title: Translatorsföreskrifter (KAMFS 2023:3)

text: En ansökan om auktorisation som translator ska innehålla uppgifter enligt Kammarkollegiets ansökningsformulär. Om personen som ansöker inte är folkbokförd i Sverige ska en kopia av giltigt pass eller annan handling motsvarande ett personbevis från den stat där sökanden är bosatt bifogas ansökan. Innan Kammarkollegiet utfärdar auktorisationen ska sökanden visa att denna inte har förvaltare enligt

text: 11 kap. 7 § föräldrabalken

text: eller är underkastad någon annan motsvarande inskränkning i en annan stat där denna är bosatt. Innan Kammarkollegiet utfärdar auktorisationen inhämtar myndigheten det underlag som behövs för utredning av den sökandens redbarhet och lämplighet. Vad som sagts ovan gäller även ansökan om förnyad auktorisation med undantag för ingivande av förvaltarfrihetsbevis.

text: En ansökan ska göras under den ansökningstid som Kammarkollegiet bestämmer inför varje provtillfälle. Kammarkollegiet kan, om det finns särskilda skäl, medge undantag från bestämd ansökningstid. Kammarkollegiet bestämmer inför varje provtillfälle i vilka språk och språkriktningar prov för auktorisation som translator kommer att anordnas. Kammarkollegiet meddelar ansökningstid, aktuella språk, provorter, provdatum och verksamhetsområden på sin webbplats. En sökande som genomfört kunskapsprov för auktorisation som translator eller delar av provet vid tre tillfällen i en språkkombination och underkänts får därefter ansöka om auktorisation i den språkkombinationen tidigast efter tre år.

text: Ansökan om erkännande av yrkeskvalifikationer

text: En ansökan om erkännande av yrkeskvalifikationer från en annan EESstat eller Schweiz ska göras på svenska och ska innehålla uppgifter enligt Kammarkollegiets ansökningsformulär. Till ansökan ska fogas a) en kopia av giltigt pass eller annan handling motsvarande ett personbevis från den stat där sökanden är bosatt om sökanden inte är bosatt i Sverige,

text: b) ett utdrag ur register med uppgifter om påföljder för brott utfärdat i den stat där sökanden är bosatt,

text: c) ett utdrag ur register över skulder som är föremål för indrivning utfärdat i den stat där sökanden är bosatt,

text: d) förvaltarfrihetsbevis utfärdat av överförmyndaren i den kommun där sökanden är folkbokförd i Sverige eller av överförmyndaren i Stockholms kommun, om sökanden inte är bosatt i Sverige, och

text: e) kopia av bevis eller intyg som sökanden åberopar för att styrka sina yrkeskvalifikationer.

text: Samtliga handlingar som bifogas ansökan ska vara skrivna på eller översatta till svenska, engelska, något av de nordiska språken eller något av de svenska nationella minoritetsspråken. En översättning ska vara utförd av en översättare som är auktoriserad, om det är möjligt. I annat fall ska en annan lämplig person anlitas för att utföra översättningen.

text: Erkännande av yrkeskvalifikationer

text: Om innehållet i yrkesutövarens utbildning i väsentlig mån avviker från Kammarkollegiets kunskapskrav för auktorisation kan Kammarkollegiet, enligt de förutsättningar som anges i

text: 3 kap. 5 § förordningen (2016:157)

text: om erkännande av yrkeskvalifikationer, besluta att sökanden ska genomgå antingen en anpassningsperiod eller ett lämplighetsprov som en valfri kompensationsåtgärd.

text: Om sökanden väljer en anpassningsperiod ska sökanden till Kammarkollegiet redovisa sin verksamhet som översättare under en behörig yrkesutövares ansvar den tidsperiod som Kammarkollegiet bestämmer, dock längst tre år. Sökanden ska för Kammarkollegiet föreslå en behörig yrkesutövare som sedan ska godkännas som handledare av Kammarkollegiet. Villkoren för redovisningen av sökandens verksamhet ska fastställas i en överenskommelse mellan Kammarkollegiet, sökanden och handledaren.

text: Ett lämplighetsprov består av de delar av kunskapsprovet enligt 8 § som Kammarkollegiet bedömer lämpligt i varje enskilt fall med hänsyn till sökandens färdigheter och kompetenser.

text: Om sökandens yrkeskvalifikationer motsvarar Kammarkollegiets kunskapskrav för auktorisation eller om sökanden genomgått en kompensationsåtgärd med godkänt resultat och sökanden även i övrigt uppfyller villkoren för auktorisation enligt

text: 4 § förordningen (1985:613)

text: om auktorisation av tolkar och översättare, ska yrkeskvalifikationerna erkännas och sökanden likställas med en auktoriserad translator.

text: Kunskapsprov

text: Kunskapsprov för auktorisation som translator består av två delprov. Blir sökanden godkänd i första delprovet får sökanden genomgå delprov två. Kunskapsprovet testar sökandens kunskaper och färdigheter inom olika kompetensområden: språk- och översättningskompetens, interkulturell kompetens, ämnes- och yrkeskompetens, informationssökning samt teknisk kompetens.

text: En redan auktoriserad translator som ansöker om auktorisation i ett annat språk eller i en annan språkriktning behöver inte genomgå första delprovet.

text: En sökande som genomgått prov enligt 8 § och underkänts vid delprov två får, vid en (1) ny ansökan om auktorisation i samma språk och språkriktning, tillgodoräkna sig det godkända resultatet från delprov ett. Detta under förutsättning att den nya ansökan görs inom sex månader från datumet för avslagsbeslutet.

text: Förnyelse av auktorisation

text: En auktoriserad translator som ansöker om förnyad auktorisation ska redovisa sin verksamhet som auktoriserad translator och eventuell övrig språklig verksamhet.

text: Kunskapsprov som kan åläggas en auktoriserad translator som ansökt om förnyad auktorisation består av ett skriftligt översättningsprov avseende en text med ett juridiskt innehåll. För att auktorisationen ska förnyas krävs att översättningen blir godkänd.

text: Auktorisationens giltighetstid

text: En auktorisation upphör att gälla vid närmast följande hel- eller halvårsskifte fem år efter erhållen auktorisation.

text: Translatorns verksamhet och god translatorssed

text: En auktoriserad translator ska innan denna åtar sig eller fullföljer ett uppdrag noggrant överväga om denna är lämplig att utföra uppdraget. Translatorn ska avsäga sig uppdraget om denna inte är kompetent att utföra det på ett tillfredsställande sätt eller om denna av annan anledning är olämplig för uppdraget.

text: En auktoriserad translator ska uppträda yrkesmässigt och affärsmässigt korrekt i alla sina yrkeskontakter.

text: En auktoriserad translator ska utföra sina uppdrag i överensstämmelse med vedertagen branschpraxis.

text: En auktoriserad translator får inte marknadsföra sina tjänster eller använda sin yrkestitel på ett vilseledande sätt. Vid utförande av egna översättningar eller bestyrkanden av andras översättningar får en auktoriserad translator endast ange sin yrkestitel när translatorn är auktoriserad i det språk och den språkriktning som översättningen avser. Språk och språkriktning ska anges. Vid utförande av tolkuppdrag får en auktoriserad translator inte ange sin yrkestitel i samband med tolkuppdraget.

text: En auktoriserad translator får inte utnyttja information som denna fått i samband med ett översättningsuppdrag till fördel för sig själv eller någon annan, om informationen inte är allmänt tillgänglig. Sådan information får inte heller användas för att skada någon annan.

text: Register

text: Kammarkollegiets register över auktoriserade translatorer ska innehålla uppgifter om auktoriserade translatorers namn, translatorsnummer, språk och språkriktning.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2024 då Kammarkollegiets translatorsföreskrifter (

text: KAMFS 2019:4

text: ) upphör att gälla.

text: På Kammarkollegiets vägnar

text: ANNE VADASZ NILSSON

text: Sara Raneke


fs: kamfs

publisher: Kammarkollegiet

title: Föreskrifter om avgifter för registerhållning och tillsyn av idéburna organisationer (KAMFS 2023:4)

text: Dessa föreskrifter avser de avgifter som Kammarkollegiet får ta ut för registerhållning och tillsyn. De avgifter som tas ut ska täcka Kammarkollegiets kostnader för registrering och tillsyn.

type: stycke

type: paragraf

text: Den som ansöker om registrering i Kammarkollegiets register över idéburna organisationer ska betala en ansökningsavgift om 12 000 kronor. Avgiften ska betalas när ansökan lämnas in. Om sökanden inte betalar avgiften förelägger Kammarkollegiet sökanden att betala inom en viss tid. Följs inte föreläggandet ska ansökan avvisas.

text: En registrerad idéburen organisation ska betala en tillsynsavgift om 1 600 kronor. Avgiften ska betalas årligen med start kalenderåret efter att Kammarkollegiet beslutat att registrera organisationen. Om organisationen inte betalar avgiften förelägger Kammarkollegiet organisationen att betala inom en viss tid. Följs inte föreläggandet ska organisationen avregistreras.

text: En organisation som tidigare varit registrerad ska betala tillsynsavgiften under de fem år som följer efter att ett beslut om avregistrering meddelats.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2024 då Kammarkollegiets föreskrifter om avgifter vid registrering av idéburna organisationer (

text: KAMFS 2022:7

text: ) upphör att gälla.

text: På Kammarkollegiets vägnar

text: ANNE VADASZ NILSSON

text: Anette Bergholm

type: foreskrift


title: Föreskrifter om register över utbildade tolkar (KAMFS 2024:1)

text: Den som med godkänt resultat genomgått någon av följande utbildningar har rätt att ingå i Kammarkollegiets register över utbildade tolkar. Även den som efter validering bedömts ha motsvarande kunskaper har rätt att ingå i registret. Bedömningen ska ha utförts av den myndighet som har till uppgift att validera eller av någon annan som står under denna myndighets tillsyn.

text: 1. Tolkutbildningen på grundnivå (90 högskolepoäng) bestående av Tolkning och översättning I, Tolkning II och Tolkning – kandidatkurs som mellan 2012 och 2016 bedrevs av Tolk- och översättarinstitutet vid Stockholms universitet.

text: 2. Tolkutbildningen på grundnivå (30 högskolepoäng) bestående av kursen Tolkning i offentlig sektor II som från och med 2017 bedrivs av Tolk- och översättarinstitutet vid Stockholms universitet.

text: 3. Tolkutbildningen på grundnivå (30 högskolepoäng) bestående av kursen Tolkning i offentlig sektor I som från och med 2017 bedrivs av Tolkoch översättarinstitutet vid Stockholms universitet.

text: 4. Kandidatprogrammet i teckenspråk och tolkning (180 högskolepoäng) som sedan 2013 bedrivs av Tolk- och översättarinstitutet vid Stockholms universitet.

text: 5. Konferenstolkutbildningen på avancerad nivå (60 högskolepoäng) som sedan 1993 bedrivs av Tolk- och översättarinstitutet vid Stockholms universitet.

text: 6. Utbildningen Yrkesetik och dialogtolkning för konferenstolkar (7,5 högskolepoäng) på avancerad nivå som sedan hösten 2019 bedrivs av Tolk- och översättarinstitutet vid Stockholms universitet.

text: 7. Tolkutbildningen på grundnivå (30 högskolepoäng) bestående av kursen Tolkning i offentlig sektor II som från och med 2021 bedrivs av Språk- och litteraturcentrum vid Lunds universitet.

text: 8. Tolkutbildningen på grundnivå (30 högskolepoäng) bestående av kursen Tolkning i offentlig sektor I som från och med 2021 bedrivs av Språk- och litteraturcentrum vid Lunds universitet.

text: 9. Yrkeshögskoleutbildningarna till kontakttolk i arabiska, dari, somaliska och tigrinska som från och med 2019 bedrivs på försök med stöd av Myndigheten för yrkeshögskolan.

text: 10. Den sammanhållna grundutbildningen för tolkar i talade språk som från och med 2005 till och med juni 2012 har bedrivits med stöd av Tolk- och översättarinstitutet vid Stockholms universitet och från och med juli 2012 bedrivs med stöd av Myndigheten för yrkeshögskolan.

text: 11. Den sammanhållna grundutbildningen för teckenspråks- och dövblindtolkar som från och med 2006 till och med juni 2012 har bedrivits med stöd av Tolk- och översättarinstitutet vid Stockholms universitet och från och med juli 2012 bedrivs med stöd av Myndigheten för yrkeshögskolan.

text: 12. Utbildningen för skrivtolkar som från och med 2009 till och med juni 2012 har bedrivits med stöd av Tolk- och översättarinstitutet vid Stockholms universitet och från och med juli 2012 bedrivs med stöd av Myndigheten för yrkeshögskolan.

text: 13. Den tvååriga tolkutbildningen för döva som bedrivs vid Västanviks folkhögskola sedan höstterminen 2019 med stöd av Myndigheten för yrkeshögskolan.

text: Ansökan

type: rubrik

text: En ansökan om att ingå i Kammarkollegiets register ska innehålla uppgifter enligt Kammarkollegiets ansökningsformulär. Till ansökan om att ingå i Kammarkollegiets register enligt 1 § ska bifogas en kopia av bevis om fullgjord utbildning eller validering som är behörigen utfärdat av utbildningsanordnaren eller av ansvarig myndighet.

text: Om personen som ansöker inte är folkbokförd i Sverige ska en kopia av giltigt pass eller annan handling motsvarande ett personbevis från den stat där sökanden är bosatt bifogas ansökan.

text: Registreringstid

text: Godkänd registrering gäller i fem år och löper ut vid hel- eller halvårsskifte närmast efter godkänd registrering.

text: Förlängd registreringstid

text: Den som vill fortsätta att ingå i registret ska anmäla detta till Kammarkollegiet innan registreringstiden löper ut. I annat fall avregistrerar Kammarkollegiet tolken från registret. På begäran av Kammarkollegiet ska anmälan kompletteras med ett bevis i enlighet med vad som anges i 2 §.

text: Avregistrering

text: Den som inte uppfyller kraven för registrering enligt 1 och 2 §§ har inte rätt att ingå i Kammarkollegiets register över utbildade tolkar.

text: Register

text: Kammarkollegiets register över utbildade tolkar ska innehålla uppgifter om tolkens namn, tolknummer, tolkkompetens och språk.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 september 2024 då Kammarkollegiets föreskrifter om register över utbildade tolkar (

text: KAMFS 2022:4

text: ) upphör att gälla. På Kammarkollegiets vägnar

text: ANNE VADASZ NILSSON

text: Sara Raneke


title: Kammarkollegiets föreskrifter om upphävande av Kammarkollegiets föreskrifter (KAMFS 2019:2) om hur uppgifter som behövs för att fastställa begravningsavgiftssatsen ska lämnas

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den dag de kommer ut från trycket.

text: På Kammarkollegiets vägnar

text: ANNE VADASZ NILSSON

text: Anette Bergholm


title: Begravningsavgift 2025 (KAMFS 2024:3)

text: Kammarkollegiets författningssamling

text: ISSN 1402-5345 (tryck) ISSN 1654-9325 (pdf) Ansvarig utgivare: Anette Schierbeck, Kammarkollegiet

text: Utkom från trycket den 10 december 2024

text: Kammarkollegiets föreskrifter om avgiftssats för begravningsavgift år 2025

text: beslutade den 26 november 2024 Med stöd av

text: 2 § förordningen (1999:729)

text: om begravningsavgift fastställer Kammarkollegiet avgiftssatsen för 2025 till 0,293 kr av 100 kr.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2025. På Kammarkollegiets vägnar

text: ANNE VADASZ NILSSON

text: Anette Bergholm


title: Tolkföreskrifter 2025 (KAMFS 2025:1)

text: En ansökan om auktorisation som tolk eller bevis om speciell kompetens för tolkning inom ett visst verksamhetsområde ska innehålla de uppgifter och handlingar som framgår av Kammarkollegiets ansökningsformulär. Om sökanden inte är folkbokförd i Sverige ska det till ansökan också bifogas en kopia av ett giltigt pass eller en annan handling motsvarande ett personbevis från den stat där sökanden är bosatt.

text: Innan Kammarkollegiet utfärdar auktorisationen ska sökanden visa att han eller hon inte har förvaltare enligt

text: 11 kap. 7 § föräldrabalken (1949:381)

text: . Om sökanden inte är folkbokförd i Sverige ska han eller hon lämna in underlag som visar att han eller hon inte är underkastad någon annan motsvarande inskränkning av sin rättshandlingsförmåga i en annan stat där han eller hon är bosatt. Innan Kammarkollegiet utfärdar auktorisationen hämtar myndigheten in det underlag som behövs för att kunna utreda sökandens redbarhet och lämplighet.

text: Vad som sagts ovan gäller även ansökan om förnyad auktorisation och ansökan om förnyad auktorisation med bevis om speciell kompetens, med undantag för ingivande av förvaltarfrihetsbevis.

text: En ansökan ska göras under den ansökningstid som Kammarkollegiet bestämmer. Kammarkollegiet kan, om det finns särskilda skäl, ge undantag från den bestämda ansökningstiden. Inför varje provtillfälle bestämmer Kammarkollegiet i vilka språk kunskapsprov för auktorisation som tolk samt i vilka språk och inom vilka verksamhetsområden prov för bevis om speciell kompetens kommer att anordnas. Kammarkollegiet meddelar ansökningstid, aktuella språk, provorter, provdatum och verksamhetsområden på sin webbplats.

text: Ansökan om erkännande av yrkeskvalifikationer

text: En ansökan om erkännande av yrkeskvalifikationer från en annan EESstat eller från Schweiz ska göras på svenska och ska innehålla de uppgifter som framgår av Kammarkollegiets ansökningsformulär.

text: Till ansökan ska bifogas

text: a) en kopia av giltigt pass eller annan handling motsvarande ett personbevis från den stat där sökanden är bosatt om sökanden inte är bosatt i Sverige,

text: b) ett utdrag ur register med uppgifter om påföljder för brott utfärdat i den stat där sökanden är bosatt,

text: c) ett utdrag ur register över skulder som är föremål för indrivning utfärdat i den stat där sökanden är bosatt,

text: d) förvaltarfrihetsbevis utfärdat av överförmyndaren i den kommun där sökanden är folkbokförd i Sverige eller av överförmyndaren i Stockholms kommun om sökanden inte är bosatt i Sverige, och

text: e) kopior av bevis eller intyg som sökanden åberopar för att styrka sina yrkeskvalifikationer.

text: Samtliga handlingar som bifogas ansökan ska vara skrivna på eller översatta till svenska, engelska, något av de nordiska språken eller något av de svenska nationella minoritetsspråken. En översättning ska vara utförd av en översättare som är auktoriserad, om det är möjligt. I annat fall ska en annan lämplig person anlitas för att utföra översättningen.

text: Erkännande av yrkeskvalifikationer

text: Om innehållet i yrkesutövarens utbildning i väsentlig mån avviker från Kammarkollegiets kunskapskrav för auktorisation kan Kammarkollegiet besluta att sökanden ska genomgå en anpassningsperiod eller ett lämplighetsprov som en valfri kompensationsåtgärd, enligt de förutsättningar som anges i

text: 3 kap. 5 § förordningen (2016:157)

text: om erkännande av yrkeskvalifikationer.

text: Om sökanden väljer en anpassningsperiod ska sökanden till Kammarkollegiet redovisa sin verksamhet som tolk under en behörig yrkesutövares ansvar den tidsperiod som Kammarkollegiet bestämmer, dock längst tre år. Sökanden ska för Kammarkollegiet föreslå en behörig yrkesutövare som sedan ska godkännas som handledare av Kammarkollegiet.

text: Villkoren för redovisningen av sökandens verksamhet ska fastställas i en överenskommelse mellan Kammarkollegiet, sökanden och handledaren.

text: Ett lämplighetsprov består av de delar av kunskapsprovet enligt 8 § som Kammarkollegiet bedömer lämpligt i varje enskilt fall med hänsyn till sökandens färdigheter och kompetenser.

text: Om sökandens yrkeskvalifikationer motsvarar Kammarkollegiets kunskapskrav för auktorisation eller om sökanden genomgått en kompensationsåtgärd med godkänt resultat och sökanden även i övrigt uppfyller villkoren för auktorisation enligt

text: 4 § förordningen (1985:613)

text: om auktorisation av tolkar och översättare, ska yrkeskvalifikationerna erkännas och sökanden likställas med en auktoriserad tolk.

text: Kunskapsprov

text: Kunskapsprov för auktorisation som tolk består av skriftliga prov och muntliga prov. För att provet ska godkännas krävs att sökanden behärskar både svenska och tolkspråket och är väl insatt i båda språkens ordförråd, grammatik och uttrycksmöjligheter. Sökanden ska vidare ha god läsförståelse och skrivkunnighet. Sökanden ska kunna utföra en tekniskt tillfredsställande tolkning med god informationsöverföring. Denna ska vidare visa god kunskap i god tolksed och ha erforderliga terminologi- och realiakunskaper i sociala frågor, samhällsfrågor, vård och omsorg, arbetsmarknad och utbildning, juridik, migration, tolketik och tolkningsteknik. Denna ska också vara väl insatt i det svenska samhällets organisation.

text: Kunskapsprov för bevis om speciell kompetens består av skriftliga prov och muntliga prov, för att pröva sökandens förmåga att tolka inom det område som den speciella kompetensen avser. För att godkännas i kunskapsprovet ska sökanden kunna utföra en tekniskt god tolkning med mycket god informationsöverföring. Sökanden ska vidare ha goda terminologi- och realiakunskaper inom specialområdet.

text: En sökande som genomgått prov enligt 8 eller 9 § och underkänts i sitt muntliga prov får, vid en (1) ny ansökan om auktorisation i samma språk och kompetens, tillgodoräkna sig det skriftliga provresultatet för att genomföra det muntliga provet. Detta under förutsättning att den nya ansökan görs inom sex månader från datumet för avslagsbeslutet.

text: En redan auktoriserad tolk som ansöker om auktorisation i ett annat språk behöver bara genomgå de delar av de skriftliga och muntliga kunskapsproven som innehåller språkspecifik prövning. Detta gäller även för den tolk som innehar bevis om speciell kompetens och som ansöker om bevis om samma kompetens i ett annat språk.

text: Förnyelse av auktorisation

text: En auktoriserad tolk som ansöker om förnyad auktorisation eller förnyad auktorisation med bevis om speciell kompetens ska redovisa sin verksamhet som auktoriserad tolk och eventuell övrig språklig verksamhet.

text: Om en auktoriserad tolk som har bevis om speciell kompetens ansöker om förnyad auktorisation och förnyat bevis åläggs att genomgå kunskapsprov, får denna välja om provet ska avse förnyat bevis om speciell kompetens eller enbart förnyad auktorisation. Om provet avser förnyat bevis om speciell kompetens ska resultatet av provet ligga till grund även för prövning av förnyelse av auktorisationen.

text: Kunskapsprov för förnyad auktorisation eller förnyat bevis om speciell kompetens består av muntliga prov. För att godkännas i provet ska sökanden uppfylla de krav som anges i 8 § vid förnyad auktorisation eller i 9 § vid förnyat bevis om speciell kompetens.

text: En auktoriserad tolk, som genomgår prov avseende förnyat bevis om speciell kompetens enligt 13 § och underkänns, får under den gällande auktorisationstiden ansöka om att genomgå provet ytterligare en gång. Ett sådant prov avser enbart förnyad auktorisation.

text: Auktorisationens giltighetstid m.m.

text: En auktorisation upphör att gälla fem år efter erhållen auktorisation.

text: När en auktoriserad tolk får bevis om speciell kompetens ska hans eller hennes auktorisation förlängas så att den gäller för samma tid som det nämnda beviset. När en auktoriserad tolk, som har bevis om speciell kompetens för tolkning inom ett verksamhetsområde får bevis om speciell kompetens för tolkning inom ett annat område, förlängs auktorisationen och det första beviset så att de gäller under samma tid som det senast erhållna beviset.

text: Tolkens verksamhet och god tolksed

text: En auktoriserad tolk ska noggrant överväga om han eller hon är lämplig att utföra ett uppdrag innan denna åtar sig eller fullföljer uppdraget. En auktoriserad tolk ska avsäga sig uppdraget om han eller hon inte är kompetent att utföra det på ett tillfredsställande sätt eller av annan anledning är olämplig för uppdraget.

text: En auktoriserad tolk ska uppträda yrkesmässigt och affärsmässigt korrekt i alla sina yrkeskontakter.

text: Under tolkningen ska en auktoriserad tolk återge all information så exakt som möjligt.

text: När en auktoriserad tolk utför ett tolkuppdrag får denna inte ge uttryck för sina åsikter och värderingar eller på annat sätt låta dem påverka tolkningen.

text: När en auktoriserad tolk utför ett tolkuppdrag får denna inte företräda den ena parten inför den andra. Denna får under tolkningen inte utföra någon annan uppgift än att tolka.

text: En auktoriserad tolk får inte marknadsföra sina tjänster eller använda sin yrkestitel på ett vilseledande sätt. Vid utförande av tolkuppdrag får en auktoriserad tolk endast uppge sin yrkestitel om han eller hon är auktoriserad i det språk och i den kompetens som tolkuppdraget avser. Vid utförande av skriftliga översättningar får en auktoriserad tolk inte ange sin yrkestitel i samband med översättningsuppdraget.

text: En auktoriserad tolk får inte använda information som denna fått i samband med ett tolkuppdrag till fördel för sig själv eller någon annan, om informationen inte är allmänt tillgänglig. Sådan information får inte heller användas för att skada någon annan.

text: Register

text: Kammarkollegiets register över auktoriserade tolkar ska innehålla uppgifter om auktoriserade tolkars namn, tolknummer, språk och bevis om speciell kompetens.

text: Kammarkollegiets tolkföreskrifter (

text: KAMFS 2021:2

text: ) gäller fortfarande i fråga om beslut som har fattats enligt 10 § första stycket innan de nya föreskrifterna har trätt i kraft.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2026 då Kammarkollegiets tolkföreskrifter (

text: KAMFS 2021:2

text: ) upphör att gälla.

text: På Kammarkollegiets vägnar

text: ANNE VADASZ NILSSON

text: Sara Raneke


title: Translatorföreskrifter (KAMFS 2025:2)

text: En ansökan om auktorisation som translator ska innehålla de uppgifter och handlingar som framgår av Kammarkollegiets ansökningsformulär. Om sökanden inte är folkbokförd i Sverige ska det till ansökan också bifogas en kopia av ett giltigt pass eller en annan handling motsvarande ett personbevis från den stat där sökanden är bosatt.

text: Innan Kammarkollegiet utfärdar auktorisationen ska sökanden visa att han eller hon inte har förvaltare enligt

text: 11 kap. 7 § föräldrabalken (1949:381)

text: . Om sökanden inte är folkbokförd i Sverige ska han eller hon lämna in underlag som visar att han eller hon inte är underkastad någon annan motsvarande inskränkning av sin rättshandlingsförmåga i en annan stat där han eller hon är bosatt. Innan Kammarkollegiet utfärdar auktorisationen inhämtar myndigheten det underlag som behövs för utredning av den sökandens redbarhet och lämplighet.

text: Vad som sagts ovan gäller även ansökan om förnyad auktorisation med undantag för ingivande av förvaltarfrihetsbevis.

text: En ansökan ska göras under den ansökningstid som Kammarkollegiet bestämmer. Kammarkollegiet kan, om det finns särskilda skäl, ge undantag från den bestämda ansökningstiden. Inför varje provtillfälle bestämmer Kammarkollegiet i vilka språk och språkriktningar prov för auktorisation som translator kommer att anordnas. Kammarkollegiet meddelar ansökningstid, aktuella språk, provorter, provdatum och verksamhetsområden på sin webbplats.

text: Ansökan om erkännande av yrkeskvalifikationer

text: En ansökan om erkännande av yrkeskvalifikationer från en annan EESstat eller från Schweiz ska göras på svenska och ska innehålla de uppgifter som framgår av Kammarkollegiets ansökningsformulär.

text: Till ansökan ska bifogas

text: a) en kopia av giltigt pass eller annan handling motsvarande ett personbevis från den stat där sökanden är bosatt om sökanden inte är bosatt i Sverige,

text: b) ett utdrag ur register med uppgifter om påföljder för brott utfärdat i den stat där sökanden är bosatt,

text: c) ett utdrag ur register över skulder som är föremål för indrivning utfärdat i den stat där sökanden är bosatt,

text: d) förvaltarfrihetsbevis utfärdat av överförmyndaren i den kommun där sökanden är folkbokförd i Sverige eller av överförmyndaren i Stockholms kommun, om sökanden inte är bosatt i Sverige, och

text: e) kopior av bevis eller intyg som sökanden åberopar för att styrka sina yrkeskvalifikationer.

text: Samtliga handlingar som bifogas ansökan ska vara skrivna på eller översatta till svenska, engelska, något av de nordiska språken eller något av de svenska nationella minoritetsspråken. En översättning ska vara utförd av en översättare som är auktoriserad, om det är möjligt. I annat fall ska en annan lämplig person anlitas för att utföra översättningen.

text: Erkännande av yrkeskvalifikationer

text: Om innehållet i yrkesutövarens utbildning i väsentlig mån avviker från Kammarkollegiets kunskapskrav för auktorisation kan Kammarkollegiet besluta att sökanden ska genomgå antingen en anpassningsperiod eller ett lämplighetsprov som en valfri kompensationsåtgärd, enligt de förutsättningar som anges i

text: 3 kap. 5 § förordningen (2016:157)

text: om erkännande av yrkeskvalifikationer.

text: Om sökanden väljer en anpassningsperiod ska sökanden till Kammarkollegiet redovisa sin verksamhet som översättare under en behörig yrkesutövares ansvar den tidsperiod som Kammarkollegiet bestämmer, dock längst tre år. Sökanden ska för Kammarkollegiet föreslå en behörig

text: yrkesutövare som sedan ska godkännas som handledare av Kammarkollegiet. Villkoren för redovisningen av sökandens verksamhet ska fastställas i en överenskommelse mellan Kammarkollegiet, sökanden och handledaren.

text: Ett lämplighetsprov består av de delar av kunskapsprovet enligt 8 § som Kammarkollegiet bedömer lämpligt i varje enskilt fall med hänsyn till sökandens färdigheter och kompetenser.

text: Om sökandens yrkeskvalifikationer motsvarar Kammarkollegiets kunskapskrav för auktorisation eller om sökanden genomgått en kompensationsåtgärd med godkänt resultat och sökanden även i övrigt uppfyller villkoren för auktorisation enligt

text: 4 § förordningen (1985:613)

text: om auktorisation av tolkar och översättare, ska yrkeskvalifikationerna erkännas och sökanden likställas med en auktoriserad translator.

text: Kunskapsprov

text: Kunskapsprov för auktorisation som translator består av två delprov. Blir sökanden godkänd i första delprovet får sökanden genomgå delprov två.

text: Kunskapsprovet testar sökandens kunskaper och färdigheter inom olika kompetensområden: språk- och översättningskompetens, interkulturell kompetens, ämnes- och yrkeskompetens, informationssökning samt teknisk kompetens.

text: En redan auktoriserad translator som ansöker om auktorisation i ett annat språk eller i en annan språkriktning behöver inte genomgå första delprovet.

text: En sökande som genomgått prov enligt 8 § och underkänts vid delprov två får, vid en (1) ny ansökan om auktorisation i samma språk och språkriktning, tillgodoräkna sig det godkända resultatet från delprov ett. Detta under förutsättning att den nya ansökan görs inom sex månader från datumet för avslagsbeslutet.

text: Förnyelse av auktorisation

text: En auktoriserad translator som ansöker om förnyad auktorisation ska redovisa sin verksamhet som auktoriserad translator och eventuell övrig språklig verksamhet.

text: Kunskapsprov som kan åläggas en auktoriserad translator som ansökt om förnyad auktorisation består av ett skriftligt översättningsprov avseende en text med ett juridiskt innehåll. För att auktorisationen ska förnyas krävs att översättningen blir godkänd.

text: Auktorisationens giltighetstid

text: Translatorns verksamhet och god translatorssed

text: En auktoriserad translator ska noggrant överväga om han eller hon är lämplig att utföra ett uppdrag innan denna tar på sig eller fullföljer uppdraget. En auktoriserad translator ska avsäga sig uppdraget om han eller hon inte är kompetent att utföra det på ett tillfredsställande sätt eller av annan anledning är olämplig för uppdraget.

text: En auktoriserad translator ska uppträda yrkesmässigt och affärsmässigt korrekt i alla sina yrkeskontakter.

text: En auktoriserad translator ska utföra sina uppdrag i överensstämmelse med vedertagen branschpraxis.

text: En auktoriserad translator får inte marknadsföra sina tjänster eller använda sin yrkestitel på ett vilseledande sätt. Vid utförande av egna översättningar eller bestyrkanden av andras översättningar får en auktoriserad translator endast ange sin yrkestitel om han eller hon är auktoriserad i det språk och den språkriktning som översättningen avser. Vid bestyrkande ska språk och språkriktning anges. Vid utförande av tolkuppdrag får en auktoriserad translator inte ange sin yrkestitel i samband med tolkuppdraget.

text: En auktoriserad translator får inte använda information som denna fått i samband med ett översättningsuppdrag till fördel för sig själv eller någon annan, om informationen inte är allmänt tillgänglig. Sådan information får inte heller användas för att skada någon annan.

text: Register

text: Kammarkollegiets register över auktoriserade translatorer ska innehålla uppgifter om auktoriserade translatorers namn, translatorsnummer, språk och språkriktning.

text: Användningen av translatorsstämpel och självhäftande märke

text: En auktoriserad translator får använda den stämpel och självhäftande märke som anges i 19 §. Stämpeln och självhäftande märket får användas på egna översättningar och när den auktoriserade translatorn bestyrker andras översättningar. Stämpeln och självhäftande märket får endast placeras på översättningar eller bestyrkanden avseende det språk och

text: den språkriktning som auktorisationen avser. Stämpeln och självhäftande märket ska vara försedda med det nummer som translatorn tilldelats vid auktorisationen. Stämpeln och självhäftande märket får inte användas i marknadsföringssammanhang. Stämpeln kan användas i fysisk och elektronisk form.

text: Stämpeln innehåller en krona över två korslagda nycklar, translatorsnumret samt texten Kammarkollegiet och auktoriserad translator. Stämpeln är i svartvitt och med diametern 40 mm. Endast 100 procent svart i trycket.

text: Stämpel

text: Självhäftande märket innehåller en krona över två korslagda nycklar, translatorsnumret samt texten Kammarkollegiet och auktoriserad translator. Självhäftande märket har diametern 50 mm och är i färgen PMS: 558C RGB: 141/190/169 CMYK: 50/8/40/0 med vit text.

text: Självhäftande märke

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2026 då Kammarkollegiets translatorsföreskrifter (

text: KAMFS 2023:3

text: ) upphör att gälla.

text: På Kammarkollegiets vägnar

text: ANNE VADASZ NILSSON

text: Sara Raneke


title: Begravningsavgift 2026 (KAMFS 2025:3)

text: Kammarkollegiets författningssamling

text: ISSN 1402-5345 (tryck) ISSN 1654-9325 (pdf) Ansvarig utgivare: Solmaz Fadai Vikström, Kammarkollegiet

text: Utkom från trycket den 17 december 2025

text: Kammarkollegiets föreskrifter om avgiftssats för begravningsavgift år 2026

text: beslutade den 28 november 2025. Med stöd av

text: 2 § förordningen (1999:729)

text: om begravningsavgift fastställer Kammarkollegiet avgiftssatsen för 2026 till 0,292 kr.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2026. På Kammarkollegiets vägnar

text: ANNE VADASZ NILSSON

text: Anette Bergholm


title: Anmälan av reseverksamhet och ansökan om ersättning från resegaranti (KAMFS 2026:4)

text: Dessa föreskrifter gäller uppgifter som näringsidkare ska lämna till Kammarkollegiet enligt

text: resegarantilagen (2018:1218)

text: och

text: resegarantiförordningen

text: - i en anmälan om verksamhet enligt

text: 11 § resegarantilagen

text: - i en anmälan om ändrade förutsättningar enligt

text: 16 § resegarantilagen

text: , och

text: - inför beräkning av avgift till resegarantifonden enligt

text: 13 b § resegarantilagen

text: Föreskrifterna gäller även hur och när näringsidkare ska betala avgift till resegarantifonden enligt

text: 13 b § resegarantilagen

text: I föreskrifterna anges också vilka uppgifter som ska lämnas till Kammarkollegiet av den som ansöker om ersättning från en resegaranti enligt

text: och

text: 17 a §§

text: resegarantilagen

text: Definitioner

text: De definitioner som används i

text: resegarantilagen

text: har samma betydelse i dessa föreskrifter.

text: Anmälan av reseverksamhet

text: En anmälan om verksamhet enligt

text: 11 § resegarantilagen

text: ska förutom kontaktuppgifter innehålla uppgifter om typ av verksamhet, marknadsföring samt en prognos med uppgifter om de paketresor och sammanlänkade researrangemang som näringsidkaren planerar att genomföra. Kammarkollegiet kan i det enskilda fallet begära de ytterligare uppgifter som behövs.

text: En anmälan ska lämnas in elektroniskt genom Kammarkollegiets digitala tjänster för anmälan av verksamhet. Kammarkollegiet får bevilja undantag från kravet på elektronisk anmälan och uppgifterna ska då lämnas på myndighetens blanketter.

text: Anmälan om ändrade förutsättningar

text: En anmälan om ändrade förutsättningar enligt

text: 16 § resegarantilagen

text: ska innehålla en prognos med uppgifter om de paketresor och sammanlänkade researrangemang som näringsidkaren planerar att genomföra. Kammarkollegiet kan i det enskilda fallet begära de ytterligare uppgifter som behövs.

text: En anmälan om ändrade förutsättningar ska lämnas in elektroniskt genom Kammarkollegiets digitala tjänst för anmälan om ändrade förutsättningar. Kammarkollegiet får bevilja undantag från detta och uppgifterna ska då lämnas på myndighetens blanketter.

text: Om redovisning av uppgifter och betalning av avgift till resegarantifonden

text: En näringsidkare som ska betala avgift till resegarantifonden ska varje tertial lämna uppgifter till Kammarkollegiet om priset på genomförda paketresor och om de betalningar näringsidkaren tagit emot för genomförda sammanlänkade researrangemang.

text: Näringsidkaren ska redovisa uppgifterna enligt 5 § för månaderna

text: - januari till och med april, senast den 31 maj,

text: - maj till och med augusti, senast den 30 september och

text: - september till och med december, senast den 31 januari.

text: Kammarkollegiet kan i undantagsfall, till exempel när näringsidkaren upphör med sin resegarantipliktiga verksamhet, bestämma att redovisningen ska lämnas in vid annan tidpunkt och avse andra tidsperioder.

text: En redovisning av uppgifter enligt 5 § ska lämnas elektroniskt genom Kammarkollegiets digitala tjänst för redovisning av uppgifter inför betalning av avgift till resegarantifonden. Kammarkollegiet får bevilja undantag från kravet på elektronisk anmälan om det finns särskilda skäl. Om Kammarkollegiet beviljar undantag ska uppgifterna lämnas på myndighetens blankett.

text: Avgift till resegarantifonden ska betalas senast den dag och på det sätt Kammarkollegiet bestämmer.

text: Begäran om ersättning från en resegaranti

text: Den som ansöker om ersättning från en resegaranti ska lämna de uppgifter som framgår av Kammarkollegiets digitala tjänst för ansökan om ersättning ur resegaranti eller av myndighetens blankett. Sökanden ska till ansökan bifoga 1. kopia av handlingar som visar att en paketresa eller ett sammanlänkat researrangemang har köpts, så som bokningsbekräftelse, avtal, biljett eller motsvarande, samt 2. kvitto, kontoutdrag eller annan handling som styrker betalningen och som visar - betalningsdatum, - betalningsmottagare, - belopp och - betalarens namn.

text: Den som ansöker om ersättning från en resegaranti ska lämna uppgift om ersättning helt eller delvis har mottagits från annat håll.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 augusti 2026. På Kammarkollegiets vägnar

text: ANNE VADASZ NILSSON

text: EMMA STRÖM


fs: kbmfs

publisher: Krisberedskapsmyndigheten

title: Krisberedskapsmyndighetens föreskrifter om förmåner till instruktörer inom frivillig försvarsutbildning

text: För att någon vid tillämpningen av dessa föreskrifter skall anses vara instruktör skall denne vara godkänd av vederbörande kursanordnare i samverkan med berörd frivillig försvarsorganisation. Vid tillämpning av dessa föreskrifter skall även en funktionär som krävs för att genomföra frivillig försvarsutbildning anses fullgöra instruktörsuppgifter.

text: Arvoden

text: Arvoden enligt

text: och

text: 5 §§

text: förordningen (

text: ) om förmåner till instruktörer inom frivillig försvarsutbildning bestäms till följande belopp. Veckokursarvode 900 kronor/dygn Timarvode 130 kronor/timme

text: Annan ersättning

text: Om en instruktör, utan att förlora arbetsförtjänst, måste utnyttja semester eller intjänad ledighet för att kunna tjänstgöra som instruktör betalas ändå ersättning till instruktören med de belopp som avses i

text: 4 § första stycket förordningen (1994:522)

text: Övrigt

text: Den berörda frivilliga försvarsorganisationen fastställer själv de avgifter som en instruktör betalar för sin egen inkvartering och sina egna måltider vid frivillig försvarsutbildning. _________

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2003. 1

text: Genom författningen upphävs Överstyrelsen för civil beredskaps föreskrifter (ÖCBFS 2002:2) om förmåner till instruktörer inom frivillig försvarsutbildning. På Krisberedskapsmyndighetens vägnar

text: ANN-LOUISE EKSBORG Eva Sylvén

text: Edita Norstedts Tryckeri AB, Stockholm 2002


title: Krisberedskapsmyndighetens föreskrifter om förmåner till frivilliga

text: Befattningspenning enligt

text: 4 § första stycket förordningen (1994:523)

text: om förmåner till frivilliga betalas enligt nedanstående tabell.

text: Tjänstgöringsdagar/år Belopp, kronor/år

text: 1 25 2–5 75 6–10 125 11–20 250 21–30 400 31–50 700 51 eller fler 1 000

text: Årligt arvode till funktionärer

text: Det årliga arvode till övriga funktionärer, som får betalas enligt

text: 4 § andra stycket förordningen (1994:523)

text: om förmåner till frivilliga, utgör högst tolv procent av det prisbasbelopp enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring som gällde för det år som uppdraget utfördes.

text: Utbildningspremie

text: Utbildningspremie för utbildning enligt

text: 7 § förordningen (1994:523)

text: om förmåner till frivilliga skall betalas enligt nedanstående tabell.

text: OBS! Detta rättelseblad ersätter tidigare utgivna

text: KBMFS 2003:3

text: . Rättelsen avser rubriken ”Belopp, kronor/år” för instruktörsutbildning i 3 § på sidan 2.

text: Avtalsenlig repetitionsutbildning, Belopp, kronor/år timmar/år

text: –19 100 20–33 200 34 eller fler 400

text: För personal där tjänstgöringstiden räknas i dagar utgör en dag åtta timmar.

text: Instruktörsutbildning, dagar/år Belopp, kronor/år

text: 1–5 100 6–10 1 000 11–20 1 500 21 eller fler 2 500 _________

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2003, då Överstyrelsen för civil beredskaps föreskrifter (ÖCBFS 2002:1) om förmåner till frivilliga skall upphöra att gälla.

text: På Krisberedskapsmyndighetens vägnar

text: ANN-LOUISE EKSBORG Kenneth Axelsson

text: Edita Norstedts Tryckeri AB, Stockholm 2003


title: Krisberedskapsmyndighetens föreskrifter ket om upphävande av vissa föreskrifter och tk m f å t y allmänna råd meddelade av Krisbered- de 22 dec b r 200 skapsmyndigheten

text: På Krisberedskapsmyndighetens vägnar

text: NILS SVARTZ

text: Anneli Bergholm Söder

text: Edita Stockholm 2008


fs: kbvfs

publisher: Kustbevakningen

title: Kustbevakningens föreskrifter om rapportering av olyckor vid olje- och gasverksamhet till havs utanför EU

text: Ett aktiebolag, ett handelsbolag, ett kommanditbolag, en ekonomisk förening och en enskild näringsidkare ska rapportera om omständigheterna kring en allvarlig olycka som företaget varit inblandat i vid olje- och gasverksamhet till havs utanför Europeiska unionen. Skyldigheten för företag att rapportera omfattar även olyckor som ett dotterföretag varit inblandat i oavsett om detta är registrerat i Sverige.

text: Allvarlig olycka respektive olje- och gasverksamhet till havs definieras enligt

text: artikel 2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/30/EU av den 12 juni 2013

text: om säkerhet för olje- och gasverksamhet till havs och om ändring av direktiv

text: Rapporten ska vara skriftlig och innehålla en beskrivning av omständigheterna kring olyckan. Rapporten ska innehålla uppgifter om när, var och hur olyckan inträffade, skador på materiel, människor och miljö och åtgärder som vidtagits i samband med olyckan. Kustbevakningen kan komma att begära in ytterligare uppgifter beroende på olyckans karaktär och omfattning. Rapporten skickas till Kustbevakningen per epost till registrator@kustbevakningen.se eller per post till Kustbevakningen, Box 536, 371 23 Karlskrona senast 30 dagar efter det att olyckan inträffade. __________

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2021. Kustbevakningen THERESE MATTSSON

text: Susanna Hedenmark

text: (Rätts- och säkerhetsenheten)


title: Kustbevakningens föreskrifter och allmänna råd om förundersökningsledning

text: 1 kap. Inledning

text: Kustbevakningens brottsbekämpande verksamhet är huvudsakligen indelad i den direkta brottsbekämpningen och den indirekta brottsbekämpningen. Den direkta brottsbekämpningen omfattar de brott som anges i

text: 3 kap. 2 § kustbevakningslagen (2019:32)

text: och

text: 3 § kustbevakningsförordningen (2019:83)

text: . Inom den direkta brottsbekämpningen ska Kustbevakningen självständigt 1. förebygga, förhindra och upptäcka brottslig verksamhet, 2. ingripa vid misstanke om brott, 3. utreda brott, eller 4. beivra brott. Utöver detta finns i lagen (

text: ) om Tullverkets och Kustbevakningens befogenheter att ingripa mot rattfylleribrott särskilda bestämmelser om Kustbevakningens och en kustbevakningstjänstemans rätt att ingripa mot rattfylleribrott enligt

text: och

text: 4 a §§

text: lagen (

text: ) om straff för vissa trafikbrott och i lagen (

text: ) om straff för smuggling särskilda bestämmelser om Kustbevakningens och en kustbevakningstjänstemans rätt att ingripa mot brott enligt den lagen. Den direkta brottsbekämpningen avgränsas av det geografiska verksamhetsområde som anges i

text: 1 kap.

text: 6 §§

text: kustbevakningslagen (2019:32)

text: . Den indirekta brottsbekämpningen är sådan brottsbekämpning som Kustbevakningen utför som biträde åt en annan myndighet. Den indirekta brottsbekämpningen omfattar alla typer av brott och är inte geografiskt avgränsad.

text: Av

text: 3 kap. 2 § andra stycket kustbevakningslagen (2019:32)

text: framgår att Kustbevakningen har rätt att ingripa mot samtliga brott som begås i de maritima zonerna.

text: Allmänna råd

text: Ingripandemöjligheten i de maritima zonerna begränsas i flera fall av folkrätten och det ska bland annat noteras att Sverige avseende flera områden inte har jurisdiktion eller möjlighet att föreskriva vad som är brottsligt på de maritima zonerna. Områden där Sverige har möjlighet att föreskriva vad som är brottsligt är bland annat fiske och miljö. I vilka fall förundersökningen ska ledas av Kustbevakningen respektive åklagare framgår av 2 kap. i dessa föreskrifter. Av de allmänna råden till 2 kap. 1 § framgår vad som avses med de maritima zonerna.

type: kapitel

text: 2 kap. Förundersökning som kan ledas av Kustbevakningen

text: Allmänt om ledning av förundersökning

text: Bestämmelser om Kustbevakningens rätt att inleda en förundersökning i den direkta brottsbekämpningen finns i

text: 3 kap. 3 § kustbevakningslagen (2019:32)

text: . Även i

text: 3 § lagen (2008:322)

text: om Tullverkets och Kustbevakningens befogenheter att ingripa mot rattfylleribrott finns bestämmelser om rätt för Kustbevakningen att inleda en förundersökning.

text: Allmänna råd

text: Av

text: 3 kap.

text: 2 § första

text: och

text: tredje styckena

text: kustbevakningslagen (2019:32)

text: framgår vilka brott Kustbevakningen får inleda en förundersökning om. Rätten avser dels de brott som räknas upp i första stycket, dels brott som enligt föreskrifter från regeringen ska ingå i den direkta brottsbekämpningen. Regeringen har i

text: föreskrivit ytterligare brott för vilka Kustbevakningen får inleda förundersökning. När brott har begåtts i Sveriges maritima zoner får Kustbevakningen endast inleda förundersökning om brott som avses i

text: 3 kap.

text: 2 § första

text: eller

text: tredje stycket

text: kustbevakningslagen (2019:32)

text: . Med maritima zoner avses angränsande zonen, ekonomiska zonen och kontinentalsockeln. Av

text: 3 § lagen (2008:322)

text: om Tullverkets och Kustbevakningens befogenheter att ingripa mot rattfylleribrott framgår vidare att Kustbevakningen får inleda förundersökning om brott enligt

text: och

text: 4 a §§

text: lagen (

text: ) om straff för vissa trafikbrott.

text: Förundersökningen ska ledas av Kustbevakningen

text: Är saken av enkel beskaffenhet ska förundersökningen, med de undantag som framgår av 3–5 §§ eller 9 §, ledas av Kustbevakningen. Saken ska normalt anses vara av enkel beskaffenhet om inte svårare straff än fängelse sex månader kan följa på

text: brottet. Även beträffande följande brott ska saken normalt anses vara av enkel beskaffenhet 1. grovt sjöfylleri enligt

text: 20 kap. 5 § sjölagen (1994:1009)

text: , 2. övriga brott enligt

text: 20 kap.

text: sjölagen (1994:1009)

text: , som inte skett i yrkesmässig sjötrafik eller är att bedöma som grovt brott, 3. brott enligt 37, 37 a, 39 a eller

text: 40 § fiskelagen (1993:787)

text: , som inte skett vid yrkesmässigt fiske, 4. brott enligt

text: 16 § lagen (2006:263)

text: om transport av farligt gods, 5. brott enligt 43, 45 eller

text: 46 § jaktlagen (1987:259)

text: , som inte är att bedöma som grovt brott, 6. grovt rattfylleri enligt

text: 4 a § lagen (1951:649)

text: om straff för vissa trafikbrott, eller 7. miljöbrott i form av utsläpp från fritidsfartyg enligt

text: 29 kap. 1 § första stycket 1 miljöbalken (1998:808)

text: Allmänna råd

text: I det enskilda fallet kan omständigheterna vara sådana att saken bedöms vara av enkel beskaffenhet även när svårare straff än fängelse sex månader kan följa på brottet. Åklagaren bör i dessa fall redan inledningsvis, efter samråd med Kustbevakningen, göra en bedömning i frågan ifall åklagaren eller Kustbevakningen ska vara förundersökningsledare. Vid tillämpning av bestämmelsen ska inte beaktas att fängelse i vissa fall inte kan följa på brott som får sitt materiella innehåll genom föreskrifter som meddelats av en myndighet, så kallade blankettstraffstadganden. Inte heller ska de påföljdsbegränsningar som följer av

text: 41 § fiskelagen (1993:787)

text: eller

text: 2 § lagen (1996:517)

text: om begränsning av tillämpningen av svensk lag vad gäller vissa brott begångna på utländska fartyg beaktas.

text: Förundersökningen ska ledas av åklagaren

text: Är saken inte av enkel beskaffenhet ska ledningen av förundersökningen övertas av åklagare så snart någon skäligen kan misstänkas för brottet. Åklagare ska leda förundersökningen avseende brott i de maritima zonerna för vilka Kustbevakningen inte får inleda förundersökning, om brottet inte ska utredas av annan myndighet än Kustbevakningen.

text: Åklagare ska även ta över ledningen av förundersökningen när 1. den misstänkte är under 18 år, 2. den misstänkte är anställd vid Kustbevakningen, 3. ärendet är juridiskt komplicerat, exempelvis vid vissa ingripanden mot ett utländskt fartyg, eller det annars med hänsyn till utredningens art är påkallat att åklagaren leder förundersökningen,

text: 4. det under förundersökningen krävs annan åtgärd av domstol än förordnande av offentlig försvarare, 5. det kan bli aktuellt att göra en framställning om utlämning eller överlämnande, att utfärda ett europeiskt frysningsbeslut, att utfärda en europeisk utredningsorder, att begära internationell rättslig hjälp i brottmål, att överföra lagföringen till annat land eller annars när en förundersökning är av sådan art att samordning bör ske mellan svensk åklagare och åklagare eller tjänsteman med motsvarande befattning i ett annat land, 6. särskild åtalsprövning är föreskriven, 7. brottet kan föranleda talan om företagsbot, 8. någon som är under femton år ska höras under förundersökningen, 9. den misstänktes psykiska status påtagligt kan antas avvika från det normala och svårare straff än böter kan följa på brottet, eller 10. fråga uppkommer om användande av tvångsmedel enligt 24 -

text: 28 kap.

text: rättegångsbalken

text: , dock inte om det endast gäller husrannsakan som inte är av större omfattning, avspärrning, förbud m.m. för säkerställande av utredning om brott, kroppsvisitation, kroppsbesiktning och beslag.

text: Allmänna råd

text: Sådan internationell samordning mellan åklagare i olika länder som anges i denna paragraf punkten 5 avser i första hand förundersökningar som omfattas av samarbetet inom Europol och Eurojust. Vid utredning av sådan brottslighet är det viktigt att samordning på åklagarnivå äger rum i ett tidigt skede. När ledningen av förundersökningen har övertagits av en åklagare enligt denna paragraf får åklagaren, sedan åtgärden som medfört att åklagaren inträtt som undersökningsledare har genomförts eller det av andra skäl inte längre är påkallat att åklagaren är undersökningsledare, återföra ledningen av förundersökningen till Kustbevakningen. Detta bör dock inte ske om frihetsberövande som ska avräknas enligt

text: 2 § lagen (2018:1250)

text: om tillgodoräknande av tid för frihetsberövande har förekommit.

text: Om det vid tillämpningen av denna föreskrift uppstår delade meningar mellan Kustbevakningen och åklagare om vem som ska leda en förundersökning ska saken avgöras av åklagaren.

text: Allmänna råd

text: Om det är oklart vem som bör leda förundersökningen bör den som är undersökningsledare vid Kustbevakningen kontakta åklagare.

text: I

text: 4 kap. 4 § kustbevakningslagen (2019:32)

text: finns bestämmelser om att Kustbevakningen är skyldig att lämna åklagare det biträde som begärs för genomförande av förundersökning, även beträffande brott som inte ingår i den direkta brottsbekämpningen.

text: Allmänna råd

text: När åklagare ska begära biträde av Kustbevakningen, särskilt i fråga om brott som inte ingår i den direkta brottsbekämpningen, måste beaktas om biträde är lämpligt med hänsyn till vilka åtgärder som behöver genomföras och den utbildning, utrustning och kompetens som en kustbevakningstjänsteman har för att genomföra åtgärden. Om åklagare begär biträde och Kustbevakningen anser att deras personal saknar möjlighet att på ett säkert och effektivt sätt genomföra åtgärden ska åklagaren upplysas om det.

text: Underrättelse till åklagare i vissa fall

text: När en åklagare leder förundersökningen ska Kustbevakningen underrätta åklagaren om det kan antas att den misstänkte gjort sig skyldig även till annat brott. Kustbevakningen ska även underrätta åklagaren i de fall det kan antas att någon annan person har begått brott som har samband med den förundersökning som åklagaren leder.

text: I

text: 3 kap. 19 § kustbevakningslagen (2019:32)

text: finns bestämmelser om att en tjänsteman vid Kustbevakningen som upptäcker att ett brott har begåtts utanför Sveriges territorium skyndsamt ska anmäla saken till åklagare.

text: Allmänna råd

text: Den angivna underrättelseskyldigheten gäller oberoende av om Kustbevakningen har rätt att inleda förundersökning om brottet eller inte. Kustbevakningstjänstemannen bör fullgöra sin anmälningsplikt genom att underrätta Kustbevakningens förundersökningsledare som vidarebefordrar anmälan till åklagare.

text: Har Kustbevakningen inlett en förundersökning och kan ingen skäligen misstänkas för brottet ska Kustbevakningen genast lämna underrättelse om brottet till åklagare för en prövning av om åklagare ska överta ledningen av förundersökningen enligt

text: om 1. det är sannolikt att åklagare finner skäl att överta ledningen av förundersökningen, eller 2. förundersökningen avser brott av särskilt allvarligt slag. Med brott av särskilt allvarligt slag enligt första stycket 2 avses brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse i fyra år samt försök, förberedelse och stämpling till sådant brott. När en åklagare fått en underrättelse enligt första stycket ska åklagaren snarast möjligt besluta om förundersökningen ska övertas eller inte. Om åklagaren inte övertar ledningen av förundersökningen ska åklagaren snarast möjligt besluta om Kustbevakningen fortlöpande ska underrätta åklagare om förundersökningens gång eller inte. Besluten ska dokumenteras.

text: Allmänna råd

text: I ärenden som kräver komplicerade juridiska bedömningar eller om det på grund av annan särskild omständighet är lämpligt med ett tidigt åklagarinträde eller annars när det är fråga om svårbedömda specialstraffrättsliga brott, bör Kustbevakningen underrätta åklagare redan när det uppstår fråga om att inleda förundersökning.

text: Förundersökningsbegränsning

text: Undersökningsledaren ska fortlöpande kontrollera om utredningsläget är sådant att det enligt

text: 23 kap. 4 § andra stycket rättegångsbalken

text: inte längre finns anledning att fullfölja förundersökningen. Undersökningsledaren ska även kontinuerligt kontrollera om det finns förutsättningar för att tillämpa bestämmelserna om förundersökningsbegränsning i

text: 23 kap. 4 a § rättegångsbalken

text: . Om sådana förutsättningar kan föreligga i ett ärende där Kustbevakningen leder förundersökningen ska detta snarast överlämnas till åklagare för beslut om den fortsatta handläggningen.

text: Prövning av Kustbevakningens beslut

text: Om det begärs prövning av Kustbevakningens beslut att inte inleda eller att lägga ned en förundersökning ska prövningen göras av åklagare.

text: Allmänna råd

text: En begäran om prövning av Kustbevakningens beslut att inte inleda eller lägga ned en förundersökning ska skyndsamt överlämnas till åklagare för prövning. Ett överlämnande ska inte ske om begäran om prövning innehåller nya uppgifter som föranleder Kustbevakningen att ändra sitt tidigare beslut genom omprövning.

text: 3 kap. Hantering av ärenden som innefattar såväl brott inom som utom den direkta brottsbekämpningen

text: Om det redan innan förundersökning inletts kan antas att såväl brott inom som utom den direkta brottsbekämpningen har begåtts ska Kustbevakningen inte inleda någon förundersökning. I dessa fall ska ärendet i sin helhet överlämnas till den myndighet som ska handlägga de brott som ligger utanför den direkta brottsbekämpningen. Överlämningen ska ske skyndsamt.

text: Allmänna råd

text: Om Kustbevakningen upptäcker ett sådant ärende ska, beroende på vilka brott som kan misstänkas, förundersökningsledare vid Polismyndigheten eller Tullverket underrättas.

text: Om Kustbevakningen, sedan en förundersökning inletts om ett brott inom den direkta brottsbekämpningen, upptäcker att det finns anledning att anta ytterligare brott som inte omfattas av den direkta brottsbekämpningen ska utredningen i sin

text: Allmänna råd

text: Om Kustbevakningen uppmärksammar sådana brott ska, beroende på vilka brott som kan misstänkas, förundersökningsledare vid Polismyndigheten eller Tullverket underrättas.

text: I

text: 3 kap. 4 § kustbevakningslagen (2019:32)

text: finns bestämmelser om att en kustbevakningstjänsteman, innan förundersökning inletts, har samma befogenheter som en polisman att hålla förhör och vidta andra utredningsåtgärder som är av betydelse för utredning av brott som omfattas av den direkta brottsbekämpningen.

text: Allmänna råd

text: Avseende de brott som omfattas av den indirekta brottsbekämpningen finns i

text: 4 kap.

text: och

text: 3 §§

text: kustbevakningslagen (2019:32)

text: och 4 kap. 4 § i denna föreskrift bestämmelser om vilka åtgärder som får vidtas innan en förfrågan om biträde godkänts. Avseende brott enligt

text: och

text: 4 a §§

text: lagen (

text: ) om straff för vissa trafikbrott finns i lagen (

text: ) om Tullverkets och Kustbevakningens befogenheter att ingripa mot rattfylleribrott bestämmelser om vilka åtgärder som får vidtas innan förundersökning inletts. Avseende brott enligt lagen (

text: ) om straff för smuggling finns i den lagen och i

text: 4 kap. 4 §

text: denna föreskrift bestämmelser om vilka åtgärder som får vidtas innan en förfrågan om biträde godkänts eller innan förundersökning inletts.

text: 4 kap. Biträde till Polismyndigheten och Tullverket

text: Inom den indirekta brottsbekämpningen kan Kustbevakningen, utöver biträde till åklagare, lämna biträde med utredningsåtgärder till undersökningsledare vid Polismyndigheten och Tullverket. Biträde kan lämnas efter förfrågan från Kustbevakningen till Polismyndigheten/Tullverket eller från Polismyndigheten/Tullverket till Kustbevakningen. Förfrågan om biträde ska ske genom att kontakt tas mellan Polismyndighetens berörda regionledningscentral eller Tullverkets underrättelse- och kommunikationscentral och Kustbevakningens ledningscentral.

text: En förutsättning för att biträde ska få lämnas avseende Polismyndigheten och Tullverket är att den myndighet som fått förfrågan gått med på det. Innan Kustbevakningen gör en förfrågan om biträde eller accepterar en förfrågan om biträde ska en bedömning göras av om kustbevakningstjänstemannen har lämplig utbildning, utrustning och kompetens för att kunna agera på ett säkert och effektivt sätt. Om någon av dessa förutsättningar inte föreligger ska förfrågan om biträde inte göras eller begäran om biträde nekas. Det ska också göras en bedömning av om det påverkar Kustbevakningens övriga verksamhet menligt.

text: Kustbevakningen får avslå en förfrågan om biträde utan att anföra skäl för sitt ställningstagande.

text: Allmänna råd

text: Vem som fattar beslut om att begära biträde eller acceptera en förfrågan om biträde framgår av bilaga 3 till Kustbevakningens arbetsordning. I de fall Kustbevakningen gör en förfrågan om biträde från Polismyndigheten med en enskild utredningsåtgärd som ligger inom Kustbevakningens direkta brottsbekämpning innebär inte ett godkännande om sådant biträde från Polismyndigheten att Polismyndigheten tar över utredningen eller förundersökningsledningen.

text: Förfrågan om biträde innan en förundersökning inletts får bara göras avseende enskilda fall. En sådan begäran är avsedd för att kustbevakningstjänstemannen ska kunna utföra vissa primära utredningsåtgärder och är således bara tänkt att vara under ett mycket kort skede.

text: Allmänna råd

text: Att en begäran om biträde ska avse ett enskilt fall innebär att det inte är möjligt att träffa generella överenskommelser mellan myndigheterna om att en kustbevakningstjänsteman får ingripa vid vissa brottstyper eller på vissa platser.

text: I

text: 4 kap.

text: och

text: 3 §§

text: kustbevakningslagen (2019:32)

text: finns det bestämmelser om att en kustbevakningstjänsteman, i det fall godkännande av biträdesbegäran inte utan väsentlig olägenhet kan avvaktas, har rätt att gripa den som kan misstänkas för brott och ta föremål i beslag även för brott som inte ingår i den direkta brottsbekämpningen. I

text: och

text: 25 a

text: 27 §§

text: lagen (

text: ) om straff för smuggling finns särskilda bestämmelser om en kustbevakningstjänstemans befogenheter vid utredning av brott enligt den lagen.

text: Allmänna råd

text: Med väsentlig olägenhet avses att det finns en konkret risk att den misstänkte undkommer ett gripande om gripandet inte verkställs omedelbart. På motsvarande sätt kan föremål som kan ha betydelse för utredningen av brottet gå förlorat om inte beslaget verkställs omedelbart. Dessa möjligheter ska tillämpas restriktivt och skälen till varför det förelegat väsentlig olägenhet bör alltid dokumenteras. I den här typen av akuta åtgärder är det särskilt angeläget att kustbevakningstjänstemännen noggrant överväger risken för skador på sig själva och andra och även beaktar risken för att man kan hamna i situationer som kan vara svåra att förutse.

text: När en kustbevakningstjänsteman biträder en annan myndighet ska vidtagna åtgärder genast rapporteras till den myndigheten. Detta gäller även om vidtagna åtgärder inte lett till något gripande.

text: Allmänna råd

text: Med utgångspunkt i rapporteringen kan den som begärt biträde besluta om vidare åtgärder, det är därför angeläget att alla åtgärder rapporteras. Detta gäller såväl innan en förundersökning är inledd som under en pågående förundersökning.

text: När begäran gäller biträde med beslag åt Polismyndigheten eller Tullverket, så ansvarar den myndighet som leder förundersökningen för beslaget.

text: Allmänna råd

text: Detta innebär att beslagen ska hanteras enligt Polismyndighetens respektive Tullverkets rutiner och att respektive myndighet ansvarar för att exempelvis bevaka och hantera beslut från åklagare eller domstol gällande beslaget. Kustbevakningen ansvarar vid biträde med beslag endast för att beslaget, då det förvaras av Kustbevakningen, hanteras i enlighet med vad vårdplikten kräver. __________

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 21 juni 2021 då Kustbevakningens föreskrifter och allmänna råd (

text: KBVFS 2019:1

text: ) om förundersökningsledning upphör att gälla.

text: Kustbevakningen

text: THERESE MATTSSON

text: Nina Andersson

text: Rätts- och säkerhetsenheten