title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet energiteknik
i gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet energiteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Energiteknik

text: Energiteknik handlar om lagring, omvandling, transport och användning av energi, som i sin tur är nödvändig för att upprätthålla en stor mängd samhällsfunktioner. Ämnet energiteknik behandlar energitekniska objekt samt hur olika energitekniska system fungerar och är konstruerade. Ämnet bygger delvis på naturvetenskapliga principer som tillämpas på energitekniska anläggningar.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet energiteknik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om drift och underhåll av energitekniska anläggningar. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om energikällor och energiomvandlingar samt hur energitekniska systemlösningar är uppbyggda och fungerar. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av effektiv och hållbar energianvändning samt kretsloppstänkande. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur energitekniska system påverkar miljön. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla ett yrkesetiskt förhållningssätt samt förmåga att arbeta på ett säkert sätt. Genom experiment och ett undersökande arbetssätt ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att lösa problem som gäller drift och underhåll av energitekniska anläggningar. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar förmåga att hantera mätinstrument och göra energiberäkningar. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla ett fackspråk samt förmåga att dokumentera och utvärdera utfört arbete. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att samverka med andra. Vidare ska undervisningen stimulera elevernas nyfikenhet och initiativförmåga samt deras intresse för teknisk utveckling och hållbarhetsarbete inom energiteknik.

text: Undervisningen i ämnet energiteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika energikällor och bränslen samt energiomvandlingar som möjliggör produktion. – Kunskaper om uppbyggnad, funktion och principer hos olika energitekniska systemlösningar. – Kunskaper om energianvändning och energieffektivisering samt miljöpåverkan av energiproduktion. – Förmåga att hantera mätinstrument. – Förmåga att göra energiberäkningar utifrån relevanta storheter och enheter. – Förmåga att arbeta i enlighet med säkerhetsföreskrifter samt dokumentera och utvärdera utfört arbete.

text: Nivåer i ämnet energiteknik

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: ENER1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet energiteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Energikällor, energiinnehåll och energiomvandlingar. – Huvudkomponenter i olika system, till exempel fläktar, pumpar, ventiler, turbiner och generatorer samt drift och underhåll av dessa. – Regionala förutsättningar i Sverige gällande energiproduktion och energianvändning samt olika behov och hinder. – Energiförbättrande åtgärder i bostäder. – Miljöpåverkan av energiproduktion i Sverige. – Mätning, till exempel av ström, spänning, motstånd, effekt och energi. Inställning och kontroll av instrument. – Energiberäkningar, till exempel av ström, spänning, motstånd, effekt och energi. – Tabeller och instruktioner, till exempel formlersamlingar och manualer. – Personlig skyddsutrustning och ergonomi i arbetet. – Säkerhetsföreskrifter inom området. – Dokumentation och utvärdering av eget arbete. – Energitekniska begrepp och samband.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: ENER2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet energiteknik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Förbränningsprocessen, energigaser och överföring av värme. – Uppbyggnad av vanligt förekommande system, till exempel ventilationssystem, pumpstationer och värmesystem. – Förutsättningar inom EU gällande energiproduktion och energianvändning samt olika behov och hinder. – Energiförbättrande åtgärder i industrier. – Miljöpåverkan av energiproduktion inom EU. – Mätning, till exempel av temperatur och tryck. Inställning och kontroll av instrument. – Energiberäkningar, till exempel av kraft, tryck, energi, effekt och verkningsgrad.

text: – Standarder och föreskrifter, till exempel standarder för hur olika energitekniska system byggs. – Säkerhetsstandarder och säkerhetsföreskrifter, till exempel om elsäkerhet, brandfarliga arbeten, säkerhet på väg och travers. – Dokumentation och utvärdering av eget arbete.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: ENER3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet energiteknik på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Generering, transformering och överföring av elektricitet. – Praktiskt arbete, tillståndskontroll och felsökning i olika system, till exempel i pump- och fläktsystem. – Olika länders förutsättningar gällande energiproduktion och energianvändning samt olika behov och hinder ur ett globalt perspektiv. – Effektivisering av system i bostäder och industrier. – Miljöpåverkan av energiproduktion ur ett globalt perspektiv. – Mätning, till exempel av varvtal, frekvens och flöden. Inställning och kontroll av instrument. – Energiberäkningar, till exempel av flöden, specifik värmekapacitet, Uvärde, effekt och energi. – Olika ritningar och scheman, till exempel elscheman, ventilationsritningar, byggritningar och maskinritningar. – Säkerhetsföreskrifter inom området. – Dokumentation och utvärdering av eget och andras arbete.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt olika energikällor och bränslen samt energiomvandlingar. Eleven beskriver översiktligt hur olika energitekniska systemlösningar är uppbyggda och fungerar. Eleven för enkla resonemang om hur energiproduktionen påverkar miljön samt hur detta kan förebyggas. Eleven hanterar mätinstrument med viss säkerhet. Eleven utför enkla energiberäkningar.

text: Eleven utför det praktiska arbetet i enlighet med säkerhetsbestämmelser inom området. Dessutom gör eleven en enkel dokumentation av sitt arbete och utvärderar arbetet med enkla omdömen.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt olika energikällor och bränslen samt energiomvandlingar. Eleven beskriver utförligt hur olika energitekniska systemlösningar är uppbyggda och fungerar. Eleven för utvecklade resonemang om hur energiproduktionen påverkar miljön samt hur detta kan förebyggas. Eleven hanterar mätinstrument med säkerhet. Eleven utför relativt komplexa energiberäkningar. Eleven utför det praktiska arbetet i enlighet med säkerhetsbestämmelser inom området. Dessutom gör eleven en noggrann dokumentation av sitt arbete och utvärderar arbetet med utvecklade omdömen.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat olika energikällor och bränslen samt energiomvandlingar. Eleven beskriver utförligt och nyanserat hur olika energitekniska systemlösningar är uppbyggda och fungerar. Eleven för välutvecklade resonemang om hur energiproduktionen påverkar miljön samt hur detta kan förebyggas. Eleven hanterar mätinstrument med god säkerhet. Eleven utför komplexa energiberäkningar. Eleven utför det praktiska arbetet i enlighet med säkerhetsbestämmelser inom området. Dessutom gör eleven en noggrann och utförlig dokumentation av sitt arbete och utvärderar arbetet med välutvecklade omdömen.


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet entreprenörskap
i gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet entreprenörskap finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

type: stycke

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

type: paragraf

text: Entreprenörskap

type: rubrik

text: Ämnet entreprenörskap är tvärvetenskapligt. Det har sin bas inom psykologi och företagsekonomi, men även andra kunskapsområden ingår. Entreprenörskap och innovationstänkande har betydelse för samhällets utveckling och välstånd.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet entreprenörskap ska syfta till att eleverna utvecklar kreativitet och innovationstänkande samt förmåga att tillvarata idéer och möjligheter och omvandla dessa till värde för andra. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att starta, driva och finansiera ett projekt eller fiktivt företag. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hur idéer och produkter skyddas genom lagar och andra bestämmelser. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur människor samarbetar, kommunicerar och löser problem för att nå bestämda mål inom ett sammanhang. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse av entreprenörskapets betydelse för samhällsutvecklingen. I detta ingår kunskaper om hur företag och andra verksamheter arbetar med innovationer och affärsutveckling samt med ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. Undervisningen ska stimulera elevernas kunskapssökande och kreativitet samt lust att, utifrån empati för omvärlden och andra människors behov, omsätta idéer i praktisk verksamhet. Därigenom ska undervisningen också bidra till elevernas personliga utveckling och skapa förutsättningar för livslångt lärande. Undervisningen ska bedrivas i projektform med innehåll från andra ämnesområden. Med utgångspunkt i elevernas idéer och arbetsprocess ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar både teoretiska och praktiska kunskaper. I undervisningen ska eleverna även uppmuntras att arbeta målinriktat och lösa problem samt att ta eget ansvar och samarbeta med andra. Eleverna ska också ges möjlighet att utvärdera arbetsprocess och resultat samt att reflektera över sina erfarenheter för att dra lärdom av dem.

text: Undervisningen i ämnet entreprenörskap ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att omvandla idéer till praktiska och målinriktade aktiviteter för att starta ett projekt eller fiktivt företag. – Förmåga att starta, driva och avsluta ett projekt eller fiktivt företag. – Kunskaper om hur idéer och produkter skyddas genom lagar och andra bestämmelser. – Förmåga att använda företagsekonomiska metoder.

text: Nivåer i ämnet entreprenörskap

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: ENTR1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet entreprenörskap på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Entreprenörskapets betydelse för individer, organisationer, företag och samhällen inom områden som är relevanta för elevernas utbildning. – Hur projekt kan genomföras och hur företag kan drivas, med hänsyn till ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. Att starta, driva och avsluta ett projekt eller fiktivt företag. Betydelsen av etiskt ansvarstagande och empati för andra människor och omvärlden inom entreprenörskap. – Idéutvecklingsprocesser. Att skapa, värdera, förverkliga, vidareutveckla eller överge idéer inom projektets verksamhetsområde. – Hur produkter och idéer skyddas genom lagar och andra bestämmelser, till exempel upphovsrätt. – Projektmetodik. Att formulera mål, planera, organisera och fördela ansvar samt att genomföra, presentera, dokumentera och utvärdera ett projekt. Hur samverkan i nätverk fungerar samt hur nätverk kan identifieras och skapas. – Ledarskap och grupprocesser. Problemlösning och konflikthantering samt olika metoder för att lösa problem och fatta beslut. – Hur hållbar marknadsföring kan utformas i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt med etisk medvetenhet som grund. – Finansieringsformer, ekonomisk planering, dokumentation och uppföljning. – Presentationsteknik anpassad till syfte, mottagare och situation.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven upprättar en enkel projektplan med utgångspunkt i en idé och genomför planen med godtagbart resultat. Eleven startar, driver och avslutar ett projekt eller fiktivt företag med godtagbart resultat. Eleven beskriver på ett godtagbart sätt hur idéer och produkter skyddas genom lagar och andra bestämmelser. Eleven upprättar ekonomiska planer samt genomför beräkningar och ekonomiska uppföljningar med godtagbart resultat.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven upprättar en genomarbetad projektplan med utgångspunkt i en idé och genomför planen med gott resultat. Eleven startar, driver och avslutar ett projekt eller fiktivt företag med gott resultat. Eleven beskriver på ett utvecklat sätt hur idéer och produkter skyddas genom lagar och andra bestämmelser. Eleven upprättar ekonomiska planer samt genomför beräkningar och ekonomiska uppföljningar med gott resultat.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven upprättar en väl genomarbetad projektplan med utgångspunkt i en idé och genomför planen med mycket gott resultat. Eleven startar, driver och avslutar ett projekt eller fiktivt företag med mycket gott resultat. Eleven beskriver på ett välutvecklat sätt hur idéer och produkter skyddas genom lagar och andra bestämmelser. Eleven upprättar ekonomiska planer samt genomför beräkningar och ekonomiska uppföljningar med mycket gott resultat.

type: foreskrift


text: Ämnesplanen för ämnet estetisk kommunikation finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Estetisk kommunikation

text: Estetisk kommunikation är en viktig del av människans kommunikationsmedel. Människor värderar och påverkas av sin omgivning utifrån estetiska upplevelser. Kunskaper om estetisk kommunikation ökar förmågan att uppfatta, tolka och utforma budskap. Ämnet estetisk kommunikation behandlar kommunikation och interaktion mellan människor genom estetiska uttrycksformer.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet estetisk kommunikation ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om och färdigheter i att kommunicera med estetiska uttrycksformer. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet och lust att arbeta med konstnärliga processer och ge dem möjlighet att utveckla färdigheter i metoder, tekniker och redskap för att interagera och samverka med medskapare, publik och mottagare. Genom undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla förståelse av hur betydelser skapas, förstärks och uppfattas genom estetisk kommunikation. Eleverna ska göras uppmärksamma på relationen mellan å ena sidan utövarens avsikt att nå fram till, beröra och bli förstådd och å andra sidan mottagarens tolkning och förståelse. Undervisningen ska även ge utrymme för att diskutera den etiska dimensionen av att beröra och påverka människor, liksom värdet av tankefrihet och yttrandefrihet för nyskapande och utveckling. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetsmiljö samt om lagar och andra bestämmelser inom tillhörande verksamhetsområden. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att genom kunskaper om och färdigheter i ämnet aktivt bidra till ett rikt kulturliv. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att använda de olika konstarterna som språkliga uttryck för att utforska tekniker och metoder för kreativitet och skapande. Eleverna ska ges möjlighet att pröva sin kommunikativa förmåga genom att arbeta med produktion och gestaltning och genom att undersöka hur specifika estetiska uttryck kommunicerar. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av kommunikation genom analys, reflektion och diskussion om gestaltning. Undervisningen ska lägga stor vikt vid eget skapande, såväl individuellt som i samarbete med andra. Undervisningen ska betona en jämställd och inkluderande arbetsmiljö med utgångspunkt i tillit, samtycke och trygghet. Eftersom ämnet har en utforskande karaktär ska eleverna uppmuntras att söka nya vägar för skapande och kommunikation. De ska uppmuntras att experimentera, pröva olika uttryck och uttrycksformer samt kombinera olika estetiska uttryckssätt. Såväl traditionella konstnärliga metoder som ny teknik ska behandlas i undervisningen.

text: Undervisningen i ämnet estetisk kommunikation ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 2 – Färdigheter i att använda estetiska uttryck och tillhörande teknik.

text: – Förmåga att kommunicera och reflektera över idéer, stämningar och betydelser med estetiska uttrycksmedel. – Förmåga att ta ansvar för eget och gemensamt arbete i konstnärlig produktion. – Förmåga att göra etiska överväganden om påverkan och kommunikation. – Kunskaper om lagar och andra bestämmelser samt om arbetsmiljö inom området.

text: Nivåer i ämnet estetisk kommunikation

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: ESTE1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet estetisk kommunikation på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Uttrycksformer, kreativitet och kommunikation

text: – Orientering i estetiska uttrycksformer, begrepp, tekniker och metoder. – Hur tekniker som förstärker den estetiska kommunikationen används, till exempel sceniska uttrycksmedel, redskap och medier. – Utforskande av kreativa möjligheter till kommunikation med estetiska uttrycksmedel. – Gränsöverskridande kombinationer av olika estetiska uttryck. – Estetiska uttrycksformer och deras koppling till förmedling av idéer. – Diskussion om och analys av hur kreativa och kommunikativa processer samverkar med estetiska uttryck.

text: Produktion och samverkan

text: – Introduktion till konstnärlig produktionsprocess från idé till färdig gestaltning. – Interaktion mellan olika konstformer och genrer för framställning av ett verk. – Metoder för samarbetsformer i skapande arbete baserat på tillit och samtycke. – Eget ansvar och ansvarsfördelning i grupparbete. Planering, dokumentation och arbete efter tidsramar. – Presentation och framställning av färdig gestaltning i möte med publik eller betraktare.

text: Etik, arbetsmiljö och bestämmelser

text: – Budskap och dess påverkan. – Etiska frågeställningar i samband med estetisk kommunikation, till exempel genom problematisering och utmanande av traditioner. – Introduktion till lagar och andra bestämmelser inom estetisk produktion och kommunikation. 3

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: ESTE2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet estetisk kommunikation på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: – Metoder och redskapsanvändning för kommunikation med estetiska uttryck. – Relevant teknik och medieanvändning. – Arbete med gränsöverskridande kreativa möjligheter till kommunikation med estetiska uttrycksmedel, med fokus på att förmedla stämningar. – Estetiska uttrycksformer och deras koppling till känslostämningar från sändare till mottagare, till exempel budskapets form i relation till publikens eller betraktarens upplevelse.

text: Produktion och samverkan

text: – Den konstnärliga produktionsprocessens betydelse för arbetsgång och slutresultat. – Aktiv samverkan mellan olika konstformer, genrer och uttrycksmedel för framställning av ett verk. – Gruppdynamik och samverkan i skapande och gestaltande arbete. – Olika roller och uppgifter i produktionsarbete. Arbete efter givna tidsramar och mål. – Presentation och framställning av färdig gestaltning i möte med publik eller betraktare.

text: Etik, arbetsmiljö och bestämmelser

text: – Budskapets syfte och dess påverkan och effekter. Etiska ställningstaganden i arbete med estetisk kommunikation. – Lagar och andra bestämmelser i konstnärliga produktioner, till exempel rörande upphovsrätt och rätt till ekonomisk ersättning. – Säkert och hållbart arbetssätt samt arbetsmiljö i konstnärlig produktion.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: ESTE3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet estetisk kommunikation på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: – Estetiska uttrycksformer, begrepp, tekniker och metoder för valda områden. – Hur val och användning av teknik och metod påverkar det slutgiltiga estetiska uttrycket.

text: Produktion och samverkan

text: – Konstnärlig produktionsprocess från idé till färdig gestaltning inom valda områden. Analys under processens gång för kvalitetshöjning av resultat. – Relationen mellan delar och helhet i en större estetisk produktionsprocess och vid framställning av verk. – Gruppdynamik samt aktiv samverkan och delaktighet i skapande och gestaltande arbete. Ansvar för såväl del som helhet i arbetet. – Autonomi i eget och gemensamt arbete inom givna tidsramar. – Presentation och framställning av färdig gestaltning i möte med publik eller betraktare.

text: Etik, arbetsmiljö och bestämmelser

text: – Hur olika val under en konstnärlig process kan få etiska och konstnärliga konsekvenser. – Lagar och andra bestämmelser för valda konstnärliga produktioner, till exempel rörande avtal och tillstånd. – Säkert och hållbart arbetssätt samt arbetsmiljö i konstnärlig produktion.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven använder estetiska uttryck med relevanta tekniker i estetisk kommunikation på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven uttrycker och kommunicerar idéer, betydelser och stämningar i olika sammanhang med viss säkerhet. Eleven för enkla resonemang om den estetiska kommunikationens påverkan och effekt. Eleven samarbetar, interagerar och arbetar i konstnärlig produktion på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven för enkla resonemang om etiska överväganden i arbete med estetisk kommunikation. Eleven redogör på ett godtagbart sätt för lagar och andra bestämmelser samt arbetsmiljöfrågor inom estetisk produktion och kommunikation.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven använder estetiska uttryck med relevanta tekniker i estetisk kommunikation på ett ändamålsenligt sätt. Eleven uttrycker och kommunicerar idéer, betydelser och stämningar i olika sammanhang med säkerhet. Eleven för utvecklade resonemang om den estetiska kommunikationens påverkan och effekt. Eleven samarbetar, interagerar och arbetar i konstnärlig produktion på ett fungerande sätt. Eleven för utvecklade resonemang om etiska överväganden i arbete med estetisk kommunikation. Eleven redogör på ett utvecklat sätt för lagar och andra bestämmelser samt arbetsmiljöfrågor inom estetisk produktion och kommunikation.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven använder estetiska uttryck med relevanta tekniker i estetisk kommunikation på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Eleven uttrycker och kommunicerar idéer, betydelser och stämningar i olika sammanhang med god säkerhet. Eleven för välutvecklade resonemang om den estetiska kommunikationens påverkan och effekt. Eleven samarbetar, interagerar och arbetar i konstnärlig produktion på ett väl fungerande sätt. Eleven för utvecklade och nyanserade resonemang om etiska överväganden i arbete med estetisk kommunikation. Eleven redogör på ett välutvecklat sätt för lagar och andra bestämmelser samt arbetsmiljöfrågor inom estetisk produktion och kommunikation.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet estetisk kommunikation i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Estetisk kommunikation

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet estetisk kommunikation ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om och färdigheter i att kommunicera med estetiska uttrycksformer. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet och lust att arbeta med konstnärliga processer och ge dem möjlighet att utveckla färdigheter i metoder, tekniker och redskap för att interagera och samverka med medskapare, publik och mottagare. Genom undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla förståelse av hur betydelser skapas, förstärkas och uppfattas genom estetisk kommunikation. Eleverna ska göras uppmärksamma på relationen mellan å ena sidan utövarens avsikt att nå fram till, beröra och bli förstådd och å andra sidan mottagarens tolkning och förståelse. Undervisningen ska även ge utrymme för att diskutera den etiska dimensionen av att beröra och påverka människor, liksom värdet av tankefrihet och yttrandefrihet för nyskapande och utveckling. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetsmiljö samt om lagar och andra bestämmelser inom tillhörande verksamhetsområden. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att genom kunskaper om och färdigheter i ämnet aktivt bidra till ett rikt kulturliv. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att använda de olika konstarterna som språkliga uttryck för att utforska tekniker och metoder för kreativitet och skapande. Eleverna ska ges möjlighet att pröva sin kommunikativa förmåga genom att arbeta med produktion och gestaltning och genom att undersöka hur specifika estetiska uttryck kommunicerar. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av kommunikation genom analys, reflektion och diskussion om gestaltning. Undervisningen ska lägga stor vikt vid eget skapande, såväl individuellt som i samarbete med andra. Undervisningen ska betona en jämställd och inkluderande arbetsmiljö med utgångspunkt i tillit, samtycke och trygghet. Eftersom ämnet har en utforskande karaktär ska eleverna uppmuntras att söka nya vägar för skapande och kommunikation. De ska uppmuntras att experimentera, pröva olika uttryck och uttrycksformer samt kombinera olika estetiska uttryckssätt. Såväl traditionella konstnärliga metoder som ny teknik ska behandlas i undervisningen.

text: Nivåer i ämnet estetisk kommunikation

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: ESTE1000X

text: Centralt innehåll

text: Produktion och samverkan

text: Etik, arbetsmiljö och bestämmelser

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: ESTE2000X

text: Centralt innehåll

text: Produktion och samverkan

text: Etik, arbetsmiljö och bestämmelser

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: ESTE3000X

text: Centralt innehåll

text: – Hur kreativa möjligheter i estetisk kommunikation kan användas för att förmedla och förstärka budskap och idéer för valda områden. – Fokus på ett eller flera estetiska uttrycksmedel i skapandeprocessen. – Aktiv samverkan mellan olika konstformer i framställning av större verk. – Analys under processens gång för kvalitetshöjning av resultat.

text: Produktion och samverkan

text: – Konstnärlig produktionsprocess från idé till färdig gestaltning inom valda områden. Analys under processens gång för kvalitetshöjning av resultat. – Relationen mellan delar och helhet i en större estetisk produktionsprocess och framställning av verk. – Gruppdynamik samt aktiv samverkan och delaktighet i skapande och gestaltande arbete. Ansvar för såväl del som helhet i arbetet. – Autonomi i eget och gemensamt arbete inom givna tidsramar. – Presentation och framställning av färdig gestaltning i möte med publik eller betraktare.

text: Etik, arbetsmiljö och bestämmelser

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet eventteknik
i gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet eventteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Eventteknik

text: Kravet på bra ljud, bild, ljus och specialeffekter vid olika typer av event ställer höga krav på avancerad teknisk utrustning. Ämnet eventteknik behandlar ljud-, ljus- och bildteknik samt arbete med scenanläggningar och teknisk utrustning vid olika event.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet eventteknik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om den tekniska utrustning som används vid olika event. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att bygga upp scenanläggningar och rigga teknisk utrustning på ett säkert och hållbart sätt samt felsöka och reparera utrustningen. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förståelse för vikten av att planera och att arbeta på ett sätt som tar hänsyn till såväl säkerhet som miljö och estetik. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller arbete inom eventteknik. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet och uppfinningsrikedom i kreativt arbete med ljud, ljus och bild samt leda till att eleverna utvecklar kunskaper om den tekniska utrustningens möjligheter och begränsningar vid kreativt arbete. I undervisningen ska både praktiska och teoretiska moment ingå.

text: Undervisningen i ämnet eventteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om ljud-, ljus- och bildteknik. – Förmåga att planera sitt arbete samt att bygga upp scenanläggningar och rigga teknisk utrustning för event på ett säkert sätt. – Förmåga att arbeta kreativt med ljud, ljus och bild. – Förmåga att felsöka och reparera teknisk utrustning. – Förmåga att arbeta säkert i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Nivåer i ämnet eventteknik

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivåkod: EVEN1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet eventteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Ljud-, ljus- och bildutrustningars komponenter, enheter och system, däribland utrustning för scen och konferens. – Akustikens inverkan vid ljudåtergivning. – Mikrofonval och hantering av mikrofoner. – Mjuk- och hårdvara för streaming och onlineinspelning. – Tillgänglighetsanpassning av event. – Olika aktörer och deras ansvarsområden inom ljud-, ljus- och bildteknik. – Planeringsverktyg inför scenuppbyggnad. – Uppbyggnad och riggning av scenanläggningar för event. – Introduktion till kreativt arbete med ljud, ljus och bild, till exempel inom musik, film, radio och tv. – Funktionsprovning och reparation av ljud-, ljus- och bildanläggningar. – Ergonomi och förebyggande säkerhetsarbete. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland säkerhetskrav och miljökrav vid arbete med scenuppbyggnad och hantering av utrustning. – Tillstånd som kan krävas vid olika eventområden, till exempel onlineproduktion.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: EVEN2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet eventteknik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Akustik i olika miljöer. – Handhavande av mixerbord för ljud, ljus och bild. – Handhavande av mjuk- och hårdvara för streaming och inspelning online. – Handhavande och hantering av mikrofoner, däribland inom live- och studioproduktioner. – Olika aktörer och deras ansvarsområden inom ljud-, ljus- och bildteknik. – Planeringsverktyg inför scenuppbyggnad. – Uppbyggnad och riggning av event, möten och produktion online, till exempel scenmiljö, ljus- och bildsystem, livekamera, dubbla system och medhörningssystem. – Ljud-, ljus- och bildmediets uttrycksmöjligheter samt kreativt arbete med ljud, ljus och bild. – Enklare felsökning och reparation av ljud-, ljus- och bildanläggningar. – Ergonomi och förebyggande säkerhetsarbete.

text: – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland säkerhetskrav och miljökrav vid arbete med scenuppbyggnad och hantering av utrustning. – Tillstånd som kan krävas inom olika eventområden, till exempel onlineproduktion, radio och film.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: EVEN3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet eventteknik på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Hur akustik kan anpassas efter olika eventsituationer, däribland liveproduktioner. – Användning av analog och digital mixningsteknik. – Mjuk- och hårdvara för olika typer av event, däribland onlineproduktion, samt redigering. – Mikrofonval för olika typer av instrument och inspelningssituationer, däribland liveproduktioner. – Bildskärmar och projektorer. – Orientering om musikproduktion för film och radio, till exempel jinglar, podcasts och filmmusik. – Olika aktörer och deras ansvarsområden inom ljud-, ljus- och bildteknik. – Planeringsverktyg inför scenuppbyggnad. – Uppbyggnad och riggning av ljud-, ljus- och bildanläggningar för musikprojekt, mässor, artistuppträdanden och webbsändningar. – Kreativt arbete med ljud, ljus och bild, däribland inom liveproduktion. – Reparation samt systematisk felsökning av ljud-, ljus- och bildanläggningar. – Ergonomi och förebyggande säkerhetsarbete. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland säkerhetskrav och miljökrav vid arbete med scenuppbyggnad och hantering av utrustning. – Tillstånd som kan krävas vid offentliga framföranden, onlineproduktion, radio och film, samt vid reproduktion av dessa.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt scenanläggningars komponenter, enheter och system vad gäller ljud, ljus och bild. Eleven planerar sitt arbete och bygger med visst handlag upp scenanläggningar samt riggar teknisk utrustning med säkerhet. Eleven arbetar kreativt med ljud, ljus och bild med godtagbart resultat. Eleven felsöker och reparerar med viss säkerhet teknisk utrustning för event. Eleven utför det praktiska arbetet på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt scenanläggningars komponenter, enheter och system vad gäller ljud, ljus och bild. Eleven planerar sitt arbete och bygger med gott handlag upp scenanläggningar samt riggar teknisk utrustning med säkerhet. Eleven arbetar kreativt med ljud, ljus och bild med gott resultat. Eleven felsöker och reparerar med säkerhet teknisk utrustning för event. Eleven utför det praktiska arbetet på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat scenanläggningars komponenter, enheter och system vad gäller ljud, ljus och bild. Eleven planerar sitt arbete och bygger med mycket gott handlag upp scenanläggningar samt riggar teknisk utrustning med säkerhet. Eleven arbetar kreativt med ljud, ljus och bild med mycket gott resultat. Eleven felsöker och reparerar med god säkerhet teknisk utrustning för event. Eleven utför det praktiska arbetet på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet exponering i gymnasieskolan
och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial
nivå

text: Ämnesplanen för ämnet exponering finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Exponering

text: Exponering som kommunikationsform innehåller många dimensioner och erbjuder olika uttrycksmöjligheter. Alla sinnen berörs och påverkas av exponering där föremål, bild, text, färg, ljus och ljud i olika grad samverkar. Ämnet behandlar butiks- och fönsterexponeringar, mässor och event samt projektering och gestaltning utifrån uppdragsgivarens profil och bransch.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet exponering ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om och färdigheter i exponeringens olika uttrycksmöjligheter, från idé till färdig produkt, inom butiks- och fönsterexponering samt på mässor och event. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om digital teknik och programvaror samt förmåga att använda relevant utrustning. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att utarbeta modeller och planskisser genom presentationer och visuell gestaltning. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att stärka sin förmåga att uttrycka sig klart, precist och intresseväckande. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur textmaterial disponeras och presenteras för att fånga mottagarens intresse. Därigenom ska undervisningen främja elevernas kreativitet och tilltro till den egna förmågan att uttrycka sig och förmedla budskap. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att dra slutsatser och värdera exponeringar utifrån sambandet mellan tid, kostnader och den färdiga produktionens kvalitet. Initiativ- och problemlösningsförmåga samt handlingsberedskap ska stimuleras i undervisningen. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att arbeta självständigt och miljömedvetet, ta eget ansvar och handla med omdöme i det egna arbetet.

text: Undervisningen i ämnet exponering ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om exponeringens olika uttrycksformer och hur dessa kan samverka. – Förmåga att planera och utföra exponeringar. – Förmåga att visualisera idéer, använda olika uttrycksformer samt förmedla budskap. – Förmåga att värdera olika typer av exponeringar utifrån målgrupp och budskap.

text: Nivåer i ämnet exponering

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: EXPO1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet exponering på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Färglära. – Matchning och koordinering av produkter. – Mässors och events olika delar. – Arbete med butiks- och fönsterexponeringar samt exponeringar på mässor och event. – Digital teknik och teknisk utrustning i exponeringsarbetet. – Säkerhet i arbetet. – Grunderna i två- och tredimensionellt skapande. – Framställning av idéer med hjälp av skissmetoder samt två- och tredimensionella modeller. – Presentationstekniker i form av texter, ljud, bilder och modeller. – Hur olika budskap används i marknadsföringen för att nå målgrupper. – Skapande av exponeringar utifrån egna idéer. – Hur olika exponeringar kan värderas och utvecklas utifrån målgruppsanpassning och olika aspekter, till exempel estetisk och teknisk kvalitet samt kostnader.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: EXPO2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet exponering på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Färgsystem, belysning och ljudteknik. – Rumsbildningens möjligheter till suggestion, omväxling och pedagogisk tydlighet. – Matchning och koordinering i olika prislägen och mot olika målgrupper. – Mässors och events olika delar. – Projektering och gestaltning av butiks- och fönsterexponeringar samt av exponeringar på mässor och event. – Produktionskostnader inom exponering. – Digital teknik och teknisk utrustning i exponeringsarbetet. – Arbetsmiljö och säkerhet i arbetet, däribland säkerhetsanalys. – Produktionsprocessen från idé till färdig produkt. – Form- och innehållskomposition, problemlösning och kvalitetstänkande utifrån uppdraget från kunden. – Intern och extern marknadsföring samt marknadsföringens funktion som bärare av budskap. – Analys och utvärdering av hur egna och andras idéer i olika exponeringsproduktioner har visualiserats, däribland ur aspekterna målgruppsanpassning, estetisk och teknisk kvalitet samt kostnader.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om olika exponeringar, mässor och event. Dessutom redogör eleven för dess olika delar på ett översiktligt sätt. Eleven planerar och utför olika former av exponeringar med viss skicklighet. Eleven presenterar sina idéer och visar på ett godtagbart sätt hur budskap kan visualiseras och förmedlas. Eleven gör enkla värderingar av hur exponeringar anpassas till målgrupper och hur väl de förstärker olika budskap. Dessutom ger eleven enkla förslag på hur arbetet med exponeringar kan utvecklas.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om olika exponeringar, mässor och event. Dessutom redogör eleven för dess olika delar på ett utförligt sätt. Eleven planerar och utför olika former av exponeringar med god skicklighet. Eleven presenterar sina idéer och visar på ett gott sätt hur budskap kan visualiseras och förmedlas. Eleven gör utvecklade värderingar av hur exponeringar anpassas till målgrupper och hur väl de förstärker olika budskap. Dessutom ger eleven välgrundade förslag på hur arbetet med exponeringar kan utvecklas.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om olika exponeringar, mässor och event. Dessutom redogör eleven för dess olika delar på ett utförligt och nyanserat sätt. Eleven planerar och utför olika former av exponeringar med mycket god skicklighet.

text: Eleven presenterar sina idéer och visar på ett mycket gott sätt hur budskap kan visualiseras och förmedlas. Eleven gör välutvecklade värderingar av hur exponeringar anpassas till målgrupper och hur väl de förstärker olika budskap. Dessutom ger eleven välgrundade och nyanserade förslag på hur arbetet med exponeringar kan utvecklas.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet fackteckning och design i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet fackteckning och design finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Fackteckning och design

text: Fackteckning används inom såväl modedesign som andra designområden och är ett samlingsbegrepp för olika visuella verktyg som används inom design. Ämnet fackteckning och design behandlar estetiska aspekter inom teckning, illustration och design. Det behandlar också skisstekniker, material, metoder och processer inom valt designområde. Dessutom behandlar ämnet designens betydelse för produkters hållbarhet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet fackteckning och design ska syfta till att eleverna utvecklar färdigheter i att arbeta konstnärligt, hantverksmässigt och kreativt inom teckning, illustration och design. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om funktionell och konstnärlig utformning samt om samspelet mellan material, form, funktion och färg. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om designprocessen samt förmåga att arbeta från idéer till färdiga illustrationer eller presentationsskisser. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förståelse av hur design i olika material kan understryka och förmedla en tanke, en idé eller en känsla. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att reflektera över och värdera det utförda arbetet. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar färdigheter i att presentera formgivna idéer samt färdiga skisser och illustrationer. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att använda begrepp inom relevant designområde. Undervisningen ska vidare bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området samt om miljöaspekter. Undervisningen ska leda till att eleverna inspireras av samt utvecklar förmåga att analysera och tolka historisk och samtida formgivning. Den ska också ge eleverna möjlighet att arbeta både med traditionell och mer experimentell design. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla en öppenhet för att prova nya vägar. Den ska även leda till att eleverna utvecklar färdigheter i att arbeta projektinriktat och problemorienterat. Undervisningen ska lämna utrymme för diskussion och reflektion över etiska frågor och olika handlingsalternativ inom fackteckning och design.

text: Undervisningen i ämnet fackteckning och design ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att arbeta konstnärligt och hantverksmässigt med fackteckning och design. – Kunskaper om färg, form och funktion. – Förmåga att kommunicera med fackteckning och design samt att presentera och värdera idéer och design. – Förmåga att analysera och tolka traditionell och samtida design. – Kunskaper om lagar och andra bestämmelser samt miljöpåverkan inom 2 designområdet.

text: Nivåer i ämnet fackteckning och design

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: FACK1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet fackteckning och design på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Teckning

text: – Metoder för figur- och modeteckning. – Manuella och digitala metoder inom fackteckning och design. – Skissarbete, arbetsritning och produktionsteckning. – Gestaltning med olika material inom valt designområde, till exempel stoffteckning.

text: Funktion

text: – Tekniska detaljer och materialegenskaper. – Funktion, egenskaper och kvalitet hos olika typer av material. – Hur färg, form, proportioner och material samverkar och påverkar ett uttryck eller en funktion.

text: Designprocessen

text: – Introduktion till designprocessen, från idégenerering till färdigt presentationsmaterial, till exempel med hjälp av portfoliometod. – Presentation av skisser, illustrationer, designidéer och arbetsprocesser. – Samtal om och värdering av egen design, funktion, uttryck och känsla med hjälp av relevanta begrepp.

text: Kontext och bestämmelser

text: – Introduktion till designhistoria, samtida formgivning och formgivare inom relevant område. – Inspirationskällor till eget skapande från design och formgivning i olika tider och kulturer. – Lagar och andra bestämmelser som gäller för designområdet, till exempel upphovsrätt. – Miljö- och resursmässiga aspekter på design och materialval. – Hur egen design förhåller sig till inspirationskällor.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven arbetar konstnärligt och hantverksmässigt med fackteckning och design. I arbetet skissar, tecknar och designar eleven med visst handlag för att förverkliga sin intention. Eleven visar godtagbara kunskaper om färg, form och funktion och dess samband. Eleven kommunicerar och presenterar med viss säkerhet egna skisser, illustrationer och design och värderar med enkla omdömen designidéer och fackteckningar. Eleven gör enkla analyser och tolkningar av uttryck i historisk och samtida design. Eleven redogör för lagar och bestämmelser inom området och för enkla resonemang om miljöpåverkan.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven arbetar konstnärligt och hantverksmässigt med fackteckning och design. I arbetet skissar, tecknar och designar eleven med gott handlag för att förverkliga sin intention. Eleven visar goda kunskaper om färg, form och funktion och dess samband. Eleven kommunicerar och presenterar med säkerhet egna skisser, illustrationer och design och värderar med utvecklade omdömen designidéer och fackteckningar. Eleven gör relativt avancerade analyser och tolkningar av uttryck i historisk och samtida design. Eleven redogör för lagar och bestämmelser inom området och för utvecklade resonemang om miljöpåverkan.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven arbetar konstnärligt och hantverksmässigt med fackteckning och design. I arbetet skissar, tecknar och designar eleven med mycket gott handlag för att förverkliga sin intention. Eleven visar mycket goda kunskaper om färg, form och funktion och dess samband. Eleven kommunicerar och presenterar med god säkerhet egna skisser, illustrationer och design och värderar med välutvecklade omdömen designidéer och fackteckningar. Eleven gör avancerade analyser och tolkningar av uttryck i historisk och samtida design.

text: Eleven redogör för lagar och bestämmelser inom området och för utvecklade och nyanserade resonemang om miljöpåverkan.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet fastighetsförvaltning i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet fastighetsförvaltning finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Fastighetsförvaltning

text: Ämnet fastighetsförvaltning behandlar organisation och planering för genomförande av den tekniska, ekonomiska och administrativa fastighetsförvaltningen av byggnader och omgivande markområden. Ämnet är brett och omväxlande och omfattar områden som tekniskt utförande och uppföljning, kommunikation och kundservice samt juridik och ekonomi.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet fastighetsförvaltning ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om teknisk, ekonomisk och administrativ fastighetsförvaltning samt om arbetsmetoder och arbetsprocesser inom respektive verksamhetsområde. Undervisningen ska även utveckla elevernas förmåga att planera och utföra arbetsuppgifter inom respektive verksamhetsområde på ett hållbart, säkert och serviceinriktat sätt. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt som främjar social, ekonomisk och miljömässig hållbarhet samt kunskaper om branschens ansvar för hållbar utveckling. Produkt- och teknikutveckling inom fastighetsförvaltningens olika verksamhetsområden ställer krav på proaktivitet och föränderliga arbetssätt. Undervisningen ska därför stimulera elevernas nyfikenhet och vilja till fortsatt lärande i arbetslivet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att planera, organisera, genomföra och utvärdera arbetsuppgifter inom fastighetsförvaltningens verksamhetsområden. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att välja och använda relevanta system och utrustning för arbetet på ett yrkesmässigt sätt samt förmåga att planera arbetet med hänsyn till ergonomi, hälsa och säkerhet. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta i enlighet med de lagar och andra bestämmelser som gäller för fastighetsförvaltningens verksamhetsområden samt förebygga och hantera risker i arbetsmiljön. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att dokumentera och kvalitetssäkra arbetet samt reflektera över hur arbetsprocessen har påverkat resultatet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om vikten av ansvarstagande samt förmåga att förhålla sig kritiskt granskande till rådande attityder och värderingar på arbetsplatsen. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att använda kommunikation och samverkan som metod i arbetet utifrån uppdrag och behov i verksamheten. Eleverna ska även ges rikligt med tillfällen att använda fackspråk för att utveckla förmåga att dels samverka i en yrkesgemenskap, dels föra en yrkesmässigt värderande diskussion om det utförda arbetet. Undervisningen ska bedrivas så att eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att omsätta teoretiska kunskaper i praktisk handling, liksom att utveckla teoretiska kunskaper utifrån praktiskt arbete. Arbetsuppgifter ska genomföras med metoder och utrustning som är godkända i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kreativitet, problemlösnings- och initiativförmåga

text: samt bedrivas så att eleverna får möjlighet att utföra sina uppgifter såväl individuellt som i samarbete med andra.

text: Undervisningen i ämnet fastighetsförvaltning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om ansvarsområden, arbetsprocesser och arbetsmetoder inom teknisk, ekonomisk och administrativ fastighetsförvaltning samt om de lagar och andra bestämmelser som reglerar verksamheten. – Kunskaper om system och utrustning för arbetsuppgifter inom teknisk, administrativ och ekonomisk fastighetsförvaltning. – Förmåga att utföra arbetsuppgifter inom fastighetsförvaltning på ett hållbart och säkert sätt. – Förmåga att samverka och kommunicera i olika yrkessammanhang samt använda fackspråk.

text: Nivåer i ämnet fastighetsförvaltning

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet fastighetsteknik. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: FAST1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet fastighetsförvaltning på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Fastighetsförvaltningens verksamhetsområden. – Teknisk fastighetsförvaltning med planeringsupplägg, till exempel för tillsyn, skötsel och daglig drift. – Administrativ fastighetsförvaltning med planeringsupplägg, till exempel för kontorsadministration och informationsförmedling till hyresgäster och brukare. – Fastighetsbranschens ansvar för cirkulär omställning kopplat till teknisk och administrativ fastighetsförvaltning. – Beräkningar för resurseffektiv materialanvändning och energibesparingsåtgärder. – Metoder för att utvärdera och dokumentera utförda åtgärder inom teknisk förvaltning. – Lagar och andra bestämmelser som gäller tillsyn och underhåll, däribland bestämmelser om avfallshantering, återvinning och inomhusklimat. – Lagar och andra bestämmelser som gäller systematiskt säkerhetsarbete, riskhantering, brandrisk och brandskydd. – Fastighetsjuridik samt bestämmelser som gäller för besiktningar och besiktningsåtgärder. – Metoder för kommunikation och informationstekniker för att i tal och skrift informera individer och målgrupper. – Faktorer som påverkar boende och brukande. 3

text: – Etiska och datarättsliga frågor. Upphovsrätt, yttrande- och informationsfrihet, behandling av personuppgifter och människors rätt till integritetsskydd. – Programvara för vanligt förekommande arbetsuppgifter inom teknisk, ekonomisk och administrativ fastighetsförvaltning. – Övergripande uppdragsplanering med insatser och åtgärder utifrån perspektiv på social, ekonomisk och miljömässig hållbarhet. – Underhållsplanering, till exempel felavhjälpande, fortlöpande och akuta insatser. – Planering för genomförande av driftövervakning av fastigheter. – Planering för genomförande av övervakning av lokaler och ytor. – Produktion av muntlig och skriftlig information till olika individer och målgrupper, till exempel ägare, brukare, entreprenörer och hyresgäster utifrån olika sammanhang och distribueringskanaler. – Utvärdering och dokumentation av genomförda arbeten. – Reflektion över den egna attitydens påverkan på servicens kvalitet. – Kommunikation med fackspråk i tal och skrift i relation till arbetsuppgiften. – Samverkan och kommunikation med anpassning till mottagare och i olika yrkessammanhang, till exempel i kontakt med fastighetsägare, brukare, entreprenörer och hyresgäster. – Situationsanpassat bemötande och agerande. Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, till exempel attityder och värderingar.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: FAST2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet fastighetsförvaltning på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Ekonomisk fastighetsförvaltning med planeringsupplägg för till exempel, anbud, upphandling, löpande redovisning, fakturahantering, förhandling, beställning av uppdragsarbete och budgetkalkyler. – Fastighetsbranschens ansvar för cirkulär omställning kopplat till ekonomisk fastighetsförvaltning. – Metoder för att utvärdera och dokumentera utförda åtgärder inom ekonomisk förvaltning. – Metoder för att utvärdera och dokumentera utförda åtgärder inom administrativ förvaltning. – Lagar och andra bestämmelser som gäller tillsyn och underhåll av skyddsrum och skalskydd. – Rutiner för tillsyn och underhåll, däribland avfallshantering, återvinning och inomhusklimat. – Rutiner för systematiskt säkerhetsarbete, riskhantering, brandrisk och brandskydd. – Kommunikationens komplexitet utifrån sociala, kulturella och fysiska faktorer, till exempel identitet, bakgrund och kroppsspråk samt utifrån 4 rådande situation. Konflikthantering.

text: – Lagar och andra bestämmelser samt etiska frågor som gäller information och informationskanaler. – System och utrustning för att söka, hämta och ta emot information samt för att presentera och kommunicera information. – System och utrustning för driftövervakning och statuskontroll av fastigheter samt övervakning av lokaler och ytor. – Färdighetsträning i vardagliga situationer utifrån egna planeringsupplägg inom teknisk, ekonomisk och administrativ fastighetsförvaltning som utgår från perspektiv på social, ekonomisk och miljömässig hållbarhet. – Planering och genomförande av utvecklingsprojekt. – Framtagande och förmedling av muntlig och skriftlig information till olika individer och målgrupper, till exempel ägare, brukare, entreprenörer och hyresgäster i olika sammanhang och distribueringskanaler. – Utvärdering och dokumentation av genomförda planeringsupplägg med plan för förbättringar i arbetsprocessen. – Reflektion över den egna attitydens påverkan på servicens kvalitet och över personlig service som konkurrensmedel. – Kommunikation med fackspråk i tal och skrift. – Samverkan och kommunikation med anpassning till mottagare och i olika yrkessammanhang, till exempel i kontakt med fastighetsägare, brukare, entreprenörer och hyresgäster. – Hantering av reaktioner i servicesituationer i vanligt förekommande konfliktsituationer.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om ansvarsområden, metoder och arbetsprocesser inom fastighetsförvaltning. Eleven visar godtagbara kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom verksamhetsområdena. Eleven beskriver översiktligt olika system inom fastighetsförvaltning. Eleven visar godtagbara kunskaper om utrustning för genomförande av arbetsuppgifter inom fastighetsförvaltning. Eleven utför arbetsuppgifter inom fastighetsförvaltning med godtagbart resultat. Eleven utvärderar arbetsprocessen och resultatet samt ger enkla förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar säkert och använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven använder fackspråk med viss säkerhet. Eleven samverkar och kommunicerar i olika yrkessammanhang med viss säkerhet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om ansvarsområden, metoder och arbetsprocesser inom fastighetsförvaltning. Eleven visar goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom verksamhetsområdena. Eleven beskriver utförligt olika system inom fastighetsförvaltning. Eleven visar goda kunskaper om utrustning för genomförande av arbetsuppgifter inom fastighetsförvaltning. Eleven utför arbetsuppgifter inom fastighetsförvaltning med gott resultat. Eleven utvärderar arbetsprocessen och resultatet samt ger välgrundade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar säkert och använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven använder fackspråk med säkerhet. Eleven samverkar och kommunicerar i olika yrkessammanhang med säkerhet.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om ansvarsområden, metoder och arbetsprocesser inom fastighetsförvaltning. Eleven visar mycket goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom verksamhetsområdena. Eleven beskriver utförligt och nyanserat olika system inom fastighetsförvaltning. Eleven visar mycket goda kunskaper om utrustning för genomförande av arbetsuppgifter inom fastighetsförvaltning. Eleven utför arbetsuppgifter inom fastighetsförvaltning med mycket gott resultat. Eleven utvärderar arbetsprocessen och resultatet samt ger välgrundade och nyanserade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar säkert och använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven använder fackspråk med god säkerhet. Eleven samverkar och kommunicerar i olika yrkessammanhang med god säkerhet.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet fastighetsteknik
i gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet fastighetsteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Fastighetsteknik

text: Ämnet fastighetsteknik behandlar de faktorer som påverkar resurseffektivt underhåll av fastighetsbestånd. Ämnet behandlar hur drift och underhåll planeras och genomförs för att bibehålla och utveckla termisk komfort och hållbara miljöer för fastigheter och byggnader.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet fastighetsteknik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om arbetsprocesser och arbetsmetoder inom området fastighetsteknik samt förmåga att genomföra rationellt underhåll av byggnader för att upprätthålla hållbar drift av systemen i dessa. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om byggnaders konstruktion och hur yttre och inre faktorer påverkar dels underhållsbehovet hos byggnader och system, dels människors hälsa och välbefinnande. I undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla kunskaper om systematiskt säkerhetsarbete, riskhantering, brandrisk och brandskydd. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt som främjar social, ekonomisk och miljömässig hållbarhet samt kunskaper om branschens ansvar för hållbar utveckling. Produkt- och teknikutveckling inom branschen ställer krav på proaktivitet och föränderliga arbetssätt. Undervisningen ska därför stimulera elevernas nyfikenhet och vilja till fortsatt lärande i arbetslivet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att planera, organisera, genomföra och utvärdera arbetsuppgifter. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att välja och hantera verktyg, utrustning och material på ett yrkesmässigt sätt samt arbeta med hänsyn till ergonomi, hälsa och säkerhet. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att läsa bygghandlingar och manualer. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta i enlighet med de lagar och andra bestämmelser som gäller för yrkesområdet samt förebygga och hantera risker i den egna arbetsmiljön. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om vikten av ansvarstagande samt förmåga att förhålla sig kritiskt granskande till rådande attityder och värderingar på arbetsplatsen. I undervisningen ska eleverna ges rikligt med tillfällen att använda fackspråk för att utveckla förmåga att kommunicera och samverka i olika sammanhang. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att dokumentera och kvalitetssäkra arbetet samt reflektera över hur arbetsprocessen har påverkat resultatet. Undervisningen ska bedrivas så att eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att omsätta teoretiska kunskaper i praktisk handling, liksom att utveckla teoretiska kunskaper utifrån praktiskt arbete. Arbetsuppgifter ska genomföras med metoder, verktyg och maskiner som är tidsenliga och godkända i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kreativitet, problemlös-

text: nings- och initiativförmåga samt bedrivas så att eleverna får möjlighet att utföra sina uppgifter såväl individuellt som i samarbete med andra.

text: Undervisningen i ämnet fastighetsteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika byggnaders tekniska konstruktion och förekommande system samt om lagar och andra bestämmelser som reglerar verksamheten. – Förmåga att utföra fastighetstekniska arbetsuppgifter, från planering till utvärdering och dokumentation, på ett säkert och hållbart sätt. – Förmåga att välja och hantera material, verktyg och teknisk utrustning. – Förmåga att samverka och kommunicera i olika yrkessammanhang samt använda fackspråk.

text: Nivåer i ämnet fastighetsteknik

text: Nivå 1, 200 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: FASH1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet fastighetsteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Olika byggnaders tekniska konstruktion. – Byggmaterials egenskaper och användningsområden. – System i byggnader, däribland ventilationssystem, värmesystem, kylsystem, sanitetssystem och el. – Vanligt förekommande utrustning och tekniska installationer, deras användningsområden och underhållsbehov, till exempel lås- och larmsystem. – Olika skador i byggnader och system samt hur de kan lokaliseras och förebyggas. – Material- och produktflöden inom bygg- och fastighetssektorn kopplat till cirkulär omställning. – Introduktion till lagar och andra bestämmelser för inomhus- och utomhusanläggningar samt riktlinjer för ekonomisk och miljömässig hållbar utveckling. – Tolkning av ritningar, drift- och underhållsscheman samt manualer. – Besiktning av ytskikt och tekniska installationer inomhus och utomhus. – Grundläggande injustering av luftbehandlingssystem. – Dokumentation av utförda åtgärder. – Utvärdering av arbetsuppgiften. – Avfallsförebyggande åtgärder kopplat till arbetsuppgiften, till exempel minimering av spill vid beställning och utförande. – Val och säker hantering av material, verktyg och teknisk utrustning för olika ändamål. 3

text: – Egenkontroller och riskbedömningar. – Säkra arbetssätt och användning av personlig skyddsutrustning. – Ergonomiskt riktiga arbetssätt. – Systematiskt brandskyddsarbete. – Kommunikation med facktermer i relation till arbetsuppgiften. – Situationsanpassat bemötande och agerande. Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, till exempel attityder och värderingar.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: FASH2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet fastighetsteknik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Drift av system i byggnader, däribland ventilationssystem, värmesystem, kylsystem, sanitetssystem och el. – Olika skador i byggnader och system samt hur de kan åtgärdas. – Resurshushållning inom bygg- och fastighetssektorn kopplat till cirkulär omställning. – Lagar och andra bestämmelser för arbete med inomhus- och utomhusanläggningar samt riktlinjer för ekonomisk och miljömässig hållbar utveckling. – Tolkning av ritningar, drift- och underhållsscheman samt manualer. – Tolkning av ritnings- och anläggningshandlingar, till exempel för vatten, avlopp och el i mark. – Planering för underhåll av tekniska installationer inomhus och utomhus. – Periodiskt förebyggande och avhjälpande underhåll samt reparationer av byggnader och i system som förekommer i dessa. – För- och efterbehandling vid reparations- och underhållsarbete. – Drift av fastighetssystem. – Dokumentation av utförda åtgärder. – Utvärdering av arbetsprocessen. – Avfallsförebyggande åtgärder kopplat till arbetsuppgiften, till exempel vid förvaring samt källsortering och återvinning. – Hantering av farligt avfall, till exempel vid filterbyte. – Val och säker hantering av material, verktyg och teknisk utrustning för olika ändamål. – Egenkontroller och riskbedömningar. – Säkra arbetssätt och användning av personlig skyddsutrustning. – Ergonomiskt riktiga arbetssätt. – Systematiskt brandskyddsarbete. – Kommunikation med facktermer på svenska och engelska i relation till arbetsuppgiften. – Kommunikation med fackspråk i tal och skrift i relation till arbetsuppgiften. – Samverkan och kommunikation med mottagaranpassning utifrån olika syften och i olika yrkessammanhang.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt byggnaders tekniska konstruktion samt förekommande system. Eleven visar godtagbara kunskaper om lagar och andra bestämmelser som reglerar verksamheten. Eleven utför med visst handlag fastighetstekniska arbetsuppgifter. Eleven utvärderar och dokumenterar arbetsprocessen och resultatet samt ger enkla förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar säkert och använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven hanterar material utifrån givna instruktioner. Eleven hanterar med visst handlag verktyg och teknisk utrustning. Eleven använder fackspråk med viss säkerhet. Eleven samverkar och kommunicerar i olika yrkessammanhang med viss säkerhet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt byggnaders tekniska konstruktion samt förekommande system. Eleven visar goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser som reglerar verksamheten. Eleven utför med gott handlag fastighetstekniska arbetsuppgifter. Eleven utvärderar och dokumenterar arbetsprocessen och resultatet samt ger välgrundade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar säkert och använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven hanterar material utifrån givna instruktioner. Eleven hanterar med gott handlag verktyg och teknisk utrustning. Eleven använder fackspråk med säkerhet. Eleven samverkar och kommunicerar i olika yrkessammanhang med säkerhet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat byggnaders tekniska konstruktion samt förekommande system. Eleven visar mycket goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser som reglerar verksamheten. Eleven utför med mycket gott handlag fastighetstekniska arbetsuppgifter. Eleven utvärderar och dokumenterar arbetsprocessen och resultatet samt ger välgrundade och nyanserade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar säkert och använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven hanterar material utifrån givna instruktioner. Eleven hanterar med mycket gott handlag verktyg och teknisk utrustning. Eleven använder fackspråk med god säkerhet. Eleven samverkar och kommunicerar i olika yrkessammanhang med god säkerhet.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet film- och tv-produktion i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet film- och tv-produktion finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Film- och tv-produktion

text: Film- och tv-produktioner har till syfte att underhålla, informera eller påverka mottagaren. Vår bild av samtiden, världen och historien påverkas ständigt av filmmediet. Film- och tv-produktion är komplext och en produktion är summan av flera arbetsrollers gemensamma ansträngningar. Ämnet film- och tv-produktion behandlar produktionsprocessen, olika produktionstekniker, berättarverktyg samt lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet film- och tv-produktion ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om dramaturgi och berättarkomponenter för olika typer av film- och tv-produktioner. I detta ingår flera uttrycksformer, till exempel rörliga bilder, animation, ljud, musik och grafik. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att skapa olika typer av film- och tvproduktioner som är anpassade till olika målgrupper och olika distributionsformer och användningsområden. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga till kreativt berättande och förmåga att utveckla sitt bildspråk, estetiskt och med hjälp av olika filmtekniska hjälpmedel. Film- och tv-produktion sker ofta i grupp och under tidspress. Därför ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att samarbeta, planera, lösa problem och organisera arbetsuppgifter. För att snabbt och tydligt kunna kommunicera i produktionsarbetet ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att använda fackspråk. Arbetet med olika produktioner ska också ge eleverna möjlighet att utveckla analysförmåga samt förmåga att se alternativa lösningar och ta ansvar för förbättringar. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla färdigheter inom en eller flera arbetsroller och funktioner inom film- och tv-produktion. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om ekonomi, lagar och andra bestämmelser samt om säkerhet och arbetsmiljö inom film- och tv-produktion. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att producera olika typer av film- och tv-produktioner. Eftersom produktioner sänds eller publiceras för en bred allmänhet ska undervisningen ge erfarenheter av olika publiksituationer. Metoder för analys, kvalitetsbedömning, diskussion och källkritisk prövning i arbetet med film- och tv-produktioner ska också användas i undervisningen. Undervisningen ska dessutom lämna utrymme för diskussion och reflektion över etiska frågor och olika handlingsalternativ inom filmoch tv-produktion.

text: Undervisningen i ämnet film- och tv-produktion ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att skapa utifrån olika berättartekniker, berättarkomponenter och dramaturgiska grepp i film- och tv-produktioner. – Förmåga att utveckla och kommunicera sin vision för olika typer av 2 film- och tv-produktioner.

text: – Färdigheter i att använda olika metoder och teknik för produktion av film och tv. – Förmåga att skapa och följa en planering från idé till färdig produktion samt att samarbeta inom givna ramar. – Kunskaper om ekonomi, juridik och säkerhet relevant för film- och tvproduktion. – Kunskaper om film- och tv-produktionens utveckling. – Förmåga att analysera och utvärdera olika typer av film- och tv-produktioner.

text: Nivåer i ämnet film- och tv-produktion

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2. Nivå 4, 100 poäng, som bygger på nivå 3.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: FILO1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet film- och tv-produktion på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Förarbete och manus

text: – Berättarkomponenter, däribland bildutsnitt, kamerarörelser, ljud, miljö, klippteknik och intervjuteknik. – Orientering i dramaturgi och karaktärer för film och tv. – Introduktion till filmarbetsprocessen från idé via manus och bildmanus till färdiga film- och tv-produktioner. – Research, enkel produktionsplanering och utvärdering.

text: Inspelning och redigering

text: – Inspelningsteknikens manuella funktioner och redigeringsteknikens grundläggande funktioner för bild och ljud. – Orientering om ljussättning och hur befintligt ljus kan uppfattas och utnyttjas. – Filhantering, säkerhetskopior och hur mjukvara för film- och tv-produktioner fungerar.

text: Samarbete och ramar

text: – Arbete i film- och tv-produktionens organisation och samarbetet mellan dess arbetsroller och funktioner. – Lagar och andra bestämmelser, avtal och kontrakt, till exempel tillstånd, upphovsrätt och pressetiska regler. – Orientering i olika kostnader i en filmproduktion samt enkel budgetering. – Miljö och säkerhet på inspelningsplatsen. – Distribution och offentliggörande av produktioner.

text: Analys

text: – Filmens och filmteknikens utveckling och hur filmskaparna har förhållit sig till sin samtid. – Estetiska och etiska perspektiv på film- och tv-produktion.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: FILO2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet film- och tv-produktion på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Förarbete och manus

text: – Berättande med bild. Hur dramaturgi och berättarteknik används för att berätta en historia eller förmedla en känsla. – Orientering i berättarkomponenter, till exempel scenografi, kostym och smink. – Manusarbete från idé, research och källkritik till synopsis och bildmanus. – Målgruppsanpassning av film- och tv-produktioners manus. – Hur film- och tv-produktioner planeras, genomförs och utvärderas.

text: Inspelning och redigering

text: – Inspelnings- och redigeringsteknikens mer avancerade funktioner för bild och ljud, däribland skärpedjupskontroll under inspelning och grading under redigeringsarbetet. – Ljussättningsteori, däribland 3-punktsljussättning, direkt och indirekt ljus och olika ljuskällors egenskaper. – Applikationer för olika syften som till exempel ljudredigering, animation och grading.

text: Samarbete och ramar

text: – Vad det innebär att arbeta inom givna tidsramar och på vilket sätt det påverkar kvaliteten. – Lagar och andra bestämmelser, avtal och kontrakt, till exempel

text: marknadsföringslagen

text: och yttrandefrihetslagen. – Filmarbetarens företag, kostnader och intäkter samt sociala avgifter och moms. Anställningsformer i film- och tv-branschen. – Ergonomi under en film- och tv-produktions alla faser. – Fördjupning inom en eller flera roller inom film- och tv-produktion. – Publicering på olika distributionsplattformar. Bildformat och bildupplösningar.

text: Analys

text: – Olika genrer och stilar genom film- och tv-historien. – Estetiska och etiska perspektiv och hur de påverkar film- och tv-produktioners form och innehåll.

text: Nivåkod: FILO3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet film- och tv-produktion på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Förarbete och manus

text: – Scenografi och grafisk formgivning för filmproduktion. – Dramaturgi med inriktning mot dramatiskt och episkt berättande. – Manusarbete och dramaturgisk bearbetning till bildmanus med betoning på gestaltande fiktiva produktioner. – Produktionsplanering med betoning på fiktiva produktioner. – Pitchning och analys av marknaden samt muntlig och skriftlig presentation av idé eller manus i säljande syfte.

text: Inspelning och redigering

text: – Inspelning av bild och ljud med betoning på fiktion. – Olika inspelningstekniker för att skapa kamerarörelser, däribland bildstabilisering. – Skådespeleri och regi. – Digital efterbearbetning med compositing och avancerad ljudmix. – Klippteknik för fiktion. – Ljussättning med betoning på fiktion och hur ljussättning kan användas för att berätta en historia eller förmedla en känsla.

text: Samarbete och ramar

text: – Strategier för postproduktion av fiktion, till exempel metoder för samarbete och samtidig redigering. – Samverkan mellan olika yrkesroller i samband med inspelning av fiktion. – Lagar och andra bestämmelser, avtal och kontrakt samt bestämmelser och överenskommelser relevanta för framför allt fiktion. – Budgetering och finansiering av fiktiva produktioner samt olika filmstöd. – Säkerhet under produktion av fiktion. – Fördjupning inom en eller flera roller inom produktion av fiktion. – Publicering på olika distributionsplattformar. Bildformat och bildupplösningar med betoning på fiktion.

text: Analys

text: – Viktiga filmskapare som påverkat sin tids film och samtid. – Innehåll, form, teknik och målgrupp i gestaltande produktioner ur ett estetiskt och etiskt perspektiv.

text: Nivåkod: FILO4000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet film- och tv-produktion på nivå 4 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Förarbete och manus

text: – Scenografi och grafisk formgivning för film- och tv-produktion. – Tv-produktionens och dokumentärfilmens dramaturgi. – Berättarformat, berättarkomponenter och karaktärer för film och tv. – Olika typer av intervjuer. – Research för tv-produktion och dokumentärfilm samt källkritiskt arbete. – Körschema och annan skriftlig dokumentation som krävs i samband med en tv-sändning. – Produktionsplanering med betoning på tv-produktion och dokumentärfilm.

text: Inspelning och redigering

text: – Bildproduktion i tv-studio och klippteknik för dokumentärfilm. – Studioinspelning med flerkamerasystem. – Inspelning av bild och ljud med betoning på dokumentärfilm. – Ljussättning med betoning på tv-produktion och dokumentärfilm. – Hur datorer och utrustning för tv-produktion och livesändning kommunicerar.

text: Samarbete och ramar

text: – Samverkan mellan olika roller i samband med inspelning av dokumentärfilm. – Lagar och andra bestämmelser, avtal och kontrakt samt bestämmelser och överenskommelser relevanta för framför allt tv-mediet. – Budgetering och finansiering av tv-produktion och dokumentärfilm. – Säkerhet under tv-produktion med särskild betoning på elsäkerhet. – Tv-redaktionens organisation och roller. – Fördjupning inom en eller flera roller inom tv-produktion eller dokumentärfilm. – Publicering och sändning på olika distributionsplattformar. Bildformat och bildupplösningar med betoning på tv-produktion och livesändning.

text: Analys

text: – Tv-mediets och dokumentärfilmens historia från tidiga experiment till nutid. – Innehåll, form, teknik och målgrupp i olika tv-produktioner. Dokumentärfilm ur ett estetiskt och etiskt perspektiv.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i äm- 6 net i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och

text: sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven använder sig av filmmediets berättarverktyg med viss säkerhet och skapar film- och tv-produktioner med viss estetisk kvalitet. Eleven utvecklar och följer enkla synopsis och text- och bildmanus för att kommunicera visioner. Eleven använder produktionsmetoder och filmteknik med visst handlag. Eleven planerar och genomför film- och tv-produktioner med viss säkerhet samt samarbetar med andra på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven visar godtagbara kunskaper om ekonomi, tillstånd och överenskommelser samt om lagar och andra bestämmelser som gäller film- och tvproduktion. Eleven visar godtagbara kunskaper om film- och tv-produktionens utveckling. Eleven gör enkla utvärderingar och analyser av olika typer av produktioner, både egna och andras.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven använder sig av filmmediets berättarverktyg med säkerhet och skapar film- och tv-produktioner med god estetisk kvalitet. Eleven utvecklar och följer genomarbetade synopsis och text- och bildmanus för att kommunicera visioner. Eleven använder produktionsmetoder och filmteknik med gott handlag. Eleven planerar och genomför film- och tv-produktioner med säkerhet samt samarbetar med andra på ett fungerande sätt. Eleven visar goda kunskaper om ekonomi, tillstånd och överenskommelser samt om lagar och andra bestämmelser som gäller film- och tv-produktion. Eleven visar goda kunskaper om film- och tv-produktionens utveckling. Eleven gör utvecklade utvärderingar och analyser av olika typer av produktioner, både egna och andras.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven använder sig av filmmediets berättarverktyg med god säkerhet och skapar film- och tv-produktioner med mycket god estetisk kvalitet.

text: Eleven utvecklar och följer väl genomarbetade synopsis och text- och bildmanus för att kommunicera visioner. Eleven använder produktionsmetoder och filmteknik med mycket gott handlag. Eleven planerar och genomför film- och tv-produktioner med god säkerhet samt samarbetar med andra på ett väl fungerande sätt. Eleven visar mycket goda kunskaper om ekonomi, tillstånd och överenskommelser samt om lagar och andra bestämmelser som gäller film- och tvproduktion. Eleven visar mycket goda kunskaper om film- och tv-produktionens utveckling. Eleven gör utvecklade och nyanserade utvärderingar och analyser av olika typer av produktioner, både egna och andras.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet filmkunskap
i gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet filmkunskap finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Filmkunskap

text: Filmkunskap är ett humanistiskt ämne som har sin grund inom filmvetenskap. Film är ett brett begrepp som innefattar olika former av rörlig bild. I ämnet studeras dessa former och hur de samspelar med den tekniska utvecklingen. Även relationen till det omgivande samhällets idéer, ideal och utveckling är centralt i studiet av film.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet filmkunskap ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om filmens utformning under olika tider samt om hur centrala verk, personer och filmrörelser har varit en del i filmens utveckling. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att reflektera över filmens roll i samhället. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av hur film kan påverka åskådaren. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att bekanta sig med den stora mångfald av uttryck och former som finns inom film från olika kulturer och tider. Undervisningen ska därigenom utmana eleverna till nya tankesätt och stimulera eleverna att använda film som källa till självinsikt och förståelse av andra människor och omvärlden. På så sätt ska undervisningen bidra till elevernas bildning. Att uppleva, analysera och tolka olika former av film ska utgöra en väsentlig del av undervisningen. Genom teoretiska inslag ska eleverna ges möjlighet att tillägna sig filmvetenskapliga begrepp och metoder som behövs för att kunna analysera film ur olika perspektiv.

text: Undervisningen i ämnet filmkunskap ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om filmens uttrycksmedel, genrer, berättartekniska grepp och dramaturgiska strukturer. – Kunskaper om filmens utveckling och dess samband med centrala verk, personer och filmrörelser. – Förmåga att resonera om relationen mellan film och samhälle. – Förmåga att analysera film från olika utgångspunkter med filmvetenskaplig underbyggnad.

text: Nivåer i ämnet filmkunskap

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: FILM1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet filmkunskap på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Visning av och samtal om fiktions- och dokumentärfilm från olika tider, genrer och kulturer. – Filmmediets olika beståndsdelar för att gestalta och berätta, däribland uttrycksmedlen mise-en-scène, foto och kameraarbete, redigering och ljudläggning. – Berättartekniska och dramaturgiska grepp samt berättarformer, däribland dramats och epikens berättarformer. Mer okonventionella former av berättande och dramaturgi, till exempel experimentellt filmskapande och konstfilm. – Vad som kännetecknar olika genrer och hur dessa har förändrats över tid. – Olika rörliga mediers roll i samhället förr och nu, deras påverkan på filmens utformning och innehåll samt på människors vardagsliv. – Den rörliga bildens tekniska, stilistiska och innehållsmässiga utveckling och hur det har påverkat filmmarknaden. – Betydelsefulla verk från olika tider och kulturer och vad som kännetecknar verken. – Centrala personer från olika tider och kulturer, såväl kvinnor som män, som har haft betydelse för filmen och dess utveckling. – Filmrörelser som har haft betydelse för filmen och dess utveckling. Deras kännetecken och inställning till filmskapande. – Hur samhällets utformning och olika tiders estetiska ideal, värderingar, händelser och förändringsprocesser samspelar med filmens utformning och innehåll. – Analys och tolkning av fiktions- och dokumentärfilm med hjälp av filmvetenskapliga begrepp, metoder och analysmodeller.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om uttrycksmedel, genrer, berättartekniska grepp och dramaturgiska strukturer i fiktions- och dokumentärfilm. Eleven visar godtagbara kunskaper om filmens utveckling och hur centrala verk, personer och filmrörelser varit en del i denna utveckling. 3

text: Eleven för delvis underbyggda resonemang om frågor som rör relationen mellan film och samhälle. Eleven gör enkla analyser av film från olika utgångspunkter med godtagbar förankring i filmvetenskapliga begrepp och metoder.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om uttrycksmedel, genrer, berättartekniska grepp och dramaturgiska strukturer i fiktions- och dokumentärfilm. Eleven visar goda kunskaper om filmens utveckling och hur centrala verk, personer och filmrörelser varit en del i denna utveckling. Eleven för väl underbyggda resonemang om frågor som rör relationen mellan film och samhälle. Eleven gör utvecklade analyser av film från olika utgångspunkter med god förankring i filmvetenskapliga begrepp och metoder.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om uttrycksmedel, genrer, berättartekniska grepp och dramaturgiska strukturer i fiktions- och dokumentärfilm. Eleven visar mycket goda kunskaper om filmens utveckling och hur centrala verk, personer och filmrörelser varit en del i denna utveckling. Eleven för mycket väl underbyggda resonemang om frågor som rör relationen mellan film och samhälle. Eleven gör välutvecklade analyser av film från olika utgångspunkter med mycket god förankring i filmvetenskapliga begrepp och metoder.