title: Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om skyldigheter för djurhållare och personal inom djurens hälso- och sjukvård

text: Bestämmelser om skyldighet att anmäla misstanke att djur inte hålls eller sköts i enlighet med

text: djurskyddslagen (2018:1192)

text: finns i

text: djurskyddslagen

text: Bestämmelser om skyldigheter att anmäla misstanke om smittsam sjukdom eller underrätta om iakttagelser av betydelse för smittskyddet finns i

text: zoonoslagen (1999:658)

text: epizootilagen (1999:657)

text: och

text: smittskyddslagen (2004:168)

text: Djurhälsopersonal ska se till att Jordbruksverket får aktuella uppgifter om deras namn, adress, telefonnummer och arbetsplats när dessa ändras. Uppgifterna ska lämnas skriftligen.

text: 3 KAP. DELEGERING

text: Vid delegering av en arbetsuppgift enligt

text: 2 kap. 3 § lagen (2009:302)

text: om verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård ska den som delegerar ha formell och reell kompetens för uppgiften och försäkra sig om att den som tar emot delegeringen har reell kompetens att utföra den. Den som blir tillfrågad om att få en uppgift delegerad till sig ska säga ifrån om reell kompetens saknas och delegering får då inte ske.

text: Vid delegering ska ett skriftligt, tidsbegränsat och personligt delegeringsbeslut upprättas. Beslutet får gälla för ett bestämt tillfälle eller för högst ett år och ska kunna

text: visas upp vid kontroll av tillsynsmyndighet och på begäran av Ansvarsnämnden för djurens hälso- och sjukvård under minst fem år från utfärdandet.

text: Ett beslut om delegering ska innehålla följande uppgifter: 1. vilken arbetsuppgift som delegeras, 2. vem som har delegerat uppgiften, 3. till vem uppgiften har delegerats, 4. beslutets giltighetstid, 5. datum då beslutet fattas, samt 6. båda parters underskrifter.

text: Bara operativa ingrepp som är av enklare karaktär får delegeras. Delegering av sådana ingrepp, samt delegering av avlivning av djur med injektion, får bara ske av veterinär. Operativa ingrepp och avlivning får bara utföras om en veterinär befinner sig på platsen och kan agera om komplikationer uppstår.

text: Den som har delegerat en arbetsuppgift är skyldig att fortlöpande kontrollera att uppgiften utförs på ett sätt som är förenligt med en god och säker vård.

text: Beslutet om delegering ska omedelbart återkallas om 1. delegeringen inte längre är förenlig med en god och säker vård, eller 2. någon av parterna begär det.

text: Om delegering upphör i förtid ska detta noteras på beslutet om delegering.

text: 4 KAP. BESTÄMMELSER OM BEHANDLINGAR

text: Läkemedelsadministration

text: Djurhälsopersonal som inte är veterinär får bara administrera läkemedel till djur under förutsättning att 1. en veterinär har ordinerat behandlingen, och 2. läkemedlen är tillhandahållna i enlighet med Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2019:32

text: ) om läkemedel och läkemedelsanvändning. Trots vad som sägs i första stycket får djursjukskötare och godkända legitimerade sjuksköterskor avliva djur utan att veterinär har ordinerat behandlingen. Detta gäller under förutsättning att det sker på delegation från veterinär, att djurhållaren söker specifikt för åtgärden och att veterinär befinner sig på platsen och kan agera om komplikationer uppstår. Trots vad som sägs i första stycket får en godkänd legitimerad tandläkare behandla djur lokalt i munhålan utan att veterinär har ordinerat behandlingen.

text: Vaccination

text: Trots vad som sägs i 1 § får djursjukskötare och godkända legitimerade sjuksköterskor vaccinera djur med de vaccin som avses i 3 kap. 4 § i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2019:32

text: ) om läkemedel och läkemedelsanvändning, utan att veterinär har ordinerat behandlingen. Detta gäller under förutsättning att djurhållaren

text: söker specifikt för åtgärden och veterinär befinner sig på platsen och kan agera om komplikationer uppstår. En djursjukskötare eller en godkänd legitimerad sjuksköterska som ska vaccinera ett djur i enlighet med första stycket ska försäkra sig om att djuret är friskt genom att förhöra sig med djurhållaren om djurets hälsotillstånd och därefter göra en bedömning av detsamma.

text: Vaccination som utförs av en djursjukskötare eller en godkänd legitimerad sjuksköterska ska intygas i enlighet med 6 kap. 2 §.

text: Intygande om vaccination i pass för sällskapsdjur ska göras av veterinär i enlighet med

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 576/2013 av den 12 juni 2013

text: om förflyttning av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte och om upphävande av förordning

text: (EG) nr 998/2003

text: . Intygande om vaccination i pass för häst ska göras av veterinär i enlighet med kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) 2015/262

text: av den 17 februari 2015 om fastställande av bestämmelser i enlighet med

text: rådets direktiv 90/427/EEG

text: och

text: vad gäller metoder för identifiering av hästdjur (förordning om pass för hästdjur) .

text: Vaccination mot rabies får bara utföras av veterinär. Bara vaccin som har godkänts av Läkemedelsverket får användas.

text: Vaccination av hund, katt eller iller mot rabies ska omedelbart noteras i djurets pass. Om djuret inte har ett pass ska den vaccinerande veterinären utfärda ett sällskapsdjurspass i enlighet med Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:32

text: ) om utfärdande av pass för sällskapsdjur och notera uppgifterna om vaccination i detta.

text: Vaccination mot rabies av andra djurslag än hund, katt, iller och häst får bara utföras efter tillstånd från Jordbruksverket. Ansökan om sådant tillstånd ska göras av den veterinär som ska utföra vaccinationen.

text: Behandling som får utföras av övrig personal

text: Behandlingar som avses i 9–22 §§ får utföras utan hinder av

text: 4 kap. 1 § lagen (2009:302)

text: om verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård. För övrig personal verksam på djurkliniker finns det undantag från

text: 4 kap. 1 § lagen (2009:302)

text: om verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård på tre nivåer enligt 10, 11 och 13 §§.

text: Övrig personal verksam på djurkliniker, djursjukhus eller motsvarande inrättning

text: Behandlingar som utförs enligt 10, 11 och 13 §§ ska ske efter ordination av veterinär och på den ordinerande veterinärens ansvar.

text: Undantag på nivå ett innebär att övrig personal får utföra enklare skötselåtgärder och enklare sårvård på djur som är under påverkan av lokal eller allmän bedövning.

text: 1 EUT L 178, 28.6.2013, s. 1 (Celex 32013R0576). 2 EUT L 59, 3.3.2015, s. 1 (Celex 32015R0262).

text: Allmänna råd till 10 §

text: Enklare skötselåtgärder enligt 10 § kan till exempel vara kloklippning och pälsklippning.

text: Undantag på nivå två innebär att övrig personal, med de begränsningar som följer av andra och tredje stycket, får utföra följande behandlingar på djur oavsett om de är under påverkan av lokal eller allmän bedövning eller inte: 1. Ge subkutana, intramuskulära och intravenösa injektioner – dock inte med vaccin, narkotikaklassade läkemedel, läkemedel för lokal bedövning, läkemedel för allmän bedövning, avlivningsvätska eller cytostatika. Sederande läkemedel får dock ges till häst under förutsättning att en veterinär befinner sig på platsen och kan agera om komplikationer skulle uppstå. 2. Koppla i och ur dropp ur en permanentkanyl. 3. Sätta permanentkanyl. Behandlingarna enligt första stycket 1–3 får endast utföras av sådan övrig personal som uppfyller de krav som anges i 12 §. Övrig personal som uppfyller villkoren i 12 1–3 får ge intravenösa injektioner enligt första stycket 1 samt sätta permanentkanyl enligt första stycket 3 endast till och med den 31 december 2023.

text: Den som utför behandlingar enligt undantag på nivå 2 enligt 11 § ska upp-fylla något av följande villkor: 1. Ha genomfört en grundkurs i läkemedelshantering enligt bilaga 1 till dessa föreskrifter för det djurslag som behandlingen avser. 2. Ha svensk legitimation som sjuksköterska. 3. Ha en veterinärexamen från land utanför EU/EES och Schweiz. 4. Studera på veterinärprogrammet vid Sveriges lantbruksuniversitet och med godkänt resultat ha läst minst tre år, innefattande kurs i farmakologi. 5. Studera på en veterinärutbildning i ett annat EU/EES-land än Sverige eller i Schweiz och med godkänt resultat ha läst minst tre år, innefattande kurs i farmakologi. Detta gäller under förutsättning att utbildningen uppfyller kraven i

text: artikel 38 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005

text: om erkännande av yrkeskvalifikationer . 6. Studera på djursjukskötarprogrammet vid Sveriges lantbruksuniversitet och med godkänt resultat ha läst minst två år. 7. Studera på Sveriges lantbruksuniversitets tilläggsutbildning för veterinärer med examen från land utanför EU/EES och Schweiz samt med godkänt resultat ha gått årskurs 1.

text: Undantag på nivå tre innebär att övrig personal, med de begränsningar som följer av andra, tredje och fjärde stycket, får utföra följande behandlingar på hund och katt samt övriga djur som hålls för sällskap och hobby, dock inte på häst, oavsett om djuren är under påverkan av lokal eller allmän bedövning eller inte:

text: 3 EUT L 255, 30.9.2005, s 22 (Celex 32005L0036).

text: 1. Ge subkutana, intramuskulära och intravenösa injektioner – dock inte med vaccin, läkemedel för lokal bedövning, avlivningsvätska eller cytostatika. 2. Intubera djur inför narkos samt extubera djur efter narkos. 3. Sätta permanentkanyl. Injektioner med narkotikaklassade läkemedel eller läkemedel för allmän bedövning får endast ske om en veterinär befinner sig på platsen och kan agera om komplikationer skulle uppstå. Behandlingarna enligt första stycket 1–3 får endast utföras av sådan övrig personal som uppfyller de villkor som anges i 14 §. Övrig personal som uppfyller villkoren i 14 § 1 och 2 får utföra behandlingarna enligt första stycket 1–3 till och med den 31 december 2023.

text: Den som utför behandlingar enligt undantag på nivå 3 enligt 13 § ska uppfylla något av följande villkor: 1. Ha genomfört en grundläggande utbildning i anestesi och smärtlindring enligt bilaga 2 till dessa föreskrifter för det djurslag som behandlingen avser samt innan denna utbildning ha varit yrkesverksam inom djurens hälso- och sjukvård motsvarande minst tre år heltid i Sverige eller i annat land och då ha utfört behandlingar enligt undantag på nivå 2 enligt 11 §. 2. Med godkänt resultat ha genomfört en teoretisk examination enligt tidigare gällande bestämmelser för att få legitimation djursjukskötare . 3. Studera på veterinärprogrammet vid Sveriges lantbruksuniversitet och med godkänt resultat ha läst minst tre år, innefattande kurs i farmakologi. 4. Studera på en veterinärutbildning i ett annat EU/EES-land än Sverige eller i Schweiz och med godkänt resultat ha läst minst tre år, innefattande kurs i farmakologi. Detta gäller under förutsättning att utbildningen uppfyller kraven i

text: om erkännande av yrkeskvalifikationer . 5. Studera på djursjukskötarprogrammet vid Sveriges lantbruksuniversitet och med godkänt resultat ha läst minst två år. 6. Studera på Sveriges lantbruksuniversitets tilläggsutbildning för veterinärer med examen från land utanför EU/EES och Schweiz samt med godkänt resultat ha gått årskurs 1. För att få utföra behandlingar enligt undantag på nivå 3 enligt 13 § ska övrig personal, förutom att uppfylla något av villkoren i andra stycket, dessutom ha förvissat sig om att arbetsgivaren känner till vilken utbildning och kompetens personen i fråga har samt känna till de rutiner som finns på arbetsplatsens operationsavdelning inklusive rutiner vid akutfall och komplikationer.

text: Övrig personal under utbildning

text: Den som genomför den praktiska delen av en grundkurs i läkemedelshantering enligt 12 § 1 i form av arbetsplatsförlagd färdighetsträning får utföra behandlingar enligt undantag på nivå 2 enligt 11 § första och andra stycket. Behandlingarna enligt första stycket får endast ske efter ordination av veterinär och på den ordinerande veterinärens ansvar. Behandlingarna ska dessutom ske under direkt handledning och närvaro av veterinär eller djursjukskötare.

text: 4 Jfr 2 kap. 1 c § Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2009:83

text: ) om behörigheter för djurhälsopersonal. 5 EUT L 255, 30.9.2005, s 22 (Celex 32005L0036).

text: Den som genomför den praktiska delen av en utbildning i anestesi och smärtlindring enligt 14 § 1 i form av arbetsplatsförlagd färdighetsträning får utföra behandlingar enligt undantag på nivå 3 enligt 13 § första stycket. Behandlingarna enligt första stycket får endast ske efter ordination av veterinär och på den ordinerande veterinärens ansvar. Injektioner med narkotikaklassade läkemedel eller läkemedel för allmän bedövning får endast ske om en veterinär befinner sig på platsen och kan agera om komplikationer skulle uppstå. Behandlingarna ska dessutom ske under direkt handledning och närvaro av veterinär eller djursjukskötare.

text: Hovslagare

text: Utan hinder av

text: 4 kap. 1 § lagen (2009:302)

text: om verksamhet inom djurens hälsooch sjukvård får den som är yrkesverksam inom djurens hälso- och sjukvård verka och sko sederade hästar.

text: Husdjurstekniker

text: En husdjurstekniker som med godkänt resultat har gått en av Jordbruksverket godkänd grundkurs i läkemedelshantering samt en utbildning i avhorning som har anordnats i enlighet med en av Jordbruksverket godkänd kursplan får avhorna kalvar som är yngre än åtta veckor under lokal bedövning. Husdjursteknikern får dessutom ge injektioner subkutant och intramuskulärt med lokalbedövningsmedel och medel för smärtlindring i anslutning till ingreppet.

text: En husdjurstekniker som med godkänt resultat har gått en av Jordbruksverket godkänd grundkurs i läkemedelshantering får vaccinera kalv mot ringorm.

text: Klövverkning

text: Övrig personal får, utan hinder av

text: 4 kap. 1 § lagen (2009:302)

text: om verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård, behandla klövbölder och klövsulesår under förutsättning att 1. personen som utför ingreppet har reell kompetens för detta, 2. ingreppet utförs på ett djurskyddsmässigt godtagbart sätt, samt 3. ingreppet inte omfattar underliggande mjukdelsvävnad. Övrig personal får också behandla klövdjur under lokal och allmän bedövning samt göra enklare operativa ingrepp i klövar, under förutsättning att personen har reell kompetens för uppgiften. Behandling under lokal och allmän bedövning sker på veterinärens ansvar och får bara utföras om veterinären befinner sig på platsen och kan agera om komplikationer uppstår.

text: Vaccinationer

text: Den som yrkesmässigt arbetar med att vaccinera fjäderfä eller fisk utan att tillhöra djurhälsopersonalen, får utföra vaccinationer på dessa djurslag under förutsättning att han eller hon har med godkänt resultat genomgått en kurs i vaccination och läkemedelshantering i enlighet med bilaga 3 till dessa föreskrifter.

text: Den som med godkänt resultat har genomgått en kurs i vaccination och läkemedelshantering i enlighet med bilaga 3 till dessa föreskrifter, får utföra sådan vaccination som avses i 9 kap. 1 § andra stycket Statens jordbruksverks föreskrifter

text: SJVFS 2002:98

text: ) om förebyggande och bekämpning av epizootiska sjukdomar, om det sker på uppdrag av Jordbruksverket.

text: 5 KAP. REGLER OM OPERATIVA INGREPP PÅ OCH INJEKTIONER TILL DJUR

text: Grundläggande bestämmelser om operativa ingrepp på eller injektioner till djur finns i

text: 4 kap.

text: 3 §§

text: djurskyddslagen (2018:1192)

text: samt

text: 4 kap.

text: 2 §§

text: djurskyddsförordningen (2019:66)

text: Operativa ingrepp som får utföras av veterinär utan veterinärmedicinska skäl

text: Följande operativa ingrepp får utan hinder av

text: 4 kap. 2 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: utföras av veterinär utan att det är befogat av veterinärmedicinska skäl: 1. borttagning av övertaliga spenar på kalvar av nötkreatur, 2. nosringning av tjurar, 3. borttagning av vargtänder på häst, 4. sterilisering av tjurar, baggar och galtar genom vasektomi eller kaudal epididymektomi, 5. uttag och inläggning av embryon på får och get under lokal eller allmän bedövning, 6. stäckning (operativt ingrepp som permanent berövar fågeln dess flygförmåga) av fåglar som hålls i en anläggning som är godkänd för offentlig förevisning, med de begränsningar som följer av 13 och 14 kap. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2019:29

text: ) om djurhållning i djurparker m.m., 7. identitetsmärkning av djur genom frysmärkning, applicering av öronbrickor eller inplantering av mikrochip, samt 8. identitetsmärkning av hund, katt eller kanin genom tatuering under förutsättning att djuret är bedövat. Operativa ingrepp enligt punkt 7 och 8 får delegeras till annan djurhälsopersonal enligt bestämmelserna i 3 kap. dessa föreskrifter.

text: Undantag från kravet på att anlita djurhälsopersonal

text: Utan hinder av

text: 4 kap.

text: 3 §§

text: djurskyddslagen (2018:1192)

text: och

text: 4 kap. 1 § lagen (2009:302)

text: om verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård får de operativa ingrepp som anges i 4 § utföras utan att djurhälsopersonal behöver anlitas, under förutsättning att personen som utför ingreppet 1. har reell kompetens för ingreppet, 2. utför ingreppet på ett djurskyddsmässigt godtagbart sätt, 3. iakttar god hygien, samt

text: använder för ingreppet ändamålsenliga instrument.

text: Följande operativa ingrepp på djur får utföras under de förutsättningar som anges nedan samt i 3 §. 1. Slipning av tänder på gris. Slipning får inte ske rutinmässigt utan bara om det erfarenhetsmässigt har visat sig uppkomma skador på andra djur och det görs innan djuret har uppnått en veckas ålder.

text: 2. Borttagande av övertaliga spenar på kalvar, om det görs innan djuret har uppnått en månads ålder. 3. Identitetsmärkning av djur genom inplantering av mikrochip, under förutsättning att det utförs av en person som har genomgått utbildning som har godkänts av Jordbruksverket. 4. Identitetsmärkning av hästar genom frysmärkning, under förutsättning att det utförs av en person som har särskild utbildning för ändamålet. 5. Identitetsmärkning av klövbärande djur i fångenskap genom tatuering, frysmärkning eller applicering av öronbrickor. 6. Identitetsmärkning genom klippta hack i öronen på klövbärande djur i fångenskap som inte omfattas av krav på märkning med öronbrickor enligt Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2007:12

text: ) om märkning och registrering av nötkreatur, Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2007:13

text: ) om märkning och registrering av svin eller Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2007:14

text: ) om märkning och registrering av får och getter. Svin som omfattas av kravet på märkning i nämnd föreskrift får dock identitetsmärkas med klippta hack i öronen under förutsättning att det sker i undantagsfall och bara på djur som tillhör en kull avsedd för rekrytering. Märkning får inte göras på djur som vistas i en temperatur som understiger – 5°C. 7. Identitetsmärkning av fåglar med vingmärken. 8. Borttagande av den yttersta delen av den inre tån på tunga köttrastuppar under förutsättning att syftet med ingreppet är att skydda hönorna från skador vid parning. Ingreppet ska göras innan djuret har uppnått 24 timmars ålder. 9. Märkning av fisk genom fettfeneklippning, under förutsättning att det görs under bedövning och att det utförs av en person som har genomgått utbildning i märkning som har godkänts av Jordbruksverket. Märkning enligt punkterna 3, 4 och 9 får även göras av den som genom kursintyg från en utbildning i annat EES-land eller på annat sätt kan uppvisa bevis på likvärdig kompetens.

text: Normal verkning av klövar samt behandling av klövbölder och klövsulesår på djur får göras utan att veterinär eller annan djurhälsopersonal behöver anlitas under förutsättning att 1. personen som utför ingreppet har reell kompetens för detta, 2. ingreppet utförs på ett djurskyddsmässigt godtagbart sätt, samt 3. ingrepp inte omfattar underliggande mjukdelsvävnad.

text: Djurhållare får kastrera gris yngre än sju dagar under lokal bedövning, samt injicera lokalbedövningsmedel och medel för smärtlindring i anslutning till ingreppet. För att injicera lokalbedövningsmedel ska djurhållaren ha genomgått en av Jordbruksverket godkänd kurs i läkemedelshantering samt kurs i administrering av läkemedel för lokal bedövning avseende gris. Kastrering av gris enligt första stycket och enligt

text: 4 kap. 1 § andra stycket djurskyddsförordningen (2019:66)

text: ska utföras på så kallad blodig väg. Vass skalpell av engångstyp, vass och lämpligt utformad tång eller vasst engångsrakblad fastsatt i en hållare, samt engångskanyl och sprutor för lokalbedövning, ska användas vid kastreringen.

text: Injektioner som får utföras utan att djurhälsopersonal anlitas

text: Djurhållare får, efter ordination av veterinär, ge injektioner under en period av längst fyra veckor räknat från dagen för ordinationen. Begränsningen i tid gäller inte när läkemedel har förskrivits i enlighet med 3 kap. 13–15 §§ Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2019:32

text: ) om läkemedel och läkemedelsanvändning.

text: Den som använder läkemedel för villkorad läkemedelsanvändning får ge injektioner med de preparat som den villkorade läkemedelsanvändningen omfattar under följande förutsättningar: 1. Han eller hon kan uppvisa ett kursintyg på att han eller hon med godkänt resultat har genomgått utbildning i villkorad läkemedelsanvändning. För personal i mjölkproducerande nötkreatursbesättningar framgår kraven på utbildningen i bilaga 4 till dessa föreskrifter. För övriga djurslag framgår de av särskilda beslut fattade av Jordbruksverket . 2. Behandling sker endast med de läkemedel som har förskrivits av den ansvarige veterinären, eller hans eller hennes ersättare, och i enlighet med hans eller hennes instruktioner. 3. Veterinären som avses i 2, eller hans eller hennes ersättare, har besökt besättningen inom den tidsrymd som beskrivs i 4 kap. 10 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2019:32

text: ) om läkemedel och läkemedelsanvändning. Utöver kursen i första stycket 1 ska den som använder läkemedel för villkorad läkemedelsanvändning i mjölkproducerande nötkreatursbesättningar genomgå vidareutbildningar vartannat år. Vidareutbildningarna ska ske i enlighet med bilaga 4 till dessa föreskrifter.

text: Allmänt råd till 5 kap. 8 §

text: Vidareutbildningarna enligt 8 § andra stycket bör hållas på den aktuella gården. Utbildningen bör hållas av en veterinär som inte har regelbunden verksamhet i besättningen, men sker med fördel i samarbete med den veterinär som är ansvarig för den villkorade läkemedelsanvändningen.

text: Injektion av järnläkemedel till smågrisar får ges av djurhållaren innan smågrisarna har uppnått tre veckors ålder.

text: 6 KAP. UTFÄRDANDE AV INTYG

text: Allmänna bestämmelser

text: Djurhälsopersonal som har anlitats av en djurhållare ska på dennes begäran utfärda intyg.

text: Djurhälsopersonal ska, efter att ha vaccinerat djur, utfärda ett intyg om vaccination. På intyget ska det, förutom de uppgifter som anges i 10 §, finnas uppgift om 1. djurets identitet,

text: 6 Besluten finns på Jordbruksverkets hemsida (www.jordbruksverket.se) under Veterinära författningshandboken, avsnitt D. Tjänsteutövningsbestämmelser.

text: 2. vaccinets namn, och 3. vaccinets batchnummer.

text: Intygsgivaren ska bevara en kopia av intyget och eventuella underliggande dokument eller intyg i minst fem år eller den längre tid som framgår av annan författning eller av särskilt beslut. Kopia krävs inte om all information som följer av intyget och eventuella underliggande dokument antecknas i journalen.

text: Om intygsgivaren

text: En intygsgivare ska vara opartisk och får inte ha något ekonomiskt intresse i det som intyget avser eller i de företag som berörs av intygandet.

text: En intygsgivare ska ha tillräcklig kännedom om det som intyget avser och vara medveten om innehållet i det intyg som utfärdas.

text: En intygsgivare får inte intyga andra uppgifter än sådana som denne själv har personlig kännedom om eller själv har kontrollerat.

text: En intygsgivare får utan hinder av 6 § underteckna ett intyg på grundval av ett annat intyg eller bevis. I dessa fall ska intygsgivaren ha det aktuella dokumentet tillgängligt när undertecknandet sker.

text: En intygsgivare får inte underteckna ett intyg in blanco eller ett intyg som är ofullständigt ifyllt. Om ett färdigt intygsformulär används, ska alla markerade platser för uppgifter fyllas i. Uppgift som inte kan anges ska markeras med ett streck. En avslutad beskrivning ska följas av ett långt streck.

text: En intygsgivare får inte utfärda intyg på ett språk som denne inte har tillfredsställande kunskaper i, om inte en tillfredsställande översättning är bifogad till intyget.

text: Om intygen

text: Ett intyg ska innehålla 1. datum för utfärdandet, 2. intygsgivarens underskrift i original, 3. namnförtydligande, 4. titel, samt 5. i tillämpliga fall adress, telefonnummer och tjänstestämpel. Underskriften ska vara beständig och i annan färg än svart.

text: Av intyget ska klart framgå anledningen till att intyget upprättas och, i förekommande fall, på vems uppdrag det sker.

text: Intyget ska innehålla en beskrivning av arten och omfattningen av de utredningar och undersökningar som utgör underlag för intyget, samt uppgift om tidpunkt och plats för genomförandet av dessa. Om intyget grundar sig på underliggande dokument eller intyg ska dessa redovisas.

text: Identitetsmärkning på djur eller varor ska kontrolleras och anges i intyget. För djur som saknar identitetsmärkning ska, om möjligt, fullständigt signalement anges. Varor som saknar identitetsmärkning ska, om möjligt, beskrivas så att de går att identifiera.

text: Om det av ett intyg framgår om krav i svensk lagstiftning eller EU-lagstiftning är eller inte är uppfyllda, ska intyget innehålla en hänvisning till aktuell lagstiftning.

text: Om intygsgivaren gör en ändring i ett intyg ska intygsgivaren signera och datera ändringen.

text: 7 KAP. JOURNALFÖRING OCH UPPGIFTSLÄMNANDE M.M.

text: Allmänna bestämmelser

text: Djurhälsopersonal ska föra journal i direkt anslutning till konsultationen. Vid journalföringen ska djurhälsopersonalen iaktta synnerlig noggrannhet och omsorg. Journalen ska föras på sådant sätt att uppgift om konsultation som gäller ett visst djur eller djurgrupp vid en given tidpunkt ska kunna tas fram. Journalföring enligt första stycket krävs inte om konsultationen handlar om allmänna frågor.

text: Journal ska föras på svenska och vara tydlig och fullständig. Journalen ska när det är möjligt innehålla följande uppgifter: 1. djurhållarens namn, adress och telefonnummer samt eventuellt produktionsplatsnummer (ppn), 2. djurslag, 3. djurets kön, 4. djurets ålder eller åldersgrupp, samt 5. djurets identitet.

text: I journalen ska för varje undersökning och behandling anges: 1. datum, 2. tidpunkt, 3. anamnes, 4. status, 5. i förekommande fall diagnos, anledning till behandling och typ av behandling, samt 6. namn och titel på den som utfört undersökningen eller behandlingen.

text: Vid behandling med läkemedel ska journalen, utöver vad som nämns i 3 §, även innehålla uppgifter om 1. läkemedlets namn, 2. styrka och dosering, 3. behandlingstidens längd, samt, 4. vid behandling av djur som är avsedda för livsmedelsändamål, karenstid, angiven i enlighet med Livsmedelsverkets föreskrifter (

text: LIVSFS 2009:3

text: ) om karenstider.

text: En uppgift i en journal får inte utplånas eller göras oläslig. Om en uppgift i en journal är oriktig får uppgiften rättas. Rättelsen ska dateras och undertecknas av den som har rättat.

text: Journalen ska bevaras i minst fem år, räknat från dagen för det sista införandet eller den längre tid som framgår av annan författning eller av särskilt beslut. Journalen ska kunna visas upp vid kontroll av tillsynsmyndighet och på begäran av Ansvarsnämnden för djurens hälso- och sjukvård.

text: Veterinärs uppgiftslämnande vid behandling med läkemedel

text: En veterinär som behandlar livsmedelsproducerande djur med läkemedel eller ordinerar sådan behandling, ska informera djurhållaren om behandlingen. Informationen ska innehålla följande uppgifter: 1. djurslag, 2. djurets identitet eller benämning av djurgrupp, 3. diagnos eller anledning till behandling, 4. läkemedel, dosering och behandlingssätt, 5. tid för behandlingen och behandlingens längd, 6. i förekommande fall injektionsställe, 7. karenstid för köttvara, mjölk, ägg, honung och vad karenstiden innebär, samt 8. veterinärens namn. Informationen enligt första stycket ska lämnas i form av ett behandlingsbevis, eller på sådant sätt att djurhållaren enkelt kan upprätta den dokumentation som krävs enligt 9 § Livsmedelsverkets föreskrifter (

text: LIVSFS 2009:3

text: ) om karenstider.

text: Vid behandling av odlad fisk ska informationen enligt 7 § dessutom innehålla följande uppgifter: 1. den som har anvisat behandlingen, samt 2. i förekommande fall fodertillverkare.

text: Vid behandling av djur som hålls för tävling ska veterinären informera djurhållaren om att det kan krävas läkemedelsfri tid efter behandling, innan djuret får användas i träning eller tävling.

text: Rapportering

text: Bestämmelser om rapportering av biverkningar finns i Läkemedelsverkets föreskrifter (

text: LVFS 2012:15

text: ) om säkerhetsövervakning av läkemedel som används på djur.

text: En veterinär ska senast en månad efter att ha journalfört en behandling, dock senast tre månader efter behandlingstillfället, rapportera 1. samtliga läkemedelsbehandlingar och behandlingar av smittsamma sjukdomar hos nötkreatur, får, get, ren, gris, fjäderfä, fisk och hägnat vilt, samt 2. behandlingar av häst med antibakteriella läkemedel för systemiskt bruk. Rapportering enligt första stycket ska göras på blanketten ”Praktikjournal för veterinär”, ”Praktikjournal för distriktsveterinär” eller genom att använda ett databaserat journalföringssystem som Jordbruksverket har godkänt. Exemplar 1 av praktikjournalen ska skickas in till Jordbruksverket, 826 84 Söderhamn eller, om

text: databaserat journalföringssystem används, skickas in på sätt som Jordbruksverket har godkänt.

text: Skyldigheter för djurhållare att dokumentera

text: Djurhållare ska dokumentera följande uppgifter vid behandling av livsmedelsproducerande djur eller djur för pälsproduktion: 1. datum för behandlingen, 2. klockslag för behandlingen om karenstiden är kortare än 24 timmar, 3. djurets identitet, 4. diagnos eller orsak till behandling, 5. läkemedlets namn och dosering, 6. behandlingstidens längd, 7. karenstid, 8. namn på förskrivande veterinär, samt 9. namn på den som har utfört behandlingen. Vid behandling med homeopatiska läkemedel krävs inte dokumentation enligt punkterna 2, 7, 8 eller 9 i stycket ovan. Namnet på den veterinär som har kontaktats inför användningen ska anges. Dokumentationen kan göras genom att veterinärens besöksjournal sparas, förutsatt att denna innehåller de begärda uppgifterna.

text: Den som håller livsmedelsproducerande djur eller djur för pälsproduktion ska dokumentera antalet djur som dör i besättningen, samt anledningen till dödsfallen.

text: Den som håller livsmedelsproducerande djur eller djur för pälsproduktion ska kunna styrka inköp och innehav av veterinärmedicinska läkemedel under en period av fem år efter att läkemedlet har tillförts det enskilda djuret.

text: Djurhållarens egen dokumentation enligt 12 och 13 §§, eller veterinärens besöksjournal om den innehåller de begärda uppgifterna, ska sparas i minst fem år och kunna visas upp vid kontroll.

text: 8 KAP. ÖVRIGA BESTÄMMELSER

text: Länsstyrelsen utövar offentlig kontroll över efterlevnaden av bestämmelserna i denna författning. Såvitt gäller 2–4 och 6 kap. framgår detta av 5 kap. 1 § förordningen om verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård (

text: ) och såvitt gäller

text: 5 kap.

text: av

text: 8 kap. 6 § djurskyddsförordningen (2019:66)

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2019, då Statens jordbruksverks

text: föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2013:41

text: ) om skyldigheter för djurhållare och personal inom djurens hälso- och sjukvård upphör att gälla. De allmänna råden ska gälla från och med samma tidpunkt.

text: CHRISTINA NORDIN

text: Bilaga 1

text: GRUNDKURS I LÄKEMEDELSHANTERING

text: För att en kurs ska kunna tillgodoräknas som en sådan grundkurs i läkemedelshantering som anges i 4 kap. 12 § dessa föreskrifter och som krävs för att få utföra behandlingar enligt undantag på nivå 2 ska nedan angivna kriterier vara uppfyllda.

text: Kursledare

text: Kursens huvudlärare ska vara en veterinär eller djursjukskötare.

text: Bevis om genomgången kurs

text: Efter avslutad kurs ska kursanordnaren utfärda ett kursintyg där det framgår att det gäller en grundkurs i läkemedelshantering enligt dessa föreskrifter.

text: Omfattning

text: Utbildningen ska omfatta minst 8 timmar.

text: Utbildningen ska vara inriktad på något av följande djurslag 1. häst, 2. hund och katt, eller 3. övriga djur som hålls för sällskap och hobby.

text: Den som har gått en utbildning för ett av djurslagen och som vill komplettera sin utbildning med ytterligare ett djurslag behöver endast läsa de moment som är specifika för det ytterligare djurslaget.

text: Examination

text: Utbildningen ska avslutas med en examen som visar att kursdeltagaren har förvärvat de kunskaper som anges under rubriken ”Mål” nedan.

text: Mål

text: Efter genomgången kurs ska deltagarna ha förvärvat följande kunskaper: 1. Ta blodprov. 2. Administrera läkemedel peroralt, rektalt, intramuskulärt och subcutant samt injektioner av läkemedelsimplantat subcutant. Utbildningar som hålls före den 31 december 2023 ska dessutom innehålla administrering av läkemedel intravenöst samt sättande av permanentkanyl. 3. Koppla i och ur dropp i en redan befintlig permanentkanyl inklusive kontroll av att kanylen ligger rätt. Beräkna dropphastighet för intravenös infusion.

text: Kursen ska dessutom ge deltagarna kunskaper inom följande områden: 1. Läkemedelshantering, innefattande följande moment:

text: a) hur olika preparat ska hanteras, b) skillnaden mellan olika beredningar av samma preparat, c) vikten av datummärkning, d) korrekt hantering för att förhindra smittspridning och kontamination, e) förvaring av obrutna respektive öppnade förpackningar, f) hantering av läkemedelsavfall.

text: 2. Anatomi för aktuellt djurslag med fokus på de delar som behövs för att kunna ge intramuskulära och subcutana injektioner. Utbildningar som hålls före den 31 december 2023 ska dessutom innehålla anatomi med fokus på intravenösa injektioner. 3. Grundläggande farmakologi, läkemedelsbiverkningar och vävnadsretande preparat. Utbildningar som rör djurslaget häst och som hålls före den 31 december 2023 ska dessutom ta upp sederande läkemedel. 4. Hantering av djur på ett säkert sätt. 5. Vårdhygien vid injektioner samt svensk antibiotikapolicy. 6. Svensk författningskunskap innefattande den lagstiftning som reglerar arbete inom djurens hälso- och sjukvård, inklusive straffbestämmelser.

text: Djur och övrigt övningsmaterial

text: Den praktiska delen av utbildningen kan helt eller delvis utföras som arbetsplatsförlagd färdighetsträning under direkt handledning och närvaro av veterinär eller djursjukskötare.

text: Djur eller modeller av djur ska användas för färdighetsträning. När det gäller träning av injektionsteknik ska olika former av övningsmodeller helst användas. Utrustning som används för hantering av djur samt andra tillbehör ska finnas att tillgå för demonstration och övning.

text: Bilaga 2

text: GRUNDLÄGGANDE UTBILDNING I ANESTESI OCH SMÄRT- LINDRING

text: För att en kurs ska kunna tillgodoräknas som en sådan grundläggande utbildning i anestesi och smärtlindring som anges i 4 kap. 14 § första punkten dessa föreskrifter och som krävs för att få utföra behandlingar enligt undantag på nivå 3 ska nedan angivna kriterier vara uppfyllda.

text: Kursledare

text: Kursens huvudlärare ska vara en veterinär.

text: Bevis om genomgången kurs

text: Efter avslutad kurs ska kursanordnaren utfärda ett kursintyg där det framgår att det gäller en grundläggande utbildning i anestesi och smärtlindring enligt dessa föreskrifter.

text: Omfattning

text: Utbildningen ska vara på eftergymnasial nivå och omfatta minst 80 timmar.

text: Utbildningen ska vara inriktad på något av följande djurslag 1. hund och katt, eller 2. övriga djur som hålls för sällskap och hobby, dock inte häst.

text: Examination

text: Mål

text: Efter genomgången kurs ska deltagarna ha förvärvat följande kunskaper: 1. Kontroll av anestesiapparat. 2. Premedicinering. 3. Induktion av narkos. 4. Intubering och extubering. 5. Uppkoppling mot anestesiapparat. 6. Övervakning av narkos. 7. Föra anestesijournal.

text: Kursen ska dessutom ge deltagarna kunskaper inom följande områden: 1. Anatomi och fysiologi i samband med anestesi och smärtlindring. 2. Farmakologi för preparat som används i samband med anestesi och smärtlindring inklusive biverkningar av dessa preparat. 3. Läkemedelshantering av preparat som rör anestesi och smärtlindring inklusive hantering av narkotikaklassade preparat. 4. Vårdhygien med inriktning på operation. 5. Vanliga komplikationer under och efter anestesi a) vilka komplikationer som kan uppstå, b) hur man kan förebygga att de uppstår, samt c) hur man ska agera om de uppstår. I detta moment ska fallstudier ingå. 6. Författningskunskap om arbete inom djurens hälso- och sjukvård inklusive straffbestämmelser.

text: Djur och övrigt övningsmaterial

text: Bilaga 3

text: KRITERIER FÖR KURS I VACCINATION OCH LÄKEMEDELS- HANTERING

text: För att en kurs ska kunna tillgodoräknas som en sådan kurs som anges i 4 kap. 21 och 22 §§ dessa föreskrifter ska nedan angivna kriterier vara uppfyllda. Att kursen motsvarar kraven ska framgå av kursintyget. Den som har gått kursen ska kunna visa upp kursintyget på förfrågan från den veterinär som tillhandahåller läkemedel eller för kontrollmyndighet.

text: Kursledare

text: Kursens huvudlärare ska vara en veterinär med stor kunskap om det aktuella djurslaget och den aktuella produktionsformen. Kursledaren ska ha god kännedom om reglerna för läkemedelsanvändning i Sverige.

text: Omfattning

text: Utbildningen ska omfatta minst fyra timmar.

text: Bevis om genomgången kurs

text: Efter avslutad kurs ska kursanordnaren utfärda ett kursintyg.

text: Mål

text: Efter genomgången kurs ska deltagarna ha förvärvat följande kunskaper: 1. administrationssätt för vaccin på det aktuella djurslaget, 2. generella bestämmelser för läkemedelsanvändning, 3. grundläggande kunskaper om djurslagets anatomi och kroppsfunktioner, 4. hantering av djur inför, under och efter vaccination, 5. biverkningar av vaccination, 6. restsubstanser och karenstider, 7. arbetsmiljörisker vid hantering av djur och läkemedel, samt 8. journalföring.

text: Djur och övrigt övningsmaterial

text: Bilaga 4

text: KRITERIER FÖR UTBILDNING I VILLKORAD LÄKEMEDELS- ANVÄNDNING FÖR PERSONAL I MJÖLKPRODUCERANDE NÖT- KREATURSBESÄTTNINGAR

text: För att en utbildning ska kunna tillgodoräknas som en sådan utbildning som anges i 5 kap. 8 § i dessa föreskrifter ska nedan angivna kriterier vara uppfyllda. Kriterierna behöver inte uppfyllas vid ett och samma kurstillfälle, men krav på kursledare, examination och kursintyg ska vara uppfyllt vid varje enskild del av utbildningen.

text: Kursledare

text: Kursens huvudlärare ska vara en veterinär med stor kunskap om det aktuella djurslaget och den aktuella produktionsformen. Kursledaren eller kursledarna ska ha mycket god kännedom om reglerna för läkemedelsanvändning i Sverige.

text: Omfattning

text: Den teoretiska delen av utbildningen ska omfatta minst tio timmar. Utöver den teoretiska utbildningen ska även vissa praktiska moment tillkomma, som beskrivs nedan. Dessa kan hållas samtidigt eller vid senare tillfälle, men kan med fördel hållas i besättningen.

text: Examination

text: Kursen ska avslutas med en eller flera examinationer, där deltagarna kan få betygen godkänt (G) eller underkänt (U).

text: Bevis om genomgången kurs

text: Efter godkänd examination ska kursanordnaren utfärda ett kursintyg. Att utbildningen och kursledaren motsvarar kriterierna ska framgå av kursintyget, som vid förfrågan ska visas upp för den veterinär som tillhandahåller läkemedel eller för en kontrollmyndighet. Om delar av kursen eller examinationen har hållits vid olika tillfällen ska kursanordnaren när samtliga moment är avklarade med godkänt resultat skriva ett sammanfattande kursintyg där tillfällen för de olika delarna framgår.

text: Mål

text: Efter genomgången kurs ska deltagarna ha förvärvat följande kunskaper: 1. kunskap om bestämmelser för läkemedelsanvändning, 2. kunskap om villkorad läkemedelsanvändning, syfte och mål, 3. grundläggande kunskaper om djurslagets anatomi och kroppsfunktioner, 4. symtom och symtombilder för vanliga hälsostörningar, 5. goda kunskaper om provtagning samt hantering av prov, 6. hantering av sjuka djur inför, under och efter behandling, 7. biverkningar av läkemedel och resistens hos smittämnen,

text: 8. restsubstanser och karenstider, 9. arbetsmiljörisker vid hantering av djur och läkemedel, samt 10. journalföring. Ett mer detaljerat kursinnehåll följer nedan, se ”Kursens innehåll”.

text: Vidareutbildning

text: Den som ska behandla mjölkproducerande nötkreatur med läkemedel vid villkorad läkemedelsanvändning måste genomgå en vidareutbildning om minst tre timmar vartannat år. Vid detta kurstillfälle ska gås igenom den villkorade läkemedelsanvändningen och hur den tillämpas i den aktuella besättningen. Kursledaren ska dessutom titta noggrant på besättningens djurhälsa och gå igenom nyheter i lagstiftning, läkemedel och behandlingsprinciper. Kursledaren ska vara en veterinär med särskilda kunskaper om mjölkproducerande nötkreatur samt förebyggande djurhälsoarbete.

text: Efter genomgången vidareutbildning ska kursanordnaren utfärda ett kursintyg. Att utbildningen och kursledaren motsvarar kriterierna ska framgå av kursintyget, som vid förfrågan ska visas upp för den veterinär som tillhandahåller läkemedel eller för en kontrollmyndighet.

text: Djur och övrigt övningsmaterial

text: Djur eller modeller av djur ska användas för färdighetsträning för att möjliggöra övning i nödvändig omfattning. När det gäller träning av injektionsteknik ska olika former av övningsmodeller användas. Utrustning som används för hantering av djur samt andra tillbehör ska finnas att tillgå för demonstration och övning.

text: Kursens innehåll

text: 1. Lagstiftning

text: Kursen ska innehålla en genomgång av relevanta delar av lagstiftning på området. Vidare ska det göras en mer detaljerad genomgång av de föreskrifter som reglerar förutsättningarna för villkorad läkemedelsanvändning:

text: djurskyddslagen (2018:1192)

text: , lagen (

text: ) om verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård, Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:25

text: ) om skyldigheter för djurhållare och personal inom djurens hälso- och sjukvård samt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2019:32

text: Jordbruksverkets, Livsmedelsverkets, Läkemedelsverkets och länsstyrelsernas roll inom kontroll och tillsynsverksamhet när det gäller läkemedelsanvändning ska belysas.

text: 2. Villkorad läkemedelsanvändning

text: Kursen ska innehålla information om vad villkorad läkemedelsanvändning innebär och hur den villkorade läkemedelsanvändningen är tänkt att leda till effektivt förebyggande djurhälsoarbete i ökad omfattning. Kursledaren ska även gå igenom djurhållarens, besättningspersonalens, veterinärens och länsstyrelsens roller och befogenheter.

text: Kursdeltagarna ska få kännedom om vad som gäller avseende gällande överenskommelser och kontrakt, djurskyddsdeklarationen, dess juridiska status och dess betydelse för lantbrukaren samt regler och principer för korrekt journalföring.

text: 3. Anatomi och fysiologi

text: Kursen ska innehålla en genomgång av den anatomiska uppbyggnaden av nötkreaturens digestionsorgan, andningsapparat, rörelseapparat inklusive klövar, ben, leder samt juver på den nivå som är relevant för att kursdeltagarna ska kunna förstå och tolka symtombilder. Kursen ska vidare innehålla information av betydelse för behandling av de aktuella symtombilderna.

text: Kursen ska också innehålla en genomgång av nötkreaturens viktigaste fysiologiska reaktioner vid sjukdom och under påverkan av stress. Kursen ska även innehålla information om kons livscykel i modern mjölkproduktion, betydelsen av optimal skötsel och miljö för sjukdomsuppkomst och återhämtning.

text: 4. Symtom och symtombilder

text: Kursdeltagarna ska få information om normalvärden för kroppstemperatur, andningsfrekvens och kroppshållning hos nötkreatur i olika åldrar och livsfaser. Kursen ska vidare innehålla information om riktlinjer för hur en fungerande djurövervakning kan organiseras samt typiska symtombilder vid klinisk sjukdom för vilka villkorad läkemedelsanvändning kan komma ifråga. Praktiska exempel på både normalvariationer och sjukliga tillstånd bör visas och bedömas.

text: 5. Provtagning och hantering av prov

text: Kursdeltagarna ska få god kännedom om de provtagningar som kan komma att krävas, och de ska träna praktiskt på att ta ett mjölkprov med aseptisk teknik. De ska få god kunskap om vad som krävs av förvaring och transport av mjölkprov för att få tillförlitliga provsvar.

text: 6. Hantering av sjuka djur, behandlingar

text: Kursdeltagarna ska få god kännedom om hur sjuka djur bör hanteras generellt och dessutom specifika åtgärder som bör vidtas för specifika sjukdomar. Kursen ska även innehålla information om understödjande behandlingsformer vid olika sjukdomsyttringar samt hur människor och friska djur ska skyddas från de mindre friska genom grupperings- och hygienåtgärder. En diskussion ska hållas om när avlivning bör ske och hur beredskap för detta ska finnas på gårdarna, och även vikten av att endast personer med reell kompetens utför avlivningar.

text: 7. Läkemedelskunskap

text: Kursen ska innehålla information om de läkemedelssubstanser som kan komma i fråga vid villkorad läkemedelsanvändning och de tillåtna indikationerna. Effekt, biverkningar och karenstider ska beröras.

text: Kursdeltagarna ska också få allmän information om hur läkemedel ska hanteras vid lagerhållning, förvaring av öppnade förpackningar, märkning, hållbarhet, hantering av rester och avfall samt läkemedels känslighet för temperatur, sol och fuktighet.

text: Kursen ska vidare innehålla information om användningen av läkemedel såsom dosering, administrationssätt, risker och skyddsupplysningar. Informationen kan innefatta såväl generella principer som särskilda saker att beakta för specifika läkemedel.

text: Härutöver ska kursen även innehålla information om regler för kadaverhantering, läkemedelsrester och miljöeffekter av läkemedel. Även läkemedelsrester i livsmedel och kopplingen till dosering samt skillnaden mellan gränsvärde och karenstid ska beröras.

text: 8. Biverkningar och antibiotika-/anthelmentika-resistens

text: Förmedling av kunskap om de problem som kan uppstå vid läkemedelsanvändning vid feldosering, förväxling av preparat, allergier hos patienter och användare eller biverkningar vid normal användning.

text: Kursdeltagarna ska också få information om antibiotikaresistens, dess konsekvenser idag och i framtiden samt hur resistensutveckling kan motverkas genom säker hantering i det dagliga arbetet. Kursen ska också innehålla information om samhällets uppfattning om villkorad läkemedelsanvändning och de risker för resistensutveckling som systemet kan medföra.

text: 9. Examen

text: För att kursdeltagarna ska få tillgodoräkna sig utbildningen som en sådan kurs som anges i 5 kap. 8 § dessa föreskrifter ska han eller hon ha godkänts på ett skriftligt prov som speglar alla ingående delar av utbildningen, alternativt flera prov som tillsammans speglar hela utbildningen. Om en kursdeltagare har särskilda skäl för att inte genomgå skriftlig examination får han eller hon, efter beslut av kursledaren, i stället genomgå muntlig examination.


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om träning och tävling med djur

text: Grundläggande bestämmelser om hur djur får tränas för och användas vid tävling samt hur tävling får genomföras finns i

text: 2 kap. 1 § första stycket

text: 2 kap. 9 §

text: och

text: 3 kap. 1 §

text: djurskyddslagen (2018:1192)

text: . Bestämmelser om dopning m.m. av djur vid träning eller tävling finns i

text: 3 kap. 2 § djurskyddslagen

type: stycke

type: paragraf

text: Tillämpningsområde och definitioner

type: rubrik

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas när djur 1. tränas eller dresseras för att delta i tävling eller, 2. deltar i tävling.

text: I dessa föreskrifter betyder:

text: Banveterinär Veterinär som har anställts av Jordbruksverket för att övervaka djurskyddet på trav- eller galopptävlingar.

text: Djurhållare Varje fysisk eller juridisk person som äger ett djur eller har ansvar för det, oavsett om detta sker mot ersättning eller inte. Ansvaret för djuret kan vara antingen tillfälligt eller permanent och gäller även under träning och tävling.

text: Dopningsprovtagning Urin- och blodprov eller andra typer av provmaterial som tas i syfte att kontrollera om djuret utsatts för dopning.

text: Draghundstävling i kortdistans Tävling där varje heat omfattar en sträcka av högst 40 km. Som ett heat (lopp) räknas ett genomförande av tävlingsbanan eller del av tävlingsbanan där tidtagningen stoppas efter genomförandet.

text: Draghundstävling i medeldistans Tävling där varje heat omfattar en sträcka över 40 km och under 120 km. Som ett heat (lopp) räknas ett genomförande av tävlingsbanan eller del av tävlingsbanan där tidtagningen stoppas efter genomförandet.

text: Draghundstävling i långdistans Tävling där varje heat omfattar en sträcka från 120 km. Som ett heat (lopp) räknas ett genomförande av tävlingsbanan eller del av tävlingsbanan där tidtagningen stoppas efter genomförandet.

text: Konkurrensbedömning Bedömning som innebär att deltagande djur eller ekipage rangordnas.

text: Kvalitetsbedömning Prov eller liknande i syfte att avels-, bruks-, jakt- och exteriört värdera djur.

text: Läkemedel Begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i

text: 2 kap. 1 § läkemedelslagen (2015:315)

text: Substans Alla ämnen som inte är läkemedel och som tillförs djuret.

text: Träning för tävling Fysisk och psykisk förberedelse av ett djur som ska användas i tävling och där syftet med träningen är att förbereda djuret för tävling. Djuret ansträngs, fysiskt eller psykiskt, på ett sätt som inte enbart är ägnat åt att bibehålla eller uppnå grundläggande fysisk kondition och rörlighet eller grundläggande mental träning.

text: Tävling Arrangemang vars syfte är en konkurrensbedömning. Till tävling räknas även kvalitetsbedömning, kvallopp och premielopp. En tävling kan bestå av flera delmoment, lopp eller klasser och hållas under en eller flera dagar i följd, s.k. meeting.

text: Tävlingsområde Område där tävling hålls och annat område där deltagande djur i övrigt vistas i anslutning till tävlingsområde. Till detta område räknas

text: inte provmarker där djur inte följer en uppgjord bana.

text: Tävlingsveterinär Veterinär som har anställts av Jordbruksverket för att övervaka djurskyddet på tävlingar utom trav- eller galopptävlingar.

text: Utställning Prov eller liknande i syfte att exteriört värdera djur.

text: 2 KAP. DJURHÅLLARENS SKYLDIGHETER

text: Användning och hantering av djuren

text: Ett djur som tränas för eller används vid tävling, ska vara fritt från skada och sjukdom som kan antas förorsaka lidande.

text: Den som tränar eller tävlar med ett djur får bara ställa sådana prestationskrav på djuret som är anpassade till det enskilda djurets fysiska och psykiska förmåga.

text: Utrustning, hjälpmedel eller metoder får inte användas på sådant sätt att det kan medföra skada eller annat fysiskt eller psykiskt lidande för djuret.

text: Den som tävlar och hanterar djur på tävling ska medverka till en god hygien och en god ordning på tävlingsplatsen.

text: Allmänna råd till 4 §

text: På tävling bör deltagare använda egna redskap för utgödsling och för djurens skötsel.

text: Kontroll av djuren

text: Den som avser att tävla med ett djur ska, vid en tävling där ban- eller tävlingsveterinär tjänstgör, låta veterinären besiktiga djuret före start vid den tidpunkt och på den plats som tävlingsarrangören bestämmer.

text: Den som avser att använda eller använder ett djur vid tävling ska följa de anvisningar eller liknande för användandet av djuret på tävlingsområdet eller för deltagandet i tävlingen som en ban- eller tävlingsveterinär lämnar samt ställa djuret till förfogande för dopningsprovtagning om ban- eller tävlingsveterinär eller tävlingsarrangör beslutar om att sådan provtagning ska ske.

text: 3 KAP. ARRANGÖRENS SKYLDIGHETER

text: Den som anordnar en tävling ska se till 1. att bara sådana arrangemang hålls där tävlingsformen i sig inte innebär en förutsägbar risk för att de deltagande djuren utsätts för eller kan antas bli utsatta för skada eller annat lidande,

text: 2. att tävlingsområdet utformas och underhålls på ett sådant sätt, att risken för att djuren skadas eller orsakas annat lidande minimeras, 3. att skadade eller sjuka djur snarast kan omhändertas för nödvändig vård eller avlivning, 4. att lämpliga transportmedel för transport av sjuka eller skadade djur finns i beredskap under den tid som tävlingen pågår, 5. att upprätthålla en god ordning och en god hygien på tävlingsplatsen, 6. att inhysningssystem som används i samband med tävlingen inte innehåller gammalt strömedel, foderrester eller gödsel, 7. att liggmadrasser eller motsvarande samt ytor som kan nås av uppstallade djur rengjorts och behandlats med desinfektionsmedel innan annat djur inhyses, 8. att permanenta anordningar för utfodring och vattning såsom krubbor och vattenkoppar gjorts oåtkomliga för gästande djur, samt 9. att varmvatten och tvål för handtvätt finns lättillgängligt för de personer som hanterar djuren.

text: Den som anordnar en tävling där ban- eller tävlingsveterinär tjänstgör, ska se till 1. att en lämplig plats anordnas för besiktning av de deltagande djuren och att de tävlande i god tid före tävlingen informeras om var och när sådan besiktning ska ske, 2. att det finns personer tillgängliga som kan vara veterinären behjälpliga under den tid som tävlingen pågår, 3. att det finns goda kommunikationsmöjligheter mellan veterinären och tävlingsledningen, 4. att de anvisningar eller liknande för djurens deltagande i tävlingen och genomförandet av denna som veterinären lämnar följs, samt 5. att det vid behov finns iordningställt utrymme för dopningsprovtagning.

text: Utrustning såsom exempelvis skydd som tillhandahålls av tävlingsarrangören och som har direkt kontakt med djur ska rengöras och desinficeras innan användning till annat djur.

text: 4 KAP. ANDRA DJUR ÄN TÄVLINGSDJUR

text: Detta kapitel gäller för djur som används som rekvisita vid träning eller tävling. Användningen kan bestå i att djuren drivs, skiljs från flocken eller används på annat sätt.

text: Djuren ska vara fria från skador och sjukdomar som kan antas förorsaka lidande.

text: Djuren ska vara lämpliga för ändamålet avseende ålder, dräktighetsstatus och allmän kondition.

text: Djuren får inte fångas med lasso eller dras omkull. Inte heller får deras extremiteter knytas ihop.

text: Levande byte får inte användas vid tävling eller träning av kapplöpningshundar.

text: I tävling där ban- eller tävlingsveterinär tjänstgör ska djuren besiktigas av veterinären före tävling och i övrigt stå under samma veterinära övervakning som de deltagande tävlingsdjuren. Bestämmelserna i 3 kap. 2 § 4 ska även gälla för dessa djur.

text: 5 KAP. VETERINÄR MEDVERKAN VID OFFENTLIG TÄVLING MED DJUR

text: Detta kapitel gäller för tävlingar som har offentliggjorts genom annonsering eller liknande eller till vilka anmälan kan ske.

text: Vid tävlingsformer med hög djurskyddsrisk ska ban- eller tävlingsveterinär i den omfattning som Jordbruksverket beslutar 1. besiktiga tävlingsområdet och de deltagande djuren före tävlingsklassen eller tävlingsmomentet, 2. säkerställa att de åtgärder som föranleds av besiktningarna vidtas, samt 3. närvara under hela tävlingsklassen eller i förekommande fall hela tävlingsmomentet för att hålla uppsikt över deltagande djur och tävlingsområdet. 3 § Vid tävlingsformer med medelhög djurskyddsrisk ska ban- eller tävlingsveterinär i den omfattning som Jordbruksverket beslutar 1. besiktiga tävlingsområdet och de deltagande djuren före tävlingsklassen eller tävlingsmomentet, samt 2. säkerställa att de åtgärder som föranleds av besiktningarna vidtas.

text: Vid tävlingsformer med låg djurskyddsrisk krävs ingen veterinär närvaro.

text: En indelning av tävlingsformer i olika riskklasser finns i bilagan till dessa föreskrifter.

text: Tävlingsformer som inte ingår i någon riskklass enligt bilagan betraktas som tävlingsformer med hög djurskyddsrisk tills klassificering av dessa tävlingsformer har skett.

text: Under förutsättning att ban- eller tävlingsveterinär medverkar under hela tävlingsklassen eller i förekommande fall hela tävlingsmomentet får besiktning av deltagande djur påbörjas dagen före deltagandet i klassen eller momentet.

text: Vid V75-tävling samt vid grupp 1-tävlingar inom travsporten ska minst två banveterinärer närvara.

text: 6 KAP. DOPNING OCH ANDRA OTILLBÖRLIGA ÅTGÄRDER

text: Enligt

text: 3 kap. 2 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: får ett djur som tränas för eller deltar i en tävling eller ett prov inte utsättas för dopning eller andra otillbörliga åtgärder som kan påverka djurets prestationsförmåga eller temperament.

text: Med dopning avses åtgärder som genom tillförsel av läkemedel eller substanser kan påverka djurets prestationsförmåga eller temperament så att något av följande kan inträffa: 1. Djurets hälsotillstånd påverkas under träning för eller deltagande i tävling. 2. Djuret ansträngs eller belastas hårdare än vad det är tränat för eller kan riskera att åsamkas skada på annat sätt på grund av att prestationsförmågan höjs eller sänks. 3. Skada, smärta eller sjukdom döljs eller en sjukdomsprocess påverkas hos djuret under träning för eller deltagande i tävling. Detta inkluderar även åtgärder som kan ge negativa konsekvenser för djuret som visar sig först efter tävlingstillfället.

text: Med otillbörliga åtgärder avses åtgärder som genom annan behandling än genom tillförsel av läkemedel eller substanser som kan påverka djurets prestationsförmåga eller temperament så att något av följande kan inträffa: 1. Djurets hälsotillstånd påverkas under träning för eller deltagande i tävling. 2. Djuret ansträngs eller belastas hårdare än vad det är tränat för eller kan riskera att åsamkas skada på annat sätt på grund av att prestationsförmågan höjs eller sänks. 3. Skada, smärta eller sjukdom döljs eller en sjukdomsprocess påverkas hos djuret under träning för eller deltagande i tävling. Detta inkluderar även åtgärder som kan ge negativa konsekvenser för djuret som visar sig först efter tävlingstillfället.

text: Hundar som står under långvarig och väl kontrollerad behandling av sjukdom får tränas för och delta i tävling under förutsättning att följande villkor är uppfyllda: 1. Behandlingen får inte kunna påverka hundens prestationsförmåga eller temperament enligt 2 § 1 och 2 eller 3 § 1 och 2. 2. Behandlingen får inte kunna dölja smärta. 3. Behandlingen får inte kunna påverka eller dölja andra sjukdomar, skador, eller sjukdomsprocesser än den som behandlingen är avsedd för. 4. Sjukdomen får inte kunna förvärras av träning för tävling eller deltagande i tävling. 5. Ett veterinärintyg medföljer hunden vid träning för tävling och vid tävling i vilket veterinären intygar minst följande: a) Hundens identitet. b) Hundens diagnos. c) Beskrivning av behandling inklusive läkemedel och dosering. Intyget enligt första stycket 5 ska vara utfärdat av en veterinär som är insatt i hundens behandling. Intyget ska förnyas om något av det som anges i första stycket 5 b och c förändras.

text: 1 Exempel på läkemedel eller substanser som kan påverka djurets prestationsförmåga eller temperament enligt 2 § finns när det gäller hästsport och hundsport på respektive organisationers webbplatser. 2 Exempel på åtgärder som genom annan behandling än genom tillförsel av läkemedel eller substanser som kan påverka djurets prestationsförmåga eller temperament enligt 3 § finns när det gäller hästsport och hundsport på respektive organisationers webbplatser.

text: 7 KAP. ÖVRIGA BESTÄMMELSER

text: Om det föreligger särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i 2–5 kap. samt 6 kap. 2–4 §§ i dessa föreskrifter.

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2019, då Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2010:45

text: ) om träning och tävling med djur upphör att gälla. De allmänna råden ska gälla från och med samma tidpunkt.

text: CHRISTINA NORDIN Helena Elofsson (Avdelningen för djurskydd och hälsa)

text: Bilaga 1

text: Om tävlingsformen innehåller någon av dessa moment räknas den aktuella klassen automatiskt som en hög risk från djurskyddssynpunkt

text: Häst

text: 1. Totalisatorspel. 2. Mästerskap avseende häst på nationell eller internationell nivå, utom de tävlingsformer som klassas som låg risk. 3. Serietävlingar avseende häst på internationell nivå exempelvis världscuper. 4. Uttagstävling till mästerskap på internationell nivå. 5. Uttagstävling till tävlingar på internationell nivå. 6. Högsta prissumma eller jämförbart ekonomiskt värde överstigande 20 % av ett inkomstbasbelopp.

text: Hund

text: 1. Totalisatorspel. 2. Mästerskap avseende hund på nationell och internationell nivå inom tävlingsformerna agility, lure coursing och flyball samt uttagstävling som är obligatorisk kvalmöjlighet till sådan tävling på internationell nivå. 3. Högsta prissumma eller jämförbart ekonomiskt värde överstigande 20 % av ett inkomstbasbelopp.

text: Följande tävlingsformer klassas som en hög risk från djurskyddssynpunkt

text: Häst

text: 1. Trav utom ponnytrav. 2. Galopp, slätlöp och steeplechaselöp. 3. Boskapsgrenarna i western och working equitation. 4. Hopptävling med svårighetsgrad fr.o.m. 0,90 m för A-ponny, 1,0 m för Bponny, 1,10 m för C-ponny, 1,20 m för D-ponny och 1,30 m för övriga hästar. 5. Distansritt på distanser längre än 30 km eller där minimitiden som ryttarna måste vara ute ger ett snittempo som överskrider 150 meter/min. 6. Hästpolo. 7. Horseball. 8. Orienteringsmomentet i TREC på nivå högre än lätt klass. 9. Terrängmomentet i fälttävlan. 10. Maratonmomentet i körning.

text: Hund

text: 1. Weightpull. 2. Draghundstävling i långdistans. 3. Tävling för räddningshundar avseende momenten miljöbana, ruinsök samt ytoch koppelsök i ruin- eller industrimiljö.

text: Övriga djurslag

text: 1. Renkapplöpning.

text: Följande tävlingsformer klassas som en medelhög risk från djurskyddssynpunkt

text: Häst

text: 1. Mästerskap avseende häst på nationell eller internationell nivå, för de tävlingsformer som klassas som låg risk. 2. Hopptävling med svårighetsgrad fr.o.m. 0,80 m för A-ponny, 0,90 m för Bponny, 1,00 m för C-ponny, 1,10 m för D-ponny och 1,20 m för övriga hästar. 3. Svår dressyr. 4. Hoppmomentet i fälttävlan om detta sker efter terrängmomentet. 5. Precisionskörningen och dressyrmomentet i körtävling som innehåller samtliga moment (samtliga moment: maraton, dressyr och precisionskörning). 6. Tornérspel med häst. 7. Regional, nationell och internationell islandshästtävling. 8. Flygande pass i islandshästtävling. 9. Nationell och internationell tävling i reining. 10. Tidsgrenar i western. 11. Ponnytrav.

text: Hund

text: 1. Draghundstävling i medeldistans. 2. Hundkapplöpning på rund- och rakbana. 3. Vallhundstävlingar, endast avseende vallade djur.

text: Följande tävlingsformer klassas som en låg risk från djurskyddssynpunkt

text: Häst

text: 1. Hopptävling med svårighetsgrad under 0,80 m för A-ponny, 0,90 m för Bponny, 1,00 m för C-ponny, 1,10 m för D-ponny och 1,20 m för övriga hästar. 2. Dressyrtävling på lägre nivå än svår nivå. 3. Dressyrprov vid fälttävlan. 4. Hoppmomentet i fälttävlan om detta sker innan terrängmomentet. 5. Voltigetävling. 6. Gymkhanatävling med häst. 7. Dressyr- och precisionskörning vid körtävling om det inte ingår maraton. 8. Lokalklubbstävling med islandshästar. 9. Distansritt på distanser t.o.m. 30 km där minimitiden som ryttarna måste vara ute ger ett snittempo på max 150 meter/min. 10. S.k. perfomance- och haltergrenar inom western. 11. Working equitation utom boskapsgrenarna. 12. Skogskörning. 13. Reining på lägre nivå än nationell. 14. Bruksridning, brukskörning och traditionell körning. 15. Trab. 16. Hästplöjning.

text: 17. TREC utom orienteringsmomentet i klasser högre än lätt klass. 18. Kvalitetsbedömning. 19. Utställning.

text: Hund

text: 1. Draghundstävling i kortdistans. 2. Bruksprov såsom svensk- och iposkydd, spår, rapport, sök och bevakning. 3. Jaktprov såsom fågelhunds (skällande, stående, stötande, apporterande), drev, drivande, gryt, vildsvin och älg. 4. Tävling för räddningshundar förutom momenten miljöbana, ruinsök samt ytoch koppelsök i ruin- eller industrimiljö. 5. Lydnad, rallylydnad, bollvallning, freestyle, heelwork to music, samt lokal tävling inom agility, flyball och lure coursing. 6. Kvalitetsbedömning såsom vallanlagsprov, polarhundsprov, vattenprov, spårprov (eftersök, id-spår) och arbetsprov (sennenhundar). 7. Vallhundstävlingar, endast avseende hundar. 8. Utställning.

text: Övriga djurslag

text: 1. Kaninhoppning, höjd, längd och banhoppning. 2. Brevduvesport. 3. Utställning.


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om tillståndsplikt för viss djurhållning av sällskapsdjur, häst och pälsdjur

text: I

text: 6 kap. 4 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: finns bestämmelser om krav på tillstånd för den som yrkesmässigt eller i större omfattning håller, föder upp, upplåter, säljer eller tar emot sällskapsdjur eller hästar för förvaring eller utfodring, eller använder hästar i ridskoleverksamhet. I dessa föreskrifter finns bestämmelser om när en verksamhet som avses i första stycket ska anses vara av större omfattning samt vilka verksamheter som är undantagna från kravet på tillstånd.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter betyder:

text: Foderdjur Ryggradsdjur som är avsedda att användas som föda till köttätande djur.

text: Förvaring eller utfodring av djur Verksamhet som innebär att samtidigt och regelbundet antingen ta emot andras djur mot ersättning eller ta emot djur i syfte att förmedla dem.

text: Hållande av djur Att ha hand om egna eller andras djur.

text: Sällskapsdjur Ryggradsdjur som används eller ska användas som sällskaps-, hobby- eller foderdjur, inklusive alla typer av hundar och katter.

text: Upplåtande av djur Verksamhet som innebär att, mot ersättning, låna ut djur.

text: OBS! Denna rättelse ersätter tidigare utgivna

text: SJVFS 2019:27

text: . Rättelsen avser återinförande av en paragraf, 4 §, som fallit bort i den tekniska bearbetningen och omnumrering av paragrafer till följd av det.

text: Häst

text: Följande verksamheter med häst ska anses vara av större omfattning: 1. hållande av 10 eller fler hästar äldre än 24 månader, 2. uppfödning av 4 eller fler hästar per år, 3. upplåtande av 4 eller fler hästar per år, 4. försäljning av 4 eller fler hästar per år från egen uppfödning, 5. försäljning av 4 eller fler hästar per år från annans uppfödning, samt 6. förvaring eller utfodring av 4 eller fler hästar.

text: Hund

text: Följande verksamheter med hund ska anses vara av större omfattning: 1. hållande av 10 eller fler hundar äldre än 12 månader, 2. uppfödning av 3 eller fler kullar per år, 3. upplåtande av 3 eller fler hundar per år, 4. försäljning av hundar från 3 eller fler kullar per år av egen uppfödning, 5. försäljning av 3 eller fler hundar per år från annans uppfödning, samt 6. förvaring eller utfodring av 4 eller fler hundar.

text: Katt

text: Följande verksamheter med katt ska anses vara av större omfattning: 1. hållande av 10 eller fler katter äldre än 12 månader, 2. uppfödning av 3 eller fler kullar per år, 3. upplåtande av 3 eller fler katter per år, 4. försäljning av katter från 3 eller fler kullar per år av egen uppfödning, 5. försäljning av 3 eller fler katter per år från annans uppfödning, samt 6. förvaring eller utfodring av 4 eller fler katter.

text: Sällskapsdjur utom hund och katt

text: Följande verksamheter med sällskapsdjur utom hund och katt ska anses vara av större omfattning: 1. upplåtande av 6 eller fler kaniner eller illrar per år, 2. upplåtande av gnagare, fåglar, reptiler, groddjur eller fiskar under förutsättning att verksamheten omfattar 6 eller fler förvaringsutrymmen såsom burar, akvarier, terrarier eller liknande per år, 3. förvaring eller utfodring av 6 eller fler kaniner eller illrar per år, samt 4. förvaring eller utfodring av gnagare, fåglar, reptiler, groddjur eller fiskar under förutsättning att verksamheten omfattar 6 eller fler förvaringsutrymmen såsom burar, akvarier, terrarier eller liknande per år.

text: Verksamheter med hållande, uppfödning eller försäljning av sällskapsdjur utom hund och katt som är av större omfattning, men inte yrkesmässig, undantas från kravet på tillstånd. Detta undantag omfattar dock inte verksamheter som innebär uppfödning av djur som avses att säljas som foderdjur.

text: Andra djurverksamheter

text: Följande verksamheter undantas från kravet på tillstånd enligt

text: 6 kap. 4 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: : 1. verksamhet som innebär behandling och annan hantering av djur på djursjukhus, djurkliniker och andra veterinärmottagningar, 2. verksamhet som avses i

text: 7 kap. 2 § djurskyddslagen

text: , 3. verksamhet som bedrivs av Tullverket, polismyndigheten eller försvarsmakten, samt 4. verksamhet som innebär offentlig förevisning av djur.

text: Den som har tillstånd för uppfödning av hund, utfärdat före den 1 januari 2005, undantas från kravet på tillstånd för hållande av djur i denna uppfödning. Den som har tillstånd för uppfödning av hund, utfärdat före den 1 december 2003, undantas även från kravet på tillstånd för försäljning av hundar i denna uppfödning. Den som har tillstånd för upplåtande av häst, utfärdat före den 1 januari 2005, undantas från kravet på tillstånd för hållande av djur som omfattas av tillståndet. Undantag enligt första till tredje stycket gäller till dess det utfärdade tillståndet upphör att gälla.

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2019, då Djurskyddsmyndighetens föreskrifter om kravet på tillstånd enligt

text: 16 § djurskyddslagen (1988:534)

text: för hållande m.m. av häst, hund, katt och övriga sällskapsdjur upphör att gälla.

text: CHRISTINA NORDIN

text: Helena Elofsson (Avdelningen för djurskydd och hälsa)

type: foreskrift


title: Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om hållande av hund och katt

text: Dessa föreskrifter gäller allt hållande av hund och katt, utom för djur som behandlas på djursjukhus och djurkliniker då 1 kap. 4 och 14 §§, 2 kap. 1, 2, 11, 23 och 24 §§ samt 3 kap. 1, 2, 11 och 12 §§ inte gäller. Denna författning gäller heller inte försöksdjur eller försvarsmaktens hundar vid insatser samt vid övning och utbildning som syftar till att förbereda sådana insatser, då försvarets interna bestämmelser gäller. Författningen gäller heller inte polismyndighetens hundar vid insatser samt övning och utbildning som syftar till att förbereda sådana insatser.

text: Bestämmelser om krav på tillstånd för den som yrkesmässigt eller i större omfattning håller, föder upp, upplåter eller säljer sällskapsdjur, eller tar emot sällskapsdjur för förvaring eller utfodring, finns i

text: 6 kap. 4 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: . Bestämmelser om när en sådan verksamhet ska anses vara av större omfattning samt undantag från kravet på tillstånd finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2019:27

text: ) om tillståndsplikt för viss djurhållning av sällskapsdjur, häst och pälsdjur. Bestämmelser om transport finns i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:7

text: ) om transport av levande djur och

text: rådets förordning (EG) nr 1/2005 av den 22 december 2004

text: om skydd av djur under transport och därmed sammanhängande förfaranden och om ändringar av direktiven

text: och

text: och förordning

text: (EG) nr 1255/97

text: . Bestämmelser om tillsyn över hundar och katter samt om märkning och registrering av hundar finns i lagen (

text: ) om tillsyn över hundar och katter.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med: box: inomhusutrymme med minimimått enligt 2 kap. 24 § samt 3 kap. 12 §, bur: förvaringsutrymme som inte uppfyller minimimåtten för box enligt 2 kap. 24 § samt 3 kap. 11 §, frontvägg: boxväggen mot gången i ett hund- och kattstall, inklusive dörren, funktionshinder: ett tillstånd som försvårar naturliga beteenden eller funktioner, förvaringsutrymmen: boxar, kojor och rastgårdar och andra utrymmen där hundar och katter förvaras, hunddagis: inrättning där hundar tas om hand under dagtid då hundägarna exempelvis arbetar eller studerar, hundpensionat: inrättning där hundar tas om hand hela dygnet då hundägarna är på semester eller dylikt, hundstall: en byggnad med boxar för hundar, hållande: att ha hand om egna eller andras djur, hässjning: en hög andningsfrekvens på 200 till 400 andetag per minut, karantän: lokal som genom särskilt beslut godkänts av Jordbruksverket för isolering av djur i samband med införsel,

text: EUT L 3, 5.1.2005, s. 1, (Celex 32005R001).

text: katthem: en anläggning där katter tas emot tillfälligt för att senare omplaceras eller avlivas, kattpensionat: inrättning där katter tas om hand hela dygnet då kattägarna är på semester eller dylikt, kattstall: en byggnad med boxar för katter, koja: vanligen en fristående liten byggnad eller liten byggnad i anslutning till annan byggnad, med fyra väggar, golv och tak; koja anses inte som ett inomhusutrymme, långfärder: en längre färd som sträcker sig över natten med draghundar som drar släde/pulka, mjukt underlag: underlag som är tillräckligt tjockt så att hunden ligger komfortabelt och så att liggsår inte uppstår, kan bestå av halm, slitstarka täcken, madrasser, mjuka liggunderlag m.m., naturlig ställning: hunden och katten ska kunna stå upp och sitta normalt samt kunna ligga både ihoprullad och på sidan med benen utsträckta, rastgård: utomhusutrymme för hundar och katter som är omgärdade av nät eller dylikt, rasta/rastning: utomhusvistelse lös, i koppel eller stor rastgård då hunden har möjlighet att i lugn och ro uträtta sina behov och få utlopp för sitt behov att röra sig och lukta av omgivningen, siktbarriär: en anordning av något ogenomskinligt material som förhindrar att djur kan se igenom den, som trävägg, träskivor, ogenomskinlig plast m.m., sjukdom: ett tillstånd som kan medföra lidande för djuret eller negativt påverkar dess naturliga funktioner, stora rastgårdar: minst 5 gånger minimimåtten i 2 kap. 23 §, som används som aktiveringshagar eller lekhagar, större anläggning: en anläggning, såsom kennel, hunddagis, hund- eller kattpensionat, som behöver tillstånd enligt

text: 6 kap. 4 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: , transport: förflyttning av djur som genomförs med hjälp av ett eller flera transportmedel och därmed sammanhängande förfaranden, inklusive ilastning, urlastning, omlastning och vila, fram till det att urlastning av djuren är avslutad på bestämmelseorten, valpningsbox: en box som är avsedd att användas för en tik när hon ska valpa och fram till valparna avvänjs, samt vindfång/vindsluss: vägg eller dylikt, inne i kojan eller utanför som förhindrar att det blåser rakt in i kojan.

text: Förvaringsutrymmen för hund och katt

text: Inomhusutrymmen för hundar och katter ska vara försedda med fönster för att släppa in dagsljus.

text: Förvaringsutrymmen, förutom bostäder, för hundar och katter ska vara konstruerade så att de är enkla att inspektera samt att rengöra och desinficera.

text: Inomhusutrymmen ska vara ventilerade och isolerade så att de håller en temperatur och luftfuktighet som är lämplig för de djur som hålls där. Hundar och katter får endast tillfälligtvis utsättas för luftföroreningar som överstiger följande värden:

text: Ammoniak: 10 ppm Koldioxid: 3000 ppm

text: Allmänna råd till 1 kap. 6 §

text: o

text: Temperaturen inomhus i hund- och kattstallar bör vara 10 – 21 C, beroende på hundens eller kattens ålder och ras. Gamla och mycket unga individer behöver vanligtvis högre omgivningstemperatur.

text: Inomhusutrymmen för hundar och katter ska vara försedda med belysning. Belysningsarmaturen ska vara placerad och belysningsstyrkan reglerad och riktad så att de djur som vistas i utrymmet inte utsätts för obehag.

text: I hund- och kattstallar samt rastgårdar ska fönster, elektriska ledningar, element, belysningsanordningar samt annan inredning som kan utgöra skaderisk och som djuren kan nå, vara försedda med lämpliga skydd eller vara utförda så att skaderisk inte föreligger. Även i andra utrymmen ska skaderisken minimeras.

text: I hund- och kattstallar ska det finnas förutsättningar att rädda djuren vid brand.

text: Större anläggningar ska ha utrymmen för: 1. foder och foderhantering 2. bad och skötsel för djuren, samt 3. isolering och vård av sjuka djur.

text: Inomhusutrymmen och kojor ska vara anpassade till antalet djur som hålls i dessa utrymmen och samtliga djur ska samtidigt ha tillgång till en liggplats.

text: Liggplatserna i inomhusutrymmen och kojor ska vara torra och rena och ha mjukt underlag. Liggplatserna ska vara så stora att djuren kan ligga ner i naturlig ställning.

text: Allmänna råd till 1 kap. 12 §

text: Hundar bör ges möjlighet att bädda.

text: Digivande tikar och digivande honkatter ska ha tillgång till en lugn och ostörd plats för sig och ungarna.

text: Hundar och katter får inte förvaras i bur utom vid följande tillfällen. 1. Hundar och katter får förvaras i bur på utställning, tävling och prov samt vid träning inför tävling. Buren ska då vara täckt på minst två sidor och hundar ska rastas minst varannan timma. 2. Vid transport i samband med tävling samt vid träning inför tävling, får hundar på tävlings- respektive träningsplatsen samt till och från tävlings- och träningsplatsen övernatta i transportmedlet. 3. I samband med jakt får hundar förvaras i bur max 8 timmar per dygn om de rastas minst var tredje timme. 4. I samband med transport får hundar och katter förvaras i bur. Förvaringen får dock inte överstiga tre timmar då bilen står stilla.

text: Vid förvaring enligt ovan ska bestämmelserna i 6 kap. 36 § samt utrymmesmåtten i bilagor 1.7 och 1.8 Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:7

text: ) om transport av levande djur följas. Vid förvaring enligt punkten 2 ovan ska dessutom särskild hänsyn tas till säkerheten på övernattningsplatsen.

text: Hundar och katter som hålls i en rastgård ska ha tillgång till platser som kan ge både skugga och sol samt skydd mot vind och regn. Marken ska vara dränerad så att den inte blir sörjig under normala väderleksförhållanden. Underlaget ska vara av sådant material att hunden eller katten obehindrat kan gå på det. Om det saknas inomhusutrymme i anslutning till rastgården ska djuren ha tillgång till en koja. Detta gäller inte stora rastgårdar som bara används några timmar under dagen för att rasta hundar.

text: Skötsel

text: Tillsyn ska ske minst två gånger om dagen. Unga, sjuka eller skadade hundar och katter ska ses till oftare.

text: Hundar och katter ska få sitt behov av social kontakt tillgodosett.

text: Allmänna råd till 1 kap. 17 §

text: Social kontakt bör ske genom sällskap av artfrände eller människa. Kontakt med människor bör ske några timmar varje dag genom aktivering, rastning eller annan sysselsättning. Valpar och kattungar under 6 månader bör inte sitta i karantän.

text: Hundar och katter ska dagligen ges foder. Fodret ska garantera tillräcklig, allsidig och välbalanserad näringstillförsel och ges i sådan mängd så att de inte blir för magra eller för feta. Om flera djur utfodras tillsammans, ska de ges möjlighet att äta utan att otillbörligen störas av andra djur.

text: Hundar och katter ska hållas tillfredställande rena och pälsen ska skötas.

text: Förvaringsutrymmen för hund och katt ska hållas tillfredställande rena.

text: Djur som är främmande för varandra får inte föras samman i förvaringsutrymmen utan uppsikt. Aggressiva djur får aldrig föras samman i förvaringsutrymmen.

text: Hundar får inte hetsas vare sig mot varandra eller mot andra djur. Detsamma gäller katter.

text: Djur som är omhändertagna enligt

text: 9 kap.

text: eller

text: 6 §§

text: djurskyddslagen (2018:1192)

text: , får inte omplaceras på sådant sätt som anges i 9 kap. 8 § lagen innan deras medicinska och mentala status granskats. Om djurets medicinska eller mentala status inte medger omplacering och behandling bedöms vara utsiktslös, ska djuret avlivas.

text: Ovanstående gäller även hundar och katter som omplaceras genom någon organisation.

text: Allmänna råd till 1 kap. 23 §

text: Katter som levt utomhus och är förvildade bör inte tvingas leva inomhus.

text: Avel

text: Djur får inte användas i avel om 1. de har sjukdomar eller funktionshinder som kan nedärvas, 2. de är eller med stor sannolikhet är bärare av recessivt anlag i dubbel uppsättning för sjukdom, 3. de är eller med stor sannolikhet är bärare av enkelt recessivt anlag för sjukdom såvida inte parning sker med individ som är konstaterat fri från motsvarande anlag, 4. parningskombinationen utifrån tillgänglig information ökar risken för sjukdom eller funktionshinder hos avkomman, 5. de uppvisar beteendestörningar i form av överdriven rädslereaktion eller aggressivt beteende i oprovocerade eller för djuret vardagliga situationer, eller 6. de saknar förmåga att föröka sig på ett naturligt sätt.

text: En tik eller en honkatt som har förlösts två gånger med kejsarsnitt får fortsättningsvis inte användas i avel.

text: Försäljning m.m.

text: Försäljning av hundar och katter i zoobutiker, på marknader eller liknande får inte förekomma.

text: Hundar och katter får inte användas som vinster i lotterier, tävlingar eller dylikt.

text: 2 KAP. SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR HÅLLANDE AV HUND

text: Förvaringsutrymmen

text: Hundar ska ges möjlighet till avskildhet från andra hundar. I ett hundstall ska mellanväggarna mellan boxarna vara utrustade med siktbarriärer minst halva mellanväggens längd.

text: Allmänna råd till 2 kap. 1 §

text: Boxarna i ett hundstall bör möjliggöra en viss synkontakt med andra hundar. Stängsel eller galler som skiljer två rastgårdar åt bör både ha en öppen del och en del med siktbarriär. Siktbarriären bör vara minst en tredjedel av stängslets längd.

text: I en rastgård ska det finnas en utsiktspost i form av en från marken upphöjd liggplats. Liggplatsen ska vara minst 0,5 m hög och vara så stor att varje hund utan

text: problem kan ligga ner i naturlig ställning. Små raser och hundar med nedsatt rörlighet ska ha landgång eller trappa om de ej förmår att hoppa upp själva.

text: Allmänna råd till 2 kap. 2 §

text: Liggplatsen bör vara lika med mankhöjden på hunden, för att möjliggöra att hunden kan använda utrymmet under liggplatsen för att få en liggplats i skuggan.

text: En rastgård där hundar vistas permanent ska vara miljöberikad. Berikningen ska vara säker och inte utsätta hunden för ökad skaderisk. Berikningen ska vara anpassad efter den hund som hålls i rastgården.

text: Allmänna råd till 2 kap. 3 §

text: Exempel på berikning för en rastgård är: siktbarriär i och mellan rastgårdar, möjlighet att gräva, stolpar att markera på, hållbara leksaker och regelbunden ”ommöblering” i rastgården.

text: Osynliga elstängsel får inte användas till hund. Synliga elstängsel som hunden kan nå, får endast användas till hund om ytan som omgärdas av elstängsel är: 1. minst 50 gånger minimimåtten för rastgård enligt 2 kap. 23 § för hundar mindre än eller lika med 45 cm i mankhöjd, eller 2. minst 800 m för hundar större än 45 cm i mankhöjd. Med osynliga elstängsel menas en nedgrävd ledning som utgör en gräns och när hunden passerar denna, får hunden en elektrisk stöt via t.ex. ett halsband med en mottagare som hunden bär.

text: En hundkoja ska vara isolerad och väl ventilerad. Den ska vara konstruerad så att den skyddar mot blåst, direkt solsken, nederbörd, kyla och fukt.

text: Allmänna råd till 2 kap. 5 §

text: Kojan bör vara försedd med ett vindfång/en vindsluss så att vinden inte kan blåsa rakt in i kojan.

text: Boxar och kojor som används till dräktiga och digivande tikar ska vara inredda så att djuren ges extra skydd mot kyla. Valpningsplatsen ska vid behov tillföras extra värme. Digivande tikar ska ha tillgång till en särskild liggplats som är oåtkomlig för valparna.

text: Skötsel

text: Hundar som vistas inomhus ska ha fri tillgång till dricksvatten. Då utomhustemperaturen är under noll ska hundar som permanent vistas i rastgård få ljummet vatten minst 2 gånger per dygn på ett sådant sätt att det inte omedelbart fryser, om de inte har tillgång till vatten från vattenautomat eller dylikt som erbjuder frostfritt vatten.

text: En hundgrupp ska sättas ihop av hundar som fungerar väl tillsammans.

text: Allmänna råd till 2 kap. 8 §

text: En grupp med vuxna hundar bör inte bestå av mer än 10 individer.

text: Endast hundar som är lämpade för och individer som har anpassat sig till ständig utomhusvistelse får hållas utomhus dygnet runt och året om.

text: Hundvalpar under 4 månader får endast lämnas helt ensamma kortare stunder.

text: Hundar får inte hållas bundna inomhus. Utomhus får hundar inte hållas i löplina permanent. Vid tillfällig uppbindning får hundar bara hållas bundna två timmar per dygn och endast på ett sådant sätt så att det inte utgör en skaderisk för hunden. Valpar under 6 månader får endast hållas bundna kortare stunder. I samband med långfärder och draghundstävlingar får hundar hållas bundna när temperaturen överstiger 0 grader. Hundar som har en päls som är anpassad till kallt klimat och som är vana vid kyla får hållas bundna även vid lägre temperatur. Uppbindningen ska ske på sådant sätt som ger dem möjlighet att ligga ned på ett naturligt sätt och de ska ha tillgång till väderskydd som ger dem en torr och ren liggplats.

text: Allmänna råd 2 kap. 11 §

text: Hundar bör inte bindas i stryphalsband.

text: Hundar som hålls inomhus utan fri tillgång till rastgård, ska rastas utomhus regelbundet med hänsyn till hundens ålder och hälsotillstånd Hundar som permanent hålls i rastgård ska dagligen rastas på annan plats.

text: Allmänna råd 2 kap. 12 §

text: Hundar bör rastas var sjätte timme dagtid, valpar och äldre hundar dock oftare.

text: Stackelhalsband får inte användas. Med stackelhalsband menas ett halsband med taggar som skärper verkan av halsbandet.

text: Tättsittande munkorgar som förhindrar hunden från att hässja får endast användas tillfälligt. På valpar upp till 6 månader får munkorg bara användas tillfälligt oavsett utförande.

text: Hundar får inte bindas vid motorfordon om inte en speciell uppbindningsanordning anbringas till fordonet. Uppbindningsanordningen ska vara utformad så att fordonet inte kan lämna platsen utan att anordningen först avlägsnas. Hundar får heller inte rastas eller tränas med hjälp av bil.

text: Avel

text: En tik får inte paras förrän tidigast i andra löpet, dock inte tidigare än vid 18 månaders ålder. Om en tik får två valpkullar inom 12 månader ska tiken ges minst 12 månaders vila före nästa valpning.

text: Tvångsparning av tikar får inte förekomma. Med tvångsparning menas att tvinga tiken till parning genom att hålla fast tiken trots att tiken uttrycker obehag eller försöker komma undan.

text: Hundvalpar får inte skiljas från modern annat än temporärt, så länge de behöver hennes mjölk och omvårdnad, dock tidigast vid 8 veckors ålder. Valparna får heller inte lämna uppfödaren förrän tidigast vid 8 veckors ålder om inte särskilda skäl föreligger.

text: Hunddagis och hundpensionat

text: Det ska finnas kunnig personal tillgänglig på hunddagiset under den tid som hundar vistas där.

text: Hundar på hunddagis och hundpensionat ska ha möjlighet att gå undan från varandra för att undvika konflikter.

text: Munkorg eller liknande får inte användas på hunddagis eller hundpensionat annat än tillfälligt vid behandling av skador eller liknande.

text: En person som driver ett hunddagis eller hundpensionat ska ha utbildning på hundar eller motsvarande erfarenhet. Utbildningen ska innehålla: 1. Hundens beteendebehov och etologi 2. Problemhundar och problemhundägare 3. Stress hos hund 4. Smittspridning 5. Djurskyddslagstiftningen 6. Raskunskap 7. Enklare hundsjukvård 8. Praktik

text: Mått

text: Följande mått är minimimått på rastgårdar för hundar. Siffrorna avser rastgårdens storlek i kvadratmeter.

text: Mankhöjd på hunden

text: Antal < 25 cm 25-35 36-45 46-55 56-65 >65 cm hundar cm cm cm cm

text: 1 6 10 15 16 18 20

text: 2 8 14 18 20 24 28

text: För varje ytterligare

text: hund ska 4 6 8 10 12 14

text: ytan ökas med

text: Om två hundar av olika storlek hålls i samma rastgård, ska storleken på rastgården räknas som för två hundar av den större storleken i ovanstående tabell. Om ytterligare hundar av olika storlek förvaras i samma rastgård ska arean minst ökas enligt följande. 1. Den minsta och den största hunden räknas som två hundar av den största hunden enligt ovanstående tabell. 2. Till denna area adderas tillkommande hundar enligt sista raden i ovanstående tabell.

text: Allmänna råd till 2 kap. 23 §

text: Exempel: Om man har tre hundar med mankhöjder på 27 cm, 59 cm och 41 cm. Enligt 1. blir rastgården för den största och den minsta 24 m och för tredje hunden enligt

text: 2 2

text: 2. adderas 8 m , vilket tillsammans ger 32 m .

text: Följande mått är minimimått på boxar för hundar. Boxarna ska ha normal takhöjd. Siffrorna avser boxarnas storlek i kvadratmeter.

text: Mankhöjd på hund

text: Antal 25-35 cm 36-45 cm 46-55 cm 56-65 cm >65 cm

text: < 25 cm

text: hundar

text: 1 2 2 2,5 3,5 4,5 5,5

text: 2 2 2,5 3,5 4,5 6 7,5

text: För varje ytterligare

text: hund ska 1 1 2 2 3 3

text: ytan ökas med

text: Om två hundar av olika storlek hålls i samma box, ska storleken på boxen räknas som för två hundar av den större storleken i ovanstående tabell. Om ytterligare hundar av olika storlek förvaras i samma box ska arean minst ökas enligt följande. 1. Den minsta och den största hunden räknas som två hundar av den största hunden enligt ovanstående tabell. 2. Till denna area adderas tillkommande hundar enligt sista raden i ovanstående tabell.

text: Allmänna råd till 2 kap. 24 §

text: Normal takhöjd bör vara minst 1,8 m.

text: Följande mått är minimimått för valpningsboxar.

text: Tikens mankhöjd Boxens storlek (m²)

text: < 25 cm 2

text: 25 - 30 cm 3

text: 30 - 40 cm 4

text: 40 - 50 cm 6

text: 50 - 60 cm 8

text: 60 - 65 cm 9

text: > 65 cm 10

text: Följande mått är minimimått på innermåtten på liggytan i hundkojor för en hund.

text: Längd Bredd Höjd

text: Hundens längd i meter Hundens mankhöjd i Hundens mankhöjd i mätt från nosspets till meter multiplicerat med meter multiplicerat med svansfäste multiplicerat 1,1 1,2 med 1,1

text: 3 KAP. SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR HÅLLANDE AV KATT

text: Förvaringsutrymmen

text: I ett kattstall ska mellanväggarna mellan boxarna vara utrustade med siktbarriärer minst halva mellanväggens längd.

text: Allmänna råd till 3 kap. 1 §

text: Boxarna i ett kattstall bör möjliggöra en viss synkontakt med andra katter.

text: Katter i förvaringsutrymmen ska ha tillgång till miljöberikning såsom upphöjda liggplatser, möjlighet att klösa, gömställen samt för katter som hålls inomhus en kattlåda. I boxar och rastgårdar ska det även finnas upphöjda hyllor eller gångbrädor för katterna att gå på. Hela höjden i boxar och rastgårdar ska utnyttjas för miljöberikning.

text: Allmänna råd till 3 kap. 2 §

text: Katter som förvaras permanent i minimimåtten enligt 3 kap. 11 § bör dagligen rastas utomhus eller i inomhusutrymme som överstiger måtten för permanent katthållning.

text: Digivande honkatter ska ha tillgång till en särskild liggplats som är oåtkomlig för ungarna.

text: Ett förvaringsutrymme får inte rymma fler än 15 vuxna eller 20 växande djur. Alla katter i ett förvaringsutrymme ska samtidigt ha tillgång till en liggplats.

text: Om flera katter förvaras i ett utrymme utan möjlighet att gå ut, ska det finnas minst en kattlåda per två katter eller en så stor låda att den till ytan motsvarar en kattlåda per två katter. Kattlådan ska hållas tillfredställande ren. Kattlådorna ska hållas separerade från utfodringsplatserna, dock minst en halv meter från utfodringsplatserna.

text: Allmänna råd till 3 kap. 5 §

text: Kattlådan bör städas minst en gång per dag. Kattlådornas yta bör minst vara 0,12 m per två katter.

text: Skötsel

text: Katter som hålls inomhus ska ha fri tillgång till dricksvatten. Katter som hålls helt eller delvis utomhus ska få tillgång till vatten minst två gånger per dag på sådant sätt att det inte omedelbart fryser, om de inte har tillgång till vatten från vattenautomat eller dylikt som erbjuder frostfritt vatten. Katter med låg rang i gruppen ska få möjlighet att äta och dricka utan stress.

text: Allmänna råd till 3 kap. 6 §

text: Det bör finnas mat- och vattenskålar på olika ställen och på olika höjder för att katter med låg rang ska få tillfälle att äta och dricka ostört.

text: Katter får inte hållas bundna.

text: Om katter vistas ensamma på en balkong som är belägen mer än fem meter över marken, måste balkongen vara försedd med nät eller liknande för att förhindra katten från att falla ner.

text: Kattungar får inte skiljas från modern annat än temporärt, så länge de behöver hennes mjölk och omvårdnad, dock tidigast vid 12 veckors ålder. Kattungarna får heller inte lämna uppfödaren förrän tidigast vid 12 veckors ålder om inte särskilda skäl föreligger.

text: Katthem och kattpensionat

text: En person som driver ett katthem eller kattpensionat ska ha kunskap om katter. Kunskapen ska omfatta: 1. Kattens beteendebehov och etologi 2. Problemkatter och problemkattägare 3. Stress hos katt 4. Smittspridning 5. Djurskyddslagstiftningen 6. Raskunskap 7. Enklare kattsjukvård 8. Praktik

text: Mått

text: Rastgårdar och utrymmen avsedda för permanent katthållning ska vara minst 2 2 6 m . Arean ska vara minst 2 m per katt. Takhöjden ska vara minst 1,9 m.

text: Följande mått är minimimått på boxar för katter i m vid kattpensionat, avelsbox för katthona med ungar och annan tillfällig förvaring. Katter får inte förvaras i denna typ av box mer än 3 månader.

text: Area (m ) 1,5

text: Minsta sida (m) 1,2

text: Takhöjd (m) 1,9

text: Om flera katter hålls i boxen ska varje katt ha tillgång till minst 0,7 m². Hona med ungar räknas som två katter.

text: Följande mått är minimimått invändigt för kattfälla i meter. Kattfällan ska ha regelbunden tillsyn minst morgon och kväll med högst 12 timmars mellanrum och vittjas omedelbart vid påträffad fångst.

text: Längd 0,5

text: Bredd 0,3

text: Höjd 0,35

text: 4 KAP. ÖVRIGA BESTÄMMELSER

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter. 2 § Bestämmelser om straff för brott mot dessa föreskrifter finns i

text: 10 kap. 5 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: . __________________

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 april 2019, då Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2008:5

text: ) om hållande av hund och katt ska upphöra att gälla. De allmänna råden ska gälla från och med samma tidpunkt. 2. Om det i anslutning till en rastgård som uppfyller kraven i 2 kap. 23 § finns en box som djur i rastgården har fritt tillträde till behöver boxen inte uppfylla kraven i 2 kap. 24 § förrän vid ny-, till- eller ombyggnad av något av utrymmena.

text: CHRISTINA NORDIN Helena Elofsson (Avdelningen för djurskydd och hälsa)