title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet mat och dryck i
kombination i gymnasieskolan och inom
kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet mat och dryck i kombination finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Mat och dryck i kombination

text: Ämnet mat och dryck i kombination behandlar kombinationer av mat och dryck för en helhetsupplevelse av måltiden. Ämnet förbereder elever för arbete inom restaurangområdet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet mat och dryck i kombination ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om måltiden som helhetsupplevelse utifrån olika sätt att kombinera mat och dryck. Smakkombinationer från olika länder och traditioner ska ingå i undervisningen. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att utifrån grundsmaker och sinnesupplevelser komponera måltider. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar förmåga att skapa måltider utifrån olika teman med utgångspunkt i att ge gästen en helhetsupplevelse. Eleverna ska dessutom ges möjlighet att utveckla kunskaper om måltiden ur både ett historiskt och ett nutida perspektiv. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att tillsammans med andra reflektera över och samtala om hur upplevelsen påverkas av olika kombinationer. Den ska också bidra till att eleverna utvecklar kreativitet och förståelse av hur våra sinnen samverkar för att skapa en helhetsupplevelse.

text: Undervisningen i ämnet mat och dryck i kombination ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika smakkombinationer av mat och dryck. – Förmåga att kombinera mat och dryck utifrån olika smakkombinationer. – Förmåga att skapa helhetsupplevelser utifrån smakkombinationer.

text: Nivåer i ämnet mat och dryck i kombination

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MATD1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet mat och dryck i kombination på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Vanliga smakkombinationer av mat och dryck i olika länder. – Hur vanliga maträtter och drycker kan kombineras. – Hur grundsmakerna samverkar samt hur enklare smakkombinationer kan skapas utifrån dessa. – Våra sinnen och hur de påverkas av olika faktorer under måltiden.

text: – Måltiden som helhetsupplevelse utifrån smakkombinationer. Hur helhetsupplevelser kan anpassas till traditioner och trender.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: MATD2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet mat och dryck i kombination på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Smakkombinationer och deras historia utifrån plats, religion, kultur och tradition. – Hur maträtter och drycker kreativt kan kombineras utifrån traditioner och trender. – Grundsmakernas samverkan och hur balans kan skapas. – Skapande av utvecklade smakkombinationer. – Kombinationer av mat och dryck utifrån sensoriska metoder. Hur utvecklade helhetsupplevelser av måltider kan skapas.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om olika smakkombinationer av mat och dryck. Eleven kombinerar mat och dryck utifrån grundsmaker och sinnenas upplevelser med viss säkerhet. Eleven skapar helhetsupplevelser utifrån smakkombinationer med viss säkerhet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om olika smakkombinationer av mat och dryck. Eleven kombinerar mat och dryck utifrån grundsmaker och sinnenas upplevelser med säkerhet. Eleven skapar helhetsupplevelser utifrån smakkombinationer med säkerhet. 3

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om olika smakkombinationer av mat och dryck. Eleven kombinerar mat och dryck utifrån grundsmaker och sinnenas upplevelser med god säkerhet. Eleven skapar helhetsupplevelser utifrån smakkombinationer med god säkerhet.


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet backendutveckling inom
vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet backendutveckling finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

type: stycke

text: Bilaga

type: paragraf

text: Backendutveckling

type: rubrik

text: Digitala plattformar har stor samhällspåverkan och de är centrala för interaktionen mellan individer, myndigheter, företag och andra organisationer. Ämnet backendutveckling behandlar processen som skapar serverbaserade webbapplikationer och tjänster. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet backendutveckling ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att skapa funktionalitet för exekvering, främst på webbplattformar. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika webbteknikers konstruktion och funktionalitet samt om samspelet mellan olika typer av applikationslogik. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att ta fram eller förbättra produkter som följer standarder och riktlinjer för god praxis och säkerhet, främst för exekvering på serversidan. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om applikationsarkitektur. De ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om och färdigheter i att använda olika verktyg för att producera och kontrollera den kod som exekveras i backend. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om projekt som arbetsmetod och tillfälle att enskilt och i grupp arbeta i projektform. Undervisningen ska även lämna utrymme för diskussion om och reflektion över både etiska frågor och säkerhetsmässiga överväganden inom backendutveckling.

text: Undervisningen i ämnet backendutveckling ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om de tekniker som används för att bygga dynamiska webbplatser och webbapplikationer. – Kunskaper om applikationsarkitektur. – Förmåga att planera och genomföra utvecklingsprojekt för serverbaserade webbapplikationer och tjänster. – Förmåga att utveckla applikationslogik för exekvering på serversidan. – Förmåga att systematiskt värdera, utföra och anpassa åtgärder i enlighet med säkerhetskrav.

text: Nivåer i ämnet backendutveckling

text: Nivåkod: BACE100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet backendutveckling på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Kontext

text: – Webbserverns, applikationsserverns och dynamiska webbplatsers funktionalitet. – Översikt av olika lösningar eller språk som finns för att skapa dynamiska webbplatser. – Teknisk orientering om webbens protokoll och säkerhet samt samspelet mellan klient och server. – Hur backendlösningar samverkar med andra mjukvarukomponenter.

text: Process och metodik

text: – Grundläggande principer för applikationsarkitektur och separation av olika slags logik. – Utvecklingsprocessen för ett serverbaserat utvecklingsprojekt av enklare karaktär från målsättningar, krav, begränsningar och planering till uppföljning. – Specifikation av struktur, design, kodning, testning och driftsättning i mindre projekt. – Dokumentation av utvecklingsprocess och färdig produkt. – Kvalitetssäkring av dynamiska webbapplikationers funktionalitet, säkerhet och kodkvalitet.

text: Utveckling och säkerhet

text: – Grundfunktionen i ett programspråk för dynamiska webbplatser. – Utveckling av serverbaserad webbapplikation. – Åtkomst och manipulering av data i befintlig relationsdatabas eller med annan teknik. – Vanliga hot och sårbarheter samt sätt att förebygga och hantera dessa.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: BACE200TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet backendutveckling på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Kontext

text: – Strukturering och uppbyggnad av API:er (application programming interface). – Anpassning av serverns funktionalitet utifrån kravspecifikation. – Hur rapportering av vad som sker på servern genom loggning genomförs.

text: Process och metodik

text: – Arkitektur för kommunikation med andra tjänster eller klienter, till exempel REST (representational state transfer). – Designmönster för arkitektur. – Utvecklingsprocessen för att skapa webbtjänster med målsättningar, planering, systemering, kodning, optimering, skalbarhet, dokumentation och uppföljning. – Specifikation av struktur, design, kodning, testning och driftsättning i mer omfattande projekt. – Dokumentation av utvecklingsprocess och färdig produkt. – Hur interoperabilitet mellan server och klient uppnås genom att följa standarder. – Applikationsarkitektur och separation av olika slags logik, till exempel MVC (model-view-controller).

text: Utveckling och säkerhet

text: – Kvalitetssäkring av webbtjänster. – Hämtning av data från externa webbtjänster. – Standardiserade utbytesformat, till exempel JSON (java script object notation) och XML (extensible markup language). – Datalagring med och utan ORM-lager eller motsvarande teknik. – Design av API:er enligt vedertagen praxis. – Synkron och asynkron kommunikation med tjänster och klienter. – Kodning och dokumentation enligt vedertagen praxis för vald teknik. – Autentisering och säkerhet vid överföring av data, till exempel asymmetrisk kryptering. – Hot och sårbarheter samt sätt att värdera, förebygga och hantera dessa.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven för övergripande resonemang om för- och nackdelar med de tekniker som används för att bygga dynamiska webbplatser och webbapplikationer. Eleven visar godtagbara kunskaper om applikationsarkitektur. Eleven planerar och genomför med viss säkerhet utvecklingsprojekt för serverbaserade webbapplikationer och tjänster. Eleven utvecklar applikationslogik med viss skicklighet. Eleven värderar, utför och anpassar åtgärder på ett i huvudsak systematiskt sätt i enlighet med säkerhetskrav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven för utvecklade resonemang om för- och nackdelar med de tekniker som används för att bygga dynamiska webbplatser och webbapplikationer. Eleven visar goda kunskaper om applikationsarkitektur. Eleven planerar och genomför med säkerhet utvecklingsprojekt för serverbaserade webbapplikationer och tjänster. Eleven utvecklar applikationslogik med god skicklighet. Eleven värderar, utför och anpassar åtgärder på ett systematiskt sätt i enlighet med säkerhetskrav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven för välutvecklade och nyanserade resonemang om för- och nackdelar med de tekniker som används för att bygga dynamiska webbplatser och webbapplikationer. Eleven visar mycket goda kunskaper om applikationsarkitektur. Eleven planerar och genomför med god säkerhet utvecklingsprojekt för serverbaserade webbapplikationer och tjänster. Eleven utvecklar applikationslogik med mycket god skicklighet. Eleven värderar, utför och anpassar åtgärder på ett systematiskt och genomarbetat sätt i enlighet med säkerhetskrav.

type: foreskrift


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet BIM inom vidareutbildning
i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet BIM finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: BIM

text: Ämnet BIM (byggnadsinformationsmodellering) behandlar hur digital information skapas och hanteras inom byggsektorn vid planering, design, genomförande och drift av nybyggnation. Ämnet utgör en gemensam bas för olika aktörer inom projektering och produktion i hela samhällsbyggnadsområdet. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet BIM ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om BIM-modeller, BIM-objekt och om cad-programmets möjligheter. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om BIM-dimensioner och hur dessa samordnas i olika skeden, från planering och design till produktion och drift. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla färdigheter i att modellera och planera BIM-objekt och BIM-modeller samt arbeta med tillämpbara dimensioner. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att använda cad-programmet i implementering av andra BIManvändares information genom import och export av data. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar färdigheter i att hantera BIM-objekt i bibliotek. Genom praktiskt arbete i verklighetsnära projekt ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av hur olika aktörer kommunicerar och samverkar. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera digital byggnadsinformation på ett systematiskt och metodiskt sätt med hjälp av gemensamma digitala modeller och objekt.

text: Undervisningen i ämnet BIM ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om BIM-dimensioner inom valt teknikområde. – Kunskaper om BIM-modeller och BIM-objekt i projekterings- och utförandeskedet. – Förmåga att modellera och planera BIM-objekt och BIM-modeller. – Förmåga att arbeta med BIM-relaterade bibliotek. – Kunskaper om planering och genomförande av BIM-samordning.

text: Nivåer i ämnet BIM

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: BIMA100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet BIM på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – BIM:s olika dimensioner från 2D-vy till 8D-säkerhet och hälsa. – BIM-modeller och BIM-objekt. – 3D-projektering, kollisionskontroll och samgranskning. Modellinformation och databaser i BIM-projektering. – Cad-programvara och BIM-objekt. – Cad-programvara och BIM-modeller. – Hur import och export av BIM-modeller och BIM-objekt genomförs. – Hur materialbibliotek skapas och struktureras med hjälp av cadprogramvara. – Projektering, produktion och förvaltning enligt BIM:s olika dimensioner.

text: Betygskriterier

text: Av

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om BIM-dimensioner inom valt teknikområde. Eleven för övergripande resonemang om BIM-modeller och BIM-objekt i projekterings- och utförandeskedet. Eleven modellerar och planerar BIM-objekt med säkerhet. Eleven hanterar BIM-relaterade bibliotek på ett fungerande sätt. Eleven visar godtagbara kunskaper om hur BIM-samordning planeras och genomförs.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om BIM-dimensioner inom valt teknikområde. Eleven för utvecklade resonemang om BIM-modeller och BIM-objekt i projekterings- och utförandeskedet. Eleven modellerar och planerar BIM-objekt med god säkerhet. Eleven hanterar BIM-relaterade bibliotek på ett ändamålsenligt sätt. 3

text: Eleven visar goda kunskaper om hur BIM-samordning planeras och genomförs.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om BIM-dimensioner inom valt teknikområde. Eleven för välutvecklade och nyanserade resonemang om BIM-modeller och BIM-objekt i projekterings- och utförandeskedet. Eleven modellerar och planerar BIM-objekt med mycket god säkerhet. Eleven hanterar BIM-relaterade bibliotek på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Eleven visar mycket goda kunskaper om hur BIM-samordning planeras och genomförs.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet byggprocessen inom
vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet byggprocessen finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Byggprocessen

text: Ämnet byggprocessen behandlar byggprocessens olika skeden från projektering till förvaltning av byggnader, installationer och infrastruktur. Processens olika skeden utgör en gemensam bas för olika yrkesroller inom samhällsbyggnadsområdet där olika aktörer är beroende av varandra. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet byggprocessen ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om byggprocessen inom samhällsbyggnation. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om vilka aktörer som är involverade i de olika skedena, hur byggprocessen organiseras och vilka lagar och andra bestämmelser som är tillämpliga. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av hur olika yrkesroller inom samhällsbyggande samspelar och bidrar till en större helhet. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om byggprojektledning och produktion, främst inom produktionsplanering och kvalitets- och miljöarbete. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om systematiskt arbetsmiljöarbete samt om vanliga avtalsformer för projektering och produktion. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar förmåga att använda underlag för projektering och utförande inom byggområdet. Eleverna ska ges möjlighet att arbeta i verklighetsnära projekt med koppling till valt område inom byggprocessen. Undervisningen ska också lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågor, den egna rollen och vad som är ett klokt handlande inom byggprocessen.

text: Undervisningen i ämnet byggprocessen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om byggprocessen och byggprojekt. – Förmåga att framställa och använda underlag i projekterings- och utförandeskedet. – Kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området. – Kunskaper om kvalitets-, miljö- och arbetsmiljöledningssystem.

text: Nivåer i ämnet byggprocessen

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: BYGP100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet byggprocessen på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Byggprocessens olika skeden, däribland markförvärv, projektering, upphandling, produktion, överlämning, förvaltning, drift, underhåll och rivning. – Byggprojektets genomförandeformer samt organisationen för byggprocessens olika delar. – Byggprocessens olika aktörer. – Förfrågningsunderlag, däribland ritningsunderlag, tekniska beskrivningar och administrativa föreskrifter. – Anbudsprocessen, däribland beräkningar, kalkyl, offertförfrågan, förhandling, beställning och entreprenadavtal. – Lagar och andra bestämmelser i byggprocessen, däribland plan- och bygglagen (PBL), Boverkets byggregler (BBR), Arbetsmiljöverkets författningssamling,

text: Miljöbalken

text: samt bestämmelser som gäller byggarbetsmiljösamordnare för planering och projektering (Bas P) och byggarbetsmiljösamordnare för utförande (Bas U). – Upphandling av entreprenader och material i enlighet med lagar och andra bestämmelser, däribland allmänna bestämmelser (AB) och administrativa föreskrifter (AF). – Entreprenad- och ersättningsformer. – Kvalitets-, miljö- och arbetsmiljöledningssystem.

text: Betygskriterier

text: Av

text: Betyget E

text: Eleven redogör övergripande för byggprocessens olika skeden samt för byggprojektets genomförandeformer. Eleven framställer enkla underlag i byggprojekt och använder dessa med viss säkerhet. Eleven visar godtagbara kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven resonerar övergripande om hur kvalitet, miljöhänsyn och arbetsmiljö påverkar byggprocessen.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för byggprocessens olika skeden samt för byggprojektets genomförandeformer. Eleven framställer genomarbetade underlag i byggprojekt och använder dessa med säkerhet. Eleven visar goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven resonerar utförligt om hur kvalitet, miljöhänsyn och arbetsmiljö påverkar byggprocessen.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för byggprocessens olika skeden samt för byggprojektets genomförandeformer. Eleven framställer väl genomarbetade underlag i byggprojekt och använder dessa med god säkerhet. Eleven visar mycket goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven resonerar utförligt och nyanserat om hur kvalitet, miljöhänsyn och arbetsmiljö påverkar byggprocessen.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet byggproduktionsledning
inom vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet byggproduktionsledning finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Byggproduktionsledning

text: Ämnet byggproduktionsledning behandlar hur byggproduktion organiseras och leds på en byggarbetsplats, från planering före byggstart till produktionsstyrning under byggskedet. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet byggproduktionsledning ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att planera och genomföra upphandlingsarbete och byggprojekt. Detta innefattar kunskaper om anbudsprocessen för en byggproduktion och hur ett byggprojekt genomförs. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar förståelse av en verksamhets planering inför starten av ett byggprojekt och av hur upphandlingsarbete sker i ett byggentreprenadföretag. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om planering av hur en byggarbetsplats kan organiseras vid etablering av ett bygge. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar kunskaper om produktionsinriktad styrning av byggskedet samt om den planering och de delprocesser som hanteras på byggarbetsplatsen. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om, och tillämpningsområden för, ekonomistyrning och entreprenadjuridik för byggprojekt och byggarbetsplatser. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hur organisation och ledarskap hänger samman med ett byggprojekts byggtekniska förutsättningar, kvalitetskrav, miljöhänsyn och arbetsmiljö. Eleverna ska ges möjlighet att arbeta i verklighetsnära projekt. Undervisningen ska lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågor, den egna rollen samt om olika handlingsalternativ i arbete med byggproduktionsledning.

text: Undervisningen i ämnet byggproduktionsledning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att planera, organisera och genomföra upphandlingsarbete i en byggentreprenad. – Förmåga att planera, genomföra och följa upp ett byggprojekt. – Kunskaper om ekonomistyrning och entreprenadjuridik för byggprojekt. – Kunskaper om samband mellan organisation, ledarskap och ett byggprojekts förutsättningar.

text: Nivåer i ämnet byggproduktionsledning

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: BYGR100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet byggproduktionsledning på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Upphandlingsarbete, däribland förfrågan, anbudsberäkning, offertförfrågan, anbud, förhandling och beställning. – Anbudskalkyl utifrån förfrågningsunderlag enligt vedertagen byggdelstabell. Mängdberäkningar med datorstöd utifrån ritningar samt ram- och rumsbeskrivningar. Produktionsbudget. – Produktionsplanering och produktionsmetoder för framtagning av omkostnadskalkyler och produktionstidplaner. – Produktionsplanering, till exempel med hjälp av gantt-schema, CPM (critical path method), byggnadsinformationsmodellering (BIM) och Lean. – Utformning av arbetsplatsdispositionsplaner (APD-planer) för byggarbetsplatsen utifrån materiallogistik, transportvägar, byggnadsställningar, avfallshantering och tillfälliga installationer. – Entreprenadformer och entreprenadkontrakt samt lagar och andra bestämmelser som styr detta. – Ändringsarbete, tilläggsarbete och avgående arbete (ÄTA). – Besiktningar och egenkontroller. – Kvalitets-, miljö- och arbetsmiljöplan (KMA-plan). – Arbetsmiljöarbete i byggprojekt. – Bestämmelser som gäller byggarbetsmiljösamordnare för planering och projektering (Bas P). – KMA-samordning.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: BYGR200TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet byggproduktionsledning på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Upphandling av underentreprenörer samt planering och inköp av material till byggprojekt. – Produktionskalkyl, däribland materialbeställningar och mängdberäkningar utifrån ritningar, ram- och rumsbeskrivningar. – Uppföljning av omkostnader samt val av utrustning, verktyg och hjälpmedel för att genomföra produktionsaktiviteter. – Löpande produktionsplanering, till exempel veckoplan. Uppföljning av aktiviteter och resurser i enlighet med tidplan. – Uppföljning av arbetsplatsdispositionsplaner (APD-planer). Materialhantering på arbetsplatsen. Olika leveransvillkor. – Kontrakthantering och entreprenadtvister. – Fakturering och avstämning.

text: – Hantering av ÄTA-arbeten. – Tillstånd och behörigheter under byggskedet. – Rutiner för besiktningar och egenkontroller. – Kvalitetsmätmetoder, till exempel för att mäta fukt i material eller lufttäthet hos byggnader samt täthetsprover. – Arbetsberedningar utifrån tekniska krav, arbetsmiljö och miljökrav, däribland bestämmelser som gäller byggarbetsmiljösamordnare för utförande (Bas U). – Gemensam planering för flera yrkeskategorier, till exempel med visuell planering och erfarenhetsdatabank eller arbetsinstruktioner.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven planerar, organiserar och genomför på ett strukturerat sätt upphandlingsarbete i en byggentreprenad. Eleven planerar, genomför och följer upp byggprojekt med säkerhet. Eleven visar godtagbara kunskaper om ekonomistyrning och entreprenadjuridik för byggprojekt. Eleven för enkla resonemang om sambanden mellan organisation, ledarskap och ett byggprojekts förutsättningar.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven planerar, organiserar och genomför på ett välstrukturerat sätt upphandlingsarbete i en byggentreprenad. Eleven planerar, genomför och följer upp byggprojekt med god säkerhet. Eleven visar goda kunskaper om ekonomistyrning och entreprenadjuridik för byggprojekt. Eleven för utvecklade resonemang om sambanden mellan organisation, ledarskap och ett byggprojekts förutsättningar.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven planerar, organiserar och genomför på ett välstrukturerat och effektivt sätt upphandlingsarbete i en byggentreprenad. Eleven planerar, genomför och följer upp byggprojekt med mycket god säkerhet. Eleven visar mycket goda kunskaper om ekonomistyrning och entreprenadjuridik för byggprojekt. Eleven för utvecklade och nyanserade resonemang om sambanden mellan organisation, ledarskap och ett byggprojekts förutsättningar.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet datalagring inom
vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet datalagring finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Datalagring

text: Datalagring blir allt viktigare i ett digitaliserat samhälle där olika digitala lösningar ofta hanterar stora mängder data. Ämnet datalagring behandlar hur lösningar för lagring av data designas och hur det är möjligt att effektivt komma åt lagrad data från mjukvaruapplikationer. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet datalagring ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om olika former av datalagring, främst med databashanterare av olika slag. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av olika datamodeller och förmåga att skapa och använda dem för att implementera datalagring. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om flera aspekter av datalagring, främst funktionalitet, prestanda, skalbarhet och säkerhet. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att hantera lagrade data i enlighet med lagar och andra bestämmelser på ett ansvarsfullt och säkert sätt samt med hänsyn till personlig integritet. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att skapa system för lagring och åtkomst av data. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar förmåga att skapa ändamålsenliga datalagringslösningar genom att genomföra utvecklingsprojekt. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om begrepp inom området samt förmåga att kommunicera om datalagring. Undervisningen ska lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågor samt olika handlingsalternativ inom datalagring.

text: Undervisningen i ämnet datalagring ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika datamodeller, datalagringslösningar och databastyper. – Förmåga att skapa datamodeller. – Förmåga att skapa och använda system för datalagring. – Förmåga att värdera, utföra och anpassa åtgärder i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt krav på säkerhet.

text: Nivåer i ämnet datalagring

text: Nivåkod: DATL100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet datalagring på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Teori och system

text: – Terminologi och grundläggande teori om datalagring och datamodeller. – Vanligt förekommande databashanteringssystem och verktyg för arbete med databaser. – Användningsområden för datalagring.

text: Modellering

text: – Datamodellering med någon metod. – Normalisering av datamodeller för relationsdatabas. – Relationer och deras egenskaper, däribland kardinalitet, index och nycklar.

text: Datalagring

text: – Frågespråk och verktyg för manipulering av lagrad data i relationsdatabas. – Åtkomst av data för att skapa, läsa, ändra eller radera data. – Skapande och redigering av schema. – Användning av API (application programming interface) för åtkomst och modifiering av lagrade data. – Verktyg för administration och utveckling.

text: Säkerhet

text: – Enklare backup och återställning. – Enklare optimering, till exempel med index. – Dataintegritet, feltolerans och säkerhet. – Enklare auktorisering av dataåtkomst, säker lagring och handhavande av känsliga uppgifter. – Lagar och andra bestämmelser inom området samt integritetsfrågor.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: DATL200TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet datalagring på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Teori och system

text: – Teorier om valda databastyper.

text: Modellering

text: – Datamodellering med flera olika metoder och notationer, till exempel ER (entity-relationship) och UML (unified modelling language).

text: Datalagring

text: – Datalagring i filer av olika format, både strukturerad och semistrukturerad, till exempel XML (extensible markup language) och JSON (java script object notation). – Datalagring i olika typer av databaser, däribland relationsdatabas. – Användning av frågespråk för att skapa och förändra både data och scheman. – Prestandaoptimering och skalbarhet. – Användning av relationsdatabaser och annan databastyp, till exempel NoSQL (icke-relationell databas) och objektorienterad databas. – Användning av vyer och lagrade procedurer.

text: Säkerhet

text: – Olika typer av backuphantering, till exempel full, differentiell och inkrementell, samt återställning av data och transaktioner. – Dataintegritet, feltolerans och säkerhet för valda databastyper. – Auktorisering av dataåtkomst, säker lagring och handhavande av känsliga uppgifter. – Lagar och andra bestämmelser inom området samt integritetsfrågor.

text: Betygskriterier

text: Av

text: Betyget E

text: Eleven redogör övergripande för olika datamodeller, datalagringslösningar och databastyper. Eleven skapar med viss säkerhet datamodeller. Eleven skapar och hanterar med viss säkerhet datalagring med hjälp av olika verktyg. Eleven värderar, utför och anpassar åtgärder på ett fungerande sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt säkerhetskrav.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för olika datamodeller, datalagringslösningar och databastyper. Eleven skapar med säkerhet datamodeller. Eleven skapar och hanterar med säkerhet datalagring med hjälp av olika verktyg.

text: Eleven värderar, utför och anpassar åtgärder på ett ändamålsenligt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt säkerhetskrav.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika datamodeller, datalagringslösningar och databastyper. Eleven skapar med god säkerhet datamodeller. Eleven skapar och hanterar med god säkerhet datalagring med hjälp av olika verktyg. Eleven värderar, utför och anpassar åtgärder på ett ändamålsenligt och effektivt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt säkerhetskrav.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet digital design inom
vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet digital design finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Digital design

text: Ämnet digital design handlar om kommunikation och människans upplevelse av interaktion och samspel med digitala artefakter, system, tjänster och marknadsföring. Digital design utgår från förståelse av människans behov och teknikens möjligheter i skapande av digitala lösningar och målgruppsanpassade upplevelser. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet digital design ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om hur digitalt designade upplevelser skapas och är uppbyggda för att möta användares behov och önskemål. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar förståelse av hur digital design samspelar med människa och samhälle på olika sätt. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att utforma målgruppsanpassade digitala designprototyper. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta i projektform där processens olika delar behandlas, från datainsamling och användarstudier till projektplan, skisser, konceptutveckling och prototyper för testning och utvärdering. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet, innovationstänkande och problemlösningsförmåga. På så vis ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att undersöka, visualisera, skapa, testa och utvärdera designförslag. Undervisningen ska även ge utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågor som gäller digital design och hur den kan utformas och anpassas för att möta olika användare.

text: Undervisningen i ämnet digital design ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om digitalt designade användarupplevelser. – Förmåga att planera, genomföra och utvärdera digitala designprojekt. – Förmåga att utforma målgruppsanpassade designprototyper.

text: Nivåer i ämnet digital design

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: DIGD100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet digital design på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Digital design

text: – Orientering i aktuella områden inom digital design, till exempel UI (user interface), UX (user experience), interaktionsdesign, speldesign, tjänstedesign, gränssnittsdesign och digital marknadsföring. – Faktorer som skapar en god användarupplevelse. – Människans förutsättningar att tolka, förstå och interagera med digital design. – Olika delar i den digitala designprocessen och dess verksamma yrkesroller. – Lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Metoder

text: – Metoder för att genomföra, tolka och utvärdera användarstudier. – Projektmetodik för arbete inom digital design. – Tidsramar och samarbetsformer i digitala designprojekt. – Utvärdering av designprojektets resultat.

text: Visualisering

text: – Digitala verktyg och program för att skapa digital design och prototyper. – Grafiska och digitala designprinciper för att skapa målgruppsanpassade digitala upplevelser. – Verktyg och metoder för användartester.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: DIGD200TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet digital design på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Digital design

text: – Fördjupning i valt område inom digital design. Områdets utveckling och koppling till teknisk och hållbar utveckling, såväl ekonomisk, som social och miljömässig. – Analys och tillämpning av faktorer som skapar en god användarupplevelse inom valt fördjupningsområde. – Samspel mellan olika aktörer och yrkesroller inom valt fördjupningsområde. – Lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Metoder

text: – Tillämpning av metoder för att genomföra, tolka och utvärdera användarstudier inom valt fördjupningsområde.

text: – Projektering inom valt fördjupningsområde samt kvalitetssäkring i processen. – Ramar och begränsningar i arbetet, däribland tidsramar och ekonomiska begränsningar och hur de kan påverka resultatet.

text: Visualisering

text: – Tillämpning av digitala verktyg och program för att skapa digital design och prototyper anpassade för valt fördjupningsområde. – Grafiska och digitala designprinciper anpassade till valt fördjupningsområde. – Användartester inom valt fördjupningsområde. – Arbete inom och utformning av digital design inom valt fördjupningsområde.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven resonerar om digitalt designade användarupplevelser på ett övergripande sätt. Eleven planerar och genomför digitala designprojekt på ett strukturerat sätt och gör enkla utvärderingar av digitala designprojekt. Eleven utformar målgruppsanpassade digitala designprototyper med viss skicklighet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven resonerar om digitalt designade användarupplevelser på ett utvecklat sätt. Eleven planerar och genomför digitala designprojekt på ett välstrukturerat sätt och gör välgrundade utvärderingar av digitala designprojekt. Eleven utformar målgruppsanpassade digitala designprototyper med god skicklighet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven resonerar om digitalt designade användarupplevelser på ett välutvecklat och nyanserat sätt. Eleven planerar och genomför digitala designprojekt på ett välstrukturerat och effektivt sätt och gör välgrundade och nyanserade utvärderingar av digitala designprojekt. Eleven utformar målgruppsanpassade digitala designprototyper med mycket god skicklighet.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet frontendutveckling inom
vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet frontendutveckling finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Frontendutveckling

text: Digitala plattformar har en stor samhällspåverkan och är centrala för interaktionen mellan individer, myndigheter, företag och andra organisationer. Ämnet frontendutveckling behandlar processer och tekniker för att i första hand skapa webbapplikationer och webbplatser. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet frontendutveckling ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att skapa och underhålla applikationer med hjälp av webbtekniker. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om samspelet mellan beställare, användare, formgivare och utvecklare samt förmåga att använda olika befintliga webbtekniker och funktioner. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att skapa nya produkter samt att vidareutveckla befintliga produkter som är användbara, tillgängliga och följer standarder och riktlinjer för god praxis. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området samt förmåga att göra webbrelaterade etiska överväganden. Eleverna ska dessutom ges möjlighet att utveckla kunskaper om och färdigheter i att använda verktyg för att producera och kontrollera den kod på en webbplats som exekveras av webbklienten. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om projekt som arbetsmetod och tillfälle att arbeta i projektform. Undervisningen ska lämna utrymme för diskussion om och reflektion över säkerhetsmässiga och etiska frågor samt olika handlingsalternativ inom frontendutveckling.

text: Undervisningen i ämnet frontendutveckling ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att planera och genomföra utvecklingsprojekt för webbplatser och applikationer som bygger på klientbaserade webbtekniker. – Förmåga att använda tekniker för att bygga och underhålla webbplatser och webbapplikationer. – Förmåga att bygga webbplatser och webbapplikationer med god tillgänglighet enligt standarder och riktlinjer för god praxis. – Förmåga att utföra och anpassa åtgärder utifrån säkerhetskrav samt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Nivåer i ämnet frontendutveckling

text: Nivåkod: FROT100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet frontendutveckling på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Process och metodik

text: – Utvecklingsprocessen för ett webbtekniskt projekt. – Prototyping i olika skeden och för olika syften. – Dokumentation av utvecklingsprocess och färdig produkt. – Automatiserade och systematiska manuella tester. – Uppföljning och utvärdering av resultat och process.

text: Frontendlösningar

text: – Förändringar och vidareutveckling av befintliga lösningar. – HTML (hypertext markup language), CSS (cascading style sheets) och javascript. – Användning av ramverk eller bibliotek inom både design och scriptspråk. – Enklare hantering av verktyg för pakethantering. – Översikt av webbserverns vanligaste inställningar, däribland för felsidor och url-rewrite. – Användning av scriptspråk för webbutveckling på klientsidan, däribland för validering av indata och manipulering av sidelement. – Metoder för kommunikation mellan server och klient. – Dokumentobjektsmodellen.

text: Användare och säkerhet

text: – Grunder i UI (user interface) och UX (user experience). – Responsiv design. – Hur olika riktlinjer påverkar arbetet med webbplatser, däribland riktlinjer för tillgänglighetsanpassning. – Lagar och andra bestämmelser som gäller digital information. – Vanliga hot och sårbarheter samt sätt att förebygga och hantera dessa.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: FROT200TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet frontendutveckling på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Process och metodik

text: – Processen för ett webbutvecklingsprojekt enligt standardiserad metod för mjukvaruutveckling. – Prototyping i olika skeden och för olika syften. – Automatiserade och systematiska manuella tester. – Dokumentation av utvecklingsprocess och färdig produkt. – Uppföljning och utvärdering av resultat och process.

text: Frontendlösningar

text: – Förändringar och vidareutveckling av befintliga frontendlösningar. – Fördjupning inom HTML (hypertext markup language), CSS (cascading style sheets) och javascript. – Metoder för att kommunicera mellan server och klient, däribland API:er (application program interface) och standarder för dataformat. – Optimering av processer med hjälp av verktyg, till exempel minifiering av CSS och javascript. – Användning och anpassning av ramverk och bibliotek för design, scriptspråk och kodgenerering. – Verktyg för pakethantering. – Webbserverns inställningar. – Asynkron och synkron interaktion med webbservern via script. – Interaktiv webbgrafik och skalbar vektorgrafik.

text: Användare och säkerhet

text: – Kvalitetssäkring av script genom olika manuella och automatiserade tester, till exempel enhetstester. – UI (user interface) och UX (user experience). – Responsiv design. – Lagar och andra bestämmelser som gäller digital information. – Hot och sårbarheter samt sätt att värdera, förebygga och hantera dessa.

text: Betygskriterier

text: Av

text: Betyget E

text: Eleven planerar och genomför med säkerhet utvecklingsprojekt för webbplatser och webbapplikationer. Eleven använder med säkerhet tekniker för att bygga och underhålla webbplatser och webbapplikationer. Eleven bygger med säkerhet webbplatser och webbapplikationer med god tillgänglighet enligt standarder och riktlinjer för god praxis. Eleven utför och anpassar fungerande åtgärder utifrån säkerhetskrav samt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven planerar och genomför med god säkerhet utvecklingsprojekt för webbplatser och webbapplikationer. Eleven använder med god säkerhet tekniker för att bygga och underhålla webbplatser och webbapplikationer. Eleven bygger med god säkerhet webbplatser och webbapplikationer med god tillgänglighet enligt standarder och riktlinjer för god praxis. Eleven utför och anpassar ändamålsenliga åtgärder utifrån säkerhetskrav samt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven planerar och genomför med mycket god säkerhet utvecklingsprojekt för webbplatser och webbapplikationer. Eleven använder med mycket god säkerhet tekniker för att bygga och underhålla webbplatser och webbapplikationer. Eleven bygger med mycket god säkerhet webbplatser och webbapplikationer med god tillgänglighet enligt standarder och riktlinjer för god praxis. Eleven utför och anpassar ändamålsenliga och effektiva åtgärder utifrån säkerhetskrav samt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet gymnasieingenjören i
praktiken inom vidareutbildning i form av ett
fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet gymnasieingenjören i praktiken finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Gymnasieingenjören i praktiken

text: Ämnet gymnasieingenjören i praktiken behandlar ingenjörsmässiga arbetsmetoder, färdigheter och förhållningssätt. Ämnet är till sin karaktär tvärvetenskapligt och förenar kunskapsområden från teknikvetenskap och samhällsvetenskap. Ämnet har en central roll i vidareutbildningen och ska genomsyra de ämnen som eleverna läser inom vald profil. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet gymnasieingenjören i praktiken ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om gymnasieingenjörsrollen och ingenjörens etiska ansvar. I gymnasieingenjörsrollen ingår att planera, leda och genomföra projekt. Undervisningen ska därför ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om olika modeller för styrning av projekt samt förmåga att arbeta i grupp och att leda grupprocesser. Undervisningen ska vidare ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om ekonomi, arbetsmiljö och juridik i arbetslivet med fokus på vald profil. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hållbar teknikutveckling och förmåga att tillämpa dessa i olika projekt inom vald profil. Problemlösning är en del av gymnasieingenjörsrollen och eleverna ska genom undervisningen ges möjlighet att utveckla förmåga att utifrån givna förutsättningar skapa lösningar som tillgodoser verklighetsnära behov. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att kommunicera med människor i olika roller och från olika grupper och kulturer. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att presentera både sina egna och arbetsgruppens tekniska lösningar, såväl internt som för tänkta kunder och uppdragsgivare. Undervisningen ska dessutom ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att dokumentera och utvärdera genomförda projekt. Eleverna ska ges möjlighet att i verklighetsnära situationer öva på att skapa, genomföra, driva och förvalta tekniska lösningar, vilket ger beredskap för att agera konstruktivt på olika nivåer i en arbetsorganisation och i mötet med andra organisationer.

text: Undervisningen i ämnet gymnasieingenjören i praktiken ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om gymnasieingenjörsrollen och ingenjörens etiska ansvar. – Kunskaper om företagande, ekonomi och juridik inom vald profil. – Förmåga att planera, leda och kommunicera projekt. – Förmåga att använda ingenjörsmässiga metoder och verktyg.

text: Nivåer i ämnet gymnasieingenjören i praktiken

text: Nivå 1, 200 poäng.

text: Nivåkod: GYMN100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet gymnasieingenjören i praktiken på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Ingenjörsrollen

text: – Etiska, sociala och historiska aspekter av ingenjörens roll. – System och begrepp som är gemensamma för det ingenjörsmässiga arbetet. – Hur ingenjörens arbete påverkas av krav på hållbarhet, till exempel i form av miljöcertifieringar och livscykelanalyser.

text: Projektledning

text: – Entreprenörskap och företagande utifrån yrkesroller inom vald profil med fokus på villkor, förutsättningar och behov. – Målstyrning. – Teorier om ledarskap och organisation, till exempel hur beslutsfattande sker i en organisation. – Olika företagskulturer med betoning på ledarskap, jämställdhet och arbetsmiljö. – Företagsekonomiska verktyg och begrepp som används vid kalkylering, budgetering och projektekonomi. – Lagar och andra bestämmelser relevanta för vald profil, till exempel avtals-, arbetsmarknads-, upphandlings- och arbetsmiljörätt.

text: Metod och kommunikation

text: – Hur en projektplan upprättas, genomförs, utvärderas och följs upp. – Grupprocesser och gruppdynamik. – Kommunikationsstrategier för att förmedla teknik och information till olika målgrupper. – Hur dokumentation hanteras och upprätthålls inom ett projekt. – Ingenjörsmässiga metoder eller modeller, till exempel CDIO (concieve, design, implement, operate).

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven resonerar övergripande om gymnasieingenjörsrollen och ingenjörens etiska ansvar. Eleven visar godtagbara kunskaper om företagande, ekonomi och juridik inom vald profil. 3

text: Eleven planerar, leder och kommunicerar projekt med viss säkerhet. Eleven använder på ett systematiskt sätt ingenjörsmässiga metoder och verktyg.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven resonerar utförligt om gymnasieingenjörsrollen och ingenjörens etiska ansvar. Eleven visar goda kunskaper om företagande, ekonomi och juridik inom vald profil. Eleven planerar, leder och kommunicerar projekt med säkerhet. Eleven använder på ett systematiskt och genomarbetat sätt ingenjörsmässiga metoder och verktyg.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven resonerar utförligt och nyanserat om gymnasieingenjörsrollen och ingenjörens etiska ansvar. Eleven visar mycket goda kunskaper om företagande, ekonomi och juridik inom vald profil. Eleven planerar, leder och kommunicerar projekt med god säkerhet. Eleven använder på ett systematiskt och effektivt sätt ingenjörsmässiga metoder och verktyg.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet hållbara energisystem inom
vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet hållbara energisystem finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Hållbara energisystem

text: Ämnet hållbara energisystem behandlar energitekniska anläggningar, system och komponenter i energisystem som förser samhället med bränsle, el och värme. Ämnet behandlar även energisystemens uppbyggnad, funktion, drift och underhåll utifrån hållbar utveckling. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet hållbara energisystem ska syfta till att eleverna utvecklar specialiserade kunskaper om hur energitekniska anläggningar, system och komponenter är uppbyggda, fungerar och påverkar miljön. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller den operativa driften. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att utföra specialiserade tekniska arbetsuppgifter genom att identifiera, analysera och lösa energi- och miljötekniska optimeringsproblem. Vidare ska eleverna ges möjlighet att reflektera över samband mellan energisystem, deras användning och samhället. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att välja och hantera verktyg, instrument, utrustning och programvara för arbete med energianläggningar. Förmåga att tolka och använda teknisk dokumentation, instruktioner och säkerhetsanvisningar är centralt vid arbeten inom anläggningar för el- och värmeproduktion. Undervisningen ska därför möjliggöra att eleverna utvecklar förmåga att arbeta systematiskt och säkert genom att använda teknisk dokumentation samt att följa instruktioner och säkerhetsanvisningar. Undervisningen ska förbereda eleverna för tekniskt ingenjörsarbete genom att de praktiskt får planera, utföra och dokumentera tekniskt arbete med hänsyn till krav på kvalitet, arbetsmiljö och säkerhet. Genom ett problemlösande arbetssätt ska eleverna stimuleras till fortsatt lärande och utveckling inom energiområdet. Dessutom ska undervisningen lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågor samt olika handlingsalternativ som främjar hållbar utveckling inom energiområdet.

text: Undervisningen i ämnet hållbara energisystem ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om anläggningar, system och komponenter inom hållbara energisystem. – Kunskaper om vetenskapliga principer samt om lagar och andra bestämmelser som påverkar energisystem. – Förmåga att identifiera, analysera och lösa energitekniska optimeringsproblem. – Förmåga att planera, utföra och dokumentera tekniskt arbete med hänsyn till krav på utförande, resultat och säkerhet. – Förmåga att välja och hantera verktyg och utrustning.

text: Nivåer i ämnet hållbara energisystem

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: HALR100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet hållbara energisystem på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Hållbara energisystem och energianläggningar

text: – Energisystems uppbyggnad med fokus på nationella förhållanden och lösningar. – Energibärare och energiinnehåll med fokus på bränsle, luft och vatten. – Uppbyggnad och funktion hos samt drift av energianläggningar. Vetenskapliga principer för energianläggningar. – Energianläggningars miljöpåverkan. – Energiteknik med fokus på system, komponenter och utrustning, till exempel hur system inom pump- och fläktteknik fungerar och är konstruerade.

text: Tekniskt arbete, arbetsmiljö och säkerhet

text: – Lagar och andra bestämmelser inom området, till exempel hur miljöoch kvalitetskrav reglerar den operativa driften. – Energitekniska tillämpningar, däribland beräkningar och mätningar. – Användning av vanligt förekommande verktyg, instrument, utrustning och programvaror för arbete med energianläggningar. – Planering, genomförande och dokumentation av tekniskt arbete inom drift och underhåll med hänsyn till arbetets krav på kvalitet, arbetsmiljö och säkerhet. – Användning av teknisk dokumentation inom valt energiområde, till exempel instruktioner, ritningar, standarder och systembeskrivningar.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: HALR200TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet hållbara energisystem på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: – Energisystems uppbyggnad, historik, nuläge och utmaningar ur ett globalt perspektiv. – Energibärare och energiomvandlingar med fokus på bränsle, förbränning, luft, vatten, ånga och energibärande mediers egenskaper. – Uppbyggnad, funktion och driftoptimering av energianläggningar samt hur modern miljöteknik utifrån vetenskapliga principer kan förbättra det nationella energisystemet. 3

text: – Kraft- och värmeteknik med fokus på system, komponenter och utrustning, till exempel hur system inom värmedistribution och ångteknik är konstruerade och fungerar.

text: – Lagar och andra bestämmelser inom området, till exempel hur politiska styrmedel används för att förbättra och utveckla energianläggningar. – Praktiskt ingenjörsarbete, däribland beräkningar och mätningar för optimering av system. – Användning av verktyg, instrument, utrustning och programvaror för specialiserade arbetsuppgifter vid energianläggningar. – Planering, genomförande och dokumentation av ingenjörsarbete inom drift och underhåll med hänsyn till arbetets krav på kvalitet, arbetsmiljö och säkerhet. – Användning av teknisk dokumentation inom valt energiområde, till exempel instruktioner, ritningar, standarder och systembeskrivningar.

text: Betygskriterier

text: Av

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt uppbyggnad av och funktion hos anläggningar, system och komponenter inom hållbara energisystem. Eleven för enkla resonemang om vetenskapliga principer inom området samt om lagar och andra bestämmelser som reglerar den operativa driften. Eleven identifierar och analyserar energitekniska optimeringsproblem samt ger enkla förslag till förbättringar utifrån enkla beräkningar och mätningar. Eleven planerar och utför tekniskt arbete med säkerhet och med hänsyn till arbetets krav inom kvalitet, arbetsmiljö och säkerhet. Dessutom gör eleven en strukturerad dokumentation av sitt arbete. Eleven väljer och hanterar med säkerhet verktyg och utrustning.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt uppbyggnad av och funktion hos anläggningar, system och komponenter inom hållbara energisystem.

text: Eleven för utvecklade resonemang om vetenskapliga principer inom området samt om lagar och andra bestämmelser som reglerar den operativa driften. Eleven identifierar och analyserar energitekniska optimeringsproblem samt ger välgrundade förslag till förbättringar utifrån relativt avancerade beräkningar och mätningar. Eleven planerar och utför tekniskt arbete med god säkerhet och med hänsyn till arbetets krav inom kvalitet, arbetsmiljö och säkerhet. Dessutom gör eleven en välstrukturerad dokumentation av sitt arbete. Eleven väljer och hanterar med god säkerhet verktyg och utrustning.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat uppbyggnad av och funktion hos anläggningar, system och komponenter inom hållbara energisystem. Eleven för välutvecklade resonemang om vetenskapliga principer inom området samt om lagar och andra bestämmelser som reglerar den operativa driften. Eleven identifierar och analyserar energitekniska optimeringsproblem samt ger välgrundade och nyanserade förslag till förbättringar utifrån avancerade beräkningar och mätningar. Eleven planerar och utför tekniskt arbete med mycket god säkerhet och med hänsyn till arbetets krav inom kvalitet, arbetsmiljö och säkerhet. Dessutom gör eleven en välstrukturerad och effektiv dokumentation av sitt arbete. Eleven väljer och hanterar med mycket god säkerhet verktyg och utrustning.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet industriell
automationsteknik inom vidareutbildning
i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet industriell automationsteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Industriell automationsteknik

text: Ämnet industriell automationsteknik behandlar olika komponenters samverkan i ett automatiserat system. Automatiserade system är de processer med självstyrande funktioner som används i tillverknings- och processindustrin, men också i samhällstjänster som vatten- och energiförsörjning. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet industriell automationsteknik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om olika former av automation som används i samhället och industrin. Genom programmering och felsökning i automatiserade system ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta systematiskt och problemlösande. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar ingenjörsmässig förmåga att planera, genomföra och utvärdera arbete i industriella automatiserade system. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att hantera verktyg och utrustning inom valt tekniskt område samt färdigheter i att använda olika former av systemdokumentation. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om olika begrepp och metoder inom industriell automation, samt färdigheter i att tillämpa dessa. Genom undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att utveckla förmåga att programmera och driftsätta industriella automatiserade system samt att förebygga och avhjälpa fel och föreslå förbättringar. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om maskinsäkerhet och hur arbete inom industriautomation kan utföras på ett säkert sätt. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur automationen i industrin har utvecklats över tid. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet och lust att lära mer om industriautomation samt bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om olika samband mellan automation och hållbar utveckling. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att arbeta i projektform och kombinera teoretiska och praktiska moment i verklighetsnära industritillämpningar. Dessutom ska undervisningen ge utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågor som har med automatiseringen av industrin att göra.

text: Undervisningen i ämnet industriell automationsteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om automatiserade systems konstruktion, funktion och delkomponenter. – Kunskaper om samband mellan automation och hållbar utveckling. – Förmåga att planera, programmera, driftsätta och dokumentera automatiserade processer i enlighet med säkerhetsföreskrifter.

text: – Förmåga att felsöka och åtgärda fel i en automatiserad anläggning samt att ge förslag på förbättringar.

text: Nivåer i ämnet industriell automationsteknik

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: INDO100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet industriell automationsteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Automatiserade anläggningar

text: – Uppbyggnad och funktion hos, samt principer för, olika typer av automatiserade system, däribland samband mellan sensor, styrenhet och aktuator. – Begrepp inom industriautomation, till exempel PLC (programmable logic controller). – Talsystem och logiska grundsymboler. – Samband mellan industriell automatisering och hållbar utveckling. Programmering, driftsättning och felsökning i automatiserade anläggningar – Introduktion till maskinsäkerhet. – Arbetsmiljö och säkerhet vid arbete med automatiserade system i enlighet med lagar och andra bestämmelser, däribland säkerhetsföreskrifter. – Installation, programmering och driftsättning av styrutrustningar med sensorer, styrenheter och aktuatorer. – Användning av HMI (human-machine interface) i industriautomation. – Simulering av program för automatiserade processer. – Metoder för felsökning med hjälp av scheman, manualer och annan dokumentation i en automatiserad anläggning. – Förebyggande underhåll samt felsökning och reparation av automatiserade system.

text: Analys och dokumentation

text: – Analys av befintligt automatiserad process och förslag på förbättringar och optimeringar. – Dokumentation av utfört arbete samt utvärdering av arbetsprocess och slutresultat. – Tolkning av scheman, manualer, ritningar och annan dokumentation som används i automatiserade system.

text: Nivåkod: INDO200TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet industriell automationsteknik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Automatiserade anläggningar

text: – Standarder, begrepp och hierarkier som används inom industriautomation. – Överordnade systems funktion, uppbyggnad och samverkan med andra enheter. – Fältbussars användning i automatiserade system. – Samband mellan industriell automatisering och hållbar utveckling i ett lokalt och globalt perspektiv. Programmering, driftsättning och felsökning i automatiserade anläggningar – Maskinsäkerhet med riskbedömning, riskanalys och riskreducering. – Arbetsmiljö och säkerhet vid arbete med automatiserade system i enlighet med lagar och andra bestämmelser, däribland säkerhetsföreskrifter. – Programmering och driftsättning av PLC-system med distribuerade kontrollenheter eller I/O (input/output) med både digitala och analoga signaler. – Programmering av HMI (human-machine interface) för att styra och övervaka ett automatiserat system. – Metoder för felsökning med hjälp av scheman, manualer och annan dokumentation i anläggningar med distribuerade styrsystem. – Simulering av PLC-program i en virtuell modell. – Reglertekniska tillämpningar i PLC (programmable logic controller) med inställning av olika parametrar i en PID-regulator.

text: Analys och dokumentation

text: – Analys av befintlig automatiserad process och förslag på förbättringar och optimeringar. – Tolkning och framställning av scheman, ritningar och annan dokumentation till distribuerade system.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven beskriver övergripande automatiserade anläggningars konstruktion och funktion. I beskrivningen använder eleven relevanta begrepp med sä- 4 kerhet.

text: Eleven resonerar övergripande om samband mellan automation och hållbar utveckling. Eleven planerar arbetet i en automatiserad anläggning på ett systematiskt sätt samt programmerar och driftsätter med viss skicklighet automatiserade processer i enlighet med säkerhetsföreskrifter inom området. Dessutom gör eleven en i huvudsak strukturerad dokumentation av arbetet. Eleven felsöker och åtgärdar med viss säkerhet fel i en automatiserad anläggning samt ger enkla förslag på förbättringar.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt automatiserade anläggningars konstruktion och funktion. I beskrivningen använder eleven relevanta begrepp med god säkerhet. Eleven resonerar utförligt om samband mellan automation och hållbar utveckling. Eleven planerar arbetet i en automatiserad anläggning på ett systematiskt och genomarbetat sätt samt programmerar och driftsätter med god skicklighet automatiserade processer i enlighet med säkerhetsföreskrifter inom området. Dessutom gör eleven en strukturerad dokumentation av arbetet. Eleven felsöker och åtgärdar med säkerhet fel i en automatiserad anläggning samt ger utvecklade förslag på förbättringar.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat automatiserade anläggningars konstruktion och funktion. I beskrivningen använder eleven relevanta begrepp med mycket god säkerhet. Eleven resonerar utförligt och nyanserat om samband mellan automation och hållbar utveckling. Eleven planerar arbetet i en automatiserad anläggning på ett systematiskt och effektivt sätt samt programmerar och driftsätter med mycket god skicklighet automatiserade processer i enlighet med säkerhetsföreskrifter inom området. Dessutom gör eleven en välstrukturerad dokumentation av arbetet. Eleven felsöker och åtgärdar med god säkerhet fel i en automatiserad anläggning samt ger välutvecklade förslag på förbättringar.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet materialteknik i
gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet materialteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Materialteknik

text: Ämnet materialteknik behandlar det produktionsmaterial som huvudsakligen används inom valt industriområde. Ämnet behandlar råvaror, förädlingsprocesser och var och hur materialet används samt materialets inre och yttre egenskaper. Ämnet behandlar också metoder och tekniker för att forma, bearbeta, dela, sammanfoga och montera materialet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet materialteknik ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att, enligt etablerade metoder, bearbeta det material som används inom valt industriområde. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om materialets användningsområden och om materialets allmänna egenskaper och tillfälliga status. Den ska därmed bidra till att eleverna utvecklar förmåga att hantera materialet ur både funktionella och kvalitetsmässiga aspekter i enlighet med materialets inre och yttre egenskaper. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att göra nödvändiga beräkningar och att lösa problem i samband med hantering av produktionsmaterial. Att bearbeta material kan innebära risker och därför ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta säkert i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet. Inom det industritekniska området ställs höga krav på kommunikation och samverkan inom organisationen. Därför ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att med relevanta begrepp kommunicera om frågor som rör materialet. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att diskutera frågor om materialanvändning kopplat till miljö och hur materialet påverkar verktyg och annan utrustning. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla färdigheter i att hantera materialet med såväl hand- som maskinverktyg, och därför ska praktiska övningar ingå i undervisningen.

text: Undervisningen i ämnet materialteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om materialets användningsområden och egenskaper. – Förmåga att bearbeta material i förberedande bearbetning och i produktionsmoment. – Förmåga att utföra relevanta beräkningar samt tolka berednings- och tillverkningsunderlag. – Förmåga att arbeta säkert i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Nivåer i ämnet materialteknik

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: MATR1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet materialteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Användningsområden och egenskaper

text: – Råvaruproduktion, förädling till olika materialvariationer och metoder för produkttillverkning, ytbehandling och annan efterbearbetning samt destruktion eller återvinning. – Materialets historia, nuvarande användningsområden och utvecklingspotential. – Materialets egenskaper och hur det interagerar med omgivande material och miljö. – Materialets förändrade egenskaper vid bearbetning. – Materialets påverkan på verktyg och annan utrustning. – Relevanta begrepp för kommunikation om frågor som rör materialet.

text: Bearbetning av material

text: – Arbetsmetoder som används vid materialbearbetning. – Hantering av enklare mät- och handverktyg. – Kvalitetskontroll av material utifrån beteckningar och standarder. – Bearbetning, formning, sammanfogning och delning av material med hand- och maskindriven utrustning. – Korrigering av fel vid bearbetningen samt hantering av andra typer av problem som kan uppstå. – Bearbetning av material fram till produktframställning. – Materialberäkningar samt planering av optimerande användning. – Tolkning av berednings- och tillverkningsunderlag.

text: Säkerhet

text: – Hantering av material i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. – Tillämpning av arbetsmetoder för struktur, ordning och effektiv arbetsmiljö i olika arbetsprocesser på arbetsplatsen.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: MATR2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet materialteknik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Användningsområden och egenskaper

text: – Aktuell forskning och utveckling inom materialområdet. – Materialets tekniska, fysiska och kemiska yttre och inre egenskaper samt användningsområden. – Materialbearbetning i modern tekniskt avancerad produktionsutrustning. – Metoder för att lösa avancerade materialrelaterade problem.

text: – Eventuella alternativa material i produktionen. – Relevanta begrepp för kommunikation om frågor som rör materialet.

text: Bearbetning av material

text: – Arbetsmetoder som används vid materialbearbetning. – Hantering av handverktyg och utrustning som används vid materialbearbetning. – Avancerad hand- och maskindriven utrustning vid materialbearbetning. – Laborativa materialförsök. – Idéutveckling. – Korrigering av fel vid bearbetningen samt hantering av andra typer av problem som kan uppstå, till exempel genom laborativa inslag. – Materialberäkningar och planering av optimerande användning samt etablerade, alternativa metoder för materialoptimering. – Tolkning av berednings- och ritningsunderlag.

text: Säkerhet

text: – Arbete i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller inom området. – Riskbedömning samt konsekvenser vid bristande arbetsmiljö i samband med hantering av materialet. – Tillämpning av arbetsmetoder för struktur, ordning och effektiv arbetsmiljö i olika arbetsprocesser på arbetsplatsen.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven beskriver på ett godtagbart sätt materialets användningsområden och egenskaper. Eleven bearbetar material med viss skicklighet och korrigerar med viss säkerhet fel vid bearbetningen. Eleven tolkar berednings- och tillverkningsunderlag med viss säkerhet. Dessutom utför eleven beräkningar med viss säkerhet. Eleven håller ordning på arbetsplatsen och arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett gott sätt materialets användningsområden och egenskaper. Eleven bearbetar material med god skicklighet och korrigerar med säkerhet fel vid bearbetningen. Eleven tolkar berednings- och tillverkningsunderlag med säkerhet. Dessutom utför eleven beräkningar med säkerhet. Eleven håller ordning på arbetsplatsen och arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett mycket gott sätt materialets användningsområden och egenskaper. Eleven bearbetar material med mycket god skicklighet och korrigerar med god säkerhet fel vid bearbetningen. Eleven tolkar berednings- och tillverkningsunderlag med god säkerhet. Dessutom utför eleven beräkningar med god säkerhet. Eleven håller ordning på arbetsplatsen och arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet industriell design inom
vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet industriell design finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Industriell design

text: Ämnet industriell design handlar om att ta fram produkter som är avsedda att tillverkas i industriell produktion samt anpassade till både människa och miljö. Ämnet är tvärvetenskapligt och belyser design ur ett tekniskt och konstnärligt perspektiv. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet industriell design ska syfta till att eleverna utvecklar ingenjörsmässig förmåga att använda kreativa och problemlösande arbetssätt där faktorer som nytta, funktion, teknik, material, miljö, säkerhet, ekonomi, ergonomi och estetik samverkar i den industriella designprocessen. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av designprocessens olika delar. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att utifrån teoretiska kunskaper praktiskt framställa industriellt anpassade designförslag. De ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att ta fram, testa och utvärdera prototyper. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att prioritera och välja mellan olika designaspekter hos en produkt samt att motivera sina val. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förståelse av hur detaljnivå och helhetsnivå påverkar varandra i designprocessen. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur industriell design har påverkat och påverkar samhället på olika sätt, både historiskt och i nutid. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av sambandet mellan modern industriell design och hållbar utveckling. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att arbeta i projektform och presentera sina projekt både muntligt och skriftligt genom att använda sig av manuella metoder, digitala verktyg och medier inom området. Undervisningen ska dessutom lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågor om hur industriell design utformas och anpassas efter faktorer som exempelvis material, säkerhet, ekonomi och ergonomi.

text: Undervisningen i ämnet industriell design ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om industriell design och den industriella designprocessen. – Förmåga att genomföra designprojekt anpassat till industrin. – Förmåga att skapa och visualisera designförslag. – Förmåga att framställa prototyper för simulering och testning.

text: Nivåer i ämnet industriell design

text: Nivåkod: INDD100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet industriell design på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Process

text: – Historisk och samtida industriell design. – Den industriella designprocessens olika delar från problemformulering till presentation och utvärdering.

text: Design

text: – Planering, strukturering och genomförande av designprojekt, däribland utformning av ett designkoncept utifrån syfte, målgrupp och industriella förutsättningar. – Dokumentation, redovisning och presentation av eget arbete och resultat. – Formulering av designkriterier. – Materialegenskaper och deras betydelse för designen av industriella produkter. – Sambandet mellan design, konstruktion, produktion och hållbar utveckling. – Normer, standarder och bestämmelser som gäller designen.

text: Visualisering och testning

text: – Två- och tredimensionell visualisering, med både analoga och digitala tekniker, anpassat till målgrupp och syfte. – Material och verktyg för modellarbete samt hur dessa används. – Digitala och manuella verktyg för framställning av prototyper samt hur prototyper simuleras och testas.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: INDD200TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet industriell design på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Process

text: – Historisk och samtida industriell design och dess relation till social, ekonomisk, teknisk och samhällelig utveckling. – Tillämpning av den industriella designprocessen.

text: Design

text: – Utformning av designkoncept anpassat till syfte, målgrupp och industriella förutsättningar. – Projektmetodik för planering, strukturering och genomförande av ett industriellt anpassat designprojekt, till exempel projektplan och visuella flödesscheman. – Dokumentation, redovisning och presentation av eget arbete och resultat med användning av termer och begrepp inom området. 3

text: – Formulering och utvärdering av designkriterier. – Designens påverkan på konstruktionen och produktionen av industriellt framställda produkter samt samband mellan design och hållbar utveckling.

text: Visualisering och testning

text: – Avancerad två- och tredimensionell visualisering, med både analoga och digitala tekniker, anpassat till målgrupp och syfte. – Framtagande, simulering och testning av prototyper samt analys av designen utifrån testresultat.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om industriell design och den industriella designprocessens olika delar. Eleven genomför designprojekt på ett i huvudsak fungerande sätt och väljer med viss säkerhet material och industriell produktionsmetod. Eleven skapar med viss säkerhet designförslag och visualiserar förslaget med godtagbart resultat. Eleven framställer i huvudsak fungerande prototyper för simulering och testning.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om industriell design och den industriella designprocessens olika delar. Eleven genomför designprojekt på ett fungerande sätt och väljer med säkerhet material och industriell produktionsmetod. Eleven skapar med säkerhet designförslag och visualiserar förslaget med gott resultat. Eleven framställer fungerande prototyper för simulering och testning.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om industriell design och den industriella designprocessens olika delar. Eleven genomför designprojekt på ett väl fungerande sätt och väljer med god säkerhet material och industriell produktionsmetod. Eleven skapar med god säkerhet designförslag och visualiserar förslaget med mycket gott resultat. Eleven framställer väl fungerande prototyper för simulering och testning.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet industriell digitalisering
inom vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet industriell digitalisering finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Industriell digitalisering

text: Ämnet industriell digitalisering behandlar olika metoder och verktyg för digitalisering av industrin. Ämnet behandlar både befintliga och nya digitala teknologier som kan användas för att stärka industrin och bidra till hållbar utveckling. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet industriell digitalisering ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om digitaliseringens möjligheter i industrin. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om olika begrepp och metoder inom industriell digitalisering samt färdigheter i att tillämpa dessa. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur nya digitala verktyg kan användas i industrin samt förmåga att ta fram digitaliseringsstrategier. De ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur arbetet görs på ett säkert sätt vid införande av nya teknologier i industrin, exempelvis i samband med kollaborativa robotapplikationer och vid införande av nya it-lösningar. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av samband mellan digitalisering, konkurrenskraftig produktion och hållbar utveckling. Undervisningen ska dessutom bidra till att eleverna utvecklar förmåga att analysera och utveckla en produktion utifrån de möjligheter som digitalisering medför. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla ingenjörsmässig förmåga att planera, genomföra, dokumentera och utvärdera sitt arbete. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera och samarbeta med andra. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att kombinera teoretiska och praktiska kunskaper inom ämnesområdet och att arbeta med verkliga industritillämpningar. Undervisningen ska dessutom lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågor samt olika handlingsalternativ inom industriell digitalisering.

text: Undervisningen i ämnet industriell digitalisering ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika begrepp, metoder och verktyg inom industriell digitalisering. – Förmåga att analysera och utveckla en produktionskedja utifrån de möjligheter som digitalisering ger. – Förmåga att ta fram en digitaliseringsstrategi. – Kunskaper om samband mellan digitalisering i industri och hållbar utveckling. – Förmåga att kommunicera och utvärdera arbetsprocess och resultat.

text: Nivåer i ämnet industriell digitalisering

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: INDG100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet industriell digitalisering på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Metoder och verktyg

text: – Den uppkopplade fabriken och hur nya möjligheter skapas, till exempel genom realtidsuppföljning på distans och övervakning samt insamling och bearbetning av data. – Hur artificiell intelligens (AI) kan användas i produktion, till exempel för prediktivt underhåll. – Hur en digital kopia av fabriken kan användas i design, planering, utbildning, driftsättning och effektivisering.

text: Analys och utveckling av produktion

text: – Möjligheter som digitaliseringen erbjuder genom smarta arbetssätt, flexibla informationskanaler och mötes- och lärmiljöer, till exempel genom QR-koder för informationskoppling, felsökning, kvalitetssäkring och lärande. – Förstärkt verklighet och hur nya effektiva arbetssätt kan utvecklas, till exempel genom projicering av digital information i verklig miljö och vägledning på distans. – Nya affärsmodeller som ger kundvärde och affärsnytta genom användning av AI och digitalisering, till exempel genom cirkulär ekonomi eller tjänstefiering. – Interaktion mellan människa och maskin, val av rätt automationsgrad och möjligheter med kollaborativa robotar.

text: Digitalisering och hållbar utveckling

text: – Nulägesanalys av digitaliseringsmognad för ett mindre företag eller produktionsavsnitt. – Framtagande av förslag för genomförande av en digitaliseringsstrategi, till exempel för ett mindre företag eller produktionsavsnitt. – Samband mellan digitalisering och ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet.

text: Kommunikation

text: – Centrala begrepp inom området. – Kommunikation, dokumentation och presentation inom industriell digitalisering. – Utvärdering av arbetsprocess och resultat.

text: Betygskriterier

text: Av

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om olika begrepp, metoder och verktyg inom industriell digitalisering. Eleven gör en övergripande produktionsanalys och ger fungerande utvecklingsförslag. Eleven tar fram en enkel digitaliseringsstrategi. Eleven resonerar övergripande om samband mellan digitalisering i industrin och hållbar utveckling. Eleven kommunicerar och utvärderar med säkerhet arbetsprocess och resultat.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om olika begrepp, metoder och verktyg inom industriell digitalisering. Eleven gör en utförlig produktionsanalys och ger ändamålsenliga utvecklingsförslag. Eleven tar fram en genomarbetad digitaliseringsstrategi. Eleven resonerar utvecklat om samband mellan digitalisering i industrin och hållbar utveckling. Eleven kommunicerar och utvärderar med god säkerhet arbetsprocess och resultat.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om olika begrepp, metoder och verktyg inom industriell digitalisering. Eleven gör en utförlig och nyanserad produktionsanalys och ger ändamålsenliga och effektiva utvecklingsförslag. Eleven tar fram en väl genomarbetad digitaliseringsstrategi. Eleven resonerar välutvecklat och nyanserat om samband mellan digitalisering i industrin och hållbar utveckling.

text: Eleven kommunicerar och utvärderar med mycket god säkerhet arbetsprocess och resultat.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet industriell it inom
vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet industriell it finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Industriell it

text: Ämnet industriell it behandlar hur olika delar i ett automatiserat system kommunicerar med varandra. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet industriell it ska syfta till att eleverna utvecklar förståelse av hur informationsteknik används i automatiserade system samt hur informationsteknik kan användas vid arbeten i industriella anläggningar. I industrin används olika sorters datorer och mikrodatorer inbyggda i olika maskiner. Undervisningen ska därför bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur datorer som används i industrin är uppbyggda, hur de fungerar och kommunicerar med varandra samt hur datorkommunikationen har utvecklats över tid. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla ingenjörsmässig förmåga att planera, genomföra och utvärdera arbete i industriella automatiserade system. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla färdigheter i att använda informationsteknik i arbetet. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om olika begrepp, standarder och metoder inom industriell it, samt färdigheter i att tillämpa dessa. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att hantera verktyg och utrustning inom industriell it. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att använda olika former av systemdokumentation. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar kunskaper om säkerhet och risker med industriell informationsteknik samt om hur dessa kan reduceras genom hårdvaruoch mjukvaruskydd. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet och lust att lära mer om it och datorkommunikation. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att kombinera teoretiska och praktiska moment inom ämnesområdet och lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågor samt olika handlingsalternativ inom industriell it.

text: Undervisningen i ämnet industriell it ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om begrepp och standarder som används i industriella itsystem. – Kunskaper om it-säkerhet och metoder för dataöverföring. – Förmåga att konstruera, bygga och konfigurera industriella it-system. – Förmåga att underhålla, felsöka och åtgärda fel i industriella it-system. – Förmåga att dokumentera och utvärdera arbete i industriella it-system.

text: Nivåer i ämnet industriell it

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: INUS100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet industriell it på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Anläggningar, system och komponenter

text: – Begrepp, standarder och protokoll för tillämpning inom industriell it. – Funktion och principer hos samt uppbyggnad av olika typer av industriella it-system. – Fältbussar och trådlös informationsteknik. – Hur datorkommunikation i industrin har utvecklats över tid samt vanliga konsekvenser vid införandet av it-lösningar i produktionsprocesser. – Säkerhet och spårbarhet inom industriell it. – Metoder för att samla in och hantera data, till exempel med hjälp av loggdata eller databashantering.

text: Industriella it-system

text: – Planering, byggnation, konfigurering och driftsättning av industriell informationsteknisk hårdvara. – Installation och konfigurering av industriell programvara för utbyte av data mellan olika enheter, till exempel OPC-server och OPC-klient. – Programvaror för kontroll, övervakning och datainsamling. – Underhåll och felsökning i industriella it-system. Program och manualer som används i arbetet. – Dokumentation av utfört arbete samt utvärdering av arbetsprocessen och slutresultatet.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven för övergripande resonemang om standarder som används i industriella it-system och använder med säkerhet begrepp inom området. Eleven visar godtagbara kunskaper om it-säkerhet och metoder för dataöverföring. Eleven konstruerar, bygger och konfigurerar industriella it-system med viss skicklighet. Eleven underhåller, felsöker och åtgärdar fel i industriella it-system med viss skicklighet. Eleven dokumenterar och utvärderar med säkerhet sitt arbete i industriella it-system.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven för utförliga resonemang om standarder som används i industriella it-system och använder med god säkerhet begrepp inom området. Eleven visar goda kunskaper om it-säkerhet och metoder för dataöverföring. Eleven konstruerar, bygger och konfigurerar industriella it-system med god skicklighet. Eleven underhåller, felsöker och åtgärdar fel i industriella it-system med god skicklighet. Eleven dokumenterar och utvärderar med god säkerhet sitt arbete i industriella it-system.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven för utförliga och nyanserade resonemang om standarder som används i industriella it-system och använder med mycket god säkerhet begrepp inom området. Eleven visar mycket goda kunskaper om it-säkerhet och metoder för dataöverföring. Eleven konstruerar, bygger och konfigurerar industriella it-system med mycket god skicklighet. Eleven underhåller, felsöker och åtgärdar fel i industriella it-system med mycket god skicklighet. Eleven dokumenterar och utvärderar med mycket god säkerhet sitt arbete i industriella it-system.