fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2013:14) om förebyggande och särskilda åtgärder avseende hygien m.m. för att förhindra spridning av zoonoser och andra smittämnen

text: Bestämmelserna i dessa föreskrifter har till syfte att 1. genom allmänna hygienregler samt särskilda hygienregler för anläggningar med besöksverksamhet förebygga att zoonotiska smittämnen sprids mellan djur och människor, 2. genom särskilda bestämmelser för verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård förebygga spridning av smittämnen inom sådan verksamhet, samt 3. minska risken för smittspridning mellan djur och människor samt mellan djur genom att särskilda åtgärder ska vidtas vid påvisande av vissa smittämnen.

type: stycke

type: paragraf

text: Tillämpningsområde

type: rubrik

text: 5–8 §§ gäller all djurhållning med undantag för djur som hålls i privat bostad. 9– 12 §§ gäller alla anläggningar med besöksverksamhet med undantag för sådana verksamheter i privat bostad. Vård- och terapihundsverksamhet omfattas dock av bestämmelserna. 13–15 §§ gäller för verksamheter inom djurens hälso- och sjukvård. 16–26 §§ gäller samtliga djur utom pälsdjur, vattenlevande djur och livsmedelsproducerande djur. Bestämmelserna gäller dock alla hästdjur.

text: Inledande bestämmelser

text: Grundläggande bestämmelser för hygien vid djurhållning med livsmedelsproducerande djur finns i

text: artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004

text: om livsmedelshygien samt i bilaga III till

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004

text: om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung . (

text: SJVFS 2021:5

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter betyder:

text: Anläggning Varje form av byggnad, mark- eller vattenområde där djur hålls, förvaras eller hanteras. En anläggning kan vara av permanent eller tillfällig karaktär.

text: Anläggning med organiserad 1. Anläggning med djur där verksamheten besöksverksamhet eller delar av verksamheten erbjuder allmänheten möjlighet till direkt kontakt med djuren (gratis eller efter betalning).

text: 2. Verksamheter enligt punkten 1 där djuren tas till besökaren istället för att besökaren kommer till anläggningen samt vård- och terapihundverksamhet.

text: Basala hygienrutiner inom hälso- Grundläggande hygienrutiner som ska följas i och sjukvården alla vårdsituationer. Omfattar principer för arbetsklädsel, handhygienrutiner, användning av handskar, skyddsrock eller plastförkläde.

text: Besökare Person som deltar i en organiserad besöksverksamhet och som efter inbjudan eller via annonsering erbjuds möjlighet till direkt kontakt med djuren. Med besökare avses dock inte personer som normalt vistas i besättningen eller på anläggningen och som inte deltar i den organiserade besöksverksamheten eller som är där i syfte att köpa eller sälja djur eller som är där för träningsverksamhet som inte bedrivs inom ramen för besöksverksamheten.

text: Bärare av MRSA Ett djur som har eller har haft en symtomgivande infektion orsakad av MRSA, eller ett djur utan symtomgivande infektion hos vilket

text: 1 EUT L 139, 30.4.2004, s. 1 (Celex 32004R0852). EUT L 139, 30.4.2004, s. 55 (Celex 32004R0853).

text: MRSA genom provtagning påvisats vid minst ett tillfälle. Om djuret visats bära MRSA endast tillfälligt betraktas det inte som en bärare.

text: Djurhållare En djurägare, dennes ställföreträdare eller en annan person som är ansvarig för djurhållningen på en anläggning eller i enskilt hushåll där djur hålls.

text: Djurhälsopersonal Samma som i

text: 1 kap. 4 § lagen (2009:302)

text: om verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård.

text: Hygienplan Skriftligt upprättad plan om hygienrutiner som syftar till att minimera riskerna för spridning av smittämnen mellan djur och mellan djur och människor.

text: Kontaktisolering Djuret hålls på ett sådant sätt att ingen direkt kontakt kan ske med andra djur, samt sköts på ett sätt som förhindrar att smittämnen förs från en individ till en annan via händer, inredning, redskap eller andra föremål som kan vara förorenade med smittämnen.

text: Livsmedelsproducerande djur Djur som föds upp eller hålls för produktion av livsmedel.

text: Misstanke om MRSA-infektion Antingen att något av kriterierna för misstanke om MRSA-infektion i 16 § är uppfyllt eller att det på ett laboratorium uppstår en misstanke om MRSA. Därutöver ska djuret visa tecken på en allmän eller lokal infektion och uppvisa kliniska symtom.

text: Misstanke om MRSP-infektion Att det på ett laboratorium uppstår en misstanke om MRSP. Därutöver ska djuret visa tecken på en allmän eller lokal infektion och uppvisa kliniska symtom.

text: MRSA Meticillinresistent Staphylococcus aureus.

text: MRSP Meticillinresistent Staphylococcus pseudintermedius.

text: Pälsdjur Djur som föds upp eller hålls för produktion av päls och/eller skinn.

text: Zoonos Ett smittämne eller en sjukdom som på ett naturligt sätt kan överföras mellan människor och djur.

text: Vattenlevande djur Samma som i

text: artikel 4.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429

text: Verksamhet inom djurens hälso- Verksamhet som innebär åtgärder som vidtas och sjukvård för att medicinskt förebygga, påvisa, lindra eller bota sjukdom, skada eller annat jämförligt tillstånd hos djur.

text: Verksamhet inom djurens hälso- Exempelvis djursjukhus, djurkliniker, och sjukvård där veterinär- ambulerande veterinärverksamhet, husdjursmedicinsk vård bedrivs föreningar samt andra organisationer som bedriver djurhälsovård där det arbetar minst en person som har rätt att förskriva läkemedel till djur. (

text: SJVFS 2021:5

text: Allmänna hygienregler för samtliga anläggningar med djur

text: Djurhållare ska genom de smittskyddsförebyggande åtgärder som anges i 6–8 §§, medverka till att minska risken för spridning av smittämnen som kan överföras mellan djur och människa.

text: Allmänna råd till 5 §

text: Samtliga personer som vistas i anläggningen bör informeras om smittskyddsförebyggande åtgärder.

text: Djurhållaren ska se till att personer som vistas i anläggningen har möjlighet att tvätta händerna med flytande tvål, varmt och kallt vatten före och efter kontakt med djur. Det ska finnas möjlighet till handdesinfektion.

text: Allmänna råd till 6 §

text: Samtliga personer som vistas i anläggningen bör uppmanas att tvätta och desinficera händerna både före och efter djurkontakt och vistelse i anläggningen samt före intag av livsmedel. Torkmöjlighet av engångskaraktär bör erbjudas, exempelvis pappershanddukar eller handdukar som tvättas mellan varje användningstillfälle alternativt varmluftstork. Kravet på varmt och kallt vatten kan uppfyllas genom tillfälliga lösningar vid behov.

text: Djurhållaren ska se till att personer som kommer till besättningen och vistas i ett djurutrymme med livsmedelsproducerande djur använder skyddskläder och skoskydd av engångsmaterial alternativt väl rengjorda skyddskläder eller rena kläder och väl rengjorda skodon. Anläggningens egna rengjorda skyddskläder och skodon kan också användas. Djurutrymmen där det inte hålls några andra livsmedelsproducerande djur än hästdjur är undantagna kravet i första stycket. Kravet gäller inte heller den som håller livsmedelsproducerande djur där verksamheten är av sådan art att den inte omfattas av livsmedelslagstiftningen. Undantag från första stycket gäller även godkända vattenbruksanläggningar enligt bilaga I till kommissionens delegerade förordning

text: (EU) 2020/691

text: om komplettering

text: av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429

text: vad gäller bestämmelser för vattenbruksanläggningar och transportörer av vattenlevande djur . (

text: SJVFS 2021:5

text: Djurhållaren ska se till att samtliga personer som deltar i verksamhet där djur ingår i utbildningssyfte inom djurvård eller djurhållning alltid informeras om vilka smittskyddsförebyggande åtgärder som finns på anläggningen och att de ska tillämpa goda hygienrutiner i enlighet med 5–7 §§. Detta informationskrav gäller även djurhållare där verksamheten innefattar dagverksamhet enligt

text: socialtjänstlagen (2001:453)

text: och daglig verksamhet enligt lagen (

text: ) om stöd och service till vissa funktionshindrade samt grön rehabilitering.

text: Särskilda hygienregler för anläggningar med besöksverksamhet

text: På anläggningar med organiserad besöksverksamhet ska det utöver det som följer av i 5–8 §§ finnas besöksregler som syftar till att minska risken för överföring av zoonotiska smittämnen mellan djur och människor. På en anläggning med organiserad besöksverksamhet ska djurhållaren för att minska risken för att smittämnen förs mellan djur och människor ta fram besöksregler som anpassats både till typ av verksamhet och till vilka som besöker eller besöks av verksamheten.

text: Allmänna råd till 9 §

text: Hänsyn bör tas till olika besökares möjlighet att ta till sig informationen och behov av uppsikt från ansvarig personal. Intag av livsmedel bör inte ske i lokaler eller i närheten av djurens miljö där det finns risk för att livsmedel kontamineras med gödsel och besökare bör informeras om vikten av handtvätt före intag av livsmedel. Obehandlad mjölk eller produkter framställda av obehandlad mjölk bör inte erbjudas till besökare. Besöksreglerna bör upprättas i samråd med anläggningens veterinär.

text: Besökare ska informeras om de besöksregler som tagits fram enligt 9 § och om vikten av att hålla en god hygien vid besöket. All personal i verksamheten ska känna till dessa besöksregler. Djurhållaren ska kunna redogöra för de besöksregler som finns samt för hur besökare och personal informeras om dessa regler.

text: Allmänna råd till 10 §

text: Om besöksverksamheten är omfattande eller om det finns anställd personal i verksamheten bör besöksreglerna finnas skriftligt så alla kan ta del av dessa.

text: Handtvätt med minst kallt vatten, flytande tvål, torkmöjlighet av engångskaraktär samt handdesinfektionsmedel ska finnas tillgängligt i nära anslutning till de djurgrupper som besökare erbjuds möjlighet att ha direkt kontakt med. Om möjlighet helt saknas att uppfylla kraven på kallt vatten, flytande tvål och torkmöjlighet av engångskaraktär på grund av att besöksverksamheten sker på en plats där dessa krav är omöjliga att uppfylla ska besökare erbjudas möjlighet till våtservetter för rengöring och handdesinfektion.

text: 3 EUT L 174, 3.6.2020, s. 345 (Celex 32020R0691).

text: Allmänna råd till 11 §

text: Pappershanddukar alternativt varmluftstork bör användas. Verksamheter som tar emot barngrupper regelbundet samt verksamheter som tar emot många besökare bör även ha varmt vatten.

text: På en anläggning med besöksverksamhet är djurhållaren skyldig att informera länsstyrelsen om att det förekommer besöksverksamhet på anläggningen samt om besöksverksamheten förändras eller upphör. De uppgifter som finns i bilaga 1 ska ingå i denna information. Om besöksverksamheten innebär mindre än tre besökstillfällen per kalenderår behöver djurhållaren dock inte anmäla verksamheten till länsstyrelsen enligt första stycket.

text: Allmänna råd till 12 §

text: Blankett för detta ändamål finns på Jordbruksverkets hemsida och kan användas vid anmälan till länsstyrelsen.

text: Hygienregler för verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård

text: Alla verksamheter inom djurens hälso- och sjukvård där veterinärmedicinsk vård bedrivs ska ta fram och arbeta efter en hygienplan där hygienrutiner upprättas för den egna verksamheten för att förhindra smittspridning och uppkomst av vårdrelaterade infektioner. Hygienplanen ska fungera som en arbetsbeskrivning och identifiera områden i verksamheten där det finns risk för överföring av smittämnen mellan djur samt mellan djur och människor samt beskriva hur smittvägarna bryts. Hygienplanen ska dessutom innehålla en översiktlig plan för hur utbrott av smitta tidigt kan upptäckas och hanteras. I hygienplanen ska hänsyn tas till omfattning och typ av verksamhet och djurslag. Planen ska uppdateras minst en gång årligen samt vid förändring av verksamheten. Utformningen av hygienplanen ska ske i enlighet med bilaga 2. Hygienplanen ska vara skriftlig för alla verksamheter utom för veterinär som arbetar i egen firma utan anställda och som inte delar lokal eller utrustning med annan djurhälsopersonal. Dock omfattas veterinär som arbetar i egen firma utan anställda men som delar lokal eller utrustning med annan djurhälsopersonal av kravet på en skriftlig hygienplan och denna ska då vara gemensam för lokalen eller utrustningen. (

text: SJVFS 2021:5

text: Allmänna råd till 13 §

text: När en hygienplan tas fram bör hänsyn även tas till de riktlinjer för hygien som finns på Jordbruksverkets webbplats . (

text: SJVFS 2021:5

text: Den som är ansvarig för verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård där veterinärmedicinsk vård bedrivs ska se till att en hygienplan enligt 13 § upprättas och att alla som deltar i arbetet informeras om innehållet i hygienplanen och att målet är att alla i verksamheten arbetar efter den.

text: 4 www.lansstyrelsen.se, www.jordbruksverket.se 5 www.jordbruksverket.se

text: Djurhälsopersonal som bedriver annan verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård än den som avses i 13 § ska vidta lämpliga hygien- och smittskyddsåtgärder för att förhindra smittspridning mellan djur samt mellan djur och människor.

text: Allmänna råd till 15 §

text: Om det finns branschriktlinjer för hygien och smittskydd bör dessa följas. Principerna för basala hygienrutiner inom hälso- och sjukvården bör följas. Handtvätt och handdesinfektion bör ske både före och efter djurkontakt. Skor och kläder bör vara möjliga att hålla rena och desinficera. Utrustning bör rengöras och desinficeras efter varje besök. Om verksamheten är omfattande eller om det finns anställd personal i verksamheten bör hygien- och smittskyddsåtgärderna finnas skriftligt så alla kan ta del av dessa.

text: Särskilda åtgärder när MRSA och MRSP misstänks eller har påvisats.

text: MRSA

text: Behandlande veterinär är skyldig att undersöka förekomst av MRSA genom provtagning hos de djur där det finns en misstanke om MRSA-infektion enligt minst ett av följande kriterier: a) Infektion av en typ som normalt orsakas av stafylokocker hos djur som är eller nyligen har varit i kontakt med djur eller personer som diagnosticerats ha en klinisk MRSA-infektion eller är bärare av MRSA och där graden av kontakt kan innebära risk att smitta överförts. b) Infektion av en typ som normalt orsakas av stafylokocker hos djur som uppstår i samband med djursjukvård på en djurklinik eller annan djuranläggning där utbrott av MRSA utreds. Den behandlande veterinären ska skyndsamt anmäla misstänkta fall av MRSA till länsstyrelsen . De uppgifter som anmälan ska innehålla framgår av bilaga 3. (

text: SJVFS 2021:5

text: Djurhållare, som har fått kännedom om att dennes djur misstänks ha en MRSAinfektion enligt 16 § är skyldig att låta provta djuret avseende MRSA.

text: Djurhållare med djur som misstänks ha en MRSA-infektion eller där en MRSAinfektion i form av allmäninfektion eller lokal infektion hos djur med kliniska symtom har diagnosticerats, ska medverka till att förhindra smittspridning. Djurhållaren är skyldig att lämna information, så kallad informationsplikt, om att djuret misstänks ha eller har en MRSA-infektion till alla som kommer i direkt kontakt med djuret och vid all kontakt med verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård.

text: Djur som misstänks ha eller har en MRSA-infektion enligt 18 § ska kontaktisoleras. Om djuret inte kan kontaktisoleras enskilt ska djurets närmiljö betraktas som en kontaktisolering. Andra djur som hålls tillsammans med det infekterade djuret omfattas då också av reglerna i 18–21 §§.

text: Djur som omfattas av kravet på informationsplikt och kontaktisolering ska transporteras separat från andra djur. Transportören ska ansvara för att

text: 6 Mer information om hur en anmälan ska göras finns på länsstyrelsernas webbplats, www.lansstyrelsen.se och på Jordbruksverkets webbplats www.jordbruksverket.se

text: transportutrymmet rengörs och desinficeras efter användningen enligt anvisning från behandlande veterinär.

text: Vid misstanke om MRSA-infektion gäller kraven på informationsplikt, kontaktisolering och separat transport till dess negativt provsvar har erhållits. Vid diagnosticerad MRSA-infektion gäller kraven på informationsplikt, kontaktisolering och separat transport till dess behandlande veterinär vid en klinisk undersökning bedömer att infektionen har avläkt och därefter i ytterligare 20 dagar. Vid avslutad kontaktisolering av djur med MRSA-infektion ska utrymmet där djuret har vistats samt den utrustning som använts rengöras och desinficeras enligt anvisning från behandlande veterinär.

text: Behandlande veterinär ska meddela länsstyrelsen när MRSA-infektionen har avläkt.

text: MRSP

text: Djurhållare med djur som misstänks ha en MRSP-infektion eller med djur som har fått diagnosen MRSP-infektion, i form av allmäninfektion eller lokal infektion och som uppvisar kliniska symtom på grund av detta, ska medverka till att förhindra smittspridning. Djurhållaren är skyldig att lämna information om att djuret misstänks ha eller har en MRSP-infektion vid all kontakt med verksamhet inom djurens hälsooch sjukvård.

text: Om djuret misstänks ha eller har en MRSP-infektion enligt 23 § får djuret inte vistas i miljöer där det finns risk för smittspridning till andra djur, om inte djuret kan hållas separerat från andra djur på ett smittskyddsmässigt acceptabelt sätt.

text: Kraven i 23–24 §§ vid misstanke om MRSP-infektion gäller till dess negativt provsvar har erhållits. För ett djur som har fått diagnosen MRSP gäller 23–24 §§ till dess behandlande veterinär vid en klinisk undersökning bedömer att infektionen har avläkt.

text: Behandlande veterinär ska meddela länsstyrelsen när MRSP-infektionen har avläkt.

text: Rapportering

text: Länsstyrelserna ska årligen rapportera resultaten av utförda kontroller till Jordbruksverket. Rapporteringen ska innehålla de uppgifter som Jordbruksverket begär och ske enligt de anvisningar som Jordbruksverket lämnar. Rapporteringen av kontrollresultatet ska göras senast den 1 februari året efter det att kontrollen har genomförts. (

text: SJVFS 2021:5

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket besluta om undantag från bestämmelserna i 5–27 §§. Undantag kan medges under förutsättning att det inte strider mot någon bindande överordnad lagstiftning. (

text: SJVFS 2021:5

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 september 2013 då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: ) om förebyggande åtgärder avseende zoonoser upphör att gälla. De allmänna råden ska gälla från samma tidpunkt. Dock gäller att: -

text: 12 §§

text: beträffande anläggningar med besöksverksamhet, träder i kraft den 1 december 2013, -

text: 15 §§

text: beträffande verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård, träder i kraft den 1 april 2014.

text: Denna författning träder i kraft den 21 april 2021. De allmänna råden ska börja gälla samma dag.

text: CHRISTINA NORDIN

text: Klara Eskilsson (Djurhälsoenheten)

text: SJVFS 2013:14

text: . 8

text: SJVFS 2021:5

text: Bilaga 1

text: UPPGIFTER SOM SKA LÄMNAS TILL LÄNSSTYRELSEN VID ANMÄLAN OM BESÖKSVERKSAMHET

text: 1. Uppgifter om verksamheten:

text: Namn på verksamheten, adress inklusive postnummer, ort, kommun och län samt anläggningens registreringsnummer om verksamheten är skyldig att ha ett sådant. Om aktuellt ska även anges adress där besöksverksamheten anordnas tillfälligt. Det ska framgå av anmälan om det är en nyanmälan, förändring av verksamhet eller om verksamheten har upphört. Datum för verksamhetsstart eller när förändringen börjar gälla eller när verksamheten upphör ska anges med år/mån/dag.

text: 2. Typ av verksamhet:

text: Beskriv besöksverksamheten (t.ex. lantbruk, djurpark, 4H-gård, ridskola) samt beskriv vilka delar av verksamheten (t.ex. alla djur, barnens zoo, ponnyridning, klapphörna med vissa djurslag) där besökare erbjuds möjlighet till direkt kontakt med djuren.

text: Ange vilka djurslag som besökare tillåts komma i direkt kontakt med.

text: Ange till vilka grupper verksamheten riktar sig (t.ex. dagis, skolklasser, ridelever, familjer med barn, grupper inom vård och omsorg).

text: 3. Hur ofta besökare tas emot eller hur ofta djuren tas till besökare:

text: Ange om besökstillfällen sker varje vecka, 4-12 gånger/kalenderår eller fler gånger/kalenderår. Ange om det är säsongsverksamhet och när på året verksamheten äger rum.

text: 4. Vilka målgrupper riktar sig verksamheten till:

text: Småbarn (<5år), barn (5-12 år), ungdomar (13-18 år) eller vuxna. Ange även om verksamheten riktar sig mot vård och omsorg.

text: 5. Uppgifter om djurhållaren:

text: Namn, adress (postnummer och postadress), telefonnummer, mobiltelefonnummer och e-postadress. (

text: SJVFS 2021:5

text: Bilaga 2

text: Innehåll i en hygienplan:

text: Hygienplanen ska dokumentera hur verksamheten ska arbeta för att förhindra spridning av smittämnen. I planen ska sådana åtgärder som visar att smittkedjor bryts mellan patienter samt mellan patienter och personal beskrivas samt hur detta arbete kan följas upp.

text: För en verksamhet som börjar från början med att ta fram en hygienplan kan arbetet med hygienplanen delas upp i två steg. Första steget är att dokumentera enligt 1–5 samt arbeta med de basala vårdhygienrutinerna (6) som utgör grunden till ett fungerande vårdhygienarbete. I nästa steg kan verksamheten arbeta med en punkt i taget till dess alla punkter fungerar i verksamheten. Vilken/vilka av 7–12 verksamheten väljer att börja med beror på verksamhetens behov.

text: 1. En eller två ansvariga personer ska vara utsedda för att arbeta med hygienfrågorna, lämpligen en veterinär och en djursjukskötare. I planen ska det tydligt framgå vilka som är utsedda till detta arbete samt på vilket sätt de ska arbeta med frågorna.

text: 2. Det ska framgå hur all personal får kännedom om innehållet i hygienplanen samt hur personalen fortbildas i hygienfrågor.

text: 3. Planerade åtgärder och förbättringar ska dokumenteras med start- och slutdatum.

text: 4. Hygienplanen ska beskriva på ett översiktligt sätt hur utbrott av smitta ska hanteras och innehålla rutiner för att utbrott av smitta snabbt kan upptäckas samt rutiner för hantering misstänkta eller kända smittsamma djur.

text: 5. Hygienplanen ska uppdateras minst 1 gång per år samt vid förändringar av verksamheten.

text: 6. Hygienplanen ska innehålla rutiner för basal vårdhygien (grundläggande hygienrutiner). Detta ska vara en arbetsbeskrivning för all personal som ska följas i alla vårdsituationer. Vid misstanke eller kännedom om smitta eller ökad smittrisk hos ett djur kan de smittskyddsförebyggande åtgärderna utökas. Rutiner för basal vårdhygien ska vara anpassade till den egna verksamheten och vara utförligt beskrivna på ett sådant sätt att de fungerar som en arbetsbeskrivning för personalen.

text: I basal vårdhygien ingår följande;

text:  Korrekt arbetsklädsel.  Handhygienrutiner.  Handskar, hur och när dessa ska användas.  Skyddsrockar och plastförkläde, hur och när dessa ska användas.

text: 7. Rutiner för tvätthantering.

text: 8. Rutiner för hur använda textilier och föremål som varit i kontakt med patienterna ska hanteras. 9. Rutiner för städning, rengöring och desinfektion av lokaler och ytor. 10. Rutiner för desinfektion och hantering av instrument samt rutiner för hantering av förbrukningsmaterial. 11. Rutiner för hur egenkontroll ska genomföras, hur ofta, vem som utför den och hur den återrapporteras, samt hur eventuella avvikelser dokumenteras och följs upp. 12. Registrering och uppföljning av vårdrelaterade infektioner.

text: Bilaga 3

text: UPPGIFTER SOM SKA LÄMNAS TILL LÄNSSTYRELSEN VID ANMÄLAN OM MISSTÄNKT FALL AV MRSA ENLIGT 16 §

text: Uppgifter om djurägaren (om ägaren är omyndig anges förälders/vårdnadshavares uppgifter)

text: Namn, adress, personnummer/organisationsnummer, telefonnummer dagtid, mobiltelefonnummer. Om djuret hålls av annan person än ägaren ange djurhållarens uppgifter.

text: Uppgifter om det smittade djuret

text: Art, ras, namn och i förekommande fall identitetsnummer. Om djuret hålls på annat ställe än i en privatbostad, t.ex. ett stall anges utöver uppgifterna i punkten 1 även fastighetsbeteckning.

text: Uppgifter om hur djuret hålls

text: Katt: Utekatt, innekatt, både ute- och innekatt, avelsverksamhet. Hund: Endast promenader och sällskap, vistas på hunddagis eller liknande regelbundet, avelsverksamhet på kennel eller hos fodervärd, vård- och terapihund/servicehund/tjänstehund. Eventuellt kompletterande text om hur hunden hålls. Häst: Flyttas aldrig från det egna stallet och betet, tränas eller tävlas i annat ridhus/ på annan plats, uppstallad i inackorderingsstall, ingår i ridskole-/turridnings- /ridlägerverksamhet m.m. Eventuellt kompletterande text om hur djuret hålls. Annat djurslag än hund, katt eller häst: Beskriv hur djuret hålls.

text: Uppgifter om kontakter med andra djur

text: Andra djur i hushållet eller på anläggningen (art och antal). Om det finns andra djur i hushållet eller på anläggningen med MRSA (art och antal).

text: Uppgift om kontakter med djurens hälso- och sjukvård

text: Om djuret har varit hos någon annan veterinär eller klinik än den anmälande under de senaste 6 månaderna anges namn på samtliga veterinärer och kliniker som djuret besökt under denna period. Uppgift om djuret har behandlats med antibiotika under det senaste 6 månaderna.

text: Uppgift om rapporterande veterinär eller klinik

text: Datum för anmälan, klinikens namn och adress, veterinärens namn, telefonnummer dagtid och e-postadress.

text: Övriga upplysningar

text: Om djurägaren har fått djurägarbrevet med information om kraven enligt dessa föreskrifter. Annan information som har lämnats till djurägaren. Eventuellt behov av att länsveterinären omedelbart kontaktar djurägaren. (

text: SJVFS 2021:5


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1992:38) om kontroll av amerikansk yngelröta, varroasjuka och trakékvalster hos bin

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2018:28

text: Grundläggande bestämmelser om bekämpning av amerikansk yngelröta, varroakvalster och trakékvalster finns i

text: bisjukdomslagen (1974:211)

text: och

text: bisjukdomsförordningen (1974:212)

text: . Dessa föreskrifter innehåller kompletterande bestämmelser till

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016

text: om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”) samt till denna förordning antagna genomförandeförordningar och delegerade förordningar. (

text: SJVFS 2021:6

text: I föreskrifterna motsvarar begreppen skyddszon, övervakningszon och restriktionszon de områden som i

text: bisjukdomsförordningen

text: benämns ”smittat”. Om inte något annat anges i

text: tredje stycket

text: betyder ord och uttryck i dessa föreskrifter samma sak som i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429

text: Anmälan har gjorts enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifer och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänter (EUT L 241, 17.9.2015, s. 1, Celex 32015L1535). De föreskrifter som har anmälts är 1 a, 1 b, 14 a, 16, 17 a, 18, 21, 36 a–36 c, 42 och 42 a §§. 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2018:47

text: . 3 EUT L 84, 31.3.2016, s. 1 (Celex 32016R0429). 4 Ändringen innebär bl.a. att orden skyddsområde, zon 1, zon 2, zon 3 och övervakningsområde har tagits bort från definitionerna. Dessa har i föreskrifterna ersatts av skyddszon, restriktionszon och övervakningszon som definieras i

text: I dessa föreskrifter avses med: Bibostad En bikupa eller någon annan konstruktion där honungsbin hålls.

text: Bigård Samtliga bisamhällen som, av en eller flera biodlare, är uppställda på samma uppställningsplats.

text: Bin Alla levnadsstadier av insekten Apis mellifera.

text: Biodlare En fysisk eller juridisk ägare till bisamhällen i en bigård eller annan person som företräder ägaren av bisamhällena i tillsynen och skötseln av bisamhällena i en bigård.

text: Biodlingsprodukter Honung, bivax, propolis, drottninggelé och pollen.

text: Biodlingsredskap Redskap och utrustning som används i biodling och som kommer i direkt kontakt med biodlingsprodukter eller bin.

text: Kontaktbigård En bigård vars bin, inklusive enskilda drottningar, begagnade bibostäder, begagnade biodlingsredskap, skyddsutrustning eller biodlingsprodukter har varit i kontakt med en annan bigård med konstaterad amerikansk yngelröta eller med konstaterade varroa- eller trakékvalster och på sådant sätt att smitta kan överföras.

text: Nationellt referenslaboratorium Det svenska laboratorium som regeringen har för bihälsa utsett till det Europeiska referenslaboratoriet för bihälsas motsvarighet i Sverige.

text: Nedfallsprov Provtagningsmetod som innebär att nedfall från bisamhälle samlas in under minst tio dagar i syfte att påvisa varroakvalster i ett bisamhälle.

text: Provtagning En provtagning för undersökning av amerikansk yngelröta, varroakvalster eller trakékvalster som har utförts av en tillsynsman eller en veterinär.

text: Samlingsprov Ett prov av bin eller andra material samlat från flera bisamhällen i en bigård som har tagits enligt instruktion från det analyserande laboratoriet.

text: Skattlåda En tillfällig del av en bibostad som innehåller ramar med huvudsakligen utbyggt vax där

text: bina lagrar honung och som i normalfallet inte innehåller bin, ägg eller yngel. (

text: SJVFS 2021:6

text: Länsstyrelsen får för tillsynsdistrikt utse ersättare för tillsynsman. Denna tjänstgör efter beslut av länsstyrelsen då tillsynsman har förhinder. Länsstyrelsen för anteckningar om ersättares tjänstgöringstid. Vad som i lag eller annan författning sägs om tillsynsman och dennes befogenheter är även tillämpligt på ersättare för tillsynsman. Till ersättare för tillsynsman utses i första hand tillsynsman i angränsande tillsynsdistrikt. Har tillsynsman och, om sådan utsetts, ersättare för tillsynsman förhinder, förordnar länsstyrelsen tillsynsman i annat tillsynsdistrikt att tjänstgöra i deras ställe.

text: Länsstyrelsen ska genast till Statens jordbruksverk sända uppgift om de personer som utsetts till ersättare för tillsynsmän samt införa uppgifterna i länets författningssamling och i ortstidning.

text: Länsstyrelsen ska utfärda intyg som styrker tillsynsmans behörighet att utöva bitillsyn. Tillsynsmannen ska vid förrättning kunna uppvisa denna handling.

text: En tillsynsman ska 1. säkerställa att hon eller han i sitt arbete med bitillsyn inte bidrar till spridning av smittsam bisjukdom eller skadegörare på bi, 2. ha god kännedom om biodlingen i sitt tillsynsdistrikt, 3. ha tillräcklig kännedom och kunskap om de beslut hon eller han utfärdar. (

text: SJVFS 2018:28

text: En tillsynsmans beslut ska vara skriftligt. Tillsynsmannen får bara underteckna ett beslut som är fullständigt ifyllt. (

text: SJVFS 2018:28

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2018:28

text: En biodlare kan av Statens jordbruksverk utses såsom godkänd biodlare. Kraven härför är genomgången bisjukdomskurs motsvarande vad som gäller för bitillsynsmannautbildning samt minst tre års dokumenterad erfarenhet av biodling. En tillsynsman får lämna en godkänd biodlare tillstånd till flera flyttningar av bisamhällen, bibostäder och biodlingsredskap mellan ut- och hembigårdar under en bestämd tidsperiod, dock högst under tolv månader. Sådant tillstånd ska vara villkorat av 1. att varroa eller amerikansk yngelröta ej påträffas i bigården, 2. att undersökningar med avseende på amerikansk yngelröta sker i anslutning till varje flyttningstillfälle, och 3. att biodlaren i anslutning till bigården tydligt anger eget namn, adress, telefonnummer och hur länge tillståndet gäller. Tillstånd enligt andra stycket får inte lämnas till flytt ut från restriktionszon på grund av förekomst av varroakvalster.

text: Tillstånd enligt andra stycket till flytt inom en restriktionszon på grund av förekomst av varroakvalster får lämnas trots att kravet enligt andra stycket 1 inte är uppfyllt avseende varroakvalster. (

text: SJVFS 2021:6

text: Smittförklaring

text: Får länsstyrelsen kännedom eller misstanke om smitta inom icke smittförklarat område ska länsstyrelsen omedelbart underrätta Statens jordbruksverk. Då skäl föreligger att upphäva eller ändra förklaring av område som smittat eller misstänkt för smitta ska länsstyrelsen underrätta Statens jordbruksverk.

text: Statens jordbruksverks beslut att förklara område smittat eller misstänkt för smitta eller att upphäva eller ändra sådan förklaring ska länsstyrelsen låta införa i ortstidning.

text: Förvaring och bortförande

text: Bibostäder, som ej längre hyser levande bin, samt honung eller bivax och avfall av honung eller bivax får ej förvaras på sådant sätt att bin får tillträde därtill. Utan hinder av första stycket får efter anmälan till tillsynsman bibostäder hållas öppna för infångande av vildbisvärmar (svärmfångstkupor) under tiden 15 maj - 31 juli. Som svärmfångstkupor får endast användas väl rengjorda tomkupor, som tidigare inte hyst bisamhälle smittat med amerikansk yngelröta. Utbyggda vaxkakor får härvid endast användas om de kommer från bigård som de två föregående åren varit fri från smitta. På kupan ska med namn, adress och telefonnummer tydligt anges vem den tillhör.

text: Tillstånd enligt

text: 8 § bisjukdomsförordningen

text: ska vara tidsbegränsade. Giltighetstiden för ett tillstånd får som längst gälla i tre månader, dock med beaktande av de undantag som regleras i 7, 13 a, 13 c, 13 d och 36 c §§ avseende tillståndens längd. Tillståndens längd ska stå i relation till risken att sprida amerikansk yngelröta, varroakvalster och trakékvalster. (

text: SJVFS 2021:6

text: En tillsynsman får utan att ha undersökt ett bisamhälle ge tillstånd till att drönare flyttas till en lokal för spermatappning. Detta gäller även om det bisamhälle som drönarna kommer från finns i en restriktionszon. Tillståndet ska innehålla villkor om att samtliga drönare ska avlivas efter spermatappningen. (

text: SJVFS 2021:6

text: En tillsynsman får utan föregående undersökning ge tillstånd till följande: 1. Flytt av begagnade bibostäder, med eller utan döda bin, direkt från en restriktionszon till en anläggning för destruktion eller till en lokal för sanering eller rengöring. Tillståndet ska villkoras med att bibostäderna måste vara tillslutna och oåtkomliga för andra bin under transporten. 2. Flytt av begagnade biodlingsredskap direkt från en restriktionszon till en anläggning för destruktion eller till en lokal för sanering eller rengöring. Tillståndet ska villkoras med att redskapen ska vara förpackade så att bin inte kan komma åt dem under transporten. 3. Sändande av begagnat vax till omsmältning under förutsättning att vaxet inte kommer från ett bisamhälle med konstaterad amerikansk yngelröta. Tillståndet ska villkoras med att vaxet ska vara förpackat så att bin inte kan komma åt det under transporten.

text: Tillstånd enligt första stycket får även ges för flytt från en bigård där det pågår ett utbrott av amerikansk yngelröta eller trakékvalster. (

text: SJVFS 2021:6

text: Statens jordbruksverk kan medge undantag från bestämmelserna om förvaring och bortförande i denna författning.

text: Särskilda bestämmelser om amerikansk yngelröta

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2018:28

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2018:28

text: En tillsynsman får ge tillstånd till flytt av levande bin inklusive deras bibostad från en bigård där amerikansk yngelröta är konstaterad under förutsättning att han eller hon först har undersökt bigårdens återstående bisamhällen i enlighet med 38 b § och resultatet av undersökningen visar att det inte finns några symptom på amerikansk yngelröta. En tillsynsman får ge tillstånd att skattlådor som hör till bisamhällen med symtom på amerikansk yngelröta får flyttas för slungning. Ett sådant tillstånd ska villkoras med att skattlådorna och dess ramar ska destrueras efter slungningen. Tillstånden enligt första och andra stycket får gälla som längst en månad. (

text: SJVFS 2021:6

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2021:6

text: En tillsynsman får ge tillstånd till att levande bin med eller utan bibostad flyttas från en skyddszon. Tillsynsmannen ska först undersöka bisamhällena i bigården i enlighet med 37 eller 37 b §§ och vid denna undersökning inte se symtom på amerikansk yngelröta. Om prov enligt 37 b § 2 har tagits, ska de vara fria från sporer av amerikansk yngelröta. Tillståndet enligt första stycket får gälla som längst en månad. (

text: SJVFS 2021:6

text: En tillsynsman får ge tillstånd till att skattlådor, utbyggda vaxkakor och avfall av sådana, begagnade bibostäder, begagnade biodlingsredskap eller biodlingsprodukter får flyttas från en skyddszon. Om flytten enligt första stycket gäller material som har varit tillgängligt för ett bisamhälle ska tillsynsmannen först undersöka bisamhällena i bigården i enlighet med 37 eller 37 b §§ och vid denna undersökning inte se symtom på amerikansk yngelröta. Om prov enligt 37 b § 2 har tagits, ska de vara fria från sporer av amerikansk yngelröta. Tillståndet enligt första stycket får gälla som längst en månad. Tillsynsmannen ska villkora ett tillstånd att flytta skattlådor, begagnade bibostäder och begagnade biodlingsredskap med att de ska vara sanerade innan de åter används i biodling. (

text: SJVFS 2021:6

text: En tillsynsman får ge tillstånd till att levande bin med eller utan bibostad, skattlådor, utbyggda vaxkakor och avfall av sådana, begagnade bibostäder, begagnade biodlingsredskap eller biodlingsprodukter flyttas från en övervakningszon. Om flytten gäller material som har varit tillgängligt för ett bisamhälle ska tillsynsmannen först undersöka bisamhällena i bigården i enlighet med 37 eller 37 b §§ och inte se symtom

text: på amerikansk yngelröta. Om prov enligt 37 b § 2 har tagits, ska de vara fria från sporer av amerikansk yngelröta. Tillsynsmannen ska villkora ett tillstånd att flytta begagnade bibostäder och begagnade biodlingsredskap enligt första stycket med att de ska vara rengjorda innan de åter används i biodling. Tillsynsmannen får delegera efterföljande undersökningar i enlighet med 7 § andra stycket 2. (

text: SJVFS 2021:6

text: Särskilda bestämmelser om varroakvalster

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2021:6

text: En tillsynsman får inte ge tillstånd till att levande bin flyttas från en restriktionszon till ett område som inte omfattas av restriktioner på grund av varroakvalster. (

text: SJVFS 2021:6

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2018:28

text: En tillsynsman får ge tillstånd till att flytta följande från en restriktionszon där varroakvalster har konstaterats: 1. utbyggda vaxkakor utan honung, ägg och larver, 2. avfall av vaxkakor, 3. rengjorda begagnade bibostäder, och 4. rengjorda biodlingsredskap. (

text: SJVFS 2021:6

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2021:6

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2018:28

text: Med undantag från vad som anges i 14 a § får en tillsynsman ge tillstånd till att drottningar med högst 20 följebin och utan vaxkakor får flyttas från restriktionszon där varroakvalster har konstaterats till inseminatörer i hela landet. Tillsynsmannen ska villkora tillståndet med att inseminatören ska avlägsna eventuella varroakvalster från drottningen och följebina, alternativt byta ut följebin med kvalster mot kvalsterfria bin. Drottningen får efter insemineringen flyttas till valfri bigård. (

text: SJVFS 2021:6

text: En tillsynsman får ge tillstånd till att yngelfria skattlådor flyttas för slungning från en restriktionszon där varroakvalster har konstaterats om det finns varroafria nedfallsprover från bigården. Nedfallsproverna får vara högst en månad gamla. (

text: SJVFS 2021:6

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2018:28

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2018:28

text: Med undantag från vad som anges i 14 a § får en tillsynsman utan att ställa krav på varroafria nedfallsprover ge tillstånd till att drottningar med högst 20 följebin och utan vaxkakor flyttas för andra ändamål än inseminering från en restriktionszon där varroakvalster är konstaterade till andra områden.

text: Tillsynsmannen ska villkora tillståndet med att eventuella kvalster ska avlägsnas från drottningen och följebina på ett för diagnostik avseende varroakvalster ackrediterat laboratorium innan de når den mottagande bigården. (

text: SJVFS 2021:6

text: ). 22 § har upphävts genom (

text: SJVFS 2018:28

text: ). 23 § har upphävts genom (

text: SJVFS 2021:6

text: ). 24 § har upphävts genom (

text: SJVFS 2021:6

text: ). 25 § har upphävts genom (

text: SJVFS 2018:28

text: ). 26 § har upphävts genom (

text: SJVFS 2021:6

text: ). 27 § har upphävts genom (

text: SJVFS 2018:28

text: ). 28 § har upphävts genom (

text: SJVFS 2021:6

text: ). 29 § har upphävts genom (

text: SJVFS 2021:6

text: ). 30 § har upphävts genom (

text: SJVFS 2018:28

text: ). 31 § har upphävts genom (

text: SJVFS 2021:6

text: ). 32 § har upphävts genom (

text: SJVFS 2018:28

text: ). 33 § har upphävts genom (

text: SJVFS 2018:28

text: ). 34 § har upphävts genom (

text: SJVFS 2018:28

text: ). 35 § har upphävts genom (

text: SJVFS 2018:28

text: ). 36 § har upphävts genom (

text: SJVFS 2018:28

text: Särskilda bestämmelser om trakékvalster

text: En tillsynsman får inte ge tillstånd till att flytta levande bin från bigård med konstaterade trakékvalster eller från en skyddszon. (

text: SJVFS 2021:6

text: ). 36 b § En tillsynsman får utan föregående undersökning ge tillstånd till att flytta följande från en bigård med konstaterade trakékvalster och från en skydds- eller övervakningszon med anledning av trakékvalster: 1. utbyggda vaxkakor och avfall av sådana, 2. begagnade bibostäder med eller utan döda bin, 3. skattlådor och 4. begagnade biodlingsredskap eller biodlingsprodukter. (

text: SJVFS 2021:6

text: ). 36 c § En tillsynsman får ge tillstånd till att levande bin flyttas från en övervakningszon med anledning av trakékvalster under förutsättning att: 1. de bisamhällen bina kommer från är undersökta och provtagna i enlighet med 39 d § och konstaterat fria från trakékvalster, och

text: 2. proven inte är äldre än en vecka, Tillståndet får gälla som längst två veckor. (

text: SJVFS 2021:6

text: Undersökning av bisamhälle

text: En tillsynsmans undersökning enligt

text: 11 § första stycket bisjukdomsförordningen

text: ska omfatta samtliga bisamhällen i bigården. Även i samband med utredning av smittspridning eller innan tillsynsmannen ger tillstånd till flytt från en restriktionszon ska samtliga bisamhällen i bigården undersökas okulärt. (

text: SJVFS 2021:6

text: En tillsynsman ska vid undersökning enligt 37 § avseende amerikansk yngelröta stickprovsvis okulärt undersöka utbyggda vaxkakor i biodlarens vaxförråd om dessa kan komma från bigården och ska användas i biodling igen. (

text: SJVFS 2018:28

text: Som ett undantag från 37 § när det gäller amerikansk yngelröta får tillsynsmannen undersöka bisamhällen genom stickprov om: 1. en tillsynsman har undersökt bigården tidigare under kalenderåret och då inte sett några symtom på amerikansk yngelröta, 2. ett samlingsprov som en tillsynsman har tagit från bigården under kalenderåret visar att det inte finns sporer av amerikansk yngelröta i bigården, eller 3. syftet är att lämna tillstånd i enlighet med 7 § andra stycket. (

text: SJVFS 2018:28

text: När en tillsynsman i enlighet med

text: 11 § bisjukdomsförordningen

text: ska ta prov avseende amerikansk yngelröta gäller följande: 1. Om bisamhället har yngel ska tillsynsmannen ta ett kakprov. Kakprovet ska vara minst 8 x 8 cm. 2. Om bisamhället inte har yngel ska tillsynsmannen ta prov på andra material enligt referenslaboratoriets instruktioner, om inte provtagning kan vänta till dess att det finns yngel. (

text: SJVFS 2018:28

text: En tillsynsman ska skicka prov från bisamhällen med kliniska symtom på amerikansk yngelröta till ett för diagnostik avseende amerikansk yngelröta ackrediterat laboratorium för konfirmerande analys. (

text: SJVFS 2018:28

text: En tillsynsman ska tidigast 30 dagar efter det att konstaterad amerikansk yngelröta i en bigård är bekämpad i enlighet med 40 § undersöka bigårdens återstående bisamhällen på nytt. (

text: SJVFS 2018:28

text: När amerikansk yngelröta är konstaterad i ett bisamhälle ska en tillsynsman undersöka alla bisamhällen som ligger inom tre kilometers avstånd från det sjuka bisamhället. När tillsynsmannen utreder spridning av amerikansk yngelröta får hon eller han ta samlingsprov från de bigårdar som finns inom tre kilometers avstånd från bisamhället där amerikansk yngelröta är konstaterad. Om sporer av amerikansk yngelröta finns i ett samlingsprov ska tillsynsmannen undersöka bisamhällena i bigården okulärt. Om tillsynsmannen bedömer att risken att amerikansk yngelröta har spridits till kontaktbigårdar ska en tillsynsman undersöka de kontaktbigårdar som under de tre

text: senaste månaderna har varit i kontakt med de sjuka bisamhällena. Undersökningen kan ske genom samlingsprov på motsvarande sätt som i andra stycket. (

text: SJVFS 2018:28

text: Som ett undantag från 37 § när det gäller varroakvalster ska tillsynsmannen undersöka minst en tredjedel av bigårdens bisamhällen, dock minst två bisamhällen. Om tillsynsmannen hittar varroakvalster innan alla bisamhällen i bigården är undersökta behöver hon eller han inte undersöka resterande bisamhällen avseende varroakvalster. Om tillsynsmannen inte hittar varroakvalster på annat sätt ska hon eller han göra ett nedfallsprov. (

text: SJVFS 2018:28

text: Kan en tillsynsman vid undersökningen inte avgöra om varroakvalster förekommer i ett prov, inklusive nedfallsprov, för varroakvalster ska proven analyseras på ett ackrediterat laboratorium. (

text: SJVFS 2018:28

text: När varroakvalster har konstaterats i ett bisamhälle utanför en restriktionszon ska en tillsynsman även undersöka de bisamhällen som ligger inom tre kilometers avstånd från det angripna bisamhället. En tillsynsman ska då även undersöka kontaktbigårdar som under de senaste tre månaderna har varit i kontakt med levande bin från det angripna bisamhället. (

text: SJVFS 2021:6

text: En tillsynsmans provtagning av bin för trakékvalster ska ske enligt referenslaboratoriets instruktion. (

text: SJVFS 2018:28

text: När trakékvalster är konstaterade i ett bisamhälle ska en tillsynsman ta prov på bisamhällen som ligger inom tre kilometers avstånd från det angripna bisamhället. En tillsynsman ska även undersöka kontaktbigårdar som under de senaste tre månaderna har varit i kontakt med vuxna bin från det angripna bisamhället. (

text: SJVFS 2018:28

text: Bekämpningsåtgärder

text: En tillsynsman ska besluta om förintande av bisamhälle där amerikansk yngelröta har konstaterats. Tillsynsmannen ska även besluta om förintande av bibostaden samt övriga åtgärder som behövs för bekämpning av amerikansk yngelröta. (

text: SJVFS 2018:28

text: Finner tillsynsman varroakvalster i bigård där kvalster tidigare inte påträffats ska han omedelbart anmäla detta till länsstyrelsen om inte Statens jordbruksverk för särskilt område bestämmer annat. Länsstyrelsen ska omedelbart underrätta Statens jordbruksverk om var varroakvalster konstaterats.

text: En tillsynsman får besluta att biodlaren ska bekämpa varroakvalster i en angripen bigård. Beslutet ska vara villkorat av att biodlaren använder en behandlingsmetod med en vetenskapligt dokumenterad effekt. (

text: SJVFS 2018:28

text: En tillsynsman ska omedelbart informera Jordbruksverket när trakékvalster har konstaterats i ett bisamhälle. Om Jordbruksverket beslutar om förintande av ett bisamhälle som är angripet av trakékvalster får bibostaden användas till ett nytt bisamhälle efter att den har blivit väl rengjord. (

text: SJVFS 2018:28

text: En tillsynsman kan vid tillämpning av

text: 11 § bisjukdomsförordningen

text: misstänka sjukdom om amerikansk yngelröta, varroakvalster eller trakékvalster har konstaterats under innevarande eller föregående kalenderår inom ett avstånd av tre kilometer från det förvildade bisamhället. (

text: SJVFS 2018:28

text: Ringa skada enligt

text: 11 § andra stycket bisjukdomsförordningen

text: är skada som orsakar kostnad eller förlust motsvarande högst 400 kronor. (

text: SJVFS 2018:28

text: Tillsynsmans rapportering

text: Tillsynsman ska föra förrättningsprotokoll över varje utförd förrättning samt årligen senast den 1 november insända verksamhetsrapport för innevarande år till länsstyrelsen. Länsstyrelsen sammanställer verksamhetsrapporterna och sänder in sammanställningen till Statens jordbruksverk före den 10 januari nästkommande år.

text: Ersättning

text: Ersättning för kostnad eller förlust genom beslut om förintande av bisamhälle i bigård utgår enligt

text: 13 § bisjukdomsförordningen (1974:212)

text: . Ansökan om ersättning inlämnas till vederbörande länsstyrelse för prövning. Till ansökan ska fogas protokoll över förrättningen.

text: För kostnad eller förlust som uppkommit genom tillsynsmans eller Statens jordbruksverks beslut om förintande av vildbisamhälle enligt 43 § och som varit nödvändig för att förhindra smittspridning utgår ersättning till berörd fastighetsägare. Ansökan om ersättning inlämnas till vederbörande länsstyrelse för prövning. Om ersättningsanspråken från fastighetsinnehavaren uppgår till 5 000 kronor eller mer ska länsstyrelsen tillsammans med eget yttrande vidarebefordra ansökan till Statens jordbruksverk som prövar ansökan. Till ansökan ska fogas verifikation över uppkomna kostnader samt protokoll över förrättningen. (

text: SJVFS 2018:47

text: En tillsynsman ska vara närvarande vid varje förintande av bisamhälle som kan ge anledning till ersättning.

text: Tillsynsmans räkning insänds till länsstyrelsen för granskning och utbetalning.

text: Biodlarens uppgiftsskyldighet

text: En biodlare som etablerar en ny bigård eller som övertar en biodling ska göra en anmälan till länsstyrelsen enligt

text: 15 § bisjukdomsförordningen

text: . Anmälan ska innehålla de uppgifter som framgår av

text: artikel 84 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429

text: . Utöver dessa uppgifter ska anmälan även innehålla telefonnummer och e-postadress till biodlaren. Om uppgifterna som biodlaren anmält enligt första stycket ändras på sådant sätt att de inte längre är fullständiga eller riktiga ska biodlaren anmäla förändringen till länsstyrelsen inom en vecka från det att förändringen skedde. Om en bigård är utan bisamhällen mindre än tre månader behöver ändringen inte anmälas. (

text: SJVFS 2021:6

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2019.

text: Denna författning träder i kraft den 21 april 2021.

text: CHRISTINA NORDIN Klara Eskilsson (Djurhälsoenheten)

text: SJVFS 2018:28

text: . 6

text: SJVFS 2018:47

text: . 7

text: SJVFS 2021:6


title: Föreskrifter om upphävande av Lantbruksstyrelsens kungörelse (LFS 1980:9) om smittreningsåtgärder m.m. för den som kommer från land där mul- och klövsjuka förekommer

text: för den som kommer från land där mul- och klövsjuka förekommer;

text: beslutade den 8 april 2021.

text: Statens jordbruksverk föreskriver, med stöd av

text: 6 § förordningen (2006:815)

text: om provtagning på djur m.m., att Lantbruksstyrelsens kungörelse (

text: LSFS 1980:9

text: ) om smittreningsåtgärder m.m. för den som kommer från land där mul- och klövsjuka förekommer ska upphöra att gälla.

text: CHRISTINA NORDIN

text: Klara Eskilsson (Djurhälsoenheten)

type: foreskrift


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om nötkreatur, grisar, hästar, får och getter som används till avel

text: Dessa föreskrifter innehåller kompletterande bestämmelser till

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1012 av den 8 juni 2016

text: om avelstekniska och genealogiska villkor för avel, handel med och införsel till unionen av renrasiga avelsdjur, hybridavelssvin och avelsmaterial från dem och om ändring av förordning

text: (EU) nr 652/2014

text: rådets direktiv 89/608/EEG

text: och

text: och om upphävande av vissa akter med avseende på djuravel (förordningen om djuravel) .

text: I dessa föreskrifter har begreppen avelsorganisation, avelsverksamhet, avelsmaterial och härstamningsbevis samma betydelse som i förordning

text: (EU) 2016/1012

text: Ansökan om erkännande av avelsorganisation och avelsverksamhet

text: En organisation eller sammanslutning som vill bli en erkänd avelsorganisation eller avelsverksamhet ska ansöka om detta hos Jordbruksverket. Ansökan ska vara skriftlig och innehålla 1. namn, adress, e-postadress, telefonnummer och organisationsnummer, samt 2. en redogörelse för att organisationen eller sammanslutningen uppfyller de krav som anges i

text: artikel 4.3 i förordning (EU) 2016/1012

text: En avelsorganisation får inte neka en djurhållare eller uppfödare att registrera ett djur i en stambok av skälet att ägaren till djuret eller djurhållaren inte är medlem i avelsorganisationen.

text: Användning av avelsmaterial inom Sverige

text: Avelsmaterial som avses i

text: artikel 21.5 i förordning (EU) 2016/1012

text: och som ska användas för avel endast inom Sverige får samlas in, produceras, behandlas och lagras på en anläggning med tillstånd för semin- eller embryoverksamhet enligt svensk lagstiftning.

text: EUT L 171, 29.6.2016, s.66 (Celex 32016R1012). 2 Med svensk lagstiftning avses i denna bestämmelse: Statens jordbruksverks föreskrifter (SJFVS 2015:1) om seminverksamhet med hästdjur, Statens jordbruksverks föreskrifter (SJFVS 1999:114) om seminverksamhet med får och get,

text: Avelsorganisationer får tillåta att avelsmaterial åtföljs av härstamningsbevis som har utfärdats av seminstationer, spermastationer, embryosamlingsgrupper eller embryoproduktionsgrupper under förutsättning att 1. härstamningsbeviset har utfärdats på grundval av uppgifter från avelsorganisationen, och 2. den verksamhet som har utfärdat härstamningsbeviset är godkänd för handel inom EU med sådant avelsmaterial.

text: Kontroll

text: Om länsstyrelsen upptäcker allvarliga brister i de erkända avelsorganisationernas eller avelsverksamheternas verksamhet vid kontroll enligt

text: 10 § förordningen (2006:816)

text: om kontroll av husdjur, m.m., ska länsstyrelsen rapportera detta till Jordbruksverket.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 21 april 2021. 2. Genom författningen upphävs a) Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2018:27

text: ) om nötkreatur, grisar, får och getter som används till avel, b) Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2018:24

text: ) om hästdjur som används till avel och om identitetshandlingar för hästdjur.

text: CHRISTINA NORDIN

text: David Slottner (Djuravdelningen)

text: Statens jordbruksverks föreskrifter (SJFVS 2009:91) om seminverksamhet med hund och katt, Statens jordbruksverks föreskrifter (SJFVS 1999:112) om seminverksamhet med svin, Statens jordbruksverks föreskrifter (SJFVS 2004:41) om seminverksamhet med nötkreatur, samt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2010:12

text: ) om verksamhet med ägg och embryon från nötkreatur, hästdjur, svin, får och get


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2017:8) om exportkarantän för hästar inför export till tredjeland

text: Grundläggande bestämmelser om hur djur ska hållas och skötas finns i

text: djurskyddslagen (2018:1192)

text: och

text: djurskyddsförordningen (2019:66)

text: . Ytterligare bestämmelser om djurskydd finns i: 1. Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:17

text: ) om hästhållning, och 2. Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:12

text: ) om förprövning. Grundläggande bestämmelser om officiella veterinärer finns i lagen (

text: ) om officiella veterinärer och förordningen (

text: ) om officiella veterinärer. Ytterligare bestämmelser om officiella veterinärer finns i: 1. Statens jordbruksverks föreskrifter om (

text: SJVFS 2015:7

text: ) officiella veterinärer, och 2. Arbetsinstruktion för veterinärer anställda av Jordbruksverket som förordnas som officiella veterinärer. (

text: SJVFS 2021:9

text: Exportörens ansvar

text: Exportören ansvarar för att informera sig om samtliga krav tredjelandet har för att möjliggöra export. Utöver kraven i dessa föreskrifter kan det importerande tredjelandet ställa ytterligare krav på exportkarantänen. Exportören ansvarar för att dessa krav är uppfyllda.

text: 2 KAP. ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med

text: Begrepp Betydelse

text: Djurhållare Fysiska personer som enligt avtal eller lag ansvarar för eller handhar hästar i exportkarantänen, oavsett om detta sker stadigvarande eller tillfälligt.

text: Exportkarantän En av Jordbruksverket godkänd anläggning där hästar hålls isolerade inför export till tredjeland. Begreppet omfattar anläggning, byggnad, grupp av byggnader eller andra lokaler, som används för exportkarantän, inbegripet utrymmen som inte är helt slutna eller under tak.

text: Exportkarantänsperiod Den sammanhållna tid som hästarna befinner sig i exportkarantän. Perioden startar när den sista hästen som ska exporteras satts in i exportkarantänen.

text: Exportör Fysisk eller juridisk person, eller dennes ombud, som är ansvarig för de hästar som ska exporteras. (

text: SJVFS 2021:9

text: 3 KAP. ANSÖKAN OM OCH GODKÄNNANDE AV EXPORTKARANTÄN

text: Ansökan om att få inrätta en exportkarantän

text: Den som vill inrätta en exportkarantän ska ansöka om förhandsgodkännande hos Jordbruksverket. Ansökan som ska lämnas eller skickas till Jordbruksverket ska omfatta följande uppgifter om: 1. sökandes namn och adress, 2. adress, fastighetsbeteckning, geografiska koordinater, 3. antal djurplatser, 4. måttsatt och skalenlig planritning samt skalenlig situationsplan, 5. skriftliga hygien- och biosäkerhetsrutiner som uppfyller kraven i 4 kap. 1 § och 5 kap. 1 §, samt 6. villkor för byggnaden enligt 4 kap. 1 §.

text: 1 Ändringen innebär att begreppen ”officiell veterinär” och ”tredjeland” tas bort från definitionerna.

text: Ett förhandsgodkännande är giltigt i två år och nybyggnationen eller iordningsställande av ett befintligt stall ska ha påbörjats inom denna tid. Jordbruksverket får besluta om kortare tid.

text: Det ska finnas en officiell veterinär, som är ansvarig för exportkarantänen.

text: Godkännande av exportkarantän

text: Sökanden anmäler till Jordbruksverket när exportkarantänen är iordningställd.

text: Sökanden ansöker om besiktning och slutgodkännande av exportkarantän hos Jordbruksverket.

text: Efter besiktning kan Jordbruksverket fatta beslut om slutgodkännande av exportkarantänen.

text: 4 KAP. VILLKOR FÖR BYGGNADER

text: En exportkarantän ska: 1. i sin helhet ligga minst 50 meter från andra anläggningar med hästdjur och om hästarna vistas utomhus under exportkarantänsperioden gäller minst 100 meter, 2. utformas så att undersökning, provtagning och behandling av hästar är möjlig, 3. ha möjlighet till individuell uppstallning av hästar vid behov, 4. utformas så att utrymmen inomhus ska kunna rengöras och därefter desinficeras så att smittämnen oskadliggörs, 5. ha utrymme för häst att kunna röra sig fritt i naturliga gångarter, a. antingen ha utrymmen utomhus, såsom hagar eller ytor, vilka ska vara väl avskilda, väldränerade och möjliga att rengöra enligt fastställda hygienoch biosäkerhetsrutiner, eller b. utrymmen inomhus, 6. ha ett lastningsutrymme där åtgärder enligt hygien- och biosäkerhetsrutiner kan utföras, 7. ha staket eller annan avgränsning för att förhindra kontakt med andra hästdjur, 8. ha utrymmen för foder och strö under hela exportkarantänsperioden, 9. ha omklädningsrum med hygiengräns, handfat och dusch samt sluss in till djurutrymmen för personal och personer som behövs för anläggningens drift, 10. i sin helhet vara avgränsad för att förhindra obehörigas inträde, ha en tydlig skylt med följande text på ytterdörren till exportkarantän och vid anläggningens yttre gräns: ”Exportkarantän” – tillträde förbjudet för obehöriga”, 11. vara möjlig att låsa, 12. ha stallbyggnader som förhindrar eller försvårar att gnagare och fåglar kan ta sig in, 13. ha ett utrymme för administration, avsett för den officiella veterinären, och 14. endast användas för isolering av hästar, som ska exporteras till tredjeland under den angivna exportkarantänsperioden enligt dessa föreskrifter.

text: En exportkarantän ska inte användas i ett område som står under djurhälsorestriktioner som gäller för häst.

text: 5 KAP. RUTINER FÖR EXPORTKARANTÄN

text: För en exportkarantän ska följande rutiner följas: 1. Den djurhållare som ansvarar för och handhar exportkarantänens hästhållning ska föra journal över de hästar som förs in i och ut ur exportkarantänen. Journalen ska innehålla uppgifter om hästens identitet, datum för insättning och uttagning ur exportkarantänen, provtagningsdatum och provresultat. Journalen ska på begäran kunna visas upp för officiell veterinär. Efter exportkarantänsperiodens utgång ska journalen arkiveras i 5 år. 2. Exportkarantänen ska rengöras och därefter desinficeras så att smittämnen oskadliggörs innan exportkarantänsperioden inleds. 3. Strö, foder och nödvändig utrustning som behövs för hela exportkarantänsperioden ska finnas tillgängligt när exportkarantänsperioden påbörjas för att minimera transporter till och från exportkarantänen. 4. Hygien- och biosäkerhetsrutiner, som är fastställda enligt 8 kap. 1 § 1 punkten i dessa föreskrifter ska tillämpas från tidpunkten när första hästen sätts in i exportkarantänen. 5. Sjukdomsfall i karantänen under exportkarantänsperioden ska utan dröjsmål rapporteras till officiell veterinär, som är ansvarig för anläggningen. 6. Om hästarna i exportkarantänen behöver behandling utöver den som officiell veterinär utför kan annan veterinär än den officiella veterinären anlitas. Häst som av någon anledning tas ut ur exportkarantänen kan inte föras in igen under pågående exportkarantänsperiod. 7. Endast personer som sköter, hanterar och behandlar hästarna i exportkarantänen och i förekommande fall personer som utför kontroller samt de personer som behövs för anläggningens drift har tillträde. 8. Besöksjournal ska föras med uppgift om datum, namn och anledning till besök. 9. Exportkarantänen ska hållas låst. 10. Det ska finnas skriftliga hygien- och biosäkerhetsrutiner. Om personalen har hand om djur av samma slag utanför exportkarantänen ska det finnas särskilda anvisningar i hygien- och biosäkerhetsrutinerna för att minimera risken för smittspridning till hästarna i exportkarantänen.

text: 6 KAP. RASTNING OCH UTEVISTELSE

text: Under pågående exportkarantänsperiod får de utrymmen, som är avsedda för att hästar ska få röra sig fritt i naturliga gångarter, endast användas av hästar i exportkarantänen. Ytan avsedd för rastning samt passagen till och från stallbyggnaden ska vara så konstruerad att avgränsningar mot hästdjur utanför exportkarantänen effektivt och permanent förhindrar direktkontakt.

text: 7 KAP. ÅTERKALLANDE AV BESLUT OM KARANTÄN

text: Om förutsättningarna för godkännande inte längre föreligger kan Jordbruksverket återkalla godkännandet.

text: Den som erhållit beslut om godkännande av exportkarantän av Jordbruksverket kan på egen begäran återkalla beslutet.

text: 8 KAP. DEN OFFICIELLA VETERINÄRENS ANSVAR

text: Den officiella veterinären ska: 1. Inför varje exportkarantänsperiod granska och fastställa hygien- och biosäkerhetsrutiner efter samråd med Jordbruksverket. 2. Kontrollera att hygien- och biosäkerhetsrutiner finns tillgängliga för personalen i exportkarantänen. 3. Se till att hästar som sätts in i exportkarantänen inte visar några kliniska tecken på smittsam sjukdom. 4. Kontrollera att journal förs med uppgifter enligt 5 kap. 1 § punkterna 1 och 8. 5. Omedelbart meddela Jordbruksverket om förutsättningarna för godkännande inte längre föreligger eller rutiner, som är fastställda med stöd av dessa föreskrifter, inte följs. 6. Undersöka hästarna när de lämnar exportkarantänen. Hästarna får inte visa tecken på sjukdom eller skada som kan påverka dem inför transporten. 7. Ha regelbunden tillsyn minst varje vecka över exportkarantänen, enligt 4 kap. 1 § och 5 kap. 1 § och oftare om behov föreligger under hela exportkarantänsperioden.

text: 9 KAP. ÖVRIGA BESTÄMMELSER

text: Övrigt

text: För annan tidsperiod än exportkarantänsperioden får en godkänd exportkarantän användas till annan verksamhet.

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket besluta om undantag från bestämmelserna i 5 och 6 kap.

text: Denna författning träder i kraft den 21 april 2021.

text: CHRISTINA NORDIN

text: Annica Wallén Norell (Djuravdelningen)


fs: skolfs

identifier: SKOLFS 1991:1

publisher: Statens skolverk

title: Förordningen (SÖ-FS 1978:246) om skolor för barn till utlandsanställda vid styrelsen för internationell utveckling (omtryck)


title: Skolöverstyrelsens föreskrifter (SÖ-FS 1991:7) om centrala prov inom kommunal och statlig vuxenutbildning läsåret 1991/92


title: Skolöverstyrelsens föreskrifter (SÖ-FS 1991:21) till förordningen (SFS 1987:708) om statsbidrag till anskaffning av utrustning i gymnasieskolan


title: Förordning om timplaner för hemspråksklasser och sammansatta klasser på grundskolans låg- och melianstadier m.m.


identifier: SKOLFS 1997:8

title: Förordning om tillstånd för vissa trossamfund att anordna undervisning i religionskunskap


title: Förordning om stipendier för den individuellt motiverade fortbildningen för lärare


identifier: SKOLFS 1997:7

title: Förordning om försöksverksamhet med förberedande dansundervisning i grundskolan1


title: Förordning om försöksverksamhet med musik/kulturklasser i grundskolan


identifier: SKOLFS 1995:8

identifier: SKOLFS 1994:5

title: Förordning om försöksverksamhet med dubbelt tillval


title: Förordning om försöksverksamhet med ändrade förutsättningar för skolans arbetslivskontakter i vissa kommuner


identifier: SKOLFS 1992:9

title: Förordning om försöksverksamhet med engelskspråkig utbildning i grundskolan


identifier: SKOLFS 1991:2

title: Förordning (SÖ-FS 1988:72) om försöksverksamhet med engelskspråkiga tekniska studievägar vid gymnasieskolan i Norrköping


title: Förordning om försöksverksamhet med judiska högstadieklasser vid grundskolan i Stockholm


title: Förordning om försöksverksamhet med grundskoleklasser med waldorfpedagogisk inriktning vid grundskolan


title: Förordning om försöksverksamhet med grundskoleklasser med waldorfpedagogisk inriktning vid grundskolan i Stockholm


title: Förordning om försöksverksamhet med sameskola i Kiruna


text: Haparanda kommun får i samverkan med Torneå stad, Finland, anordna försöksverksamhet med tvåspråkig undervisning inom grundskolan i Haparanda.

text: Försöksverksamheten får omfatta årskurserna 1–9. Försöksverksamheten får anordnas under förutsättning att minst tolv elever från vardera Haparanda kommun och Torneå stad deltar i undervisningen i varje årskurs samt att Torneå stad svarar för kostnaderna för undervisningen av de finska eleverna.

text: Elever

text: Behörig att antas till utbildningen är 1. svensk elev som har svenska som modersmål, 2. finländsk elev som har finska som modersmål.

text: Undervisning

text: Avvikelser får ske från grundskolans timplan enligt bilaga. __________ Denna förordning skall kungöras i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS). Förordningen träder i kraft fyra veckor efter den dag då förordningen enligt uppgift på den utkom från trycket i SKOLFS. Bestämmelserna tillämpas dock för tid från och med den 1 juli 1991 och avser en försöksperiod som omfattar sju läsår, räknad fr.o.m. läsåret 1991/92.

text: På regeringens vägnar

text: GÖRAN PERSSON Monica Martinson (Utbildningsdepartementet)

text: Bilaga

text: TIMPLAN FÖR SPRÅKSKOLAN

text: Undervisning på Ämne Svenska Gemensamt Summa Modersmål 1348 142 1490 Grannspråk 775 0 775 Engelska 177 303 480 Matematik 591 309 900 Språkval 0 320 320 Elevens val 0 470 470 Orienteringsämnen 1053 347 1400 Geografi 735 Historia 735 Religionskunskap 735 Samhällskunskap 735 Biologi 665 Fysik 665 Kemi 665 Teknik 665 Bild 0 205 205 Hemkunskap 0 100 100 Idrott 0 395 395 Musik 0 205 205 Slöjd 0 240 240 Summa 3944 3036 6980

title: Förordning om försöksverksamhet med tvåspråkig undervisning vid grundskolan i Haparanda


title: Förordning om pedagogisk utvecklingsverksamhet för finskspråkiga elever


title: Förordning om stimulansbidrag till förbättringar av den fysiska miljön i skolorna


identifier: SKOLFS 1994:4

title: Förordning om statsbidrag till sommarkurser i teknik för flickor


title: Förordning om belopp för utbetalning av statsbidrag till särskolan redovisningsåret 1990/91


title: Förordning om belopp för bidrag till vissa fristående skolor redovisningsåret 1990/91


identifier: SKOLFS 1991:3

title: Förordning (SÖ-FS 1991:15) om försöksverksamhet med datateknisk gren av teknisk linje vid gymnasieskolan i Uddevalla


title: Förordning om statsbidrag till Kristofferskolans utbildning på grundskolenivå


title: Förordning om statsbidrag till Hillelskolan


title: Förordning om statsbidrag till estniska skolor i Stockholm och Göteborg


title: Förordning om belopp för lönekostnader m.m. vid svensk undervisning i utlandet redovisningsåret 1991/92


title: Förordning om statsbidrag till kostnad för resor och flyttning för lärare vid utlandsskolor


title: Förordning om statsbidrag till kostnader i vissa fall för skolgången för utlandssvenskars barn


title: Förordning om statsbidrag till kostnader för undervisning i ämnet Swedish Culture i anslutning till gymnasieskola i utlandet


title: Förordning om utveckling av verksamheten vid specialskolan m.m.


title: Förordning om ersättning för elever vid specialskolan


title: Förordning om ersättning till vissa funktionshindrade elever m.fl. för resor


identifier: SKOLFS 1991:4

title: Förordning (SÖ-FS 1991:16) om statsbidrag till särskilda utvecklingsinsatser inom skolområdet


title: Förordning om specialkurs för utbildning av yrkesdansare i gymnasieskolan


title: Förordning om specialkurs i manuell glastillverkning i Nybro kommun


title: Förordning om viss teknisk utbildning på gymnasial nivå i Stockholms kommun


title: Förordning om kombination av studier och schack vid gymnasieskolan i Norrköping


title: Förordning om engelskspråkig gymnasial utbildning i Stockholm och Göteborg


title: Förordning om internationell gymnasial utbildning vid Sigtunaskolan Humanistiska Läroverket


title: Förordning om försöksverksamhet med treåriga yrkesinriktade studievägar i gymnasieskolan


identifier: SKOLFS 1993:6

text: Ersättning av statsmedel lämnas vid personskada till en elev som fullgör arbetsplatsförlagt lärande i gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan.

text: Ersättning lämnas i enlighet med bestämmelserna i kollektivavtalet om ersättning vid personskada (PSA) för sveda och värk, lyte eller annat stadigvarande men samt särskilda olägenheter i övrigt som eleven ådragit sig till följd av sådan personskada som för elevens del omfattas av

text: socialförsäkringsbalken

text: Vid fastställande av en personskada ska bestämmelserna i

text: 39 kap.

text: socialförsäkringsbalken

text: tillämpas.

text: Ansökan om ersättning ska lämnas till Kammarkollegiet.

text: Beslut om ersättning fattas av Kammarkollegiet som vid behov får begära ett yttrande från Försäkringskassan. Bestämmelserna i kollektivavtalet om ersättning vid personskada (PSA) ska i tillämpliga delar gälla i ärenden enligt denna förordning.

text: Ersättning betalas ut av Kammarkollegiet.

text: Bestämmelserna i denna förordning tillämpas på skadefall som har inträffat efter utgången av juni 1988. ------ Denna förordning skall kungöras i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS). Förordningen träder i kraft fyra veckor efter den dag då förordningen enligt uppgift på den utkom från trycket i SKOLFS. Bestämmelserna skall dock tillämpas för tid från och med den 1 juli 1991. På regeringens vägnar GÖRAN PERSSON Ulla-Stina Ryking (Utbildningsdepartementet)

title: Förordning om ersättning vid personskada till elev i viss utbildning i gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan


title: Förordning om stimulansbidrag till anskaffning av datorutrustning och programvara för vissa studievägar i gymnasieskolan


identifier: SKOLFS 1993:1

title: Förordning om Bergsskolan i Filipstad


identifier: SKOLFS 1991:5

title: Förordning (SÖ-FS 1991:19) om vissa dispenser med hänsyn till tidigare försöksverksamhet i gymnasieskolan


title: Förordning om distansundervisning på gymnasial nivå i Torsås


title: Förordning om resestipendier för lärare i ungdomsskolan


title: Förordning om statsbidrag för riksrekryterande teknisk vuxenutbildning vid Katrineholms Tekniska Skola


identifier: SKOLFS 1992:6

title: Förordning om ändring i förordningen (Läroplaner 1985:7) om läroplan för kommunal och statlig utbildning för vuxna


title: Förordning om vissa föreskrifter om avgångsbetyg i komvux från årskurs 4 av teknisk linje


title: Förordning (Läroplaner 1988:70) om övergång till nya regler beträffande krav på utbildningsvolym för avgångsbetyg 2 och 3 inom kommunal och statlig utbildning för vuxna


title: Förordning om försöksverksamhet med franskspråkig utbildning i grundskolan


title: Förordning om särskilda åtgärder inom utbildningsområdet mot ungdomsarbetslösheten


identifier: SKOLFS 1993:3

title: Statens ungdomsråds föreskrifter om statsbidrag till ungdomsorganisationers verksamhet


title: Skolförfattningar publicerade i Svensk författningssamling (SFS)


identifier: SKOLFS 1991:6

title: Förordning (SÖ-FS 1991:20) om försöksverksamhet med musikklasser på treåriga linjer vid gymnasieskolan i Lund


title: Förordning om ändring i förordningen (SÖ-FS 1991:17) om upphävande av författningar som kungjorts i Skolöverstyrelsens författningssamling


title: Skolverkets föreskrifter om tider för centrala prov i gymnasieskolan vårterminen 1992 och läsåret 1992/93


publisher: Skolverket

title: Skolverkets föreskrifter om upphävande av tim- och kursplanen (Läroplaner 1989:106) för tilläggskurs till påbyggnadsutbildningen Ekonomi och revision


title: Skolverkets föreskrifter om ansökan till gymnasieskolan


title: Fastställda blanketter


title: Skolförfattningar publicerade i Svensk författningssamling


identifier: SKOLFS 1995:9

title: Förordning om försöksverksamhet med idrottsklasser vid grundskolan i Tyresö


title: Förordning om försöksverksamhet med ändrade förutsättningar för skolans arbetslivskontakter i vissa kommuner och landsting


identifier: SKOLFS 1991:7

title: Skolöverstyrelsens föreskrifter (SÖ-FS 1989:35) om obligatoriska prov inklusive centrala prov i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om obligatoriska standardprov i grundskolan läsåret 1992/93


title: Förordning om särskilt stöd för tillfällig utökning av komvux vårterminen 1992


title: Förordning om ändring i förordningen (UHÄ-FS 1989:22) om försöksverksamhet med ingenjörsutbildning


identifier: SKOLFS 1991:8

title: Skolöverstyrelsens föreskrifter (SÖ-FS 1990:96) om tider för centrala prov i gymnasieskolan läsåren 1991/92 och 1992/93.


identifier: SKOLFS 1991:9

title: Skolöverstyrelsens föreskrifter (SÖ-FS 1991:6) om obligatoriska standardprov i grundskolan läsåret 1991/92


identifier: SKOLFS 1992:1

title: Skolverkets föreskrifter om ändring i föreskrifterna (SÖ-FS 1991:21) till förordningen (1987:708) om statsbidrag till anskaffning av utrustning i gymnasieskolan


identifier: SKOLFS 1994:6

identifier: SKOLFS 1993:7

title: Förordning om utvecklingsarbete med alternativkurser i engelska och matematik på grundskolans högstadium


title: Skolverkets föreskrifter om ersättning för elever från annat nordiskt land redovisningsåret 1991/92


identifier: SKOLFS 1993:4

text: i engelska för gymnasieskolan och för gymnasial vuxenutbildning de mål som anges för Engelska 2 i Lvux 82 (återtryck i Skolöverstyrelsens serie Läroplaner 1990:40 sid. 14) (omtryck bilaga 3),

text: i samhällskunskap för gymnasieskolan de mål som anges i Lgy 70 (Skolöverstyrelsens serie Läroplaner 1988:82) (omtryck bilaga 4), för gymnasial vuxenutbildning de mål som anges i Samhällskunskap 2 i Lvux 82 (återtryck i Skolöverstyrelsens serie Läroplaner 1990:40 sid. 136) (omtryck bilaga 5), och för undervisningsgrupper som består av både gymnasieelever och komvuxelever målen i den av dessa båda kursplaner som styrelsen för utbildningen beslutar,

text: i matematik för gymnasieskolan och gymnasial vuxenutbildning de mål som framgår av bilaga 6,

text: i naturkunskap för gymnasieskolan och gymnasial vuxenutbildning de mål som framgår av bilaga 7,

text: i religionskunskap för gymnasieskolan och gymnasial vuxenutbildning de mål som framgår av bilaga 8,

text: i idrott och hälsa för gymnasieskolan de mål som anges i Lgy 70 (Skolöverstyrelsens serie Läroplaner 1987:75--76) (omtryck bilaga 9),

text: i estetisk verksamhet för gymnasieskolan de mål som framgår av bilaga 10.

text: ------ Denna förordning skall kungöras i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS). Förordningen träder i kraft två veckor efter den dag då förordningen enligt uppgift på den utkom från trycket i SKOLFS och tillämpas på utbildning som äger rum läsåret 1992/93.

text: På regeringens vägnar

text: BEATRICE ASK

text: Sonja Hjorth (Utbildningsdepartementet)

text: Bilaga 1

text: KURSPLAN för gymnasieskolan i kärnämnet svenska

text: (Omtryck från Lgy 70)

text: MÅL

text: Undervisningen i svenska skall ge eleverna vidgade kunskaper om språket och litteraturen och utveckla deras förmåga att använda språket. Detta skall ske i sådana former och med sådant undervisningsstoff att elevernas personliga utveckling främjas och att de förbereds för såväl fortsatta studier som kommande samhälls- och yrkesliv. Eleverna skall alltmer självständigt och i meningsfulla sammanhang arbeta med olika språkliga uttrycksformer för att lära känna, bedöma och bruka språket som medel för information, påverkan, kontakt och konstnärligt skapande.

text: Detta innebär att eleverna genom att själva pröva och använda skilda uttrycksformer i tal och skrift får sådana kunskaper och färdigheter att de med säkerhet och tilltro till egen förmåga kan redovisa sakförhållanden och uttrycka tankar, åsikter och känslor, att eleverna genom att diskutera och studera språkets roll och funktioner, också i dess sociala, geografiska och historiska varianter, får kunskaper om språkets bruk och byggnad och därmed förutsättningar att ta ställning i språkfrågor, att eleverna genom att studera nyare och äldre litteratur, från vår egen och andra kulturkretsar, får insikt i att litteraturen ger kunskap om människor, miljöer och problem, blir medvetna om tradition och förnyelse i kulturen och därigenom också bättre förstår sig själva och sin omvärld. Inom ämnet svenska skall eleverna också utveckla sina kunskaper om de nordiska grannländernas språk och litteratur.

text: Bilaga 2

text: KURSPLAN för gymnasial vuxenutbildning i kärnämnet svenska

text: (Omtryck från Lvux 82, svenska 3)

text: MÅL

text: Generella ämnesmål

text: De studerande skall vidareutveckla sin förmåga att använda det svenska språket för att aktivt kunna delta i socialt, kulturellt och politiskt liv och därigenom påverka sin situation och det omgivande samhället. De studerande skall utveckla sina språkliga färdigheter och skaffa sig beredskap att möta nya kunskapskrav. Ett viktigt syfte med studierna är att de skall ge glädje och läslust. Studierna skall stimulera de studerandes intresse för och nyfikenhet på litteratur, litteraturhistorisk utveckling, språk, kultur och samhälle. De studerande skall på egen hand kunna bredda och fördjupa sina kunskaper om det svenska språket och litteraturen, få insikter och göra reflektioner. De skall kreativt, strukturerat och analytiskt förmedla kunskaper, erfarenheter, tankar och idéer och utveckla förmågan att uttrycka sig på ett till situation och mottagare anpassat sätt. De skall arbeta självständigt och undersökande. En utgångspunkt för studierna utgör samhällets och historiens betydelse för språkets och litteraturens utveckling. Med stärkt självförtroende skall de studerande ta ansvar för planering, genomförande och utvärdering av sina studier. De skall analysera effekter och resultat av studierna och därigenom skaffa sig beredskap för fortsatt lärande.

text: Speciella ämnesmål

text: Studierna i svenska etapp 3 skall syfta till att de studerande • självständigt kan inventera sina kunskaps- och färdighetsbehov, planera och utvärdera sitt arbete • kan använda hjälpmedel som textbehandlingsprogram och databaser för att skriva och för att söka kunskap • läser skönlitteratur och upplever dess värden • läser och tillägnar sig några hela verk som representerar litteraturhistoriskt viktiga epoker • kan tillgodogöra sig skönlitteratur från olika epoker och analysera sambanden mellan samhällets och litteraturens utveckling

text: • får en fördjupad kunskap om litteraturens utveckling i historiskt perspektiv och om framväxten av olika genrer • kan analysera texter från olika epoker, uppfatta flera betydelseplan och uttrycka sina slutsatser • blir stilistiskt medvetna och kan skilja mellan olika stilar i egna och andras framställningar • kan analysera och självständigt bearbeta sin muntliga och skriftliga framställning med hänsyn tagen till olika mottagare • kan informera effektivt och anpassa framställningen till olika budskap och mottagare • kan argumentera och delta i samhällsdebatten även genom längre muntliga och skriftliga inlägg • har kunskap om hur det svenska språket utvecklats genom tiderna • kan anlysera hur sociala och kulturella faktorer påverkar språket • kan analysera hur olika medier uttrycker sitt budskap och påverkar mottagaren.

text: Bilaga 3

text: KURSPLAN för gymnasieskolan och gymnasial vuxenutbildning i kärnämnet engelska

text: (Omtryck från Lvux 82, engelska 2)

text: MÅL

text: Genom studierna skall [kursdeltagarna] (Med kursdeltagare och deltagare avses elever) tillägna sig en sådan språkförmåga att de kan, vill och vågar använda engelska i olika slags situationer i kontakter med engelsktalande människor i Sverige och utomlands. Undervisningen skall anpassas till [kursdeltagarnas] uttrycksbehov, erfarenheter och intressen och leda till att [deltagarna] (Med kursdeltagare och deltagare avses elever) förbättrar sin förmåga att använda språket som kommunikationsmedel i tal och skrift. Studierna skall inriktas mot att [kursdeltagarna] får ökad kunskap om och förståelse för andra kulturer och levnadssätt. [Deltagarna] skall förvärva sådana kunskaper och färdigheter som de har glädje och nytta av i sitt arbete, vid fortsatta studier och på sin fritid. [Kursdeltagarna] skall därför skaffa sig en grund för att på egen hand vidareutveckla sina färdigheter i engelska. Undervisningen skall inriktas mot att [deltagarna] utvecklar förmåga att ta ansvar för planeringen av sina studier vad avser både innehåll och arbetsformer. De skall tillägna sig den teknik och lära sig använda de hjälpmedel de behöver för att arbeta allt mer självständigt.

text: [Kursdeltagarna] skall • kunna ge information och delta i samtal och diskussioner som gäller t.ex. vardagliga förhållanden, familjeliv, intressen och yrkesliv • kunna samtala om och diskutera egna erfarenheter, aktuella frågor, sociala och kulturella företeelser • kunna följa och förstå huvudinnehållet i autentiskt tal såsom ett vardagssamtal eller en intervju kring en bekant fråga • kunna förstå huvudinnehållet i sammanhängande tal och skrift, exempelvis ett föredrag eller en tidningsartikel om ett bekant ämne • kunna uttrycka sig i sammanhängande tal och skrift inom sitt erfarenhets-, intresse- eller yrkesområde • kunna muntligt och skriftligt kommentera och med egna ord sammanfatta t.ex. en tidningsartikel, en novell, ett radio- eller tvprogram som behandlar aktuella eller vardagliga frågor • kunna uppfatta och tolka språklig variation, dvs. hur språket anpassas till situation och mottagare • kunna uttrycka känslor, åsikter och värderingar i olika sammanhang • kunna arbeta självständigt med ordböcker och andra hjälpmedel.

text: Inom fördjupningsdelen skall [kursdeltagarna] få möjlighet att arbeta vidare utifrån sina individuella behov och intressen. De kan välja både fortsatt arbete med genomgångna moment och andra uppgifter. [Deltagarna] kan exempelvis prioritera arbete med att uttrycka sig muntligt på språket, förstå olika slags talad och skriven engelska eller utveckla sin skrivförmåga.

text: Bilaga 4

text: KURSPLAN för gymnasieskolan i kärnämnet samhällskunskap

text: (Omtryck från Lgy 70)

text: MÅL

text: Genom studierna i samhällskunskap skall eleverna tillägna sig sådana kunskaper att de aktivt kan verka i och för demokratiska samlevnadsoch samarbetsformer. Med kännedom om såväl det förflutna som nuet skall eleverna få beredskap att ta medansvar för och aktivt påverka utvecklingen samt möta förändringar i ett samhälle och en värld som kännetecknas av samverkan och konflikt. Eleverna skall utifrån studier av skilda samhällsfrågor, som anknyter till deras erfarenheter, behov och intressen, förvärva vidgade och fördjupade kunskaper om  hur kommunen och landet styrs, politiskt liv, teorier om demokrati, privat- och samhällsekonomi, politiska och ekonomiska system i andra länder, arbetsliv och sociala förhållanden,  samspelet mellan de faktorer som regionalt och globalt påverkar lokalisering och resursfördelning i det geografiska rummet,  förutsättningarna för internationell utveckling och samlevnad, orsaker till konflikter och drivkrafter bakom militära rustningar, strävanden till konfliktlösning och samverkan mellan länder och folk, den svenska säkerhetspolitikens mål och medel,  informationsteknikens utveckling och effekter, forskning, utbildning, olika medier och opinionsbildning.

text: Genom att delta i planeringen av studierna skall eleverna få erfarenhet av demokratiska arbets- och beslutsformer. Genom samverkan med andra ämnen skall undervisningen i samhällskunskap ge eleverna förutsättningar att utveckla en helhetssyn på samhället. Vid studiet av samhällsfrågor skall undervisningen bedrivas så att eleverna lär sig att söka, granska och sammanställa fakta ur olika källor, analysera problem och förhållanden ur skilda aspekter med hjälp av olika teorier och modeller, klargöra grunderna för och konsekvenserna av egna och andras värderingar samt så att de gör sig förtrogna med olika sätt att handla och följderna därav.

text: Bilaga 5

text: KURSPLAN för gymnasial vuxenutbildning i kärnämnet samhällskunskap

text: (Omtryck från Lvux 82, samhällskunskap 2)

text: MÅL

text: Studierna skall ge kursdeltagarna fördjupade insikter i det demokratiska statsskickets principer i syfte att främja en demokratisk samhälls- och människosyn. De skall också belysa problem som har sin grund i ekonomiska och sociala motsättningar i samhället. Undervisningen skall utgå från deltagarnas tidigare erfarenheter och kunskaper och läggas upp så att deltagarna får ökad tilltro till sin förmåga att påverka samhällsutvecklingen. Därigenom kan studierna bidra till att stärka deltagarnas ansvar som medborgare. Deltagarna skall också få kunskaper och färdigheter som ger dem möjlighet att påverka utvecklingen på den enskilda arbetsplatsen. I detta sammanhang bör värdet av samarbete och gemensamt handlande betonas. Kursdeltagarna skall utveckla sin förmåga att söka, sovra och värdera information samt kritiskt granska argumenten bakom olika ståndpunkter. Undervisningen skall medverka till att skapa förståelse och respekt för olika värderingar i ett demokratiskt samhälle.

text: Genom studierna skall deltagarna förvärva • kunskaper om hur samhälle, arbetsliv och ekonomi fungerar mot bakgrund av lagar och avtal • kunskap om viktiga politiska ideologier och deras utveckling • inblick i olika sätt att lösa samhällsproblem i skilda politiska och ekonomiska system • inblick i förutsättningarna för internationell utveckling och samlevnad, orsakker till konflikter, strävanden till konfliktlösningar och samverkan mellan länder och folk, den svenska säkerhetspolitikens mål och medel • kunskaper om individens ställning i arbetslivet och om samspelet mellan arbetsmarknadens parter.

text: Inom ramen för fördjupningsdelen skall kursdeltagarna få tillfälle att skaffa sig ökade kunskaper inom något eller några områden utifrån egna intressen och behov.

text: Bilaga 6

text: KURSPLAN för gymnasieskolan och gymnasial vuxenutbildning i kärnämnet matematik

text: MÅL

text: Utbildningens syfte är att utveckla elevernas förmåga att använda matematik för att lösa problem som vanligen förekommer i vardagsliv och yrkesliv samt att ge en god grund för fortsatta studier inom gymnasieskolan och den gymnasiala vuxenutbildningen. Uppläggningen av matematikstudierna skall anpassas och tillämpningar väljas med hänsyn till inriktningen av det program, som eleverna studerar på. Eleverna skall utveckla sin förmåga dels att förstå och tillämpa centrala matematiska begrepp, dels att förklara innebörden av dessa. Eleverna skall få inblickar i matematikämnets historia. Eleverna skall genom studierna få insikt i hur matematiska modeller kan användas vid problemlösning och göras medvetna om modellernas begränsningar. Kursen skall ge färdigheter i att muntligt och skriftligt redovisa tankegångar vid problemlösning samt utveckla elevernas förmåga att tolka och kritiskt granska i massmedia förekommande tabeller, diagram och matematiska resonemang. Studierna skall ge eleverna förmåga att vid problemlösning använda sig av numeriska, grafiska och algebraiska metoder och kunna värdera dem sinsemellan samt ge färdigheter i att använda räknare och datorer som matematiska verktyg.

text: Efter genomgången kurs skall eleverna

text: • kunna formulera och analysera problem, lösa dem med lämplig metod och värdera resultaten samt muntligt och skriftligt redovisa tankegångarna • kunna arbeta med reella tal representerade på olika sätt • förstå och kunna tillämpa begreppen procent, promille och ppm samt kunna utföra beräkningar med procentuella förändringar i flera steg • kunna bestämma vinklar, längder, areor och volymer och därvid utnyttja olika metoder med beaktande av mätnoggrannhet • kunna utföra grundläggande geometriska konstruktioner • kunna utnyttja skalor • kunna använda en given formel för att beräkna värdet av en efterfrågad storhet • kunna lösa problem med hjälp av linjära ekvationer och enkla andragradsekvationer • kunna formulera, åskådliggöra och använda sig av linjära funktionssamband vid problemlösning • kunna tolka och tillämpa linjära och exponentiella modeller vid dynamiska förlopp • kunna bearbeta och presentera data insamlade vid experiment och statistiska undersökningar.

text: Bilaga 7

text: KURSPLAN för gymnasieskolan och gymnasial vuxenutbildning i kärnämnet naturkunskap

text: MÅL

text: Utbildningens syfte är att eleverna, bl.a. genom experiment och fältstudier, skall förstå och kunna analysera naturvetenskapliga samband och fenomen. Eleverna skall få kunskaper om miljön och insikter i energi- och resursfrågor samt en beredskap att ta ställning till aktuella miljöproblem.

text: Efter genomgången kurs skall eleverna

text: • ha insikt i hur man med experimentell metodik på ett vetenskapligt sätt kan undersöka och analysera olika naturfenomen • behärska de begrepp som krävs för att förstå ekosystemets struktur och funktion samt inse följderna av de störningar som kan drabba eko systemen • kunna beskriva exempel på naturliga kretslopp och hur människans agerande kan påverka dem • kunna beskriva och analysera exempel på naturliga och av människan skapade energiflöden • kunna beskriva och analysera växelverkan mellan mänskliga aktiviteter, speciellt den egna yrkesverksamheten, och miljön • kunna beskriva lokala och globala miljöproblem samt föreslå hur problemen kan lösas eller undvikas

text: • kunna tolka och kritiskt granska argument rörande miljö- och resursfrågor och inse konsekvenserna av olika ställningstaganden.

text: Bilaga 8

text: KURSPLAN för gymnasieskolan och gymnasial vuxenutbildning i kärnämnet religionskunskap

text: MÅL

text: Kursen skall utveckla elevernas förmåga att reflektera över existentiella och etiska frågor. Den skall fördjupa kunskaperna om olika sätt att uppfatta och tolka dessa frågor förr och nu, ställa olika handlings- och livstolkningsalternativ mot varandra och engagera eleverna till att ta ställning. Livstolkning, tro, religion, livsåskådning och etik skall stå i centrum för studierna. Kursen skall leda till fördjupade kunskaper om och ge tillfällen till möten med olika religioners och livsåskådningars innehåll, värderingar och uttrycksformer samt om deras roll i politik och samhälle. Den skall ge ökad insikt i tro och etik och religiösa uttrycksformer samt fördjupa förståelsen och respekten för de värden som ligger till grund för samhället. Kursen skall utveckla elevernas förmåga att samtala och diskutera samt öva både intellekt och inlevelse. Den skall träna eleverna i att söka kunskaper om religion, livsåskådning och etik och att argumentera i tros- och livsåskådningsfrågor. Den skall vidare hjälpa eleverna att utveckla en medveten tolerans mot oliktänkande och medverka till ökad förståelse för olika etiska och religiösa ställningstaganden. I kursen skall eleverna få möjlighet att fördjupa sin egen inlevelse och motivera ett eget ställningstagande för att öka sin handlingsberedskap inför framtiden.

text: Efter genomgången kurs skall eleverna

text: • kunna reflektera över existentiella och etiska frågor • kunna argumentera och diskutera kring tro, etik och livsåskådning och kunna motivera en egen ståndpunkt • kunna bearbeta sin inställning till grundläggande värden som demokrati, människovärde, samhörighet, solidaritet och överlevnad, nationellt och internationellt och i handling verka för dessa ideal • kunna se sambandet mellan sin egen livstolkning, arbetslivet och yrkesetiken • kunna beskriva hur människors religion och livsåskådning tar sig uttryck i deras sätt att tänka och handla • kunna redovisa insikter i såväl kristendomens som andra världsreligioners och livsåskådningars huvudtankar, värderingar och uttrycksformer • kunna redovisa olika religioners betydelse för kultur och samhällsliv samt diskutera religioners och livsåskådningars roll i samhällskonflikter och politiska konfrontationer • kunna förstå innebörd och funktion i olika religioners symboler och bilder samt ha kännedom om deras andaktsrum, gudstjänster, religiösa seder och andra traditioner • kunna utifrån de egna värderingarna lägga in en mening i och tolka urkunder, skönlitteratur, musik och andra uttrycksformer som förekommer inom ungdomskulturen • kunna ge uttryck för förståelse för andra människors sätt att tänka i frågor om religion, livsåskådning och etik • vara medvetna om sitt ansvar för den egna personlighetsutvecklingen och ha börjat arbeta med att utforma en egen moral och livshållning.

text: Bilaga 9

text: KURSPLAN för gymnasieskolan i kärnämnet idrott och hälsa

text: (Omtryck från Lgy 70, idrott)

text: MÅL

text: Undervisningen i ämnet idrott skall främja elevernas fysiska och psykiska hälsa samt sociala utveckling. Undervisningen i idrott skall bidra till att eleverna var och en utifrån sina förutsättningar får möjlighet att uppleva glädje, rekreation och gemenskap i fysisk aktivitet av olika slag, får förståelse och intresse för regelbunden fysisk träning och sunda levnadsvanor som ett medel att främja hälsa och välbefinnande, tillägnar sig sådana färdigheter och kunskaper att de efter avslutad skolgång kan planera och ta ansvar för sin fysiska träning,

text: blir medvetna om betydelsen av god arbets- och fritidsmiljö, funktionellt arbetssätt och riktig arbetsteknik och härigenom stimuleras att ta aktiv del i arbetet med miljöfrågor i arbetslivet och i samhället i stort samt får kännedom om idrotten som idé och om dess betydelse som folkrörelse och kulturfaktor.

text: För att dessa mål skall nås skall eleverna • tillägna sig kunskaper och färdigheter i träningslära och härigenom utveckla sin motorik och medvetenhet om den egna kroppens möjligheter och begränsningar samt sträva efter att uppnå god kondition, styrka, rörlighet och koordination, • genom övningar och studier i samverkan med andra ämnen skaffa sig ökad kunskap om kroppens funktion i arbete och vila, om levnadsvanornas och kostens betydelse för fysisk kondition och hälsa samt om ergonomiskt riktiga arbetsrörelser och arbetsställningar, • i en grundläggande del av kursen utöva olika idrottsgrenar samt öka sin kompetens i simning och livräddning och därefter utveckla sin förmåga i några valda aktiviteter med utgångspunkt i intressen och förutsättningar, • pröva hur olika former av gymnastik, rörelse och dans till musik kan ge motion och rekreation, lära sig några svenska och utländska danser samt genom dessa aktiviteter utveckla sitt rytmsinne, sin rörelsekänsla och sin rörelseteknik, • genom att skaffa sig ökade kunskaper om och erfarenheter av friluftsliv, orientering och allemansrätt bli medvetna om hur friluftsliv kan ge såväl rekreation och motion som natur- och kulturupplevelser samt få bättre förutsättningar för att bedöma och ta ställning i miljöfrågor.

text: Bilaga 10

text: KURSPLAN för gymnasieskolan i estetisk verksamhet

text: MÅL

text: Utbildningens syfte är att eleverna skall få känsla för estetiska värden och upptäcka möjligheten att hämta stimulans ur skapande verksamhet och kulturella upplevelser. De skall få erfarenhet av flera konstnärliga uttrycksmedel.

text: Efter genomgången utbildning i estetisk verksamhet skall eleverna • kunna använda något eller några estetiska uttrycksmedel för att • gestalta en idé • kunna hämta stimulans ur kulturella upplevelser • kunna reflektera över och diskutera olika konstnärliga uttryck.

title:
Förordning
om kursplaner i kärnämnen för den reformerade gymnasieskolan och den gymnasiala vuxenutbildningen

text: På regeringens vägnar

text: BEATRICE ASK

text: Sonja Hjorth (Utbildningsdepartementet)

text: Bilaga 1

text: (Omtryck från Lgy 70)

text: MÅL

text: Bilaga 2

text: (Omtryck från Lvux 82, svenska 3)

text: MÅL

text: Generella ämnesmål

text: Speciella ämnesmål

text: Bilaga 3

text: (Omtryck från Lvux 82, engelska 2)

text: MÅL

text: Bilaga 4

text: (Omtryck från Lgy 70)

text: MÅL

text: Bilaga 5

text: MÅL

text: Genom studierna skall deltagarna förvärva • kunskaper om hur samhälle, arbetsliv och ekonomi fungerar mot bakgrund av lagar och avtal • kunskap om viktiga politiska ideologier och deras utveckling • inblick i olika sätt att lösa samhällsproblem i skilda politiska och ekonomiska system • kunskaper om individens ställning i arbetslivet och om samspelet mellan arbetsmarknadens parter.

text: Bilaga 6

text: MÅL

text: Efter genomgången kurs skall eleverna

text: Bilaga 7

text: MÅL

text: Efter genomgången kurs skall eleverna

text: Bilaga 8

text: MÅL

text: Efter genomgången kurs skall eleverna

text: Bilaga 9

text: (Omtryck från Lgy 70, idrott)

text: MÅL

text: Bilaga 10

text: MÅL


title: Förordning om riktlinjer för lokala grenar i gymnasieskolan