title: Föreskrift om ändring i Naturvårdsverkets föreskrifter (NFS 2004:10) om deponering, kriterier och förfaranden för mottagning av avfall vid anläggningar för deponering av avfall

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas på avfall som ska deponeras samt på deponier som omfattas av förordningen (

text: ) om deponering av avfall. Föreskrifterna ska inte tillämpas på utvinningsavfall som omfattas av förordningen (

text: ) om utvinningsavfall. ---

text: Varje typ av avfall som deponeras ska ha genomgått en grundläggande karakterisering. Avfallsproducenten ska se till att den grundläggande karakteriseringen görs och att uppgifterna i dokumentationen är korrekta.

text: För avfall som genereras regelbundet ska avfallets utlakningsegenskaper i den grundläggande karakteriseringen bedömas mot gränsvärden för koncentrationen C0 vid L/S 0,1 och för den ackumulerade utlakade mängden vid L/S 10, med undantag för fenolindex där enbart ackumulerad utlakad mängd vid L/S 10 utgör gränsvärde. Avfallet ska undersökas med perkolationstest SIS-CEN/TS 14405:2004. I de fall nämnda testmetod inte är tillämpbar ska en metod där kemisk jämvikt avses uppnås mellan avfall och lakvatten användas för jämförelse med likvärdiga gränsvärden.

text: För avfall som inte genereras regelbundet ska avfallets utlakningsegenskaper bedömas mot gränsvärden för den ackumulerade utlakade mängden vid L/S 10. Avfallet ska undersökas med skaktest SS-EN 12457-3 eller perkola-

text: Jfr

text: rådets beslut 2003/33/EG av den 19 december 2002

text: om kriterier och förfaranden för mottagning av avfall vid avfallsdeponier i enlighet med

text: artikel 16

text: i, och bilaga II till direktiv

text: (EGT L 11, 16.1.2003, s. 27, Celex 32003D0033) och rådets direktiv 1999/31/ EG av den 26 april 1999 om deponering av avfall (EGT L 182, 16.7.1999, s. 1, Celex 31999L0031).

text: tionstest SIS-CEN/TS 14405:2004. I de fall nämnda testmetoder inte är tillämpbara ska en metod där kemisk jämvikt avses uppnås mellan avfall och lakvatten användas för jämförelse med likvärdiga gränsvärden.

text: För överensstämmelseprovning ska skaktest SS-EN 12457-3 eller perkolationstest SIS-CEN/TS 14405:2004 användas. Vid skillnad mellan resultatet från perkolationstest och skaktest i den grundläggande karakteriseringen ska perkolationstestet SIS-CEN/TS 14405:2004 användas för överensstämmelseprovning. I de fall nämnda testmetoder inte är tillämpbara ska en metod där kemisk jämvikt avses uppnås mellan avfall och lakvatten användas.

text: Provtagning

text: Provtagningen av avfallet ska ske enligt en provtagningsplan som ska utarbetas i enlighet med SS-EN 14899:2005.

text: Avfall som får tas emot vid deponier för inert avfall får inte överskrida följande gränsvärden för utlakning:

text: Beståndsdel C0 (L/S = 0,1 l/kg) L/S = 10 l/kg mg/l mg/kg torrsubstans

text: Arsenik 0,06 0,5 Barium 4 20 Kadmium 0,02 0,04 Krom total 0,1 0,5 Koppar 0,6 2 Kvicksilver 0,002 0,01 Molybden 0,2 0,5 Nickel 0,12 0,4 Bly 0,15 0,5 Antimon 0,1 0,06 Selen 0,04 0,1 Zink 1,2 4 Klorid 460 800 Fluorid 2,5 10 Sulfat 1500 1000(*) Fenolindex 1 DOC (**) 160 500 Torrsubstans för (***) 4000 lösta ämnen

text: (*) Om avfallet överskrider dessa gränsvärden för sulfat kan det ändå anses överensstämma med mottagningskriterierna om utlakningen inte överskrider något av följande värden: 1500 mg/l som C0 där L/S = 0,1 l/kg och 6000 mg/ kg där L/S = 10 l/kg. I detta fall är gränsvärdet för torrsubstans för lösta ämnen inte tillämpbart. (**) Om avfallet överskrider dessa gränsvärden för löst organiskt kol (DOC) vid 2 dess egna pH-värde kan det alternativt provas vid L/S = 10 l/kg och pH mellan

text: 7,5 och 8,0. Avfallet kan anses uppfylla mottagningskriterierna för DOC om resultaten av denna undersökning inte överskrider 500 mg/kg. (Lämpliga laktester finns beskrivna i SIS-CEN/TS 14429:2005 och SIS-CEN/TS 14997:2007.) (***) Värdet för torrsubstans för lösta ämnen kan användas som alternativ till värdena för sulfat och klorid.

text: Gränsvärden för organiska parametrar

text: Utöver gränsvärdena för utlakning i 22 § får avfallet inte heller överskrida följande gränsvärden för totalhalt av organiska parametrar för att få tas emot vid en deponi för inert avfall.

text: Parameter

text: TOC 3 % baserat på torrsubstans BTEX 6 mg/kg torrsubstans PCB (Polyklorinerade bifenyler) (7 kongener) 1 mg/kg torrsubstans Mineralolja (C10 till C40) 500 mg/kg torrsubstans Summa cancerogena PAH (benso(a)antracen, chrysen, benso(b)fluoranten, benso(k)fluoranten, benso(a)pyren, indeno(1,2,3-cd)pyren och dibens(a,h)antracen) 10 mg/kg torrsubstans Summa övriga PAH (naftalen, acenaftalen, acenaften, fluoren, fenantren, antracen, fluoranten, pyren och benso(ghi)perylen) 40 mg/kg torrsubstans

text: Avfall som läggs på en deponi eller i en deponicell för icke-farligt avfall som tar emot stabilt, och icke-reaktivt farligt avfall får inte överskrida följande gränsvärden.

text: Arsenik 0,3 2 Barium 20 100 Kadmium 0,3 1 Krom total 2,5 10 Koppar 30 50 Kvicksilver 0,03 0,2 Molybden 3,5 10 Nickel 3 10 Bly 3 10 Antimon 0,15 0,7 Selen 0,2 0,5 Zink 15 50 Klorid 8 500 15 000 Fluorid 40 150 Sulfat 7 000 20 000 DOC (*) 250 800 Torrsubstans för – 60 000 lösta ämnen (**)

text: (*) Om avfallet överskrider dessa gränsvärden för löst organiskt kol (DOC) vid dess egna pH-värde kan det alternativt provas vid L/S = 10 l/kg och pH mellan 7,5 och 8,0. Avfallet kan anses uppfylla mottagningskriterierna för DOC om resultaten av denna undersökning inte överskrider 800 mg/kg. (Lämpliga laktester finns beskrivna i SIS-CEN/TS 14429:2005 och SIS-CEN/TS 14997:2007.) (**) Värdet för torrsubstans för lösta ämnen kan användas som alternativ till värdena för sulfat och klorid.

text: Farligt avfall får läggas på en deponi för farligt avfall om det inte överskrider följande gränsvärden för utlakning

text: Arsenik 3 25 Barium 60 300 Kadmium 1,7 5 Krom total 15 70 Koppar 60 100 Kvicksilver 0,3 2 Molybden 10 30 Nickel 12 40 Bly 15 50 Antimon 1 5 Selen 3 7 Zink 60 200 Klorid 15000 25000 Fluorid 120 500 Sulfat 17000 50000 DOC (*) 320 1000 Torrsubstans för – 100000 lösta ämnen (**)

text: (*) Om avfallet överskrider dessa gränsvärden för löst organiskt kol (DOC) vid dess egna pH-värde kan det alternativt provas vid L/S = 10 l/kg och pH mellan 7,5 och 8,0. Avfallet kan anses uppfylla mottagningskriterierna för DOC om resultaten av denna undersökning inte överskrider 1000 mg/kg. (Lämpliga laktester finns beskrivna i SIS-CEN/TS 14429:2005 och SIS-CEN/TS 14997:2007.) (**) Värdet för torrsubstans för lösta ämnen kan användas som alternativ till värdena för sulfat och klorid.

text: Utöver gränsvärdena i 34 § får det farliga avfallet inte överskrida följande värden för att få läggas på en deponi för farligt avfall. För angivna parametrar ska antingen GF eller TOC användas.

text: Parameter Värden

text: GF 10 % baserat på torrsubstans TOC 6 % baserat på torrsubstans

text: Avfallet ska dessutom vara undersökt avseende ANC.

text: Dispens får medges för att deponera sådant avfall som överskrider de gränsvärden som anges i 22, 23, 26, 29, 30, 34 och 35 §§ och därvid får upp till tre gånger högre gränsvärden föreskrivas. Gränsvärdet för TOC i 23 § får dock endast ökas upp till två gånger det angivna gränsvärdet. För jord kan ett högre gränsvärde än det som anges i andra stycket godtas för TOC förutsatt att värdet för löst organiskt kol (DOC) inte överskrider 500 mg/kg där L/S=10 l/kg antingen vid jordens eget pH eller vid ett pH-värde mellan 7,5 och 8,0. Dispens för deponering av avfall som överskrider gränsvärdet för TOC i 26 och 29 §§ får endast medges om värdet för DOC inte överskrider 800 mg/kg där L/S=10 l/kg antingen vid materialets eget pH eller vid ett pH-värde mellan 7,5 och 8,0. Ett högre gränsvärde än det som anges i första stycket får då föreskrivas. Dispens för deponering av avfall som överskrider gränsvärdet för TOC i 35 § får endast medges om värdet för DOC inte överskrider 1000 mg/kg där L/S=10 l/kg antingen vid materialets eget pH eller vid ett pH-värde mellan 7,5 och 8,0. Ett högre gränsvärde än det som anges i första stycket får då föreskrivas. Dispens får aldrig medges för deponering av avfall som överskrider gränsvärdena för DOC i 22, 26, 30, 34 §§, BTEX i 23 §, PCB i 23 §, mineralolja i 23 §, pH i 29 § och GF i 35 §.

text: Verksamhetsutövaren för deponin ska okulärbesiktiga avfallet i anslutning till infarten till deponin samt vid avlastning. Avfallets överensstämmelse med innehållet i handlingarna gällande grundläggande karakterisering och överensstämmelseprovning ska kontrolleras. Om provtagning krävs för denna kontroll ska uttagna representativa prov sparas minst en månad. Avfall som levereras av avfallsproducenten till en deponi under avfallsproducentens kontroll får istället besiktigas vid lastningsplatsen.

text: Lakvatten, grundvatten, ytvatten och deponigas ska provtas och mätas vid representativa punkter och på ett sådant sätt, att den kunskap som behövs för att bedöma deponins inverkan på miljön och människors hälsa erhålls. Provtagning och mätning ska minst omfatta följande: 1. Karakterisering av lakvatten ska genomföras på deponier för farligt avfall och deponier för icke-farligt avfall. Vid karakteriseringen ska parametrar som återger lakvattnets egenskaper och innehåll av ämnen som kan orsaka negativa effekter på människors hälsa och miljön fastställas. 2. På deponier för farligt avfall och deponier för icke-farligt avfall ska under driftfasen lakvattenvolym mätas varje månad och lakvattensammansättning (de parametrar som fastställts vid karakteriseringen enligt punkt 1) provas varje kvartal. Under efterbehandlingsfasen ska lakvattenvolym mätas och lakvattensammansättning provas var sjätte månad. Mätning och provtagning ska göras separat vid varje punkt där lakvatten släpps ut. Tillsynsmyndigheten får medge dispens från frekvensen för mätning av lakvattenvolym genom beslut i det enskilda fallet. Tillsynsmyndigheten får även medge 5

text: dispens från provning av lakvattensammansättning. Lakvattnets konduktivitet måste dock mätas minst en gång om året. 3. Vid samtliga deponier ska volym och sammansättning på ytvatten i förekommande fall mätas respektive provas i en punkt uppströms och en punkt nedströms deponin varje kvartal under driftfasen och var sjätte månad under efterbehandlingsfasen. 4. Vid samtliga deponier ska grundvattennivå mätas och grundvattensammansättning provas var sjätte månad under den aktiva fasen. Mätning och provtagning ska ske i minst en punkt uppströms och två punkter nedströms deponin. Provtagning och provning för att fastställa referensvärden ska utföras på tre ställen innan deponering påbörjas. De parametrar som ska analyseras kan inkludera indikatorparametrar och ska fastställas dels utifrån den förväntade lakvattensammansättningen och dels utifrån grundvattnets kvalitet i området. När parametrarna för analys väljs ut ska hänsyn tas till mobilitet i grundvattenzonen. Vid fluktuerande grundvattennivå ska provtagningsfrekvensen utökas. Tillsynsmyndigheten får medge dispens från frekvensen för provtagning och provning av grundvattensammansättning genom beslut i det enskilda fallet. 5. Uttag av metan, koldioxid och syre ska mätas varje månad. För andra gaser ska uttaget mätas regelbundet efter behov enligt sammansättningen av det deponerade avfallet. Gasutvinningssystemets effektivitet ska kontrolleras var sjätte månad.

text: Meteorologiska data

text: På deponier för farligt avfall och deponier för icke-farligt avfall ska följande meteorologiska data samlas in och registreras

text: Parameter Frekvens Frekvens under under driftfas efterbehandlingsfas

text: Mängd nederbörd dagligen månadsvis Avdunstning dagligen månadsvis

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juni 2010.

text: Naturvårdsverket

text: EVA SMITH

text: Erika Nygren

text: (Enheten för förorenade områden)

text: Bilaga 1

text: Provtagnings- och provningsmetoder

text: Allmänna avfallsegenskaper

text: Svensk standard SS-EN 13137, utgåva 1 : Karaktärisering av avfall - Bestämning av totala mängden organiskt kol i avfall, slam och sediment. Svensk standard SS-EN 14346:2007, utgåva 1 : Karaktärisering av avfall - Beräkning av torrhalt baserad på torrsubstans och vatteninnehåll.

text: Laktest

text: 2, 3 Teknisk specifikation SIS-CEN/TS 14405:2004, utgåva 1 : Karaktärisering av avfall - Bestämning av lakegenskaper - Uppströms perkolationstest (under bestämda förhållanden). Svensk standard SS-EN 12457-3, utgåva 1 : Karaktärisering av avfall – Laktest – Kontrolltest för utlakning från granulära material och slam – Del 3: Tvåstegs skaktest vid L/S 2 l/kg och L/S 8 l/kg för material med hög fastfashalt och med partikelstorlek mindre än 4 mm (utan eller med nedkrossning). Teknisk specifikation SIS-CEN/TS 14429:2005, utgåva 1 : Karaktärisering av avfall - Bestämning av lakegenskaper - pH-inverkan på lakning vid initial tillsättning av syra/bas Teknisk specifikation SIS-CEN/TS 14997:2007, utgåva 1 : Karaktärisering av avfall - Bestämning av lakegenskaper - pHs inverkan på utlakning vid kontinuerlig pH-justering

text: Nedbrytning av råavfall

text: Svensk standard SS-EN 13657, utgåva 1 : Karaktärisering av avfall – Uppslutning för bestämning av element lösliga i kungsvatten (delvis nedbrytning av fast avfall före elementär analys, så att silikatmatrisen förblir intakt). Svensk Standard SS-EN 13656, utgåva 1 : Karaktärisering av avfall – Uppslutning i mikrovågsugn med fluorvätesyra (HF), salpetersyra (HNO ) och saltsyra 3 (HCl) för elementaranalys (totaluppslutning av fast avfall för elementaranalys).

text: Analys

text: Svensk standard SS-EN 12506, utgåva 1 : Karaktärisering av avfall – Analys av lakvatten – Bestämning av pH, As, Ba, Cd, Cl , Co, Cr, Cr VI, Cu, Mo, Ni, - 2- NO2, Pb, total S, SO4 , V och Zn (analys av oorganiska komponenter i fast avfall eller dess lakvatten; större, mindre samt spårelement). Svensk standard SS-EN 13370, utgåva 1 : Karaktärisering av avfall – Analys av

text: SIS, Swedish Standards Institute, S:t Paulsgatan 6, 118 80 Stockholm, webbaddress: www. sis.se Det är tillåtet att avvika från metoden genom att slå ihop lakvatten för analys av den ackumulerade utlakade mängden vid L/S 10 förutsatt att det inte förändrar analyserade ackumulerade utlakade mängder genom t.ex. utfällningar.

text: lakvatten – Bestämning av ammonium, AOX, ledningsförmåga, Hg, fenolindex, TOC, lättillgänglig cyanid, fluorid (analys av oorganiska komponenter i fast avfall eller dess lakvatten (anjoner). Svensk standard SS-EN 14039:2005, utgåva 1 : Karaktärisering av avfall - Bestämning av kolväteinnehåll i intervallet C10 - C40 med gaskromatografi.

text: Provtagning

text: Svensk standard SS-EN 14899:2005, utgåva1 : Karaktärisering av avfall - Provtagning - Riktlinjer för upprättande och tillämpning av en provtagningsplan.

text: 8 Elanders Sverige AB, 2010


fs: nfs

publisher: Naturvårdsverket

title: Föreskrifter om ersättning ur batterifonden för batterier som släppts ut på marknaden före den 1 januari 2009

text: Ersättning ur batterifonden enligt punkt 2a i övergångsbestämmelserna till förordningen (

text: ) om producentansvar för batterier utbetalas med schablonbelopp om 1,32 kronor per kilogram för batterier som innehåller bly, 5,10 kronor per kilogram för batterier som innehåller kadmium, och 51,40 kronor per kilogram för batterier som innehåller kvicksilver.

type: stycke

type: paragraf

text: Ansökan om ersättning ur batterifonden enligt 1 § ska för kostnader som uppstod under 2009 ha kommit in till Naturvårdsverket senast den 30 september 2010. Därefter ska ansökan ha kommit in till Naturvårdsverket senast den 31 maj kalenderåret efter att kostnaden uppstod. Ansökan ska avse ersättning för kostnader som uppstod föregående kalenderår. __________

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter att de utkom från tryck.

text: Naturvårdsverket

text: MARIA ÅGREN

text: Fredrik Jonsson

text: (Enheten för styrmedelsadministration)

text: 2 Elanders Sverige AB, 2010

type: rubrik

type: foreskrift


title: Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd för länsstyrelsens beslut om licensjakt efter björn

text: Dessa föreskrifter reglerar länsstyrelsens beslut om licensjakt efter björn med stöd av 23 d § och efter delegering enligt

text: 24 a

text: eller

text: 24 b §§

text: jaktförordningen (1987:905)

text: Definitioner

text: Termer och uttryck som används i dessa föreskrifter och allmänna råd har samma betydelse som i

text: jaktförordningen (1987:905)

text: och förordningen (

text: ) om förvaltning av björn, varg, järv, lo och kungsörn. Odlingsgränsen Med odlingsgränsen avses den gräns som redovisas på Lantmäteriets kartor i skalorna 1:50 000 och 1:100 000. Påskjutning Skott har avlossats mot och med avsikt att fälla djur och det har inte konstaterats att djuret har fällts. Åtel Material som iordningställts i syfte att locka till sig vilt.

text: Allmänna råd till definition av åtel

text: Rester av vilt på plats där vilt fällts, som inte flyttats eller på annat sätt iordningställts i jaktsyfte, bör inte betraktas som åtel. Fallvilt som inte flyttats från den plats där det fallit bör inte heller betraktas som åtel.

text: Jakttid

text: Länsstyrelsens beslut om licensjakt efter björn får endast gälla perioden från och med den 21 augusti till och med den 15 oktober. I de delar av Norrbottens län som ligger väster om odlingsgränsen får länsstyrelsens beslut om licensjakt endast gälla perioden från och med den 21 augusti till och med den 30 september.

text: Vilka djur får fällas

text: Länsstyrelsens beslut om licensjakt efter björn ska föreskriva att björnhona som åtföljs av ungar samt ungar som följer björnhona (oavsett ungarnas ålder) inte får fällas. Länsstyrelsens beslut ska rekommendera att inte fälla årsunge.

text: Begränsningar av jaktmedel, med mera

text: Länsstyrelsens beslut om licensjakt efter björn ska föreskriva att högst två hundar som ställer eller förföljer en och samma björn får användas samtidigt. Länsstyrelsens beslut ska rekommendera att hundarna inte byts under jakt på en och samma björn och under en och samma dag.

text: Länsstyrelsens beslut om licensjakt efter björn ska föreskriva att jakt inte får bedrivas med hjälp av åtel.

text: Allmänna råd till 6 §

text: Upptag av björnspår med hjälp av jakthund vid en åtel bör betraktas som jakt med hjälp av åtel.

text: Jaktledaren

text: Länsstyrelsens beslut om licensjakt efter björn ska föreskriva följande: 1. Jakt får inte bedrivas utan att en ansvarig jaktledare är utsedd vid varje jakttillfälle. 2. Ansvarig jaktledare svarar för att kommunikationsvägarna under jakten säkerställer att villkoren för jakten efterlevs. 3. Jaktledaren ska informera skytten om dennes ansvar att rapportera fälld björn till länsstyrelsen i enlighet med

text: 5 b § jaktförordningen (1987:905)

text: . Därutöver ska jaktledaren informera skytten om dennes ansvar att rapportera fälld eller påskjuten björn i enlighet med de villkor länsstyrelsen ställt med stöd av 8 §. Om inte länsstyrelsen har utfärdat sådana villkor ska skytten informeras om anmälningsplikten enligt

text: 5 b § jaktförordningen (1987:905)

text: . 4. Jaktledaren ska inför varje jakttillfälle hålla sig informerad om hur många djur som återstår av tilldelningen i det område där licensjakt bedrivs. 5. Jaktledaren ska inför varje jakttillfälle försäkra sig om att en hund som är särskilt tränad i att spåra skadat vilt ska kunna finnas på skottplatsen inom högst två timmar från påskjutningen i enlighet med

text: 17 § andra stycket jaktförordningen (1987:905)

text: . Vidare bör jaktledaren försäkra sig om att en hund som är särskilt tränad för att spåra björn ska kunna finnas på skottplatsen inom högst fyra timmar från påskjutningen. 6. Jaktledaren ska före jaktens början informera samtliga jaktdeltagare om villkoren för jakten, kommunikationsbestämmelser, otillåtna skjutriktningar, gränsförhållanden samt om övriga regler som kan behövas för jaktens genomförande. Jaktledaren ska vidare informera om skyldigheten att inneha vapenlicens och att ha löst jaktkort (viltvårdsavgift). 7. Jaktledaren ska informera varje jaktdeltagare om att han/hon bör vara ansvarsförsäkrad, bör bära röda band eller motsvarande kännetecken under jakten samt att han/hon årligen före jakten bör ha förvissat sig om att vapnet är inskjutet och att han/hon har tillräcklig skjutskicklighet för att bedriva jakt efter björn.

text: 8. Jaktledaren ska informera varje jaktdeltagare om riskerna med skadskjutning av björn, uppmana jaktdeltagarna att endast skjuta med stöd och att endast skjuta rena sidoskott mot stillastående björnar.

text: Allmänna råd till 7 § punkt 5.

text: Att hunden ska vara särskilt tränad för att spåra björn bör inte uppfattas som ett krav på att hundekipaget ska vara särskilt certifierat för björnspårning.

text: Allmänna råd till 7 § punkt 7.

text: Länsstyrelsens beslut om licensjakt efter björn bör rekommendera att jägare inför jakten avlägger skytteprovet Björnpasset eller motsvarande.

text: Anmälan om fällt eller påskjutet djur

text: Av

text: 9 b §

text: och

text: jaktförordningen (1987:905)

text: framgår att länsstyrelsen i beslut om licensjakt efter björn ska ange de villkor som behövs för att så långt som möjligt undvika skador eller olägenheter av betydelse för den berörda artens bestånd samt ange den kontroll som kommer att ske.

text: Allmänna råd till 8 §

text: Länsstyrelsen bör ställa krav på en snävare tidsram för rapportering av fälld eller påskjuten björn än vad som föreskrivs i

text: 5 b § jaktförordningen (1987:905)

text: . En snävare tidsram för rapportering av fälld björn kan vara att fälld björn ska rapporteras snarast och senast inom tre timmar från den tidpunkt som djuret fällts eller att fälld björn ska rapporteras snarast och senast klockan 21 samma dag som djuret fällts. Länsstyrelsen bör i beslut om licensjakt efter björn ange att påskjuten björn ska rapporteras snarast.

text: Utöver vad som föreskrivs i

text: 5 c § jaktförordningen (1987:905)

text: ska länsstyrelsens beslut om licensjakt efter björn föreskriva att skytten vid en anmälan enligt 8 § dessa föreskrifter ska uppge namn, adress och telefonnummer till ansvarig jaktledare.

text: Platsundersökning och eftersök

text: Länsstyrelsens beslut om licensjakt efter björn ska föreskriva följande: 1. Den som påskjutit björn ansvarar tillsammans med jaktledaren för att platsundersökning genomförs tills dess det är fastställt huruvida björnen är skadad eller inte. 2. Den som påskjutit björn ansvarar tillsammans med jaktledaren för att eftersök genomförs om platsundersökningen eller andra omständigheter visat på att den påskjutna björnen är skadad. Eftersök ska genomföras tills dess: a. djuret påträffats dött, b. djuret påträffats skadat och avlivats, eller c. djuret inte kan anträffas. 3. Jaktledaren ska till länsstyrelsens besiktningsman redovisa hur platsundersökning eller eftersök genomförts.

text: 4. Jaktledaren ska uppvisa skottplatsen för länsstyrelsens besiktningsman och tillsammans med besiktningsmannen och den som påskjutit björnen genomföra en fältkontroll och följa upp vad som skett efter skott. Jaktledaren ska tillsammans med besiktningsmannen dokumentera platsundersökning och eftersök på blankett som Naturvårdsverket tillhandahåller.

text: Avräkning och avlysning

text: Av länsstyrelsens beslut om licensjakt efter björn ska det framgå att: 1. Påskjutet djur ska avräknas såvida det inte genom fältkontrollen har påvisats att djuret är oskadat. 2. Länsstyrelsen ska avlysa jakten då det totala antalet djur fällts eller påskjutits och avräknats inom ett län eller del av län eller om jakttiden löpt ut. Länsstyrelsen ska informera om avlysningen på lämpligt sätt. 3. Fälls djur med stöd av andra beslut eller dödas på annat sätt under den tid då licensjakt är tillåten efter den aktuella arten, ska dessa djur inte avräknas licenstilldelningen.

text: Besiktning av fällt djur

text: Av länsstyrelsens beslut om licensjakt efter björn ska det framgå att: 1. Av länsstyrelsen förordnad besiktningsman ska besikta samtliga fällda djur och skriftligt dokumentera hur platsundersökning och eftersök genomförts då djur påskjutits. 2. Skytten ska inom ett dygn från det att djuret fällts uppvisa hela det fällda djuret för länsstyrelsens besiktningsman. Om besiktningsmannen så begär ska skottplats/fallplats omgående uppvisas. Besiktningsmannen fyller tillsammans med skytten i de blanketter för licensjakt efter björn som Naturvårdsverket tillhandahåller.

text: Undantag

text: Naturvårdsverket får i det enskilda fallet medge undantag från dessa föreskrifter.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2010.

text: Naturvårdsverket

text: EVA SMITH

text: Ola Larsson

text: (Viltförvaltningsenheten)

text: 4 Elanders Sverige AB, 2010


title: Föreskrifter om ändring i Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (NFS 2002:18) om jakt och statens vilt

text: Begrepp och beteckningar som används i dessa föreskrifter har, om inte annat anges, samma betydelse som i

text: jaktlagen (1987:259)

text: och

text: jaktförordningen (1987:905)

text: . Motorfordon har i dessa föreskrifter samma betydelse som i lagen (

text: ) om vägtrafikdefinitioner.

text: Rikspolisstyrelsen har utfärdat närmare föreskrifter om polismyndig hetens organisation för och samordning av eftersök i Rikspolisstyrelsens före skrifter och allmänna råd (

text: RPSFS 2010:6

text: Med hagelgevär avses i dessa föreskrifter slätborrade tvåhandsvapen som inte har vik eller fällbar kolv eller kolv av teleskopisk typ, vilka är avsedda att läggas an mot axeln och är konstruerade för hagelpatroner. En räfflad pipa avsedd för hagelgevär tillåten för jakt enligt 7 § förändrar inte vapnets karaktär så att det ska anses som ett kulgevär utan en sådan pipa anses vara en pipa till ett hagelgevär. Med hagelpatron avses här en patron laddad med röksvagt krut och där hagel tillsammans med förladdningar och hylsa samt driv och tändsats bildar en enhet, dock inte en patron som har sådan konstruktion att spridningen av hagelsvärmen, eller del av den, fördröjs och inte påbörjas vid eller omedelbart utanför gevärets mynning.

text: 1. Anmälan har gjorts enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37, Celex 398L0034), ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/48/EG

text: (EGT L 217, 5.8.1998, s. 18, Celex 398L0048).

text: Flerpipiga kulgevär (oavsett system) samt enkelpipiga kulgevär med manuell repeter (även pumprepeterande) och enskottsmekanism får användas vid jakt. Kombinationsvapen som i en eller flera hagelpipor förses med instickspipa för kulpatron får användas vid jakt om instickspipan har samma längd som övriga pipor. Instickspipor till kombinationsvapen i kaliber 22 (5,6 mm) som inte har samma längd som övriga pipor eller som understiger kravet på piplängd i 9 § får användas vid jakt som bedrivs efter rödräv, grävling, mårdhund eller tvättbjörn under jord och vid jakt med ställande hund efter grävling, mårdhund och tvättbjörn.

text: Halvautomatiska kulgevär av civil typ, ursprungligt konstruerade och tillverkade för jakt, och som till konstruktion och utseende avser att efterlikna konventionella, manuellt omladdade kulgevär för jakt – förutom vad gäller omladdningsfunktionen – får användas vid jakt. Halvautomatiska kulgevär som uppfyller kraven i första stycket och som har en magasinskapacitet om högst två patroner (samt kan laddas med ytterligare en patron i patronläget) får användas vid jakt efter varg, björn, lodjur, bäver, utter, skogshare, mård och fågel, förutsatt att de är avsedda för patroner i den klass som föreskrivs för respektive art enligt 16 §. Vidare får halvautomatiska kulgevär som uppfyller kraven i första stycket användas vid jakt efter övriga arter under förutsättning att de har en magasins kapacitet om högst fem patroner (samt kan laddas med ytterligare en patron i patronläget), förutsatt att de är avsedda för patroner i den klass som föreskrivs för respektive art enligt 16 §.

text: 21 Injektionsvapen eller andra anordningar som används för immobilisering av vilt får användas vid jakt i vilthägn, vid jakt på andra uppdrag av polis än eftersök, vid jakt på uppdrag av länsstyrelse och kommun samt vid jakt på uppdrag av viltforskningsprojekt. Sådan jakt får endast bedrivas av den som genomgått utbildning enligt krav i Jordbruksverkets föreskrifter (

text: LSFS 1986:31

text: , Vb 11) om utbildning för innehav av injektionsvapen, vilket även innefattar avlagd jägarexamen för kulgevär avsedda för patroner i klass 1.

text: Följande gäller för jakt enligt första stycket:

text: 1. En veterinär som har kunskap om immobilisering av vilt ska finnas tillgäng lig och utan dröjsmål vid behov kunna ta sig till platsen för jakten. 2. Alla erforderliga åtgärder ska vidtas för uppletande och tillvaratagande av skjutna injektionspilar; inga injektionspilar ska således lämnas kvar i naturen. 3. Varje injektionspil ska märkas med tillståndshavarens initialer och pillöp nummer samt med varningstexten ”VARNING! TA INTE I KANYLEN. Kan innehålla gift. Ring (eget tel. nr) eller polisen (polisens tel. nr)”. 4. Utöver de krav som följer av 33 § dessa föreskrifter ska en för uppspårning av vilt lämplig hund medföras under jakten. 5. Djur som förolyckas under jakten ska obduceras av veterinär, varvid histo logiskt material i formalin och en beskrivning av händelseförloppet samt utförlig obduktionsrapport snarast ska skickas till Enheten för patologi och viltsjukdomar, Viltsektionen vid Statens veterinärmedicinska anstalt.

text: Andra och tredje stycket i tidigare 11§ har utgått.

text: Trots förbudet i

text: 14 b § 1 förordningen (1998:944)

text: om förbud m.m. i vissa fall i samband med hantering, införsel och utförsel av kemiska produkter får ammunition innehållande blyhagel användas av tävlingslicenserade skyttar som ska representera Sverige vid tävling i de internationella skyttegrenarna skeet, trap och dubbeltrap. Detta undantag gäller såväl övning som tävling.

text: Vapen vid eftersök

text: Vid eftersök på polismyndighetens uppdrag i enlighet med

text: 40 § andra stycket jaktförordningen (1987:905)

text: eller när en kontaktperson enligt Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: RPSFS 2010:6

text: FAP 2261) om polismyndighetens medverkan vid eftersök av vilt som varit inblandat i en sammanstötning med motorfordon gör ett platsbesök, får dels enkelpipiga hagelgevär laddade med en projektil enligt 7 § dessa föreskrifter, dels kombina tionsvapen i kaliber 12, 16 och 20 laddade med patroner i kaliber 12, 16 och 20 försedda med en projektil (kula) avsedd för varje kaliber användas för vildsvin, dovhjort, mufflonfår, älg, kronhjort, rådjur, björn, varg och järv. Med kombina tionsvapen avses i dessa föreskrifter ett gevär med både hagelpipa och kulpipa.

text: Tillsyn och vittjning av fångstredskap avsedda för levandefångst ska ske enligt följande:

text: 1. Nät ska stå under ständig tillsyn och vittjas omgående efter det att fångst skett. 2. Annat fångstredskap än nät, avsett för fångst av fågel, ska vittjas minst en gång per dygn. En vittjning ska alltid ske på kvällen. 3. Annat fångstredskap än nät, avsett för fångst av däggdjur, ska vittjas minst en gång per dygn. En vittjning ska dock alltid ske på morgonen. Om fångsten avser vildsvin, iller, mink, hermelin, vessla, råttor, sorkar eller möss ska vittjningen ske minst två gånger per dygn, morgon och kväll. 4. Fotsnara för rödräv ska vittjas minst två gånger per dygn, morgon (senast vid gryningen) och kväll.

text: Eftersök m.m.

text: Som följer av

text: 40 § andra stycket

text: och

text: 33 §

text: jaktförordningen (1987:905)

text: får eftersök ske på uppdrag av berörd polismyndighet om björn, varg, järv, lo, myskoxe, älg, hjort, rådjur, vildsvin, mufflonfår, fjällräv, utter, val, örn, fiskgjuse, bivråk, tornuggla, hökuggla, berguv, fjälluggla, lappuggla, slaguggla, rördrom, lunnefågel, salskrake, svarthalsad dopping, skärfläcka, gråspett, vitryggig hackspett, mellanspett, kungsfiskare, blåkråka, härfågel, sommargylling, fjäll gås, skräntärna, svarttärna, stork, glada, falk eller kärrhök varit inblandad i en sammanstötning med ett motorfordon. Av

text: 40 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: jaktförordningen

text: följer att eftersök enligt första stycket får genomföras endast av polismyndighet eller av person eller personer som har utsetts av berörd polismyndighet. Av

text: 40 § tredje stycket jaktförordningen

text: följer att Naturvårdsverket får meddela föreskrifter om annat

text: 3. Med nät avses textilnät eller liknande med syfte att snärja in fångade djur dock inte slagnät (typgodkänt fångstredskap L 17) för fångst av bland annat duvhök. 3

text: än polismyndighetens medverkan vid eftersök av sådan art som avses i första stycket. Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: RPSFS 2010:6

text: FAP 2261) om polismyndighetens medverkan vid eftersök av vilt som varit inblandat i en sammanstötning med motorfordon innehåller bestämmelser om när ett eftersök ska anses vara avslutat.

text: Allmänt råd till 33 §

text: Ett eftersök bör av djurskyddsskäl avslutas exempelvis när ett eftersöksekipage, efter att ha följt spåret en viss tid eller en viss sträcka, konstaterar att allt talar för att djuret inte är allvarligt skadat. En faktor som kan vägas in vid bedömningen av om ett eftersök bör avslutas är om djurets flykt inte avviker från dess naturliga beteende. Om eftersöket inte leder framåt trots omfattande insatser bör det avslutas även i fall där djuret bedöms skadat. I sådant fall bör som regel ett nytt eftersöksekipage utses och ett eftersök inledas varvid det bör övervägas om hund eller hundar med andra egenskaper än de tidigare ska användas.

text: Eftersök ska genomföras av eftersöksekipage eller eftersökspatrull. Eftersök av varg eller björn ska genomföras av eftersökspatrull. Eftersöksekipage och eftersökspatrull har samma betydelse som i 16 § Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: RPSFS 2010:6

text: FAP 2261) om polismyndighetens medverkan vid eftersök av vilt som varit inblandat i en sammanstötning med motorfordon. En eftersöksjägare eller en kontaktperson enligt Rikspolisstyrelsens föreskrif ter och allmänna råd om polismyndighetens medverkan vid eftersök av vilt som varit inblandat i en sammanstötning med motorfordon ska ha godkänd svensk jägarexamen enligt Naturvårds verkets föreskrifter (

text: NFS 2005:4

text: ) om jägarexa men och rätt att inneha kulgevär klass 1 enligt 9 och 16 §§ dessa föreskrifter. Eftersöksjägaren eller kontaktpersonen ska även ha genomgått utbildning om eftersök vid viltolycka i anslutning till väg enligt Nationella Viltolycksrådets riktlinjer. För eftersök av björn, varg, järv eller lo ska eftersöksjägaren därutöver ha genomgått särskild utbildning enligt Nationella Viltolycksrådets riktlinjer för jakt efter eller eftersök av stora rovdjur.

text: Allmänt råd till 33 a §

text: Särskild utbildning för jakt efter eller eftersök av stora rovdjur kan exempelvis vara av jägarorganisation anordnad utbildning. Utbildningen bör omfatta minst 16 teoretiska timmar innefattande bland annat jaktlagstiftning. Utbildningen bör ge deltagarna sådana kunskaper att de kan utöva sitt uppdrag som eftersöksjägare.

text: En hund som ingår i ett eftersöksekipage ska vara särskilt tränad för ändamålet och ska ha dokumenterade särskilt goda egenskaper att följa en skadad individ av den art eftersöket avser.

text: Allmänt råd till 33 b §

text: En hund bör anses ha visat sådana egenskaper om den har genomgått utbildning och godkänts enligt Nationella Viltolycksrådets riktlinjer.

text: Varje eftersöksjägare ska vid utförandet av sitt uppdrag bära väst försedd med reflex, länsbokstav och identifikationsnummer på ryggen samt huvudbonad. Utrustningen tillhandahålls av polismyndigheten och ytterli gare bestämmelser om hur sådan utrustning mer i detalj ska utformas finns i Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: RPSFS 2010:6

text: FAP 2261) om polismyndighetens medverkan vid eftersök av vilt som varit inblandat i en sammanstötning med motorfordon. Anställda hos kommun eller länsstyrelse som utför eftersök på uppdrag av polismyndigheten får istället bära annan motsvarande utrustning.

text: Varje eftersöksjägare ska vid utförandet av sitt uppdrag kunna uppvisa en preliminär viltolycksrapport, av vilken ska framgå uppgifter om polis myndighetens beslut om eftersök, samt kunna styrka sin identitet.

text: Har jakträttshavare eller viltvårdsområdesförening i enlighet med

text: 34 § andra stycket jaktförordningen (1987:905)

text: tilldelats djur, som under fredningstid varit inblandat i en sammanstötning med motorfordon och som i samband med eftersök anträffats dött eller avlivats, ska jakträttshavaren eller viltvårdsområdes föreningen svara för samtliga de åtgärder och kostnader som är förenade med att ta hand om djuret.

text: Ersättning för polismyndighetens kostnader för att eftersöka eller på annat sätt spåra, döda eller omhänderta djur av sådan art som avses i 33 § jakt förordningen (

text: ) (vilt som tillfaller staten) och som inte ska ersättas enligt

text: 35 a §

text: ska lämnas enligt följande:

text: 1. Per person och för varje påbörjad timme: 100 kr. Avser eftersöket björn ska motsvarande ersättning vara 200 kr. 2. Kontaktperson som inte själv ska genomföra eftersöket utan vidare befordrar uppdraget erhåller 50 kr och ytterligare 100 kr om kontaktpersonen behöver göra ett platsbesök. 3. Tillägg för varje eftersökshund för varje påbörjad timme: 50 kr. 4. Tillägg för terrängfordon (även traktor) för varje påbörjad timme: 200 kr. 5. Tillägg för bil: motsvarande skattefri del av statlig bilersättning.

text: Ersättning för arbete enligt 3333 b §§ dessa föreskrifter för eftersök enligt

text: avseende vilt som varit inblandat i en sammanstötning med motorfordon ska lämnas per eftersök enligt följande:

text: 1. För eftersök av björn, varg, järv och lo: 1 900 kr. 2. För eftersök av älg och vildsvin: 700 kr. 3. För eftersök avseende övriga arter: 400 kr. 4. För kontaktperson 50 kr per eftersök (så kallad grundersättning) och ytterligare 100 kr om kontaktpersonen behöver göra ett platsbesök (så kallad tilläggs ersättning). 5. Tillägg för bil motsvarande skattefri del av statlig bilersättning om väg sträckan överstiger 50 km enkel väg.

text: Ersättning enligt första stycket utgår inte avseende eftersök som anställd hos kommun eller länsstyrelse utför i tjänsten.

text: Allmänt råd till 35 och 35 a §§

text: För att ersättning för eftersök ska kunna utgå är det viktigt att det bekräftas att eftersöket gällt den art för vilken ersättning begärs, särskilt om uppgift om arten vid uppdragets lämnande varit osäker. En bekräftelse kan exempelvis ske genom besiktning i samband med att djuret dödas, genom säkring och dokumentation av spår eller på annat motsvarande sätt. Om en kontaktperson får i uppdrag att genomföra eftersök kan ersättning i förekommande fall utgå med grundersättning, tilläggsersättning samt ersättning för eftersöket.

text: Älg eller hjort som anträffats död eller avlivats under fredningstid vid eftersök som genomförts enligt

text: och som inte tillfaller jakträttshavaren eller viltvårdsområdesföreningen i enlig het med

text: 34 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: jaktförordningen (1987:905)

text: , ska tas omhand enligt följande:

text: 1. Jakträttshavaren eller viltområdesföreningen på den plats där djuret anträffades dött eller avlivades får behålla djuret. 2. Anträffas djuret dött eller avlivas på väg som utgör gräns mellan två jakt områden och disponerar berörda jakträttshavare gemensamt jakträtten på vägen, ska de i samråd dela djuret. 3. Anträffas djuret dött eller avlivas på gräns mellan två jaktområden, som inte är sådan väg som avses under punkt 2, ska jakträttshavarna i samråd dela djuret. 4. Om djuret inte kan tas omhand enligt punkterna 1–3 får polismyndigheten besluta att djuret ska destrueras eller tas omhand på annat lämpligt sätt.

text: För att möjliggöra köttbesiktning av djur som tillfaller staten enligt 37 § ska inre röda organ (hjärta, lever, lungor, mjälte och njurar) samt huvudet om möjligt sitta kvar i kroppen. I annat fall ska de bifogas kroppen och vara märkta så att identiteten mellan kroppen och organen är säkerställd.

text: Djur eller djurdel från djur som anträffats dött eller avlivats under fred ningstid vid eftersök som genomförts enligt

text: och som inte tillfaller jakträttshavaren eller viltvårdsområdes föreningen i enlighet med

text: 34 § jaktförordningen (1987:905)

text: ska tas omhand enligt följande om inte annat följer av 36 § dessa föreskrifter:

text: 1. Varg, björn, järv eller lo ska tas omhand av polismyndigheten och snarast överlämnas till Statens veterinärmedicinska anstalt. 2. Övriga arter enligt

text: 33 § första stycket jaktförordningen (1987:905)

text: ska tas omhand av polismyndigheten och snarast överlämnas till Natur historiska riksmuseet. 3. Om djuret eller djurdelen behövs för utredning om eventuellt brott, eller misstanke om sjukdom, ska polismyndigheten i stället överlämna djuret eller djurdelen till Statens veterinärmedicinska anstalt. 4. Om polismyndigheten bedömer att djuret är i så dåligt skick att det inte är lämpligt att överlämna det till Statens veterinärmedicinska anstalt eller Naturhistoriska riksmuseet får polismyndigheten besluta att destruera djuret 6 på lämpligt sätt.

text: Mottagare av djur eller djurdel som tillfaller staten får besluta hur materialet ska disponeras för att tillgodose i

text: 25 § jaktlagen (1987:259)

text: föreskrivet ändamål för överlämnandet. Levande fåglar som tillfaller staten och som enligt av ansvarig myndighet utsedd veterinär ska vårdas och rehabiliteras ska överlämnas till närmaste godkända inrättning för detta, enligt förteckning förd av Naturvårdsverket. I fråga om levande däggdjur som tillfaller staten och fåglar som tillfaller staten och som inte kan frisläppas efter vård och rehabilitering, beslutar Na turvårdsverket i det enskilda fallet.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter att de utkom från tryck. Den som vid föreskrifternas ikraftträdande har tillstånd att inneha ett halvautomatiskt kulgevär för jaktändamål får även efter ikraftträdandet fortsätta att använda det för jakt, under förutsättning att det uppfyller kraven enligt 11 § i äldre föreskrifter. Krav på utbildning enligt 33 a § tredje stycket träder ikraft 1 januari 2012 dock att krav på godkänt resultat på det teoretiska prov som ingår i jägarexamen träder i kraft först 1 januari 2014. Krav på träning och dokumentation enligt 33 b § träder i kraft 1 januari 2012.

text: Naturvårdsverket

text: EVA SMITH

text: Christer Pettersson

text: (Viltförvaltningsenheten)

text: Elanders Sverige AB, 2010


title: Upphävande av allmänt råd (NFS 2006:10) till föreskrifter (NFS 2004:10) om deponering, kriterier och förfaranden för mottagning av avfall vid anläggningar för deponering av avfall

text: Naturvårdsverkets författningssamling

text: ISSN 1403-8234

text: Upphävande av allmänt råd (

text: NFS 2006:10

text: ) till

text: Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: NFS 2004:10

text: ) om Utkom från trycket

text: den 12 januari 2011

text: beslutat den 22 december 2010

text: Naturvårdsverket upphäver det allmänna rådet (

text: NFS 2006:10

text: ) till 26 § Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: NFS 2004:10

text: ) om deponering, kriterier och förfaranden för mottagning av avfall vid anläggningar för deponering av avfall.

text: Naturvårdsverket

text: MARIA ÅGREN

text: Erika Nygren

text: (Enheten för förorenade områden)

text: Elanders Sverige AB, 2011


title: Föreskrifter om Hamra nationalpark

text: bedriva täktverksamhet eller anordna upplag

text: dika, dämma, dikesrensa, muddra eller på annat sätt påverkan hydrologin

text: borra, spränga, gräva, schakta, tippa, utfylla, eller på annat sätt skada

text: mark och block

text: avverka eller utföra annan skogsvårdande åtgärd

text: uppföra byggnad eller annan anläggning som t.ex. stängsel, brygga, mast

text: och liknande

text: anlägga väg

text: sprida bekämpningsmedel eller växtnäringsämnen

text: kalka mark eller vatten

text: bedriva militär övningsverksamhet

text: jaga med undantag av skyddsjakt efter mink

text: fiska eller upplåta fiskerätt. Detta gäller dock inte fiske i Voxnan från

text: nationalparkens strand

text: inplantera djur- och växtarter

text: inom nationalparken

text: Inom nationalparken är det förbjudet att

text: elda annat än på anvisade platser och då endast med medförd eller till-

text: handahållen ved

text: tälta annat än i zon 1 och maximalt två nätter i följd på samma plats. Tält-

text: ning fler än två nätter i följd på samma plats kräver tillstånd av länsstyrelsen. Zon 1 anges på bifogad karta, bilaga 2

text: framföra motordrivet fordon annat än på allmän väg

text: köra motordrivet laddningsaggregat

text: landa med luftfarkost

text: fälla eller på annat sätt skada levande eller döda träd och buskar

text: ta död ved

text: gräva upp växter, plocka mossor, lavar och vedlevande svampar

text: förstöra eller skada fast naturföremål eller ytbildning

text: klättra i boträd, samla in insekter eller på annat sätt medvetet skada eller

text: störa djurlivet

text: medföra hund som inte är kopplad

text: nationalparkens strand

text: utan länsstyrelsens tillstånd genomföra vetenskapliga undersökningar,

text: tävlingar, lägerverksamhet och andra större eller återkommande organiserade arrangemang

text: Utan hinder av inskränkningar enligt A) och B) är det tillåtet att • personal inom nationalparksförvaltningen eller av länsstyrelsen utsedd uppdragstagare använder motordrivna fordon samt utför åtgärder enligt fastställd skötselplan. • tjänsteman i sjukvårds-, polis- eller räddningsärende använder erforderligt fordon och okopplad hund; sådan insats ska snarast anmälas till förvaltningen eller om möjligt i förväg. Detta undantag gäller inte för aktiviteter i övningssyfte. • om större vilt faller inom nationalparken vid den jakt som bedrivs på angränsande marker får uttransport med älgdragare eller liknande ske kortast möjliga väg och på sådant sätt att skador på mark och vatten undviks. Förvaltningen ska snarast informeras om eftersök eller uttransport har skett.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter att de utkom från trycket.

text: Dessa föreskrifter ersätter Naturvårdsverkets kungörelse (

text: SNFS 1987:15

text: ) med föreskrifter för Hamra nationalpark, som upphävs den dag då dessa föreskrifter träder i kraft.

text: Naturvårdsverket

text: EVA SMITH

text: Anna Helena Lindahl

text: (Genomförandeavdelningen)

text: 1 a g a il B

text: n tå ar v S

text: ran

text: my tå ar v S

text: er

text: Met

text: k

text: ar 1

text: p jön s

text: al an

text: n v 000 S

text: io 1

text: iet

text: at er

text: n ät a 500 tm r an 50 m 2 L

text: a 0 ©

text: H

text: 2 a g a il B

text: n tå ar v S

text: ran ts la my p tå a ar m v S ams

text: å p d lj öf i r

text: tte ä nå tv 

text: lt a im x n er a m ude Met n bj te r k öf illå 500 ar t g 1 p jön g in s in n

text: al lt

text: anv ltn ä n S ä T 000 io T 3 - 1 1 2 iet at n er n o on ät Z Z a 500 tm r an 50 m 2 L

text: a 0 ©

text: H

text: Elanders Sverige AB, 2011


title: Föreskrifter och allmänna råd om jakt efter älg och kronhjort

text: Begrepp och beteckningar som används i dessa föreskrifter har, om inte annat anges, samma betydelse som i

text: jaktlagen (1987:259)

text: och

text: jaktförordningen (1987:905)

text: Med ekosystembaserad förvaltning av älgstammen avses i dessa föreskrifter en adaptiv förvaltning som, i syfte att skapa en älgstam av hög kvalitet och i balans med betesresurserna, tar hänsyn till viktiga allmänna intressen såsom rovdjursförekomst, trafiksäkerhet och inverkan på biologisk mångfald samt till jordbruk och skador på skog.

text: Älgjaktområden används i dessa föreskrifter som ett samlat begrepp för älgskötselområden och licensområden för älgjakt.

text: Med årskalv avses älg eller kronhjort till och med den 15 april året efter födelseåret.

text: Inrättande och registrering m.m.

text: Inrättande och ändring av älgförvaltningsområden

text: Ett älgförvaltningsområde ska i huvudsak omfatta en avgränsad älgstam och ska så långt det är möjligt vara sammanhängande. Ett älgförvaltningsområde får inrättas utan hinder av en länsgräns om berörda länsstyrelser är överens. Den länsstyrelse som enligt

text: 3 c § andra stycket jaktförordningen (1987:905)

text: ska besluta om inrättande av älgförvaltningsområde som berör flera länsstyrelser, ska vara sammankallande. Länsstyrelsens inrättande av älgförvaltningsområden ska ske efter samråd med markägarnas och jägarnas organisationer i länet.

text: Allmänna råd

text: För att en älgstam ska anses avgränsad bör minst 80 procent av älgstammen finnas inom älgförvaltningsområdet under året. De flesta älgförvaltningsområden i södra Sverige bör ha en areal i storleksordningen 50 000 hektar

text: och i norra Sverige 100 000 hektar eller mer. Älgförvaltningsområdena bör inte vara för stora för att möjliggöra lokal förankring, vid beslut om dessa.

text: Med utgångspunkt i älgens rörelsemönster i landskapet ska älgförvaltningsområden, där så är möjligt, indelas efter naturliga eller skapade barriärer, såsom viltstängsel, större vägar och järnvägar, samhällen samt större sjöar och vattendrag.

text: Länsstyrelsen ska ansvara för att indelningen i älgförvaltningsområden är ändamålsenlig och får, efter samråd med berörda älgförvaltningsgrupper och i samråd med berörda länsstyrelser, besluta om ändring av indelningen.

text: Registrering av älgjaktområde m.m.

text: Den länsstyrelse som beslutar om inrättande av ett älgförvaltningsområde ska pröva ansökan avseende registrering av älgjaktområde, som helt eller till större delen ligger i älgförvaltningsområdet, efter ansökan av jakträttshavaren eller, om de är flera, av utsedd företrädare för dessa. En viltvårdsområdesförening bildad enligt lagen (

text: ) om viltvårdsområden anses som företrädare för jakträttshavarna inom viltvårdsområdet om föreningen har fattat beslut om gemensamhetsjakt efter älg. Det är länsstyrelsen i det län inom vilket huvuddelen av licensområdet ligger som ska besluta om sådan registrering som följer av andra punkten i övergångsbestämmelserna till lagen (

text: ) om ändring i

text: jaktlagen (1987:259)

text: . Länsstyrelsens beslut om registrering av älgjaktområde som omfattar del av annat län ska ske i samråd med berörda länsstyrelser. När ansökan krävs ska sådan ges in till länsstyrelsen senast den 31 januari för att jakt ska kunna ske samma kalenderår om inte länsstyrelsen beslutar annat.

text: Allmänna råd

text: Ett älgskötselområde bör inte vara så stort att det ensamt utgör ett älgförvaltningsområde.

text: I

text: 3 § jaktförordningen (1987:905)

text: föreskrivs det att ett älgskötselområde får registreras trots att det endast medger avskjutning av fem vuxna älgar per år om det finns särskilda skäl för en sådan registrering och området i övrigt är lämpat för älgjakt.

text: Allmänna råd

text: Exempel på särskilda skäl för att registrera ett älgskötselområde enligt

text: 3 § jaktförordningen

text: är om regionala geografiska förhållanden medför att ett älgskötselområde, för att medge avskjutning av tio vuxna älgar per år, skulle bli så stort att bildande av älgskötselområde avsevärt försvåras, om området är naturligt väl avgränsat. Exempel på sådan avgränsning kan vara vatten, eller om etablering av rovdjur inom älgskötselområdet inte möjliggör en högre avskjutning. Älgskötselområdet bör anses som lämpat för älgjakt enligt första stycket om det i princip är sammanhängande och omfattar i huvudsak samma älgstam.

text: Ansökan om registrering av älgskötselområde ska innehålla 1. en skötselplan, 2. en redovisning av vilka fastigheter som ingår i älgskötselområdet samt 3. en redovisning av att jakträttshavare och, i förekommande fall, viltvårdsområdesförening har samtyckt till registreringen. Länsstyrelsen får, utöver vad som föreskrivs i första stycket, besluta vad ansökan i övrigt ska innehålla. Länsstyrelsen får vidare för ansökan som inte avser nyregistrering av älgskötselområde medge undantag från krav enligt första stycket.

text: Allmänna råd

text: Fastighetsägare är enligt

text: 10 § jaktlagen (1987:259)

text: alltid jakträttshavare i den utsträckningen jakträtt inte har upplåtits till annan eller om ett viltvårdsområde enligt lagen (

text: ) om viltvårdsområden har bildats. Eftersom upplåtelse av jakträtt kan vara begränsad på olika sätt, exempelvis till ett område inom en fastighet, ska fastighetsägaren som regel lämna sitt samtycke även om det finns annan jakträttshavare om inte denne eller denna kan visa att han eller hon har en exklusiv jakträtt. Ett intyg från behörig företrädare för ett älgskötselområde om att han eller hon inhämtat samtycke från samtliga jakträttshavare och viltvårdsområdesföreningar kan utgöra en tillräcklig redovisning.

text: Ansökan om registrering av licensområde för älgjakt ska innehålla uppgifter enligt 10 § första stycket 2 och 3 samt de uppgifter som länsstyrelsen i övrigt beslutar.

text: Innehar samma jakträttshavare rätten till jakt efter älg på två eller flera fastigheter inom samma älgförvaltningsområde, kan dessa fastigheter tillsammans registreras som ett älgjaktområde. Detta gäller även om en fastighet består av två eller flera skiften som inte angränsar till varandra inom älgförvaltningsområdet. Ett markområde får inte registreras som både älgskötsel- och licensområde. Länsstyrelsen får, om det behövs med hänsyn till älgförvaltningsplanen, besluta att högst en viss del av avskjutningen får ske inom del av det registrerade området.

text: Om det inte finns särskilda skäl för annat, ska beslut om registrering som går sökanden emot vara denne tillhanda senast tre månader före jakttidens början och övriga beslut om registrering senast en månad före jakttidens början. Beslutet ska gälla för begränsad tid eller tills vidare.

text: Alla förändringar av ett älgjaktområdes gränser ska anmälas till länsstyrelsen. Sker annan förändring i fråga om fastighetsförhållanden eller jakträttsliga förhållanden som inte är obetydlig, ska den på vilken beslutet om registrering är utställt snarast anmäla förändringen till länsstyrelsen. Länsstyrelsen ska pröva om ny ansökan om registrering behöver inges. Sker förändring under tiden från ansökan om registrering till älgjaktens början, ska länsstyrelsen, om inte särskilda skäl talar emot detta, handlägga ärendet på sådant sätt att jakt ändå kan bedrivas det år anmälan ingivits.

text: Allmänna råd

text: En förändring bör anses som obetydlig om den inte föranleder någon prövning av länsstyrelsen och den inte påverkar registreringen. Ett exempel på en obetydlig förändring av fastighetsförhållanden är för en samägd fastighet att antalet ägare blir färre genom att en ägare överlåter sin del på annan eller andra befintliga ägare. Ett exempel på en förändring av jakträttsliga förhållanden som kan anses som obetydlig är om en av flera jaktupplåtelser på en fastighet upphör utan att någon ny upplåtelse träder i dess ställe. Ett markförvärv genom fastighetsreglering eller på annat sätt, som inte leder till någon särskild administrativ åtgärd hos länsstyrelsen ska anmälas men bör inte föranleda krav på ny registrering.

text: Skäl som bör föranleda att länsstyrelsen beslutar om avregistrering av älgskötselområde enligt

text: 33 § tredje stycket jaktlagen (1987:259)

text: är varaktiga förändringar av de förhållanden som utgjorde grund för registreringsbeslut, att felaktiga eller utelämnade uppgifter legat till grund för beslutet om registrering, utebliven anmälan om jaktresultat, utebliven betalning eller att en väsentlig avvikelse från älgskötselplanen föreligger. Uteblivet deltagande i inventeringar och uteblivet samråd enligt dessa föreskrifter kan också utgöra grund för avregistrering. Avregistrering av ett älgskötselområde på grund av utebliven anmälan om jaktresultat får ske tidigast en månad efter jakttidens utgång. Beslut om avregistrering av ett älgskötselområde ska meddelas senast tre månader före jakttidens början. Ett beslut om avregistrering av licensområde för älgjakt enligt

text: 33 § andra stycket jaktlagen (1987:259)

text: ska meddelas senast tre månader före älgjaktens början. Om beslut meddelas senare får den förestående älgjakten ändå genomföras i enlighet med tidigare beslut, förutsatt att jakträtten kvarstår.

text: Allmänna råd

text: En avskjutning inom ett älgskötselområde som under- eller överstiger planerad avskjutning med mer än 10 procent per jaktår vad gäller 1. totala antalet älgar, 2. fördelningen mellan vuxna djur och årskalvar eller 3. könsfördelningen mellan de vuxna älgarna eller som på annat sätt tydligt avviker från älgförvaltningsplanen bör anses som en väsentlig avvikelse från älgskötselplanen om avvikelse inträffar mer än en gång under en treårsperiod. En avvikelse avseende avskjutning av vuxna älgar bör dock alltid överstiga två älgar per år för att anses vara väsentlig.

text: Ska älgjakt bedrivas av fler än en markägare eller nyttjanderättshavare på ett och samma område på renbetesfjällen i Jämtlands län, inom området ovanför odlingsgränsen och i Malå sameby i Västerbottens län samt inom området ovanför lappmarksgränsen i Norrbottens län, får länsstyrelsen vid registrering av sådant område göra de undantag från 10–14 §§ som anses motiverade.

text: Uppgifter

text: Älgförvaltningsgruppen ska för ett älgförvaltningsområde upprätta en plan för en ekosystembaserad förvaltning av älgstammen (älgförvaltningsplan). Älgförvaltningsgruppen ska följa upp förvaltningen och ställda mål, såväl under jaktsäsongen som mellan jaktsäsonger, och så långt möjligt samordna älgförvaltningen inom området genom årliga samråd. Älgförvaltningsgruppen ska även enligt 27 § skriftligen yttra sig över älgskötselplanerna innan de ges in till länsstyrelsen. Älgförvaltningsgruppen ska föreslå den minsta areal som krävs för att få fälla en årskalv respektive en vuxen älg inom älgförvaltningsområdet för länsstyrelsens beslut om registrering av licensområden. Arealkraven kan skilja sig åt inom olika delar av älgförvaltningsområdet. Om det finns särskilda skäl, såsom att jaktresultatet tydligt avviker från älgförvaltningsplanens mål, ska älgförvaltningsgruppen rapportera förhållandet till länsstyrelsen samt genom åtgärder, såsom dialog med och information till berörda jakträttshavare och företrädare för sådana, verka för att uppsatta mål för älgstammens storlek och sammansättning ska nås under pågående jaktsäsong.

text: Älgförvaltningsplan

text: En älgförvaltningsplan ska tas fram för en period om tre år och ska innehålla åtminstone de uppgifter som framgår av bilaga 1. Planen ska godkännas av länsstyrelsen. Älgförvaltningsgruppen ska för älgförvaltningsområdet, minst en gång om året 1. föreslå, inhämta, sammanställa och analysera inventeringar av älgstammen, inklusive biologiska data, med kvalitetssäkrade metoder, 2. inhämta information avseende älg om inträffade trafikolyckor, predation av stora rovdjur på älg, skador för areell näring och foderprognoser samt 3. genomföra protokollförda samråd med i älgförvaltningsområdet registrerade älgskötselområden samt med berörda myndigheter. Protokollen ska bevaras under minst fem år och ska på begäran inges till länsstyrelsen. Med utgångspunkt i den inhämtade informationen ska älgförvaltningsgruppen, med särskilt beaktande av fodertillgång och tolerabla skadenivåer, sätta upp mål för stammens storlek och sammansättning och med dessa som grund beräkna en lämplig avskjutning för att nå målen. Följande ska ligga till grund för älgförvaltningsplanen: 1. uppgifterna som inhämtats till grund för älgförvaltningsplanen tillsammans med 2. synpunkter som inhämtats vid samråd enligt första stycket 3 ovan, med 3. uppgifter om licensområden samt med 4. de övergripande riktlinjer för älgförvaltningen som länets viltförvaltningsdelegation enligt förordningen (

text: ) om viltförvaltningsdelegationer har beslutat om. Älgförvaltningsgruppen ska se över älgförvaltningsplanen minst en gång om året och vid behov föreslå ändringar för länsstyrelsens godkännande. Inför utgången av treårsperioden ska en ny plan tas fram i enlighet med denna paragraf.

text: Allmänna råd

text: Älgförvaltningsgruppen bör, efter att ha inhämtat det underlag som krävs för att ta fram en älgförvaltningsplan, göra en egen analys av hur uppgifterna ska användas för att uppnå en ekosystembaserad förvaltning av älgstammen. De mål för älgstammens storlek och sammansättning som ska tas fram bör utgå ifrån älgförvaltningsområdets samlade inventeringar av älgstammen samt de lokala variationerna i förvaltningen som beskrivs i älgskötselplanerna. Genomförandet av inventeringar bör alltid utföras på ett likartat sätt och med noggrannhet utifrån de kvalitetssäkrade metoderna.

text: Uppgifter i älgskötselplanerna om lokala förhållanden för att förebygga skador på skog, jordbruk och i trafiken samt lokala effekter av rovdjur ska särskilt beaktas vid framtagande av älgförvaltningsplanerna.

text: Älgförvaltningsplanen ska innehålla råd och vägledning för älgskötselplaner inom älgförvaltningsområdet.

text: Organisation

text: Av

text: 3 d § jaktförordningen (1987:905)

text: framgår vilka som av länsstyrelsen ska utses att ingå i en älgförvaltningsgrupp.

text: Älgförvaltningsgruppen får vid behov av särskild kompetens adjungera ytterligare experter utan rösträtt.

text: Allmänna råd

text: Exempel på sådan särskild kompetens som regelbundet bör adjungeras för att tillvarata allmänna intressen i älgförvaltningsgruppen är sakkunniga från Skogsstyrelsen, som kan bidra med särskild kompetens avseende förvaltning av skog, samt experter från Nationella Viltolycksrådets regionala råd, som kan bidra med kompetens inom trafikområdet.

text: Ledamöterna utses för tre år. Om en ledamot avgår ska en ny ledamot utses för återstoden av uppdragstiden.

text: Älgförvaltningsgruppen ska träffas minst två gånger per år. Ordförande är gruppens kontaktperson gentemot länsstyrelsen. Ordförande är också ansvarig för att ledamöterna kallas minst två veckor i förväg, att det finns en dagordning för mötena och att dessa protokollförs. Protokollen ska utan dröjsmål ges in till länsstyrelsen. Om det föreligger särskilda skäl får kallelse till möte ske senare än två veckor i förväg.

text: En älgförvaltningsgrupp är beslutsför när minst två av vardera mark- och jaktintresseledamöterna är personligt närvarande. En ledamot som inte är personligen närvarande vid ett möte får utöva sin rösträtt genom annan ledamot med en skriftlig, av fullmaktsgivaren undertecknad och daterad, fullmakt. Fullmakten ska ange vilken eller vilka punkter på dagordningen fullmakten gäller. Genom fullmakt ska en ledamot kunna rösta för ytterligare högst en ledamot. En fullmakt får endast avse ett möte.

text: Arvoden

text: Länsstyrelsen ska betala ett årligt fast arvode för ett uppdrag som ledamot i en älgförvaltningsgrupp. Ersättning utgår med 5 000 kronor per ledamot. Ersättning utgår dock inte till ledamot som endast i ringa omfattning deltar i älgförvaltningsgruppens arbete. Om ledamot avgår under ett kalenderår ska arvodet fördelas mellan den avgående och dennes efterträdare i förhållande till den tid de har haft sina uppdrag. För inrikes resor som är nödvändiga för att fullgöra uppdraget lämnas resekostnadsersättningar och traktamente enligt de grunder som fastställts för länsstyrelsens arbetstagare. Arvoden och övriga ersättningar enligt tredje stycket betalas ut av länsstyrelsen två gånger per år i efterskott och ska grundas på skriftligt underlag.

text: Älgskötselområden

text: En älgskötselplan ska bifogas ansökan om registrering av älgskötselområde och ska fastställas av länsstyrelsen. Älgskötselplanen ska bidra till en adaptiv förvaltning och till att älgförvaltningsplanens mål genomförs. Planen ska tas fram efter samråd med älgförvaltningsgruppen. En älgskötselplan omfattar en period om tre år, om inte länsstyrelsen beslutar annat, och ska alltid innehålla 1. en beskrivning av den långsiktiga målsättningen för skötseln av älgstammen inom området, 2. en uppföljning av föregående älgskötselplan, 3. en bedömning av förekomsten av älg inom området, fördelat på tjur, ko och kalv, utifrån vinterstam och i förekommande fall uppdelad på fast stam och vandringsälgar, 4. en beskrivning av betessituationen i området och vilka åtgärder som ska vidtas för att begränsa skador av älg på gröda och skog inklusive biologisk mångfald, 5. en beskrivning av de åtgärder som kan vidtas om uppsatta mål för förvaltningen inte ser ut att kunna uppnås, exempelvis för att minska risken för trafikskador orsakade av älg, 6. en redovisning av de inventeringar som planeras att genomföras under planperioden, 7. uppgift om hur stor den årliga avskjutningen bör vara fördelat på tjur, ko och årskalv samt 8. älgförvaltningsgruppens skriftliga tillstyrkan av älgskötselplanen. Skulle älgförvaltningsgruppen inte tillstyrka att länsstyrelsen fastställer älgskötselplanen ska länsstyrelsen ta ställning till om planen ändå kan fastställas. Företrädare för älgskötselområdet ska minst en gång om året göra en uppföljning av älgskötselplanen och vid behov vidta åtgärder och föreslå ändringar för länsstyrelsens fastställande. Företrädare för älgskötselområdet ska också, i god tid före det att planperioden går ut, inkomma med en ny plan, framtagen enligt ovan.

text: Företrädare för älgskötselområdet ska se till att årliga protokollförda samråd hålls med berörda fastighetsägare, jakträttshavare och viltvårdsområdesföreningar inom älgskötselområdet samt att området deltar i älgförvaltningsområdets

text: samråd. Samrådsprotokollen för älgskötselområde ska bevaras under minst fem år och ska på begäran ges in till länsstyrelsen.

text: Länsstyrelsen ska regelbundet och minst vart tredje år, på eget initiativ eller efter framställan av älgförvaltningsgruppen, göra en översyn av älgskötselplanerna och vid behov vidta åtgärder. Avregistrering av älgskötselområdet kan ske om översynen visar att det finns fog för det.

text: I län med förvaltning av älgar i vandringsområden ska samråd ske mellan länsstyrelserna i de län som berörs. Samrådet ska i vart fall gälla utformningen av en gemensam målsättning för skötseln av älgstammen och principer för registrering av älgskötselområden.

text: Skyddsjakt

text: Inför länsstyrelsens beslut om skyddsjakt efter älg ska berörd älgförvaltningsgrupp yttra sig på begäran av länsstyrelsen om behov föreligger.

text: Avgift för registrering, fällavgifter, bidrag ur älgvårdsfonden m.m.

text: Registreringsavgift

text: Den som ansöker om registrering av älgjaktområde ska i samband med ansökan erlägga en avgift om 2 300 kronor till den länsstyrelse som har att pröva ansökan enligt 8 §. Som följer av

text: 13 § avgiftsförordningen (1992:191)

text: får länsstyrelsen, om det finns särskilda skäl, betala tillbaka hela eller del av ansökningsavgiften. För anmälan om byte av företrädare för registrerat område ska ingen avgift utgå. Avgift ska inte heller betalas vid registrering av ett älgskötselområde om ett eller flera tidigare registrerade licensområden överförs till ett sådant, eller vid länsstyrelsens beslut om ändrad registrering vid avregistrering av ett älgjaktområde utan ansökan.

text: Fällavgift

text: Länsstyrelsen får årligen besluta om sådan avgift som enligt

text: 52 b § jaktförordningen (1987:905)

text: ska erläggas för fälld älg (fällavgift) inom älgförvaltningsområde som länsstyrelsen har inrättat. Länsstyrelsen ska fastställa avgiften utifrån kostnaderna för en ekosystembaserad adaptiv förvaltning av älgstammen. Länsstyrelsen ska besluta om befrielse från fällavgift om förutsättningar enligt 35–37 §§ föreligger.

text: Allmänna råd

text: Fällavgift för årskalv bör utgöra högst 1/3 av avgiften för en vuxen älg.

text: Fällavgift ska betalas av den som har rätt att tillgodogöra sig fälld älg senast två veckor efter jakttidens utgång till den länsstyrelse som har inrättat älgförvaltningsområdet inom vilket älgen har fällts. Om ett älgförvaltnings-

text: område berör två eller flera län ska berörda länsstyrelser i samråd besluta hur inbetalade avgifter ska fördelas mellan länen. Fällavgift behöver dock inte erläggas för älg som påskjutits och skadats inom ett älgjaktområde eller oregistrerat område men som faller utanför sådant område om den som har rätt att tillgodogöra sig den fällda älgen inte tar emot den. I sådant fall ska fällavgift betalas av den jakträttshavare som faktiskt tillgodogör sig fälld älg.

text: Fällavgift behöver inte betalas för älg som jakträttshavare eller viltvårdsområdesförening erhållit med stöd av

text: 34 § jaktförordningen (1987:905)

text: eller 36 § Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: NFS 2002:18

text: ) om jakt och statens vilt.

text: Fällavgift behöver inte betalas för älg som påskjutits och som trots genomfört eftersök enligt

text: 28 § jaktlagen (1987:259)

text: inte har anträffats. Sådan älg ska avräknas i förhållande till avskjutningsmål i älgskötselplan respektive från medgiven tilldelning för licensområde.

text: Fällavgift behöver inte betalas om länsstyrelsen genom beslut fastslagit att älgen var otjänlig som människoföda. Med älg som är otjänlig som människoföda avses älg som av veterinär eller efter beslut av polisman eller efter intyg av person utsedd av länsstyrelsen helt eller delvis kasserats som människoföda. Otjänligheten får inte ha förorsakats genom påskjutning eller felaktigt tillvaratagande. Inte heller får otjänligheten vara förorsakad av att eftersöks- eller anmälningsskyldigheten har fullgjorts på ett otillräckligt sätt.

text: Begärs frihet från fällavgift ska anmälan vara åtföljd av den utredning som åberopas till stöd för begäran, såsom intyg om otjänlighet enligt 37 § samt, i förekommande fall, utförlig redogörelse för vidtagna åtgärder vid uppspårning, avlivning och omhändertagande.

text: En älg som har blivit påskjuten och skadats inom ett älgjaktområde ska avräknas från det älgjaktområdet i förhållande till avskjutningsmål i älgskötselplan respektive från medgiven tilldelning för licensområde även om älgen faller inom ett annat älgjaktområde eller inom ett område som inte är registrerat för älgjakt.

text: Bidrag ur älgvårdsfonden

text: Av

text: 52 d § jaktförordningen (1987:905)

text: framgår för vilka ändamål länsstyrelsen får lämna bidrag ur älgvårdsfonden.

text: Länsstyrelsen får besluta om att medel ur älgvårdsfonden får användas till länsstyrelsens administration av älgjakten samt till kostnader för älgförvaltningsgruppernas arbete. Bidraget ur älgvårdsfonden får avse länsstyrelsens egna kostnader som är direkt kopplade till älgadministrationen, såsom arvode och löner, databehandling, porto, telefon och informationsmateriel, samt vissa kostnader för älgförvaltningsgruppens ledamöter utöver arvode, såsom resekostnader och traktamente, som är nödvändiga för deltagande i älgförvaltningsgruppens möten.

text: Bidrag ur älgvårdsfonden till viltvård, information och utbildning i jaktliga frågor kan lämnas för 1. inventering, 2. information om skadeförebyggande åtgärder, inklusive frågor om viltskador och viltolyckor samt 3. utbildning i viltvårdsfrågor, inklusive bidrag till anläggning och upprustning av älgskyttebanor. Beslut om bidrag till älgskyttebana ska föregås av att sökanden genom utredning visar banans läge i förhållande till angränsande (befintliga och planerade) banor samt den aktuella banans betydelse för skytteverksamheten.

text: Licens för jakt efter älg

text: För registrerat licensområde beslutar länsstyrelsen årligen hur stor avskjutningen får vara inom licensområdet efter förslag från älgförvaltningsgruppen.

text: Länsstyrelsen får meddela licens för jakt efter älg, även om ansökan enligt 11 § inte ingivits, i samband med att ett älgskötselområde avregistreras på grund av att området inte är lämpat för älgjakt eller inte är av sådan storlek att det medger en avskjutning av minst tio vuxna älgar om året. Beslut får gälla tillsvidare eller för viss tidsperiod, dock högst tre år. En fastighetsägare, jakträttshavare eller viltvårdsområdesförening som inte vill att en fastighet ska ingå i ett licensområde ska meddela länsstyrelsen som har att pröva frågan om avregistrering av fastigheten.

text: Allmänna råd

text: Licens enligt första stycket bör vanligtvis ställas ut till tidigare företrädare för älgskötselområdet.

text: Länsstyrelsen ska i sitt beslut om licens ange det antal älgar (vuxna och årskalvar) som får fällas utifrån fastställda riktlinjer avseende areal. Tilldelningen ska grundas på älgförvaltningsplanen. Länsstyrelsen får besluta om könsfördelningen avseende tilldelade vuxna djur. Första tilldelningen inom ett licensområde ska vara en årskalv. Därefter ska vuxna djur eller kalvar tilldelas utifrån vad som är lämpligt med hänsyn till areal och älgförvaltningsplan. Om det finns särskilda skäl får länsstyrelsen besluta om ytterligare begränsningar genom villkor för jakten.

text: Årskalv får fällas i stället för ett vuxet djur.

text: Om det inte finns särskilda skäl för annat, ska licens vara sökanden tillhanda senast en månad före jakttidens början.

text: Jaktledarens ansvar

text: Vid jakt efter älg inom älgjaktområden ska följande villkor gälla: 1. Jakt får inte bedrivas utan att en ansvarig jaktledare är utsedd före jaktens början och vid varje jakttillfälle.

text: 2. Ansvarig jaktledare svarar för att sådana sambandsbestämmelser tillämpas under jakten som förhindrar att flera djur fälls än som tilldelats eller att avskjutningsföreskrift åsidosätts. 3. Jaktledaren ska före varje jakttillfälle försäkra sig om att en hund som är särskilt tränad i att spåra upp skadat vilt ska kunna finnas på skottplatsen inom högst två timmar från påskjutningen i enlighet med

text: 17 § andra stycket jaktförordningen (1987:905)

text: . Jaktledaren ska vidare om så behövs fullgöra den underrättelseskyldighet som följer av

text: 28 § andra stycket jaktlagen (1987:259)

text: . 4. Jaktledaren ska före jaktens början informera samtliga jaktdeltagare om avskjutningsföreskrifter, sambandsbestämmelser, förbjudna skjutriktningar, gränsförhållanden samt om övriga regler som kan behövas för jaktens genomförande. Jaktledaren ska vidare informera om skyldigheten att inneha vapenlicens och att ha löst jaktkort (viltvårdsavgift). 5. Jaktledaren ska informera varje jaktdeltagare om att han eller hon bör vara ansvarsförsäkrad, bör bära röda band eller motsvarande kännetecken under jakten,bör årligen före jakten ha förvissat sig om att vapnet är inskjutet samt ha tillräcklig skjutskicklighet för att bedriva jakt efter älg. 6. Jaktledaren ska informera samtliga jaktdeltagare om vikten av att delta i inventeringar som genomförs inom älgförvaltningsområdet och att rapportera observerade älgar i befintligt datoriserat system.

text: Jakt efter kronhjort

text: Kronhjortsskötselområden

text: I län där det förekommer kronhjort ska länsstyrelsen fastställa målsättningen med skötseln av kronhjortsstammen i länet. Länsstyrelsen ska därvid besluta om vilken areal som ska gälla vid registrering av kronhjortsskötselområde.

text: Vid utformning av en målsättning för skötseln av kronhjortsstammen i länet ska länsstyrelsen samråda med markägarnas och jägarnas organisationer.

text: Länsstyrelsen ska pröva ansökan om registrering av kronhjortsskötselområde efter ansökan av jakträttshavaren eller, om de är flera, av utsedd företrädare för dessa. En viltvårdsområdesförening bildad enligt lagen (

text: ) om viltvårdsområden anses som en företrädare för jakträttshavarna inom viltvårdsområdet om föreningen har fattat beslut om gemensamhetsjakt efter kronhjort. Om det inte finns särskilda skäl för annat ska beslut om registrering som går sökanden emot vara denne tillhanda senast tre månader före jakttidens början och övriga beslut om registrering senast en månad före jakttidens början.

text: Ansökan om registrering av kronhjortsskötselområde ska innehålla 1. en skötselplan, 2. en redovisning av vilka fastigheter som ingår i kronhjortsskötselområdet samt 3. en redovisning av att jakträttshavare och, i förekommande fall, viltvårdsområdesförening har samtyckt till registreringen. Länsstyrelsen får, utöver vad som föreskrivs i första stycket, besluta vad ansökan i övrigt ska innehålla. Länsstyrelsen ska regelbundet och minst vart tredje år följa upp och se över skötselplanerna och vid behov vidta de åtgärder som behövs.

text: Alla förändringar av ett kronhjortsskötselområdes gränser ska anmälas till länsstyrelsen. Sker annan förändring som inte är obetydlig i fråga om fastighetsförhållanden eller jakträttsliga förhållanden i det registrerade området, ska den på vilken beslutet om registrering är utställt snarast anmäla förändringen till länsstyrelsen, som ska pröva om ny registrering behövs. Sker förändring under tiden från ansökan om registrering till kronhjortsjaktens början, ska länsstyrelsen, om inte särskilda skäl talar emot detta, handlägga ansökan på sådant sätt att jakt ändå kan bedrivas det år anmälan ingivits.

text: De villkor för jakten som framgår av 48 § om jaktledarens ansvar ska i tillämpliga delar gälla även jakt efter kronhjort inom kronhjortsskötselområde.

text: Om ett läns kronhjortsstam utgör en del av ett större bestånd som uppehåller sig i flera län, bör länsstyrelsen samråda med övriga berörda länsstyrelser för att om möjligt nå en gemensam målsättning för skötseln av kronhjortsbeståndet.

text: Beslut om kronhjortsområde (avser endast Skåne län)

text: Länsstyrelsen i Skåne län får besluta om inrättande av kronhjortsområde för område inom vilket en fast stam av kronhjort kan accepteras med hänsyn till kronhjortens skadegörelse på gröda och skog samt risker för trafikolyckor orsakade av kronhjort.

text: Som kronhjortsområde ska företrädesvis väljas den del eller de delar av länet där kronhjort förekommer i väletablerade bestånd och som bedöms ha förutsättningar att även i fortsättningen hysa en fast stam av kronhjort. Samråd med syfte att erhålla samtycke till registrering av kronhjortsområde ska ske med så många markägare som möjligt och som tillsammans äger huvuddelen av marken inom området. Vid fastställelse av kronhjortsområde ska följande faktorer särskilt beaktas: 1. kronhjortens påverkan på gröda och skog, 2. risker för trafikolyckor på grund av kronhjortsförekomst, 3. tillgången på lämpliga biotoper för kronhjort, inklusive brunstplatser och kalvningsområden samt 4. möjligheterna att med hjälp av naturliga geografiska gränser få en effektiv avgränsning av området.

text: Inom ett registrerat kronhjortsområde ska jakt efter kronhjort bedrivas som licensjakt under särskild jakttid.

text: I fråga om kronhjortsområde ska ansökan om licens inges till Länsstyrelsen i Skåne län senast den 31 januari eller vid den senare tidpunkt som länsstyrelsen beslutar. Ansökan ska innehålla de uppgifter som länsstyrelsen beslutar.

text: Länsstyrelsen ska i sitt beslut om licens ange det antal kronhjortar (vuxna och årskalvar) som får fällas utifrån fastställda riktlinjer avseende areal. Länsstyrelsen får besluta om könsfördelningen avseende tilldelade vuxna djur.

text: Om det finns särskilda skäl får länsstyrelsen besluta om ytterligare begränsningar genom villkor för jakten. De villkor för jakten som framgår av 48 § om jaktledares ansvar ska i tilllämpliga delar gälla även jakt efter kronhjort inom kronhjortsområde.

text: Register

text: Ett register över länets registrerade områden för älg- och kronhjortsjakt ska upprättas genom länsstyrelsens försorg. Registret ska för varje område innehålla uppgifter om typ av område, registrerad företrädares namn, adress och i förekommande fall e-postadress, telefonnummer, områdets landareal och ingående fastigheters beteckningar samt, för älgjaktområde, till vilket älgförvaltningsområde det hör. Ett register får härutöver innehålla de uppgifter som länsstyrelsen anser nödvändiga för administrationen.

text: Undantag från föreskrifterna

text: Naturvårdsverket kan, om särskilda skäl föreligger, medge att länsstyrelsen vid beslut gör avsteg från dessa föreskrifter. __________

text: Övergångsbestämmelser

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2012 varvid Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: NFS 2002:19

text: ) om administration av jakt efter älg, kronhjort och stora rovdjur m.m. samt Naturvårdsverkets allmänna råd 96:2 om rätten till fälld älg och fallvilt av älg ska upphöra att gälla. 2. Älgförvaltningsplaner får fram till och med den 31 december 2013 beslutas för en kortare tid än tre år. Älgförvaltningsgruppen ska ge in det första förslaget till älgförvaltningsplan till länsstyrelsen senast den 31 december 2012. 3. Äldre föreskrifter avseende ansökningsavgift och ansökans innehåll gäller ansökan om registrering av älgjaktområden som har ingivits före den 1 januari 2012. 4. För beslut om jakt inom licensområden får länsstyrelserna fram till och med den 31 december 2012, om underlag enligt de nya föreskrifterna saknas, grunda beslut på föregående års underlag och uppgifter. 5. Älgskötselområden med en skötselplan enligt äldre föreskrifter ska senast 31 december 2013 ha upprättat en ny älgskötselplan enligt de nya föreskrifterna i enlighet med älgförvaltningsplanen och en ekosystembaserad älgförvaltning. 6. Under perioden fram till och med den 31 december 2012 får länsstyrelsen medge de undantag från kraven på älgskötselplanens innehåll enligt 27 § som är motiverade av att en ekosystembaserad förvaltning av älgstammen är under uppbyggnad.

text: Naturvårdsverket

text: MARIA ÅGREN

text: Christer Pettersson

text: (Sektionen för naturskydd och infrastruktur)

text: Bilaga 1

text: Älgförvaltningsplan för älgförvaltningsområde

text: (enligt

text: NFS 2011:7

text: 1. Uppgifter om älgförvaltningsområdet (ÄFO)

text: Älgförvaltningsplan (ÄFP) för ÄFO för perioden 20.. - 20..

text: ÄFO:s storlek ha Registrerad älgjaktsareal ha Registrerad areal ÄSO ha Andel av ÄFO % Registrerad areal licensområden ha Andel av ÄFO % Antal älgskötselområden Antal licensområden Registrerande län Godkänd av länsstyrelsen den

text: 2. Inventeringar av älgstammen inom älgförvaltningsområdet

text: Redovisning av inventeringar enligt föreslagna kvalitetssäkrade metoder. För mer information se manualer från SLU.

text: a. Den totala avskjutningen inom ÄFO på årsbasis

text: Bör avse de senaste tre årens avskjutning. (Hämtas från IT-plattformen och jämförs med tidigare år.)

text: År 20.. 20.. 20..

text: tjur hondjur kalv Totalt Totalt per 1 000 ha reg. älgjaktsareal

text: Sammanställning av avskjutningen de senaste tre åren för uppföljning av kvalitetsmålen i punkt 7.

text: År 20.. 20.. 20..

text: tjurandel avskj. (tjur/ % % % vuxna) kalvandel i avskj. (kalv/ % % % tot.)

text: b. Älgobservationer (älgobs)

text: Minst de senaste fyra årens älgobs hämtas från IT-plattformen och jämförs för att trenden i älgpopulatiponen ska kunna följas.

text: År 20.. 20.. 20.. 20..

text: Täthet obs/ mantimme Reproduktion kalv/ko Tjurandel tjur/vuxna

text: c. Spillningsinventering

text: Data hämtas från IT-plattformen.

text: År 20.. 20.. 20..

text: älgar/1000 ha

text: d. Kalvvikter

text: Medelslaktvikten för samtliga fällda älgkalvar inom ÄFO från de senaste tre åren. Data hämtas från IT-plattformen och jämförs med tidigare år.

text: År 20.. 20.. 20..

text: slaktvikt kg

text: 3. Inventeringar av skogstillståndet inom älgförvaltningsområdet

text: a. Foderprognos

text: Data hämtas från IT-plattformen.

text: b. Skadeläget på skog

text: Färska skador på tallungskog ÄBIN. Data hämtas från IT-plattformen.

text: År 20.. 20.. 20..

text: Skadeläge på övrig skog

text: Bedömningen görs av älgförvaltningsgruppen.

text: För Tolerabla För omfattande

text: asp, rönn sälg och ek tall gran

text: 4. Redovisning av skador på gröda

text: Redogörelse för typ av skador, drabbad gröda, omfattning och var inom ett ÄFO skadorna har förekommit.

text: 5. Redovisning av rapporterade viltolyckor med älg

text: Data hämtas från IT-plattformen.

text: Vilttrafikolyckorna med älg de senaste 3 åren

text: 20.. 20.. 20..

text: 1 nov–30 apr 1 maj–31 okt Totalt

text: 6. Redovisning av rovdjursförekomst och predationstryck

text: Data hämtas från IT-plattformen.

text: Predation

text: Antal vargrevir inom ÄFO st Andel av ÄFO:s areal som berörs av vargrevir % Uppskattning av totalt antal vargdödade älgar inom ÄFO st Björntäthet inom ÄFO / 1000 ha Uppskattning av totalt antal björndödade älgar inom st ÄFO Totalt antal älgar som avsätts för rovdjur inom ÄFO st

text: älgförvaltningsområdet

text: Antalsmässigt för de senaste 3 åren ökat oförändrad minskat

text: Älgstammen har

text: Kvalitetsmässigt de senaste 3 åren minskat oförändrad ökat

text: tjurandelen medelåldern kalvvikterna reproduktionen

text: Ovanstående bedömning stöds av

text: älgobs spillningsinventering flyginventering annat

text: 8. Mål för älgstammens utveckling inom älgförvaltningsområdet

text: Kvantitativ målsättning för treårsperioden

text: Antalsmässigt för de öka oförändrad minska kommande 3 åren

text: Älgstammen ska

text: Med hänsyn till: (fodertillgång, trafikolyckor m.m.) Mål för vinterstam: / 1000 ha

text: Kvalitativ målsättning för treårsperioden

text: Målsättning för älgförvaltningsområdet (3-års medelvärden baserat på älgobs): Andel tjur av vuxna: % Kalv per hondjur:

text: Målsättning för kalvandelen i avskjutningen: % av totala avskjutningen.

text: Förlag till avskjutning i ÄFO (summan av avskjutningen hos ÄSO och licensområden):

text: år 1 år 2 år 3

text: Antal älgar Per 1000 ha reg älgjaktsareal

text: 10. Uppföljning och eventuellt behov av förändringar i ÄFP under innevarande planperiod

text: Mål Utfall år 1 Utfall år 2 Utfall år 3

text: Vinterstam Tjurandel Reproduktion Kalvandel i avskjutning

text: 11. Förslag till arealgräns för tilldelning av kalv respektive vuxna älgar till licensområden

text: Arealkrav för kalv: ha Arealkrav för vuxen: ha Behov av olika arealkrav inom området:

text: 12. Planerade inventeringar

text: År 1 År 2 År 3

text: 13. Redogörelse för samråd och förankringsprocessen inom ÄFO

text: Se bif. protokoll från samrådsmöten.

text: 14. Granskning av älgskötselplaner

text: Se bif. skriftliga yttranden som insänts till länsstyrelsen.

text: älgskötselplaner inom älgförvaltningsområdet

text: ___________________________ _____________________________ Sekreterare Ordförande ___________________________ _____________________________ Namnförtydligande Namnförtydligande ___________________________ _____________________________ Justeras: Justeras: ___________________________ _____________________________ Namnförtydligande Namnförtydligande

text: Älgförvaltningsplanen är enhälligt antagen av Ja Nej älgförvaltningsgruppen Har någon ledamot deltagit genom fullmakt Ja Nej (fullmakten ska i så fall bifogas protokollet) Reservationer framförda av: ___________________________ _____________________________ Namn Namn ___________________________ _____________________________ Namnförtydligande Namnförtydligande

text: Kommentarer:


title: Föreskrifter om ändring i Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (NFS 2007:10) om inventering av björn, varg, järv, lodjur och kungsörn

text: Bilaga 1

text: Inventering av järv

text: Aktiva metoder

text: Föryngring

text: N samtliga observationer av järvföryngringar i Rovdjursforum. ! N N " N besökas årligen under februari–juni. # $N%N N N &% %$ % N%% % ' *N%+ $ % % N$ Rovdjursforum. * % N % $% järvhonan. Om möjligt även från ungar och dominanta hanar. , N " $ % % $N N %/" % $'# N N N N eller video och registreras i Rovdjursforum. ,$ % $ N% %" N% och ska användas endast i de fall de är dokumenterade med foto eller video. 5 N N %/ $ % 1 augusti.

text: Andra observationer än föryngring

text: I län eller delar av län där järv normalt inte föder ungar ska även andra observationer än sådana som dokumenterar föryngring registreras i Rovdjursforum. Det gäller särskilt i randområden för järvens utbredning i landet.

text: Inventeringsperiod

text: Riktade fältinsatser för att fastställa antalet föryngringar ska koncentreras till $ 69'

text: Reproduktionscykel

text: $ 69 ; %N fötts), % $ % N N fötts.

text: Kriterier för att fastställa en föryngring

text: * % % N N % $ 6' * N N N föryngring.

text: * % %N$säker om: $ %% % % "= eller om %% >N %N'

text: * N$sannolik om båda av nedan angivna villkor är ? >"" "= % $N ";% @" %- " $ % % "% $ ;% @'AN N" % %N under februari–juni.

text: , N % N $ sannolik%%%N ? >"" "= % $N " ; @ " % " $ % % "% bundet. N N

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 februari 2012.

text: Naturvårdsverket

text: MARIA ÅGREN

text: Lena Callermo

text: (Avdelningen för genomförande)

text: Till 9 § samt avsnitt om metoder i bilaga 1

text: Aktiva metoder

text: Områdesinventering

text: Områdesinventering bör utföras under minst två dagar med stabilt väder och $ "'C$ samtliga föryngringar eller andra förekomster av särskilt intresse lokaliseras och särskiljs genom sammanhäng- % ', % $ =% % N" inventeringens kostnad beaktas. Det är viktigt att relevanta observationer hinns med att kvalitetssäkras av länsstyrelsen inom områdesinventeringens tidsram. I län där områdesinventeringar är avgörande för inventeringsresultatet för $ $ NF% N $ av veckodag.

text: Riktade fältinsatser m.m.

text: Järv

text: I de fall där föryngring inte har kunnat fastställas under snösäsongen, men där N =$ N N + '

text: * N $ N" '


title: Föreskrifter om betalning av miljösanktionsavgifter

text: Ett beslut om miljösanktionsavgift ska på beslutets första sida eller på särskilt försättsblad innehålla uppgift om 1. beslutande myndighet (namn samt regional kod enligt SCB), 2. beslutsdag, 3. för fysisk person den avgiftsskyldiges namn och personnummer och i förekommande fall firma, för juridisk person företagets namn och organisationsnummer, 4. den avgiftsskyldiges postadress, 5. avgiftsbeloppets storlek, 6. förfallodag, och 7. grunden för beslutet genom angivande av tillämplig bestämmelse i förordningen (

text: ) om miljösanktionsavgift eller, för överträdelser som inträffat före den 1 juli 2012, tillämplig punkt i bilagan till förordningen (

text: ) om miljösanktionsavgifter.

text: Ett beslut om miljösanktionsavgift ska innehålla en upplysning om att avgiften ska betalas till Kammarkollegiet efter särskild betalningsuppmaning.

text: Efter sista betalningsdagen får beslutet enligt

text: 30 kap. 5 § andra stycket miljöbalken

text: verkställas såsom en lagakraftvunnen dom. En upplysning om detta ska finnas i beslutet.

text: Den tillsynsmyndighet som beslutat om miljösanktionsavgift ska efter delgivning av beslutet enligt

text: 30 kap. 4 § miljöbalken

text: omgående sända en kopia av beslutet och av bevis om delgivning till Kammarkollegiet. Motsvarande gäller om myndigheten upphävt eller ändrat beslutet efter omprövning. Om ett beslut överklagas ska tillsynsmyndigheten underrätta Kammarkollegiet om detta.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2013, då Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: NFS 2002:16

text: ) om betalning av miljösanktionsavgifter upphör att gälla.

text: Naturvårdsverket

text: MARIA ÅGREN

text: Rikard Janson

text: (Avdelningen för genomförande)

text: Elanders Sverige AB, 2012