanens syfte att förebygga arbetsmiljörisker. – Avtal som reglerar anställningen, däribland anställningsavtal, kollektivavtal samt yrkesutbildningsavtal. – Entreprenörskap och företagande inom yrkesområdet.

text: Planering och utförande

text: – Tolkning av ritningar, arbetsbeskrivningar och utförandekrav. Användning av digitala bygghandlingar i byggprocessen. – Mätnings- och avvägningsteknik, däribland höjdsättning och lutningsberäkningar. – Planering för att lösa arbetsuppgifter i enlighet med branschkrav. – Byggtekniska beräkningar, till exempel av volym, area och materialåtgång. – Vanligt förekommande formsättnings- och armeringsarbeten inom mark och anläggning. – Utsättning av byggnad och uppförande av profiler.

text: – Grundläggande schaktnings-, fyllnings-, packnings- och understoppningsarbeten vid ledningsbyggnad. – Användning av körplåtar och stockmattor för ökad bärighet. – Problemlösning i samband med arbetsuppgifterna. – Dokumentation och egenkontroll före, under och efter utfört arbete. – Värdering av utfört arbete och användning av utvärderingar i förbättringsarbete.

text: Hantering av material och utrustning

text: – Transport, hantering, förvaring och skyddande av byggnadsmaterial i enlighet med anvisningar. – Val och hantering av anläggningsmaterial för mark- och rörläggningsarbeten, däribland val av mark- och dräneringsrör och geotextil. – Val, användning och vård av för arbetsuppgiften lämpliga verktyg och maskiner, däribland analog och digital utrustning för mätning och avvägning. – Cirkulära arbetsmetoder, till exempel hur produkter och material används, återanvänds och återvinns i flera livscykler och på så sätt bidrar till att minska klimatutsläppen och uttaget av naturresurser.

text: Säkerhet

text: – Riskbedömningar för att förebygga hälsorisker, olycksfall, brand eller skada i samband med arbetsmoment. Hantering av farliga ämnen, däribland asbest, mögel, kvartsdamm, spillvatten och polyklorerade bifenyler (PCB) vid anläggningsarbeten. – Användning av personlig skyddsutrustning och ergonomiska hjälpmedel. – Förebyggande åtgärder för att skydda person, verktyg och material mot fall vid arbeten på höjd och rasrisk vid schaktarbeten. – Avspärrning av ett arbetsområde i enlighet med Arbetsmiljöverkets föreskrifter. – Tillträdes- och utrymningsvägar på arbetsplatsen. – Nödlägesrutiner vid krissituationer och olycksfall.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Fackspråk på både svenska och engelska. – Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland bemötande och inkluderande arbetssätt. – Samverkan och kommunikation på arbetsplatsen samt med kunder eller beställare, till exempel under renoverings- och ombyggnadsarbeten.

text: Nivåkod: ANLA3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet anläggning på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Anläggningsprocessen

text: – Byggprocessens olika skeden från planering till färdigställande och förvaltning. – Vanligt förekommande arbetsprocesser och arbetsmetoder inom markoch anläggningsyrket, däribland med vanligt förekommande markförstärkande arbeten. – Övergripande om ballastens användningsområden och kvalitet, till exempel vid väg- och järnvägsbyggnad och i cement vid betongproduktion. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland

text: miljöbalken

text: och plan- och bygglagen. Bestämmelser som gäller hantering av förorenade mark- och schaktmassor, landskapsvård och marktäktsarbeten. – Övergripande om tillståndsprocesser för täktverksamhet och återställning av täktverksamhet samt om grundvattennivåns förhållande till schaktbotten. – Rivningsmetoder och återanvändning av schaktmassor samt hantering av farligt avfall. – Entreprenörskap och företagande inom yrkesområdet. – Övergripande om varsamhetskrav vid nyproduktion och ombyggnad, till exempel tekniska, historiska, kulturhistoriska, miljömässiga och estetiska värden.

text: Planering och utförande

text: – Informationssökning för bedömning av markförhållanden, till exempel utifrån ritningsunderlag och geotekniska underlag. – Tolkning av toleranskrav samt metoder för att identifiera felkällor. – Mätnings- och avvägningsteknik, däribland höjdsättning och lutningsberäkningar. – Planering för att lösa arbetsuppgifter i enlighet med branschkrav. – Byggtekniska beräkningar, till exempel av volym, area och materialåtgång. – Terrasseringar, trappsättning och nivåuppbyggningar med vanligt förekommande stödmurselement. – Anläggning av gröna ytor, däribland av gräs- och planteringsytor. – Plantering av träd samt räddning och inbrädning av träd. – Vanligt förekommande betonggjutningar inom mark och anläggning, till exempel i låg- och pelarform. – Grundläggande mark- och anläggningsarbete vid grundkonstruktioner, däribland platta på mark, torpargrund, källargrund och plintgrund. – Grundläggande isolerings- och dräneringsarbete vid grundkonstruktioner. – Energibesparande isoleringsmetoder av platta på mark och väggar i mark. 7

text: – Användning av körplåtar och stockmattor för ökad bärighet. – Problemlösning i samband med arbetsuppgifterna. – Dokumentation och egenkontroll före, under och efter utfört arbetet. – Värdering av utfört arbete och användning av utvärderingar i förbättringsarbete.

text: Hantering av material och utrustning

text: – Resursanvändande kopplat till arbetsuppgiften, däribland val och användning av material med hänsyn till kvalitet och kostnader samt hälsooch miljöaspekter. – Byggmaterialens miljöpåverkan och individens eget ansvar för källsortering och återvinning av material på en byggarbetsplats. – Val och hantering av anläggningsmaterial för betongarbeten utifrån bygghandlingar och andra anvisningar, däribland val av armeringstyp och betongkvalitet. – Val, användning och vård av för arbetsuppgiften lämpliga verktyg och maskiner, däribland avvägnings- och mätverktyg.

text: Säkerhet

text: – Bestämmelser som reglerar brandfarliga arbeten. – Riskbedömningar, däribland för att förebygga rasrisker, hälsorisker, olycksfall, brand eller skada i samband med arbetsmoment. Hantering av farliga ämnen, däribland asbest, mögel, kvartsdamm, spillvatten och polyklorerade bifenyler (PCB) vid anläggningsarbeten. – Användning av personlig skyddsutrustning och ergonomiska hjälpmedel. – Förebyggande åtgärder vid schaktarbeten och påverkan av yttre miljöer vid anläggningsarbeten i närheten av vattentäkter. – Avspärrning av ett arbetsområde i enlighet med Arbetsmiljöverkets föreskrifter. – Tillträdes- och utrymningsvägar på arbetsplatsen. – Nödlägesrutiner vid krissituationer och olycksfall.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Fackspråk på både svenska och engelska. – Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland bemötande och inkluderande arbetssätt. – Samverkan och kommunikation på arbetsplatsen, däribland med ljudoch handsignalering.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för arbetsprocesser och metoder inom mark och anläggning. Eleven planerar arbetsuppgifter inom mark och anläggning. Eleven utför med visst handlag arbetsuppgifterna och följer med viss säkerhet arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av godtagbar kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med visst handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med viss säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar översiktligt sina val av arbetsmetoder. Eleven samverkar och kommunicerar samt använder fackspråk med viss säkerhet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för arbetsprocesser och metoder inom mark och anläggning. Eleven planerar arbetsuppgifter inom mark och anläggning. Eleven utför med gott handlag arbetsuppgifterna och följer med säkerhet arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av god kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med gott handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar utförligt sina val av arbetsmetoder. Eleven samverkar och kommunicerar samt använder fackspråk med säkerhet.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för arbetsprocesser och metoder inom mark och anläggning. Eleven planerar arbetsuppgifter inom mark och anläggning. Eleven utför med mycket gott handlag arbetsuppgifterna och följer med god säkerhet

text: arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av mycket god kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med mycket gott handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med god säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar utförligt och nyanserat sina val av arbetsmetoder. Eleven samverkar och kommunicerar samt använder fackspråk med god säkerhet.


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet anläggningsmaskinsteknik i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet anläggningsmaskinsteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

type: stycke

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

type: paragraf

text: Anläggningsmaskinsteknik

type: rubrik

text: Ämnet anläggningsmaskinsteknik behandlar olika typer av tilläggsutrustningar och maskinstyrningssystem för anläggningsmaskiner. Ämnet behandlar även service, underhåll, felsökning, reparationer och kalibrering av maskinstyrningssystem och system i tilläggsutrustningar.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet anläggningsmaskinsteknik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om olika typer av tilläggsutrustningar till anläggningsmaskiner samt deras användningsområden. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika typer av maskinstyrningssystem och deras olika komponenter i anläggningsmaskiner samt hur de kalibreras till olika tilläggsutrustningar. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att genomföra service, underhåll, enklare reparationer och kalibrering av maskinstyrningssystem och av system i tilläggsutrustningar. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda utrustning och teknisk information i samband med service, underhåll, felsökning och enklare reparationer. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta på ett säkert och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt som främjar ekonomisk och miljömässig hållbarhet inom service, underhåll, felsökning, reparationer och kalibrering av system och tilläggsutrustningar till anläggningsmaskiner. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla en yrkesidentitet och ett yrkesmässigt språk samt förmåga att kommunicera med såväl arbetskamrater som kunder. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förståelse för vikten av ett ansvarsfullt förhållningssätt gentemot kunden och kundens egendom. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med uppgifter som återspeglar och förbereder för situationer som eleverna kan komma att möta i arbetslivet.

text: Undervisningen i ämnet anläggningsmaskinsteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika typer av tilläggsutrustningar till anläggningsmaskiner samt deras system, komponenter och användningsområden. – Kunskaper om olika typer av maskinstyrningssystem samt om mät- och kalibreringsutrustning som används för kalibrering av systemen. – Förmåga att genomföra service, underhåll, enklare reparationer och kalibrering av maskinstyrningssystem och system i tilläggsutrustningar. – Förmåga att använda utrustning och teknisk information i samband med felsökning och enklare reparationer. – Förmåga att arbeta och samarbeta på ett säkert, miljö- och kvalitetsmäs- 2 sigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser.

text: – Förmåga att använda ett yrkesmässigt språk samt anpassa språket efter målgruppen.

text: Nivåer i ämnet anläggningsmaskinsteknik

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 3 i ämnet mobila maskiner – system- och diagnosteknik.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: ANLN1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet anläggningsmaskinsteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Olika typer av tilläggsutrustningar till anläggningsmaskiner samt deras uppbyggnad och funktion beroende på användningsområde, till exempel tiltrotator och sopredskap. – Olika typer av våg-, positions- och maskinstyrningssystem, deras grundläggande uppbyggnad och funktion samt komponenter. – Olika metoder för att använda mät- och kalibreringsutrustning i samband med felsökning och enklare reparationer av system och komponenter. – Planering och genomförande av service, underhåll, enklare reparationer och kalibrering av maskinstyrningssystem och system i tilläggsutrustningar. – Felsökning med hjälp av teknisk information och digitala informationssystem i samband med enklare reparationer enligt tillverkarens anvisningar. – Säkert, miljö- och kvalitetsmässigt arbete såväl självständigt som tillsammans med andra i enlighet med rutiner, lagar och andra bestämmelser samt för att förhindra person- och egendomsskador. – Hantering av hydraulvätska vid arbete med hydraulsystem med hänsyn till miljö- och hälsorisker. – Säkerhetsrutiner för att motverka brand och miljöpåverkan vid fältservicearbeten. – Användning av tekniska begrepp och uttryck på svenska och engelska samt yrkesmässig kommunikation med medarbetare och kunder.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om olika typer av tilläggsutrustningar till anläggningsmaskiner samt deras system, komponenter och användningsområden. Eleven visar godtagbara kunskaper om olika typer av maskinstyrningssystem samt om mät- och kalibreringsutrustning som används för kalibrering av systemen. Eleven utför med viss säkerhet service, underhåll, enklare reparationer och kalibrering av maskinstyrningssystem och system i tilläggsutrustningar i bekanta situationer. I arbetet följer eleven tillverkarens anvisningar. Eleven använder med viss säkerhet utrustning och teknisk information i samband med felsökning och enklare reparationer. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt tillverkarens krav. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är godtagbart. Eleven kommunicerar med viss användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om olika typer av tilläggsutrustningar till anläggningsmaskiner samt deras system, komponenter och användningsområden. Eleven visar goda kunskaper om olika typer av maskinstyrningssystem samt om mät- och kalibreringsutrustning som används för kalibrering av systemen. Eleven utför med säkerhet service, underhåll, enklare reparationer och kalibrering av maskinstyrningssystem och system i tilläggsutrustningar i bekanta situationer. I arbetet följer eleven tillverkarens anvisningar. Eleven använder med säkerhet utrustning och teknisk information i samband med felsökning och enklare reparationer. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt tillverkarens krav. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är gott. Eleven kommunicerar med god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om olika typer av tilläggsutrustningar till anläggningsmaskiner samt deras system, komponenter och användningsområden. Eleven visar mycket goda kunskaper om olika typer av maskinstyrningssystem samt om mät- och kalibreringsutrustning som används för kalibrering av systemen. Eleven utför med god säkerhet service, underhåll, enklare reparationer och kalibrering av maskinstyrningssystem och system i tilläggsutrustningar i bekanta men även nya situationer. I arbetet följer eleven tillverkarens anvisningar. Eleven använder med god säkerhet utrustning och teknisk information i samband med felsökning och enklare reparationer. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt tillverkarens krav. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är mycket gott. Eleven kommunicerar med mycket god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

type: foreskrift


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet arkitektur i gymnasieskolan
och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet arkitektur finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Arkitektur

text: Arkitektur är bundet till plats och samhälleliga förutsättningar och förstås därför bäst i ett socialt och kulturellt sammanhang. Arkitektur utgår från ett behov och ska i gestaltning och produktion beakta såväl ekonomisk som social och miljömässig hållbarhet. Ämnet arkitektur behandlar den byggda miljön, både den yttre och den inre. Ämnet är till sin karaktär tvärvetenskapligt och utgår från både teknik och estetik.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet arkitektur ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om den byggda miljön, dess historia och utveckling. Den ska ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur teknisk utveckling och ideologiska strömningar påverkar arkitektur och bebyggelse. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av estetikens betydelse för människors välbefinnande och livsmiljö. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om arkitekturens roll i ett socialt och miljömässigt hållbart byggande. Undervisningen ska behandla byggnadsprojekt utifrån såväl tekniska och ekonomiska aspekter som historiska och estetiska. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förståelse av hur ett samhälle planeras och förändras utifrån olika målgruppers behov och sociala aspekter, som till exempel tillgänglighet, klass eller kön. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området. Därigenom ska eleverna ges redskap att aktivt delta i den demokratiska byggprocessen och i samtalet om byggande, bostäder och våra gemensamma offentliga miljöer. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att tolka och upprätta ritningar och byggteknisk dokumentation. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar förmåga att förmedla egna förslag med hjälp av kunskapsområdets uttrycksformer och verktyg. Undervisningen ska varva teoretiska och praktiska moment samt innehålla fallstudier och verklighetsnära projekt. På så vis ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att använda arkitekturens begrepp, analysera den byggda miljön och omsätta sina kunskaper till gestaltning av byggnader och rum. Undervisningen ska även lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågor, vad som främjar hållbar utveckling och olika handlingsalternativ inom arkitektur.

text: Undervisningen i ämnet arkitektur ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om arkitektur- och samhällsbyggnadshistoria. – Kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom byggplaneringsprocessen. – Färdigheter i att gestalta byggnader och rum utifrån form, funktion och platsens förutsättningar. 2 – Förmåga att läsa och tolka ritningar och teknisk dokumentation.

text: – Förmåga att använda arkitekturens begrepp, uttryckssätt och verktyg för att tolka och analysera den byggda miljön.

text: Nivåer i ämnet arkitektur

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: ARKI1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet arkitektur på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Begrepp, teorier och modeller

text: – Stilbildande epoker inom arkitektur- och samhällsplanering. – Privata och offentliga miljöer, både inom- och utomhus. – Relevanta lagar och andra bestämmelser i byggprocessen.

text: Analys och problemlösning

text: – Arkitekturbegrepp och metoder för enklare beskrivning och analys av den byggda miljön. – Gestaltning av byggnader och rum vid planering av nybyggnad och ombyggnad med hänsyn tagen till hållbar utveckling. – Samband mellan form, funktion och teknik. – Platsens förutsättningar, den omgivande miljön och dess arkitektur. – Planering, avgränsning, genomförande och redovisning av arkitekturuppgifter.

text: Kommunikation

text: – Tolkning och enklare framställning av ritningar, planer och modeller som används vid projektering av byggnader och vid rumsgestaltning. – Digitala ritprogram som används inom området, till exempel cad (computer aided design).

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: ARKI2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet arkitektur på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Begrepp, teorier och modeller

text: – Fördjupande nedslag i någon eller några arkitekturhistoriska epoker eller byggnadstyper, till exempel bostäder, offentlig arkitektur eller inredning. – Fördjupning inom någon av byggprocessens olika delar och för området relevanta lagar och andra bestämmelser.

text: Analys och problemlösning

text: – Arkitekturens tekniker, verktyg och uttryckssätt för tolkning och analys av den byggda miljön. – Gestaltningsförslag till nybyggnad och ombyggnad av hus och rum, utifrån givna förutsättningar och hållbarhetskrav, med hjälp av skisser, modeller och digitala ritningar. – Samband mellan material, färg, ljud och ljus.

text: Kommunikation

text: – Framställning och presentation av ritningar och andra underlag med hjälp av olika verktyg.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om arkitektur i en social, kulturell och historisk kontext. Eleven visar godtagbara kunskaper om byggprocessens lagar och andra bestämmelser. Eleven gestaltar med godtagbar kvalitet byggnader och rum utifrån form, funktion och platsens förutsättningar. Eleven läser och tolkar ritningar och teknisk dokumentation med viss säkerhet. Eleven gör enkla tolkningar och analyser av den byggda miljön med hjälp av arkitekturens begrepp, uttryckssätt och verktyg.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om arkitektur i en social, kulturell och historisk kontext. Eleven visar utvecklade kunskaper om byggprocessens lagar och andra bestämmelser. Eleven gestaltar med god kvalitet byggnader och rum utifrån form, funktion och platsens förutsättningar. Eleven läser och tolkar ritningar och teknisk dokumentation med säkerhet.

text: Eleven gör utvecklade tolkningar och analyser av den byggda miljön med hjälp av arkitekturens begrepp, uttryckssätt och verktyg.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om arkitektur i en social, kulturell och historisk kontext. Eleven visar välutvecklade kunskaper om byggprocessens lagar och andra bestämmelser. Eleven gestaltar med mycket god kvalitet byggnader och rum utifrån form, funktion och platsens förutsättningar. Eleven läser och tolkar ritningar och teknisk dokumentation med god säkerhet. Eleven gör utvecklade och nyanserade tolkningar och analyser av den byggda miljön med hjälp av arkitekturens begrepp, uttryckssätt och verktyg.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet artificiell intelligens i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet artificiell intelligens finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Artificiell intelligens

text: Artificiell intelligens (AI) är förmågan hos datorprogram och robotar att efterlikna mänsklig intelligens. AI tillämpas inom olika områden och används i arbete, utbildning och vardagsliv. Ämnet artificiell intelligens behandlar AI-utvecklingen framför allt ur ett samhällsperspektiv och utforskar vilka konsekvenser det kan ha för det dagliga livet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet artificiell intelligens ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om centrala begrepp och tekniker inom AI och ge en introduktion till och överblick av AI och dess tillämpningar. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av hur AI påverkar det dagliga livet och vår bild av omvärlden. Undervisningen ska därför ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om AI och dess bakomliggande funktionssätt, primära beståndsdelar och uppbyggnad. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om för AI relevanta lagar och andra bestämmelser. På så sätt ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att göra juridiska, etiska, ekonomiska och säkerhetsmässiga överväganden inom ämnet. Undervisningen ska belysa tänkbara möjligheter med och konsekvenser av teknikens användning och hur den kan bidra till hållbar utveckling. AI skapas för att efterlikna mänsklig intelligens och därför ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om likheter och skillnader mellan den mänskliga intelligensen och den artificiella. Undervisningen ska varva teoretiska moment med praktiska och ge eleverna möjlighet att använda olika digitala verktyg och programvaror samt att programmera. På så vis ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av hur AI kan användas i problemlösning och förmåga att omsätta sina kunskaper till praktiska handlingar. Undervisningen ska även lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågor samt olika handlingsalternativ inom artificiell intelligens.

text: Undervisningen i ämnet artificiell intelligens ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om AI, dess tillämpningar, tekniker och beståndsdelar. – Förmåga att använda AI i problemlösning. – Kunskaper om skillnader och likheter mellan mänsklig och artificiell intelligens. – Kunskaper om lagar och andra bestämmelser relevanta för AI. – Förmåga att resonera om möjligheter och risker med AI och dess konsekvenser för samhället.

text: Nivåer i ämnet artificiell intelligens

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: ARTI1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet artificiell intelligens på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Artificiell intelligens

text: – Definition av AI samt centrala begrepp inom området. – Vikten av data, datakvalitet för AI och val av data. – Drivkrafter bakom utvecklingen av AI. – Översikt över användningen av AI, däribland prediktion, robotik, vision och generativ AI samt olika tekniker och metoder som ligger bakom dessa. – Översikt av tekniker för AI, däribland sökning, klassificering och objektigenkänning. – Översikt av metoder och algoritmer inom AI, däribland beslutsträd, regression samt övervakat och oövervakat lärande.

text: Praktisk användning av AI

text: – Översikt över processen för problemlösning med AI. – Enklare typ av problemlösning med hjälp av AI, till exempel klassificering, objektigenkänning, prediktion, tolkning och bearbetning av naturligt språk (NLP), enklare maskininlärning och användning av spelagent. – Principer för, och tillämpningar av, vanliga tekniker inom AI, däribland maskininlärning och robotik. – Metoder för enklare träning av AI.

text: Förhållningssätt till AI

text: – Jämförelse mellan hur enklare lösningar med AI fungerar och hur en människa löser samma problem. – Några situationer där AI är överlägsen människan och tvärtom. – Normer samt lagar och andra bestämmelser som gäller AI och dess användning. – Etiska dilemman med användandet av AI, däribland transparens. – Demokratiska, sociala, ekonomiska, miljömässiga och säkerhetsmässiga möjligheter och risker med AI-användning samt dess konsekvenser för samhället.

text: Nivåkod: ARTI2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet artificiell intelligens på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Artificiell intelligens

text: – Användningsområden och arbetssätt för AI inom något område, till exempel sociala medier, sjukvård eller transport. – Tekniker, metoder och algoritmer inom AI. – Tillämpningar inom AI.

text: Praktisk användning av AI

text: – Processen för problemlösning med AI, däribland kvalitetssäkring, idrifttagande och underhåll av lösningen. – Problemlösning av mer omfattande karaktär med hjälp av AI, till exempel klassificering, objektigenkänning, prediktion, bearbetning av naturligt språk (NLP) och användning av spelagent. – Algoritmer för problemlösning baserad på AI, till exempel inom maskininlärning, spelagent, prediktion och robotik. – Olika metoders styrkor och svagheter, däribland inom sökning, klassificering och maskininlärning. – Byggstenar för artificiella neuronnät. – Metoder för träning av maskininlärningssystem, däribland märkt och omärkt data samt tränings- och testdata. – Användning och konfigurering av djupa neuronnät.

text: Förhållningssätt till AI

text: – Värdering av problemlösning gjord av AI, i jämförelse med hur en människa löser samma problem. – Konsekvenser av lagar och andra bestämmelser för AI och dess användning. – Möjligheter med och konsekvenser av AI-användning inom valt område utifrån såväl demokratiska, etiska, sociala, ekonomiska och miljömässiga som säkerhetsmässiga aspekter. – Riskbedömning av AI-användning i olika situationer. – Svagheter i maskininlärning med avseende på transparens, logiska förklaringar på resultatmängd av data, val av data och kvalitet på data.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om AI, dess tillämpningar, tekniker och beståndsdelar. Eleven använder med viss säkerhet AI för att lösa enkla problem. Eleven gör enkla jämförelser av mänsklig och artificiell intelligens. Eleven redogör på ett godtagbart sätt för lagar och andra bestämmelser som gäller för AI. Eleven för enkla resonemang om möjligheter och risker med AI samt dess konsekvenser för samhället.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om AI, dess tillämpningar, tekniker och beståndsdelar. Eleven använder med säkerhet AI för att lösa enkla problem. Eleven gör välgrundade jämförelser av mänsklig och artificiell intelligens. Eleven redogör på ett utvecklat sätt för lagar och andra bestämmelser som gäller för AI. Eleven för utvecklade resonemang om möjligheter och risker med AI samt dess konsekvenser för samhället.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om AI, dess tillämpningar, tekniker och beståndsdelar. Eleven använder med god säkerhet AI för att lösa enkla problem. Eleven gör välgrundade och nyanserade jämförelser av mänsklig och artificiell intelligens. Eleven redogör på ett välutvecklat sätt för lagar och andra bestämmelser som gäller för AI. Eleven för utvecklade och nyanserade resonemang om möjligheter och risker med AI samt dess konsekvenser för samhället.


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet ATV- och motorcykelteknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet ATV- och motorcykelteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: ATV- och motorcykelteknik

text: Ämnet ATV- och motorcykelteknik behandlar service, underhåll, felsökning och reparationer av ATV (all-terrain vehicle) och motorcyklar, deras konstruktion och funktion samt deras olika tilläggsutrustningar.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet ATV- och motorcykelteknik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om olika ATV och motorcyklar, deras olika system, komponenter och tilläggsutrustningar samt deras olika användningsområden. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att genomföra service, underhåll, felsökning och reparationer av ATV och motorcyklar. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda teknisk information och övrig utrustning i samband med service, underhåll, felsökning och reparationer. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta på ett kvalitetsmässigt och säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt inom service, underhåll, felsökning och reparationer av ATV och motorcyklar som främjar ekonomisk och miljömässig hållbarhet. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla en yrkesidentitet och ett yrkesmässigt språk samt förmåga att kommunicera med såväl arbetskamrater som kunder. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förståelse för vikten av ett ansvarsfullt förhållningssätt gentemot kunden och kundens egendom. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar förmåga att dokumentera och kvalitetssäkra arbetet samt reflektera över hur arbetsprocessen har påverkat resultatet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med uppgifter som återspeglar och förbereder för situationer som eleverna kan komma att möta i arbetslivet. Dessa uppgifter ska ge eleverna möjlighet att, såväl självständigt som tillsammans med andra, arbeta med problemlösning under laborativa former.

text: Undervisningen i ämnet ATV- och motorcykelteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika ATV, motorcyklar och tilläggsutrustningar, deras olika system och komponenter samt hur de samverkar. – Kunskaper om specialverktyg, mät- och diagnosutrustning, teknisk information och digitala informationssystem. – Förmåga att genomföra service och underhåll samt felsökning och reparationer av ATV, motorcyklar och deras tilläggsutrustningar. – Förmåga att använda digitala informationssystem, teknisk information, verktyg och övrig utrustning i samband med service och underhåll samt felsökning och reparationer.

text: – Förmåga att arbeta och samarbeta på ett säkert, miljö- och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. – Förmåga att använda ett yrkesmässigt språk samt anpassa språket efter målgruppen.

text: Nivåer i ämnet ATV- och motorcykelteknik

text: Nivå 1, 200 poäng, som bygger på nivå 3 i ämnet personbilar – system- och diagnosteknik.

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: ATVO1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet ATV- och motorcykelteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Olika ATV, motorcyklar och deras användningsområden samt fordonens konstruktion, funktion, system och komponenter. – Högvoltssystem i ATV och motorcyklar, deras komponenter samt risker i samband med arbeten på elektrifierade fordon. – Olika tilläggsutrustningar, deras konstruktion, funktion, system och komponenter. – Däck- och hjulkonstruktion, klassificering och dimensionering. – Metoder för att använda fordonstillverkares anvisningar, scheman och övrig teknisk information på svenska och engelska i samband med service och underhåll samt felsökning och reparationer. – Metoder för hur diagnosinstrument, verktyg och utrustning används i samband med olika service- och underhållsåtgärder samt vid felsökning och reparationer enligt fordonstillverkarens anvisningar och krav. – Planering och genomförande av service och underhåll samt felsökning och reparationer av ATV och motorcyklar, deras huvudkomponenter, system och tilläggsutrustningar. – Konsekvensbedömning av eftersatt underhåll av olika ATV och motorcyklar utifrån deras olika användningsområden, däribland konsekvensbedömningar utifrån ekonomi, driftstörningar och trafiksäkerhet. – Användning av fordonstillverkares anvisningar, scheman och övrig teknisk information på svenska och engelska. – Användning av diagnosinstrument, verktyg och utrustning i samband med olika service- och underhållsåtgärder samt vid felsökning och reparationer enligt fordonstillverkarens anvisningar och krav. – Säkerhetsmedvetet samt miljö- och kvalitetsmässigt arbete såväl självständigt som tillsammans med andra i enlighet med rutiner, lagar och andra bestämmelser. – Riskbedömning i samband med felsökning, diagnos och reparationer av ATV och motorcykel, däribland av elektrifierade fordon. – Användning av tekniska begrepp och uttryck på svenska och engelska samt yrkesmässig kommunikation med medarbetare och kunder.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om olika ATV, motorcyklar och tilläggsutrustningar samt om deras konstruktion, funktion, system och komponenter. Eleven visar godtagbara kunskaper om digitala informationssystem, teknisk information, specialverktyg och övrig utrustning samt om hur diagnosutrustningens mätdata kan utläsas och tolkas utifrån fordonstillverkarens anvisningar. Eleven utför med viss säkerhet service, underhåll, felsökning och reparationer av ATV och motorcyklar och deras tilläggsutrustningar i bekanta situationer. Eleven använder med viss säkerhet digitala informationssystem och teknisk information samt använder med visst handlag verktyg och övrig utrustning. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt fordonstillverkarens krav. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är godtagbart. Eleven kommunicerar med viss användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om olika ATV, motorcyklar och tilläggsutrustningar samt om deras konstruktion, funktion, system och komponenter. Eleven visar goda kunskaper om digitala informationssystem, teknisk information, specialverktyg och övrig utrustning samt om hur diagnosutrustningens mätdata kan utläsas och tolkas utifrån fordonstillverkarens anvisningar. Eleven utför med säkerhet service, underhåll, felsökning och reparationer av ATV och motorcyklar och deras tilläggsutrustningar i bekanta situationer. Eleven använder med säkerhet digitala informationssystem och teknisk information samt använder med gott handlag verktyg och övrig utrustning.

text: Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt fordonstillverkarens krav. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är gott. Eleven kommunicerar med god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om olika ATV, motorcyklar och tilläggsutrustningar samt om deras konstruktion, funktion, system och komponenter. Eleven visar mycket goda kunskaper om digitala informationssystem, teknisk information, specialverktyg och övrig utrustning samt om hur diagnosutrustningens mätdata kan utläsas och tolkas utifrån fordonstillverkarens anvisningar. Eleven utför med god säkerhet service, underhåll, felsökning och reparationer av ATV och motorcyklar och deras tilläggsutrustningar i bekanta men även nya situationer. Eleven använder med god säkerhet digitala informationssystem och teknisk information samt använder med mycket gott handlag verktyg och övrig utrustning. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt fordonstillverkarens krav. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är mycket gott. Eleven kommunicerar med mycket god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.


text: Ämnesplanen för ämnet automationsteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Automationsteknik

text: Automatiseringen i samhället är en ständigt pågående process och många arbetsuppgifter och tillverkningsled automatiseras. Automatiseringen sker bland annat inom industri, fastighetsbransch och infrastruktur. Ämnet automationsteknik behandlar automatiserade funktioner ur ett systemperspektiv samt mötet mellan elektro-, dator-, drift- och underhållsteknik.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet automationsteknik ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att planera och utföra arbeten med automationsutrustning. I detta ingår installation och montering, programmering och konfigurering, samt felsökning och underhåll av automatiserade anläggningar. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att tolka och använda scheman, ritningar och manualer samt att dokumentera sitt arbete. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar ett ansvarsfullt, hållbart och säkert arbetssätt vad gäller drift och miljö. Eleverna ska i undervisningen ges möjlighet att utveckla kunskaper om mekanisk struktur, elektronik och styr- och reglerteknik samt hur dessa kan sammanföras till ett system. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att beskriva olika samband inom automation med matematik och fysikaliska storheter. I undervisningen ska både praktiska och teoretiska uppgifter ingå. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av såväl praktiskt arbete som yrkesteori. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att samverka med andra och utveckla ett fackspråk. Vidare ska undervisningen stimulera elevernas nyfikenhet och initiativförmåga samt bidra till deras intresse för teknisk utveckling och hållbarhetsarbete inom automationsbranschen.

text: Undervisningen i ämnet automationsteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att montera, installera och driftsätta automationsutrustning. – Förmåga att underhålla, felsöka och optimera automatiserade anläggningar. – Förmåga att tolka och använda ritningar och manualer samt att dokumentera det egna arbetet. – Kunskaper om hur mekanisk struktur, elektronik samt styr- och reglerteknik kan sammanföras till ett system. – Kunskaper om hur samband inom automation beskrivs med matematik och fysikaliska storheter. – Förmåga att arbeta säkert i automatiserade system.

text: Nivåer i ämnet automationsteknik

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 200 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: AUTM1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet automationsteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Installation, driftsättning och underhåll

text: – Grundläggande installation, montering och inkoppling av vanligt förekommande el- och styrutrustning. – Laborativa inkopplingar och driftsättningar av reläer, pneumatik och mindre elmotorer samt enklare automatiserade funktioner med sensorer, styrenheter och aktuatorer. – Grundläggande metoder för underhåll och felsökning i praktiken samt optimering som begrepp. – Användning av enklare ritningar samt tolkning och användning av manualer för el och pneumatik. – Upprättande av datorkommunikation med automationsenhet via ett enkelt protokoll. – Dokumentation av eget arbete. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland säkerhetsföreskrifter och miljökrav.

text: Mät-, styr- och reglerteknik

text: – Avläsningsförmågor och användningsområden för vanligt förekommande sensorer. – Introduktion av styrteknisk utrustning, till exempel I/O (input/output), CPU (central processing unit), reläutgång, flödesschema och HMI (human-machine interface). – Grundläggande pneumatik. – Logiska grundfunktioner för enkla styrtekniska lösningar samt tolkning av flödesschema och reläschema. – Grundläggande styrningar med programmering kopplad till internationell standard. – Orientering i industriell informationsteknik och talsystem. – Skillnader mellan digitala och analoga signaler. – On/off-reglering, till exempel för värmekällor med termostat.

text: Fysikaliska storheter

text: – Grundläggande fysikaliska enheter inom automation. – Grundläggande elektriska och mekaniska storheter, enheter och begrepp. – Mättekniska och tekniska lösningar för omvandling av storheter för presentation av insamlade mätvärden på en display, till exempel mätvärden för tryck, ström och temperatur.

text: – Mätningar och beräkningar i samband med laborativa kopplingsövningar. – Arbetsrutiner med hänsyn till strömgenomgång, ljusbåge och mekaniska krafter.

text: Nivå 2, 200 poäng

text: Nivåkod: AUTM2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet automationsteknik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: – Montering, installation och märkning av styrutrustning efter ritningar och anvisningar, med matning från en central. – Uppbyggnad av automatiserade system med förstärkande funktioner för mätning och styrning av mekanisk och elektrisk kraft. – Metoder för underhåll, felsökning och optimering. – Drivsystem, inkopplingar, funktioner, styrningar och användningsområden för vanligt förekommande elmotorer, både AC (alternating current) och DC (direct current). – Laborationer med sensorer och mätgivare. – Installation och användningsområden för vanligt förekommande sensorer och mätgivare. Inkopplingsalternativ för sink- och sourcesystem. – Dokumentation av styrtekniska anläggningar, till exempel skapande av ritningar. – Upprättande av datorkommunikation med automationsenhet via seriell eller IP-baserad fältbuss. – Säkerhetsanordningar för farliga maskiner, däribland skydds- och nödstoppsfunktioner. Säkerhetskategori CAT. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland säkerhetsföreskrifter och miljökrav.

text: Mät-, styr- och reglerteknik

text: – Programmering efter upprättande av flödesschema. – Programmering av HMI (human-machine interface). – Val av relä eller transistorutgångar för olika mät- och styrtekniska lösningar. – Logiska grundfunktioner kopplade till programmeringsspråk enligt aktuella standarder och till olika typer av styrsystem. – Felsökning och optimering i styrteknisk utrustning och styrtekniska program. – Vanligt förekommande fältbussars funktion, uppbyggnad och användningsområden. – Märkningar och symboler för pneumatik och hydraulik. – Vanligt förekommande ställdon och mätomvandlare i automatiserade system samt mätmetoder för temperatur, tryck och nivå. – Olika typer av signalhantering, till exempel omvandling mellan analogt och digitalt.

text: Fysikaliska storheter

text: – Grundläggande fysikaliska enheter inom automation. – Grundläggande elektriska och mekaniska storheter, enheter och begrepp. – Justering och anpassning av utrustning för olika komponenters driftspänning och krav på strömförsörjning. – Dimensionering av pneumatiska eller hydrauliska styrningar.

text: Nivå 3, 200 poäng

text: Nivåkod: AUTM3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet automationsteknik på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: – Montering, installation, provning och driftsättning av styrutrustning efter ritningar och anvisningar. – Uppbyggnad av automatiserade system för styrning och reglering där systemen enskilt kan kontrolleras och övervakas lokalt eller centralt. – Metoder för felsökning och rutiner för optimering och underhåll av system. – Servosystem och elmotorers funktion, styrning och reglering. – Uppbyggnad och driftsättning med hänsyn till driftsäkerhet. – Installationsmetoder för olika typer av flödesgivare. – Montering och installation av pneumatiska eller hydrauliska aktuatorer. – Säkerhetsaspekter vid arbete i automatiserade system. Säkerhetsstandarder, till exempel SIL (safety integrety level) och PL (performance level). – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland säkerhetsföreskrifter och miljökrav.

text: Mät-, styr- och reglerteknik

text: – Reglertekniska begrepp. – Programmering för reglering. – Programmering med strukturerad text. – Mätvärdesinsamling från verksam process. – Datainsamling, larmhantering, molnlösningar, informationssäkerhet och redundans. – Upprättande av dokumentation för automatiserad anläggning. – Användning och styrning av pneumatiska eller hydrauliska aktuatorer. – Signalhantering, skalhantering och presentation av analoga mätvärden. – Mätmetoder för flödesmätning. – PID-regulatorns tekniska och matematiska funktion. – Metoder för att säkerställa driftsäkerhet och optimering av regleringar.

text: Fysikaliska storheter

text: – Grundläggande fysikaliska enheter inom automation. – Grundläggande elektriska och mekaniska storheter, enheter och begrepp. – Felsökning av styrning eller komponent. Val av lämplig sensor eller givare för olika system och situationer, baserat på mätningar och beräkningar. 5

text: – Dimensionering av och energieffektivitet hos elmotorer.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven monterar, installerar och driftsätter med visst handlag automationsutrustning. Eleven underhåller, felsöker och optimerar med viss säkerhet automatiserade anläggningar. Eleven utför praktiskt arbete i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven använder med viss säkerhet ritningar och manualer och gör en enkel dokumentation av sitt arbete. Eleven visar godtagbara kunskaper om hur mekanisk struktur och elektronik samt styr- och reglerteknik kan sammanföras till ett system. Eleven beskriver översiktligt olika samband inom automation med hjälp av matematik och fysikaliska storheter. Eleven arbetar på ett säkert sätt i automatiserade system.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven monterar, installerar och driftsätter med gott handlag automationsutrustning. Eleven underhåller, felsöker och optimerar med säkerhet automatiserade anläggningar. Eleven utför praktiskt arbete i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven använder med säkerhet ritningar och manualer och gör en noggrann dokumentation av sitt arbete. Eleven visar goda kunskaper om hur mekanisk struktur och elektronik samt styr- och reglerteknik kan sammanföras till ett system. Eleven beskriver utförligt olika samband inom automation med hjälp av matematik och fysikaliska storheter. Eleven arbetar på ett säkert sätt i automatiserade system.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven monterar, installerar och driftsätter med mycket gott handlag automationsutrustning. Eleven underhåller, felsöker och optimerar med god säkerhet automatiserade anläggningar. Eleven utför praktiskt arbete i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven använder med god säkerhet ritningar och manualer och gör en noggrann och utförlig dokumentation av sitt arbete. Eleven visar mycket goda kunskaper om hur mekanisk struktur och elektronik samt styr- och reglerteknik kan sammanföras till ett system. Eleven beskriver utförligt och nyanserat olika samband inom automation med hjälp av matematik och fysikaliska storheter. Eleven arbetar på ett säkert sätt i automatiserade system.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet automationsteknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Automationsteknik

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet automationsteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att montera, installera och driftsätta automationsutrustning. – Förmåga att underhålla, felsöka och optimera automatiserade anläggningar. – Förmåga att tolka och använda ritningar och manualer samt att dokumentera det egna arbetet. – Kunskaper om hur mekanisk struktur, elektronik samt styr-och reglerteknik kan sammanföras till ett system. – Kunskaper om hur samband inom automation beskrivs med matematik och fysikaliska storheter. – Förmåga att arbeta säkert i automatiserade system.

text: Nivåer i ämnet automationsteknik

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: AUTM1000X

text: Centralt innehåll

text: Mät-, styr- och reglerteknik

text: Fysikaliska storheter

text: Nivå 2, 200 poäng

text: Nivåkod: AUTM2000X

text: Centralt innehåll

text: Mät-, styr- och reglerteknik

text: Fysikaliska storheter

text: Nivå 3, 200 poäng

text: Nivåkod: AUTM3000X

text: Centralt innehåll

text: Mät-, styr- och reglerteknik

text: Fysikaliska storheter

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet automatiserade processer i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet automatiserade processer finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Automatiserade processer

text: Ämnet automatiserade processer behandlar uppbyggnad, funktion och användning av automatiserade system och processer inom tillverknings- och processindustrin med fördjupning inom något av dessa industriområden. Ämnet angränsar till många teknikområden, till exempel mätteknik, processteknik och produktionsteknik.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet automatiserade processer ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om processer, system, komponenter och utrustning som används inom tillverknings- och processindustrin. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om systemens användningsområden, uppbyggnad och funktion samt hur olika system kan styras och regleras. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om bakgrunden till, samt möjligheter och risker med, automatisering. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla system- och processförståelse genom att följa flödesscheman och ritningar för att identifiera komponenter och systemdelar. För att kunna använda programvara och utrustning på ett säkert sätt ska eleverna ges möjlighet att utveckla färdigheter i att tolka teknisk dokumentation och säkerhetsanvisningar. Genom undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla färdigheter i att utforma ritningar och teknisk dokumentation samt förmåga att kommunicera inom området. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om och färdigheter i övervakning och styrning av processer inom något teknikområde. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om och färdigheter i mätteknik, elteknik, programmering och tillämpad matematik. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att analysera och utvärdera utfört arbete. Dessutom ska undervisningen stimulera elevernas nyfikenhet och fortsatta lärande inom industriell systemteknik och automation. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla ett systematiskt och problemlösande arbetssätt och att arbeta i projekt. Med teoretiska och praktiska övningar ska undervisningen utveckla elevernas förmåga att utföra funktionskontroll, programmering, injustering och provning av vanligt förekommande system. Undervisningen ska även lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågor och olika handlingsalternativ i arbete med automatiserade processer.

text: Undervisningen i ämnet automatiserade processer ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om automation inom tillverknings- och processindustrin. – Förmåga att använda utrustning, instrument och verktyg på ett säkert sätt utifrån tekniska underlag och säkerhetsanvisningar.

text: – Förmåga att använda teorier och metoder inom området samt att dokumentera och utvärdera sitt arbete.

text: Nivåer i ämnet automatiserade processer

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: AUTO1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet automatiserade processer på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Industriell systemteknik

text: – Automatiserade processer med tillhörande begrepp, komponenter och programvaror. – Systemens användningsområden, uppbyggnad och hierarki i automatiserade system mellan människa och maskin. – Introduktion till system för övervakning och styrning av processer med hjälp av datorstyrd drift och användargränssnitt.

text: Automationsteknik

text: – Mätteknik med olika givare, fysikaliska storheter och beräkningar inom något teknikområde. – Logiska grundfunktioner och programmerbara styrsystem. Introduktion till PLC-programmering. – Introduktion till olika reglermetoder och utrustning inom valda processer. – Konstruktion, byggnation, programmering och driftsättning av automatiserad utrustning. – Introduktion till industrins elsystem och elektriska kopplingar i en automatiserad anläggning. – Arbetsmiljö och säkerhet utifrån instruktioner och i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Dokumentation

text: – Teorier och metoder inom automatiserad industri. – Tolkning och användning av teknisk dokumentation, till exempel instruktioner, ritningar, scheman, symboler, standarder och funktionsbeskrivningar. – Dokumentation av utfört arbete samt utvärdering av arbetsprocess och slutresultat.

text: Nivåkod: AUTO2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet automatiserade processer på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Industriell systemteknik

text: – Automatiserade processer, system, komponenter och utrustning inom något teknikområde. – System, uppbyggnad och funktion i automatiserade system mellan människa och maskin inom något teknikområde. – System för övervakning och styrning av processer med hjälp av datorstyrd drift, till exempel DCS (distributed control system) och SCADA (supervisory control and data aquisition), från komponentnivå till hel process.

text: Automationsteknik

text: – Kalibrering av olika givare och beräkningar inom något teknikområde. – PLC-programmering, konfigurering och provning av systemfunktion. – Programmering och bildhantering av HMI-system inom något teknikområde. – Reglerteori och systemlösningar inom valt teknikområde med tillhörande mätteknik. – Reglermetoder, däribland PID-regulatorn samt tillämpad matematik och inställningsmetoder. – Konstruktion, byggnation, programmering och driftsättning av automatiserad utrustning. – Industrins elsystem och elektriska kopplingar i en automatiserad anläggning. – Arbetsmiljö och säkerhet utifrån instruktioner och i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Dokumentation

text: – Tillämpning av teorier och metoder inom något teknikområde. – Framställning av ritningar, instruktioner, scheman och funktionsbeskrivningar för något teknikområde. – Utvärdering av arbetsprocess och slutresultat samt förslag till förbättringar.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om automatiserade processer och hur de används i praktiken. Eleven följer tekniska anvisningar och använder utrustning, instrument och verktyg med viss skicklighet. Eleven följer säkerhetsanvisningar och utför vanligt förekommande arbeten i automatiserad utrustning med godtagbart resultat. Eleven använder teorier och metoder på ett i huvudsak fungerande sätt samt dokumenterar och utvärderar sitt arbete med enkla omdömen.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om automatiserade processer och hur de används i praktiken. Eleven följer tekniska anvisningar och använder utrustning, instrument och verktyg med god skicklighet. Eleven följer säkerhetsanvisningar och utför vanligt förekommande arbeten i automatiserad utrustning med gott resultat. Eleven använder teorier och metoder på ett fungerande sätt samt dokumenterar och utvärderar sitt arbete med utvecklade omdömen.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om automatiserade processer och hur de används i praktiken. Eleven följer tekniska anvisningar och använder utrustning, instrument och verktyg med mycket god skicklighet. Eleven följer säkerhetsanvisningar och utför vanligt förekommande arbeten i automatiserad utrustning med mycket gott resultat. Eleven använder teorier och metoder på ett väl fungerande sätt samt dokumenterar och utvärderar sitt arbete med välutvecklade omdömen.