title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2015:8) om rutiner vid handläggning av ärenden om stöd

text: Dessa föreskrifter gäller när den behöriga myndigheten och LAG ska 1. handlägga och kontrollera ärenden som rör stöd inom landsbygdsprogrammet 2014-2020 enligt förordningen (

text: ) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder, 2. handlägga och kontrollera ärenden som rör stöd inom havs- och fiskeriprogrammet enligt förordningen (

text: ) om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen, 3. handlägga och kontrollera ärenden som rör jordbrukarstöd enligt förordningen (

text: ) om direktstöd för jordbrukare, 4. genomföra kontroll i fält enligt systemet för identifiering och registrering av nötkreatur i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) 1760/2000 av den 17 juli 2000

text: om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävande av

text: rådets förordning (EG) 820/97

text: , 5. genomföra kontroll i fält enligt systemet för identifiering och registrering av får och getter i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 21/2004 av den 17 december 2003

text: om upprättande av ett system för identifiering och registrering av får och getter och om ändring av förordning

text: (EG) 1782/2003

text: samt direktiven

text: och

text: och

text: Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2016:4

text: . 2 EGT L 204, 11.8.2000, s. 1 (Celex 32000R1760 3 EGT L 5, 9.1.2004, s. 8 (Celex 32004R0021).

text: 6. handlägga ärenden som rör lokalt ledd utveckling enligt förordningen (

text: ) om lokalt ledd utveckling. (

text: SJVFS 2015:30

text: Definitioner

text: I denna författning används vissa termer med följande definitioner. Behörig myndighet: Länsstyrelsen, Skogsstyrelsen, Sametinget, Tillväxtverket och Havs- och vattenmyndigheten enligt bemyndigande i förordningen (

text: ) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder, förordningen (

text: ) om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen och förordningen (

text: ) om EU:s direktstöd för jordbrukare,

text: Handläggarstöd för stödadministration: IT-baserad hjälp vid handläggning av stöd

text: Lokal Aktionsgrupp (LAG): Grupp som sätts samman av representanter från den ideella, offentliga och privata sektorn i enlighet med

text: artikel 34 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013

text: om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havsoch fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av

text: rådets förordning (EG) nr 1083/2006

text: . Bemyndigandet för LAG framgår av förordningen (

text: ) om lokalt ledd utveckling. (

text: SJVFS 2016:4

text: Rutiner och samverkan

text: När den behöriga myndigheten utför de uppgifter som framgår av gällande bemyndiganden ska Jordbruksverkets beslutade kontrollinstruktioner och de delar av rutinerna som är fastställda i Handläggarstöd för stödadministration följas. Den behöriga myndigheten ska journalföra all skriftlig och muntlig kommunikation i ärenden.

text: 4 EUT L 347, 20.12.2013, s. 320 (Celex 32013R1303).

text: När LAG utför de uppgifter som framgår av gällande bemyndiganden ska de delar av rutinerna som är fastställda i Handläggarstöd för stödadministration följas. LAG ska journalföra all skriftlig och muntlig kommunikation i ärenden. Fastställda delar av rutinerna är särskilt markerade. Handläggningen ska göras i de system som Jordbruksverket tillhandahåller. (

text: SJVFS 2019:2

text: Länsstyrelserna ska ha möjlighet att tillsammans med Jordbruksverket delta i en gemensam kundtjänst med samlad information om enskilda ärenden. Fördelningen av arbetet i kundtjänsten får fastställas genom avtal mellan berörda parter. (

text: SJVFS 2019:2

text: Årlig rapportering

text: Den behöriga myndigheten ska skicka en årlig rapport till Jordbruksverket enligt bilaga 1 avsnitt 2.A iv) och v) i kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 907/2014

text: av den 11 mars 2014 om komplettering av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013

text: vad gäller utbetalande organ och andra organ, ekonomisk förvaltning, avslutande räkenskaper, säkerheter och användning av euron . Rapporten ska skickas vid den tidpunkt som Jordbruksverket bestämmer och Jordbruksverkets mall ska användas. LAG ska skicka en årlig rapport till Jordbruksverket vid den tidpunkt som Jordbruksverket bestämmer och Jordbruksverkets mall ska användas. (

text: SJVFS 2016:4

text: Intern styrning och kontroll

text: Den behöriga myndigheten och LAG ska följa de riktlinjer om intern styrning och kontroll som finns i bilagan till dessa föreskrifter samt i de delar av rutinerna som är fastställda i Handläggarstöd för stödadministration. (

text: SJVFS 2015:30

text: Undantag

text: Jordbruksverket kan besluta om undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter. Den behöriga myndigheten och LAG ska ansöka om undantag skriftligt. (

text: SJVFS 2015:30

text: Grundläggande bestämmelser

text: Grundläggande bestämmelser om jordbrukarstöd, stöd inom landsbygdsprogrammet, havs- och fiskeriprogrammet och LAG finns i 1.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000

text: rådets förordning (EG) 820/97

text: , 2.

text: (EG) 1782/2003

text: samt direktiven

text: och

text: 5 EUT L 225, 28.8.2014, s. 18 (Celex 32014R0907). 6 EGT L 204, 11.8.2000, s. 1 (Celex 32000R1760). 7 EGT L 5, 9.1.2004, s. 8 (Celex 32004R0021).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 av den 15 maj 2014

text: om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av rådets förordningar

text: (EG) nr 2328/2003

text: (EG) nr 861/2006

text: (EG) nr 1198/2006

text: och

text: (EG) nr 791/2007

text: och

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1255/2011

text: , 4.

text: om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av

text: rådets förordning (EG) nr 1083/2006

text: , 5.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 december 2013

text: om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och om upphävande av

text: rådets förordning (EG) nr 1698/2005

text: , 6.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013

text: om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar

text: (EEG) nr 352/78

text: (EG) nr 165/94

text: (EG) nr 2799/98

text: (EG) nr 814/2000

text: (EG) nr 1290/2005

text: och

text: (EG) nr 485/2008

text: , 7. Europaparlamentets och rådets förordning nr 1307/2013 av den 17 december 2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av

text: rådets förordning (EG) nr 637/2008

text: och

text: rådets förordning (EG) 73/2009

text: , 8. kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 807/2014

text: av den 11 mars 2014 om komplettering av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013

text: om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), samt om införande av övergångsbestämmelser , 9. kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 808/2014

text: av den 17 juli 2014 om regler för tillämpningen av

text: om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) , 10. kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 640/2014

text: av den 11 mars 2014 om komplettering av

text: vad gäller det integrerade administrations- och kontrollsystemet och villkor för avslag på eller indragning av betalningar samt administrativa sanktioner som gäller för direktstöd, landsbygdsutvecklingsstöd och tvärvillkor , 11. kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 907/2014

text: av den 11 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr

text: 8 EUT L 149, 20.5.2014, s. 1 (Celex 32014R0508). 9 EUT L 347, 20.12.2013, s. 320 (Celex 32013R1303). 10 EUT L 347, 20.12.2013, s. 487 (Celex 32013R1305). 11 EUT L 347, 20.12.2013, s. 549 (Celex 32013R1306). 12 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307). 13 EUT L 227, 31.7.2014, s. 1 (Celex 32014R0807). 14 EUT L 227, 31.7.2014, s.18 (Celex 32014R0808). 15 EUT L 181, 20.6.2014, s. 48 (Celex 32014R0640).

text: 1306/2013 vad gäller utbetalande organ, ekonomisk förvaltning, avslutande räkenskaper, säkerheter och användning av euron , 12. kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 809/2014

text: vad gäller det integrerade administrations- och kontrollsystemet, landsbygdsutvecklingsåtgärder och tvärvillkor , 13. kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 639/2014

text: av den 11 mars 2014 om komplettering av Europarlamentets och

text: rådets förordning (EU) nr 1307/2013

text: om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om ändring av bilaga X till den förordningen , 14. kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 641/2014

text: av den 16 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europarlamentets och

text: rådets förordning (EU) nr 1307/2013

text: om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken , 15. förordningen (

text: ) om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen, 16. förordningen (

text: ) om ansökan om och handläggning av stöd för vissa landsbygdsutvecklingsåtgärder, 17. förordningen (

text: ) om EU:s direktstöd för jordbrukare, 18. förordningen (

text: ) om ansökan och handläggning av stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder, 19. förordningen (

text: ) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder och 20. förordningen (

text: ) om lokalt ledd utveckling. (

text: SJVFS 2015:30

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Denna författning träder i kraft den 4 maj 2015, då följande föreskrifter upphör att gälla: a. Statens jordbruksverk föreskrifter (

text: SJVFS 2011:16

text: ) om rutiner vid länsstyrelsens handläggning och kontroll av ärenden om jordbrukarstöd, b. Statens jordbruksverk föreskrifter (

text: SJVFS 2007:6

text: ) om rutiner vid länsstyrelsens handläggning och kontroll av ärenden om företagsstöd, projektstöd och miljöinvesteringar, c. Statens jordbruksverk föreskrifter (

text: SJVFS 2007:8

text: ) om rutiner vid Skogsstyrelsens handläggning och kontroll av ärenden om kompetensutveckling och icke produktiva investeringar och d. Statens jordbruksverk föreskrifter (

text: SJVFS 2007:5

text: ) om rutiner vid Sametingets handläggning och kontroll av ärenden om företagsstöd, projektstöd och miljöinvesteringar samt miljöersättning för värdefulla natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för ärenden som avser stöd eller ersättningar som omfattas av dessa.

text: 16 EUT L 225, 28.8.2014, s. 18 (Celex 32014R0907). 17 EUT L 227, 31.7.2014, s. 69 (Celex 32014R0809). 18 EUT L 181, 20.6.2014, s. 1 (Celex 32014R0639). 19 EUT L 181, 20.6.2014, s.74 (Celex 32014R0641). 20

text: SJVFS 2015:8

text: Denna författning träder i kraft den 27 augusti 2015, då Statens jordbruksverk föreskrifter (

text: SJVFS 2007:44

text: ) om rutiner vid de lokala utvecklingsgruppernas handläggning av ärenden om projektstöd upphör att gälla. Den äldre författningen gäller fortfarande för ärenden som avser stöd eller ersättningar som omfattas av dessa.

text: Denna författning träder i kraft den 25 februari 2016.

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2019.

text: JAN CEDERVÄRN

text: Mathias Sandin Lindqvist (Stödregelenheten)

text: SJVFS 2015:30

text: . 22

text: SJVFS 2016:4

text: . 23

text: SJVFS 2019:2

text: Bilaga

text: INTERN STYRNING OCH KONTROLL

text: Krav på god intern styrning och kontroll framgår av Kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 907/2014

text: , bilaga 1, med krav på intygande av genomförda kontroller gjorda i handläggningen, granskning av dessa kontroller av högre tjänsteman och dokumentationskrav på genomförd granskning. Processen för intern styrning och kontroll, framgår även av förordningen (

text: ) om intern styrning och kontroll. Processen ska genomföras fortlöpande.

text: Kvalitetskontroll

text: I processen för intern styrning och kontroll ska följande moment ingå:  Riskanalys – används för att identifiera, kartlägga och värdera risker som utgör ett hot mot att önskat resultat inte nås.  Kontrollåtgärder – åtgärder som vidtas för att en identifierad risk som bedöms vara allvarlig ska hamna på en acceptabel nivå.  Uppföljning – för att avgöra om processen för intern styrning och kontroll är ändamålsenlig ska den följas upp och utvärderas.  Dokumentation – processen ska dokumenteras så att den ger en sammanhängande, översiktlig och begriplig bild av hur arbetet går till.

text: Handläggningskontroll

text: Handläggningskontrollen ska utföras som en del i uppföljningen inom intern styrning och kontroll. Kontrollen ska genomföras av hanteringen på handläggarnivå samt ärendenivå och dokumenteras.


fs: sjvfs

title: Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om grishållning inom lantbruket m.m.

text: Grundläggande bestämmelser om hur djur ska hållas och skötas finns i

text: djurskyddslagen (2018:1192)

text: och

text: djurskyddsförordningen (2019:66)

type: stycke

type: paragraf

text: Dessa föreskrifter och allmänna råd innehåller bestämmelser om hållande och skötsel av grisar inom lantbruket m.m.

text: Grisar får hållas och skötas på annat sätt än vad som anges i dessa föreskrifter om en veterinär av veterinärmedicinska skäl har ordinerat detta.

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i denna författning under förutsättning att det inte strider mot någon bindande EU-rättsakt,

text: djurskyddslagen (2018:1192)

text: eller

text: djurskyddsförordningen (2019:66)

text: De mått som anges i denna författning är minsta mått och centrummått för normal inredning om inte annat anges. Avvikelse från föreskrivna mått kan dock godtas i befintliga stallar under förutsättning att följande kriterier uppfylls: 1. djurmiljön i stallet som helhet är mycket god, 2. konsekvenserna av måttavvikelsen bedöms endast ha ringa påverkan på djuret avseende den funktion som måttföreskriften syftar till, 3. måttavvikelsen innebär inte någon ökad risk för skador, stress eller ohälsa hos djuren, samt 4. måttavvikelsen innebär inte att tillsynen och skötseln av djuren försvåras. Detsamma gäller vid förprövningspliktig ombyggnad av stallar om länsstyrelsen vid prövningen bedömer att kriterierna i punkterna 1 – 4 ovan uppfylls i stallet efter åtgärden och att planlösningen i stallet är god.

text: Definitioner

type: rubrik

text: I dessa föreskrifter betyder:

text: Allmänna råd Definieras i

text: 1 § författningssamlingsförordningen (1976:725)

text: som sådana generella rekommendationer om tillämpningen av en författning som anger hur någon kan eller bör handla i ett visst hänseende.

text: dBA: Enhet för mätning av bl.a. ljudnivå (ljudtrycksnivå). "A" anger att det ingående ljudet vägts över det standardiserade A-filtret före nivåangivelsen. dBskalan är logaritmisk. En ökning eller minskning av ljudnivån med 10 dBA uppfattas av det mänskliga örat som en fördubbling respektive halvering av ljudet.

text: Djurhållare Fysiska eller juridiska personer som enligt avtal eller lag ansvarar för eller handhar djur,

text: oavsett om detta sker stadigvarande eller tillfälligt.

text: Dränerande golv Ett samlingsbegrepp för genomsläppliga golv. Gödseldränerande golv är golv som är konstruerade för att släppa igenom träck, urin och i viss mån strömedel till ett underliggande utrymme. Urindränerande golv är golv som är konstruerade för att enbart släppa igenom urin och annan vätska.

text: Foderliggbås: Bås som är både utfodringsplats och liggplats för lösgående djur.

text: Forcerad ventilation Ventilationsflöden som överstiger 100 m /h per slaktgris.

text: Förvaringsutrymme En bur eller annan behållare, ett rum, en inhägnad eller ett annat avgränsat utrymme, där djur hålls.

text: Gödseldränerande golv Se dränerande golv.

text: Hydda Flyttbart mindre stall som placeras utomhus med liggplatser för grisar.

text: Hårdgjord yta Ytan anses vara hårdgjord om den består av betong, asfalt eller annat likvärdigt material.

text: Kontinuerlig uppfödning Hållande av, i normalfallet, djur av olika åldrar i stall eller stallavdelning. Insättning av nya djur sker efterhand.

text: Konventionell uppfödning i Suggan hålls lösgående tillsammans med grisningsbox smågrisarna i en box. Smågrisarna har tillgång till avskilt ligg- och utfodringsutrymme som är skyddat mot drag och som oftast är uppvärmningsbart.

text: Liggarea Avser boxareor som är godkända som liggytor. Anordningar för utfodring som inkräktar på liggarean inräknas inte i denna såvida inte annat framgår av denna författning.

text: Liggbås Bås som endast är liggplats för lösgående djur.

text: Ligghall Stall med liggplatser för lösgående djur. Djuren hålls inte instängda i stallet utan kan själv välja när de vill använda det.

text: Omgångsuppfödning Hållande av djurgrupp/flock med individer av likartad ålder i eget stall eller egen stallavdelning. Insättning av ny djurgrupp sker inom en begränsad tidsperiod och inte förrän stallet eller stallavdelningen tömts helt.

text: ppm Koncentration av ett visst ämne mätt i miljondelar (parts per million).

text: Slaktgrisar Grisar mellan ca 35 kg och slaktvikt.

text: Spalt Mellanrummet mellan stavarna i ett spaltgolv.

text: Spaltgolv Spaltgolv är en typ av dränerande golv som består av stavar av t.ex. betong, trä, metall eller plast vilka läggs med visst avstånd från varandra.

text: Stall Byggnad för hållande av djur.

text: Stallavdelning Del av ett stall som är avskilt från andra delar av stallet, normalt med täta väggar.

text: Ströad liggbox En box försedd med strö som i regel kräver daglig tillsyn och daglig utgödsling. Förbrukat och blött strömedel ersätts med nytt.

text: Ströbädd En bädd av strö som gödslas ut med ett intervall från någon eller några veckor upp till ett år. En ströbädd hålls torr genom att nytt strömedel tillförs ovanpå det gamla. En ströbädd som "brinner", dvs. utvecklar värme under en biologisk nedbrytningsprocess, kallas vanligen djupströbädd.

text: Termisk komfort Djuren har termisk komfort inom den s.k. termoneutrala zonen. I denna zon kan djuren utan svårigheter upprätthålla sin värmebalans. Den termoneutrala zonen begränsas nedåt av den nedre kritiska temperaturen och uppåt av den övre kritiska temperaturen. När omgivningen har en temperatur under den undre kritiska temperaturen måste djuren öka sin ämnesomsättning och äta mer foder för att behålla sin kroppstemperatur. Vid temperaturer över den övre kritiska temperaturen kommer djurens kroppstemperatur att stiga på grund av att de av fysikaliska skäl inte kan bli av med sin överskottsvärme. De kritiska temperaturgränserna påverkas av en mängd faktorer såsom djurets

text: vikt, djurets hälsa, utfodringsintensitet, lufthastighet, luftfuktighet, liggytor, strö, antal djur i gruppen samt djurens möjlighet till rörelse.

text: Totalarea Begreppet avser areor där djuren kan röra sig utan hinder, som regel liggarea och gödslingsarea. Anordningar för utfodring som inkräktar på totalarean inräknas inte i denna såvida inte annat framgår av denna författning.

text: Urindränerande golv Se dränerande golv.

text: Utegångsdjur Djur som går ute eller har möjlighet att gå ut på betesmark eller i rasthage halva dygnet eller mer under den kalla årstiden då betestillväxt inte sker.

text: Växande grisar Avvanda grisar med en vikt upp till ca 130 kg.

text: Ätbås Bås som endast är ätplats för lösgående djur.

text: Övertemperatur Skillnaden mellan förväntad och rådande, högre stalltemperatur.

text: 2 KAP. TILLSYN OCH SKÖTSEL

text: Tillsyn

text: Djurägaren och djurhållaren har ansvaret för djurens välbefinnande.

text: Personer som har hand om grisar ska ha tillräckliga kunskaper och färdigheter samt vara tillräckligt många för att dessa föreskrifter ska kunna följas.

text: Grisar ska normalt ses till minst en gång dagligen. Nyfödda, sjuka eller skadade grisar samt grisar som beter sig onormalt ska ses till oftare. Detsamma gäller för högdräktiga suggor eller gyltor, särskilt vid tiden kring förlossningen.

text: Grisar ska hållas på ett sådant sätt att tillsynen över dem kan ske utan svårigheter.

text: Klövarna på vuxna grisar ska inspekteras regelbundet och verkas vid behov.

text: Automatiska system och anordningar som inverkar på djurskydd och djurhälsa ska kontrolleras dagligen.

text: Skötsel

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 1 § djurskyddslagen

text: Uppfödning av växande grisar bör ske omgångsvis.

text: Grisar som väger mindre än 20 kg bör inte föras samman med grisar från andra besättningar. Smågriskullarna bör efter eventuell kullutjämning hållas samman under tillväxttiden. En gris som har nedsatt förmåga att hävda sig i en smågriskull bör dock avlägsnas och inhysas i en miljö som är bättre anpassad för grisen.

text: Grisar ska hållas tillfredsställande rena.

text: Grisar ska hållas i par eller grupp. Under veckan före grisning och under grisning får dock suggor och gyltor hållas individuellt och utom synhåll för andra grisar. Första stycket gäller inte galtar som hålls individuellt i boxar under förutsättning att galtarna kan höra, känna lukten av och se andra grisar.

text: En gris som är särskilt aggressiv mot andra grisar får tillfälligt hållas individuellt i box som den kan vända sig i utan svårigheter.

text: En digivande suggas rörelsefrihet får begränsas under smågrisarnas första levnadsdagar genom användande av skyddsgrind eller motsvarande anordning om hon uppvisar ett aggressivt eller onormalt beteende som utgör en uppenbar skaderisk för smågrisarna. Skyddsgrind eller motsvarande anordning får också användas under det dagliga skötselarbetet om suggans beteende utgör en uppenbar skaderisk för skötaren samt när suggan hanteras för vård och behandling. Grupphållna suggor och gyltor får stängas in i bås när de utfodras eller när de hanteras för vård och behandling.

text: En gris rörelsefrihet får inte begränsas genom att en tyngd eller annat hindrande föremål fästs vid grisen eller att grisen binds samman med ett annat djur. Rörelsefriheten får inte heller begränsas genom att olika delar av grisens kropp binds samman såvida det inte sker i behandlingssyfte där grisen annars riskerar att skadas eller på annat sätt riskerar att utsättas för lidande. Om olika delar av grisens kropp binds samman får det inte vara utfört på ett sätt som är plågsamt för grisen och inte heller begränsa grisens rörelsefrihet mer än vad som är nödvändigt för behandlingen.

text: Vid drivning ska grisar hanteras lugnt. Grisar ska ha tillräckligt med utrymme för att kunna förflytta sig och ska tydligt kunna uppfatta drivvägen.

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 7 § djurskyddslagen

text: Grisstallar bör utformas så att flyttning, transport och utlastning av grisarna underlättas. Drivgångar bör ha släta ytor utan skarpa hörn. Speciella utlastningsrum eller boxar bör inrättas vid behov. Lastrampers lutning bör vara så liten som möjligt. Drivning av grisar bör inte ske genom koppling till fordon.

text: Elektriska pådrivare får endast användas av veterinär och då endast när denne anser det nödvändigt av veterinärmedicinska skäl.

text: Föremål och ämnen som kan skada grisarna ska förvaras så att de är oåtkomliga för grisarna.

text: 3 KAP. UTFODRING OCH VATTENTILLDELNING

text: Foder och dricksvatten

text: Grisar ska dagligen ges foder av lämplig struktur. Fodergivan ska garantera en tillräcklig, allsidig och välbalanserad näringstillförsel.

text: Smågrisar får inte avvänjas förrän de uppnått 28 dagars ålder och ska då ha vant sig vid tillskottsfoder. Smågrisar får dock avvänjas upp till sju dagar tidigare under förutsättning att samtliga punkter nedan är uppfyllda. 1. Besättningen är ansluten till en frivillig organiserad hälsokontroll med plan och riktlinjer som Jordbruksverket har godkänt med särskild hälsokontroll av smågrisar. 2. Besättningen är ansluten till det frivilliga biosäkerhetsprogrammet ”Smittsäkrad besättning gris” och är ansluten till nivå ”Spets” enligt programmets plan och riktlinjer. 3. Smågrisarna föds upp omgångsvis under digivningsperioden. Efter digivningsperioden flyttas de avvanda grisarna till en annan stallavdelning där de föds upp omgångsvis. Under dessa perioder blandas inte grisarna med grisar från andra djurgrupper. 4. De stallavdelningar som används för uppfödning enligt punkt 3 är tomma på djur i minst fem dygn mellan varje djuromgång samt är rengjorda och desinficerade innan en ny omgång djur sätts in. 5. Vid kullutjämning under digivningsperioden flyttas inte någon smågris till en smågriskull där smågrisarna är äldre än 2 dygn. 6. När smågrisarna avvänjs äter de speciellt anpassat tillskottsfoder i tillräcklig mängd. Tillskottsfodret ska vara mjölkbaserat. 7. I varje djuromgång har högst 10 % av smågrisarna en avvänjningsålder som understiger 26 dygn. 8. Vid avvänjningen har smågrisarna en för sin ålder normal vikt. 9. Efter avvänjning förekommer inga beteendestörningar så som flanksugning, eller svansbitning annat än undantagsvis. 10. De stallavdelningar som används för uppfödning enligt punkt 3 har anläggning för tillskottsvärme. 11. Reservelverk finns på anläggningen.

text: Grisar ska ha fri tillgång till dricksvatten.

text: Anordningar, installationer och utrymme

text: Utfodrings- och dricksvattensystem ska vara utformade, dimensionerade och placerade så att djuren lugnt och naturligt kan inta sitt foder och vatten. Utmatningsöppningen på datafodervagnar får ha elektriska avvisare. Avvisarna ska vara så konstruerade att djuren enbart kommer i kontakt med dem vid försök att påverka öppningen och så att de inte skadar djuren.

text: 2 Bestämmelser om frivillig organiserad hälsokontroll finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2015:17

text: ) om frivillig organiserad hälsokontroll av husdjur.

text: Allmänna råd till 3 kap. 4 §

text: Främre delen av båsavskiljarna i ätbås och foderliggbås bör vara täta. 5 § En transponder- eller responderstyrd foderstation får inte användas för fler grisar än att alla hinner äta sin dygnstilldelning inom 12 timmar. 6 § Minsta utrymme per djur vid rak foderplats vid samtidig utfodring av grupphållna grisar anges i tabell 1.

text: Tabell 1

text: Utfodringsplats, m

text: vikt (kg) Växande grisar, 10-130 kg = 0,164 + 538 Gylta eller liten sugga 0,45 Normalstor eller stor sugga 0,50

text: Vattenförsörjning för grupphållna grisar anges i tabell 2.

text: Tabell 2

text: Antal digivande suggor per Antal övriga grisar per

text: vattenkopp vattennippel vattenkopp vattennippel

text: Torrutfodring 20 10 40 20 1) 1) 1) Blötutfodring 40 20 80 40 1) Dock minst två vattenställen i grupper över 30 grisar.

text: 4 KAP. STALLMILJÖ

text: Renhållning och strö

text: Stallutrymmen ska rengöras och utgödslas minst en gång dagligen om inte systemet för djurhållning är uppbyggt för andra rutiner som ger god hygien. Vid kontinuerlig uppfödning ska stall eller stallavdelning rengöras noggrant minst en gång årligen. Vid omgångsuppfödning ska stall eller stallavdelning rengöras noggrant före varje insättning av en ny omgång djur. 2 § Liggytor ska hållas rena och torra samt vara anpassade efter djurslag och stallklimat (termisk komfort).

text: Allmänna råd till 4 kap. 2 §

text: Under den kalla årstiden bör liggytorna i stallar med utomhusliknande klimat vara försedda med en bädd av halm eller annat skyddande material som är lämpligt för djuren.

text: Strömedel ska vara av lämplig typ och ha god hygienisk kvalitet.

text: Strömedel till grisar ska ha sådana egenskaper samt ges i sådan mängd att grisarnas sysselsättningsbehov och komfortbehov tillgodoses.

text: Allmänna råd till 4 kap. 4 §

text: Strömedel till grisar bör innehålla material som grisarna kan böka i, undersöka och tugga. Vid uppfödning i konventionell grisningsbox bör strömedlet också ge ett skyddande liggunderlag för suggan och smågrisarna under smågrisarnas första levnadsvecka.

text: Under veckan före grisning ska suggor och gyltor ha tillgång till strömedel som ger dem möjlighet att utföra bobyggnadsbeteenden.

text: Allmänna råd till 4 kap. 5 §

text: Utgödslingssystem i stallavdelningar med konventionella grisningsboxar bör vara avpassat för hantering av stora strömängder.

text: Stallklimat och luftkvalitet

text: I stall ska djuren ha ett klimat som är anpassat till djurslaget och djurhållningsformen (termisk komfort).

text: Allmänna råd till 4 kap. 6 §

text: Slaktgrisstallar bör vara utrustade med duschsystem eller andra anordningar som kan ge djuren svalka under den varma årstiden. Värmeisolerade stallar för växande grisar bör vara utrustade med anläggning för tillskottsvärme under den kalla årstiden.

text: I värmeisolerade stallar får den relativa luftfuktigheten under vintern endast undantagsvis överstiga 80 procent, såvida inte stalltemperaturen understiger 10°C. I sådana fall får den numeriska summan av stalltemperaturen och den relativa luftfuktigheten inte överstiga 90. I oisolerade stallar får den relativa fuktigheten inte annat än undantagsvis överstiga uteluftens relativa fuktighet med mer än 10 procentenheter.

text: I ett stall får grisar endast tillfälligtvis utsättas för luftföroreningar som överstiger följande värden: - ammoniak: 10 ppm, - koldioxid: 3 000 ppm, - svavelväte: 0,5 ppm, - organiskt damm: 10 mg/m³.

text: Utgödslingssystem ska vara utformade så att djur i en stallavdelning inte kommer i direktkontakt med gödsel från annan avdelning.

text: Luft får inte tas in i en stallavdelning via ett utgödslings- eller urindräneringssystem eller via utrymmen som kan innehålla luftföroreningar eller smittämnen som kan påverka djurens hälsa negativt. Öppningar mellan stallavdelningar ska kunna stängas och vara stängda när de inte används.

text: Vid vakuumutgödsling ska gödselledningarnas diameter minst vara 300 mm. Systemet ska i övrigt utformas och skötas så att luft förhindras att strömma in i stallet via utgödslingssystemet. Utgödsling ska ske med högst 14 dagars intervall.

text: I mekaniskt ventilerade stallar ska det finnas nödventilation.

text: Mekaniskt ventilerade stallavdelningar för grisar ska vara utrustade med larmanordning som varnar för 1. övertemperatur, 2. strömavbrott, 3. fel på larmanordningen, och 4. fel på frånluftsfläktar för minimiventilation och gödselgasventilation. Larmanordningen ska vara utformad så att larmet uppmärksammas på ett betryggande sätt. Utrustningen ska kontrolleras regelbundet och före varje insättning av en ny omgång djur. Första stycket gäller inte om nödventilationen fungerar automatiskt vid övertemperatur och vid strömavbrott i avdelningar med plats för högst; a) 30 digivande suggor med smågrisar, b) 330 avvanda grisar upp till 35 kg, c) 150 slaktgrisar, eller d) 100 övriga grisar.

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 1 § djurskyddslagen

text: Även stallar med mekanisk ventilation utan krav på larm bör vara utrustade med en larmanordning som varnar för övertemperaturer, strömavbrott och fel på larmanordningen om ett ventilationsbortfall bedöms kunna medföra lidande för djuren.

text: Dagsljusinsläpp och belysning

text: Djurstallar får vara försedda med andra ljusinsläpp för dagsljus än fönster.

text: Fönster som grisarna kan nå ska vara försedda med lämpliga skydd eller vara utförda så att det inte föreligger någon skaderisk.

text: Grisstallar som saknar fönster för dagsljus och som var i bruk före den 1 juli 1989 behöver inte förses med fönster om inte förprövningspliktig till- eller ombyggnad genomförs.

text: Grisar ska ha tillgång till dagsljus och belysning som stödjer deras dygnsrytm och beteendebehov. Grisar ska under en sammanhängande tidsperiod på minst 8 timmar per dygn hållas i en miljö där ljusintensiteten är minst 40 lux.

text: Stallar ska vara försedda med fast monterad belysning som inte förorsakar djuren obehag och som medger att tillsyn kan utövas utan svårigheter. Kravet på fast monterad belysning i första stycket gäller inte för ligghallar och hyddor under förutsättning att tillräcklig belysning som möjliggör tillsyn är ordnad på annat sätt.

text: Buller

text: Buller i stallar får inte ha en sådan nivå och frekvens att det påverkar grisarnas hälsa menligt. I stallar får grisar endast tillfälligtvis utsättas för mekaniskt buller överstigande 65 dBA. I stallar med slaktgrisar får dock bullernivån 65 dBA överstigas vid forcerad ventilation då väderleken kräver detta under förutsättning att bullernivån inte överstiger 75 dBA.

text: 5 KAP. UTRYMMEN OCH UTRUSTNING

text: Utrymmen

text: Grisar som behöver särskild vård ska kunna tas omhand lösgående i ett närbeläget utrymme och ska där vid behov kunna hysas individuellt. Utrymmet ska ha ett klimat som djuren är vana vid. För utegångsdjur och för grisar som under den kalla årstiden hålls i stallar med utomhusliknande klimat ska det även finnas behandlingsplatser som kan värmas upp eller på annat sätt vara anpassade så att grisarnas behov av termisk komfort tillgodoses.

text: Allmänna råd till 5 kap. 1 §

text: För grisar utom utegångsdjur bör det utrymme som avses i föreskriften kunna hysa minst vart 25:e djur. För utegångsdjur bör det utrymme som avses i föreskriften kunna hysa minst vart 50:e djur. För utegångsdjur bör ett sådant utrymme som avses i föreskriften vara placerat eller kunna iordningställas så att det är tillgängligt inom en halvtimma för den gris som behöver tas om hand i utrymmet. Ett behandlingsutrymme som ska kunna värmas upp bör utformas så att

text: uppvärmning till minst 10°C kan ske inom en timma.

text: I stallar för slaktgrisar med kontinuerlig uppfödning får en stallavdelning hålla högst 200 slaktgrisar. I stallar för slaktgrisar med omgångsuppfödning och rekrytering från mer än en besättning får högst 400 slaktgrisar hållas i samma stallavdelning. I stallar för slaktgrisar med omgångsuppfödning där rekrytering av slaktgrisar sker från mer än en besättning men högst tre besättningar får dock upp till 600 grisar hållas i samma stallavdelning under förutsättning att samtliga punkter nedan är uppfyllda. 1. Besättningen är ansluten till en frivillig organiserad hälsokontroll med plan och riktlinjer som godkänts av Jordbruksverket.

text: 3 Bestämmelser om frivillig organiserad hälsokontroll finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2015:17

text: 2. Besättningen är ansluten till det frivilliga biosäkerhetsprogrammet ”Smittsäkrad besättning gris” och är ansluten till nivå ”Spets” enligt programmets plan och riktlinjer. 3. Stallavdelningen är rengjord, desinficerad samt därefter tom på djur i minst 5 dygn innan insättning av en ny djuromgång påbörjas. 4. Insättning av en djuromgång sker inom en tidsperiod på 5 dygn. En stallavdelning med omgångsuppfödning av växande grisar ska vara utformad så att djuren kan tas till och från stallavdelningen utan att behöva passera via en annan stallavdelning.

text: I ett stall ska grisar ha tillgång till utrymme som ger dem möjlighet att utnyttja olika delar av utrymmet för att ligga, äta och gödsla.

text: Inför grisning ska suggor och gyltor kunna disponera utrymmet i en grisningsbox så att de kan utföra bobyggnadsbeteenden.

text: Vid konventionell uppfödning i grisningsbox ska smågrisar under den första levnadsmånaden ha en liggplats som är avskild från suggan.

text: Minsta utrymme per djur i hyddor eller boxar utan liggbås eller foderliggbås för vuxna djur anges i tabell 3.

text: Tabell 3

text: Ströad liggbox Ströbäddsbox Minsta

text: 2) 4) boxsida

text: Liggarea Totalarea Totalarea

text: 2 2 2 m

text: m m m

text: Galt 6 7 7

text: 5) 6) 5) 6) Digivande sugga 4 6 7

text: < 6 djur / grupp 1,1 2,48 2,5 2,4

text: Sinsugga 6-39 djur / grupp 1,1 2,25 2,5 2,8

text: ≥ 40 djur / grupp 1,1 2,05 2,5 2,8

text: < 6 djur / grupp 0,9 1,81 enligt 8 § 2,4

text: Dräktig gylta

text: ≥ 6 djur / grupp 0,9 1,64 enligt 8 § 2,8

text: 4 Bestämmelser om frivillig organiserad hälsokontroll finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2015:17

text: 1) En box eller hydda får inte inom angiven area vara utformad på ett sådant sätt att svårigheter uppstår för djuren att vända sig i boxen, hyddan eller avgränsad gödselgång. 2) Liggarean får inte vara försedd med dränerande golv på annat sätt än vad som framgår av 14 §.

text: 3) 2 10 m om betäckning sker i boxen. 4) Ätbås får inräknas i totalarean under förutsättning att funktionen i boxen inte påverkas negativt. 5) Fodertråg får inräknas i arean under förutsättning att funktionen i boxen inte påverkas negativt. 6) 2 Upp till 0,5 m av angiven area får i anslutning till boxväggarna göras otillgänglig för smågrisarna.

text: Minsta utrymme i gemensambox med foderliggbås anges i tabell 4.

text: Tabell 4

text: 1) Gångbredd Djurkategori Totalarea per djur, m Mellan båsrad och Mellan två vägg, m båsrader, m

text: Gylta eller liten sugga 2,52 2,60 3,00

text: Normalstor eller stor 3) 2,94 2,80 3,00

text: sugga

text: 1) Foderliggbås får inräknas i totalarean. 2) I boxar med högst 20 foderliggbås får gångbredden minskas till 2,00 m om grisarna har ständig tillgång 2 till en sammanhängande rektangulär yta fri från hinder med en minsta area på 9,60 m och med en kortaste sida på minst 2,40 m. 3) I boxar med 20 foderliggbås får gångbredden minskas till 2,20 m om grisarna har ständig tillgång till 2 en sammanhängande rektangulär yta fri från hinder med en minsta area på 11,75 m och med en kortaste sida på minst 2,80 m.

text: Minsta utrymme per djur i boxar med växande grisar, 10 - 130 kg anges i tabell 5.

text: Tabell 5

text: 2 2

text: Liggarea, m Totalarea, m

text: vikt (kg) vikt (kg) Ströad liggbox = 0,10 + = 0,17 + 167 130

text: vikt (kg) Ströbäddsbox = 0,20 + 84

text: 1) En box får inte inom angivna areor vara utformad på ett sådant sätt att svårigheter uppstår för djuren att vända sig i boxen eller avgränsad gödselgång.

text: Minsta utrymme per djur i ligghall eller hydda för grisar som hålls som utegångsdjur ska vara lika med liggarean i ströad liggbox.

text: Minsta utrymme i bås anges i tabell 6.

text: Tabell 6 Längd, m Bredd, m

text: Gylta eller liten sugga 2,00 0,60 Liggbås,

text: foderliggbås

text: Normalstor eller stor sugga 2,00 0,70

text: Gylta eller liten sugga 2,00 0,45

text: Ätbås

text: Normalstor eller stor sugga 2,00 0,50

text: 1) Inklusive utrymme för utfodring. Dock får tråg inte inkräkta mer än 0,3 m i båset.

text: Bås för grupphållna grisar ska vara utrustat med en skyddsanordning baktill som hindrar grisarna från att skada varandra.

text: Golv

text: Golv och liggytor ska ha en jämn och halksäker yta. Boxar eller liggytor med rörligt golv samt utgödslingssystem i öppna skrapgångar ska utrustas, utformas och skötas så att djuren inte tillfogas skador och så att utrustningen inte inverkar menligt på djurens beteende och hälsa. Detsamma gäller utformningen av dränerande golvytor.

text: Grisarnas liggplats får inte bestå av gödseldränerande golv.

text: Minst tre fjärdedelar av föreskriven liggarea i en ströad liggbox för digivande sugga ska bestå av ett golv som inte är dränerande golv. Denna del av liggarean ska vara en sammanhängande rektangulär yta som spänner över hela boxbredden. Övrig del av den föreskrivna liggarean får bestå av dränerande golv med en största spaltöppning på 11 mm och med en minsta stavbredd på 11 mm. Om det dränerande golvet är av betong ska stavbredden dock vara minst 80 mm.

text: Mått för dränerande spaltgolv av betong och spaltgolvskassetter av betong anges i tabell 7.

text: Tabell 7

text: Största spalt, Stavbredd, Ungefärligt mm mm viktintervall, kg

text: Födsel – avvänjning 11 50 - 9

text: Avvänjning – 10 veckor 14 50 9 - 25

text: 10 veckor – 120 kg 18 80 25 - 120

text: Vuxna grisar 20 80 > 120

text: Brandskydd och elsäkerhet

text: Vid förprövningspliktig ny-, till- eller ombyggnad av stallar ska dessa utformas så att det för djuren finns godtagbart byggnadstekniskt eller likvärdigt skydd mot brand samt godtagbara förutsättningar att rädda djuren vid brand. Detsamma gäller när en stallbyggnad ändras eller används på ett sätt som innebär en ökad brandrisk.

text: Allmänna råd till 5 kap. 16 §

text: Lantbrukets brandskyddskommittés rekommendationer bör följas vid nybyggnad och större om- och tillbyggnad av stall.

text: Belysningsanordningar, elektriska ledningar och andra elinstallationer som grisarna kan nå ska vara försedda med lämpliga skydd eller vara utförda så att det inte föreligger någon skaderisk.

text: Det ska finnas en godtagbar plan för hur djurskyddet ska upprätthållas vid elavbrott.

text: 6 KAP. UTEVISTELSE

text: Utomhusytor

text: Stängsel ska vara väl uppsatt och underhållet samt i övrigt utformat och anordnat på ett sådant sätt att djur som hålls inom stängslet eller drivs mellan stängsel inte skadas. Stängsel som innehåller taggtråd får inte användas.

text: Utomhusytor ska vara fria från föremål med uppenbar risk att skada djuren.

text: Markytor som är hårt belastade av djuren ska vara hårdgjorda, dränerade eller naturligt ha motsvarande funktion.

text: Grisar som hålls utomhus under den varma årstiden ska ha tillgång till plats som ger skydd mot direkt solstrålning, stark vind och nederbörd.

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 2 § djurskyddslagen

text: Grisar som hålls utomhus under den varma årstiden bör ha tillgång till gyttjebad.

text: Utegångsdjur

text: Endast grisar som är lämpade för utevistelse under den kalla årstiden får hållas som utegångsdjur. En ytterligare förutsättning är att de yttre förhållandena såsom terräng och markbeskaffenhet är lämpliga för grisarna.

text: Utegångsdjur ska under den kalla årstiden när betestillväxt inte sker ha tillgång till ligghall eller annat stall som ger dem skydd mot väder och vind samt en torr och ren liggplats.

text: Allmänna råd till 6 kap. 6 §

text: En ligghall för utegångsdjur bör bestå av tre väggar och tak. Den öppna långsidan bör i normalfallet ha söderläge. Om en ligghall inte har en öppen långsida bör den ha flera öppningar för att undvika att ranghöga djur hindrar övriga djur från att gå in eller ut ur ligghallen.

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2019, då Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2017:25

text: ) om grishållning inom lantbruket m.m. upphör att gälla. De allmänna råden ska gälla från samma tidpunkt.

text: CHRISTINA NORDIN

text: Helena Elofsson (Avdelningen för djurskydd och hälsa)


title: Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om fårhållning inom lantbruket m.m.

text: Grundläggande bestämmelser om hur djur ska hållas och skötas finns i

text: djurskyddslagen (2018:1192)

text: och

text: djurskyddsförordningen (2019:66)

text: Dessa föreskrifter och allmänna råd innehåller bestämmelser om hållande och skötsel av får inom lantbruket m.m.

text: Fåren får hållas och skötas på annat sätt än vad som anges i dessa föreskrifter om en veterinär av veterinärmedicinska skäl har ordinerat detta.

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i denna författning under förutsättning att det inte strider mot någon bindande EU-rättsakt,

text: djurskyddslagen (2018:1192)

text: eller

text: djurskyddsförordningen (2019:66)

text: De mått som anges i denna författning är minsta mått och centrummått för normal inredning om inte annat anges. Avvikelse från föreskrivna mått kan dock godtas i befintliga stallar under förutsättning att följande kriterier uppfylls: 1. djurmiljön i stallet som helhet är mycket god, 2. konsekvenserna av måttavvikelsen bedöms endast ha ringa påverkan på djuret avseende den funktion som måttföreskriften syftar till, 3. måttavvikelsen innebär inte någon ökad risk för skador, stress eller ohälsa hos djuren, samt 4. måttavvikelsen innebär inte att tillsynen och skötseln av djuren försvåras. Detsamma gäller vid förprövningspliktig ombyggnad om länsstyrelsen vid prövningen bedömer att kriterierna i punkterna 1 – 4 ovan uppfylls i stallet efter åtgärden och att planlösningen i stallet är god.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter betyder:

text: Allmänna råd Definieras i

text: 1 § författningssamlingsförordningen (1976:725)

text: som sådana generella rekommendationer om tillämpningen av en författning som anger hur någon kan eller bör handla i ett visst hänseende.

text: Bete Mark med växter som kan betas av djuren och som finns i sådan mängd och kvalitet att det är möjligt för djuren att med ett naturligt betesbeteende kunna beta samtidigt.

text: dBA Enhet för mätning av bl.a. ljudnivå (ljudtrycksnivå). "A" anger att det ingående ljudet vägts över det standardiserade A-filtret

text: före nivåangivelsen. dBskalan är logaritmisk. En ökning eller minskning av ljudnivån med 10 dBA uppfattas av det mänskliga örat som en fördubbling respektive halvering av ljudet.

text: Djurhållare Fysiska eller juridiska personer som enligt avtal eller lag ansvarar för eller handhar djur, oavsett om detta sker stadigvarande eller tillfälligt.

text: Gödseldränerande golv Golv som är konstruerade för att släppa igenom träck, urin och i viss mån strömedel till ett underliggande utrymme.

text: Hårdgjord yta Ytan anses vara hårdgjord om den består av betong, asfalt eller annat likvärdigt material.

text: Kontinuerlig uppfödning Hållande av, i normalfallet, djur av olika åldrar i stall eller stallavdelning. Insättning av nya djur sker efterhand.

text: Lamningsbox En box som enbart är avsedd att användas för tackor när de ska lamma och fram till några dagar efter lamningen. Lamningsboxar byggs vanligen upp i gemensamboxen med flyttbara boxväggar eller dyl. inför lamning.

text: Liggarea Avser boxareor som är godkända som liggytor. Anordningar för utfodring som inkräktar på liggarean inräknas inte i denna.

text: Ligghall Stall med liggplatser för lösgående djur. Djuren hålls inte instängda i stallet utan kan själv välja när de vill använda det.

text: Omgångsuppfödning Hållande av djurgrupp/flock med individer av likartad ålder i eget stall eller egen stallavdelning. Insättning av ny djurgrupp sker inom en begränsad tidsperiod och inte förrän stallet eller stallavdelningen tömts helt.

text: Ppm Koncentration av ett visst ämne mätt i miljondelar (parts per million).

text: Spalt Mellanrummet mellan stavarna i ett spaltgolv.

text: Spaltgolv Spaltgolv är en typ av dränerande golv som består av stavar av t.ex. betong, trä, metall eller plast vilka läggs med visst avstånd från varandra.

text: Stall Byggnad för hållande av djur.

text: Stallavdelning Del av ett stall som är avskilt från andra delar av stallet, normalt med täta väggar.

text: Ströbädd En bädd av strö som gödslas ut med ett intervall från någon eller några veckor upp till ett år. En ströbädd hålls torr genom att nytt strömedel tillförs ovanpå det gamla. En ströbädd som "brinner", dvs. utvecklar värme under en biologisk nedbrytningsprocess, kallas vanligen djupströbädd.

text: Termisk komfort Djuren har termisk komfort inom den s.k. termoneutrala zonen. I denna zon kan djuren utan svårigheter upprätthålla sin värmebalans. Den termoneutrala zonen begränsas nedåt av den nedre kritiska temperaturen och uppåt av den övre kritiska temperaturen. När omgivningen har en temperatur under den undre kritiska temperaturen måste djuren öka sin ämnesomsättning och äta mer foder för att behålla sin kroppstemperatur. Vid temperaturer över den övre kritiska temperaturen kommer djurens kroppstemperatur att stiga på grund av att de av fysikaliska skäl inte kan bli av med sin överskottsvärme. De kritiska temperaturgränserna påverkas av en mängd faktorer såsom djurets vikt, djurets hälsa, utfodringsintensitet, lufthastighet, luftfuktighet, liggytor, strö, antal djur i gruppen samt djurens möjlighet till rörelse.

text: Totalarea Begreppet avser areor där djuren kan röra sig utan hinder, som regel liggarea och gödslingsarea. Anordningar för utfodring som inkräktar på totalarean inräknas inte i denna såvida inte annat framgår av denna författning.

text: Utegångsdjur Djur som går ute eller har möjlighet att gå ut på betesmark eller i rasthage halva dygnet eller mer under den kalla årstiden då betestillväxt inte sker.

text: Övertemperatur Skillnaden mellan förväntad och rådande, högre stalltemperatur.

text: TILLSYN OCH SKÖTSEL

text: Tillsyn

text: Djurägaren och djurhållaren har ansvaret för fårens välbefinnande.

text: Personer som har hand om får ska ha tillräckliga kunskaper och färdigheter samt vara tillräckligt många för att dessa föreskrifter ska kunna följas.

text: Fåren ska normalt ses till minst en gång dagligen. Nyfödda, sjuka eller skadade får samt får som beter sig onormalt ska ses till oftare. Detsamma gäller för högdräktiga får, särskilt vid tiden kring förlossningen.

text: Fåren ska hållas på ett sådant sätt att tillsynen över dem kan ske utan svårigheter.

text: Fårens klövar ska inspekteras regelbundet och verkas vid behov.

text: Automatiska system och anordningar som inverkar på djurskydd och djurhälsa ska kontrolleras dagligen.

text: Skötsel

text: Fåren ska hållas tillfredsställande rena.

text: Får ska klippas vid behov och med högst ett års intervall.

text: Fåren ska hållas i lösdrift.

text: Ett fårs rörelsefrihet får inte begränsas genom att en tyngd eller annat hindrande föremål fästs vid fåret eller att fåret binds samman med ett annat djur. Rörelsefriheten får inte heller begränsas genom att olika delar av fårets kropp binds samman såvida det inte sker i behandlingssyfte där fåret annars riskerar att skadas eller på annat sätt riskerar att utsättas för lidande. Om olika delar av fårets kropp binds samman får det inte vara utfört på ett sätt som är plågsamt för fåret och inte heller begränsa fårets rörelsefrihet mer än vad som är nödvändigt för behandlingen.

text: Fåren ska hållas i par eller grupp. Baggar får dock hållas individuellt under en kortare period om det är nödvändigt.

text: Vid drivning ska fåren hanteras lugnt. Fåren ska ha tillräckligt med utrymme för att kunna förflytta sig och ska tydligt kunna uppfatta drivvägen.

text: Allmänna råd till 2 kap. 12 § och till

text: 2 kap. 7 § djurskyddslagen

text: Djurstallar bör utformas så att flyttning, transport och utlastning av djuren underlättas. Drivgångar bör ha släta ytor utan skarpa hörn. Speciella utlastningsrum eller boxar bör inrättas vid behov. Lastrampers lutning bör vara så liten som möjligt. Drivning av djur bör inte ske genom koppling till fordon.

text: Elektriska pådrivare får endast användas av veterinär och då endast när denne anser det nödvändigt av veterinärmedicinska skäl.

text: Föremål och ämnen som kan skada djuren ska förvaras så att de är oåtkomliga för dessa.

text: UTFODRING OCH VATTENTILLDELNING

text: Foder och dricksvatten

text: Fåren ska dagligen ges foder av lämplig struktur. Fodergivan ska garantera en tillräcklig, allsidig och välbalanserad näringstillförsel. 2 § Fåren ska ha tillgång till hö, halm eller annat lämpligt grovfoder som kan tillgodose deras sysselsättningsbehov. 3 § Fåren ska få dricksvatten minst två gånger per dygn.

text: Anordningar, installationer och utrymme

text: Utfodrings- och dricksvattensystem ska vara utformade, dimensionerade och placerade så att fåren lugnt och naturligt kan inta sitt foder och vatten. Utmatningsöppningen på datafodervagnar får ha elektriska avvisare. Avvisarna ska vara så konstruerade att fåren enbart kommer i kontakt med dem vid försök att påverka öppningen och så att de inte skadar fåren. 5 § En transponder- eller responderstyrd foderstation får inte användas av fler får än att alla hinner äta sin dygnstilldelning inom 12 timmar. 6 § Minsta utrymme vid foderhäck eller foderbord anges i tabell 1.

text: Tabell 1

text: Längd per djur

text: Samtidig utfodring, Fri utfodring, m m Rak Rund Rak Rund

text: Lamm >15 kg och vuxet djur 0,35 0,20 0,17 0,10

text: Dräktig tacka 0,45 0,20

text: Tacka med lamm <15 kg 0,45 1) Avser dräktig tacka som har mindre än två månader kvar till förlossning. 7 § Avstånd mellan foderbord eller foderhäck och vägg eller motsvarande ska vara minst 2,0 m. 8 § Antalet drickplatser per djur med automatisk vattenförsörjning ska vara minst: - 1 drickplats per 15 tackor av mjölkras, - 1 drickplats per 30 djur övriga får.

text: STALLMILJÖ

text: Renhållning och strö

text: Stallutrymmen ska rengöras och utgödslas minst en gång dagligen om inte systemet för djurhållning är uppbyggt för andra rutiner som ger god hygien. Vid kontinuerlig uppfödning ska stall eller stallavdelning rengöras noggrant minst en gång årligen. Vid omgångsuppfödning ska stall eller stallavdelning rengöras noggrant före varje insättning av en ny omgång djur.

text: Liggytor ska hållas rena och torra samt vara anpassade efter djurslag och stallklimat (termisk komfort).

text: Allmänna råd till 4 kap. 2 §

text: Under den kalla årstiden bör liggytorna i stallar med utomhusliknande klimat vara försedda med en bädd av halm eller annat skyddande material som är lämpligt för djuren.

text: Strömedel ska vara av lämplig typ och ha god hygienisk kvalitet.

text: Stallklimat och luftkvalitet

text: I stall ska fåren ha ett klimat som är anpassat till djurslaget och djurhållningsformen (termisk komfort).

text: I värmeisolerade stallar får den relativa luftfuktigheten under vintern endast undantagsvis överstiga 80 procent, såvida inte stalltemperaturen understiger 10°C. I sådana fall får den numeriska summan av stalltemperaturen och den relativa luftfuktigheten inte överstiga 90. I oisolerade stallar får den relativa fuktigheten inte annat än undantagsvis överstiga uteluftens relativa fuktighet med mer än 10 procentenheter.

text: I ett stall får fåren endast tillfälligtvis utsättas för luftföroreningar som överstiger följande värden: - ammoniak: 10 ppm, - koldioxid: 3 000 ppm, - svavelväte: 0,5 ppm, - organiskt damm: 10 mg/m³.

text: Utgödslingssystem ska vara utformade så att djur i en stallavdelning inte kommer i direktkontakt med gödsel från annan avdelning. Luft får inte tas in i en stallavdelning via ett utgödslings- eller urindräneringssystem eller via utrymmen som kan innehålla luftföroreningar eller smittämnen som kan påverka djurens hälsa negativt. Öppningar mellan stallavdelningar ska kunna stängas och vara stängda när de inte används.

text: I mekaniskt ventilerade stallar ska det finnas nödventilation.

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 1 § djurskyddslagen

text: Stallar med mekanisk ventilation bör vara utrustade med en

text: larmanordning som varnar för övertemperaturer, strömavbrott och fel på

text: larmanordningen om ett ventilationsbortfall bedöms kunna medföra lidande för djuren.

text: Dagsljusinsläpp och belysning

text: Djurstallar får vara försedda med andra ljusinsläpp för dagsljus än fönster.

text: Fönster som fåren kan nå ska vara försedda med lämpliga skydd eller vara utförda så att det inte föreligger någon skaderisk.

text: Fåren ska ha tillgång till dagsljus och belysning som stödjer deras dygnsrytm och beteendebehov.

text: Stallar ska vara försedda med fast monterad belysning som inte förorsakar djuren obehag och som medger att tillsyn kan utövas utan svårigheter. Kravet på fast monterad belysning i första stycket gäller inte för ligghallar under förutsättning att tillräcklig belysning som möjliggör tillsyn är ordnad på annat sätt.

text: Buller

text: Buller i stallar får inte ha en sådan nivå och frekvens att det påverkar djurens hälsa menligt. I stallar får djur endast tillfälligtvis utsättas för mekaniskt buller överstigande 65 dBA.

text: UTRYMMEN OCH UTRUSTNING

text: Utrymmen

text: Får som behöver särskild vård ska kunna tas omhand lösgående i ett närbeläget utrymme och ska där vid behov kunna hysas individuellt. Utrymmet ska ha ett klimat som fåren är vana vid. För utegångsdjur och för får som under den kalla årstiden hålls i stallar med utomhusliknande klimat ska det även finnas behandlingsplatser som kan värmas upp eller på annat sätt vara anpassade så att fårens behov av termisk komfort tillgodoses.

text: Allmänna råd till 5 kap. 1 §

text: För får bör det utrymme som avses i föreskriften kunna hysa minst vart 50:e djur. För utegångsdjur eller djur som hålls på bete bör ett sådant utrymme som avses i föreskriften vara placerat eller kunna iordningställas så att det är tillgängligt inom en halvtimma för det djur som behöver tas om hand i utrymmet. Ett behandlingsutrymme som ska kunna värmas upp bör utformas så att uppvärmning till minst 10°C kan ske inom en timma.

text: I fårbesättningar ska lamningsboxar kunna iordningställas under lamningen.

text: En lamningsbox ska minst ha måtten 1,2 x 1,2 m.

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 7 § djurskyddslagen

text: Lamningsboxar för tackor med fler än två lamm eller för tackor av tung ras bör vara minst 1,5 x 1,5 m. 4 § Minsta utrymme i gemensambox anges i tabell 2.

text: Tabell 2

text: 2) 3) 3)

text: Högsta vikt, Liggarea , Totalarea ,

text: 2 2

text: kg m m

text: Lamm >15 kg 30 0,35 0,5

text: Lamm >30 0,7 1,0

text: Vuxet djur 65 0,85 1,2

text: Vuxet djur >65 1,0 1,4

text: Dräktig tacka 1,2 1,7

text: Tacka med lamm <15 kg 65 1,2 1,7

text: Tacka med lamm <15 kg >65 1,35 1,9

text: 1) Avser dräktig tacka som har mindre än två månader kvar till förlossning. 2) Avser även minsta utrymme i ligghall utan utfodring samt minsta utrymme i ligghall där den enda utfodring som sker innebär att djuren utfodras samtidigt med enbart kraftfoder. 3) Avser även minsta utrymme i ligghall med annan utfodring än sådan som anges i fotnot 2.

text: Golv

text: Golv och liggytor ska ha en jämn och halksäker yta. Boxar eller liggytor med rörligt golv samt utgödslingssystem i öppna skrapgångar ska utrustas, utformas och skötas så att fåren inte tillfogas skador och så att utrustningen inte inverkar menligt på fårens beteende och hälsa. Detsamma gäller utformningen av dränerande golvytor. 6 § Fårens liggytor får inte bestå av gödseldränerande golv. 7 § Hela golvytan i en lamningsbox ska vara försedd med ströbädd. 8 § Gödseldränerande spaltgolv ska ha en stavbredd som är minst 80 mm och en spaltbredd som är högst 25 mm.

text: Brandskydd och elsäkerhet

text: Vid förprövningspliktig ny-, till- eller ombyggnad av stallar ska dessa utformas så att det för fåren finns godtagbart byggnadstekniskt eller likvärdigt skydd mot brand samt godtagbara förutsättningar att rädda fåren vid brand. Detsamma gäller när en stallbyggnad ändras eller används på ett sätt som innebär en ökad brandrisk.

text: Allmänna råd till 5 kap. 9 §

text: Belysningsanordningar, elektriska ledningar och andra elinstallationer som fåren kan nå ska vara försedda med lämpliga skydd eller vara utförda så att det inte föreligger någon skaderisk.

text: BETE OCH UTEVISTELSE

text: Utomhusytor

text: Stängsel ska vara väl uppsatt och underhållet samt i övrigt utformat och anordnat på ett sådant sätt att djur som hålls inom stängslet eller drivs mellan stängsel inte skadas. Stängsel som innehåller taggtråd får inte vara elektrifierade. Elektrifierad elstängseltråd får dock monteras på stängsel som innehåller taggtråd om fastsättningsanordningen utförs på ett sådant sätt att ett horisontellt minimiavstånd av 150 mm mellan elstängseltrådarnas och taggtrådarnas vertikalplan säkerställs. Därutöver ska taggtråden jordas på återkommande avstånd och elstängseltråden monteras på den sida som djuren hålls på.

text: Bete och utevistelse

text: Får ska sommartid hållas på bete eller på annat sätt ges tillfälle att vistas ute under en sammanhängande tidsperiod som infaller under perioden 1 maj – 15 oktober. Den sammanhängande tidsperioden som avses i första stycket ska minst vara enligt följande: 1. Blekinge, Skåne och Hallands län – 4 månader, 2. Stockholms, Uppsala, Södermanlands, Östergötlands, Jönköpings, Kronobergs, Kalmar, Gotlands, Västra Götalands, Värmlands, Örebro och Västmanlands län – 3 månader, 3. Dalarnas, Gävleborgs, Västernorrlands, Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län – 2 månader.

text: Det är tillåtet att utan hinder av 4 § hålla inne får hela dygn i följande fall: 1. om det är nödvändigt för att skydda djuren vid onormala väderleksförhållanden, 2. om det är nödvändigt för att skydda marken från skador vid onormala väderleksförhållanden, 3. om det är nödvändigt för att skydda djur mot allvarliga insektsangrepp, 4. om det finns en omedelbar fara för rovdjursangrepp som rimligen inte kan undanröjas på annat sätt, 5. om djuren är anmälda för slakt och ska slaktas före den 15 juni, eller 6. om djuren måste skötas, vårdas eller behandlas på ett sätt som inte är lämpligt utomhus. Om djur hålls inne hela dygn i enlighet med någon av ovanstående punkter ska detta journalföras.

text: Utegångsdjur

text: Endast djur som är lämpade för utevistelse under den kalla årstiden får hållas som utegångsdjur. En ytterligare förutsättning är att de yttre förhållandena såsom terräng och markbeskaffenhet är lämpliga för djuren.

text: Allmänna råd till 6 kap. 7 §

text: En ligghall för utegångsdjur bör bestå av tre väggar och tak. Den öppna långsidan bör i normalfallet ha söderläge. Om en ligghall inte har en öppen långsida bör den ha flera öppningar för att undvika att ranghöga djur hindrar övriga djur från att gå in i eller ut ur ligghallen.

text: SJVFS 2017:26

text: ) om fårhållning inom lantbruket m.m. upphör att gälla. De allmänna råden ska gälla från samma tidpunkt.

text: CHRISTINA NORDIN

text: Helena Elofsson (Avdelning för djurskydd och hälsa)


title: Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om gethållning inom lantbruket m.m.

text: Grundläggande bestämmelser om hur djur ska hållas och skötas finns i

text: djurskyddslagen (2018:1192)

text: och

text: djurskyddsförordningen (2019:66)

text: Dessa föreskrifter och allmänna råd innehåller bestämmelser om hållande och skötsel av getter inom lantbruket m.m.

text: Getter får hållas och skötas på annat sätt än vad som anges i dessa föreskrifter om en veterinär av veterinärmedicinska skäl har ordinerat detta.

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i denna författning under förutsättning att det inte strider mot någon bindande EU-rättsakt,

text: djurskyddslagen (2018:1192)

text: eller

text: djurskyddsförordningen (2019:66)

text: De mått som anges i denna författning är minsta mått och centrummått för normal inredning om inte annat anges. Avvikelse från föreskrivna mått kan dock godtas i befintliga stallar under förutsättning att följande kriterier uppfylls: 1. djurmiljön i stallet som helhet är mycket god, 2. konsekvenserna av måttavvikelsen bedöms endast ha ringa påverkan på djuret avseende den funktion som måttföreskriften syftar till, 3. måttavvikelsen innebär inte någon ökad risk för skador, stress eller ohälsa hos djuren, samt 4. måttavvikelsen innebär inte att tillsynen och skötseln av djuren försvåras. Detsamma gäller vid förprövningspliktig ombyggnad om länsstyrelsen vid prövningen bedömer att kriterierna i punkterna 1 – 4 ovan uppfylls i stallet efter åtgärden och att planlösningen i stallet är god.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter betyder:

text: Allmänna råd Definieras i

text: 1 § författningssamlingsförordningen (1976:725)

text: som sådana generella rekommendationer om tillämpningen av en författning som anger hur någon kan eller bör handla i ett visst hänseende.

text: Bete Mark med växter som kan betas av djuren och som finns i sådan mängd och kvalitet att det är möjligt för djuren att med ett naturligt betesbeteende kunna beta samtidigt.

text: dBA Enhet för mätning av bl.a. ljudnivå (ljudtrycksnivå). "A" anger att det ingående ljudet vägts över det standardiserade A-filtret före nivåangivelsen. dBskalan är logaritmisk. En ökning eller minskning av ljudnivån med 10 dBA uppfattas av det mänskliga örat som en fördubbling respektive halvering av ljudet.

text: Djurhållare Fysiska eller juridiska personer som enligt avtal eller lag ansvarar för eller handhar djur, oavsett om detta sker stadigvarande eller tillfälligt.

text: Gödseldränerande golv Golv som är konstruerade för att släppa igenom träck, urin och i viss mån strömedel till ett underliggande utrymme.

text: Hårdgjord yta Ytan anses vara hårdgjord om den består av betong, asfalt eller annat likvärdigt material.

text: Killningsbox En box som enbart är avsedd att användas för getter när de ska killa och fram till några dagar efter killning. Killningsboxar byggs vanligen upp i gemensamboxen med flyttbara boxväggar eller dyl. inför killning.

text: Kontinuerlig uppfödning Hållande av, i normalfallet, djur av olika åldrar i stall eller stallavdelning. Insättning av nya djur sker efterhand.

text: Ligghall Stall med liggplatser för lösgående djur. Djuren hålls inte instängda i stallet utan kan själva välja när de vill använda det.

text: Omgångsuppfödning Hållande av djurgrupp/flock med individer av likartad ålder i eget stall eller egen stallavdelning. Insättning av ny djurgrupp sker inom en begränsad tidsperiod och inte förrän stallet eller stallavdelningen tömts helt.

text: ppm Koncentration av ett visst ämne mätt i miljondelar (parts per million).

text: Spalt Mellanrummet mellan stavarna i ett spaltgolv.

text: Spaltgolv Spaltgolv är en typ av dränerande golv som består av stavar av t.ex. betong, trä, metall eller plast vilka läggs med visst avstånd från varandra.

text: Stall Byggnad för hållande av djur.

text: Stallavdelning Del av ett stall som är avskilt från andra delar av stallet, normalt med täta väggar.

text: Ströbädd En bädd av strö som gödslas ut med ett intervall från någon eller några veckor upp till ett år. En ströbädd hålls torr genom att nytt strömedel tillförs ovanpå det gamla. En ströbädd som "brinner", dvs. utvecklar värme under en biologisk nedbrytningsprocess, kallas vanligen djupströbädd.

text: Termisk komfort Djuren har termisk komfort inom den s.k. termoneutrala zonen. I denna zon kan djuren utan svårigheter upprätthålla sin värmebalans. Den termoneutrala zonen begränsas nedåt av den nedre kritiska temperaturen och uppåt av den övre kritiska temperaturen. När omgivningen har en temperatur under den undre kritiska temperaturen måste djuren öka sin ämnesomsättning och äta mer foder för att behålla sin kroppstemperatur. Vid temperaturer över den övre kritiska temperaturen kommer djurens kroppstemperatur att stiga på grund av att de av fysikaliska skäl inte kan bli av med sin överskottsvärme. De kritiska temperaturgränserna påverkas av en mängd faktorer såsom djurets vikt, djurets hälsa, utfodringsintensitet, lufthastighet, luftfuktighet, liggytor, strö, antal djur i gruppen samt djurens möjlighet till rörelse.

text: Utegångsdjur Djur som går ute eller har möjlighet att gå ut på betesmark eller i rasthage halva dygnet eller mer under den kalla årstiden då betestillväxt inte sker.

text: Övertemperatur Skillnaden mellan förväntad och rådande, högre stalltemperatur.

text: 2 KAP. TILLSYN OCH SKÖTSEL

text: Tillsyn

text: Djurägaren och djurhållaren har ansvaret för getternas välbefinnande.

text: Personer som har hand om getter ska ha tillräckliga kunskaper och färdigheter samt vara tillräckligt många för att dessa föreskrifter ska kunna följas.

text: Getter ska normalt ses till minst en gång dagligen. Nyfödda, sjuka eller skadade getter samt getter som beter sig onormalt ska ses till oftare. Detsamma gäller för högdräktiga getter, särskilt vid tiden kring förlossningen.

text: Getter ska hållas på ett sådant sätt att tillsynen över dem kan ske utan svårigheter.

text: Getternas klövar ska inspekteras regelbundet och verkas vid behov.

text: Automatiska system och anordningar som inverkar på djurskydd och djurhälsa ska kontrolleras dagligen.

text: Skötsel

text: Allmänna råd till

text: 2 kap.

text: och

text: 2 §§

text: djurskyddslagen

text: Getter bör vara avhornade eller försedda med skydd på hornspetsarna för att förhindra stångningsskador.

text: Getter ska hållas tillfredsställande rena.

text: Getter av ullras ska klippas vid behov och med högst ett års intervall.

text: En gets rörelsefrihet får inte begränsas genom att en tyngd eller annat hindrande föremål fästs vid geten eller att geten binds samman med ett annat djur. Rörelsefriheten får inte heller begränsas genom att olika delar av getens kropp binds samman såvida det inte sker i behandlingssyfte där geten annars riskerar att skadas eller på annat sätt riskerar att utsättas för lidande. Om olika delar av getens kropp binds samman får det inte vara utfört på ett sätt som är plågsamt för geten och inte heller begränsa getens rörelsefrihet mer än vad som är nödvändigt för behandlingen.

text: Vid drivning ska getterna hanteras lugnt. Getterna ska ha tillräckligt med utrymme för att kunna förflytta sig och ska tydligt kunna uppfatta drivvägen.

text: Allmänna råd till 2 kap. 10 § och till

text: 2 kap. 7 § djurskyddslagen

text: Djurstallar bör utformas så att flyttning, transport och utlastning av djuren underlättas. Drivgångar bör ha släta ytor utan skarpa hörn. Speciella utlastningsrum eller boxar bör inrättas vid behov. Lastrampers lutning bör vara så liten som möjligt. Drivning av djur bör inte ske genom koppling till fordon.

text: Elektriska pådrivare får endast användas av veterinär och då endast när denne anser det nödvändigt av veterinärmedicinska skäl.

text: Föremål och ämnen som kan skada djuren ska förvaras så att de är oåtkomliga för dessa.

text: 3 KAP. UTFODRING OCH VATTENTILLDELNING

text: Foder och dricksvatten

text: Getter ska dagligen ges foder av lämplig struktur. Fodergivan ska garantera en tillräcklig, allsidig och välbalanserad näringstillförsel.

text: Getter ska få dricksvatten minst två gånger per dygn.

text: Anordningar, installationer och utrymme

text: Utfodrings- och dricksvattensystem ska vara utformade, dimensionerade och placerade så att getterna lugnt och naturligt kan inta sitt foder och vatten. Utmatningsöppningen på datafodervagnar får ha elektriska avvisare. Avvisarna ska vara så konstruerade att getterna enbart kommer i kontakt med dem vid försök att påverka öppningen och så att de inte skadar getterna.

text: Utrymme vid foderhäck eller foderbord ska vara minst 0,35 m per djur om djuren hålls i lösdrift och minst 0,45 m om djuren hålls bundna.

text: Antalet drickplatser med automatisk vattenförsörjning ska vara minst en per 15 getter.

text: 4 KAP. STALLMILJÖ

text: Renhållning och strö

text: Stallutrymmen ska rengöras och utgödslas minst en gång dagligen om inte systemet för djurhållning är uppbyggt för andra rutiner som ger god hygien. Vid kontinuerlig uppfödning ska stall eller stallavdelning rengöras noggrant minst en gång årligen. Vid omgångsuppfödning ska stall eller stallavdelning rengöras noggrant före varje insättning av en ny omgång djur.

text: Liggytor ska hållas rena och torra samt vara anpassade efter djurslag och stallklimat (termisk komfort).

text: Allmänna råd till 4 kap. 2 §

text: Under den kalla årstiden bör liggytorna i stallar med utomhusliknande klimat vara försedda med en bädd av halm eller annat skyddande material som är lämpligt för djuren.

text: Strömedel ska vara av lämplig typ och ha god hygienisk kvalitet.

text: Stallklimat och luftkvalitet

text: I stall ska getter ha ett klimat som är anpassat till djurslaget och djurhållningsformen (termisk komfort).

text: I värmeisolerade stallar får den relativa luftfuktigheten under vintern endast undantagsvis överstiga 80 procent, såvida inte stalltemperaturen understiger 10°C. I sådana fall får den numeriska summan av stalltemperaturen och den relativa luftfuktigheten inte överstiga 90. I oisolerade stallar får den relativa fuktigheten inte annat än undantagsvis överstiga uteluftens relativa fuktighet med mer än 10 procentenheter.

text: I ett stall får getter endast tillfälligtvis utsättas för luftföroreningar som överstiger följande värden: - ammoniak: 10 ppm,

text: - koldioxid: 3 000 ppm, - svavelväte: 0,5 ppm, - organiskt damm: 10 mg/m³.

text: Utgödslingssystem ska vara utformade så att djur i en stallavdelning inte kommer i direktkontakt med gödsel från annan avdelning. Luft får inte tas in i en stallavdelning via ett utgödslings- eller urindräneringssystem eller via utrymmen som kan innehålla luftföroreningar eller smittämnen som kan påverka djurens hälsa negativt. Öppningar mellan stallavdelningar ska kunna stängas och vara stängda när de inte används.

text: I mekaniskt ventilerade stallar ska det finnas nödventilation.

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 1 § djurskyddslagen

text: Stallar med mekanisk ventilation bör vara utrustade med en

text: larmanordning som varnar för övertemperaturer, strömavbrott och fel på larmanordningen om ett ventilationsbortfall bedöms kunna medföra lidande för djuren.

text: Dagsljusinsläpp och belysning

text: Djurstallar får vara försedda med andra ljusinsläpp för dagsljus än fönster.

text: Fönster som getterna kan nå ska vara försedda med lämpliga skydd eller vara utförda så att det inte föreligger någon skaderisk.

text: Getterna ska ha tillgång till dagsljus och belysning som stödjer deras dygnsrytm och beteendebehov.

text: Stallar ska vara försedda med fast monterad belysning som inte förorsakar getterna obehag och som medger att tillsyn kan utövas utan svårigheter. Kravet på fast monterad belysning i första stycket gäller inte för ligghallar under förutsättning att tillräcklig belysning som möjliggör tillsyn är ordnad på annat sätt.

text: Buller

text: Buller i stallar får inte ha en sådan nivå och frekvens att det påverkar getternas hälsa menligt. I stallar får getter endast tillfälligtvis utsättas för mekaniskt buller överstigande 65 dBA.

text: 5 KAP. UTRYMMEN OCH UTRUSTNING

text: Utrymmen

text: Getter som behöver särskild vård ska kunna tas omhand lösgående i ett närbeläget utrymme och ska där vid behov kunna hysas individuellt. Utrymmet ska ha ett klimat som getterna är vana vid.

text: För utegångsdjur och för getter som under den kalla årstiden hålls i stallar med utomhusliknande klimat ska det även finnas behandlingsplatser som kan värmas upp eller på annat sätt vara anpassade så att getternas behov av termisk komfort tillgodoses.

text: Allmänna råd till 5 kap. 1 §

text: För getter bör det utrymme som avses i föreskriften kunna hysa minst vart 50:e djur. För utegångsdjur eller djur som hålls på bete bör ett sådant utrymme som avses i föreskriften vara placerat eller kunna iordningställas så att det är tillgängligt inom en halvtimma för det djur som behöver tas om hand i utrymmet. Ett behandlingsutrymme som ska kunna värmas upp bör utformas så att uppvärmning till minst 10°C kan ske inom en timma.

text: I getbesättningar ska killningsboxar kunna iordningställas under killningen.

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 7 § djurskyddslagen

text: En killningsbox bör vara minst 1,0 × 1,2 m.

text: Minsta utrymme i gemensambox anges i tabell 1.

text: Tabell 1

text: Högsta vikt, Spaltgolv, Ströbädd,

text: 2 2

text: kg m m

text: Killing 15 0,25 0,25

text: Unga getter >15 0,50 0,50

text: Vuxet djur 1,00 1,20

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 7 § djurskyddslagen

text: Båspallens längd bör vara minst 1,0 m. Båspallens högsta höjd över golvet bör vara 0,55 m.

text: Golv

text: Golv och liggytor ska ha en jämn och halksäker yta. Boxar eller liggytor med rörligt golv samt utgödslingssystem i öppna skrapgångar ska utrustas, utformas och skötas så att getterna inte tillfogas skador och så att utrustningen inte inverkar menligt på getternas beteende och hälsa. Detsamma gäller utformningen av dränerande golvytor.

text: Hela golvytan i en killningsbox ska vara försedd med ströbädd.

text: Gödseldränerande spaltgolv ska ha en stavbredd som är minst 80 mm och en spaltbredd som är högst 25 mm.

text: Brandskydd och elsäkerhet

text: Vid förprövningspliktig ny-, till- eller ombyggnad av stallar ska dessa utformas så att det för getterna finns godtagbart byggnadstekniskt eller likvärdigt skydd mot brand samt godtagbara förutsättningar att rädda getterna vid brand. Detsamma gäller när en stallbyggnad ändras eller används på ett sätt som innebär en ökad brandrisk.

text: Allmänna råd till 5 kap. 7 §

text: Lantbrukets brandskyddskommittés rekommendationer bör följas vid nybyggnad och större om- och tillbyggnad av stall.

text: Belysningsanordningar, elektriska ledningar och andra elinstallationer som getterna kan nå ska vara försedda med lämpliga skydd eller vara utförda så att det inte föreligger någon skaderisk.

text: Det ska finnas en godtagbar plan för hur djurskyddet ska upprätthållas vid elavbrott.

text: 6 KAP. BETE OCH UTEVISTELSE

text: Utomhusytor

text: Utomhusytor ska vara fria från föremål med uppenbar risk att skada getterna.

text: Markytor som är hårt belastade av getterna ska vara hårdgjorda, dränerade eller naturligt ha motsvarande funktion.

text: Bete och utevistelse

text: Getter ska sommartid hållas på bete eller på annat sätt ges tillfälle att vistas ute under en sammanhängande tidsperiod som infaller under perioden 1 maj – 15 oktober, minst enligt följande: 1. Blekinge, Skåne och Hallands län – minst 4 månader, 2. Stockholms, Uppsala, Södermanlands, Östergötlands, Jönköpings, Kronobergs, Kalmar, Gotlands, Västra Götalands, Värmlands, Örebro och Västmanlands län – minst 3 månader, 3. Dalarnas, Gävleborgs, Västernorrlands, Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län – minst 2 månader.

text: Getter får utan hinder av 4 § hållas inne hela dygn eller delar av dygn i följande fall: 1. om det är nödvändigt för att skydda djuren vid onormala väderleksförhållanden, 2. om det är nödvändigt för att skydda marken från skador vid onormala väderleksförhållanden, 3. om det är nödvändigt för att skydda djur mot allvarliga insektsangrepp, 4. om det finns en omedelbar fara för rovdjursangrepp som rimligen inte kan undanröjas på annat sätt, eller 5. om djuren måste skötas, vårdas eller behandlas på ett sätt som inte är lämpligt utomhus. Om djur hålls inne hela dygn i enlighet med någon av ovanstående punkter ska detta journalföras.

text: Utegångsdjur

text: Endast getter som är lämpade för utevistelse under den kalla årstiden får hållas som utegångsdjur. En ytterligare förutsättning är att de yttre förhållandena såsom terräng och markbeskaffenhet är lämpliga för getterna.

text: Utegångsdjur ska under den kalla årstiden när betestillväxt inte sker ha tillgång till ligghall eller annat stall som ger dem skydd mot väder och vind samt en torr och ren liggplats.

text: Allmänna råd till 6 kap. 7 §

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2019, då Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2017:27

text: ) om gethållning inom lantbruket m.m. upphör att gälla. De allmänna råden ska gälla från samma tidpunkt.

text: CHRISTINA NORDIN

text: Helena Elofsson (Avdelningen för djurskydd och hälsa)