text: Denna författning träder i kraft den 4 december 1998.

text: INGBRITT IRHAMMAR Cecilia Håkansson (Smitttskyddsenheten)

text: Saknr J 12:2

text: Bilaga 1

text: Sjukdom Mottagliga arter

text: Lista I

text: ILA (infektiös lax anemi) Salmo salar

text: Lista II

text: VHS (viral hemorrhagisk septikemi) Samtliga arter i familjen Salmonidae

text: Scopththalmus maximus

text: IHN (infektiös hemorrhagisk Samtliga arter i familjen nekros) Salmonidae

text: Esox lucius

text: Bonaemia ostrae Ostrae edulis Marteilia refringens Ostrae edulis

text: Lista III

text: IPN (infektiös pankreas nekros) Fisk tillhörande familjen Salmonidae och Anguillidae BKD (Renibakterios) Fisk tillhörande familjen Salmonidae och Anguillidae Furunkulos (Aeromonas Fisk tillhörande familjen salmonicida) Salmonidae Enteric Red Mouth Disease Fisk tillhörande familjen (Yersinios) Salmonidae SVC (vårviremi hos karp) Fisk tillhörande familjen Cypriinidae

text: Esox lucius Sliurus glanis


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Statens jordbruksverks föreskrifter om klassificering av slaktkroppar

text: Grundläggande bestämmelser om klassificering av slaktkroppar finns i 1.

text: rådets förordning (EEG) nr 1208/81 av den 28 april 1981

text: om klassificering av nötslaktkroppar, 2.

text: rådets förordning (EEG) nr 3220/84 av den 13 november 1984

text: om klassificering av svinslaktkroppar, 3.

text: rådets förordning (EEG) nr 1186/90 av den 7 maj 1990

text: om utökning av klassificeringsreglerna för nötslaktkroppar, 4.

text: rådets förordning (EEG) nr 2137/92 av den 23 juli 1992

text: om klassificering av fårslaktkroppar, 5.

text: kommissionens förordning (EEG) 2930/81 av den 12 oktober 1981

text: om tillämpningsföreskrifter gällande klassificering av nötslaktkroppar, 6.

text: kommissionens förordning (EEG) 563/82 av den 10 mars 1982

text: om tillämpningsföreskrifter vad gäller klassificeringsregler för nötslaktkroppar, 7.

text: kommissionens förordning (EEG) 2967/85 av den 24 oktober 1985

text: om tillämpningsföreskrifter gällande klassificering av svinslaktkroppar,

type: stycke

text: EGT nr L 123, 7.5.1981, s.3 (Celex 381R1208). 2 EGT nr L 301, 20.11.1984, s. 1 (Celex 384R3220). 3 EGT nr L 199, 11.5.1990, s. 32 (Celex 390R1186). 4 EGT nr L 214, 30.7.1992, s. 1 (Celex 392R2137) 5 EGT nr L 293, 13.10.1981, s. 6 (Celex 381R2930). 6 EGT nr L 67, 11.3.1982, s. 23 (Celex 382R0563). 7 EGT nr L 285, 25.10.1985, s. 39 (Celex 385R2967).

text: Saknr O 40 8.

text: kommissionens förordning (EEG) 344/91 av den 13 februari 1991

text: om närmare tillämpningsföreskrifter gällande klassificering av nötslaktkroppar, 9.

text: kommissionens förordning (EEG) 461/93 av den 26 februari 1993

text: om tillämpningsföreskrifter gällande klassificering av fårslakt-kroppar, samt 10. förordningen (

text: ) om klassificering av kött.

type: paragraf

text: Administrativa regler

type: rubrik

text: Företagets skyldigheter

text: Dessa föreskrifter om klassificering av slaktkroppar gäller för samt liga kontrollslakterier och renkontrollslakterier. Det åligger huvudman för företag där klassificering verkställs att bedriva verksamheten på sådant sätt att klassificering av slaktkroppar kan ske enligt gällande bestämmelser.

text: Huvudman för företaget skall se till att behörig klassificerare finns tillgänglig så att klassificering kan ske enligt dessa föreskrifter. För att godkännas som klassificerare enligt

text: 1 § förordningen (1956:413)

text: om klassificering av kött krävs att vederbörande person med godkänt resultat genomgått en av Statens jordbruksverk anordnad utbild ning. Jordbruksverket kan därefter utfärda behörighetsbevis för godkänd klassificerare. Ansökan om utfärdande av behörighetsbevis för person att utföra klassificering av slaktkroppar, skall göras av huvudmannen för företaget och ställas till Statens jordbruksverk, Kontrollenheten, 551 82 Jönköping.

text: Huvudman för företaget skall se till att slaktkropp inte lämnas ut förrän klassificering innefattande dokumentation och klassificerarens efterkontroll är utförd.

text: Huvudman för företaget skall se till att klassificeringsjournal förs för varje slaktdag. Den skall hållas tillgänglig för Jordbruksverket under fem år efter upprättandet.

text: Huvudman för företaget skall periodvis redogöra för verkställd klassificering till Jordbruksverket. Denna redogörelse skall göras enligt av verket fastställd filspecifikation för dataöverföring eller blankett innehållande föreskrivna uppgifter och inom föreskriven tid. Importklassificering skall rapporteras omgående av respektive klassificerare.

text: 8 EGT nr L 41, 14.2.1991, s. 15 (Celex 391R0344). 9 EGT nr L 49, 27.2.1993, s. 70 (Celex 393R0461).

text: Saknr O 40

text: Klassificerarens skyldigheter

text: Klassificering skall ske i enlighet med bestämmelserna i förordningen (

text: ) om klassificering av kött och i enlighet med dessa föreskrifter. Klassificeraren har ansvaret för att betalningsunderlaget vad gäller vikt och klassificering är korrekt.

text: Klassificerare kan före utlämnande av slaktkropp kontrollera klassificeringen (efterkontroll). Klassificering som innefattar även invägning och efterkontroll skall vara utförd senast klockan 12.00 arbetsdagen efter slakt eller den dag slaktkroppen har godkänts vid besiktning om slaktdag och besiktningsdag inte är densamma.

text: Klassificerare skall föra klassificeringsjournal över verkställd klassificering. Journalen skall innehålla slaktdatum och identitetsnummer för klassificerade slaktkroppar i löpande följd som inte kan förväxlas. För respektive identitetsnummer skall anges slaktvikt, kategori, klass, köttprocent, fettgrupp, grupp för extrem slaktkropp samt färggrupp i enlighet med dessa föreskrifter. Finns dessa uppgifter införda i datasystem skall en utskrift undertecknas av klassificerare varje slaktdag för att gälla som klassificeringsjournal. Omfattar journalen mer än en sida skall första och sista sidan skrivas under och mellanliggande signeras. Ändringar i underskriven klassificeringsjournal får endast utföras efter att klassificeraren godkänt ändringen. Ändringen skall signeras av klassificeraren. Vid ändring skall den gamla uppgiften strykas över utan att göras oläslig och den nya skrivas dit eller skall journalen åtföljas av en ändringslista underskriven av klassificeraren.

text: Klassificerare, som fått till uppgift att klassificera importerade slaktkroppar, skall före det att klassificeringen verkställs meddela Jordbruksverket tid och plats för förrättningen. Efter varje verkställd förrättning skall klassificeraren omgående redogöra för klassificeringen genom att skicka kopia på klassificeringsjournalen till Jordbruksverket.

text: Märkning av klassificerade slaktkroppar

text: Före eller i samband med klassificering skall varje slaktkropp märkas med identitetsnummer i löpande följd.

text: Slaktkropp skall vid klassificering märkas med den benämning för kategori, klass, köttprocent, fettgrupp, grupp för extrema slaktkroppar samt färggrupp som slaktkroppen enligt dessa föreskrifter skall hänföras till.

text: Saknr O 40 13 § Märkning skall göras genom stämpling direkt på slaktkroppen. Stämplarnas utformning och storlek skall överensstämma med figurerna i bilaga 1, s. 14-16. Märkning för kategori skall vara hela ordet för spädkalv, gödkalv, ungtjur, tjur, stut, kviga, ungko, får, killing, get, unghäst, unggris, ungsugga, sugga, unggalt och galt. Mellankalv märks M-kalv och renkalv KALV. Ko, häst, dilamm, lamm, slaktsvin samt ren åsätts inte kategorimärken. För att få använda annan märkningsmetod än stämpling direkt på slaktkroppen skall metoden vara godkänd av Jordbruksverket. Jordbruksverket har gett ut särskilda regler för märklappar på slaktkroppar. Det företag som önskar att använda annan märkningsmetod skall ansöka om att få använda alternativ metod hos Jordbruksverket.

text: Stämpling av slaktkropp skall ske med av Statens livsmedelsverk och Jordbruksverket godkänd färg.

text: Märkning på slaktkropp får inte avlägsnas eller göras oläslig förrän kroppen har kommit in i det rum där den skall styckas. Om klassificerarens efterkontroll föranleder ändrad bedömning skall dock tidigare åsatt märkning avlägsnas och slaktkroppen märkas om och ändringen dokumenteras.

text: Beteckning för kategori skall, med undantag för spädkalv, killing, renkalv och svin, sättas på bringornas utsida intill framläggarna och på utsidan av låren. Spädkalv och killing märks på utsidan av vardera låret och svin på utsidan av vardera skinkan. Dessutom skall ungsugga och sugga märkas på vardera bogen samt unggalt och galt märkas på vardera sidan mitt för 6-8 revben enligt figur 8 i bilaga 1. Renkalv märks på sadeln på vardera sidan ryggraden. På importerad slaktkropp får framdel åsättas beteckningen kviga, stut, ungko eller ungtjur endast om det vid klassificering är möjligt att med stöd av t.ex. identitetsnummer sammanföra framdel och bakdel från samma djur eller då delning av slaktkroppen skett på sådant sätt att det tydligt framgår att slaktkroppen härrör från kviga, stut, ungko eller ungtjur.

text: Beteckning för klass skall sättas på bringornas utsida intill framläggarna samt på utsidan av låren. Klassbeteckning för lamm-, får-, renkalvoch renslaktkroppar skall dock endast sättas på utsidan av låren. Klassbeteckning för dilamm skall endast sättas på vardera sidan av slaktkroppen mitt på bringan. Slaktkropp av svin, utom unggris och galt, skall märkas med beräknad köttprocent i enlighet med figur 8 i bilaga 1. Denna sätts på utsidan av vardera skinkan. För sugga och ungsugga skall märkning också ske på respektive bog. Unggalt skall även märkas på vardera sidan över 6 - 8

text: Saknr O 40 revbenen. Spädkalv-, unggris-, killing- och getslaktkroppar åsätts inte klassbeteckning eller köttprocent.

text: Beteckning för fettgrupp skall sättas på bringornas utsida intill framläggarna samt på utsidan av låren omedelbart intill klassmärkningen. I fråga om dilamm-, lamm- och fårslaktkroppar skall märkning dock endast ske på vardera bringan och i fråga om renslaktkropp endast på utsidan av låren. För gödkalv- och mellankalvslaktkroppar gäller att fettgruppsbeteckningen skall anbringas bredvid respektive klassmärke. Svin-, spädkalv-, killing- och getslaktkroppar åsätts inte fettgruppsbeteckning.

text: Beteckning för färggrupp enligt figur 6 i bilaga 1 skall sättas framför respektive klassmärke.

text: Beteckning för extrem slaktkropp K enligt figur 3 i bilaga 1 skall sättas intill respektive kategori-, klass-, köttprocent-, fett- eller färggruppsmärkning.

text: Klassificering av importerade slaktkroppar

text: Slaktkropp av nötboskap, häst, får, get, svin eller ren som enligt kungörelsen (

text: ) om kontroll av införsel av livsmedel har godkänts vid besiktning för införsel till riket skall om de kommer från länder utanför Europeiska gemenskapen, innan varan frigörs från tullverkets befattning, klassificeras och märkas enligt dessa föreskrifter. Importerad nöt- och hästslaktkropp, som är styckad i mindre delar än fjärdedels kropp och importerad slaktkropp av kalv, får, get, svin eller ren, som är styckad i mindre delar än halv kropp får inte klassificeras.

text: Med fjärdedelar av nötboskap- och hästslaktkroppar avses de delar som erhålls då kroppen klyvs längs ryggraden och sedan delas så att i fråga om främre delen minst 4 hela revben eller i fråga om bakre delen minst 3 hela eller avskurna revben medföljer. Så kallad ”pistol” räknas således ur klassificeringssynpunkt som fjärdedels kropp förutsatt att minst 3 rev medföljer. Med halv kropp av kalv, får, get, svin och ren avses de delar som erhålls då kroppen klyvs längs ryggen.

text: Saknr O 40

text: Tillsyn

text: För Jordbruksverkets tillsyn över efterlevnaden av bestämmelserna i förordningen (

text: ) om klassificering av kött och dessa föreskrifter äger verkets ombud tillträde till lokal där köttklassificering verkställs eller slaktkroppar förvaras när arbetet normalt pågår i eller i anslutning till lokalen. Ombudet har rätt att där företa de undersökningar som behövs.

text: Jordbruksverkets ombud äger företa ny klassificering av slaktkropp som vid inspektion konstateras vara felaktigt klassificerad. Vid ny klassificering skall ommärkning ske. Därvid skall den föregående märkningen tydligt makuleras med makuleringsmärket enligt figur 5 i bilaga 1. Den nya märkningen skall sättas intill den makulerade utan att till någon del täcka denna.

text: Säljare eller köpare av klassificerad slaktkropp som är missnöjd med verkställd klassificering kan, efter framställning till Jordbruksverket, beviljas ny klassificering av slaktkroppen. Omklassificering utförs av Jordbruksverkets ombud. Har denna klassificering inte föranlett väsentlig ändring skall den som begärt den nya klassificeringen betala kostnaderna för den.

text: Klassificeringsregler

text: Definitioner och gemensamma grundregler för samtliga kategorier m.m.

text: Vid kategoriindelning medräknas, vid jämförelse med de i definitionerna av djurslag nämnda vikterna, även de delar av slaktkroppen, som avlägsnats men som normalt skulle tillhört slaktkroppen efter putsning enligt bilaga 2. Med svin menas alla svin förutom renrasiga vildsvin. Samtliga korsningar skall klassificeras. Med en slaktkropps form menas i dessa föreskrifter kroppsformen på en oskadad färdigputsad slaktkropp. Fettansättning inkluderas i kroppsformen. Hästar anses ha växlat en tand först då den nya tanden är synlig. Gra den av förbening av ett tornutskotts spets gäller förbening i mittsnittet. Om teknisk utrustning skall användas vid något av klassificeringens delmoment skall metoden vara godkänd av Jordbruksverket. Om klassen eller fettgruppen anges som siffervärde vid exempelvis kodifiering vid invägningsregistrering i vågdator, periodvis redogörelse till Jordbruksverket angående verkställd klassificering, vid avräkning till leverantör, vid uträkning av leveransens medelvärden m.m. skall sifferkoderna angivna i dessa föreskrifter användas.

text: Saknr O 40

text: En slaktkropp kan vägas i varmt eller kylt tillstånd med undantag för slaktkropp från ren och renkalv som endast får vägas i varmt tillstånd. Med en slaktkropps officiella slaktvikt = invägningsvikt avses vid klassificering 98 % av den vikt som en enligt bilaga 2 putsad kropp har i varmt tillstånd. Vägs kroppen i kylt tillstånd skall vägningen för att officiell slaktvikt skall erhållas ske tidigast dagen efter avlivning, tidigast 12 timmar efter avlivning men senast kl 12 denna dag. Vägs kroppen varm skall vägning ske snarast möjligt efter slakt. Före vägning skall de delar som framgår av bilaga 2 vara bortputsade och således inte räknas in i slakt vikten. Slaktkroppen skall vägas på våg som justerats av ackrediterad justerare. Giltigt justeringsprotokoll skall finnas. Kontrollmärke som utvisar att vågen är godkänd skall finnas på vågens visningsenhet. Vikten skall anges med minsta noggrannhet av antalet hela kilogram. För varje kategori av slaktkropp skall varje företag ha fastställt avrundningsnoggrannhet (hela eller halva kilogram, hekto etc.). Avrundning skall ske till närmaste avrundningspunkt. Vågen skall vid vägning av slaktkropp vara tarerad för slaktkrokarnas vikt och vid vägning av motsvarande krok visa noll. Alla delar av slaktkroppen som godkänts vid besiktningen och som inte skall bortputsas enligt bilaga 2 skall vägas in. Om någon önskar putsa bort någon godkänd del får detta ske först efter invägningen. I något fall, exempelvis vid borttagande av svinframfötter före invägning, kan efter godkännande av Jordbruksverket alternativ viktberäkningsmetod få tilllämpas. När en slaktkropp vägs ut från slakteriet registreras utvägningsvikt.

text: Slaktkroppar som extremt avviker från det för djurslaget normala t.ex. kroppar med extrem fettansättning, form, färg eller konsistens skall utöver den märkning som stadgats ovan även åsättas beteckning för extrem slaktkropp K. Till exempel skall slaktkropp av stut eller kviga där tornutskottens spetsar på första t.o.m. fjärde bröstkotorna framifrån räknat är till mer än tre fjärdedelar förbenade märkas stut K respektive kviga K. Slaktkropp av svin som väger mindre än 40 kilogram och som antingen har sämre kroppsform än som fordras för unggris eller inte kommer från ungt svin skall märkas unggris K. Svinslaktkroppar med en köttprocent under 40 skall märkas 45 K.

text: Saknr O 40

text: Indelning av slaktkroppar i kategorier

text: Slaktkroppar av nötboskap, häst, får, get, svin och ren skall hänföras till någon av följande kategorier.

text: Spädkalv Slaktkropp från mycket ung kalv av nötboskap. Kalven skall på grund av tidig slakt inte ha hunnit växa nämnvärt och därmed ha muskulatur med outvecklad struktur.

text: Gödkalv Slaktkropp från ung kalv av nötboskap som har mjukt rundad kroppsform och ett vitt eller nästan vitt fett.

text: Mellankalv Slaktkropp från annan kalv av nötboskap än spädkalv eller gödkalv. Hela slaktkroppen skall ha de för kalv utmärkande egenskaperna exempelvis god lyster och att bindväv inte framträder tydligt i någon muskel.

text: Ungtjur Slaktkropp från okastrerat eller delvis kastrerat handjur av nötboskap som inte uppfyller kraven förkalv. Tornutskottens spetsar på de fyra första bröstkotorna framifrån räknat får endast vara obetydligt förbenade. För femte till och med nionde tornutskottens spetsar gäller att dessa inte får vara väsentligt förbenade.

text: Tjur Slaktkropp från okastrerat eller delvis kastrerat handjur av nötboskap som inte uppfyller kraven för kalv eller ungtjur.

text: Stut Slaktkropp från helt kastrerat handjur av nötboskap som inte uppfyller kraven för kalv.

text: Kviga Slaktkropp från hondjur av nötboskap som inte har kalvat och som inte uppfyller kraven för kalv.

text: Ungko Slaktkropp från hondjur av nötboskap som har kalvat. Tornutskottens spetsar på de fyra första bröstkotorna framifrån räknat får vara högst till tre fjärdedelar förbenade.

text: Ko Slaktkropp från hondjur av nötboskap som har kalvat men inte uppfyller kraven för ungko.

text: Unghäst Slaktkropp från ung häst som inte har växlat någon tand.

text: Saknr O 40

text: Häst Slaktkropp från häst som inte uppfyller kraven för unghäst.

text: Dilamm Slaktkropp av ungt får med en högsta slaktvikt av 13 kilogram och av vars helhetsutseende framgår att fodrethuvudsaligen utgjorts av mjölk eller mjölkersättning. Kroppen skall ha en kort tjock hals och ljus köttfärg.

text: Lamm Slaktkropp av ungt får som inte har lammat och som inte uppfyller kraven för dilamm. Ledytorna i frambenen skall ha blåaktig färg och bäckenbenfogens främre del skall ha en i det närmaste cirkelrund form. Även om ledytorna inte uppfyller kravet på blåaktig färg skall slaktkroppen hänföras till lamm, om helhetsintrycket är sådant att det inte råder någon tvekan om att kroppen i övrigt uppfyller kraven för lamm.

text: Får Slaktkropp av får som inte fyller kraven för dilamm eller lamm.

text: Killing Slaktkropp av get som inte killat. Ledytorna i frambenen skall ha blåaktig färg.

text: Get Slaktkropp av get som inte uppfyller kraven för killing.

text: Unggris Slaktkropp av ungt svin med normal kroppsform som väger mindre än 50 kilogram.

text: Slaktsvin Slaktkropp av helt kastrerat hansvin eller från honsvin som inte har grisat. Slaktkroppen skall väga minst 50 kilogram.

text: Unggalt Slaktkropp av ungt okastrerat eller delvis kastrerat hansvin eller av ungt tvekönat svin. Slaktkroppen skall ha god kroppsform och en hud som vid normal slakt kan bli godkänd som människoföda. Slaktkroppen skall väga minst 50 kilogram.

text: Galt Slaktkropp av okastrerat eller delvis kastrerat hansvin eller från tvekönat svin som inte uppfyller kraven för unggris eller unggalt.

text: Saknr O 40 Ungsugga Slaktkropp av svin som har grisat. Slaktkroppen skall ha god kroppsform och ha ett vitt fast fett. Ledytorna iframbenen skall vara blå och sotgången relativt trång.

text: Sugga Slaktkropp av svin som har grisat men som inte uppfyller kraven för ungsugga.

text: Renkalv Slaktkropp från ung ren som inte kalvat. Ledytorna i frambenen skall ha blåaktig färg.

text: Ren Slaktkropp från ren som inte uppfyller kraven för renkalv.

text: Indelning av slaktkroppar i klasser

text: Slaktkroppar av nötkreatur, häst, får och ren skall efter kroppsform hänföras till någon av följande klasser och där formkraven på lår, rygg och bogparti för att hänföras till respektive klass är följande:

text: Sifferkod Klass Kroppens form 15 E+ 14 E Extremt svällande och välutvecklade 13 E-

text: 12 U+ 11 U Mycket svällande och välutvecklade 10 U-

text: 9 R+ 8 R Svällande och välutvecklade 7 R-

text: 6 O+ 5 O Välutvecklade 4 O-

text: 3 P+ 2 P Något tunna och insjunkna 1 P-

text: Slaktkropp av spädkalv, get och killing klassificeras inte i klasser.

text: Indelning av slaktkroppar i fettgrupper

text: Samtliga slaktkroppar utom spädkalv, killing, get och svin indelas i grupper enligt nedanstående tabell med avseende på fettansättning. Svår-

text: Saknr O 40 bedömda fall skall parteras mellan 10-11 revebenen så att fettmängden mellan musklerna kan bedömas bättre. För fårslaktkroppar räcker det dock med att ett snitt görs i sidan, mellan 10-11 revbenen nära ryggen, utan att ryggmuskeln skadas.

text: Sifferkod Fettgrupp Fettansättning

text: 1 1- 2 1 Mycket liten 3 1+

text: 4 2- 5 2 Liten 6 2+

text: 7 3- 8 3 Ordinär 9 3+

text: 10 4- 11 4 Riklig 12 4+

text: 13 5- 14 5 Mycket riklig 15 5+

text: Indelning av slaktkroppar i färggrupper

text: Slaktkroppar av gödkalv och mellankalv skall fördelas med avseende på slaktkropparnas färg i någon av följande grupper där färgen relateras till den för kategorin normala röda färgen.

text: Enstjärnig: Köttets färg skall vara mörkt röd.

text: Tvåstjärnig: Köttets färg skall vara röd utan att vara mörkt röd eller ljust röd.

text: Trestjärnig: Köttets färg skall vara ljust röd.

text: Slaktkropp av svin, med undantag för unggris och galt, skall klassificeras i hela köttprocent. Köttprocenttalet erhålls med hjälp av en av Jordbruksverket godkänd mätutrustning. Exempel på godkänd mätutrustning är Hennessy Grading System (HGS). Mätutrustningen skall ha

text: Saknr O 40 genomgått service enligt Jordbruksverkets avtal med godkänd servicegivare. Vid klassificering med HGS skall mätinstrumentets sond föras in och dras ut vinkelrätt mot ytan på slaktkroppen vid mätstället. Mätpunkt 1 är omedelbart bakom sista revbenet, 8 centimeter från ryggens mitt. Här registreras fettjockleken. Mätpunkt 2 är 12 centimeter längre fram på slaktkroppen och 6 centimeter från ryggens mitt. Här registreras förutom fettjockleken även ryggmuskelns tjocklek. Om en slaktkropp klassificeras efter klyvning längs ryggraden skall mätningen ske på den halva som inom mätområdet har bäst stadga i ryggen. I följande fall får späckkikare användas: a. Företag som har dispens att använda späckkikaren. Generell dispens gäller för företag som klassificerar mindre än 2 000 svinslaktkroppar per år. b. Då ordinarie mätutrustning är ur funktion. Mätutrustningen skall dock sättas i funktion snarast möjligt. c. Vid klassificering av sanitetsslaktade svin. d. Vid klassificering av svinslaktkroppar utan svål. Om en slaktkropp klassificeras utan svål skall för att kompensera för den borttagna svålen vid mätning med späckkikare ett tillägg till erhållet mått göras med 2 millimeter för slaktsvin, unggalt och ungsugga respektive med 3 millimeter för sugga. Ett tillägg skall dessutom göras för tjockleken på det fett som eventuellt tagits bort. Med späckkikare mäts fettjockleken i mätpunkt 1 enligt mätrutin angiven i andra stycket ovan. Köttprocenttalet erhålls därefter med hjälp av följande tabell och kategoriuppdelning.

text: Slaktsvin och unggalt Ungsugga och sugga 7 mm och mindre = 65 65 8 mm = 64 65 9 mm = 64 65 10 mm = 63 65 11 mm = 62 65 12 mm = 61 64 13 mm = 61 64 14 mm = 60 63 15 mm = 59 62 16 mm = 58 61 17 mm = 58 61 18 mm = 57 60 19 mm = 56 59 20 mm = 56 59 21 mm = 55 58 22 mm = 54 57 23 mm = 53 56

text: Saknr O 40 24 mm = 53 56 25 mm = 52 55 26 mm = 51 54 27 mm = 50 53 28 mm = 50 53 29 mm = 49 52 30 mm = 48 51 31 mm = 48 51 32 mm = 47 50 33 mm = 46 49 34 mm = 45 48 35 mm = 45 47 36 mm = 45 46 37 mm och mer = 45 45

text: Styckningsdetaljer av slaktkroppar från ren och renkalv som slaktats på svenskt kontrollslakteri och som styckas i enlighet med de anvisningar som anges i den av Jordbruksverket utgivna publikationen RENKÖTT- STYCKNINGSNORM får efter tillstånd av Jordbruksverket märkas med av verket inregistrerade varumärken enligt figur 9 och 10 i bilaga 1. S.k. tumlade produkter får inte märkas med av verket inregistrerat varumärke.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 1999 då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1991:122

text: ) om klassificering av slaktkroppar skall upphöra att gälla.

text: INGBRITT IRHAMMAR

text: Håkan Jonsson (Kontrollenheten)

text: Saknr O 40

text: Bilaga 1

text: STUT

text: Figur 1 Exempel på kategorimärkenas utformning och storlek

text: 56 2 +

text: Figur 2 Exempel på köttprocent samt fettgruppmärkenas utformning och storlek

text: K

text: Figur 3 Märke för extrem slaktkropp

text: O+

text: Figur 4 Exempel på klassmärkenas utformning och storlek

text: Saknr O 40 X Figur 5 Makuleringsmärke XXX Trestjärnig XX X Tvåstjärnig Enstjärnig Figur 6 Färggruppsmärkenas utformning och storlek

text: Saknr O 40 Figur 7 Exempel på var på utsidan av nötslaktkroppen märkningen skall vara placerad Unggris Slaktsvin Ungsugga Sugga Unggalt Galt Figur 8 Utsida svin Figuren utvisar var på utsidan av ett svin kategorimärkning och köttprocentmärkning skall vara placerad

text: Figur 9 Varumärke renkött Figur 10 Varumärke renkalvkött

text: Saknr O 40

text: Bilaga 2

text: Förutom vad som skall putsas bort enligt Statens livsmedelsverks köttbesiktningsföreskrifter m.m. skall följande putsas bort från kroppen innan invägningen

text: Nöt, häst, får, get och ren

text: Lunga, hjärta, lever, njure, huvud med tunga, svans, testiklar, mellangärde och njurtapp, halsven och halsvenfett samt blodkött omkring sticksåret; i förekommande fall bräss; för kor, ungkor och häst även juver; för kvigor, unghäst och i förekommande fall gödkalv, mellankalv och får även juvervävnad; för häst och nöt med undantag för spädkalv, ryggmärg. Njurfettet tas bort helt. I bäckenet tas alla fettklumpar bort (det s.k. sotfettet). Vidare tas inuti slaktkroppen allt överflödigt och som klumpar sittande fett, undantaget bringfettet på reven inuti kroppen, bort. Halsven och halsvenfett tas bort. Vid halsputsning skall mängden bortskuret kött minimeras och halsmusklerna skall så långt möjligt med oskadad muskelhinna finnas kvar på slaktkroppen. Utanpå kroppen putsas större fettklumpar runt sotgången och innanlåret bort. Testikelfett skall i förekommande fall bort medan ljumskfettet skall vara kvar intakt på slaktkroppen. Vid hudavdragning får inte underhudsfett dras med huden och fetthinnorna skall så långt möjligt vara oskadade. För häst gäller att även sidister och mankister skall putsas bort.

text: Svin

text: Hjärta, lunga, lever, njure, tunga, svans, mellangärde, blodkött omkring sticksåret, bukister och eventuellt ister i bäcken och bröstparti, i förekommande fall juvervävnad samt hud i de fall då den är ämnad till annat än människoföda; för galt utan svål även huvud och fötter; för sugga och ungsugga även fötter och juvervävnad.


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om obligatorisk hälsokontroll avseende koccidios hos slaktkyckling

text: Hälsokontrollens syfte är att kontrollera hur de koccidiostatika som används har den sjukdomsförebyggande effekt som eftersträvas. Kontrollen skall också ge underlag, för att effekten av nya metoder för förebyggande av koccidios skall kunna bedömas.

text: Grundläggande bestämmelser om hälsokontroll av djur m.m. finns dels i lagen (

text: ) om provtagning på djur m.m. dels i förordningen (

text: ) om provtagning på djur m.m..

text: Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter gäller djurhållare som årligen föder upp mer än 500 slaktkycklingar.

text: Slaktkycklingbesättning ansluten till organiserad hälsokontroll

text: Om en slaktkycklingbesättning är ansluten till organiserad hälsokontroll för slaktkyckling enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1993:42

text: ) om organiserad hälsokontroll av husdjur, behöver andra undersökningar avseende koccidios än de som sker i enlighet med nämnda föreskrifter inte utföras.

text: Slaktkycklingbesättning ej ansluten till organiserad hälsokontroll

text: En slaktkycklingbesättning skall undersökas avseende koccidios en gång årligen. Undersökningen skall utföras av en distriktsveterinär.

text: Saknr K 21 Distriktsveterinären skall rapportera resultaten av undersökningen till Jordbruksverket direkt efter varje undersökningstillfälle. 6 § Undersökning avseende koccidios skall ske enligt den metod som anvisas av Jordbruksverket. 7 § Djurhållaren skall betala full ersättning för de kostnader som följer av undersökningar som utförs enligt dessa föreskrifter. Avgiften för en distriktsveterinärs yrkesutövning framgår av Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:105

text: ) om avgifter vid veterinär yrkesutövning.

text: Övriga bestämmelser

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 januari 1999.

text: INGBRITT IRHAMMAR Lars Uhlin (Djurhälsoenheten)

type: foreskrift


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter Saknr: U 40:2 (SJVFS 1994:23) om certifiering m.m. av utsäde av beta, Utkom från trycket den 23 december 1998 foder-, olje- och fiberväxter

text: 13 §2 Vid utsläppande på marknaden skall varje förpackning, med undantag för småförpackning, vara försedd med ett officiellt märke vars utformning och innehåll uppfyller kraven i bilaga 4. Märkningen skall utföras under det certifierande organets kontroll och utgör ett bevis på att utsädet är certifierat. Ett officiellt märke skall vara av självhäftande material eller av rivbeständigt material, påsytt på förpackningen eller fäst under plomb. Som officiellt märke får på förpackningar av foderväxter respektive olje- och fiberväxter enligt bilaga 1 punkt 1, också användas outplånlig

text: 1 Jfr

text: rådets direktiv 66/400/EEG

text: (EGT nr 125, 11.7.1966, s. 2290/66, Celex 366L0400) senast ändrat genom

text: kommissionens direktiv 96/72/EG

text: (EGT nr L 304, 27.11.1996, s. 10, Celex 396L0072),

text: rådets direktiv 66/401/EEG

text: (EGT nr 125, 11.7.1966, s. 2298/66, Celex 366L0401) senast ändrat genom

text: kommissionens direktiv 96/72/EG

text: rådets direktiv 69/208/EEG

text: (EGT nr L 169, 10.7.1969, s. 3, Celex 369L0208) senast ändrat genom

text: kommissionens direktiv 96/72/EG

text: kommissionens direktiv 75/502/EEG

text: (EGT nr L 228, 29.8.1975, s. 23, Celex 375L0502),

text: kommissionens beslut 81/675/EEG

text: (EGT nr L 246, 29.8.1981, s. 26, Celex 381D0675) ändrat genom

text: kommissionens beslut 86/563/EEG

text: (EGT nr L 327, 22.11.1986, s. 50, Celex 386D0563),

text: kommissionens direktiv 86/109/EEG

text: (EGT nr L 93, 8.4.1986, s. 21, Celex 386L0109) senast ändrat genom

text: kommissionens direktiv 91/376/EEG

text: (EGT nr L 203, 26.7.1991, s. 108, Celex 391L0376),

text: kommissionens beslut 87/309/EEG

text: (EGT nr L 155, 16.6.1987, s. 26, Celex 387D0309) senast ändrat genom

text: kommissionens beslut 97/125/EG

text: (EGT nr L 48, 19.2.1997, s. 35, Celex 397D0125),

text: kommissionens beslut 89/540/EEG

text: (EGT nr L 286, 4.10.1989, s. 24, Celex 389D0540) senast ändrat genom

text: kommissionens beslut 96/334/EG

text: (EGT nr L 127, 25.5.1996, s. 39, Celex 396D0336) samt

text: rådets beslut 95/514/EG

text: (EGT nr L 296, 9.12.1995, s. 34, Celex 395D0514) senast ändrat genom

text: kommissionens beslut 98/172/EG

text: (EGT nr L 63, 4.3.1998, s. 29, Celex 398D0172). 2 Senaste lydelse

text: SJVFS 1996:102

text: Saknr: U 40:2

text: och påtryckt eller påstämplad text som godkänts av Utsädeskontrollen och som uppfyller märkningskraven i bilaga 4. Då påtryckt eller påstämplad text används skall varje förpackning vara försedd med ett individuellt löpnummer. Företaget som utför tryckningen på förpackningarna skall underrätta det certifierande organet om antalet förpackningar som märkts, med uppgift om deras löpnummer. Det certifierande organet skall föra journal över de utsädeskvantiteter som märkts enligt detta system, med uppgifter om antalet förpackningar i varje parti, förpackningarnas innehåll och löpnummer. Det certifierande organet skall också granska producenternas journaler.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 1999.

text: INGBRITT IRHAMMAR

text: Eva Dahlberg (Växtodlingsenheten)


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om avgifter för handläggning av ärenden enligt förordningen (1994:1830) om införsel av levande djur m.m. och förordningen (1994:2027) om åtgärder beträffande djur och växter som tillhör skyddade arter

text: Dessa föreskrifter gäller avgifter för ansökningar om 1. tillstånd för registrerad importör att föra in djur eller produkter av animaliskt ursprung, 2. införseltillstånd som meddelas med stöd av förordningen (

text: ) om införsel av levande djur m.m., 3. import- och exporttillstånd samt CITES-intyg inom den Europeiska unionen (EU) som meddelas med stöd av förordningen (

text: ) om åtgärder beträffande djur och växter som tillhör skyddade arter (CITES), 4. tillstånd för transitering av djur eller produkter av animaliskt ursprung genom landet, samt 5. undantag från gällande införselbestämmelser. I dessa föreskrifter skall begreppet sällskapsdjur ha samma betydelse som i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:52

text: ) om införsel av sällskapsdjur.

text: Tillstånd för registrerad importör

text: Avgift för ansökningar om tillstånd för registrerad importör att föra in djur eller produkter av animaliskt ursprung skall erläggas med följande belopp.

text: Saknr J 50 Införseltillstånd, import- och exporttillstånd samt CITES-intyg 3 § Avgift för ansökningar om införseltillstånd som meddelas med stöd av förordningen (

text: ) om införsel av levande djur m.m. och för ansökningar om import- och exporttillstånd samt CITES-intyg som meddelas med stöd av förordningen (

text: ) om åtgärder beträffande djur och växter som tillhör skyddade arter skall erläggas med följande belopp.

text: 2. Ärenden enligt CITES-lagstiftningen, förutom CITES-intyg inom

text: 3. CITES-intyg inom EU samt andra sällskapsdjur än hundar och

text: Transiteringstillstånd

text: Avgift för ansökningar om tillstånd för transitering av djur eller produkter av animaliskt ursprung genom landet skall erläggas med 500 kronor.

text: Ansökningar om undantag från gällande införselbestämmelser

text: Avgift för ansökningar om undantag från gällande införselbestämmelser skall erläggas med belopp som anges i 3 §.

text: Begränsning av en ansöknings omfattning

text: Varje ansökning får omfatta införsel av djur eller produkter från högst 15 olika länder. Detta gäller inte sådana ansökningar som avses i 2 § 1 och 3 § 1. Varje ansökning för införsel av hundar eller katter får omfatta högst tio djur. Varje ansökning för införsel av animaliska produkter får omfatta högst tio olika produktslag. Varje ansökan om import- och exporttillstånd som meddelas med stöd av förordningen (

text: ) om åtgärder beträffande djur och växter som tillhör skyddade arter får endast avse en sändning och omfatta högst fem arter.

text: Erläggande av avgift

text: Avgift för ansökningar skall erläggas i samband med att ansökningen lämnas till Jordbruksverket.

text: Särskild utredning

text: Om en särskild utredning eller inspektion behöver göras för att en ansökning skall kunna prövas, skall sökanden stå för kostnaden för utredningen eller inspektionen. Kostnaden för resa och traktamente skall beräknas enligt de vid varje tidpunkt gällande lokala kollektivavtalen för resekostnadsersättning, lönetillägg och traktamente inom distriktsveteri-

text: Saknr J 50 närorganisationen. Övriga kostnader skall debiteras till självkostnadspris, dock högst med 3 000 kr. 9 § Om det finns särskilda skäl får Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: ------------------------- Denna författning träder i kraft den 15 mars 1998, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:62

text: ) om taxa för in- och utförsel av djur och vissa andra varor skall upphöra att gälla.

text: SVANTE ENGLUND

text: Håkan Henrikson (Smittskyddsenheten)


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1991:111) om återbetalning av räntestöd

text: 3 §1 Räntesatsen skall för kalenderåret 1998 vara 6 procent.

text: Denna författning träder i kraft den 23 januari 1998, men skall dock tillämpas från och med den 1 januari 1998.

text: SVANTE ENGLUND

text: Lars Runemo (Företagsenheten)

text: 1Senaste lydelse

text: SJVFS 1997:1


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om införsel av snittblommor av orkidéer (Orchidaceae) med ursprung i Thailand

text: Denna författning träder i kraft den 18 mars 1998.

text: SVANTE ENGLUND

text: Osmo Roivainen (Växtinspektionen)

text: Jfr

text: rådets direktiv 77/93/EG

text: (EGT nr L 26, 31.1.1977, s. 20, Celex 377L0093),

text: kommissionens beslut 98/109/EG

text: (EGT nr L 27, 3.2.1998, s. 27, Celex 398L0109).

text: Saknr T 67

text: Bilaga

text: SÄRSKILDA VILLKOR FÖR INFÖRSEL AV SNITTBLOMMOR AV FAMILJEN ORCHIDACEAE MED URSPRUNG I THAILAND

text: 1. Snittblommor av familjen Orchidaceae skall a. antingen ha odlats på en produktionsplats som, vid officiella undersökningar utförda minst en gång i månaden under tre månader före export, har befunnits vara fri från Thrips palmi Karny, palmtrips, eller b. utgöra ett varuparti som före export har genomgått lämplig behandling genom gasning för att garantera att växterna är fria från Thysanoptera, tripsar. 2. Snittblommor av familjen Orchidaceae skall åtföljas av ett sundhetscertifikat utställt i Thailand i enlighet med Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare, med beaktande av de krav som anges i punkt 1. Av certifikatet skall framgå, under rubriken "Tilläggsdeklaration", vilket alternativ - 1a eller 1b - som har genomförts, och dessutom - i de fall alternativ 1b har genomförts - under rubriken "Desinfektion", vilken behandling som använts före export.


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1991:77) om jordfonden

text: Länsstyrelserna får vid försäljning av jordfondsfastigheter ta ut en särskild avgift av köparen på två procent av köpeskillingen. I Dalarnas län får avgiften sättas till tre procent av köpeskillingen.

text: Denna författning träder i kraft den 1 februari 1998.

text: SVANTE ENGLUND

text: Lars Runemo (Företagsenheten)


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om röjningsbidrag till äppel- och päronodlare

text: Grundläggande bestämmelser om röjningsbidrag till äppel- och päronodlare finns i 1.

text: rådets förordning (EG) nr 2200/97 av den 30 oktober 1997

text: om sanering av gemenskapsproduktionen av äpplen, päron, persikor och nektariner, 2.

text: kommissionens förordning (EG) nr 2467/97 av den 11 december 1997

text: om tillämpningsföreskrifter till

text: rådets förordning (EG) nr 2200/97

text: om sanering av gemenskapsproduktionen av äpplen, päron, persikor och 2 nektariner, 3.

text: rådets förordning (EG) nr 2200/96 av den 28 oktober 1996

text: om den 3 gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker, 4. lagen (

text: ) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter, och 5. förordning (

text: ) om röjningsbidrag till äppel- och päronodlare.

text: Ansökan

text: Endast en ansökan får lämnas per brukare.

text: Ansökan om röjningsbidrag skall göras hos länsstyrelsen. Ansökan om bidrag skall göras på av Statens jordbruksverk fastställd blankett. Till ansökan skall en kopia av Ekonomiska kartan i skala 1:10 000 bifogas, där

text: EGT nr L 303, 6.11.1997, s. 3 (Celex 397R2200). 2 EGT nr L 341, 12.12.1997, s. 3 (Celex 397R2467). 3 EGT nr L 297, 28.10.1996, s. 1 (Celex 396R2200).

text: hela äppel- och päronodlingar och de parceller för vilka bidrag söks finns markerade.

text: Prioritering

text: Länsstyrelsen skall till Jordbruksverket rapportera den sammanlagda areal för vilken bidrag sökts och som kontrollerats och godkänts. Om den nationella ramen för bidragsberättigande areal på 40 hektar överskrids av ansökningarna, får respektive länsstyrelse endast bevilja bidrag för högst den areal Jordbruksverket bestämmer. Länsstyrelsen skall därefter prioritera ansökningarna i enlighet med vad som framgår av bilagan till dessa föreskrifter.

text: Villkor för röjningsbidrag

text: Röjningsbidrag får beviljas först sedan uppgifterna i ansökningshandlingarna kontrollerats och godkänts vid besök av länsstyrelsen på odlingen. 6 § Som villkor för bidrag skall gälla att röjning inte får påbörjas förrän sökanden fått ett positivt beslut om bidrag.

text: Tidpunkt för beslut

text: Beslut om bidrag skall meddelas senast den 30 april 1998.

text: Lämnande av uppgifter

text: Länsstyrelsen skall till Jordbruksverket lämna de handlingar angående röjningsbidrag till äppel- och päronodlare som Jordbruksverket behöver i egenskap av behörig myndighet. 9 § Sökande skall senast den 1 oktober 1998 lämna uppgifter till länsstyrelsen om den genomsnittliga avkastningen, eller produktionen, under de fem senaste regleringsåren, det vill säga den 1 juli 1992 - 30 juni 1997, på samtliga äppel- och päronodlingar som faktiskt har röjts och för vilka röjningsbidrag har betalats ut.

text: SVANTE ENGLUND Veronica Skarborg (Företagsenheten)

text: SJVFS 1999:

text: Saknr

text: Enligt förordning

text: (EG) nr 2467/97

text: skall varje medlemsstat som väljer att införa detta stöd göra en prioriteringslista att användas om den ansökta arealen för röjningsbidrag överstiger den bidragsberättigande areal som landet blivit tilldelad.

text: Följande prioriteringslista, i en fallande skala från 1 till 9, skall tillämpas:

text: 1. Ansökningar som avser röjning av hela odlingsarealen med störst antal hektar äppel- och päronträd som är 25 år eller äldre. 2. Ansökningar som avser röjning av hela odlingsarealen med störst antal hektar äppel- och päronträd som är 15 år eller äldre. 3. Ansökningar som avser röjning av hela odlingsarealen med störst antal hektar äppel- och päronträd som är 10 år eller äldre. 4. Ansökningar som avser röjning av hela odlingsarealen med störst antal hektar äppel- och päronträd som är yngre än 10 år. 5. Ansökningar som avser röjning av del av odlingsarealen med störst antal hektar äppel- och päronträd som ska röjas och är 25 år eller äldre. 6. Ansökningar som avser röjning av del av odlingsarealen med störst antal hektar äppel- och päronträd som ska röjas och är 15 år eller äldre. 7. Ansökningar som avser röjning av del av odlingsarealen med störst antal hektar äppel- och päronträd som ska röjas och är 10 år eller äldre. 8. Ansökningar som avser röjning av del av odlingsarealen med störst antal hektar äppel- och päronträd som ska röjas och är yngre än 10 år. 9. Ansökningar skall prioriteras i den ordningsföljd de kommer in till länsstyrelsen.


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om införsel av nötkreatur och svin

text: Dessa föreskrifter avser införsel av nötkreatur och svin. Införsel får endast ske från länder inom Europeiska unionen (EU) och Norge samt de tredje länder som anges i bilaga 1 till dessa föreskrifter. Bestämmelserna i dessa föreskrifter som gäller för införsel från länder inom EU gäller även för införsel från Norge om inte annat anges. Dessa föreskrifter gäller inte nötkreatur och svin som skall delta i kultur- eller sportevenemang. Införsel av nötkreatur får inte ske från Storbritannien och Nordirland. Bestämmelser om handlare finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1998:72

text: ) om handlare som bedriver handel med nötkreatur och svin avsedda för in- eller utförsel.

text: Definitioner

text: Vid tillämpning av dessa föreskrifter avses med besättning: samtliga djur som hålls i en anläggning som en epidemiologisk enhet; om flera besättningar hålls i en och samma anläggning skall de bilda en enhet som har samma hälsostatus, infektiös bovin rhinotracheit (IBR): infektion med bovint herpesvirus 1,

text: ____________________________ 1Jfr

text: rådets direktiv 64/432/EEG

text: (EGT nr L 121, 29.7.1964, s. 177, Celex 364L0432) senast ändrat genom

text: rådets direktiv 97/12/EG

text: (EGT nr L 109, 25.4.1997, s. 1, Celex 397L0012) och

text: kommissionens beslut 93/42/EEG

text: (EGT nr L 16, 25.1.1993, s. 50, Celex 393D0042) senast ändrat genom

text: kommissionens beslut 98/362/EG

text: (EGT nr L 163, 6.6.1998, s. 48, Celex 398D0362).

text: Saknr J 18 nötkreatur avsedda för avel eller produktion: andra nötkreatur inklusive bison (bison bison) och vattenbuffel (bubalus bubalus) än de som är avsedda för slakt eller för vetenskapligt bruk, nötkreatur avsedda för slakt: nötkreatur inklusive bison (bison bison) och vattenbuffel (bubalus bubalus) avsedda för omedelbar slakt, svin avsedda för avel eller produktion: andra svin än vildsvin och svin som är avsedda för slakt eller för vetenskapligt bruk, svin avsedda för slakt: svin, utom vildsvin, avsedda för omedelbar slakt, transitering: transport genom landet av sändning som står under tullkontroll, tullplats: plats där det finns lokal tullmyndighet, uppsamlingsplats: varje plats, inklusive anläggningar, uppsamlingsstationer och marknader, där nötkreatur eller svin som kommer från olika anläggningar samlas för att utgöra sändningar av djur avsedda för utförsel, samt vildsvin: andra svin än sådana som hålls eller föds upp i en anläggning.

text: Registrering

text: Importör skall vara registrerad hos Statens jordbruksverk. Ansökan om registrering skall ske på fastställd blankett och vara Jordbruksverket tillhanda senast 30 dagar före det första införseltillfället. Registreringen gäller under ett år.

text: För att bli registrerad som importör av svin avsedda för produktion krävs att importören garanterar att djuren kommer, efter godkänd karantänsbehandling, att föras direkt till mottagarbesättningen och att inget djur flyttas därifrån annat än direkt till ett slakteri. Denna garanti skall inte lämnas i de fall djuren kommer från ett land eller område som anges i bilaga 2 punkt 5 till dessa föreskrifter.

text: Föranmälan

text: Importören skall senast en arbetsdag före sändningens ankomst anmäla införsel från land inom EU till Jordbruksverket. Vid införsel från Norge eller annat tredje land skall anmälan ske till gränskontrollveterinären på införselorten senast en arbetsdag före sändningens ankomst.

text: Anmälan till tullmyndighet

text: Vid införseltillfället skall anmälan ske till tullmyndighet.

text: ____________________________ 2Blankett E9.26 rekvireras från Statens jordbruksverk, 551 82 Jönköping.

text: Saknr J 18

text: Gränskontroll

text: Införsel från Norge eller annat tredje land får endast ske vid gränskontrollstation på de införselorter som anges i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:23

text: ) om veterinär gränskontroll m.m. vid införsel från och utförsel till tredje land.

text: Insättningskontroll och förflyttning av djur från mottagarbesättningen 8 § Vid införsel från tredje land skall djur avsedda för avel eller produktion kontrolleras av en veterinär före insättning i mottagarbesättningen. Vid insättningskontrollen skall veterinären försäkra sig om att djuren inte utgör en risk för mottagarbesättningens hälsostatus. Vid införsel av djur avsedda för avel och produktion från tredje land får inga klövbärande djur lämna mottagarbesättningen inom 30 dagar från införseltillfället. Undantag kan medges för slakt efter tillstånd från en officiell veterinär.

text: Transport m.m. 9 § Djuren får inte vid något tillfälle från transporten från avsändarbesättningen till destinationsorten komma i kontakt med andra klövbärande djur som har lägre hälsostatus. Transporten från avsändarbesättningen till destinationsorten kan ske via en godkänd uppsamlingsplats. Djuren skall efter lastning sändas direkt och så snabbt som möjligt till det exporterande landets gränsövergång. Djuren skall transporteras i transportmedel som uppfyller de villkor som anges i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:105

text: ) om transport av levande djur.

text: Hälsointyg

text: Djuren skall vid införsel åtföljas av ett hälsointyg utformat i enlighet med ett av Europeiska gemenskapernas råd fastställt formulär. Intyget skall utfärdas av en officiell veterinär. Intyget skall vara utfärdat samma dag som en klinisk undersökning av djuren utförs. Denna undersökning får utföras i avsändarbesättningen eller på en uppsamlingsplats. Den officiella veterinären skall även kontrollera djurens identitet. Intyget gäller i tio dagar och skall i original åtfölja djurtransporten till gränskontrollstationen eller destinationsorten. Det skall vara utfärdat på svenska och på minst ett i avsändarlandet officiellt språk och bestå av ett enda ark. Av intyget skall framgå att djuren uppfyller de hälsovillkor som anges i dessa föreskrifter. Importören skall under minst sex månader behålla de intyg som åtföljer sändningen och på begäran uppvisa dem för en officiell veterinär.

text: Saknr J 18

text: För djur som kommer från en godkänd uppsamlingsplats skall den officiella veterinären, som utövar tillsyn över uppsamlingsplatsen, utfärda sådant hälsointyg som avses i 10 § på grundval av 1. handlingar som innehåller nödvändiga uppgifter om djuren från den officiella veterinär som är ansvarig för avsändarbesättningen, eller 2. det hälsointyg som avses i 10 §, där avsnitt A och B har ifyllts och undertecknats av den officiella veterinär som är ansvarig för avsändarbesättningen.

text: För djur som kommer från en anläggning, som ingår i ett av Europeiska gemenskapernas kommission godkänt epidemiologiskt övervakningssystem, skall en officiell veterinär utfärda sådant hälsointyg som avses i 10 § på grundval av 1. handlingar som innehåller nödvändiga uppgifter om djuren från den veterinär som är ansvarig för avsändarbesättningen, eller 2. det hälsointyg som avses i 10 §, där avsnitt A och B har ifyllts och undertecknats av den veterinär som är ansvarig för avsändarbesättningen.

text: Härstamningsbevis

text: Djur som är avsedda för avel skall vid införsel åtföljas av ett härstamningsbevis i enlighet med de regler som har uppställts av kommissionen.

text: Djurhälsokrav

text: Allmänt

text: Djuren 1. skall vara märkta och registrerade i enlighet med avsändarlandets bestämmelser, 2. får inte ha visat kliniska sjukdomssymtom vid en klinisk undersökning som skall utföras av en officiell veterinär inom 24 timmar före avsändningen, 3. får inte vara avsedda för slakt till följd av ett bekämpningsprogram för smittsam sjukdom, 4. får inte härröra från en besättning eller ett område som står under djurhälsorestriktioner, samt 5. skall, vid införsel från tredje land, uppfylla de ytterligare hälsovillkor som anges i hälsointyget.

text: Karantän

text: Vid införsel av nötkreatur och svin skall djuren genomgå en karantänsbehandling enligt bilaga 4 till dessa föreskrifter.

text: Saknr J 18 Bestämmelserna om karantän gäller inte vid införsel av djur som är födda i och sedan födseln har befunnit sig i Danmark, Finland eller Norge under förutsättning att de villkor som anges i bilaga 4 till dessa föreskrifter är uppfyllda.

text: Nötkreatur avsedda för avel eller produktion

text: Vid införsel från land inom EU skall nötkreatur avsedda för avel eller produktion ha vistats i samma besättning under minst 30 dagar före avsändningsdagen eller sedan födseln. Vid införsel från tredje land skall nötkreatur avsedda för avel eller produktion på avsändningsdagen ha vistats i avsändarlandet under minst sex månader eller sedan födseln.

text: Nötkreatur avsedda för avel eller produktion skall komma från en besättning som 1. är officiellt fri från brucellos; djur som är äldre än tolv månader och som inte har kastrerats skall inom 30 dagar före avsändandet individuellt ha testats mot brucellos genom ett seroagglutinationstest med resultat <30 IE/ml eller genom ett av kommissionen godkänt test med negativt resultat, 2. är officiellt fri från tuberkulos; djur som är äldre än sex veckor skall inom 30 dagar före avsändandet ha visat negativ reaktion på ett intradermalt tuberkulintest, samt 3. är officiellt fri från enzootisk bovin leukos (EBL); djur som är äldre än tolv månader skall ha reagerat negativt på ett individuellt immunodiffusionstest eller ELISA-test utfört inom 30 dagar före avsändandet. Djur som kommer från ett land eller del av land inom EU som är officiellt fritt från brucellos, tuberkulos eller EBL eller från ett land eller del av land som ingår i ett av kommissionen godkänt epidemiologiskt övervakningssystem behöver inte provtas enligt första stycket punkt 1 - 3.

text: Vid införsel av nötkreatur avsedda för avel eller produktion skall de villkor som anges i bilaga 3 till dessa föreskrifter avseende infektiös bovin rhinotracheit (IBR) vara uppfyllda.

text: Saknr J 18

text: Nötkreatur avsedda för slakt

text: Vid införsel från tredje land skall nötkreatur avsedda för slakt på avsändningsdagen ha vistats i avsändarlandet under minst tre månader eller sedan födseln.

text: Nötkreatur, som är kastrerade och som är avsedda för slakt, skall komma från en besättning som är officiellt fri från tuberkulos och EBL. Nötkreatur, som inte är kastrerade och som är avsedda för slakt, skall komma från en besättning som är officiellt fri från tuberkulos, EBL och brucellos.

text: Djuren skall efter införseln föras direkt till ett slakteri för att slaktas så snart som möjligt eller senast 72 timmar efter ankomsten.

text: Svin avsedda för avel eller produktion

text: Vid införsel från land inom EU skall svin avsedda för avel eller produktion ha vistats i samma besättning under minst 30 dagar före avsändningsdagen eller sedan födseln. Vid införsel från tredje land skall svin avsedda för avel eller produktion på avsändningsdagen ha vistats i avsändarlandet under minst sex månader eller sedan födseln.

text: Svin avsedda för avel eller produktion skall ha testats serologiskt med negativt resultat avseende porcine respiratory and reproductive syndrome (PRRS) om det under det senaste tolv månaderna har förekommit fall av PRRS i regionen. Regionens status avseende PRRS eller resultatet av testningen skall särskilt intygas i hälsointyget av en officiell veterinär.

text: Vid införsel av svin avsedda för avel eller produktion skall de villkor som anges i bilaga 2 till dessa föreskrifter avseende Aujeszkys sjukdom (AD) vara uppfyllda.

text: Svin avsedda för slakt

text: Vid införsel från tredje land skall svin avsedda för slakt på avsändningsdagen ha vistats i avsändarlandet under minst tre månader eller sedan födseln.

text: Vid införsel av svin avsedda för slakt skall de villkor som anges i bilaga 2 till dessa föreskrifter avseende AD vara uppfyllda.

text: Övriga bestämmelser

text: Saknr J 18

text: Transitering

text: Tillstånd krävs för transitering genom Sverige av djur som inte uppfyller de hälsovillkor som anges i dessa föreskrifter. Ansökan om tillstånd skall vara Jordbruksverket tillhanda senast 30 dagar före transitering. Vid transitering skall sändningen föras in via tullplats.

text: Bestämmelser om tullmyndighetens övervakning av införsel av djur till landet finns i förordningen (

text: ) om införsel av levande djur m.m.

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: Denna författning träder i kraft den 15 juli 1998, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:221

text: ) om införsel av tamdjur av nötkreatur och svin skall upphöra att gälla.

text: MATS PERSSON

text: Mariann Sköld (Smittskyddsenheten)

text: Saknr J 18

text: Bilaga 1 Införsel av nötkreatur och svin får ske från följande tredje länder under förutsättning att de villkor som anges i dessa föreskrifter är uppfyllda.

text: Bulgarien * Canada * Cypern (endast svin) Estland (endast nötkreatur) Island Kroatien * Lettland (endast nötkreatur) Litauen (endast nötkreatur) Nya Zeeland Polen Rumänien Schweiz* Slovenien (endast nötkreatur) Slovakien Tjeckien* Ungern

text: *Regionalisering Bulgarien: införsel av nötkreatur och svin får inte ske från Bourgas, Jambol, Sliven, Stara Zagora, Haskovo och Kardjali. Canada: införsel av nötkreatur och svin får inte ske från Okanagan Valley regionen i British Columbia. Kroatien: införsel av nötkreatur och svin får inte ske från Sisacko- Moslavacka, Karlovacka, Licko-Senjska, Brodsko-Posavska, Zadarsko- Kninska, Osjecko-Baranjska, Sibenska, Vukovarsko-Srijemska, Splitsko- Dalmatinska och Dubrovacko-Neretvanska. Schweiz: införsel av svin får inte ske från Trubschachen, Trub, Langnau, Eggiwil, Signau och Lauperswil i kantonen Bern samt Escholzmatt och Marbach i kantonen Luzern. Tjeckien: införsel av svin får inte ske från Breclav, Kromeriz, Prostejov, Vyskov, Hodonin, Uherske Hradiste, Zlin, Vsetin och Prerov.

text: Saknr J 18

text: Bilaga 2 Vid införsel av svin avsedda för avel eller produktion och slakt skall följande villkor vara uppfyllda enligt 24 och 26 §§.

text: 1. Allmänt

text: Djuren skall komma från ett land där obligatorisk anmälningsplikt gäller för Aujeszkys sjukdom (AD).

text: 2. Svin avsedda för avel

text: Kliniska eller patologisk anatomiska fynd eller serologiska reaktioner på AD får inte ha påvisats i avsändarbesättningen under de senaste tolv månaderna.

text: Djuren skall ha funnits i avsändarbesättningen sedan födseln eller ha funnits i avsändarbesättningen i tre månader före utförseltillfället eller sedan födseln i andra besättningar med samma hälsostatus.

text: Om vaccin avseende AD har använts i avsändarbesättningen får endast deleterat gl vaccin ha använts de senaste tolv månaderna.

text: Djuren får inte ha vaccinerats mot AD.

text: Djuren skall under minst 30 dagar närmast före utförseltillfället ha varit isolerade i lokaler som den behöriga myndigheten i avsändarlandet har godkänt.

text: Djuren skall med negativt resultat ha genomgått ett ELISA-test avseende AD i enlighet med bestämmelserna i bilaga 2 till

text: kommissionens beslut 93/24/EEG av den 11 december 1992

text: om ytterligare garantier med avseende på Aujeszkys sjukdom för svin som skall sändas till medlemsstater eller regioner som är fria från sjukdomen med avseende på g1 antikroppar i serum som skall ha tagits efter minst 21 dagars isolering. Samtliga isolerade djur skall ha visat negativt resultat vid detta test. Om djuren är äldre än fyra månader skall helvirus-ELISA-test användas.

text: I hälsointyget som anges i 10 § skall följande uppgift vara införd: "Svin i enlighet med

text: om Aujeszkys sjukdom. För avelssvin har det använda testet

text: ____________________________ 3EGT nr L 16, 25.1.1993, s. 18, Celex 393D0024.

text: Saknr J 18 varit fullständig virus-ELISA/ELISA för g1 antikroppar" (stryk det som inte gäller).

text: 3. Svin avsedda för produktion

text: Djuren får inte ha vaccinerats mot AD.

text: Djuren behöver inte testas för AD före utförseltillfället om avsändarbesättningen ingår i ett officiellt övervakningsprogram i enlighet med bestämmelserna i

text: kommissionens beslut 93/24/EEG

text: . Mottagande av djur till avsändarbesättningen får endast ske från besättningar av likvärdig eller högre status och inga kliniska fall får ha förekommit inom två kilometer från avsändarbesättningen under de senaste 60 dagarna före mottagandet.

text: Om avsändandarbesättningen inte ingår i något övervakningsprogram skall svinen isoleras samt provtas i isoleringen. Ett antal djur tas ut i enlighet med nedanstående tabell för provtagning tidigast tio dagar före utförseltillfället. Provtagningen skall ske i enlighet med bestämmelserna i bilaga 2 till

text: kommissionens beslut 93/24/EEG

text: . Samtliga testade djur skall ha visat negativt resultat.

text: Antal svin i besättningen Antal svin som ska testas

text: under 25 Alla 25 - 100 25 över 100 30

text: Svinen skall ha funnits i avsändarbesättningen sedan födseln eller i tre månader eller sedan födseln i andra besättningar med samma hälsostatus.

text: om Aujeszkys sjukdom. ".

text: Saknr J 18

text: 4. Svin avsedda för slakt

text: Kliniska eller patologisk anatomiska fynd eller serologiska reaktioner på AD får inte ha påvisats i avsändarbesättningen under de senaste tre månaderna.

text: Om djuren har vaccinerats avseende AD får endast deleterat g1 vaccin ha använts.

text: Djuren skall ha funnits i avsändarbesättningen under de senaste 60 dagarna före utförseln eller sedan födseln.

text: 5. Undantag

text: Dessa villkor gäller inte vid införsel av svin från: Danmark Finland Frankrike: endast departementen Maine-et-Loire, Sarthe, Vendée, Charente, Charante-Maritime, Deux-Sévres, Vienne, Aude, Dordogne, Gironde, Landes, Lot-et-Garonne, Pyrénées-Atlantiques, Ariège, Aveyron, Haute-Garonne, Gers, Lot, Hautes-Pyrénées, Tarn, Tarn-et-Garonne Norge Storbritannien (England, Skottland, Wales) Tyskland: endast delstaterna Thüringen, Sachsen, Brandenburg, Mecklenburg-Vorpommern, Sachsen-Anhalt, Rheinland-Phalz Österrike

text: Saknr J 18

text: Bilaga 3 Vid införsel av nötkreatur avsedda för avel eller produktion skall följande villkor vara uppfyllda enligt 18 §.

text: Kliniska eller patologisk anatomiska fynd på infektiös bovin rhinotracheit (IBR) får inte ha påvisats i avsändarbesättningen under de senaste tolv månaderna.

text: Djuren skall under 30 dagar närmast före utförseltillfället ha hållits isolerade i lokaler som den behöriga myndigheten i avsändarlandet har godkänt.

text: Djuren skall med negativt resultat ha genomgått ett serologiskt test avseende IBR efter minst 21 dagars isolering. Samtliga isolerade djur skall ha visat negativt resultat vid detta test.

text: I hälsointyget som anges i 10 § skall följande uppgift vara införd: "Nötkreatur i enlighet med

text: kommissionens beslut 93/42/EEG av den 21 december 1992

text: om IBR för nötkreatur som skickas till Sverige".

text: Djuren får inte ha vaccinerats mot IBR.

text: Undantag

text: Dessa villkor gäller inte vid införsel av nötkreatur från Danmark, Finland eller Norge.

text: Saknr J 18

text: Bilaga 4 Karantän

text: Nedanstående undersökningar skall utföras i en av Jordbruksverket godkänd karantän. Djuren skall under tullkontroll transporteras direkt från införselorten till karantänen. För tullmyndigheten på införselorten skall uppvisas skriftlig bekräftelse utvisande att karantänen är godkänd av Jordbruksverket och att plats finns för ifrågavarande djur. Djuren skall stanna kvar i karantän till dess resultaten av nedanstående undersökningar är klara för samtliga tillsammans isolerade djur och utvisar att undersökt sjukdom inte har konstaterats. Karantänen hävs genom beslut av Jordbruksverket efter slutrapport från karantänsveterinären. Efter godkänd karantänsbehandling får djuren föras in i landet. Vid införsel av djur från Danmark, Finland eller Norge får karantänsvistelsen ersättas av en isolering i avsändarlandet under förutsättning att dokumentation kan uppvisas att nedanstående krav avseende provtagningar är uppfyllda.

text: Nötkreatur

text: Leptospiros

text: Tidigast efter tre veckor i karantän skall djuren underkastas en serologisk undersökning avseende leptospira hardjo.

text: Campylobacterios och Trichomoniasis

text: Tidigast efter två veckor i karantän skall betäckt hondjur samt könsmogen tjur underkastas undersökning avseende campylobacter foetus spp veneralis infektion och trichomonas foetus infektion. Detta gäller inte vid införsel från Danmark, Finland eller Norge.

text: Salmonella

text: Djuren skall undersökas med avseende på förekomst av salmonella i faeces. Undersökningen skall upprepas minst två veckor efter första provtagningstillfället. Detta gäller inte vid införsel från Finland.

text: Paratuberkulos

text: Djuren skall undersökas med avseende på förekomst av paratuberkulos i faeces med slutlig avläsning tidigast fyra månader från provtagningstillfället. Träckprov avseende paratuberkulos skall tas tidigast vid ett års ålder.

text: Saknr J 18 Exportdjuret samt övriga djur i den besättning varifrån de härrör skall såvitt är känt ha varit fria från paratuberkulos under de senaste fem åren. Om så inte är fallet skall undersökningen upprepas två gånger med tre månader mellan varje provtagningstillfälle. Djuren skall minst tre månader efter varje träckprovtagning underkastas serologisk undersökning avseende paratuberkulos. Undersökningen kan utföras i karantän eller påbörjas före införseln till Sverige under förutsättning att exportdjuren står isolerade under veterinär övervakning från provtagningen till utförseltillfället utan att ha haft kontakt med andra djur.

text: I de fall undersökningen påbörjas i avsändarlandet skall för karantänsveterinären uppvisas ett av en officiell veterinär i avsändarlandet, inom tio dagar utfärdat intyg, av vilket skall framgå följande:

text: 1. att djuren har varit isolerade under veterinär övervakning i avsändarlandet från provtagningen till utförseltillfället utan att ha haft kontakt med andra djur

text: 2. att, i de fall endast en paratuberkulosodling har utförts, exportdjuren samt övriga djur i den besättning varifrån de härrör såvitt är känt har varit fria från paratuberkulos under de senaste fem åren.

text: Svin

text: Leptospiros, Porcine epidemic diarrhea (PED, Porcine respiratory and reproductive syndrome (PRRS) och Transmissible gastroenteritis (TGE). Tidigast efter tre veckor i karantän skall djuren underkastas serologisk undersökning avseende leptospira pomona, PED, PRRS och TGE. Vid införsel från Danmark, Finland eller Norge behöver inte djuren provtas avseende TGE.

text: Salmonella


title: Föreskrifter om upphävande av Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1995:27) om röjningsbidrag till äppleodlare

text: Denna författning träder i kraft den 14 augusti 1998.

text: INGBRITT IRHAMMAR

text: Veronica Skarborg (Företagsenheten)


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1993:95) om upplåtelser av rätt till småviltsjakt och fiske på statens mark ovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällen

text: Länsstyrelsen får i upplåtelsen förbehålla sig rätten att avlysa särskilt område från den upplåtna jakten för att förhindra störningar i renskötseln.

text: För att anpassa jakttrycket med hänsyn till god jaktvård och för att jakten inte skall inverka menligt på miljön, turismen eller andra intressen får länsstyrelsen begränsa jakten på lämpligt sätt.

text: För att anpassa fisket till god fiskevård och för att fisket inte skall inverka menligt på miljön, turismen eller andra intressen får länsstyrelsen begränsa fisket på lämpligt sätt.

text: Länsstyrelsen får medge rätt att lämna underupplåtelser av fiskerätt till medlem i sameby, sammanslutning av samebymedlemmar eller fastighetsägare som i samma vatten delar rätt till fiske med staten. Efter medgivande av sameby får länsstyrelsen medge sådan rätt även till annan.

text: Senaste lydelse

text: SJVFS 1994:131

text: ------------------------- Denna författning träder i kraft den 25 augusti 1998. INGBRITT IRHAMMAR Tord Constenius (Företagsenheten)


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om systemet med import- och exportlicenser och förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter

text: Grundläggande bestämmelser om systemet med import- och exportlicenser och förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter finns i 1.

text: kommissionens förordning (EEG) nr 3719/88 av den 16 november 1988

text: om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med importoch exportlicenser och förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter,1 2. lagen (

text: ) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter, samt 3. förordningen (

text: ) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter.

text: Ansökan

text: Ansökan om importlicens skall göras på blankett E4.1.1 och ges in till Statens jordbruksverk, 551 82 Jönköping. Vid ansökan om förmånsbehandling skall i förekommande fall kvotnummer anges.

text: Ansökan om exportlicens skall göras på blankett E4.2.1 och ges in till Statens jordbruksverk, 551 82 Jönköping.

text: 1EGT nr L 331, 2.12.1988, s. 1 (Celex 388R3719).

text: Vid ansökan om förmånsbehandling skall tidigare import styrkas genom ingivande av 1. faktura och enhetsdokumentets exemplar 8, 2. kopia på tullräkning och kopia av enhetsdokumentet, eller 3. annan handling som Statens jordbruksverk godkänner.

text: Övriga bestämmelser

text: I de fall licensen skall användas i ett annat EU-land än Sverige skall licensinnehavaren hos Jordbruksverket begära en licens utskriven på papper.

text: Endast ett licensnummer per varupost får anges på tulldeklarationen. Om en sändning skall avskrivas på flera licenser anges licensnummer med tillhörande kvantitet i var sin varupost.

text: Begäran om frisläppande av säkerhet för licens som överförts till Tullverkets datasystem skall göras skriftligt hos Jordbruksverket med angivande av licensnummer. I annat fall skall utnyttjad licens åtföljas av en sådan begäran.

text: Exportlicens krävs inte om de förutsättningar som anges i

text: artikel 5.3 i förordning (EEG) 3719/88

text: är uppfyllda.

text: Denna författning träder i kraft den 2 september 1998, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1997:37

text: ) om systemet med import- och exportlicenser och förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter skall upphöra att gälla.

text: INGBRITT IRHAMMAR

text: Stig Wingård (Exportenheten)


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om zoonotiska sjukdomar

text: Salmonella omfattas av

text: zoonoslagen (1999:658)

text: . ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 oktober 1999.

text: INGBRITT IRHAMMAR Bengt Larsson (Smittskyddsenheten)


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om epizootiska sjukdomar m.m.

text: Följande sjukdomar omfattas av

text: epizootilagen (1999:657)

text: Svensk benämning Internationell benämning

text: Sjukdomar hos flera djurslag Multiple species diseases

text: mul- och klövsjuka foot-and-mouth disease (FMD) vesikulär stomatit vesicular stomatitis (VS) rift valley fever rift valley fever bluetongue bluetongue rabies rabies transmissibla spongiforma encephalopatier transmissible spongiform encephalopathies (TSE) Aujeszkys sjukdom Aujeszky´s disease mjältbrand anthrax paratuberkulos paratuberculosis brucellos hos livsmedelsproducerande djur brucellosis in animals for food producion tuberkulos av bovin och human typ bovine and human tuberculosis

text: Sjukdomar hos nötkreatur Cattle diseases

text: boskapspest rinderpest elakartad lungsjuka contagious bovine pleuropneumonia (CBPP) lumpy skin disease lumpy skin disease infektion med bovint herpesvirus 1 bovine herpes virus 1 infection (IBR/IPV/IBP)

text: Saknr K 6

text: Sjukdomar hos får och get Sheep and goat diseases

text: peste des petits ruminants peste des petits ruminants (PPR) får- och getkoppor sheep pox and goat pox

text: Sjukdomar hos hästdjur Diseases in equidae

text: afrikansk hästpest african horse sickness (AHS) virala encephaliter och encephalo- equine viral encephalitis and myeliter encephalomyelitis

text: Sjukdomar hos svin Pig diseases

text: swine vesicular disease swine vesicular disease (SVD) afrikansk svinpest african swine fever (ASF) klassisk svinpest classical swine fever (CSF) porcine reproductive and respiratory porcine reproductive and syndrome respiratory syndrome (PRRS)

text: Sjukdomar hos fjäderfä Poultry diseases

text: aviär influensa (hönspest) avian influenza (fowl plague) newcastlesjuka Newcastle disease (ND)

text: Sjukdomar hos odlad fisk Diseases in farmed fish

text: infektiös laxanemi infectious salmon anaemia (ISA) viral hemmorhagisk septikemi viral haemmorhagic (egtvedsjuka) septicaemia (VHS) infektiös hematopoietisk nekros infectious haematopoietic necrosis (IHN) spring viraemia of carp spring viraemia of carp (SVC) infektiös pankreasnekros med undantag infectious pancreatic necrosis för serotyp ab (IPN) other than serotype ab

text: Sjukdomar hos övriga djurslag Diseases in other animal species

text: filovirusinfektion hos primater filovirus infection in primates

text: Har en veterinär beslutat om spärrförklaring enligt

text: 4 § epizootilagen (1999:657)

text: skall beslutet snarast underställas Statens jordbruksverk.

text: Saknr K 6 3 § Jordbruksverket fattar beslut enligt

text: och

text: 9 §§

text: epizootilagen (1999:657)

text: . Jordbruksverket får överlåta till länsstyrelsen att fatta beslut i enskilda fall. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 oktober 1999, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1997:85

text: ) om epizootiska sjukdomar skall upphöra att gälla.

text: INGBRITT IRHAMMAR

text: Diana Viske (Smittskyddsenheten)


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om ersättning på grund av beslut med stöd av zoonoslagen (1999:658)

text: En ansökan om ersättning enligt zoonosförordningen skall innehålla följande: 1. sökandens namn och personnummer/organisationsnummer, 2. adress och telefonnummer, 3. i förekommande fall eget postgironummer eller sökandens bank och bankkontonummer, och 4. specificerade ersättningsyrkanden samt det sammanlagda ersättningsyrkandet.

text: Till ansökan skall följande fogas: 1. fakturakopior och verifikationer avseende betalningstransaktioner som styrker erlagda utgifter, 2. redovisning av arbetstid i dagboksform i samband med eget nedlagt arbete vid smittrening, samt 3. förteckning över inredning och inventarier som behöver kasseras i samband med smittrening med särskilt angivande av anskaffningsvärde och ålder. Till ansökan skall, om den avser ersättning för produktionsbortfall, även följande fogas: 1. gårdsspecifika produktionsdata för den drabbade produktionen, 2. bokföringsmaterial såsom resultat- och balansräkning för de tre senaste åren, samt 3. uppgifter från olika typer av ekonomiska, biologiska och tekniska produktionsgrensanalyser i förekommande fall.

text: Saknr K 108

text: Ansökan om ersättning skall ställas till enheten för epizootiersättning vid Statens jordbruksverk. Ansökan skall dock lämnas in till länsveterinären.

text: Ersättning

text: Ersättning för förlorat djurvärde

text: Det högsta värde som skall läggas till grund för ersättning för förlorat djurvärde enligt

text: 5 § första stycket 1 zoonosförordningen (1999:660)

text: uppgår till 60 000 kronor för enskilda nötkreatur av mjölk- och köttraser.

text: Ersättning för kostnader på grund av smittrening utöver normal

text: rengöring

text: Ersättning lämnas inte för kostnader för 1. medhjälp vid provtagning, 2. skyddskläder, 3. veterinärvård, samt 4. medicin.

text: Kostnader för förvärv, enligt beslutad saneringsplan, av mindre dyrbara inventarier med bestående värde för sökandens verksamhet är ersättningsgrundande med maximalt 50 procent av inköpsvärdet. Andra investeringar ersätts med beaktande av det återstående ekonomiska restvärdet. Med mindre dyrbara inventarier avses enstaka, lösa inventarier vars anskaffningskostnad, exklusive mervärdesskatt, uppgår till högst 2 000 kronor.

text: Kostnader för åtgärder, enligt beslutad saneringsplan, som innebär en standardhöjning på byggnader, anläggningar eller inventarier är inte ersättningsgrundande till denna del. Vid bedömningen av det ersättningsgrundande beloppet skall hänsyn tas till om de företagna åtgärderna har ett bestående värde för sökanden.

text: Ersättning för produktionsbortfall

text: Den del av förlusten för produktionsbortfall som skall ersättas enligt

text: 5 § första stycket 4 zoonosförordningen (1999:660)

text: beräknas med utgångspunkt från uteblivna intäkter minskade med inbesparade kostnader. I de fall produktionsbortfallet kan beskrivas med hjälp av täckningsbidragskalkyl skall detta göras. Ersättningsgrundande produktionsförlust utgörs då av nettointäkt beräknad på täckningsbidragsnivå 1 (TB 1). Denna nettointäkt skall minskas med 60 procent av arbetskostnaden vilket motsvarar den rörliga delen av kostnaden. Nettointäkten skall vidare

text: Saknr K 108 minskas med inbesparad kostnad för ränta på rörelse- och djurkapital. Undantag från vad som sägs i detta stycke kan göras om den skada som ett myndighetsingripande föranleder får anses vara ringa. En produktionsgrenskalkyl skall innehålla samtliga särintäkter och särkostnader som ingår i produktionsgrenen.

text: I det fall sökandens besättning var under uppbyggnad vid tidpunkten för myndighetsingripandet kan i undantagsfall produktionsbortfallet beräknas på en större besättning än den faktiskt utslaktade, eller den för vilken beslut om spärrförklaring gällde. Detta gäller endast under förutsättning att sökanden kan styrka att en uppbyggnad var förestående. Sökanden skall styrka att besättningen var under uppbyggnad genom att dels påvisa den planerade rekryteringen av djur, dels redovisa att tillräckliga resurser fanns hos sökanden vid tillfället för spärrförklaringen, såsom t.ex. foderareal, ladugårdsutrymme eller mjölkkvot.

text: Övrigt

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 oktober 1999, då punkten 5 i Lantbruksstyrelsens kungörelse (

text: LSFS 1982:39

text: ) om bekämpning av salmonella hos djur skall upphöra att gälla. 2. De äldre föreskrifterna gäller dock fortfarande i de fall där sådant beslut om bekämpning som avses i

text: 1 § lagen (1983:738)

text: om bekämpande av salmonella hos djur har fattats före den 1 oktober 1999.

text: INGBRITT IRHAMMAR

text: Christian Scheutz (Enheten för epizootiersättning)


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om ersättning på grund av beslut med stöd av epizootilagen (1999:657)

text: En ansökan om ersättning enligt

text: epizootilagen

text: skall innehålla följande: 1. sökandens namn och personnummer/organisationsnummer, 2. adress och telefonnummer, 3. i förekommande fall eget postgironummer eller sökandens bank och bankkontonummer, och 4. specificerade ersättningsyrkanden samt det sammanlagda ersättningsyrkandet.

text: Till ansökan skall följande fogas: 1. fakturakopior och verifikationer avseende betalningstransaktioner som styrker erlagda utgifter, 2. redovisning av arbetstid i dagboksform i samband med eget nedlagt arbete vid sanering, samt 3. förteckning över inredning och inventarier som behöver kasseras i samband med sanering med särskilt angivande av anskaffningsvärde och ålder. Till ansökan skall, om den avser ersättning för produktionsbortfall, även följande fogas: 1. gårdsspecifika produktionsdata för den drabbade produktionen, 2. bokföringsmaterial såsom resultat- och balansräkning för de tre senaste åren, samt 3. uppgifter från olika typer av ekonomiska, biologiska och tekniska produktionsgrensanalyser i förekommande fall.

text: Saknr K 107 3 § Ansökan om ersättning skall ställas till enheten för epizootiersättning vid Statens jordbruksverk. Ansökan skall dock lämnas in till länsveterinären.

text: Ersättning

text: Ersättning för förlorat djurvärde

text: Det högsta värde som skall läggas till grund för ersättning för förlorat djurvärde enligt

text: 15 § första stycket 1 epizootilagen (1999:657)

text: Ersättning för kostnader på grund av saneringsåtgärder

text: Ersättning lämnas endast för kostnad på grund av saneringsåtgärder som vidtagits utöver normal rengöring och som fastställts i saneringsplan eller beslutats av den förordnade veterinären.

text: Ersättning för produktionsbortfall

text: 15 § första stycket 3 epizootilagen (1999:657)

text: beräknas med utgångspunkt från uteblivna intäkter minskade med inbesparade kostnader. I de fall produktionsbortfallet kan beskrivas med hjälp av täckningsbidragskalkyl skall detta göras. Ersättningsgrundande produktionsförlust utgörs då av nettointäkt beräknad på täckningsbidragsnivå 1 (TB 1). Denna nettointäkt skall minskas med 60 procent av arbetskostnaden vilket motsvarar den rörliga delen av kostnaden. Nettointäkten skall vidare minskas med inbesparad kostnad för ränta på rörelse- och djurkapital. Undantag från vad som sägs i detta stycke kan göras om den skada som ett myndighetsingripande föranleder får anses vara ringa.

text: Saknr K 107 En produktionsgrenskalkyl skall innehålla samtliga särintäkter och särkostnader som ingår i produktionsgrenen.

text: Övrigt

text: Denna författning träder i kraft den 1 oktober 1999.

text: INGBRITT IRHAMMAR