title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet biologi – naturbruk i
anpassade gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning som anpassad utbildning på
gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet biologi – naturbruk finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Biologi – naturbruk

text: Ämnet biologi – naturbruk behandlar den biologi som har betydelse för arbete med växter och djur inom naturbruk. I ämnet ingår naturbrukets påverkan på ekosystemen.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet biologi – naturbruk ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om växternas och djurens biologi. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att identifiera och namnge växter och djur av betydelse inom naturbruket. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om växters och djurs byggnad, livsprocesser och utvecklingsfaser. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om energiomsättning hos växter och djur samt om kretslopp i mark, vatten och luft. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om markens och olika jordars egenskaper. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om mikroorganismer och deras betydelse inom naturbruket. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse för växt- och djurliv och bidra till att de utvecklar förståelse av de biologiska sambanden i naturen. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om biologisk mångfald och om naturbrukets påverkan på ekosystemen. Undervisningen ska därigenom bidra till att eleverna utvecklar förståelse av hur naturen kan brukas på ett sätt som främjar hållbar utveckling. Fältstudier, observationer och ett undersökande arbetssätt ska ingå i undervisningen. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att reflektera över naturbrukets påverkan på ekosystemen samt över biologisk mångfald.

text: Undervisningen i ämnet biologi – naturbruk ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att identifiera olika växt- och djurarter inom naturbruket. – Kunskaper om växter och djur och deras livsprocesser. – Kunskaper om markens och olika jordars egenskaper. – Kunskaper om mikroorganismer och deras betydelse inom naturbruket. – Kunskaper om sambanden i naturen.

text: Nivåer i ämnet biologi – naturbruk

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: BIOO1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet biologi – naturbruk på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Växt- och djurarter av betydelse inom naturbruk. – Växter och djurs byggnad och utvecklingsfaser. – Växternas behov, till exempel av ljus, vatten och näring. – Djurens behov, till exempel vad gäller miljö, foder och social interaktion. – Vad som kännetecknar olika marker och jordar, till exempel avseende markstruktur, näringsläckage, behov av dränering och känslighet för markpackning. – Kretslopp i mark, vatten och luft, till exempel kolets och växtnäringsämnenas kretslopp. – Mikroorganismernas nytta och skada. – Olika ekosystem inom naturbruk, till exempel skog, åker, äng och parklandskap. – Biologisk mångfald inom till exempel odling, betesdrift och skogsbruk.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: BIOO2N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet biologi – naturbruk på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Olika växt- och djurarter samt deras betydelse inom naturbruket. – Arter och artgrupper samt kännetecken och enklare systematik. – Vattnet i växten, vattenupptagning och vattentransport. – Växtnäringsämnen, fotosyntesen och växternas behov av näring. – Djur och växters livsprocesser och fortplantning. – Begreppet domesticering. – Jordarter, mineraler och jordmån. – Vattnet i marken och dränering. Vattnets kretslopp, vattentillgångar och vattenmiljöer. – Mikroorganismer och deras betydelse inom odling, djurhållning och livsmedelsförädling. – Smittämnen, smittspridning och hygien i samband med odling och djurhållning. – Ekosystem och ekosystemtjänster. – Biologisk mångfald och naturbrukets påverkan på den biologiska mångfalden.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven namnger enstaka växt- och djurarter inom naturbruket. Eleven beskriver växters och djurs livsprocesser på ett mycket enkelt sätt. Eleven beskriver markens och olika jordars egenskaper på ett mycket enkelt sätt. Eleven beskriver på ett mycket enkelt sätt mikroorganismer och deras betydelse inom naturbruket. Eleven för mycket enkla resonemang om sambanden i naturen.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven namnger några växt- och djurarter inom naturbruket. Eleven beskriver växters och djurs livsprocesser på ett enkelt sätt. Eleven beskriver markens och olika jordars egenskaper på ett enkelt sätt. Eleven beskriver på ett enkelt sätt mikroorganismer och deras betydelse inom naturbruket. Eleven för enkla resonemang om sambanden i naturen.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven namnger ett flertal växt- och djurarter inom naturbruket. Eleven beskriver växters och djurs livsprocesser på ett utvecklat sätt. Eleven beskriver markens och olika jordars egenskaper på ett utvecklat sätt. Eleven beskriver på ett utvecklat sätt mikroorganismer och deras betydelse inom naturbruket. Eleven för utvecklade resonemang om sambanden i naturen.


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet byggkunskap i anpassade
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet byggkunskap finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

type: stycke

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Anna Jägberg

text: Bilaga

type: paragraf

text: Byggkunskap

type: rubrik

text: Arbetet inom byggbranschen omfattar olika arbetsmoment inom bland annat anläggning, byggnadsplåtslageri, husbyggnad och måleri. Ämnet byggkunskap behandlar arbetsuppgifter, metoder, material och verktyg inom byggnation. Ämnet behandlar också vikten av cirkulära arbetsmetoder och hållbar utveckling. Byggnadsarbete utförs ofta som en del i en större helhet i byggprocessen. Därför är hänsynstagande till andra yrkesgrupper och övergripande planer en viktig del i arbetet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet byggkunskap ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om olika arbetsområden och arbetsmoment inom byggbranschen samt förmåga att utföra arbetsuppgifter inom olika områden, till exempel inom anläggning, måleri och träarbete. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att planera arbetsuppgifter samt att tolka och följa arbetsbeskrivningar och ritningar. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att välja och använda metoder, material och verktyg samt att utföra arbetsuppgifter på ett ergonomiskt och hållbart sätt. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetsmetoder som främjar en hållbar utveckling samt om branschens ansvar för hållbart byggande. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området. I undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetsmiljö och säkerhet på arbetsplatsen. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att reflektera över och samtala om arbetsprocessen för att utvärdera genomfört arbete. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla ett fackspråk. Undervisningen ska lämna utrymme för diskussion om och reflektion över yrkeskultur, attityder, värderingar och kommunikationsmönster på och utanför arbetsplatsen. I undervisningen ska teoretiska och praktiska kunskaper vävas samman till en helhet för eleverna. Undervisningen ska bedrivas med metoder, verktyg och maskiner som är tidsenliga och ergonomiskt anpassade. Genom undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att utveckla ett självständigt och ansvarstagande förhållningssätt utifrån individuell kapacitet och i förhållande till arbetsuppgifterna. Undervisningen ska också präglas av ett problemlösande och undersökande arbetssätt.

text: Undervisningen i ämnet byggkunskap ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika arbetsområden inom byggnadsarbete. – Förmåga att utföra arbetsuppgifter inom arbetsområdet. – Förmåga att hantera material, verktyg och maskiner. – Förmåga att använda facktermer.

text: Nivåer i ämnet byggkunskap

text: Nivå 1, 200 poäng. Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: BYGK1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet byggkunskap på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Byggprocessen och byggarbetsplatsen

text: – Översiktligt om vanligt förekommande arbetsområden och arbetsprocesser inom byggnadsplåtslageri, husbyggnad, markarbeten och måleri i samband med nyproduktion, ombyggnad och renovering. – Översiktligt om byggbranschens roll för en hållbar utveckling samt om branschens ansvar för hållbart byggande, till exempel genom sortering av byggavfall samt genom återbruk och återanvändning av byggmaterial. – Översiktligt om olika byggnaders funktion, konstruktion och användningsområden, däribland skillnaden mellan bostadshus, lagerbyggnader och kallförråd. – Studiebesök, till exempel i anslutning till byggarbetsplatser och på byggvaruhus. – Översiktligt om varsamhetskrav vid renovering och ombyggnad, till exempel för att tillvarata byggnadens tekniska, historiska, kulturhistoriska, miljömässiga och konstnärliga värden. – Översiktligt om lagar och andra bestämmelser som gäller på en byggarbetsplats, till exempel bestämmelser om brandfarliga arbeten och om arbete från ställning och arbetsplattform.

text: Planering och utförande

text: – Tolkning av enklare arbetsbeskrivningar och ritningar för att lösa arbetsuppgifter. – Planering för att lösa en given arbetsuppgift, däribland material- och metodval. – Bedömning av risker förknippade med arbetsuppgiften. – Tillverkning av enklare konstruktioner av trä, murverk eller betong. Enklare måleriarbete inomhus och utomhus. – Problemlösning i samband med arbetsuppgifterna. – Metoder för dokumentation och utvärdering av arbeten samt användning av utvärdering i förbättringsarbetet. – Nödlägesrutiner och första hjälpen vid krissituationer och olycksfall.

text: Hantering av material och verktyg

text: – Val, användning och vård av vanligt förekommande verktyg, mätverktyg och maskiner inom deras olika användningsområden. Verktygens och utrustningens funktion och användningsområden.

text: – Användning av personlig skyddsutrustning och ergonomiska hjälpmedel, till exempel för att hindra fall och minska påverkan av buller, damm och vibrationer samt för att undvika felaktiga arbetsställningar. – Val, hantering och bearbetning av olika typer av byggnadsmaterial. Olika byggmaterial samt deras användningsområden, egenskaper och funktion. – Cirkulära arbetsmetoder, till exempel hur produkter och material används, återanvänds och återvinns i flera livscykler och på så sätt bidrar till att minska klimatutsläppen och uttaget av naturresurser.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Facktermer inom yrkesområdet, till exempel begrepp för verktyg, maskiner, material och arbetsmetoder. – Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland bemötande och språkbruk. – Samverkan och kommunikation på arbetsplatsen.

text: Nivå 2, 200 poäng

text: Nivåkod: BYGK2N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet byggkunskap på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Byggprocessen och byggarbetsplatsen

text: – Fördjupning i vanligt förekommande arbetsområden inom husbyggnad, till exempel specialyrken inom husbyggnad samt fack- och detaljhandel inom yrkesområdet. – Vanliga arbetsprocesser och metoder när det gäller husbyggnad, till exempel inom betongarbete, murning, plattsättning och träarbete. – Resursanvändning som har betydelse för hållbar utveckling och företagets lönsamhet, till exempel hantering av material, förvaring, minimering av spill samt sortering av byggavfall. – Studiebesök, till exempel i anslutning till olika byggarbetsplatser och i kulturhistoriska byggnader. – Översiktligt om underhåll av byggnader samt hur skador kan förebyggas och åtgärdas. – Hur arkitektur och estetiska värden kan tillvaratas i samband med nyproduktion, ombyggnation och restaurering. – Översiktligt om lagar och andra bestämmelser som gäller på en byggarbetsplats, till exempel

text: arbetsmiljölagen

text: och Arbetsmiljöverkets föreskrifter.

text: Planering och utförande

text: – Informationssökning för att lösa arbetsuppgifter. – Tolkning och framställning av ritningar och arbetsbeskrivningar med måttsättningar, symboler och skalor. Ritningars och arbetsbeskrivningars betydelse i arbetsprocessen. – Metoder för att identifiera felkällor i arbetsprocessen.

text: – Planering av arbetsuppgifter utifrån en arbetsbeskrivning eller ritning, till exempel beräkning av tids- och materialåtgång. – Tillverkning av vanligt förekommande konstruktioner av trä, murverk eller betong samt läggning av marksten. Måleriarbete inomhus och utomhus. – Riskbedömningar för att förebygga olyckor och ohälsa, däribland bedömningar av hälsorisker, risker för olycksfall och brand samt risker med arbete på hög höjd. – Problemlösning i samband med arbetsuppgifterna. – Utvärdering av utfört arbete och användning av utvärderingar i förbättringsarbete. – Dokumentation och egenkontroll före, under och efter utfört arbete. – Nödlägesrutiner vid krissituationer och olycksfall, däribland L-ABC (livsfarligt läge – andning, blödning, cirkulation) och HLR (hjärtlungräddning) samt brandbekämpning.

text: Hantering av material och verktyg

text: – Val, användning och vård av verktyg och utrustning för arbetsuppgiften. Verktygens och utrustningens funktion och användningsområden. – Val av arbetssätt för att förebygga olycksfall och tillbud, till exempel vid arbete på hög höjd, vid brandfarliga arbeten och vid hantering av brandfarliga varor. – Användning av personlig skyddsutrustning och ergonomiska hjälpmedel, till exempel för att hindra fall och minska påverkan av buller, damm och vibrationer samt för att undvika felaktiga arbetsställningar. – Val, hantering och bearbetning av olika typer av byggnadsmaterial, däribland förvaring, återvinning och källsortering enligt materialens säkerhetsdatablad. Olika byggmaterial samt deras användningsområden, egenskaper och funktion.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Facktermer inom yrkesområdet, till exempel begrepp för verktyg, maskiner, material och arbetsmetoder. – Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland bemötande och språkbruk. – Samverkan och kommunikation på arbetsplatsen samt med kund eller beställare.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven beskriver på ett mycket enkelt sätt olika arbetsområden inom byggnadsarbete. Eleven utför på ett delvis fungerande sätt arbetsuppgifter inom arbetsområdet. Eleven arbetar på ett säkert sätt. Eleven hanterar material, verktyg och maskiner med viss säkerhet. Eleven använder facktermer.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt olika arbetsområden inom byggnadsarbete. Eleven utför på ett i huvudsak fungerande sätt arbetsuppgifter inom arbetsområdet. Eleven arbetar på ett säkert sätt. Eleven hanterar material, verktyg och maskiner med säkerhet. Eleven använder facktermer.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt olika arbetsområden inom byggnadsarbete. Eleven utför på ett fungerande sätt arbetsuppgifter inom arbetsområdet. Eleven arbetar på ett säkert sätt. Eleven hanterar material, verktyg och maskiner med god säkerhet. Eleven använder facktermer.

type: foreskrift


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet dans i anpassade
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet dans finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar ANNA WESTERHOLM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Dans

text: Ämnet dans behandlar olika dansformer samt dansens betydelse och funktion i olika sammanhang. Ämnet handlar om att använda dansen som uttrycksmedel genom att utveckla det egna rörelsespråket och den konstnärliga gestaltningen.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet dans ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om dans och dansgestaltning samt förmåga att utöva, gestalta och framföra dans. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om dansens betydelse i olika sammanhang samt om dans som konstart. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar kunskaper om dansens ämnesspecifika begrepp. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur dans används för konstnärligt skapande, men också hur den skapar gemenskap i olika sammanhang i såväl scenisk dans som sällskapsdans. Undervisningen ska ge eleverna möjligheter att genom sina kunskaper om och färdigheter i dans bidra till ett rikt kulturliv i samhället. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla färdigheter i att utöva olika dansformer i relation till olika danskomponenter. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse för dans och bidra till att de utvecklar förmåga att arbeta kreativt och med ett personligt uttryck. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att utöva, gestalta och framföra olika former av dans utifrån det egna rörelsespråket och olika estetiska förhållningssätt. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att variera dansens rörelseuttryck och formspråk utifrån olika konstnärliga idéer samt använda metoder för improvisation och komposition. Undervisningen ska betona en jämställd och inkluderande arbetsmiljö med utgångspunkt i tillit, samtycke och trygghet. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förståelse av arbetsmiljöns betydelse för dansträningen samt innebörden av hållbar dansträning. Eleverna ska ges möjlighet att såväl praktiskt genom dans som teoretiskt reflektera över upplevelser och sinnesintryck i samband med dans. Undervisningen ska även lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågeställningar inom dansområdet.

text: Undervisningen i ämnet dans ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om dans samt om dansens betydelse och funktion. – Färdigheter i att utöva dans i relation till olika danskomponenter. – Förmåga att utöva dans utifrån det egna rörelsespråket och olika estetiska förhållningssätt. – Förmåga att gestalta och framföra dans som ett konstnärligt uttrycksmedel.

text: Nivåer i ämnet dans

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: DANA1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet dans på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Dansens betydelse och funktion

text: – Introduktion till dansformer, till exempel scenisk dans, social dans och tävlingsdans. – Sociala och kulturella sammanhang där dans ingår. – Grundläggande begrepp inom dans.

text: Färdighetsträning och utövande

text: – Introduktion av dansteknik och danskomponenter, däribland kropp, spatial förmåga, tid och rörelsedynamik. – Färdighetsträning i en eller flera dansformer med fokus på stildrag, däribland tydlighet i rörelser. – Rörelse i relation till musikalisk puls och dynamik. – Enkel improvisation utifrån olika teman och utforskande av det egna rörelsespråket. – Dansens estetiska förhållningssätt, till exempel utifrån genre och stil.

text: Gestaltning och framförande

text: – Olika typer av enkelt koreografiskt material för individuell dans och dans i grupp. – Grundläggande konstnärlig process i dans. – Samarbete och interaktion med andra i samband med dans och dansgestaltning.

text: Hälsa och arbetsmiljö

text: – Ergonomi, arbetsmiljö och hållbar träning inom dans. – Etiska frågor i samband med dans, däribland tillit, samtycke och trygghet samt normer och ideal inom dans och dansverksamhet.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: DANA2N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet dans på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Dansens betydelse och funktion

text: – Olika dansformers kännetecken och kulturella bakgrund. – Dans i relation till synen på kropp, genus, etnicitet och klass. – Begrepp inom vald eller valda dansstilar. 3

text: Färdighetsträning och utövande

text: – Utvecklat arbete med dansteknik och danskomponenter, däribland kropp, spatial förmåga, tid och rörelsedynamik. – Färdighetsträning i en eller flera dansformer samt utvecklat arbete med stildrag och tydlighet i rörelser. – Rörelse och musikalisk lyhördhet med fokus på puls och dynamik. – Improvisation utifrån olika teman och egna konstnärliga val. – Presentation och problematisering av dans utifrån olika estetiska förhållningssätt.

text: Gestaltning och framförande

text: – Olika typer av utvecklat koreografiskt material för individuell dans och dans i grupp. – Utforskande av dans som konstnärligt uttrycksmedel i relation till olika dansformer och till en publik. – Den konstnärliga processen i dans från idé till färdig produktion. – Utvecklat samarbete och interaktion med andra dansare.

text: Hälsa och arbetsmiljö

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar vissa kunskaper om dans samt beskriver mycket enkelt dansens betydelse och funktion i olika sammanhang. Eleven visar vissa färdigheter i att utöva dans i relation till olika danskomponenter. Eleven utövar dans utifrån det egna rörelsespråket och olika estetiska förhållningssätt med viss säkerhet. Eleven gestaltar och framför dans som konstnärligt uttrycksmedel på ett delvis fungerande sätt.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar kunskaper om dans samt beskriver enkelt dansens betydelse och funktion i olika sammanhang. Eleven visar färdigheter i att utöva dans i relation till olika danskomponenter. Eleven utövar dans utifrån det egna rörelsespråket och olika estetiska förhållningssätt med säkerhet. Eleven gestaltar och framför dans som konstnärligt uttrycksmedel på ett i huvudsak fungerande sätt.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar goda kunskaper om dans samt beskriver utvecklat dansens betydelse och funktion i olika sammanhang. Eleven visar goda färdigheter i att utöva dans i relation till olika danskomponenter. Eleven utövar dans utifrån det egna rörelsespråket och olika estetiska förhållningssätt med god säkerhet. Eleven gestaltar och framför dans som konstnärligt uttrycksmedel på ett fungerande sätt.


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet digital kompetens i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet digital kompetens finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Digital kompetens

text: Digital kompetens är ett begrepp som innefattar en förståelse av digitaliseringen och hur den påverkar individen och samhället samt kunskap om hur digitala verktyg används. Ämnet digital kompetens behandlar informations- och datorkunnighet samt kommunikation. Centralt i ämnet är även kritisk granskning av information samt etik och sekretess inom området.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet digital kompetens ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om informationssamhället och dess betydelse för individ och samhälle samt förmåga att utföra uppgifter digitalt. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om begrepp inom området samt om utvecklingen av digitala tjänster. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att använda teknisk utrustning, programvaror och tjänster som används inom området. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att kritiskt granska information. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar förmåga att utföra uppgifter inom området på ett etiskt och säkert sätt. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet och tilltro till den egna förmågan att utföra uppgifter som handlar om digital kompetens. På så sätt ska undervisningen skapa förutsättningar för ett livslångt lärande inom området. Praktiskt arbete samt ett undersökande och problemlösande arbetssätt ska ingå i undervisningen. Undervisningen ska genomföras så att teoretiska och praktiska kunskaper inom området vävs samman i en helhet. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla ett självständigt och ansvarstagande förhållningssätt. De ska också ges möjlighet att reflektera över och kommunicera om etik, säkerhet och sekretess.

text: Undervisningen i ämnet digital kompetens ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om informationssamhället och dess betydelse för individen. – Kunskaper om informationssamhället och dess betydelse för samhället. – Förmåga att använda teknisk utrustning, programvaror och tjänster inom området. – Förmåga att utföra uppgifter digitalt.

text: Nivåer i ämnet digital kompetens

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: DIGL1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet digital kompetens på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Utvecklingen av informationssamhället och dess betydelse för individen, till exempel internetbaserade tjänster samt sociala medier. – Utvecklingen av informationssamhället och dess betydelse för samhället, till exempel artificiell intelligens (AI), internet och mobiltelefoni. – Hur olika digitala verktyg, till exempel datorer, surfplattor och mobiltelefoner används. – Hur olika applikationer och program för kommunikation, texthantering, bildbehandling och layout används. – Hur internetbaserade tjänster, till exempel bank-, deklarations- och molntjänster samt sociala medier används. – Tekniska begrepp inom området, till exempel e-tjänster och informationsteknik. – Sökning, hantering och kritisk granskning av information på internet. – Datasäkerhet, till exempel sekretess och skyddande av identitet på internet. – Risker vid internetanvändning. Hur etiska överväganden vid internetanvändning kan göras.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar vissa kunskaper om informationssamhället och dess utveckling och betydelse för individen. Eleven visar vissa kunskaper om informationssamhället och dess utveckling och betydelse för samhället. Eleven använder teknisk utrustning, programvaror och tjänster inom området på ett delvis fungerande sätt. Eleven utför uppgifter digitalt på ett delvis fungerande sätt.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar kunskaper om informationssamhället och dess utveckling och betydelse för individen. Eleven visar kunskaper om informationssamhället och dess utveckling och betydelse för samhället. Eleven använder teknisk utrustning, programvaror och tjänster inom området på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven utför uppgifter digitalt på ett i huvudsak fungerande sätt.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar goda kunskaper om informationssamhället och dess utveckling och betydelse för individen. Eleven visar goda kunskaper om informationssamhället och dess utveckling och betydelse för samhället. Eleven använder teknisk utrustning, programvaror och tjänster inom området på ett fungerande sätt. Eleven utför uppgifter digitalt på ett fungerande sätt.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet digitalt skapande i
anpassade gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning som anpassad utbildning på
gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet digitalt skapande finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Digitalt skapande

text: Digitala verktyg har en central roll i skapandet och spridningen av konst och kultur. Ämnet digitalt skapande behandlar digitala verktyg för att skapa, gestalta och kommunicera olika former av estetiska uttryck. Ämnet handlar om de tekniker som används inom området samt om hur olika konstnärliga uttryck kan samverka med varandra.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet digitalt skapande ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om digitala verktyg samt förmåga att kreativt skapa, gestalta och kommunicera med hjälp av digital teknik, både enskilt och tillsammans med andra. Det kan handla om att framställa olika former av presentationer, till exempel av en estetisk upplevelse eller en produkt. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hårdvara och programvara för digitalt skapande inom olika estetiska uttryck. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika tekniker samt om hur till exempel bild, ljud och rörelse samverkar i digitala produktioner. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om den digitala skapandeprocessen från idé till färdig produkt samt om hur digitala produktioner sprids. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att med hjälp av ämnesspecifika begrepp samtala om både process och resultat inom digitalt skapande. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att utforma och presentera digitala produktioner. Dessutom ska undervisningen behandla lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska ge eleverna möjligheter att genom sina kunskaper om och färdigheter i digitalt skapande bidra till ett rikt kulturliv i samhället. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet och lust att utvecklas inom digitalt skapande. Därför ska undervisningen ha en experimentell och undersökande karaktär och ge eleverna möjlighet att arbeta med kombinationer av olika uttryck, till exempel bild, rörelse och musik. Eleverna ska ges möjlighet att reflektera över och samtala om etiska frågor samt frågor om hållbar utveckling och olika handlingsalternativ i samband med digitalt skapande.

text: Undervisningen i ämnet digitalt skapande ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om digitala verktyg och tekniker för att skapa och gestalta olika estetiska uttryck. – Förmåga att skapa och gestalta estetiska uttryck med digital teknik. – Förmåga att presentera digitala produktioner.

text: Nivåer i ämnet digitalt skapande

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: DIGT1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet digitalt skapande på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Digitalt skapande, gränslandet mellan konst och teknik. – Digitala verktyg samt tekniker för skapande, gestaltande och samverkan. – Programvara och hårdvara som används för digitalt skapande. – Kombinationer av olika estetiska uttrycksmedel i digitala produktioner, till exempel bild, ljud och rörelse. – Relevanta begrepp inom området. – Digitala skapandeprocesser, från idé till färdig produkt. – Samarbetsformer för digitalt skapande. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland frågor om upphovsrätt och dataskyddsregler. – Etiska frågeställningar i samband med digitalt skapande. – Presentation och spridning av digitala produktioner.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar vissa kunskaper om digitala verktyg och tekniker för att skapa och gestalta olika estetiska uttryck. Eleven skapar och gestaltar estetiska uttryck med digital teknik med delvis fungerande resultat. Eleven presenterar med viss säkerhet digitala produktioner.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar kunskaper om digitala verktyg och tekniker för att skapa och gestalta olika estetiska uttryck. Eleven skapar och gestaltar estetiska uttryck med digital teknik med i huvudsak fungerande resultat. Eleven presenterar med säkerhet digitala produktioner.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar goda kunskaper om digitala verktyg och tekniker för att skapa och gestalta olika estetiska uttryck. Eleven skapar och gestaltar estetiska uttryck med digital teknik med fungerande resultat. Eleven presenterar med god säkerhet digitala produktioner.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet engelska i anpassade
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet engelska finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar ANNA WESTERHOLM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Engelska

text: Det engelska språket omger oss i vardagen och används inom skilda områden som kultur, politik, utbildning och ekonomi. Kunskaper i engelska ökar individens möjligheter att ingå i olika sociala och kulturella sammanhang och att delta i internationellt studie- och arbetsliv. Kunskaper i engelska kan dessutom ge nya perspektiv på omvärlden, ökade möjligheter till kontakter och större förståelse för olika sätt att leva.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet engelska ska syfta till att eleverna utvecklar språkoch omvärldskunskaper så att de kan, vill och vågar använda engelska i olika sammanhang och syften. Undervisningen ska så långt som möjligt bedrivas på engelska och bidra till att eleverna, genom språkanvändning i funktionella och meningsfulla sammanhang, utvecklar en allsidig kommunikativ förmåga. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av engelska i tal och skrift (reception). Därför ska eleverna få möta engelska i tal och skrift av olika slag och få sätta innehållet i relation till egna erfarenheter och kunskaper. Undervisningen ska vidare ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att formulera sig och samspela med andra i tal och skrift (produktion och interaktion). I detta ingår även förmåga att använda olika strategier och verktyg som stöd för kommunikationen. Undervisningen ska dra nytta av omvärlden som en resurs för kontakter, upplevelser och kunskaper. Eleverna ska på så sätt ges möjlighet att utveckla förståelse av livsvillkor, samhällsfrågor och kulturella förhållanden i olika sammanhang och delar av världen där engelska används. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet på språk och kultur samt ge dem möjlighet att utveckla sin flerspråkighet där kunskaper i olika språk samverkar och stödjer varandra. Undervisningen ska dessutom bidra till att eleverna utvecklar språklig medvetenhet och kunskaper om hur de kan lära sig språk i och utanför undervisningen.

text: Undervisningen i ämnet engelska ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förståelse av engelska i tal och skrift. – Förmåga att formulera sig och kommunicera på engelska i tal och skrift.

text: Nivåer i ämnet engelska

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper anpassade grundskolan ger eller motsvarande. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivåkod: ENGL1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet engelska på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Kommunikationens innehåll

text: – Ämnesområden som är välbekanta för eleverna, som är användbara inom arbetslivet och som är aktuella i samhället. – Vardagliga situationer, intressen, personer och platser. – Åsikter, känslor och erfarenheter. – Vardagsliv, levnadssätt och sociala relationer i olika sammanhang och områden där engelska används, även i jämförelse med egna erfarenheter och kunskaper. Engelska språkets utbredning i världen.

text: Reception

text: – Tydligt talad, enkel engelska, främst i långsamt tempo, och texter, främst korta och enkla, som är instruerande, informerande, beskrivande och kontaktskapande, från olika medier, även i kombination med illustrationer. Till exempel dialoger, samtal, intervjuer, notiser och manualer. – Berättelser, sånger, dikter och annan fiktion i skriven, talad och dramatiserad form. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och dra slutsatser om innehållet, till exempel med hjälp av förförståelse och bilder. – Olika sätt att orientera sig i texter och talat språk av olika slag. – Språkliga företeelser, däribland uttal, grammatiska strukturer och stavning, i den engelska som eleverna möter. – Hur ord, fasta språkliga uttryck och vardagsfraser används i talat språk och texter i olika situationer.

text: Produktion och interaktion

text: – Samtal och skrivande för kontakt och kommunikation. – Enkla presentationer, instruktioner, meddelanden, berättelser och beskrivningar i sammanhängande tal och skrift. – Strategier för att underlätta samtal, däribland omformuleringar, gester och frågor. – Hur eleverna i sin egen produktion och interaktion kan uttrycka sig sammanhängande och med tydlighet. Uttal, ord, fasta språkliga uttryck och grammatiska strukturer i elevernas egen produktion och interaktion. – Bearbetning av egna muntliga och skriftliga framställningar.

text: Nivåkod: ENGL2N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet engelska på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Kommunikationens innehåll

text: – Ämnesområden som är välbekanta för eleverna, som är användbara inom arbetslivet och som är aktuella i samhället. – Vardagliga situationer, intressen, personer, platser, aktiviteter och händelser. – Åsikter, känslor och erfarenheter. – Levnadsvillkor, traditioner samt sociala och kulturella förhållanden i olika sammanhang och områden där engelska används, även i jämförelse med egna erfarenheter och kunskaper.

text: Reception

text: – Tydligt talad, enkel engelska, främst i lugnt tempo, och texter, främst enkla, som är instruerande, informerande, beskrivande, berättande och kontaktskapande, från olika medier. Till exempel dialoger, samtal, intervjuer, manualer och enkla nyheter. – Berättelser, sånger, dikter och annan fiktion i skriven, talad och dramatiserad form. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och sammanhang samt för att anpassa lyssnande och läsning till framställningens form och innehåll. – Språkliga företeelser, däribland uttal, ord och fasta språkliga uttryck, grammatiska strukturer och stavning, i den engelska som eleverna möter. – Hur olika formuleringar används för att inleda och avsluta olika typer av framställningar och samtal.

text: Produktion och interaktion

text: – Samtal, diskussion och skrivande för kontakt och kommunikation. – Instruktioner, berättelser och beskrivningar i sammanhängande tal och skrift. – Strategier, däribland omformuleringar, frågor och stödjande fraser, för att underlätta samtal och skriftlig interaktion, även digital. – Hur eleverna i sin egen produktion och interaktion kan uttrycka sig sammanhängande samt med tydlighet och någon variation. Uttal, ord och fasta språkliga uttryck, grammatiska strukturer och stavning i elevernas egen produktion och interaktion. – Bearbetning av egna muntliga och skriftliga framställningar.

text: Nivåkod: ENGL3N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet engelska på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Kommunikationens innehåll

text: – Aktuella och för eleverna bekanta ämnesområden, även med anknytning till samhälls- och arbetsliv. – Åsikter, känslor, erfarenheter samt relationer och etiska frågor. – Levnadsvillkor, samhällsfrågor samt sociala, kulturella och historiska förhållanden i olika sammanhang och områden där engelska används, även i jämförelse med egna erfarenheter och kunskaper.

text: Reception

text: – Tydligt talad engelska, främst i lugnt tempo, även med inslag av dialektal variation, och texter, främst enkla, från olika medier. – Talad engelska och texter som är instruerande, informerande, beskrivande, berättande, diskuterande och kontaktskapande. Till exempel samtal, intervjuer, nyheter och reportage. – Skönlitteratur och annan fiktion i skriven, talad och dramatiserad form, även sånger och dikter. – Strategier för att uppfatta detaljer och förstå sammanhang samt för att anpassa lyssnande och läsning till framställningens form och innehåll, till exempel genom att repetera, slå upp ord och översiktsläsa. – Språkliga företeelser, däribland uttal, ord och fasta språkliga uttryck, grammatiska strukturer och satsbyggnad samt stavning, i den engelska som eleverna möter.

text: Produktion och interaktion

text: – Muntlig och skriftlig framställning inom ett fördjupningsområde. – Hur eleverna i sin egen produktion och interaktion kan uttrycka sig sammanhängande och med tydlighet och variation. Uttal, ord och fasta språkliga uttryck, grammatiska strukturer och satsbyggnad samt stavning i elevernas egen produktion och interaktion. – Bearbetning av egna muntliga och skriftliga framställningar.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven förstår vanliga ord och enkla fraser i talad engelska i lugnt tempo. Eleven förstår vanliga ord och enkla fraser i enkla texter. I muntliga framställningar av olika slag uttrycker sig eleven på ett enkelt och i någon mån fungerande sätt. I skriftliga framställningar av olika slag uttrycker sig eleven på ett enkelt och i någon mån fungerande sätt. I interaktion uttrycker sig eleven på ett enkelt och i någon mån fungerande sätt.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll och tydliga detaljer i talad engelska i lugnt tempo. Eleven förstår huvudsakligt innehåll och tydliga detaljer i enkla texter. I muntliga framställningar av olika slag uttrycker sig eleven på ett enkelt och i huvudsak fungerande sätt. I skriftliga framställningar av olika slag uttrycker sig eleven på ett enkelt och i huvudsak fungerande sätt. I interaktion uttrycker sig eleven på ett enkelt och i huvudsak fungerande sätt.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll och väsentliga detaljer i talad engelska i lugnt tempo. Eleven förstår huvudsakligt innehåll och väsentliga detaljer i enkla texter. I muntliga framställningar av olika slag uttrycker sig eleven på ett fungerande sätt. I skriftliga framställningar av olika slag uttrycker sig eleven på ett fungerande sätt. I interaktion uttrycker sig eleven på ett fungerande sätt.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet entreprenörskap i anpassade
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet entreprenörskap finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Entreprenörskap

text: Entreprenörskap, ansvarsfullt företagande och innovationstänkande har betydelse för samhällets utveckling och välstånd. Ämnet handlar om metoder och förhållningssätt för att omsätta idéer i praktisk verksamhet. I ämnet ingår också kommunikation, samarbete och problemlösning.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet entreprenörskap ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om entreprenörskapets betydelse för individer, verksamheter och samhälle. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att omsätta idéer i praktisk verksamhet samt utveckla förståelse av hur målinriktade processer kan startas, utformas och genomföras. Undervisningen ska främja elevernas tilltro till sin entreprenöriella förmåga och deras lust att anta utmaningar. Dessutom ska undervisningen stimulera elevernas kunskapssökande, innovationstänkande och kreativitet samt deras intresse för att identifiera och tillvarata möjligheter. Därigenom ska undervisningen också bidra till elevernas personliga utveckling. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet inom entreprenörskap. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur idéer och produkter skyddas genom lagar och andra bestämmelser. Praktiskt arbete och ett problemlösande arbetssätt ska ingå i undervisningen. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att reflektera över betydelsen av kommunikation och samarbete för att nå bestämda mål inom en verksamhet.

text: Undervisningen i ämnet entreprenörskap ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om entreprenörskapets betydelse för individ, verksamhet och samhälle. – Förmåga att omsätta idéer i praktisk verksamhet.

text: Nivåer i ämnet entreprenörskap

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: ENTE1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet entreprenörskap på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Entreprenörskapets betydelse för individer och verksamheter samt för samhällets utveckling och välstånd, däribland betydelsen av idéutveckling, uppfinningar och entreprenörer. – Idéutvecklingsprocesser. Att skapa, värdera, förverkliga, vidareutveckla eller överge idéer inom projektets verksamhetsområde. – Hur projekt kan genomföras. Att starta, driva och avsluta ett projekt. – Betydelsen av ekonomisk, miljömässig och social hållbarhet vid genomförande av projekt. – Kommunikation och samarbete i samband med problemlösning och projekt. – Presentationsteknik och hur en idé kan presenteras. – Dokumentation, uppföljning och utvärdering i samband med projekt. – Lagar och andra bestämmelser inom området, till exempel bestämmelser om upphovsrätt.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven beskriver på ett mycket enkelt sätt entreprenörskapets betydelse för individ, verksamhet och samhälle. Eleven upprättar en mycket enkel projektplan med utgångspunkt i en idé och genomför med handledning projektet enligt planen.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt entreprenörskapets betydelse för individ, verksamhet och samhälle. Eleven upprättar en enkel projektplan med utgångspunkt i en idé och genomför med handledning projektet enligt planen.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt entreprenörskapets betydelse för individ, verksamhet och samhälle. Eleven upprättar en utvecklad projektplan med utgångspunkt i en idé och genomför med handledning projektet enligt planen.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet estetisk kommunikation
i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning som anpassad utbildning på
gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet estetisk kommunikation finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Estetisk kommunikation

text: Estetisk kommunikation är en viktig del av människans kommunikationsmedel. Människor värderar och påverkas av sin omgivning utifrån estetiska upplevelser. Kunskaper om estetisk kommunikation ökar förmågan att uppfatta, tolka och utforma budskap. Ämnet estetisk kommunikation behandlar kommunikation och interaktion mellan människor genom estetiska uttrycksformer.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet estetisk kommunikation ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om kommunikation via olika estetiska uttrycksformer samt förmåga att utföra arbetsmoment inom estetiska och skapande verksamheter. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att beskriva och tolka budskap i olika former av estetisk kommunikation. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om och förmåga att använda metoder, tekniker och redskap inom olika estetiska uttrycksformer. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om ämnesspecifika begrepp. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet och intresse för estetisk kommunikation och skapande samt bidra till att de utvecklar förmåga att arbeta kreativt, idérikt och med ett personligt uttryck. Undervisningen ska ge eleverna möjligheter att genom sina kunskaper om och färdigheter i estetisk kommunikation bidra till ett rikt kulturliv i samhället. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika estetiska arbetsmoment, till exempel inom bild- och filmproduktion, dans, teater och musik. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om ergonomi, säkerhet och arbetsmiljö samt om lagar och andra bestämmelser inom området. Fältstudier, praktiskt arbete och ett undersökande arbetssätt ska ingå i undervisningen. Eleverna ska ges möjlighet att experimentera och pröva olika uttryck och uttrycksformer, både enskilt och tillsammans med andra. Det kan handla om att arbeta med en hel produktion, från idé till färdig gestaltning, men också om enskilda estetiska inslag i ett projekt. Eleverna ska ges möjlighet att reflektera över och samtala om hur estetiska uttryck kan beröra och påverka människor samt hur uttrycken kan bidra till tankefrihet, yttrandefrihet, nyskapande och samhällsutveckling. Undervisningen ska betona en jämställd och inkluderande arbetsmiljö med utgångspunkt i tillit, samtycke och trygghet. Undervisningen ska lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågor och olika handlingsalternativ i samband med estetisk kommunikation.

text: Undervisningen i ämnet estetisk kommunikation ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om estetiska uttrycksformer.

text: – Förmåga att beskriva och tolka budskap i olika former av estetisk kommunikation. – Förmåga att använda metoder i estetisk kommunikation. – Förmåga att utföra arbetsmoment inom estetiska och skapande verksamheter på ett säkert sätt.

text: Nivåer i ämnet estetisk kommunikation

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: ESTI1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet estetisk kommunikation på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Uttrycksformer, kommunikation och budskap

text: – Introduktion till olika estetiska uttrycksformer. – Grundläggande begrepp inom det estetiska området. – Hur estetiska uttrycksformer kan beröra och påverka publik och betraktare. – Estetiskt skapande inom olika verksamheter. – Budskap i olika former av estetisk kommunikation och hur de kan uppfattas och beskrivas.

text: Produktion och samverkan

text: – Tekniker, metoder och redskap i olika former av estetisk kommunikation och skapande verksamhet. – Den konstnärliga produktionsprocessen, från idé till färdig gestaltning. – Metoder för samarbetsformer i skapande arbete, däribland övningar som behandlar gruppdynamik. – Presentation av gestaltning i möte med en publik eller betraktare.

text: Etik, arbetsmiljö och bestämmelser

text: – Etiska frågeställningar i samband med estetisk kommunikation. – Introduktion till ergonomi, säkerhet och arbetsmiljö inom estetiska och skapande verksamheter. Lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: ESTI2N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet estetisk kommunikation på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: – Estetiska uttrycksformer och deras betydelse för individ och samhälle. – Begrepp inom valt estetiskt område.

text: – Hur estetiska uttrycksformer kan beröra och påverka publik och betraktare. – Estetiskt skapande inom olika verksamheter och för olika målgrupper. – Budskap i olika former av estetisk kommunikation och hur de kan uppfattas och beskrivas. – Hur sammanhanget kan påverka budskapet i olika former av estetisk kommunikation.

text: Produktion och samverkan

text: – Kombination av tekniker, metoder och redskap i olika former av estetisk kommunikation och skapande verksamhet. – Den konstnärliga produktionsprocessen, från idé till färdig gestaltning. Samverkan mellan olika konstformer för framställning av ett verk. – Metoder för idéproduktion, genomförande och dokumentation. – Samverkan i skapande och gestaltande arbete. – Presentation av färdig gestaltning i möte med en publik eller betraktare.

text: Etik, arbetsmiljö och bestämmelser

text: – Etiska frågeställningar i samband med estetisk kommunikation. – Frågor om social, ekonomisk och miljömässig hållbarhet inom området. – Ergonomi, säkerhet och arbetsmiljö inom estetiska och skapande verksamheter. Lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar vissa kunskaper om estetiska uttrycksformer. Eleven beskriver på ett mycket enkelt sätt budskap i olika former av estetisk kommunikation. Eleven använder med viss säkerhet olika metoder för estetisk kommunikation. Eleven utför med viss säkerhet arbetsmoment inom estetiska och skapande verksamheter på ett säkert sätt.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar kunskaper om estetiska uttrycksformer.

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt budskap i olika former av estetisk kommunikation. Eleven använder med säkerhet olika metoder för estetisk kommunikation. Eleven utför med säkerhet arbetsmoment inom estetiska och skapande verksamheter på ett säkert sätt.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar goda kunskaper om estetiska uttrycksformer. Eleven beskriver på ett utvecklat sätt budskap i olika former av estetisk kommunikation. Eleven använder med god säkerhet olika metoder för estetisk kommunikation. Eleven utför med god säkerhet arbetsmoment inom estetiska och skapande verksamheter på ett säkert sätt.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet estetisk verksamhet i
anpassade gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning som anpassad utbildning på
gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet estetisk verksamhet finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Estetisk verksamhet

text: Ämnet estetisk verksamhet behandlar olika estetiska uttrycksformer och hur de kan användas för att förmedla tankar, idéer och känslor. I ämnet ingår skapande verksamhet samt kunskaper om olika verksamheter inom det kulturella och estetiska området.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet estetisk verksamhet ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om olika estetiska uttrycksformer samt förmåga att kommunicera och samverka med andra genom att skapa i olika uttrycksformer. Genom att arbeta med bland annat bild, dans, musik och teater i undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kreativitet, nyfikenhet och skapande förmåga. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att genom sina kunskaper om och färdigheter i estetiska uttryck bidra till ett rikt kulturliv i samhället. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika estetiska uttrycksformer genom tiderna samt om det nutida samhällets kulturutbud. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om ämnesspecifika begrepp. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar förmåga att beskriva och tolka olika former av estetiska uttryck. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om estetikens olika betydelser för individen och samhället. Genom undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska betona en jämställd och inkluderande arbetsmiljö med utgångspunkt i samtycke och trygghet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta praktiskt med olika former av skapande verksamhet, både på egen hand och tillsammans med andra, för att därigenom utveckla förmåga att kommunicera med estetiska uttryck. I undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att uppleva och utveckla ett intresse för samhällets kulturutbud.

text: Undervisningen i ämnet estetisk verksamhet ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att genom skapande arbete kommunicera tankar, idéer och känslor. – Förmåga att beskriva och tolka olika estetiska uttryck. – Kunskaper om estetiska och kulturella verksamheters betydelse för individen och samhället.

text: Nivåer i ämnet estetisk verksamhet

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: ESTT1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet estetisk verksamhet på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Tekniker och metoder vid skapande verksamhet inom olika estetiska uttrycksformer, till exempel dans, bild, musik och teater. – Hur tankar, idéer och känslor kan kommuniceras i estetiska uttryck. – Arbetsgången i den skapande processen, från idé till färdigt resultat. – Några olika stilar och genrer inom estetiska uttrycksformer samt vad som kännetecknar dessa. – Centrala begrepp som används inom de estetiska uttrycksformerna. – De estetiska uttrycksformernas betydelse för individ och samhälle. – Olika kulturverksamheter i närområdet, kopplade till bild, dans, musik och teater samt deras betydelse för individ och samhälle. – Olika estetiska uttryck i det offentliga rummet. – Orientering om hur olika kulturella verksamheter styrs av lagar och andra bestämmelser inom området, till exempel

text: upphovsrättslagen

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven gestaltar på ett delvis fungerande sätt estetiska uttryck som kommunicerar tankar, idéer och känslor. I arbetet använder eleven relevanta tekniker och metoder med viss säkerhet. Eleven beskriver och tolkar på ett mycket enkelt sätt olika estetiska uttryck. Eleven visar vissa kunskaper om estetiska uttrycksformers betydelse för individen och samhället.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven gestaltar på ett i huvudsak fungerande sätt estetiska uttryck som kommunicerar tankar, idéer och känslor. I arbetet använder eleven relevanta tekniker och metoder med säkerhet. 3

text: Eleven beskriver och tolkar på ett enkelt sätt olika estetiska uttryck. Eleven visar kunskaper om estetiska uttrycksformers betydelse för individen och samhället.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven gestaltar på ett fungerande sätt estetiska uttryck som kommunicerar tankar, idéer och känslor. I arbetet använder eleven relevanta tekniker och metoder med god säkerhet. Eleven beskriver och tolkar på ett utvecklat sätt olika estetiska uttryck. Eleven visar goda kunskaper om estetiska uttrycksformers betydelse för individen och samhället.


identifier: SKOLFS 2024:4

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet industriell produktion i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet industriell produktion finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Industriell produktion

text: Tillverknings- och processindustrin består av olika led där råvaror förädlas till produkter. Den tekniska utvecklingen skapar nya förutsättningar för konkurrenskraft och hållbar utveckling i varje led av den industritekniska processen. Ämnet industriell produktion behandlar den process där produktionsidéer utvecklas till ett tillverkningssystem.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet industriell produktion ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om hur en produktionsidé utvecklas samt om metoder och tekniker som bidrar till en hållbar, driftsäker och konkurrenskraftig produktion. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om kundorienterad tillverkning, olika roller inom tillverkning och vikten av en god arbetsmiljö. Undervisningen ska bidra till att stimulera elevernas intresse för produktionens utveckling samt alternativa produktionstekniker. På så vis ska eleverna ges möjlighet att möta framtidens behov av ett digitaliserat och hållbart samhälle. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om logistik, effektiviseringar, produktionsekonomi, marknadsföring och resurseffektivitet. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att tolka och följa instruktioner och anvisningar. Inom det industritekniska området är det viktigt att undvika driftstopp och att säkerställa kvalitet på utfört arbete. Därför ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förståelse av driftsäkerhetens betydelse samt förmåga att tillämpa metoder för att kvalitetssäkra och driftsäkra tillverkningssystem. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla ett innovativt förhållningssätt och förståelse av sambandet mellan praktiskt arbete och yrkesteori. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att arbeta tillsammans med andra, betona ett problemlösande arbetssätt och ta sin utgångspunkt i situationer i produktionsmiljön. Undervisningen ska även lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågor och vad som är ett klokt handlande inom industriell produktion.

text: Undervisningen i ämnet industriell produktion ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om hur en produktionsidé utvecklas samt funktioner, metoder och ansvarsområden i ett tillverkningssystem. – Kunskaper om faktorer som främjar en konkurrenskraftig och miljömässigt hållbar produktion. – Förmåga att arbeta med tillverkningssystem på ett säkert sätt genom att följa instruktioner och säkerhetsanvisningar. – Förmåga att tillämpa metoder för att kvalitetssäkra, driftsäkra och effektivisera tillverkningssystem.

text: Nivåer i ämnet industriell produktion

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: INDP1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet industriell produktion på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Produktionsprocessen och tillverkningssystem

text: – Hur en produktionsidé utvecklas. – Metoder för att arbeta i projekt. – Organisation och roller inom olika verksamhetsområden inom industrin. – Introduktion till material, utrustning och produktionsmetoder utifrån något industritekniskt område.

text: Produktion, hållbar utveckling och säkerhet

text: – Sambanden mellan kundens behov, produktens funktion och produktionens lönsamhet. – Hur fasta, rörliga, direkta och indirekta kostnader påverkar produktionen. – Introduktion till produktionens påverkan på miljön, till exempel vad gäller råvarumaterial, resursanvändning och återvinning. – Logistik i industriteknisk produktion, till exempel orderingång, transporter och leveransprecision. – Säkert och miljömässigt arbete i enlighet med rutiner, lagar och andra bestämmelser som gäller inom industriell produktion. – Samarbetets betydelse för en fungerande, effektiv och hållbar produktion.

text: Systematisk kvalitetssäkring och driftsäkerhet

text: – Definition av kvalitet och dess innebörd för produktionen och produktionsresultatet. – Driftsäkerhet och dess betydelse för tillverkningssystemet. – Systematiskt förbättringsarbete, till exempel faktainsamling, motåtgärder och utvärdering.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: INDP2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet industriell produktion på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: – Hur förändringar i en produktionsidé, till exempel vad gäller design, funktion, kvalitet och hållbarhet, påverkar befintlig produktion.

text: – Metoder för att organisera och arbeta i projekt inom industriell produktion. – Metoder för att planera och välja material, utrustning och produktionsmetod. – Processtyrning och informationssystem inom industriell produktion.

text: – Anpassning av produktionen utifrån förändringar i kundens behov och produktens funktion. – Planering av industriell produktion utifrån kostnader som påverkar produktionen. – Metoder och tekniker som bidrar till en hållbar utveckling, till exempel val av produktionsmetoder och energianvändning. – Logistik i industriell produktion, till exempel råvaruinköp, produktionsplanering, planeringssystem och lagerföring. – Säkert och miljömässigt arbete i enlighet med rutiner, lagar och andra bestämmelser som gäller valt tillverkningssystem. – Samarbetets betydelse för en fungerande, effektiv och hållbar produktion.

text: – Provtagning och analys inom kvalitetsarbete. – Driftsäkerhet utifrån valt tillverkningssystem. – Systematiskt förbättringsarbete, till exempel detaljerad problemdefiniering, rotorsaksanalyser och uppföljningssystem.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven redogör på ett enkelt sätt för hur en produktionsidé utvecklas till ett tillverkningssystem. Eleven visar godtagbara kunskaper om funktioner, metoder och ansvarsområden inom ett tillverkningssystem. Eleven visar godtagbara kunskaper om faktorer som främjar en konkurrenskraftig och miljömässigt hållbar produktion. Eleven följer instruktioner och säkerhetsföreskrifter och arbetar på ett i huvudsak fungerande sätt med tillverkningssystem. Eleven tillämpar med viss säkerhet metoder inom kvalitetssäkring, driftsäkring och logistik.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör på ett utvecklat sätt för hur en produktionsidé utvecklas till ett tillverkningssystem. Eleven visar goda kunskaper om funktioner, metoder och ansvarsområden inom ett tillverkningssystem. Eleven visar goda kunskaper om faktorer som främjar en konkurrenskraftig och miljömässigt hållbar produktion. Eleven följer instruktioner och säkerhetsföreskrifter och arbetar på ett fungerande sätt med tillverkningssystem. Eleven tillämpar med säkerhet metoder inom kvalitetssäkring, driftsäkring och logistik.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör på ett välutvecklat sätt för hur en produktionsidé utvecklas till ett tillverkningssystem. Eleven visar mycket goda kunskaper om funktioner, metoder och ansvarsområden inom ett tillverkningssystem. Eleven visar mycket goda kunskaper om faktorer som främjar en konkurrenskraftig och miljömässigt hållbar produktion. Eleven följer instruktioner och säkerhetsföreskrifter och arbetar på ett väl fungerande sätt med tillverkningssystem. Eleven tillämpar med god säkerhet metoder inom kvalitetssäkring, driftsäkring och logistik.


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet ledarskap och organisation i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet ledarskap och organisation finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Ledarskap och organisation

text: Ämnet ledarskap och organisation är till sin karaktär tvärvetenskapligt. Det har sin bas inom företagsekonomi, psykologi, sociologi och pedagogik. Med hjälp av begrepp, teorier och modeller från dessa områden behandlar ämnet frågor om ledarskap och organisation i olika typer av verksamheter.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet ledarskap och organisation ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om individers och gruppers sätt att fungera i en organiserad verksamhet samt om ledarskapets betydelse för att nå uppsatta mål. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om begrepp, teorier och modeller som förklarar hur individer och grupper fungerar i organisatoriska sammanhang samt om vad som kännetecknar välfungerande ledarskap. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika organisationsformer och förståelse av deras betydelse för att uppnå en fungerande verksamhet. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur förändringar i omvärlden kan leda till behov av förändringar i organisationen. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur värderingar skapar en organisationskultur och av hur denna kultur i sin tur påverkar verksamheten. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse av hur verksamheter kan ledas med etisk medvetenhet och demokratiska värderingar som grund. Undervisningen ska vidare stimulera elevernas kunskapssökande, kreativitet och vilja att omsätta idéer i praktisk handling. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla ett analyserande och kritiskt förhållningssätt genom att analysera och diskutera frågor inom ledarskap och organisation samt genom att kritiskt granska och reflektera över nyheter och tendenser inom området. Genom fältstudier ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förståelse av hur ledarskap och organisation fungerar i praktiken.

text: Undervisningen i ämnet ledarskap och organisation ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om begrepp, teorier och modeller inom området ledarskap och organisation. – Kunskaper om olika former av ledarskap. – Kunskaper om olika organisationsformer och deras användbarhet i olika sammanhang. – Förmåga att analysera frågor inom ledarskap och organisation med utgångspunkt i teorier och modeller inom området.

text: Nivåer i ämnet ledarskap och organisation

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: LEDA1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet ledarskap och organisation på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Begrepp, teorier och modeller som förklarar hur individer och grupper fungerar i organisatoriska sammanhang samt olika ledarskapsteorier. – Grupprocesser, däribland vad som kan ske i en grupp, konsekvenser av gruppmedlemmars beteende samt faser i grupprocesser. – Grupputveckling, däribland hur grupper kan sättas samman samt hur grupper kan organiseras och ledas för att nå önskvärda resultat. – Hur konflikter kan hanteras och förebyggas. – Kommunikation, samverkan och motivationsskapande faktorer inom en organiserad verksamhet. – Ledarskap i olika situationer samt ledarstilar och ledarroller. Ledarskapets betydelse för att nå uppsatta mål samt vad som kännetecknar ett välfungerande ledarskap. Personlig ledarutveckling samt hur egna och andras resurser kan tas tillvara. – Organisationsformer och olika sätt att organisera en verksamhet för att nå uppsatta mål av olika karaktär. Hur förändringar i omvärlden kan leda till behov av förändringar i organisationen. – Hur antaganden, värderingar och normer som präglar en organisation skapar en organisationskultur samt hur organisationskulturen påverkar ledarskap, medarbetare och resultat. – Hur verksamheter kan ledas med etisk medvetenhet och demokratiska värderingar som grund. – Jämställdhet i arbetslivet samt arbete för mångfald och mot diskriminering. – Analys av frågor om ledarskap och organisation med utgångspunkt i teorier och modeller inom ledarskap och organisation. Reflektion över nyheter och tendenser inom området.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven beskriver på ett godtagbart sätt innebörden av begrepp, teorier och modeller inom ledarskap och organisation. Eleven beskriver översiktligt olika ledarskapsformer och för enkla resonemang om vilken betydelse ledarskapsformen har för en verksamhet. 3

text: Eleven beskriver översiktligt olika organisationsformer och för enkla resonemang om deras användbarhet för att nå uppsatta mål. Eleven gör i huvudsak fungerande analyser av frågor inom ledarskap och organisation med hjälp av teorier och modeller.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt innebörden av begrepp, teorier och modeller inom ledarskap och organisation. Eleven beskriver utförligt olika ledarskapsformer och för utvecklade resonemang om vilken betydelse ledarskapsformen har för en verksamhet. Eleven beskriver utförligt olika organisationsformer och för utvecklade resonemang om deras användbarhet för att nå uppsatta mål. Eleven gör fungerande analyser av frågor inom ledarskap och organisation med hjälp av teorier och modeller.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett välutvecklat sätt innebörden av begrepp, teorier och modeller inom ledarskap och organisation. Eleven beskriver utförligt och nyanserat olika ledarskapsformer och för välutvecklade resonemang om vilken betydelse ledarskapsformen har för en verksamhet. Eleven beskriver utförligt och nyanserat olika organisationsformer och för välutvecklade resonemang om deras användbarhet för att nå uppsatta mål. Eleven gör väl fungerande analyser av frågor inom ledarskap och organisation med hjälp av teorier och modeller.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet eurytmi i anpassade
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet eurytmi finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar ANNA WESTERHOLM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Eurytmi

text: Ämnet eurytmi är en rörelsekonst som engagerar hela människan och är till sin karaktär konstnärligt. Ämnet behandlar eurytmiska grundelement, olika former av gestaltning samt integration mellan utövare och material. Eurytmi är ett ämne inom waldorfpedagogiken som tar sin utgångspunkt i egna iakttagelser och reflektioner. Ämnet behandlar det konstnärliga arbetet utifrån såväl utövarens och koreografens som publikens perspektiv.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet eurytmi ska syfta till att eleverna utvecklar estetisk sensibilitet för den egna kroppsrörelsen. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar lyhördhet för estetisk gestaltning av språkliga och musikaliska element. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att gestalta språk och musik i relation till rörelse och konstnärligt uttryckssätt. Det innebär tolkning, improvisation, komposition och scenisk kunskap i olika genrer och sammanhang i relation till publik. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att genom sina kunskaper om och färdigheter i eurytmi bidra till ett rikt kulturliv i samhället. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att göra iakttagelser i syfte att variera det egna uttrycket för språkliga och musikaliska grundelement och sammanhang. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att uttrycka idéer och känslor samt att delta i och utveckla konstnärliga projekt och olika former av sceniska uttryck, presentationer och produktioner. Undervisningen ska därför ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att samarbeta och interagera med andra i det sceniska arbetet. Utforskande, reflekterande och problemlösande arbetsmetoder är väsentliga i ämnet och ska därför ingå i undervisningen. En del av den konstnärliga processen består av reflektion och tolkning. Undervisningen ska därför ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att reflektera över och tolka egna och andras gestaltningar. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av eurytmins ursprung och utveckling samt eurytmisters yrkesroller och funktioner. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att reflektera över och samtala om etiska frågor med betoning på en arbetsmiljö som genomsyras av jämställdhet, trygghet och tillit.

text: Undervisningen i ämnet eurytmi ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att gestalta språk och musik i relation till rörelse. – Förmåga att gestalta rörelser och gester för att uttrycka idéer och känslor. – Förmåga att reflektera över gestaltningar och rörelseuttryck. – Kunskaper om eurytmi.

text: Nivåer i ämnet eurytmi

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: EURT1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet eurytmi på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Introduktion till den egna rörelseförmågan i relation till språkliga och musikaliska rörelser och gester. – Introduktion till eurytmins olika uttryck i musik, till exempel dur och moll, takt, rytm och melodi. – Arbete med texter och deras grammatiska strukturer. Arbete med talorganen och talet samt klang, ton och hörsel. – Några olika gestaltningstekniker. – Koreografiskt arbete och de olika delarna i arbetsprocessen i samband med eurytmiska gestaltningar. – Samarbete, interaktion och kommunikation. – Egna upplevelser i samband med rörelse och gestaltning. – Etiska frågor i samband med eurytmi. – Eurytmins grundelement och begrepp.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: EURT2N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet eurytmi på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Undersökande av den egna rörelseförmågan i relation till språkliga och musikaliska rörelser och gester. – Tonarter och intervaller, harmoni och dissonans. – Arbete med texter och deras grammatiska strukturer. Metrik, rim och assonans. – Övningar för koordination och rumsuppfattning. – Samarbete, interaktion och kommunikation i samband med arbetsprocesser och koreografi. – Scenisk framställning för att kommunicera med en publik. – Egna idéer, intentioner och iakttagelser samt hur de kan komma till uttryck i den skapande arbetsprocessen. – Etiska frågor i samband med eurytmi. – Eurytmiska yrkesroller och funktioner. – Eurytmins ursprung.

text: Nivåkod: EURT3N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet eurytmi på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Fördjupning av gestaltning med rörelse och gester. – Kreativt arbete i samband med multimodala uttryck. – Spatial orientering i ett ömsesidigt rörelseflöde. – Fördjupning i scenisk framställning. – Samarbete, interaktion och kommunikation i samband med sceniska arbetsprocesser. – Kommunikation med publik. – Reflektion av den egna rörelseförmågan och scenisk framställning. – Etiska frågor i samband med eurytmi. – Eurytmins utveckling samt dess yrkesroller och funktioner.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven gestaltar på ett delvis fungerande sätt språk och musik i relation till rörelse. Eleven gestaltar rörelser och gester som uttrycker idéer och känslor med viss säkerhet. Eleven reflekterar över gestaltningar och rörelseuttryck på ett mycket enkelt sätt. Eleven visar vissa kunskaper om eurytmi.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven gestaltar på ett i huvudsak fungerande sätt språk och musik i relation till rörelse. Eleven gestaltar rörelser och gester som uttrycker idéer och känslor med säkerhet. Eleven reflekterar över gestaltningar och rörelseuttryck på ett enkelt sätt. 4 Eleven visar kunskaper om eurytmi.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven gestaltar på ett fungerande sätt språk och musik i relation till rörelse. Eleven gestaltar rörelser och gester som uttrycker idéer och känslor med god säkerhet. Eleven reflekterar över gestaltningar och rörelseuttryck på ett utvecklat sätt. Eleven visar goda kunskaper om eurytmi.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet fastighetsskötsel i anpassade
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet fastighetsskötsel finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Fastighetsskötsel

text: Ämnet fastighetsskötsel behandlar arbetsområden och arbetsuppgifter inom skötsel och underhåll av fastigheter. Ämnet handlar om tillsyn, skötsel och underhåll av fastigheter med omgivande miljöer. Ämnet behandlar även arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet fastighetsskötsel ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om olika arbetsområden inom fastighetsskötsel samt förmåga att utföra arbetsuppgifter inom området, till exempel tillsyn, skötsel och underhåll av fastigheters inre och yttre miljö samt omgivande miljöer. I undervisningen ska eleverna ges en orientering om lagar och andra bestämmelser inom området fastighetsskötsel. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetsmetoder som främjar hållbarhet samt kunskaper om fastighetsbranschens ansvar för hållbar utveckling. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att utföra arbetsuppgifter inom fastighetsskötsel på ett säkert och hållbart sätt. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att välja och hantera de material, verktyg och maskiner som används inom arbetsområdet. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att tolka och följa arbetsbeskrivningar. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att reflektera över resultatet av genomfört arbete. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar förmåga att utföra arbetsuppgifter på ett ergonomiskt riktigt och serviceinriktat sätt. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att använda vanligt förekommande begrepp och uttryck inom fastighetsskötsel. Undervisningen ska därigenom bidra till att eleverna utvecklar ett fackspråk. Eleverna ska även ges en orientering om fastighetsbranschens yrkesroller och ansvarsområden. Vidare ska undervisningen lämna utrymme för diskussion om och reflektion över yrkeskulturen inom fastighetsområdet. Undervisningen ska genomföras så att teoretiska och praktiska kunskaper vävs samman till en helhet för eleverna. Arbetsuppgifter ska genomföras med metoder, verktyg och maskiner som är tidsenliga och ergonomiskt anpassade. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att reflektera över och kommunicera om arbetsprocessen. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla självständighet och ansvarstagande i arbetet utifrån individuell kapacitet och i förhållande till arbetsuppgifterna. Undervisningen ska präglas av praktiskt arbete samt ett problemlösande och undersökande arbetssätt där studiebesök kan ingå.

text: Undervisningen i ämnet fastighetsskötsel ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika arbetsområden inom fastighetsskötsel. – Förmåga att genomföra arbetsuppgifter inom fastighetsskötsel på ett 2 säkert sätt.

text: – Förmåga att välja och hantera material, verktyg och maskiner på ett säkert sätt.

text: Nivåer i ämnet fastighetsskötsel

text: Nivå 1, 200 poäng. Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: FASI1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet fastighetsskötsel på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Olika typer av fastigheter och anläggningar, till exempel hyreshus, offentliga byggnader och fritidsanläggningar. – Fastighetsbranschens yrkesroller. – Vanligt förekommande arbetsuppgifter inom skötsel av olika typer av fastigheter och anläggningar. – Orientering om lagar och andra bestämmelser som gäller arbetsmiljö och säkerhet. – Metoder för säkert arbete. Ergonomiska arbetssätt och hur personskador kan förebyggas. – Rutiner vid krissituationer, till exempel utrymning eller inrymning. – Första hjälpen vid olycksfall. – Arbetsmetoder inom fastighetsskötsel med hänsyn till ekonomisk och miljömässig hållbarhet. – Avfallsförebyggande åtgärder, till exempel minimering av spill vid beställning och utförande. – Materials egenskaper, funktion och användningsområden. – Kommunens riktlinjer för återvinning av material i relation till olika företags policyer och praxis. – Metoder och tekniker för enklare skötsel, reparation och underhåll av fastighetens yttre och omgivande miljöer. – Tillämpning av enklare arbetsbeskrivningar och skisser. – Planering av arbetsuppgifter där enklare beräkning av tids- och materialåtgång samt metoder för utvärdering ingår. – Användning av personlig skyddsutrustning och ergonomiska hjälpmedel, till exempel för att hindra fall, minska påverkan av buller, damm och vibrationer samt för att undvika felaktiga arbetsställningar. – Enklare skötsel och underhåll av yttre miljöer, till exempel avfallshantering, snöröjning och trädgårdsskötsel. – Enklare skötsel och underhåll av inre miljöer, till exempel avfallshantering, städning och iordningsställande av lokaler. – Fackspråkliga termer och begrepp. – Kommunikation i samband med arbetsuppgiften. – Service och gott bemötande i olika vardagssituationer på arbetsplatsen. – Reflektion över yrkeskulturen inom fastighetsbranschen. 3

text: – Val och säker hantering av verktyg och maskiner för olika ändamål inom fastighetsskötsel. – Val och säker hantering av olika material utifrån egenskaper, funktion och arbetsuppgift. – Hantering av restprodukter och avfall på ett säkert och hållbart sätt.

text: Nivå 2, 200 poäng

text: Nivåkod: FASI2N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet fastighetsskötsel på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Funktion och konstruktion hos olika typer av fastigheter och anläggningar utifrån deras användningsområden. – Fastighetsbranschens yrkesroller och deras ansvarsområden. – Lagar och andra bestämmelser som gäller arbetsmiljö, brandskydd, elsäkerhet och miljö. – Metoder för säkert arbete. Ergonomiska arbetssätt och hur personskador kan förebyggas, till exempel genom riskbedömningar och skyddsutrustning. – Nödlägesrutiner vid krissituationer och olycksfall, däribland HLR (hjärtlungräddning). – Skyddsronder inom arbetsområdet fastighetsskötsel. – Arbetsmetoder inom fastighetsskötsel utifrån ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. – Avfallsförebyggande åtgärder, till exempel vid förvaring, källsortering och återvinning. – Materials egenskaper, funktion och användningsområden. – Kommunens riktlinjer för hantering av avfall i relation till olika företags policyer och praxis. – Metoder och tekniker för skötsel, reparation och underhåll av fastigheters inre miljöer. – Tillämpning av enklare arbetsbeskrivningar och ritningar. – Planering, organisering, genomförande och utvärdering av arbetsuppgifter. – Val av arbetssätt för att förebygga olycksfall och tillbud, däribland vid arbete på hög höjd, vid brandfarliga arbeten och vid hantering av brandfarliga varor enligt säkerhetsdatablad. – Beräkning av tids- och materialåtgång för aktuellt arbete. – Underhållsarbete av fastighetens yttre miljö och av omgivande miljöer, till exempel låssmörjning, cylinderbyte, avfallshantering, gräsklippning, sandning och sandupptagning, snöröjning och annan tillsyn av utemiljöer. – Underhållsarbete i fastighetens inre miljöer, till exempel avfallshantering, byte av packningar, byte av lysrör och glödlampor, rensning av avlopp, städning av allmänna utrymmen och annan tillsyn av inre miljöer. – Reparationsarbete, till exempel byte av golvsocklar och foder runt dör- 4 rar, lagning av mindre hål i innerväggar, åtgärdande av lösa trappräcken,

text: byte av bottenventiler och vattenlås samt reparation av utrustning i omgivande miljöer. – Riskbedömningar avseende den personliga säkerheten vid vanligt förekommande arbetsuppgifter inom fastighetsskötsel samt val av ändamålsenlig skyddsutrustning. – Användning av fackspråk. – Kommunikation med arbetsledare och kollegor i samband med arbetets utförande. – Service och gott bemötande i olika situationer på arbetsplatsen, till exempel i mötet med arbetsledare, kollegor och hyresgäster. – Reflektion över yrkeskulturen inom fastighetsbranschen. – Val av och säker hantering av verktyg och maskiner i förhållande till arbetsuppgiften. – Val av och säker hantering av olika material utifrån egenskaper, funktion och arbetsuppgift. – Skötsel av vanligt förekommande verktyg, maskiner och annan teknisk utrustning på ett säkert och miljömässigt hållbart sätt. – Källsortering och hantering av restprodukter i enlighet med säkerhetsdatablad.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven beskriver på ett mycket enkelt sätt olika arbetsområden inom fastighetsskötsel. Eleven genomför arbetsuppgifter inom fastighetsskötsel med visst handlag. Eleven arbetar på ett säkert sätt. Eleven väljer och hanterar material, verktyg och maskiner på ett säkert sätt.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt olika arbetsområden inom fastighetsskötsel. Eleven genomför arbetsuppgifter inom fastighetsskötsel med relativt gott handlag. Eleven arbetar på ett säkert sätt.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt olika arbetsområden inom fastighetsskötsel. Eleven genomför arbetsuppgifter inom fastighetsskötsel med gott handlag. Eleven arbetar på ett säkert sätt. Eleven väljer och hanterar material, verktyg och maskiner på ett säkert sätt.