title: Statens jordbruksverks föreskrifter om bekämpning av skadegöraren Ralstonia solanacearum

text: Dessa bestämmelser har till syfte att lokalisera och kartlägga utbredningen av bakterien Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al., vilken bl.a. orsakar sjukdomen mörk ringröta i knölar av potatis och bakteriell vissnesjuka på potatisoch tomatplantor, förhindra dess förekomst och spridning samt om skadegöraren påträffas, bekämpa den i syfte att utrota den.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med Brukningsenhet: En fastighet eller ett företag bestående av en eller flera registerfastigheter eller delar av sådana med gemensam användning av maskiner och annan utrustning för produktion av potatis eller tomat. Produktionsplats: Fält eller skifte, eller delar därav, eller annan odlingsplats för ett växtparti. Skadegöraren: Bakterien Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. Växtparti: Knölar eller plantor av potatis eller tomat som har ursprung i en eller flera avgränsade produktionsplatser inom en brukningsenhet och som är baserade på frön eller annat utsäde med enhetlig bakgrund eller växter av potatis eller tomat som behandlas på ett sådant sätt att de måste ses som en enhet och inte längre kan särskiljas efter ursprung.

text: Förbud

text: Allt innehav och all hantering av skadegöraren är förbjuden.

text: Anmälningsskyldighet

text: I

text: 4 § växtskyddslagen (1972:318)

text: och

text: 8 § förordningen (2006:817)

text: om växtskydd m.m. finns bestämmelser om att den som har anledning att anta att skadegöraren angripit växt eller växtodling på mark som han äger eller brukar eller växter eller växtprodukter i lager som han innehar för försäljning till andra än konsumenter genast ska anmäla detta till Jordbruksverket eller länsstyrelsen.

text: När ska ett växtparti anses vara smittat?

text: Ett växtparti anses vara smittat av skadegöraren om det i ett uttaget prov har visat sig innehålla skadegöraren enligt de testmetoder som föreskrivs i bilaga 2 till

text: rådets direktiv 98/57/EG av den 20 juli 1998

text: om bekämpning av Ralstonia 2 solanacerarum (Smith) Yabuuchi m.fl. .

text: Provtagning och undersökning

text: Officiell provtagning och undersökning för analys av förekomst av skadegöraren görs genom Jordbruksverkets försorg. Undersökningen och provtagningen kan omfatta: 1. potatis, Solanum tuberosum L., alla delar av växter utom fröer, 2. tomat, Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw., alla delar av växter utom frukter och fröer, 3. andra värdväxter för skadegöraren, 4. vatten som används för bevattning av värdväxter och avfall från anläggningar för bearbetning eller förpackning av värdväxter, eller 5. annat material i förekommande fall.

text: Krav på utsädets ursprung

text: Knölar eller plantor av potatis avsedda som utsäde respektive för plantering ska uppfylla kraven i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare samt härstamma i direkt led från material som har erhållits genom ett av Jordbruksverket godkänt program och som har konstaterats vara fritt från skadegöraren vid provtagning och undersökning enligt 5-6 §§.

text: Vad gäller vid misstänkt förekomst av skadegöraren?

text: Misstanke om förekomst av skadegöraren kan grundas på misstänkta synliga symptom av skadegöraren och positiva resultat av lämpliga test, eller enbart positiva resultat av lämpliga test. I avvaktan på slutligt resultat enligt 5 § får ett växtparti, som avses i 6 § andra stycket 1 och 2, från vilket ett prov med misstänkt förekomst av skadegöraren tagits, inte förflyttas utan tillstånd av Jordbruksverket. Förflyttning kan endast tillåtas under förutsättning att det inte finns någon identifierbar risk för spridning av skadegöraren och att förflyttningen sker under officiell övervakning som fastställs av Jordbruksverket. Jordbruksverket beslutar i avvaktan på resultat enligt 5 §, i det enskilda fallet, om åtgärder för att spåra den misstänkta skadegörarens ursprung och för att förhindra risk för spridning av skadegöraren. Ett sådant beslut gäller till dess att det slutliga resultatet har erhållits. Vid misstänkt förekomst av skadegöraren på växter, i vatten, avfall eller annat material, som avses i 6 § andra stycket 3-5, beslutar Jordbruksverket i det enskilda fallet om lämpliga åtgärder för att hindra vidare smittspridning.

text: 2 EGT L 235, 21.8.1998, s. 1, Celex 31998L0057.

text: Vad gäller vid bekräftad förekomst av skadegöraren i ett växtparti av potatis eller tomat?

text: Undersökning av smittans omfattning

text: Vid bekräftad förekomst av skadegöraren i ett växtparti av potatis eller tomat, enligt 6 § andra stycket 1 och 2, ska provtagning och undersökning av förekomst av skadegöraren genomföras i andra växtpartier som är klonmässigt närbesläktade eller som har varit i kontakt med det växtparti där skadegöraren har konstaterats, genom odling eller annan hantering före eller efter skörd. Finns det misstanke om att skadegöraren härstammar från bevattningsvatten ska vattnet samt växtpartier som kommit i kontakt med vattnet provtas och undersökas för förekomst av skadegöraren.

text: Beslut om smittans omfattning

text: Jordbruksverket beslutar i det enskilda fallet om smittans omfattning. Det växtparti från vilket provet tagits ska förklaras smittat av skadegöraren samt de produktionsplatser på vilka det smittade partiet odlats. Maskiner, redskap, transportmedel, lager eller delar därav, packningsutrustning och annan utrustning, inklusive förpackningsmaterial, eller annat material som har varit i kontakt med ett smittat växtparti ska anses vara smittade i den utsträckning som bedöms nödvändig för att hindra vidare smittspridning.

text: Beslut om troliga smittans omfattning

text: Jordbruksverket beslutar i det enskilda fallet om den troliga smittans omfattning till följd av kontakt med det smittade växtpartiet genom odling eller annan hantering före eller efter skörd, bevattningsvatten eller på grund av klonsamband med det smittade växtpartiet. Alla kvarvarande växter, som avses i 6 § andra stycket 1 och 2, och som odlats på samma brukningsenhet som de smittade växtpartierna ska anses vara troligen smittade, om inget annat beslutas med stöd av 10 §.

text: Förfarande vid bekräftad förekomst av skadegöraren i andra växter, vatten, avfall eller annat material

text: Vid bekräftad förekomst av skadegöraren i andra värdväxter än potatis och tomat samt i vatten, avfall eller annat material, som avses i 6 § andra stycket 3-5, genomför Jordbruksverket i det enskilda fallet en provtagning och undersökning för att kartlägga smittans omfattning. Växter, vatten, avfall eller annat material från vilket provet tagits ska förklaras smittade av skadegöraren. Jordbruksverket beslutar vidare om smittans troliga och möjliga utbredning till följd av kontakt eller risk för kontakt med smittade växter, vatten, avfall eller annat material.

text: Avgränsning av riskområde för skadegöraren

text: Jordbruksverket beslutar i det enskilda fallet om avgränsning av ett riskområde för skadegöraren utifrån besluten av smittans omfattning samt troliga och möjliga omfattning enligt 10-12 §§.

text: Riskområdet för skadegöraren kvarstår under tre odlingsår efter det att förekomst av skadegöraren har fastställts inom området. Jordbruksverket kan besluta att riskområdet ska kvarstå under längre tid om beslutade bekämpningsåtgärder inte har efterlevts eller inte har visat sig vara tillräckliga.

text: Vad gör man med ett smittat växtparti?

text: Växter och annat material i förekommande fall som har förklarats vara smittat av skadegöraren får inte förflyttas utan Jordbruksverkets tillstånd. Förflyttning kan endast tillåtas under förutsättning att det inte finns någon identifierbar risk för spridning av skadegöraren och att det sker under officiell övervakning som fastställs av Jordbruksverket.

text: Växtpartier som har förklarats vara smittat av skadegöraren får inte användas för vidare odling. De ska bortskaffas genom någon av följande åtgärder: 1. Förbränning. 2. Uppläggning på avfallsplats som kan godkännas av Jordbruksverket, där det inte finns någon risk för att skadegöraren sprids till omgivningen. I

text: och

text: 13 §§

text: förordningen (

text: ) om deponering av avfall och i Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: NFS 2004:4

text: ) om hantering av brännbart avfall och organiskt avfall finns bestämmelser om deponering av organiskt avfall. 3. Användning som djurfoder efter värmebehandling som säkerställer att skadegöraren inte har överlevt. 4. Leverans, direkt och utan omlastning, för bearbetning på en industriell anläggning som kan godkännas av Jordbruksverket. De krav på avfallshantering som ställs på en sådan anläggning framgår av bilagan. 5. Annan åtgärd som kan godkännas av Jordbruksverket under förutsättning att det inte finns någon identifierbar risk för spridning av skadegöraren. Om avfall uppkommer vid bortskaffande av smittat parti ska det omhändertas enligt bilagan. Dokumentation som styrker hur smittade växtpartier bortskaffats ska omgående efter vidtagen åtgärd lämnas till Jordbruksverket.

text: Vad gör man med ett troligen smittat växtparti m.m.?

text: Växter som förklarats troligen smittade av skadegöraren får inte användas för vidare odling. Potatispartier ska bortskaffas enligt 15 § 1-5 eller genom användning som matpotatis avsedd för konsumtion, levererad direkt färdigförpackad och utan att ompaketering får ske. Anläggningar som sorterar och paketerar troligen smittad potatis ska ha en avfallshantering som säkerställer att det inte finns någon risk för vidare smittspridning. Potatis avsedd som utsäde får endast hanteras på anläggningen om detta sker separat från de troligen smittade partierna eller efter det att anläggningen har rengjorts och desinficerats. Vid bearbetning på industriell anläggning enligt 15 § 4 är det tillräckligt med en avfallshantering som säkerställer att det inte finns någon risk för vidare smittspridning.

text: Andra växter inklusive avfall ska bortskaffas genom destruktion eller på annat sätt enligt särskilt beslut av Jordbruksverket. Dokumentation som styrker hur troligen smittade växtpartier bortskaffats ska omgående efter vidtagen åtgärd lämnas till Jordbruksverket.

text: Åtgärder på fält som har förklarats smittade av skadegöraren

text: På produktionsplatser som har förklarats smittade av skadegöraren beslutar Jordbruksverket i det enskilda fallet om att bestämmelserna i antingen 18 § eller 19 § ska tillämpas.

text: Under minst fyra odlingsår efter det att skadegöraren påvisats får potatis, tomat, andra värdväxter för skadegöraren eller arter av brassica L. (kål, raps m.fl.) inte odlas. Under denna tid ska åtgärder vidtas för att utrota plantor från övervintrade knölar av potatis, tomatplantor och andra värdväxter inklusive ogräs av Solanaceae (potatisväxter). Innan potatis eller tomat åter får odlas ska länsstyrelsen ha bedömt att produktionsplatsen är fri från plantor från övervintrade knölar av potatis, tomatplantor och andra värdväxter inklusive ogräs av Solanaceae (potatisväxter). under åtminstone två på varandra följande odlingsår. Den första tillåtna potatisgrödan får endast avse produktion av annan potatis än utsädespotatis. Tomatplantorna eller den skördade potatisen ska provtas och undersökas enligt 5-6 §§. Andra gången odling av tomat eller potatis tillåts av länsstyrelsen på produktionsplatsen får produktionen även avse utsädespotatis. Odlingen ska återkomma efter lämplig växtföljd, vilken ska omfatta minst två år av andra grödor vid odling av utsädespotatis. Tomatplantorna eller den skördade potatisen ska provtas och undersökas enligt 5-6 §§.

text: Under minst fem odlingsår efter det att skadegöraren påvisats ska åtgärder vidtas för att utrota plantor från övervintrade knölar av potatis, tomatplantor och andra värdväxter inklusive ogräs av Solanaceae (potatisväxter). Under de första tre åren ska produktionsplatsen ligga i träda med ofta förekommande bearbetningar, användas för produktion av spannmål eller gräs för utsädesproduktion eller användas som permanent slåtter- eller betesvall med ofta återkommande slåtter eller intensivt bete. Under de följande två åren får endast odlas växter som inte är värdväxter för skadegöraren. Innan potatis eller tomat åter får odlas ska länsstyrelsen ha bedömt att produktionsplatsen är fri från plantor från övervintrade knölar av potatis, tomatplantor och andra värdväxter inklusive ogräs av Solanaceae (potatisväxter) under åtminstone två på varandra följande odlingsår. Den första tillåtna odlingen får, när det gäller potatis, även avse utsädespotatis. Tomatplantorna eller den skördade potatisen ska provtas och undersökas enligt 5-6 §§.

text: Övriga åtgärder på smittad brukningsenhet

text: För att tomat eller potatis åter ska få odlas på ett annan produktionsplats på smittad brukningsenhet ska länsstyrelsen ha gjort bedömningen att produktionsplatsen är fri från plantor från övervintrade knölar av potatis,

text: tomatplantor och andra värdväxter inklusive ogräs av Solanaceae (potatisväxter). Förekommer sådana plantor eller ogräs ska dessa bekämpas. Om odling tillåts av länsstyrelsen odlingsåret efter det att skadegöraren påvisats ska, när det gäller potatis, certifierat utsäde användas och odlingen ska vara avsedd för produktion av annan potatis än utsädespotatis. Vid odling av tomat ska de plantor som används komma från frön som uppfyller kraven i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. Produktionen får endast avse fruktproduktion. Om odling tillåts av länsstyrelsen andra odlingsåret efter det att skadegöraren påvisats ska, när det gäller odling av potatis, antingen certifierat utsäde användas eller annat utsäde som godkänts av Jordbruksverket. För att godkännas av Jordbruksverket ska utsädet vara producerat på en annan brukningsenhet än den smittade brukningsenheten, härstamma från certifierat utsäde samt ha provtagits och undersökts för skadegöraren enligt 5-6 §§. Produktionen får även avse utsädespotatis. Vid odling av tomat ska de plantor som används komma från frön som uppfyller kraven i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare eller komma från tomatplantor godkända av Jordbruksverket. För att godkännas av Jordbruksverket ska plantorna ha producerats på en annan brukningsenhet än den smittade brukningsenheten samt härstamma från utsäde som uppfyller kraven i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. Produktionen får även avse produktion av tomatplantor. Om odling tillåts av länsstyrelsen tredje odlingsåret efter det att skadegöraren påvisats ska, när det gäller potatis, certifierat utsäde användas eller annat utsäde som godkänts av Jordbruksverket. För att godkännas av Jordbruksverket ska utsädet härstamma från certifierat utsäde samt ha provtagits och undersökts för skadegöraren enligt 5-6 §§. Produktionen får även avse utsädespotatis. Vid odling av tomat ska certifierade tomatplantor som kommer från frön som uppfyller kraven i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare eller tomatplantor som godkänts av Jordbruksverket användas. För att godkännas av Jordbruksverket ska plantorna härstamma från utsäde som uppfyller kraven i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. Produktionen får även avse produktion av tomatplantor. Under vart och ett av de tre odlingsåren ska den växande tomat- eller potatisgrödan inspekteras och skördad potatis provtas och undersökas enligt 5-6 §§. De år då utsädesodling av potatis är tillåten ska skördad utsädespotatis hanteras skilt från annan potatis alternativt ska det finnas ett system för rengöring och desinfektion mellan hantering av annan potatis och utsädespotatis. Dokumentation som styrker användande av certifierat utsäde enligt andra stycket, och i tillämpliga fall även enligt tredje och fjärde stycket, ska lämnas till länsstyrelsen senast den 1 maj det aktuella odlingsåret. I det fall utsädesköp sker efter den 1 maj ska den avsedda dokumentationen lämnas till länsstyrelsen snarast därefter.

text: Åtgärder på övriga brukningsenheter inom riskområdet

text: Inom riskområde utanför smittad brukningsenhet ska under den period som området är förklarat riskområde för skadegöraren, certifierat utsäde eller annat utsäde

text: som godkänts av Jordbruksverket användas för produktion av potatis. Produktionen får även avse utsädespotatis. Under den period brukningsenheten är förklarat riskområde ska skördad utsädespotatis hanteras skilt från annan potatis alternativt ska det finnas ett system för rengöring och desinfektion mellan hantering av annan potatis och utsädespotatis. Vid odling av tomat ska plantor användas som kommer från frön som uppfyller kraven i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare eller tomatplantor som godkänts av Jordbruksverket. För att godkännas av Jordbruksverket ska plantorna härstamma från utsäde som uppfyller kraven i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. Under den tid som riskområdet kvarstår ska den växande tomat- eller potatisgrödan inspekteras och skördad potatis provtas och undersökas enligt 5-6 §§. Dokumentation som i tillämpliga fall styrker användning av certifierat potatisutsäde ska lämnas till länsstyrelsen senast den 1 maj det aktuella odlingsåret. I det fall utsädesköp sker efter den 1 maj ska den avsedda dokumentationen lämnas till länsstyrelsen snarast därefter.

text: Rengöring och desinfektion inom riskområde för skadegöraren

text: Rengöring och desinfektion av smittad utrustning, lager etc.

text: Smittförklarade maskiner, redskap, transportmedel, anläggningar för hantering av potatis eller tomat, lager eller delar därav, packningsutrustning och annan utrustning, inklusive förpackningsmaterial, ska rengöras och desinficeras enligt anvisning från Jordbruksverket innan de åter får användas. Efter desinfektion ska föremålen inte längre anses vara smittade. Förpackningsmaterial och mindre föremål får istället förstöras. Dokumentation som styrker åtgärder för rengöring, desinfektion och destruktion enligt föregående stycke ska snarast efter vidtagen åtgärd lämnas till länsstyrelsen. I 24 § finns bestämmelser om att föremål på smittad brukningsenhet även ska rengöras och desinficeras året efter det att smittan konstaterats.

text: Rengöring och desinfektion av övriga maskiner och lageranläggningar inom

text: riskområdet

text: Inom hela riskområdet ska, om detta inte redan skett enligt 22 §, maskiner, redskap, transportmedel, lager eller delar därav, packningsutrustning och annan utrustning som används vid odling och hantering av potatis eller tomat rengöras och desinficeras innan de åter får användas. Rengöring och desinfektion ska göras enligt anvisning från Jordbruksverket. Dokumentation som styrker åtgärder för rengöring och desinfektion enligt föregående stycke ska snarast efter vidtagen åtgärd lämnas till länsstyrelsen.

text: Ytterligare rengöring och desinfektion på smittad brukningsenhet

text: På brukningsenhet med smittat fält ska, utöver vad som sägs i 22 och 23 §§, rengöring och desinfektion utföras efter det första odlingsåret efter det att smittan konstaterats. Rengöring och desinfektion ska göras enligt anvisning från Jordbruksverket. Sådan rengöring och desinfektion ska omfatta maskiner, redskap,

text: transportmedel, lager eller delar därav, packningsutrustning och annan utrustning som används vid odling och hantering av potatis eller tomat. Dokumentation som styrker åtgärder för rengöring och desinfektion enligt föregående stycke ska snarast efter vidtagen åtgärd lämnas in till länsstyrelsen.

text: Utbytbart odlingssubstrat

text: I produktionssystem där det är möjligt att fullständigt byta ut odlingssubstratet ska saneringsarbetet ske enligt anvisning från Jordbruksverket.

text: Förfarande vid förekomst av skadegöraren i vattendrag m.m.

text: Vid förekomst av skadegöraren i vatten, avfall eller annat material, som avses i 6 § andra stycket 4 och 5, ska saneringsarbetet m.m. ske enligt anvisningar från Jordbruksverket.

text: Länsstyrelsens ansvar

text: Åtgärder vid bekräftad förekomst

text: När skadegöraren konstaterats på en brukningsenhet och länsstyrelsen av Jordbruksverket fått kännedom om detta ska länsstyrelsen efter samråd med odlaren snarast möjligt vidta följande åtgärder: 1. Upprätta en rapport över följande: a. De växtpartier som fanns kvar på brukningsenheten vid den tidpunkt då skadegöraren påträffades. Sort och uppskattad mängd för respektive växtparti ska anges. b. Eventuellt samarbete med andra odlare eller företag vad gäller maskiner och utrustning för odling, sortering, paketering eller lagring av potatis under det senaste odlingsåret. c. Vilka odlare eller företag som fram till dess skadegöraren konstaterats mottagit potatis producerad under det senaste odlingsåret. d. Certifieringsnummer eller motsvarande för det utsäde som använts under det senaste odlingsåret. 2. Markera följande på den ekonomiska kartan eller motsvarande: a. Det eller de fält där potatis odlats under det senaste odlingsåret. b. Det eller de fält där det växtparti odlats i vilken skadegöraren påträffats. Den dokumentation som avses i första stycket ska snarast lämnas till Jordbruksverket.

text: Uppföljning

text: Länsstyrelsen ska följa upp kraven på växtföljd, undersöka förekomst av plantor från övervintrade knölar av potatis enligt 18-19 §§ samt ta emot den dokumentation som styrker användning av certifierat utsäde enligt 20-21 §§ samt rengöring, desinfektion och destruktion enligt 22-24 §§. Länsstyrelsen ska årligen, senast den 1 september, skriftligen meddela Jordbruksverket följande: 1. resultatet av uppföljningen av kraven på växtföljd, 2. resultatet av uppföljningen av plantor från övervintrade knölar, och

text: 3. vilken dokumentation som länsstyrelsen fått in och som styrker åtgärder enligt 20-24 §§. I det fall länsstyrelsen har misstanke eller kännedom om att åtgärder enligt dessa föreskrifter eller enligt beslut om bekämpning av skadegöraren inte har efterlevts ska länsstyrelsen snarast möjligt underrätta Jordbruksverket om detta. Länsstyrelsen ska även i övrigt medverka vid bekämpning av skadegöraren på sätt som Jordbruksverket beslutar.

text: Övriga bestämmelser

text: Undantag

text: Jordbruksverket kan, om det finns särskilda skäl, besluta om undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter om så kan ske utan att bestämmelserna i direktiv

text: eftersätts.

text: Ytterligare bestämmelser

text: Bestämmelser om krav på märkning av växter som omsätts inom Europeiska unionen samt om innehav och hantering av kulturer av Ralstonia solanacearum finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare respektive i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:13

text: ) om införsel från tredje land eller förflyttning inom Europeiska unionen (EU) av växter m.m. för vetenskapligt ändamål.

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2007 då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2000:73

text: ) om bekämpning av skadegöraren Ralstonia solanacearum upphör att gälla.

text: MATS PERSSON

text: Ulrika Rinman (Växtnäringsenheten)

text: Bilaga

text: System för avfallshantering på anläggning som hanterar växtpartier smittade av skadegöraren

text: Fast avfall

text: Fast avfall omfattar potatis- och tomatavfall, inklusive kasserad potatis, skal och tomater, samt annat fast avfall som har kommit i kontakt med den smittade potatisen och tomaterna, inklusive jord, stenar och annat skräp.

text: Fast avfall ska bortskaffas på något av följande sätt: 1. Uppläggning på avfallsplats som kan godkännas av Jordbruksverket, där det inte finns någon risk för att skadegöraren sprids till omgivningen. Transporten dit ska ske på sådant sätt att det inte finns någon risk för att avfall förloras på vägen. I

text: och

text: 13 §§

text: förordningen (

text: NFS 2004:4

text: ) om hantering av brännbart avfall och organiskt avfall finns bestämmelser om deponering av organiskt avfall. 2. Förbränning 3. Annat omhändertagande som kan godkännas av Jordbruksverket.

text: Flytande avfall

text: Flytande avfall som innehåller uppslammade fasta ämnen ska först genomgå filtrering eller sedimentation. Den fasta fasen ska sedan bortskaffas som fast avfall.

text: Flytande avfall ska sedan bortskaffas på något av följande sätt: 1. Upphettning till minst 60 °C under minst 30 minuter. 2. Annat omhändertagande som kan godkännas av Jordbruksverket. För att Jordbruksverket ska kunna godkänna omhändertagandet ska det åtminstone säkerställas att avfallet inte kommer att komma i kontakt med jordbruksmark eller vattenkällor som kan komma att användas för bevattning av jordbruksmark.


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Statens jordbruksverks föreskrifter om bekämpning av ljus ringröta på potatis

text: Dessa bestämmelser har till syfte att lokalisera och kartlägga utbredningen av bakterien Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al. ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al., vilken orsakar sjukdomen ljus ringröta på potatis, förhindra dess förekomst och spridning samt om skadegöraren påträffas, bekämpa den i syfte att utrota den.

type: stycke

type: paragraf

text: Definitioner

type: rubrik

text: I dessa föreskrifter avses med Brukningsenhet: En fastighet eller ett företag bestående av en eller flera registerfastigheter eller delar av sådana med gemensam användning av maskiner och annan utrustning för produktion av potatis. Potatisparti: Knölar eller plantor av potatis som har ursprung i ett eller flera avgränsade odlingsfält inom en brukningsenhet och som är baserade på ett utsäde med enhetlig bakgrund eller knölar av potatis som efter skörd behandlas på ett sådant sätt att de måste ses som en enhet och inte längre kan särskiljas efter ursprung. Skadegöraren: Bakterien Clavibacer michiganensis (Smith) Davis et al. ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al.

text: Förbud

text: Allt innehav och all hantering av skadegöraren är förbjuden.

text: Anmälningsskyldighet

text: I

text: 4 § växtskyddslagen (1972:318)

text: och

text: 8 § förordningen (2006:817)

text: om växtskydd m.m. finns bestämmelser om att den som har anledning att anta att skadegöraren angripit växt eller växtodling på mark som han äger eller brukar eller växter eller växtprodukter i lager som han innehar för försäljning till andra än konsumenter genast ska anmäla detta till Jordbruksverket eller länsstyrelsen.

text: När ska ett potatisparti anses vara smittat?

text: Ett potatisparti odlat i Sverige ska anses vara smittat av skadegöraren om det i ett uttaget prov har visat sig innehålla skadegöraren vid användning av två test baserade på olika biologiska principer eller ett äggplanttest. Testerna ska vara utförda enligt de

text: metoder som föreskrivs i bilaga 1 till

text: rådets direktiv 93/85/EEG av den 4 oktober 1993

text: om bekämpning av ljus ringröta på potatis . Ett potatisparti odlat i annat land än i Sverige ska anses vara smittat av skadegöraren om det i ett uttaget prov har visat sig innehålla bakterier av skadegöraren enligt de testmetoder som föreskrivs i bilaga 1 till direktiv

text: Provtagning och undersökning

text: Officiell provtagning och undersökning för analys av förekomst av skadegöraren görs genom Jordbruksverkets försorg.

text: Krav på utsädets ursprung

text: Knölar eller plantor av potatis avsedda som utsäde respektive för plantering ska uppfylla kraven i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare samt härstamma i direkt led från material som har erhållits genom ett av Jordbruksverket godkänt program och som har konstaterats vara fritt från skadegöraren vid provtagning och undersökning enligt 5-6 §§.

text: Vad gäller vid misstänkt förekomst av skadegöraren?

text: Misstanke om förekomst av skadegöraren kan grundas på misstänkta synliga symptom av skadegöraren eller positiva resultat av lämpliga test. I avvaktan på slutligt resultat enligt 5 § får ett potatisparti, från vilket ett prov med misstänkt förekomst av skadegöraren tagits, inte förflyttas utan tillstånd av Jordbruksverket. Förflyttning kan endast tillåtas under förutsättning att det inte finns någon identifierbar risk för spridning av skadegöraren och att förflyttningen sker under officiell övervakning som fastställs av Jordbruksverket. Jordbruksverket beslutar i avvaktan på resultat enligt 5 §, i det enskilda fallet, om åtgärder för att spåra den misstänkta skadegörarens ursprung och för att förhindra risk för spridning av skadegöraren. Ett sådant beslut gäller till dess att det slutliga resultatet har erhållits.

text: Vad gäller vid bekräftad förekomst av skadegöraren?

text: Undersökning av smittans omfattning

text: Vid bekräftad förekomst av skadegöraren i ett prov av knölar eller plantor av potatis ska provtagning och undersökning av förekomst av skadegöraren genomföras i andra potatispartier som är klonmässigt närbesläktade eller har varit i kontakt, genom odling eller annan hantering före eller efter skörd, med det potatisparti där skadegöraren har konstaterats.

text: Beslut om smittans omfattning

text: Jordbruksverket beslutar i det enskilda fallet om smittans omfattning.

text: 2 EGT L 259, 18.10.1993, s. 1, Celex 31993L0085.

text: Det potatisparti från vilket provet tagits ska förklaras smittat av skadegöraren samt de fält eller avgränsade delar av fält på vilka det smittade partiet odlats. Maskiner, redskap, transportmedel, lager eller delar därav, packningsutrustning och annan utrustning, inklusive förpackningsmaterial, eller annat material som har varit i kontakt med ett smittat potatisparti ska anses vara smittade i den utsträckning som bedöms nödvändig för att hindra vidare smittspridning.

text: Beslut om troliga smittans omfattning

text: Jordbruksverket beslutar i det enskilda fallet om den troliga smittans omfattning till följd av kontakt med det smittade potatispartiet, genom odling eller annan hantering före eller efter skörd, eller genom klonsamband med det smittade potatispartiet. All kvarvarande potatis som odlats på samma brukningsenhet som det smittade partiet ska anses vara troligen smittad om inget annat beslutas med stöd av 10 §.

text: Avgränsning av riskområde för skadegöraren

text: Jordbruksverket beslutar i det enskilda fallet om avgränsning av ett riskområde för skadegöraren utifrån besluten av smittans omfattning och troliga omfattning enligt 10-11 §§ samt med hänsyn till ytterligare möjlig smittspridning. Riskområdet för skadegöraren kvarstår under tre odlingsår efter det att förekomst av skadegöraren har fastställts inom området. Jordbruksverket kan besluta att riskområdet ska kvarstå under längre tid om beslutade bekämpningsåtgärder inte har efterlevts eller inte har visat sig vara tillräckliga.

text: Vad gör man med ett smittat potatisparti?

text: Det potatisparti och annat material i förekommande fall som har förklarats vara smittat av skadegöraren får inte förflyttas utan Jordbruksverkets tillstånd. Förflyttning kan endast tillåtas under förutsättning att det inte finns någon identifierbar risk för spridning av skadegöraren och att det sker under officiell övervakning som fastställs av Jordbruksverket.

text: Det potatisparti som har förklarats vara smittat av skadegöraren får inte användas för vidare odling. Det ska bortskaffas genom någon av följande åtgärder: 1. Förbränning. 2. Uppläggning på avfallsplats som kan godkännas av Jordbruksverket, där det inte finns någon risk för att skadegöraren sprids till omgivningen. I

text: och

text: 13 §§

text: förordningen (

text: ) om deponering av avfall och i Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: NFS 2004:4

text: ) om hantering av brännbart avfall och organiskt avfall finns bestämmelser om deponering av organiskt avfall. 3. Användning som djurfoder efter värmebehandling som säkerställer att skadegöraren inte har överlevt. 4. Leverans, direkt och utan omlastning, för bearbetning på en industriell anläggning som kan godkännas av Jordbruksverket. De krav på avfallshantering som ställs på en sådan anläggning framgår av bilagan. 5. Annan åtgärd som kan godkännas av Jordbruksverket under förutsättning att det inte finns någon identifierbar risk för spridning av skadegöraren.

text: Om avfall uppkommer vid bortskaffande av smittat parti ska det omhändertas enligt bilagan. Dokumentation som styrker hur smittade potatispartier bortskaffats ska omgående efter vidtagen åtgärd lämnas till Jordbruksverket.

text: Vad gör man med ett troligen smittat potatisparti?

text: Ett potatisparti som förklarats troligen smittat av skadegöraren får inte användas för vidare odling. Det ska bortskaffas enligt 14 § 1-5 eller genom användning som matpotatis avsedd för konsumtion, levererad direkt färdigförpackad och utan att ompaketering får ske. Anläggningar som sorterar och paketerar ett troligen smittat potatisparti ska ha en avfallshantering som säkerställer att det inte finns någon risk för vidare smittspridning. Potatis avsedd som utsäde får endast hanteras på anläggningen om detta sker separat från de troligen smittade partierna eller efter det att anläggningen har rengjorts och desinficerats. Vid bearbetning på industriell anläggning enligt 14 § 4 är det tillräckligt med en avfallshantering som säkerställer att det inte finns någon risk för vidare smittspridning Dokumentation som styrker hur troligen smittade potatispartier bortskaffats ska omgående efter vidtagen åtgärd lämnas till Jordbruksverket.

text: Åtgärder på fält som har förklarats smittade av skadegöraren

text: För fält eller avgränsade delar av fält som har förklarats smittade av skadegöraren beslutar Jordbruksverket i det enskilda fallet om att bestämmelserna i antingen 17 § eller 18 § ska tillämpas.

text: Under minst tre odlingsår efter det att skadegöraren påvisats får potatis inte odlas. Under denna tid ska åtgärder vidtas för att utrota plantor från övervintrade knölar av potatis. Innan potatis åter får odlas ska fältet ha varit fritt från plantor från övervintrade knölar av potatis under åtminstone två på varandra följande odlingsår. Frihet från plantor från övervintrade knölar av potatis kontrolleras av länsstyrelsen. Den första tillåtna potatisgrödan får endast avse produktion av annan potatis än utsädespotatis. Efter skörd ska potatisen provtas och undersökas enligt 5-6 §§. Andra gången potatis odlas på fältet får produktionen även avse utsädespotatis. Potatisodlingen ska återkomma efter lämplig växtföljd, vilken ska omfatta minst två år av andra grödor om det gäller odling av utsädespotatis. Även skörd av den andra potatisgrödan på fältet ska provtas och undersökas enligt 5-6 §§.

text: Under minst fyra odlingsår efter det att skadegöraren påvisats ska åtgärder vidtas för att utrota plantor från övervintrade knölar av potatis. Under denna period ska fältet ligga i träda med ofta återkommande bearbetningar eller ligga i permanent slåtter- eller betesvall med ofta återkommande slåtter eller intensivt bete. Innan potatis åter får odlas på fältet ska det ha varit fritt från plantor från övervintrade knölar av potatis under åtminstone två på varandra följande odlingsår. Den första tillåtna potatisgrödan får även avse produktion av utsäde. Efter skörd ska potatisen provtas och undersökas enligt 5-6 §§.

text: Övriga åtgärder på smittad brukningsenhet

text: För att potatis åter ska få odlas på ett annat fält på smittad brukningsenhet ska länsstyrelsen ha gjort bedömningen att fältet är fritt från plantor från övervintrade knölar av potatis. Förekommer sådana plantor från övervintrade knölar av potatis ska dessa bekämpas. Om odling tillåts av länsstyrelsen odlingsåret efter det att skadegöraren påvisats ska certifierat utsäde användas och odlingen ska vara avsedd för produktion av annan potatis än utsädespotatis. Om odling tillåts av länsstyrelsen andra odlingsåret efter det att skadegöraren påvisats ska antingen certifierat utsäde användas eller annat utsäde som godkänts av Jordbruksverket. För att godkännas av Jordbruksverket ska utsädet vara producerat på en annan brukningsenhet än den smittade brukningsenheten, härstamma från certifierat utsäde samt ha provtagits och undersökts för skadegöraren enligt 5-6 §§. Produktionen får även avse utsädespotatis. Om odling tillåts av länsstyrelsen tredje odlingsåret efter det att skadegöraren påvisats ska certifierat utsäde användas eller annat utsäde som godkänts av Jordbruksverket. För att godkännas av Jordbruksverket ska utsädet härstamma från certifierat utsäde samt ha provtagits och undersökts för skadegöraren enligt 5-6 §§. Produktionen får även avse utsädespotatis. De år då utsädesodling är tillåten ska skördad utsädespotatis hanteras skilt från annan potatis alternativt ska det finnas ett system för rengöring och desinfektion mellan hantering av annan potatis och utsädespotatis. Efter skörd respektive odlingsår ska potatisen provtas och undersökas för skadegöraren enligt 5-6 §§. Dokumentation som styrker användning av certifierat utsäde enligt andra stycket, och i tillämpliga fall även enligt tredje och fjärde stycket, ska lämnas till länsstyrelsen senast den 1 maj det aktuella odlingsåret. I det fall utsädesköp sker efter den 1 maj ska den avsedda dokumentationen lämnas till länsstyrelsen snarast därefter.

text: Åtgärder på övriga brukningsenheter inom riskområdet

text: Inom riskområde utanför smittad brukningsenhet ska, under den period som området är förklarat riskområde för skadegöraren, certifierat utsäde eller annat utsäde som godkänts av Jordbruksverket användas för produktion potatis. Produktionen får även avse utsädespotatis. Under den period brukningsenheten är förklarat riskområde ska skördad utsädespotatis hanteras skilt från annan potatis alternativt ska det finnas ett system för rengöring och desinfektion mellan hantering av annan potatis och utsädespotatis. Efter skörd respektive odlingsår ska potatisen provtas och undersökas för skadegöraren enligt 5-6 §§. Dokumentation som i tillämpliga fall styrker användning av certifierat utsäde enligt första stycket ska lämnas till länsstyrelsen senast den 1 maj det aktuella odlingsåret. I det fall utsädesköp sker efter den 1 maj ska den avsedda dokumentationen lämnas till länsstyrelsen snarast därefter.

text: Rengöring och desinfektion inom riskområde för skadegöraren

text: Rengöring och desinfektion av smittad utrustning, lager etc.

text: Smittförklarade maskiner, redskap, transportmedel, anläggningar för hantering av potatis, lager eller delar därav, packningsutrustning och annan utrustning, inklusive förpackningsmaterial, ska rengöras och desinficeras enligt anvisning från Jordbruksverket innan de åter får användas. Efter desinfektion ska föremålen inte längre anses vara smittade. Förpackningsmaterial och mindre föremål får istället förstöras. Dokumentation som styrker åtgärder för rengöring, desinfektion och destruktion enligt föregående stycke ska snarast efter vidtagen åtgärd lämnas till länsstyrelsen. I 23 § finns bestämmelser om att föremål på smittad brukningsenhet även ska rengöras och desinficeras året efter det att smittan konstaterats.

text: Rengöring och desinfektion av övriga maskiner och lageranläggningar inom

text: riskområdet

text: Inom hela riskområdet ska, om detta inte redan skett enligt 21 §, maskiner, redskap, transportmedel, lager eller delar därav, packningsutrustning och annan utrustning som används vid odling och hantering av potatis rengöras och desinficeras innan de åter får användas. Rengöring och desinfektion ska göras enligt anvisning från Jordbruksverket. Dokumentation som styrker åtgärder för rengöring och desinfektion enligt föregående stycke ska snarast efter vidtagen åtgärd lämnas till länsstyrelsen.

text: Ytterligare rengöring och desinfektion på smittad brukningsenhet

text: På brukningsenhet med smittat fält ska, utöver vad som sägs i 21 och 22 §§, rengöring och desinfektion utföras efter det första odlingsåret efter det att smittan konstaterats. Rengöring och desinfektion ska göras enligt anvisning från Jordbruksverket. Sådan rengöring och desinfektion ska omfatta maskiner, redskap, transportmedel, lager eller delar därav, packningsutrustning och annan utrustning som används vid odling och hantering av potatis inom riskområde avgränsat enligt 12 §. Dokumentation som styrker åtgärder för rengöring och desinfektion enligt föregående stycke ska snarast efter vidtagen åtgärd lämnas in till länsstyrelsen.

text: Utbytbart odlingssubstrat

text: I produktionssystem där det är möjligt att fullständigt byta ut odlingssubstratet ska saneringsarbetet ske enligt anvisning från Jordbruksverket.

text: Länsstyrelsens ansvar

text: Åtgärder vid bekräftad förekomst

text: När skadegöraren konstaterats på en brukningsenhet och länsstyrelsen av Jordbruksverket fått kännedom om detta ska länsstyrelsen efter samråd med odlaren snarast möjligt vidta följande åtgärder: 1. Upprätta en rapport över följande:

text: a. De potatispartier som fanns kvar på brukningsenheten vid den tidpunkt då skadegöraren påträffades. Sort och uppskattad mängd för respektive potatisparti ska anges. b. Eventuellt samarbete med andra odlare eller företag vad gäller maskiner och utrustning för odling, sortering, paketering eller lagring av potatis under det senaste odlingsåret. c. Vilka odlare eller företag som fram till dess skadegöraren konstaterats mottagit potatis producerad under det senaste odlingsåret. d. Certifieringsnummer eller motsvarande för det utsäde som använts under det senaste odlingsåret. 2. Markera följande på den ekonomiska kartan eller motsvarande: a. Det eller de fält där potatis odlats under det senaste odlingsåret. b. Det eller de fält där det potatisparti odlats i vilken skadegöraren påträffats. Den dokumentation som avses i första stycket ska snarast lämnas till Jordbruksverket.

text: Uppföljning

text: Länsstyrelsen ska följa upp kraven på växtföljd, undersöka förekomst av plantor från övervintrade knölar av potatis enligt 17-19 §§ samt ta emot den dokumentation som styrker användning av certifierat utsäde enligt 19-20 §§ samt rengöring, desinfektion och destruktion enligt 21-23 §§. Länsstyrelsen ska årligen, senast den 1 september, skriftligen meddela Jordbruksverket följande: 1. resultatet av uppföljningen av kraven på växtföljd, 2. resultatet av uppföljningen av plantor från övervintrade knölar, och 3. vilken dokumentation som länsstyrelsen fått in och som styrker åtgärder enligt 19-23 §§. I det fall länsstyrelsen har misstanke eller kännedom om att åtgärder enligt dessa föreskrifter eller enligt beslut om bekämpning av skadegöraren inte har efterlevts ska länsstyrelsen snarast möjligt underrätta Jordbruksverket om detta. Länsstyrelsen ska även i övrigt medverka vid bekämpning av skadegöraren på sätt som Jordbruksverket beslutar.

text: Övriga bestämmelser

text: Undantag

text: Jordbruksverket kan, om det finns särskilda skäl, besluta om undantag från föreskrifterna i denna författning om så kan ske utan att bestämmelserna i direktiv

text: eftersätts.

text: Ytterligare bestämmelser

text: Bestämmelser om märkning av potatis som omsätts inom Europeiska unionen samt om innehav och hantering av kulturer av skadegöraren finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: SJVFS 1996:13

text: ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 april 2007 då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2000:74

text: ) om bekämpning av ljus ringröta på potatis upphör att gälla.

text: MATS PERSSON

text: Ulrika Rinman (Växtinspektionen)

text: Bilaga

text: System för avfallshantering på anläggning som hanterar potatis smittad av skadegöraren

text: Fast avfall

text: Fast avfall omfattar potatisavfall, inklusive kasserad potatis och skal, samt annat fast avfall som har kommit i kontakt med den smittade potatisen, inklusive jord, stenar och annat skräp.

text: och

text: 13 §§

text: förordningen (

text: NFS 2004:4

text: Flytande avfall

text: Flytande avfall ska sedan bortskaffas på något av följande sätt: 1. Upphettning till minst 60 °C under minst 30 minuter. 2. Annat omhändertagande som kan godkännas av Jordbruksverket. För att Jordbruksverket ska kunna godkänna omhändertagandet ska det åtminstone säkerställas att avfallet inte kommer att komma i kontakt med jordbruksmark.


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2006:84) om befattning med animaliska biprodukter och införsel av andra produkter, utom livsmedel, som kan sprida smittsamma sjukdomar till djur och människor

text: I ärenden om tillstånd för användning av animaliska biprodukter enligt

text: artikel 23 i förordning (EG) nr 1774/2002

text: ska sökanden betala en avgift på 400 kr till Jordbruksverket.

text: Denna författning träder i kraft den 29 mars 2007.

text: MATS PERSSON

text: Susanne Liljenström (Foderkvalitetsenheten)

text: EGT nr L 273, 10.10.2002, s.1, Celex 32002R1774.

type: foreskrift


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om innesluten användning av genetiskt modifierade växter

text: Grundläggande bestämmelser om innesluten användning av genetiskt modifierade organismer finns i

text: 13 kap.

text: miljöbalken

text: och i förordningen (

text: ) om innesluten användning av genetiskt modifierade organismer.

text: Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas vid innesluten användning av genetiskt modifierade växter, inklusive frön, knölar och annat förökningsmaterial. Bestämmelserna omfattar dock inte cellkulturer eller vattenlevande växter.

text: Definitioner

text: De termer och begrepp som används i

text: 13 kap.

text: miljöbalken

text: och i förordningen (

text: ) om innesluten användning av genetiskt modifierade organismer har samma betydelse i dessa föreskrifter.

text: I dessa föreskrifter avses med lokal: ett växthus, en odlings- eller klimatkammare, ett laboratorium eller annat rum där genetiskt modifierade växter odlas, hanteras eller lagras, och anläggning: lokaler som ligger i samma byggnad eller i flera byggnader om byggnaderna ligger inom ett avgränsat område.

text: Ansökan om tillstånd för brukande av anläggning enligt

text: 28 § förordningen (2000:271)

text: om innesluten användning av genetiskt modifierade organismer ska göras på blankett Ansökan - tillstånd för brukande av anläggning för innesluten

text: Anmälan har gjorts enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7.1998, s.37, Celex 31998L0034), ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/48/EG

text: (EGT L 217, 5.8.1998, s. 18, Celex 31998L0048).

text: användning av genetiskt modifierade växter (V 76). Ansökan ska innehålla de uppgifter som framgår av blanketten och lämnas till Jordbruksverket.

text: Anmälan av innesluten användning

text: Anmälan av innesluten användning enligt

text: 29 § förordningen (2000:271)

text: om innesluten användning av genetiskt modifierade organismer ska göras på blankett Anmälan - innesluten användning av genetiskt modifierade växter (V 77). Anmälan ska göras av den som avser att bedriva verksamheten och innehålla de uppgifter som framgår av blanketten. Anmälan lämnas till Jordbruksverket.

text: Märkning och transport

text: Lokaler, hyllor, behållare eller liknande ska märkas så att det tydligt framgår att det är genetiskt modifierade organismer som odlas, hanteras eller lagras där.

text: När genetiskt modifierade organismer transporteras ska det ske på ett sådant sätt att spridning av dessa organismer utanför godkända lokaler förhindras.

text: När genetiskt modifierade organismer transporteras utanför anläggningen ska det framgå på varje förpackningsenhet att den innehåller genetiskt modifierade organismer. Namn på företaget, institutionen eller motsvarande och telefonnummer till en kontaktperson ska också framgå.

text: Risk för spridning

text: Om något inträffar som kan leda till oförutsedd spridning av de genetiskt modifierade växterna eller anlagen ska Jordbruksverket omedelbart underrättas. Sådan information ska lämnas som behövs för att nödvändiga skyddsåtgärder ska kunna vidtas. Informationen ska innehålla uppgifter om närmare omständigheter kring händelsen och vilka åtgärder som har vidtagits.

text: Avgifter

text: Ansökan om tillstånd för brukande av anläggning och anmälan av innesluten användning av genetiskt modifierade växter kostar enligt följande. 1. Ansökan om tillstånd för brukande av anläggning 3 000 kr. 2. Ansökan om tillstånd för ytterligare lokaler 1 000 kr. 3. Anmälan av innesluten användning – per art 5 000 kr, – per genetiskt modifierad egenskap 2 000 kr.

text: Tillsyn av en anläggning och verksamhet med innesluten användning av genetiskt modifierade växter kostar 3 900 kr per besökstillfälle.

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket ge undantag från bestämmelserna i 4-7, 9 och 11-12 §§.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2008. 2. Genom författningen upphävs Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2001:20

text: ) om innesluten användning av genetiskt modifierade växter. 3. Den gamla författningen gäller fortfarande i ärenden som har kommit in till Jordbruksverket före den 1 januari 2008.

text: MATS PERSSON

text: Jenny Andersson (Växtodlingsenheten)


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1999:134) om veterinära kontroller av levande djur som förs in från tredje land till Europeiska unionen (EU), Andorra, Färöarna och Norge

text: Denna författning träder i kraft den 14 maj 2007.

text: MATS PERSSON

text: Kinfe Girma (Veterinära tillsynsenheten)

text: rådets direktiv 97/78/EG av den 18 december 1997

text: om principerna för organisering av veterinärkontroller av produkter från tredje land som förs in i gemenskapen (EGT L24 30.1.1998 s. 9), senast ändrat genom

text: rådets direktiv 2006/104/EG

text: (EUT L 363 20.12.2006 s 352 Celex 32006R104 ) -

text: kommissionens beslut 2001/881/EG av den 7 december 2001

text: om upprättande av en förteckning över gränskontrollstationer som godkänts för veterinärkontroller av djur och animalieprodukter från tredje land och om uppdatering av de närmare bestämmelserna för kontroller som skall utföras av experter från kommissionen (EGT L 326 11.12.2001 s. 44, Celex 32001D0881), senast ändrat genom kommissionens beslut 2007/1681 (EGT L 181 13.7.2007 s. 1, Celex 32007D1681).

text: Bilaga 1

text: EU:s område 1. Belgiens territorium 2. Bulgariens territorium 3. Tjeckiens territorium 4. Danmarks territorium med undantag för Färöarna och Grönland 5. Tysklands territorium 6. Estlands territorium 7. Greklands territorium 8. Spaniens territorium med undantag för Ceuta och Melilla 9. Frankrikes territorium 10. Irlands territorium 11. Italiens territorium 12. Cyperns territorium 13. Lettlands territorium 14. Litauens territorium 15. Luxemburgs territorium 16. Ungerns territorium 17. Maltas territorium 18. Nederländernas territorium i Europa 19. Österrikes territorium 20. Polens territorium 21. Portugals territorium 22. Rumäniens territorium 23. Sloveniens territorium 24. Slovakiens territorium 25. Finlands territorium 26. Sveriges territorium 27. Förenade kungarikets territorium

text: Bilaga 2

text: Gränskontrollstationer för levande djur i Sverige

text: Stockholm-Arlanda (flygplats) Alla levande djur Göteborg-Landvetter (flygplats) Alla levande djur Göteborg (hamn) Alla levande djur Norrköping (flygplats) Registrerade hästar


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1999:135) om veterinära kontroller av produkter som förs in från tredje land till Europeiska unionen (EU), Andorra, Färöarna, Norge och vad avser fiskprodukter, Island

text: MATS PERSSON

text: om principerna för organisering av veterinärkontroller av produkter från tredje land som förs in i gemenskapen (EGT L24 30.1.1998 s. 9),, senast ändrat genom

text: rådets direktiv 2006/104/EG

text: (EUT L 363 20.12.2006 s 352 Celex 32006L104).

text: Bilaga 1


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2007:14) om märkning och registrering av får och getter

text: Grundläggande bestämmelser om systemet för identifiering och registrering av får och getter finns i 1.

text: rådets förordning (EG) nr 21/2004 av den 17 december 2003

text: om upprättande av ett system för identifiering och registrering av får och getter och om ändring av förordning

text: (EG) nr 1782/2003

text: samt direktiven

text: och

text: , 2. lagen (

text: ) om provtagning på djur, m.m, samt 3. förordningen (

text: ) om provtagning på djur, m.m.

text: Definitioner

text: Vid tillämpningen av dessa föreskrifter avses med besättning: samtliga djur på en produktionsplats där det stadigvarande hålls moderdjur, djur: detsamma som avses i

text: artikel 2 i förordning (EG) nr 21/2004

text: , djurhållare: detsamma som avses i

text: artikel 2 i förordning (EG) nr 21/2004

text: , egen produktionsplats: produktionsplats varpå man är registrerad som djurhållare enligt 3 § i denna föreskrift, ersättningsbricka: efterbeställd originalbricka, handel inom gemenskapen: detsamma som anges i

text: artikel 2 i förordning (EG) nr 21/2004

text: , importbricka: en röd öronbricka förpräglad med ursprunglandets produktionsplatsnummer, samt individnummer, originalbricka: en öronbricka som är förpräglad med produktionsplatsnummer samt i förekommande fall individnummer, moderdjur: ett hondjur som har gett avkomma eller är dräktigt samt hondjur av får och get som är över tolv månader gamla, samt

text: EUT L 5, 9.1.2004, s. 8 (Celex 32004R0021).

text: produktionsplats: detsamma som avses med anläggning i

text: artikel 2 i förordning (EG) nr 21/2004

text: Registrering av produktionsplats

text: Djurhållare på en produktionsplats ska till Jordbruksverket på blankett E 3.1 anmäla följande uppgifter om: 1. djurhållarens namn, adress, telefonnummer, person- eller organisationsnummer, 2. produktionsplatsens adress, fastighetsbeteckning, församling, kommun, län, 3. typ av verksamhet som bedrivs på produktionsplatsen, 4. vilket djurslag som omfattas av verksamheten på produktionsplatsen, 5. produktionsinriktning, och 6. produktionsplatsens geografiska koordinater.

text: Förändringar på en produktionsplats som medför att sådana uppgifter som anmälts enligt 3 § inte längre är fullständiga eller riktiga ska senast en månad efter förändringen anmälas till Jordbruksverket av djurhållaren. Anmälningsskyldigheten avser även upphörande av djurhållning. Vid en anmälan enligt första stycket ska det produktionsplatsnummer som tilldelats platsen enligt 5 § alltid uppges.

text: Produktionsplatsnummer

text: Produktionsplats som anmälts enligt 3 § tilldelas ett produktionsplatsnummer av Jordbruksverket. Numret gäller för all verksamhet med nötkreatur, svin, får eller getter på produktionsplatsen. Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket i ett enskilt fall medge att en produktionsplats utformas på annat vis än vad som sägs i 2 §. Ett sådant medgivande kan av Jordbruksverket förenas med vissa villkor.

text: Märkning av djur

text: Märkning av djur enligt dessa föreskrifter får endast utföras i enlighet med de märkningssystem och med användande av de öronbrickor som godkänts av Jordbruksverket. Öronbrickor ska innehålla de uppgifter som framgår av 10 och 11 §§. Märkningen ska, om inte annat anges, utföras av djurhållaren eller av denne anlitad person.

text: I de fall ett moderdjur tillfälligt hålls på en annan produktionsplats än den stadigvarande och hon därvid lämnar avkomma ska avkomman märkas med det produktionsplatsnummer där moderdjuret stadigvarande hålls eller senast har hållits stadigvarande.

text: Beställningar av originalbrickor och ersättningsbrickor ska lämnas till Jordbruksverket eller till en sådan organisation med vilken Jordbruksverket träffat avtal om detta.

text: När ett djur ska märkas med öronbrickor ska detta första gången ske med originalbrickor.

text: Originalbrickor får endast användas i besättningar där det finns moderdjur av det aktuella djurslaget.

text: Djur som är födda före den 9 juli 2005 ska märkas med en öronbricka i vartdera örat innan de lämnar sin födelsebesättning. Djur som utan att passera annan produktionsplats lämnas direkt till slakt från sin födelsebesättning behöver dock endast märkas med en öronbricka. Brickorna ska vara präglade med landsbeteckningen SE och födelsebesättningens produktionsplatsnummer.

text: Djur som är födda efter den 9 juli 2005 ska märkas i enlighet med

text: artikel 4 i förordning (EG) nr 21/2004

text: . Därutöver gäller att djuren ska vara märkta senast sex månader från födseln. Märkningen ska utföras med öronbrickor. Djur avsedda för slakt innan de uppnått tolv månaders ålder och som inte är avsedda för handel inom gemenskapen eller export till tredje land kan, istället för vad som sägs i första stycket, märkas enligt det förenklade märkningsystem som avses i

text: artikel 4.3 i förordning (EG) nr 21/2004

text: . Om djur som märkts i enlighet med andra stycket uppnått tolv månaders ålder ska de märkas om i enlighet med första stycket.

text: Djur som inte är födda i Sverige ska vid ankomsten till den mottagande produktionsplatsen i landet märkas med svenska importbrickor. Den ursprungliga märkningen får inte avlägsnas. Djurhållaren ansvarar för att en officiell veterinär anlitas för märkningen av djuren. Veterinären ska beställa öronbrickorna hos Jordbruksverket och märka djuren i enlighet med de närmare anvisningar som verket lämnar i varje enskilt fall. Veterinären ska även registrera märkningen i den aktuella produktionsplatsens journal på ett sådant sätt att sambandet mellan den ursprungliga och den svenska märkningen anges tydligt.

text: Journalföring av djurinnehav

text: En djurhållare ska registrera uppgifter som avses i denna paragraf samt i 16 § i en journal som godkänts av Jordbruksverket. Journalen ska föras kronologiskt och med angivande av datum justeras med avseende på de förändringar som inträffar på en produktionsplats. Rättningar ska hanteras med annulleringsposter och nya registreringsposter. Uppgifterna ska registreras i journalen samma dag som förändringen inträffat. För respektive djurslag på produktionsplatsen ska en och samma journal användas. En journal ska avse en produktionsplats. Varje produktionsplats identifieras av sitt produktionsplatsnummer. I de fall djur flyttas till en djurhållares egna produktionsplatser och dessa utgör beten samt under förutsättning att det där inte hålls djur tillhörande någon annan djurhållare, behöver förflyttningarna endast noteras i journalen som förs på den produktionsplats där djuren hålls stadigvarande.

text: Vid elektronisk journalföring får enbart databaserade program som godkänts av Jordbruksverket användas. Ansökan om godkännande ska ges in till Jordbruksverket.

text: Dataprogrammen ska vara avsedda för PC- eller Macintosh-datorer. Om annan datormiljö avses att användas måste särskild överenskommelse träffas med Jordbruksverket. Journalföringsdelen ska vara en separat modul i den elektroniska journalen. Journalföringsdelen ska versionshanteras separat. Jordbruksverket godkänner en version av journalföringsmodulen. I den elektroniska stalljournalen ska framgå registreringstidpunkt för varje registrerad post samt uppgift om namnet på det program som utnyttjas för registrering av händelsen. Från den elektroniska stalljournalen ska det vara möjligt att ta fram en lista som har samma uppställning som de manuellt förda journaler som godkänts av Jordbruksverket.

text: Journalföring enligt 13 – 15 §§ avseende djur ska omfatta de uppgifter som avses i del B i bilagan till förordning

text: (EG) nr 21/2004

text: Djurhållaren ska bevara uppgifterna i journalen i sex år.

text: Djursammanräkning

text: Djur ska räknas i enlighet med

text: artikel 7 i förordning (EG) nr 21/2004

text: en gång årligen. Sammanräkningen ska utföras mellan den 1 och 31 december. Resultatet av sammanräkningen ska sändas till Jordbruksverket på blankett E 12.27. Denna ska vara Jordbruksverket tillhanda senast den 15 januari påföljande år för att registreras i Jordbruksverkets centrala register. ( )

text: Transportdokument

text: Det transportdokument som ska åtfölja ett djur enligt

text: artikel 6 i förordning (EG) nr 21/2004

text: ska utgöras av Jordbruksverkets blankett E 3.12 eller vid transport till slakteri, intransportsedlar godkända av Jordbruksverket. Av de intransportsedlar som används ska det framgå att de är godkända av Jordbruksverket. Djurhållaren på den mottagande produktionsplatsen ska spara dokumenten i minst sex år.

text: Avgifter

text: En djurhållare som beställer originalbrickor ska betala en avgift till Jordbruksverket om 80 kr per beställning för att täcka de kostnader som är förenade med systemet för märkning av djur.

text: En djurhållare som den 15 januari varje år är registrerad i enlighet med 3 § ska till Jordbruksverket betala en årlig avgift om 130 kronor för varje enskild produktionsplats för att täcka kostnaderna för registrering av produktionsplatsen, eventuella ändringar av registrerade uppgifter samt registreringen av djursammanräkningen. Den djurhållare som har två eller flera produktionsplatser betalar en avgift om 260 kr för samtliga produktionsplatser. Den som inte skickar in sin djursammanräkning före den 15 januari, debiteras istället en avgift om 155 kronor respektive 310 kronor för att täcka de merkostnader som uppstår då registreringen sker efter fastställt datum.

text: Djurhållaren faktureras avgiften årligen. (

text: SJVFS 2007:32

text: Destruktion av använda öronbrickor

text: Djurhållare på en produktionsplats där slakt eller destruktion bedrivs ska destruera använda öronbrickor från slaktade djur.

text: Övriga bestämmelser

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 juni 2007.

text: MATS PERSSON Liselotte Sliwon (Registerutvecklingsenheten)


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2001:33) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om Statens jordbruksverks prövning och godkännande av växtsorter, av de i bilaga 1 till

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: angivna arterna av lantbruks- och köksväxter, för intagning i den officiella svenska sortlistan. Sorter (inavelslinjer och hybrider) som uteslutande är avsedda som komponenter till hybridsorter behöver endast godkännas för intagning i sortlistan, om utsäde av dessa sorter ska saluföras under sin sortbenämning. Jordbruksverket kan besluta om intagning i sortlistan även av sorter av andra arter än de som anges i

text: första stycket

text: Ansökan

text: En ansökan om intagning i sortlistan ska ges in till Jordbruksverket, som föranstaltar om provning i enlighet med 4 och 6 §§. Ansökan ska göras på ett formulär

text: Jfr

text: rådets direktiv 2002/53/EG av den 13 juni 2002

text: om den gemensamma sortlistan för arter av lantbruksväxter (EGT L 193, 20.07.2002, s. 12, Celex 32002L0053), ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003

text: om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT L 268, 18.10.2003, s. 1, Celex 32003R1829),

text: rådets direktiv 2002/55/EG av den 13 juni 2002

text: om saluföring av utsäde av köksväxter (EGT L 193, 20.07.2002, s. 33, Celex 32002L0055), senast ändrat genom

text: kommissionens direktiv 2006/124/EG

text: (EUT L 339, 6.12.2006, s. 12, Celex 32006L0124),

text: rådets direktiv 92/33/EEG av den 28 april 1992

text: om saluförande av annat föröknings- och plantmaterial av grönsaker än utsäde (EGT L 157, 10.6.1992, s. 1, Celex 31992L0033), senast ändrat genom

text: kommissionens direktiv 2006/124/EG

text: kommissionens direktiv 2003/90/EG av den 6 oktober 2003

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/53/EG

text: vad gäller vilka egenskaper som minst skall ingå i undersökningar samt minimikraven för utförandet av undersökningar av vissa sorter av arter av lantbruksväxter (EUT L 254, 8.10.2003, s. 7, Celex 32003L0090), ändrat genom

text: kommissionens direktiv 2005/91/EG av den 16 december 2005

text: (EUT L 331, 17.12.2005, s. 24, Celex 32005L0091),

text: kommissionens direktiv 2003/91/EG av den 6 oktober 2003

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/55/EG

text: vad gäller vilka egenskaper som minst skall ingå i undersökningar samt minimikraven för utförandet av undersökningar av vissa sorter av arter av köksväxter (EUT L 254, 8.10.2003, s. 11, Celex 32003L0091), ändrat genom

text: kommissionens direktiv 2006/127/EG

text: (EUT L 343, 8.12.2006, s. 82, Celex 32006L0127) samt Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 69/98 av den 1 juli 1998 om ändring av bilaga I (Veterinära frågor och växtskyddsfrågor) till EES-avtalet (EGT L 158, 24.6.1999, s. 1) senast ändrat genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 70/2003 (EUT L 257, 9.10.2003, s. 14). 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2005:88

text: . 3 Ändringen innebär bl.a. att andra stycket upphävs.

text: som tillhandahålls av Jordbruksverket. Den ska vara Jordbruksverket tillhanda senast vid den tidpunkt som fastställs av verket. Vid ansökan om intagning i sortlistan ska även ett förslag till sortbenämning lämnas in. Av ansökan ska framgå om en ansökan om godkännande har gjorts även i ett annat EES-land eller i Schweiz. I sådant fall ska detta land anges liksom om ansökan bifallits där. (

text: SJVFS 2005:88

text: Förutsättningar för godkännande

text: Jordbruksverket fattar beslut om godkännande av en sort för intagning i sortlistan på grundval av resultat från officiell provning enligt 4 och 6 §§, inhämtande av uppgifter om tillstånd för utsläppande på marknaden enligt 9 §, godkännande för användning som livsmedel eller foder enligt 10 § andra stycket samt om sorten har en sortbenämning som efter kungörande kan godkännas av Jordbruksverket i enlighet med 11 §. (

text: SJVFS 2005:88

text: En sort kan godkännas för intagning i sortlistan om: 1. Sorten är särskiljbar, vilket betyder att den, oavsett om det ursprungliga materialet från vilken den framställts uppkommit genom naturligt urval eller genom växtförädlingsarbete, klart går att skilja, med avseende på ett eller flera viktiga kännetecken, från alla andra sorter som är kända inom EES eller Schweiz enligt definitionen i 5 §. Kännetecknen hos en sort ska vara klart identifierbara och möjliga att beskriva noggrant. Om det vid Jordbruksverkets prövning visar sig att två eller flera anmälda sorter inte är särskiljbara från varandra ska den sort, för vilken ansökan först har givits in, ha företräde. 2. Sorten är tillräckligt enhetlig, vilket betyder att de plantor den består av, med mycket få avvikelser, är likartade eller genetiskt identiska vad beträffar alla i sammanhanget väsentliga kännetecken. Hänsyn ska härvid tas till växtarters skilda reproduktionssystem. 3. Sorten är stabil, vilket betyder att den efter upprepad förökning i enlighet med den av förädlaren angivna förökningsmetoden, i fråga om sina väsentliga kännetecken fortsatt överensstämmer med sortbeskrivningen. (

text: SJVFS 2005:88

text: För att en sort ska anses som känd inom EES eller i Schweiz, ska den vid tidpunkten för ingivandet av ansökan om en ny sorts godkännande vara 1. intagen i den gemensamma sortlistan över arter av lantbruksväxter eller i den gemensamma sortlistan över arter av köksväxter, 2. godkänd för certifiering och saluföring i ett EES-land eller i Schweiz men ännu inte intagen i någon av de gemensamma sortlistorna enligt punkt 1, eller 3. godkänd för certifiering i ett annat land utanför EES än Schweiz. En sort ska även anses känd inom EES och Schweiz när en ansökan om godkännande har lämnats in i Sverige, i något annat EES-land eller i Schweiz vid den tidpunkt som anges i första stycket.

text: 4 Med EES avses Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, vilket utgörs av Europeiska unionen (EU) och de länder inom Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som undertecknat avtalet om det europeiska ekonomiska samarbetsområdet, dvs. Belgien, Bulgarien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Grekland, Irland, Island, Italien, Lettland, Liechtenstein, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Storbritannien, Sverige, Tjeckien, Tyskland, Ungern och Österrike.

text: En sort ska dock inte anses som känd inom EES eller i Schweiz om de i första och andra styckena angivna förutsättningarna inte längre gäller i något EES-land eller i Schweiz, vid den tidpunkt då ett beslut om godkännande av den nya sorten fattas. (

text: SJVFS 2004:24

text: En sort kan godkännas för intagning i sortlistan om den har ett tillfredsställande odlings- och bruksvärde, som grundar sig på resultat som framkommit vid ett tillräckligt antal officiella värdeprovningsförsök under minst två år. Dessa försök ska utföras på ett sådant sätt att minst följande egenskaper hos sorten kan bedömas 1. avkastningsförmåga, 2. resistens mot växtskadegörare, 3. hur sorten reagerar på faktorer i den fysiska miljön, samt 4. kvalitetsegenskaper. De metoder som använts för att bedöma egenskaperna ska anges i samband med redogörelsen för resultaten. En sorts odlings- och bruksvärde ska anses som tillfredsställande om dess egenskaper som helhet, vid en jämförelse med andra sorter som är intagna i sortlistan, visar ett klart framsteg i minst ett bestämt geografiskt område vad gäller odlingen, utnyttjandet av den skördade varan eller av produkter som framställs av den. Vid bedömningen får Jordbruksverket bortse från enstaka mindre goda egenskaper hos sorten om dessa uppvägs av andra överlägsna sådana. Jordbruksverket får vid sin prövning ta hänsyn även till andra provningsresultat som kan tillmätas betydelse vid bedömningen. Intagning i sortlistan får nekas om odlingen av en sort kan medföra hälsofara för människor, djur eller växter. (

text: SJVFS 2005:88

text: För köksväxtsorter utom rotcikoria ska, om upprätthållaren begär det, anges om utsäde av en godkänd sort endast får saluföras som standardutsäde, genom att det i sortlistan anges att det är fråga om en s.k. ”b-sort”. För sådana sorter får resultaten från inofficiella undersökningar och kunskap som erhållits genom praktiska odlingserfarenheter beaktas vid Jordbruksverkets prövning. ( ).

text: Kravet på prövning av en sorts odlings- och bruksvärde enligt 6 § omfattar inte 1. grässorter som, enligt sökandes försäkran, ska användas för annat ändamål än foder, 2. sorter, vilkas utsäde är avsett att saluföras endast a) i Schweiz eller i ett annat EES-land än Sverige, och detta land har godkänt sorten såvitt avser dess odlings- och bruksvärde, eller b) i ett annat land utanför EES än Schweiz, 3. sorter (inavelslinjer och hybrider) som uteslutande är avsedda som komponenter till hybridsorter som uppfyller de krav som anges i 4 §, 4. sorter av köksväxtarter, med undantag av rotcikoria, samt 5. sorter av arter som avses i 1 § fjärde stycket. ( ).

text: En sort, som är eller innehåller en sådan genetiskt modifierad organism som avses i

text: 13 kap. 4 § miljöbalken

text: , får endast godkännas för intagning i sortlistan under förutsättning att ett tillstånd för utsläppande på marknaden finns enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken

text: eller att ett godkännande för utsläppande på marknaden

text: finns som uppfyller kraven om ömsesidigt erkännande enligt

text: 3 kap. 43 § förordningen (2002:1086)

text: om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön. För provning i Sverige enligt 4 och 6 §§ av en sådan sort som avses i första stycket fordras tillstånd för avsiktlig utsättning enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken

text: . Uppgift om att en sort som tagits in i sortlistan är genetiskt modifierad ska framgå av sortlistan. (

text: SJVFS 2004:24

text: Om en sort ska användas i livsmedel eller foder enligt definitionerna i artiklarna

text: och

text: i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet , får sorten inte vara skadlig för människors eller djurs hälsa vid avsiktlig konsumtion för att kunna godkännas för intagning i sortlistan. Om material från en sort är avsett att användas i livsmedel som omfattas av

text: artikel 3

text: , eller i foder som omfattas av

text: artikel 15

text: , i

text: om genetiskt modifierade livsmedel och foder , ska ett godkännande enligt nämnda förordning finnas för denna användning för att sorten ska kunna godkännas för intagning i sortlistan. (

text: SJVFS 2004:24

text: Jordbruksverket tillämpar vid sin prövning av sortbenämningens lämplighet

text: artikel 63 i rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994

text: om gemenskapens växtförädlarrätt samt

text: kommissionens förordning (EG) nr 930/2000 av den 4 maj 2000

text: om tillämpningsföreskrifter beträffande lämpligheten hos sortbenämningar för 8 arter av lantbruks- och köksväxter . Om en sortbenämning senare skulle befinnas olämplig, kan Jordbruksverket återkalla godkännandet och förelägga upprätthållaren att föreslå en annan benämning för godkännande. Jordbruksverket kan bestämma att den ursprungliga benämningen under en viss tid ska användas som tilläggsnamn. (

text: SJVFS 2005:88

text: Provningens utförande

text: Provningen av en sorts särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet ska utföras av Jordbruksverket eller av en myndighet i ett annat EES-land, Schweiz eller ett tredjeland om provningen enligt Jordbruksverkets beslut kan jämställas med provning som utförs här i landet. När det gäller sorter av de arter som anges i bilaga 1 ska provningen utföras enligt de provningsriktlinjer för respektive art som utfärdats av förvaltningsrådet för Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO). Provningen av sorter av de arter som anges i bilaga 2 ska utföras enligt de provningsriktlinjer som fastställts av Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV). Samtliga sortegenskaper enligt riktlinjerna i bilaga 1 ska användas, respektive alla egenskaper som märkts med en asterisk (*) i de riktlinjer som anges i bilaga 2, om inte observation av en viss egenskap är omöjlig genom att en annan egenskap uttrycks, eller en viss egenskap

text: 5 EGT L 31, 1.2.2002, s. 1 (Celex 32002R0178). 6 EUT L 268, 18.10.2003, s. 1 (Celex 32003R1829). 7 EGT L 227, 1.9.1994, s. 1 (Celex 31994R2100). 8 EGT L 108, 5.5.2000, s. 3 (Celex 32000R0930).

text: inte kommer till uttryck på grund av de miljöförhållanden under vilka provningen utförs. Provningen av sorter av övriga arter ska utföras enligt de riktlinjer som Jordbruksverket fastställer. Provningen av en sorts odlings- och bruksvärde utförs genom Sveriges lantbruksuniversitets försorg. Provningen kan kortas i de fall ett officiellt provningsresultat från ett EES-land, Schweiz eller ett tredjeland finns och då detta resultat enligt Jordbruksverket kan jämställas med provning som utförts här i landet. Sökanden ska tillhandahålla utsäde eller förökningsmaterial av en sort som anmälts till provning, i den mängd och av den kvalitet som den provande myndigheten begär. De myndigheter som utför provning enligt första eller fjärde stycket ska årligen informera sökanden om de preliminära provningsresultaten. (

text: SJVFS 2005:88

text: Sortlistan

text: Jordbruksverket kungör beslut om intagning i eller uttagning ur sortlistan, förnyat godkännande för en sort liksom andra ändringar av betydelse. Övriga EESländer, Europeiska gemenskapernas kommission och Schweiz ska underrättas om dessa beslut och om ingivna, återkallade och avslagna ansökningar samt om förslag till sortbenämningar. För varje ny sort ska en kort beskrivning av sorten bifogas. Underrättelsen till kommissionen utgör en anmälan till EG:s gemensamma sortlista för arter av lantbruksväxter respektive för arter av köksväxter . (

text: SJVFS 2005:88

text: Jordbruksverket publicerar årligen den officiella svenska sortlistan, som för varje sort ska innehålla 1. sortens benämning, om denna är en kod ska det särskilt framgå 2. namnet på den som är ansvarig för upprätthållandet av sorten och dennes eventuella ombud i landet, 3. tidpunkten för sortens intagning i sortlistan, 4. tidpunkten när sortgodkännandets giltighetstid löper ut, 5. eventuell synonym sortbenämning som används i ett annat EES-land eller i Schweiz, 6. förbehåll som gäller för en sådan sort som avses i 8 § första stycket punkt 2 (exportsort), 7. uppgift om eventuell förlängd period enligt 16 § fjärde stycket för saluföring och certifiering av en sort vars giltighetsperiod löpt ut, samt 8. uppgift om att en sort är genetiskt modifierad. För sorter av raps och rybs ska det framgå om de är dubbellåga (00), dvs. har påvisats producera frö med en högsta glukosinolathalt på 25 µmol/g vid en vattenhalt på 9 %, bestämd i enlighet med EN ISO 9167-1:1995, och högst 2 % erukasyra av det totala innehållet av fettsyra, bestämt i enlighet med EN ISO 5508:1995 . För en grässort, som är avsedd för annat ändamål än foder, får det anges i sortlistan om sorten vid officiell provning i Sverige har bedömts ha ett tillfredsställande odlings- och bruksvärde. (

text: SJVFS 2005:88

text: 9 Kommissionen publicerar de gemensamma sortlistorna i Europeiska unionens officiella tidning (EUT). 10 Jfr

text: artikel 4.1 i kommissionens förordning (EG) nr 2316/1999 av den 22 oktober 1999

text: om tillämpningsföreskrifter till

text: rådets förordning (EG) nr 1251/1999

text: om upprättande av ett stödsystem för producenter av vissa jordbruksgrödor (EGT L 280, 30.10.1999, s. 43, Celex 31999R2316).

text: Jordbruksverket ska för varje godkänd sort sammanställa dokumentation som innehåller en sortbeskrivning och de uppgifter som legat till grund för intagningen i sortlistan. Denna dokumentation ska lämnas till övriga EES-länder, Schweiz och kommissionen om så begärs. Jordbruksverket ska bevara referensprov av godkända sorter för efterkontroll. (

text: SJVFS 2005:88

text: Giltighetstid för sortgodkännande

text: Ett godkännande är giltigt fram till utgången av det tionde kalenderåret efter det år då sorten godkändes för intagning i sortlistan. Ett godkännande kan därefter förnyas med 10 år i taget, under förutsättning att sorten enligt Jordbruksverkets bedömning odlas i tillräcklig omfattning, eller bör bibehållas i syfte att bevara de växtgenetiska resurserna, och att den fortfarande uppfyller kraven på särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet. En ansökan om förnyat godkännande ska ges in till Jordbruksverket senast två år före godkännandetidens utgång. Jordbruksverket ska i sortlistan ange om en ansökan om förnyat godkännande givits in. Skulle ansökan inte vara slutbehandlad vid tioårsperiodens utgång, får Jordbruksverket tillfälligt förlänga godkännandets giltighetstid till dess ett beslut om förnyat godkännande är fattat. Om en sorts giltighet löpt ut utan att förnyelse begärts eller erhållits, eller sortgodkännandet av annan anledning återkallats, ska den tas ut ur sortlistan. Certifiering och saluföring av förökningsmaterial av en sort, som godkänts enligt dessa eller tidigare föreskrifter, får dock ske till och med den 30 juni det tredje året efter giltighetens utgång. Om upprätthållaren önskar använda sig av denna möjlighet ska det meddelas till Jordbruksverket, senast innan sortgodkännandets giltighetstid löper ut. Annars kan denna möjlighet inte utnyttjas. En sådan förlängd period ska framgå av sortlistan. (

text: SJVFS 2005:88

text: Övriga bestämmelser

text: Den som är ansvarig för en sorts upprätthållande ska 1. svara för att sorten upprätthålls enligt vedertaget bruk för upprätthållande av sorten, 2. föra och bevara anteckningar om förökning av sorten, att användas för kontroll av upprätthållandet. I anteckningarna ska även ingå uppgifter som omfattar generationerna före basutsäde eller motsvarande kategori, samt 3. på anmodan av Jordbruksverket ta ut och sända in prov av förökningsmaterial för kontroll. Sådant prov kan även tas ut officiellt. Upprätthållande kan ske i ett annat EES-land, Schweiz eller i ett tredjeland vars kontroll av upprätthållande av sorter av ministerrådet har bedömts vara likvärdig med upprätthållande inom EU . (

text: SJVFS 2005:88

text: Jordbruksverket återkallar ett godkännande och tar ut en sort ur sortlistan om 1. det efter provning visar sig att sorten inte längre är särskiljbar, tillräckligt enhetlig eller stabil, eller

text: 11 Se rådets

text: av den 8 november 2005 om likvärdighet av kontroller i vissa tredjeländer av förfaranden för upprätthållande av sorter och om ändring av beslut

text: (EUT L 312, 29.11.2005, s. 51, Celex 32005D0834).

text: 2. den som är ansvarig för upprätthållandet av sorten begär det, såvida inte upprätthållandet tillgodoses av någon annan. (

text: SJVFS 2005:88

text: Jordbruksverket får återkalla ett godkännande och ta ut en sort ur sortlistan 1. om bestämmelserna i dessa föreskrifter inte följs, 2. om upprätthållaren trots uppmaning inte ställer nödvändigt förökningsmaterial till förfogande för efterkontroll, 3. om upprätthållaren trots uppmaning inte betalar förfallna avgifter i angiven tid, eller 4. om intagningen i sortlistan skett på oriktiga grunder. (

text: SJVFS 2005:88

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Denna författning träder i kraft den 5 april 2001, då verkets föreskrifter (

text: SJVFS 1994:196

text: ) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan ska upphöra att gälla.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2002. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilagan angivna arterna påbörjats före den 31 mars 2002 behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med de nya bestämmelserna.

text: Denna författning träder i kraft den 7 maj 2004. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilaga 1 eller 2 angivna arterna påbörjats före den 7 maj 2004 enligt bestämmelserna i de äldre föreskrifterna behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med bestämmelserna i de nya föreskrifterna.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2006. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilaga 1 eller 2 angivna arterna påbörjats före den 1 april 2006 enligt bestämmelserna i de äldre föreskrifterna behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med bestämmelserna i de nya föreskrifterna.

text: SJVFS 2001:33

text: . 13

text: SJVFS 2002:51

text: . 14

text: SJVFS 2004:24

text: . 15

text: SJVFS 2005:88

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2007. MATS PERSSON Eva Dahlberg (Växtodlingsenheten)

text: Bilaga 1

text: Arter för vilka provningsriktlinjer (”Protocol for Distinctness, Uniformity and Stability Tests”) för respektive art har utfärdats av förvaltningsrådet för Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO). Protokollen finns tillgängliga på CPVO:s webbplats (www.cpvo.europa.eu).

text: Lantbruksväxter

text: Art Protokoll CPVO:s beslutsdatum

text: Durumvete TP-120/2 6 november 2003 Havre TP-20/1 6 november 2003 Korn TP-19/2 6 november 2003 Majs (fodermajs) TP-2/2 15 november 2001 Potatis TP-23/1 27 mars 2002 Raps TP-36/1 25 mars 2004 Ris TP-16/1 18 november 2004 Råg TP-58/1 31 oktober 2002 Rågvete TP-121/1 6 november 2003 Solros TP-81/1 31 oktober 2002 Vete TP-3/3 6 november 2003 Ärt TP-7/1 6 november 2003

text: Köksväxter

text: Art Protokoll CPVO:s beslutsdatum

text: Blomkål TP/45/1 15 november 2001 Bondböna TP/Broadbean/1 25 mars 2004 Broccoli TP/151/1 27 mars 2002 Brysselkål TP/54/2 1 december 2005 Böna (buskböna, störböna och brun böna) TP/12/2 1 december 2005 Chilipeppar, paprika TP/76/1 27 mars 2002 Endiviasallat eller Witlof-cikoria TP/173/1 25 mars 2004 Escarolesallat och friséesallat TP/118/2 1 december 2005 Fänkål TP/183/1 25 mars 2004 Gurka (slanggurka och druvgurka) TP/61/1 27 mars 2002 Kardon och kronärtskocka TP/184/1 25 mars 2004 Kålrabbi TP/65/1 25 mars 2004 Lök (Cepa-gruppen) TP/46/1 14 juni 2005 Melon TP/104/1 27 mars 2002 Morot och fodermorot TP/49/2 1 december 2005 Pumpa, squash TP/119/1 25 mars 2004 Purjolök TP/85/1 15 november 2001

text: Rotcikoria TP/172/2 1 december 2005 Rädisa TP/64/1 27 mars 2002 Rödkål TP/48/2 1 december 2005 Sallat TP/13/2 1 december 2005 Savojkål TP/48/2 1 december 2005 Schalottenlök TP/46/1 14 juni 2005 Sockermajs, popmajs TP/2/2 15 november 2001 Sparris TP/130/1 27 mars 2002 Spenat TP/55/1 27 mars 2002 Tomat TP/44/2 15 november 2001 Vintersallat TP/75/1 27 mars 2002 Vitkål TP/48/2 1 december 2005 Vitlök TP/162/1 25 mars 2004 Ärt (märgärt, spritärt och sockerärt) TP/7/1 6 november 2003 ( ).

text: Bilaga 2

text: Arter för vilka provningsriktlinjer (”Test Guidelines”) för respektive art har fastställts av Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV). Riktlinjerna finns tillgängliga på UPOV:s webbplats (www.upov.int).

text: Lantbruksväxter

text: Art Riktlinjernas nr UPOV:s beslutsdatum

text: Alaskagräs TG/180/3 4 april 2001 Blålupin TG/66/4 31 mars 2004 Bomull TG/88/6 4 april 2001 Brunven TG/30/6 12 oktober 1990 Engelskt rajgräs TG/4/7 12 oktober 1990 Foderbeta TG/150/3 4 november 1994 Fårsvingel TG/67/4 12 november 1980 Gullupin TG/66/4 31 mars 2004 Hundäxing TG/31/8 17 april 2002 Hybridrajgräs TG/4/7 12 oktober 1990 Italienskt rajgräs TG/4/7 12 oktober 1990 Jordnöt TG/93/3 13 november 1985 Krypven TG/30/6 12 oktober 1990 Kålrot TG/89/6 4 april 2001 Lusern TG/6/5 6 april 2005 Oljerättika TG/178/3 4 april 2001 Plattlosta TG/180/3 4 april 2001 Rybs TG/185/3 17 april 2002 Rödklöver TG/5/7 4 april 2001 Rödsvingel TG/67/4 12 november 1980 Rödven TG/30/6 12 oktober 1990 Rörsvingel TG/39/8 17 april 2002 Safflor TG/134/3 12 oktober 1990 Sojaböna TG/80/6 1 april 1998 Sorghum TG/122/3 6 oktober 1989 Spånadslin/oljelin TG/57/6 20 oktober 1995 Storven TG/30/6 12 oktober 1990 Timotej TG/34/6 7 november 1984 Vallmo TG/166/3 24 mars 1999 Vicker TG/32/6 21 oktober 1988 Vitklöver TG/38/7 9 april 2003 Vitlupin TG/66/4 31 mars 2004 Vitsenap TG/179/3 4 april 2001 Åkerböna TG/8/6 17 april 2002 Ängsgröe TG/33/6 12 oktober 1990 Ängssvingel TG/39/8 17 april 2002

text: Köksväxter

text: Aubergin/äggplanta TG/117/4 17 april 2002 Blekselleri TG/82/4 17 april 2002 Blomsterböna TG/9/5 9 april 2003 Gräslök TG/198/1 9 april 2003 Grönkål TG/90/6 31 mars 2004 Jättepumpa (inklusive Vinterpumpa) TG/155/3 18 oktober 1996 Mangold TG/106/4 31 mars 2004 Persilja TG/136/5 6 april 2005 Piplök TG/161/3 1 april 1998 Rabarber TG/62/6 24 mars 1999 Rotselleri TG/74/4, korr 17 april 2002 och 5 april 2006 Rova (inklusive majrova) TG/37/10 4 april 2001 Rättika TG/63/6 24 mars 1999 Rödbeta (inklusive Cheltenhambeta TG/60/6 18 oktober 1996 Salladskål TG/105/4 9 april 2003 Sallatscikoria TG/154/3 18 oktober 1996 Svartrot TG/116/3 21 oktober 1988 Vattenmelon TG/142/4 31 mars 2004 ( ).