text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet hem- och konsumentkunskap finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Hem- och konsumentkunskap

text: Ämnet hem- och konsumentkunskap behandlar arbete, boende, ekonomi och konsumtion i hemmet. I ämnet behandlas hur val och handlingar i hemmet påverkar hälsan, ekonomin och miljön. Ämnet ger en beredskap för att kunna skapa en fungerande vardag.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet hem- och konsumentkunskap ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om arbete, ekonomi och konsumtion i hemmet. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar förmåga att planera, genomföra och utvärdera olika arbetsuppgifter i hemmet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att laga mat, skapa måltider och utföra andra arbetsuppgifter i hemmet. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar förmåga att lösa olika slags problem som kan uppstå i samband med olika arbetsuppgifter. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika boendeformer samt vart man kan vända sig för att få hjälp och råd i frågor som rör boende, ekonomi och konsumtion. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar förmåga att samtala om samt reflektera över konsumentinformation och reklam. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om sparande, krediter och lån. På så sätt ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar en ekonomisk medvetenhet och en förståelse för pengars värde. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om vilka konsekvenser olika val i hemmet får för hälsan, ekonomin och miljön. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hållbar utveckling. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om arbetsfördelning och jämställdhet i hemmet.

text: Undervisningen i ämnet hem- och konsumentkunskap ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Förmåga att planera, genomföra och utvärdera arbetsuppgifter i hemmet. 2. Förmåga att reflektera över och värdera konsumentinformation och reklam. 3. Förmåga att värdera val och handlingar i hemmet utifrån perspektiven hälsa, ekonomi samt hållbar utveckling.

text: Kurser i ämnet

text: Hem- och konsumentkunskap 1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper som grundsärskolan ger eller motsvarande. Hem- och konsumentkunskap 2, 100 poäng, som bygger på kursen hem- och konsumentkunskap 1.

text: Kurskod: HEOHEM51

text: Kursen hem- och konsumentkunskap 1 omfattar punkterna 1–3 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll:

text: Mat och måltider

text: – Matlagning och bakning samt olika metoder för detta. Hur valet av metod påverkar arbetsprocessen och resultatet. – Hur man följer en instruktion eller ett recept samt gör anpassningar av sådana, till exempel att byta ut en ingrediens eller anpassa mängden. – Redskap och teknisk utrustning som kan användas vid matlagning samt hur de kan användas på ett funktionellt och säkert sätt. – Förvaring samt hantering av hushållets varor och produkter. – Hur man kan hushålla med livsmedel och andra förbrukningsvaror i hemmet. – Matens betydelse för hälsan. – Hur man kan arrangera måltider samt måltidens betydelse för gemenskap och kultur.

text: Hem och boende

text: – Olika boendeformer och hur man skaffar en bostad. – Planering och organisering av hemmet, till exempel möblering. – Hygien samt rengöring av bostaden. – Tvätt och skötsel av kläder. – Försäkringar och deras betydelse.

text: Ekonomi och konsumtion

text: – Att handla och konsumera i hushållet, till exempel livsmedel, städ- och tvättprodukter. – Planering och organisering av den egna ekonomin. – Att handla i butik och att handla på internet. – Lån, krediter och abonnemang samt hur dessa fungerar. – Sparande och utgifter samt hur detta påverkar privatekonomin. – Värdering och jämförelser av produkter och varor utifrån perspektiven hälsa, ekonomi samt hållbar utveckling.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att tillaga enkla måltider och genomföra andra arbetsmoment som förekommer i hemmet. I arbetet medverkar eleven i att använda redskap, produkter och metoder. Eleven medverkar i att tolka konsumentinformation och i att föra resonemang om informationens användbarhet. Dessutom medverkar eleven i att föra resonemang om vilka konsekvenser för hälsa, miljö samt ekonomi som olika val och handlingar i hemmet kan leda till.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven tillagar enkla måltider och genomför andra arbetsmoment som förekommer i hemmet med tillfredsställande resultat. I arbetet använder eleven redskap, produkter och metoder på ett delvis ändamålsenligt sätt. Eleven tolkar på ett enkelt sätt konsumentinformation och för enkla resonemang om informationens användbarhet. Dessutom för eleven enkla resonemang om vilka konsekvenser för hälsa, miljö samt ekonomi som olika val och handlingar i hemmet kan leda till.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven tillagar enkla måltider och genomför andra arbetsmoment som förekommer i hemmet med gott resultat. I arbetet använder eleven redskap, produkter och metoder på ett ändamålsenligt sätt. Eleven tolkar på ett utvecklat sätt konsumentinformation och för utvecklade resonemang om informationens användbarhet. Dessutom för eleven utvecklade resonemang om vilka konsekvenser för hälsa, miljö samt ekonomi som olika val och handlingar i hemmet kan leda till.

text: Hem- och konsumentkunskap 2, 100 poäng

text: Kurskod: HEOHEM52

text: Kursen hem- och konsumentkunskap 2 omfattar punkterna 1–3 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Mat och måltider

text: – Matlagning och bakning samt olika metoder för detta. Hur valet av metod påverkar arbetsprocessen och resultatet. – Hur man följer en instruktion eller ett recept samt gör anpassningar av befintliga, till exempel att byta ut en ingrediens eller anpassa mängden. – Redskap och teknisk utrustning som kan användas vid matlagning samt hur de kan användas på ett funktionellt och säkert sätt. – Förvaring samt hantering av hushållets varor och produkter. – Matens betydelse för hälsan. – Hur man kan arrangera måltider samt måltidens betydelse för gemenskap och kultur.

text: Miljö och livsstil

text: – Hur varor och tjänster produceras och transporteras samt hur det påverkar miljö och hälsa. – Olika märkningar och symboler som ger information om varor och tjänster. – Aktuella samhällsfrågor som rör privatekonomi, mat och hälsa. – Hur planeringen och organiseringen av arbetet i hemmet påverkar mäns och kvinnors deltagande i hemmet och i samhällslivet.

text: Ekonomi och konsumtion

text: – Att handla och konsumera i hushållet, till exempel livsmedel, städ- och tvättprodukter. – Hur reklam och information påverkar människors val och beslut, till exempel information på förpackningar samt i butiker. – Samhällsinstanser som ger råd i frågor som rör ekonomi, konsumtion och boende, till exempel konsumentvägledare och bostadsförmedlingar. – Vardagsjuridik kopplat till konsumtion, boende och samlevnadsfrågor. – Värdering och jämförelser av produkter samt varor utifrån perspektiven hälsa, ekonomi och hållbar utveckling.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att tillaga enkla måltider och genomföra andra arbetsmoment som förekommer i hemmet. I arbetet medverkar eleven i att använda redskap, produkter och metoder. När arbetet är utfört medverkar eleven i att ge omdömen om sin arbetsinsats och resultatet. Eleven medverkar i att föra resonemang om skillnaden mellan konsumentinformation och reklam. Dessutom medverkar eleven i att föra resonemang om vilka konsekvenser för hälsa, miljö samt ekonomi som olika val och handlingar i hemmet kan leda till.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven tillagar enkla måltider och genomför andra arbetsmoment som förekommer i hemmet med tillfredsställande resultat. I arbetet använder eleven redskap, produkter och metoder på ett delvis ändamålsenligt sätt. När arbetet är utfört ger eleven enkla omdömen om sin arbetsinsats och resultatet. Eleven för enkla resonemang om skillnaden mellan konsumentinformation och reklam. Dessutom för eleven enkla resonemang om vilka konsekvenser för hälsa, miljö samt ekonomi som olika val och handlingar i hemmet kan leda till.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven tillagar enkla måltider och genomför andra arbetsmoment som förekommer i hemmet med gott resultat. I arbetet använder eleven redskap, produkter och metoder på ett ändamålsenligt sätt. När arbetet är utfört ger eleven utvecklade omdömen om sin arbetsinsats och resultatet. Eleven för utvecklade resonemang om skillnaden mellan konsumentinformation och reklam. Dessutom för eleven utvecklade resonemang om vilka konsekvenser för hälsa, miljö samt ekonomi som olika val och handlingar i hemmet kan leda till.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet hem- och konsumentkunskap i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiesärskolepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Hem- och konsumentkunskap

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: Hem- och konsumentkunskap 1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper 2 som grundsärskolan ger eller motsvarande.

text: Hem- och konsumentkunskap 1, 100 poäng

text: Kurskod: HEOHEM51

text: Centralt innehåll

text: Mat och måltider

text: • Matlagning och bakning samt olika metoder för detta. Hur valet av metod påverkar arbetsprocessen och resultatet. • Hur man följer en instruktion eller ett recept samt gör anpassningar av sådana, till exempel att byta ut en ingrediens eller anpassa mängden. • Redskap och teknisk utrustning som kan användas vid matlagning samt hur de kan användas på ett funktionellt och säkert sätt. • Förvaring samt hantering av hushållets varor och produkter. • Hur man kan hushålla med livsmedel och andra förbrukningsvaror i hemmet. • Matens betydelse för hälsan. • Hur man kan arrangera måltider samt måltidens betydelse för gemenskap och kultur.

text: Hem och boende

text: • Olika boendeformer och hur man skaffar en bostad. • Planering och organisering av hemmet, till exempel möblering. • Hygien samt rengöring av bostaden. • Tvätt och skötsel av kläder. • Försäkringar och deras betydelse.

text: Ekonomi och konsumtion

text: • Att handla och konsumera i hushållet, till exempel livsmedel, städ- och tvättprodukter. • Planering och organisering av den egna ekonomin. • Att handla i butik och att handla på internet. • Lån, krediter och abonnemang samt hur dessa fungerar. • Sparande och utgifter samt hur detta påverkar privatekonomin. • Värdering och jämförelser av produkter och varor utifrån perspektiven hälsa, ekonomi samt hållbar utveckling.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Hem- och konsumentkunskap 2, 100 poäng

text: Kurskod: HEOHEM52

text: Centralt innehåll

text: Mat och måltider

text: • Matlagning och bakning samt olika metoder för detta. Hur valet av metod påverkar arbetsprocessen och resultatet. • Hur man följer en instruktion eller ett recept samt gör anpassningar av befintliga, till exempel att byta ut en ingrediens eller anpassa mängden.

text: • Redskap och teknisk utrustning som kan användas vid matlagning samt hur de kan användas på ett funktionellt och säkert sätt. • Förvaring samt hantering av hushållets varor och produkter. • Matens betydelse för hälsan. • Hur man kan arrangera måltider samt måltidens betydelse för gemenskap och kultur.

text: Miljö och livsstil

text: • Hur varor och tjänster produceras och transporteras samt hur det påverkar miljö och hälsa. • Olika märkningar och symboler som ger information om varor och tjänster. • Aktuella samhällsfrågor som rör privatekonomi, mat och hälsa. • Hur planeringen och organiseringen av arbetet i hemmet påverkar mäns och kvinnors deltagande i hemmet och i samhällslivet.

text: Ekonomi och konsumtion

text: • Att handla och konsumera i hushållet, till exempel livsmedel, städ- och tvättprodukter. • Hur reklam och information påverkar människors val och beslut, till exempel information på förpackningar samt i butiker. • Samhällsinstanser som ger råd i frågor som rör ekonomi, konsumtion och boende, till exempel konsumentvägledare och bostadsförmedlingar. • Vardagsjuridik kopplat till konsumtion, boende och samlevnadsfrågor. • Värdering och jämförelser av produkter samt varor utifrån perspektiven hälsa, ekonomi och hållbar utveckling.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasieskolepoäng i anpassad gymnasieskola varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

type: stycke

type: paragraf

text: Ämnesplanen för ämnet modersmål finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Modersmål

type: rubrik

text: Ämnet modersmål behandlar språklig kommunikation på modersmålet i olika sammanhang och för olika syften. I ämnet behandlas också kunskaper om kulturer, samhällen och områden där modersmålet talas, utifrån ett jämförande perspektiv.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet modersmål ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i och om sitt modersmål. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sin förmåga att kommunicera i tal och skrift, samt sin förmåga att kunna anpassa sitt språk till olika sammanhang och för olika syften. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse för att läsa och skriva på modersmålet. I undervisningen ska eleverna få möta och utveckla kunskaper om olika typer av texter på modersmålet. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla sin läsförmåga, sitt språk, sin identitet och sin förståelse för omvärlden. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sin förmåga att formulera och uttrycka egna åsikter och tankar på modersmålet. Undervisningen ska också bidra till att eleverna erövrar kunskaper om modersmålets uppbyggnad samt fördjupar sin ord- och begreppsförståelse. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla sin kulturella identitet och bli flerspråkiga. Genom undervisningen ska eleverna därför ges möjlighet att utveckla kunskaper om kulturer, samhällen och områden där modersmålet talas. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar ett jämförande förhållningssätt till kulturer och språk.

text: Undervisningen i ämnet modersmål ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Förmåga att tala och skriva på modersmålet. 2. Förmåga att anpassa språket efter olika syften, mottagare och sammanhang. 3. Förmåga att läsa och reflektera över skönlitteratur och andra typer av texter för olika syften. 4. Förmåga att diskutera samt reflektera över kultur, samhälle, geografi och natur i områden där modersmålet talas, utifrån jämförelser med svenska förhållanden.

text: Kurser i ämnet

text: Modersmål 1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper som grundsärskolan ger eller motsvarande. Modersmål 2, 100 poäng, som bygger på kursen modersmål 1.

text: Kurskod: MOSXXX51

text: Kursen modersmål 1 omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Ord- och begreppsförråd på modersmålet. – Språklig anpassning till situation och mottagare. – Strategier för att göra sig förstådd och få fram sitt budskap. – Språkriktighet och stil i samband med talade och skrivna texter. – Olika typer av texter, utifrån elevernas intressen och studieinriktning. – Berättande texter, bilder och musik som handlar om vardagsliv, relationer och livsfrågor. – Traditioner, samhällsförhållanden, natur och geografiska förhållanden i språkområdet.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven deltar i samtal på sitt modersmål genom att medverka i att framföra samt efterfråga tankar och åsikter. I samtal medverkar eleven i att anpassa språket efter syfte, mottagare och sammanhang. Utifrån sitt modersmåls särdrag skriver eleven mycket enkla texter och medverkar i att anpassa texterna till sammanhanget. Eleven läser texter med visst flyt. Genom att reflektera över och medverka i att göra sammanfattningar av texternas innehåll visar eleven läsförståelse. Utifrån egna erfarenheter medverkar eleven i att föra resonemang om texternas budskap. Eleven medverkar i att föra resonemang om likheter och skillnader mellan förhållanden i språkområdet och Sverige.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven deltar i samtal på sitt modersmål genom att framföra och efterfråga tankar och åsikter på ett sätt som till viss del för samtalet framåt. I samtal anpassar eleven delvis språket efter syfte, mottagare och sammanhang. Utifrån sitt modersmåls särdrag skriver eleven texter som är begripliga, delvis sammanhängande och delvis anpassade till sammanhanget. Eleven läser texter med flyt. Genom att reflektera över och göra enkla sammanfattningar av texternas innehåll visar eleven tillfredsställande läsförståelse. Utifrån egna erfarenheter för eleven enkla resonemang om texternas budskap.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven deltar i samtal på sitt modersmål genom att framföra och efterfråga tankar och åsikter på ett sätt som för samtalet framåt. I samtal anpassar eleven språket efter syfte, mottagare och sammanhang. Utifrån sitt modersmåls särdrag skriver eleven texter som är begripliga, sammanhängande och anpassade till sammanhanget. Eleven läser texter med gott flyt. Genom att reflektera över och göra utvecklade sammanfattningar av texternas innehåll visar eleven god läsförståelse. Utifrån egna erfarenheter för eleven utvecklade resonemang om texternas budskap. Eleven för utvecklade resonemang om likheter och skillnader mellan förhållanden i språkområdet och Sverige.

text: Modersmål 2, 100 poäng

text: Kurskod: MOSXXX52

text: Kursen modersmål 2 omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Ord- och begreppsförråd inom områden som hör till elevens intressen och studieinriktning, samt ord och begrepp som berör praktiska samhällsförhållanden. – Kommunikation i tal och skrift i praktiska situationer, till exempel med vårdcentralen, arbetsförmedlingen och banken. – Informella brev som syftar till social kommunikation, till exempel semesterhälsningar, inbjudningar och tackkort. – Tolkning och översättning i vardagliga sammanhang till och från modersmålet.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven deltar i samtal på sitt modersmål genom att framföra samt efterfråga tankar, åsikter och argument på ett sätt som till viss del för samtalet framåt. Utifrån sitt modersmåls särdrag skriver eleven texter som är begripliga, delvis sammanhängande och delvis anpassade till sammanhanget. Eleven läser texter med flyt. Genom att reflektera över och göra enkla sammanfattningar av texternas innehåll visar eleven tillfredsställande läsförståelse. Eleven för enkla resonemang om likheter och skillnader mellan förhållanden i språkområdet och Sverige.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven deltar i samtal på sitt modersmål genom att framföra samt efterfråga tankar, åsikter och argument på ett sätt som för samtalet framåt. Utifrån sitt modersmåls särdrag skriver eleven texter som är begripliga, sammanhängande och anpassade till sammanhanget. Eleven läser texter med gott flyt. Genom att reflektera över och göra utvecklade sammanfattningar av texternas innehåll visar eleven god läsförståelse. Eleven för utvecklade resonemang om likheter och skillnader mellan förhållanden i språkområdet och Sverige.

fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet modersmål i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Modersmål

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: Modersmål 1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper som grundsärskolan ger eller motsvarande. 2 Modersmål 2, 100 poäng, som bygger på kursen modersmål 1.

text: Kurskod: MOSMOD51

text: Centralt innehåll

text: • Ord- och begreppsförråd på modersmålet. • Språklig anpassning till situation och mottagare. • Strategier för att göra sig förstådd och få fram sitt budskap. • Språkriktighet och stil i samband med talade och skrivna texter. • Olika typer av texter, utifrån elevernas intressen och studieinriktning. • Berättande texter, bilder och musik som handlar om vardagsliv, relationer och livsfrågor. • Traditioner, samhällsförhållanden, natur och geografiska förhållanden i språkområdet.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Eleven läser texter med flyt. Genom att reflektera över och göra enkla sammanfattningar av texternas innehåll visar eleven tillfredsställande läsförståelse. Utifrån egna erfarenheter för eleven enkla resonemang om texternas budskap. Eleven för enkla resonemang om likheter och skillnader mellan förhållanden i språkområdet och Sverige.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Modersmål 2, 100 poäng

text: Kurskod: MOSMOD52

text: Centralt innehåll

text: • Ord- och begreppsförråd inom områden som hör till elevens intressen och studieinriktning, samt ord och begrepp som berör praktiska samhällsförhållanden. • Kommunikation i tal och skrift i praktiska situationer, till exempel med vårdcentralen, arbetsförmedlingen och banken. • Informella brev som syftar till social kommunikation, till exempel semesterhälsningar, inbjudningar och tackkort. • Tolkning och översättning i vardagliga sammanhang till och från modersmålet.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven deltar i samtal på sitt modersmål genom att medverka i att framföra samt efterfråga tankar, åsikter och argument. Utifrån sitt modersmåls särdrag skriver eleven mycket enkla texter och medverkar i att anpassa texterna till sammanhanget. Eleven läser texter med visst flyt. Genom att reflektera över och medverka i att göra sammanfattningar av texternas innehåll visar eleven läsförståelse. Eleven medverkar i att föra resonemang om likheter och skillnader mellan förhållanden i språkområdet och Sverige.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

type: foreskrift


text: Vissa bestämmelser om programmets omfattning framgår av bilaga 4 till

text: skollagen (2010:800)

text: och av bilaga 2 till

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: Vilka kurser som ska ingå i programmet framgår av bilaga 1 till dessa föreskrifter.

text: Vilka kurser som får erbjudas som programfördjupning inom programmet framgår av bilaga 2 till dessa föreskrifter.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket och tillämpas på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2013.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jan Sydhoff

text: Bilaga 1

text: Hantverk och produktion (HP)

text: Kurser inom gymnasiegemensamma ämnen i anpassad gymnasieskola

text: Ämne Kurs Poäng

text: Engelska Engelska 1 100 Estetisk verksamhet Estetisk verksamhet 100 Historia Historia 1 50 Idrott och hälsa Idrott och hälsa 1 200 Matematik Matematik 1 100 Naturkunskap Naturkunskap 1 50 Religionskunskap Religionskunskap 1 50 Samhällskunskap Samhällskunskap 1 50 Svenska Svenska 1 200

text: eller

text: Svenska som andraspråk Svenska som andraspråk 1 200

text: Kurser inom programgemensamma ämnen

text: Ämne Kurs Poäng

text: Form och design Form och design 100 Hantverk och produktion Hantverk och produktion 200 Material och verktyg Material och verktyg 1 100

text: Bilaga 2

text: Kurser som får erbjudas som programfördjupning inom programmet

text: Ämne Kurs Poäng

text: Bild Bild 1 100 Digitalt skapande Digitalt skapande 100 Entreprenörskap Entreprenörskap 100 Form och design Form och design – specialområde 100 Godshantering Godshantering – truck 100 Handel Handel 1 100 Praktisk marknadsföring 100 Hantverkstekniker Hantverkstekniker 1 100 Hantverkstekniker 2 200 Hantverkstekniker 3 200 Hem- och konsumentkunskap Hem- och konsumentkunskap 1 100 Idrott och hälsa Idrott och hälsa 2 100 Industriell produktion Industriell produktion 1 100 Industriell produktion 2 100 Industriell produktion 3 100 Information och kommunikation Digital kompetens 100 Material och verktyg Material och verktyg 2 100 Samhällskunskap Trafikantkunskap 100 Service och bemötande Service och bemötande 1 100 Verkstadsteknik Verkstadsteknik – grund 100 Sammanfogningsteknik 1 100 Sammanfogningsteknik 2 100 Skärande bearbetning 1 100 Skärande bearbetning 2 100

title:
Skolverkets föreskrifter
om kurser för programmet för hantverk och produktion i anpassade gymnasieskolan

text: Vissa bestämmelser om programmets omfattning framgår av bilaga 5 till

text: skollagen (2010:800)

text: och av bilaga 2 till

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jan Sydhoff

text: Bilaga 1

text: Hantverk och produktion (HP)

text: Kurser inom gymnasiesärskolegemensamma ämnen

text: Ämne Kurs Poäng

text: eller

text: Kurser inom programgemensamma ämnen

text: Ämne Kurs Poäng

text: Bilaga 2

text: Ämne Kurs Poäng


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet specialidrott finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Specialidrott

text: Ämnet specialidrott handlar om att utveckla den idrottsliga förmågan inom en vald idrott. Ämnet behandlar metoder och teorier som underlättar prestationsutvecklingen mot hög nivå.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet specialidrott ska syfta till att eleverna utvecklar sin idrottsliga förmåga inom en vald idrott. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om metoder och teorier för träning samt förmåga att planera, genomföra och utvärdera tränings- och tävlingsverksamheter. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om människokroppens byggnad och funktioner samt om kost, mental träning och andra faktorer som har betydelse för prestationsförmågan. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur skador och ohälsa i samband med tävling samt träning kan förebyggas och behandlas. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om regler och normer i samband med träning och tävling. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera och samarbeta med andra i samband med träning och tävling. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur kroppsideal samt andra värderingar baserade på kultur och kön framträder i miljöer som är kopplade till tränings- och tävlingsaktiviteter. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om idrottsrörelsens betydelse i samhället samt om olika roller och funktioner inom idrottsrörelsen. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att delta i olika idrottsverksamheter och på så sätt få erfarenhet av elitidrott och träningsutveckling.

text: Undervisningen i ämnet specialidrott ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Förmåga att utöva en vald idrott på elitnivå. 2. Förmåga att använda träningsmetoder för att utveckla prestationsförmågan. 3. Förmåga att planera, genomföra och utvärdera träningsverksamheter. 4. Förmåga att förebygga skador och ohälsa i samband med träning och tävling. 5. Förmåga att kommunicera och samarbeta i samband med träning och tävling. 6. Förmåga att tillämpa etiska normer och regler i samband med träning och tävling.

text: Kurser i ämnet

text: 2 Specialidrott 1, 100 poäng.

text: Specialidrott 1, 100 poäng

text: Kurskod: SPISPE51

text: Kursen specialidrott 1 omfattar punkterna 1–6 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Planering, genomförande och värdering av egen träning utifrån den individuella utvecklingen. – Olika träningsmetoder och deras kvaliteter inom den valda idrotten, till exempel olika former av teknik- och konditionsträning samt mental träning. Träningsmetodernas betydelse för den individuella utvecklingen. – Regler, taktik och teknik inom den valda idrotten. – Faktorer i tränings- och tävlingssammanhang som påverkar den fysiska och psykiska prestationsförmågan. – Skadeförebyggande träning och vad som kännetecknar den. – Grundläggande behandling av skador samt agerande vid ett akut omhändertagande. – Kommunikation och samarbete i samband med idrottsutövning.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att genomföra vald idrott. Dessutom medverkar eleven i att använda träningsmetoder för att utveckla prestationsförmågan. Eleven planerar och genomför egen träning tillsammans med handledare. Eleven medverkar också i att ge omdömen om resultatet. Eleven medverkar i att beskriva hur skador kan förebyggas med träning. När eleven samarbetar i samband med träning och tävling medverkar eleven i att anpassa sina rörelser och sin kommunikation till helheten genom att uppmärksamma vad som sker i samarbetet. Eleven medverkar i att följa regler inom idrotten.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven genomför vald idrott med viss precision och kontroll. Dessutom använder eleven träningsmetoder med viss säkerhet för att utveckla prestationsförmågan. Eleven planerar och genomför egen träning i samråd med handledare. Eleven ger också enkla omdömen om resultatet. Eleven beskriver på ett enkelt sätt hur skador kan förebyggas med träning. När eleven samarbetar i samband med träning och tävling anpassar eleven delvis sina rörelser och sin kommunikation till helheten genom att i viss mån uppmärksamma vad som sker i samarbetet. Eleven följer med viss säkerhet regler inom idrotten.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven genomför vald idrott med god precision och kontroll. Dessutom använder eleven träningsmetoder med säkerhet för att utveckla prestationsförmågan. Eleven planerar och genomför egen träning efter samråd med handledare. Eleven ger också utvecklade omdömen om resultatet. Eleven beskriver på ett utvecklat sätt hur skador kan förebyggas med träning. När eleven samarbetar i samband med träning och tävling anpassar eleven sina rörelser och sin kommunikation till helheten genom att i hög grad uppmärksamma vad som sker i samarbetet. Eleven följer med säkerhet regler inom idrotten.

text: Specialidrott 2, 100 poäng

text: Kurskod: SPISPE52

text: Kursen specialidrott 2 omfattar punkterna 1–6 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Planering, genomförande och utvärdering av individuellt anpassade tränings- och tävlingsprogram baserade på den individuella utvecklingen. – Val av träningsmetoder baserade på den egna utvecklingen. – Sammansättning av individuellt anpassade träningsprogram. – Olika träningsmetoder och deras kvaliteter inom den valda idrotten, till exempel teknik-, rörlighets- och snabbhetsträning. Träningsmetodernas betydelse för den individuella utvecklingen. – Regler, taktik och teknik inom den valda idrotten. – Skadeförebyggande träning och vad som kännetecknar den. – Kommunikation och samarbete i samband med idrottsutövning. – Diskriminering inom idrotten och hur den kan motverkas.

text: – Hur olika kropps- och samhällsideal påverkar idrottsutövandet och samhället i övrigt.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att genomföra vald idrott. Dessutom medverkar eleven i att välja och använda träningsmetoder för att utveckla prestationsförmågan. Eleven planerar och genomför tränings- och tävlingsprogram tillsammans med handledare. Eleven medverkar också i att ge omdömen om resultatet. Eleven medverkar i att beskriva hur skador kan förebyggas med träning. När eleven samarbetar i samband med träning och tävling medverkar eleven i att anpassa sina rörelser och sin kommunikation till helheten genom att uppmärksamma vad som sker i samarbetet. Eleven medverkar i att följa regler inom idrotten.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven genomför vald idrott med viss precision och kontroll. Dessutom väljer och använder eleven med viss säkerhet träningsmetoder för att utveckla prestationsförmågan. Eleven planerar och genomför tränings- och tävlingsprogram i samråd med handledare. Eleven ger också enkla omdömen om resultatet. Eleven beskriver på ett enkelt sätt hur skador kan förebyggas med träning. När eleven samarbetar i samband med träning och tävling anpassar eleven delvis sina rörelser och sin kommunikation till helheten genom att i viss mån uppmärksamma vad som sker i samarbetet. Eleven följer med viss säkerhet regler inom idrotten.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven genomför vald idrott med god precision och kontroll. Dessutom väljer och använder eleven med säkerhet träningsmetoder för att utveckla prestationsförmågan. Eleven planerar och genomför tränings- och tävlingsprogram efter samråd med handledare. Eleven ger också utvecklade omdömen om resultatet. Eleven beskriver på ett utvecklat sätt hur skador kan förebyggas med träning. När eleven samarbetar i samband med träning och tävling anpassar eleven sina rörelser och sin kommunikation till helheten genom att i hög grad uppmärksamma vad som sker i samarbetet. Eleven följer med säkerhet regler inom idrotten.

text: Kurskod: SPISPE53

text: Kursen specialidrott 3 omfattar punkterna 1–6 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Planering, genomförande och utvärdering av individuellt anpassade tränings- och tävlingsprogram baserade på den individuella utvecklingen. – Val av träningsmetoder baserade på den individuella utvecklingen. – Sammansättning av individuellt anpassade träningsprogram. – Regler, taktik och teknik inom vald idrott. – Skadeförebyggande träning och vad som kännetecknar den. – Kommunikation och samarbete i samband med idrottsutövning. – Livsstilens och de omgivande miljöernas påverkan på prestationer inom tränings- och tävlingsverksamhet. – Samhällsnyttan av tränings- och tävlingsaktiviteter samt elitidrottens funktion som förebild. – Tränings- och tävlingsverksamhet inom idrotten i ett internationellt perspektiv.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Tränings- och tävlingslära 1, 100 poäng

text: Kurskod: SPITRA51

text: Kursen tränings- och tävlingslära 1 omfattar punkterna 2–6 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Kroppens grundläggande anatomi och fysiologi samt grundläggande träningslära. – Grundläggande närings- och kostkunskap i samband med tränings- och tävlingsverksamhet. – Idrottspsykologiska faktorer som påverkar prestationen i tränings- och tävlingssituationer. – Träningsmetoder för uthållighet, styrka, rörlighet, snabbhet och koordination. – Människors olika förutsättningar för tränings- och tävlingsverksamhet.

text: – Olika idrottsmiljöer samt deras betydelse för tränings- och tävlingsprestationer. – Etiska normer och regler för tränings- och tävlingsaktiviteter samt för idrottslig aktivitet i övrigt. – Tränings- och tävlingsaktiviteter på lika villkor samt kulturella värderingar i tränings- och tävlingssammanhang. Diskriminering i träningsoch tävlingssammanhang samt hur den kan motverkas.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva träningsmetoder som utvecklar prestationsförmågan. Eleven medverkar också i att föra resonemang om olika förutsättningar och faktorer som har betydelse för planering samt genomförande av träningsverksamheter. Eleven medverkar i att beskriva hur ohälsa kan motverkas i tränings- och tävlingssammanhang. I kommunikation kring träning och tävling medverkar eleven i att framföra och efterfråga åsikter. Dessutom medverkar eleven i att föra resonemang om etiska normer och regler.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt träningsmetoder som utvecklar prestationsförmågan. Eleven för också enkla resonemang om olika förutsättningar och faktorer som har betydelse för planering samt genomförande av träningsverksamheter. Eleven beskriver på ett enkelt sätt hur ohälsa kan motverkas i träningsoch tävlingssammanhang. I kommunikation kring träning och tävling framför och efterfrågar eleven åsikter på ett sätt som till viss del för kommunikationen framåt. Dessutom för eleven enkla resonemang om etiska normer och regler.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt träningsmetoder som utvecklar prestationsförmågan. Eleven för också utvecklade resonemang om olika förutsättningar och faktorer som har betydelse för planering samt genomförande av träningsverksamheter. Eleven beskriver på ett utvecklat sätt hur ohälsa kan motverkas i träningsoch tävlingssammanhang. I kommunikation kring träning och tävling framför

text: Tränings- och tävlingslära 2, 100 poäng

text: Kurskod: SPITRA52

text: Kursen tränings- och tävlingslära 2 omfattar punkterna 2–5 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Fördjupning i kroppens anatomi och fysiologi, till exempel hur styrketräning påverkar kroppen ur ett anatomiskt och fysiologiskt perspektiv samt ur ett prestationsperspektiv. – Kroppens energiomsättning samt näringsfysiologi. Människans energibehov och energibalans utifrån ett tränings- och tävlingsperspektiv. – Individers olika upplevelser av fysisk aktivitet, tävlings- och elitidrott. – Fördjupning i träningsmetoder, till exempel uthållighet, styrka och koordination. – Kostregistrering och kostdataprogram. – Tester för att mäta fysiska och psykiska kvaliteter, till exempel konditions- och rörlighetstester. – Olika idrottsmiljöer och deras betydelse för tränings- och tävlingsprestationer. – Metoder för skadeförebyggande träning och för behandling av skador.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva träningsmetoder som utvecklar prestationsförmågan. Eleven medverkar också i att föra resonemang om olika förutsättningar och faktorer som har betydelse för planering samt genomförande av träningsverksamheter. Eleven medverkar i att beskriva hur skador kan förebyggas med träning. I kommunikation kring träning och tävling medverkar eleven i att framföra och efterfråga åsikter.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt träningsmetoder som utvecklar prestationsförmågan. Eleven för också utvecklade resonemang om olika förutsättningar och faktorer som har betydelse för planering samt genomförande av träningsverksamheter. Eleven beskriver på ett utvecklat sätt hur skador kan förebyggas med träning. I kommunikation kring träning och tävling framför och efterfrågar eleven åsikter på ett sätt som för kommunikationen framåt.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet specialidrott i anpassade gymnasieskolan

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiesärskolepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Specialidrott

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: Specialidrott 1, 100 poäng. Specialidrott 2, 100 poäng, som bygger på kursen specialidrott 1. Specialidrott 3, 100 poäng, som bygger på kursen specialidrott 2. Tränings- och tävlingslära 1, 100 poäng. Tränings- och tävlingslära 2, 100 poäng, som bygger på kursen tränings- och tävlingslära 1.

text: Specialidrott 1, 100 poäng

text: Kurskod: SPISPE51

text: Centralt innehåll

text: • Planering, genomförande och värdering av egen träning utifrån den individuella utvecklingen. • Olika träningsmetoder och deras kvaliteter inom den valda idrotten, till exempel olika former av teknik- och konditionsträning samt mental träning. Träningsmetodernas betydelse för den individuella utvecklingen. • Regler, taktik och teknik inom den valda idrotten. • Faktorer i tränings- och tävlingssammanhang som påverkar den fysiska och psykiska prestationsförmågan. • Skadeförebyggande träning och vad som kännetecknar den. • Grundläggande behandling av skador samt agerande vid ett akut omhändertagande. • Kommunikation och samarbete i samband med idrottsutövning.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Specialidrott 2, 100 poäng

text: Kurskod: SPISPE52

text: Centralt innehåll

text: • Planering, genomförande och utvärdering av individuellt anpassade tränings- och tävlingsprogram baserade på den individuella utvecklingen. • Val av träningsmetoder baserade på den egna utvecklingen. • Sammansättning av individuellt anpassade träningsprogram.

text: • Olika träningsmetoder och deras kvaliteter inom den valda idrotten, till exempel teknik-, rörlighets- och snabbhetsträning. Träningsmetodernas betydelse för den individuella utvecklingen. • Regler, taktik och teknik inom den valda idrotten. • Skadeförebyggande träning och vad som kännetecknar den. • Kommunikation och samarbete i samband med idrottsutövning. • Diskriminering inom idrotten och hur den kan motverkas. • Hur olika kropps- och samhällsideal påverkar idrottsutövandet och samhället i övrigt.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven genomför vald idrott med viss precision och kontroll. Dessutom väljer och använder eleven med viss säkerhet träningsmetoder för att utveckla prestationsförmågan. Eleven planerar och genomför träningsoch tävlingsprogram i samråd med handledare. Eleven ger också enkla omdömen om resultatet. Eleven beskriver på ett enkelt sätt hur skador kan förebyggas med träning. När eleven samarbetar i samband med träning och tävling anpassar eleven delvis sina rörelser och sin kommunikation till helheten genom att i viss mån uppmärksamma vad som sker i samarbetet. Eleven följer med viss säkerhet regler inom idrotten.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven genomför vald idrott med god precision och kontroll. Dessutom väljer och använder eleven med säkerhet träningsmetoder för att utveckla prestationsförmågan. Eleven planerar och genomför träningsoch tävlingsprogram efter samråd med handledare. Eleven ger också utvecklade omdömen om resultatet. Eleven beskriver på ett utvecklat sätt hur skador kan förebyggas med träning. När eleven samarbetar i samband med träning och tävling anpassar eleven sina rörelser och sin kommunikation till helheten genom att i hög grad uppmärksamma vad som sker i samarbetet. Eleven följer med säkerhet regler inom idrotten.

text: Specialidrott 3, 100 poäng

text: Kurskod: SPISPE53

text: Centralt innehåll

text: • Planering, genomförande och utvärdering av individuellt anpassade tränings- och tävlingsprogram baserade på den individuella utvecklingen. • Val av träningsmetoder baserade på den individuella utvecklingen. • Sammansättning av individuellt anpassade träningsprogram. • Regler, taktik och teknik inom vald idrott. • Skadeförebyggande träning och vad som kännetecknar den. • Kommunikation och samarbete i samband med idrottsutövning. • Livsstilens och de omgivande miljöernas påverkan på prestationer inom tränings- och tävlingsverksamhet. • Samhällsnyttan av tränings- och tävlingsaktiviteter samt elitidrottens funktion som förebild. • Tränings- och tävlingsverksamhet inom idrotten i ett internationellt perspektiv.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att genomföra vald idrott. Dessutom medverkar eleven i att välja och använda träningsmetoder för att utveckla prestationsförmågan. Eleven planerar och genomför tränings- och tävlingsprogram tillsammans med handledare. Eleven medverkar också i att ge omdömen om resultatet. Eleven medverkar i att beskriva hur skador kan förebyggas med träning. När eleven samarbetar i samband med träning och tävling medverkar 6 eleven i att anpassa sina rörelser och sin kommunikation till helheten

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Tränings- och tävlingslära 1, 100 poäng

text: Kurskod: SPITRA51

text: Centralt innehåll

text: • Kroppens grundläggande anatomi och fysiologi samt grundläggande träningslära. • Grundläggande närings- och kostkunskap i samband med tränings- och tävlingsverksamhet. • Idrottspsykologiska faktorer som påverkar prestationen i tränings- och tävlingssituationer. • Träningsmetoder för uthållighet, styrka, rörlighet, snabbhet och koordination. • Människors olika förutsättningar för tränings- och tävlingsverksamhet. • Olika idrottsmiljöer samt deras betydelse för tränings- och tävlingsprestationer. • Etiska normer och regler för tränings- och tävlingsaktiviteter samt för idrottslig aktivitet i övrigt. • Tränings- och tävlingsaktiviteter på lika villkor samt kulturella värderingar i tränings- och tävlingssammanhang. Diskriminering i tränings- och tävlingssammanhang samt hur den kan motverkas.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva träningsmetoder som utvecklar prestationsförmågan. Eleven medverkar också i att föra resonemang om olika förutsättningar och faktorer som har betydelse för planering samt genomförande av träningsverksamheter. Eleven medverkar i att beskriva hur ohälsa kan motverkas i träningsoch tävlingssammanhang. I kommunikation kring träning och tävling medverkar eleven i att framföra och efterfråga åsikter. Dessutom medverkar eleven i att föra resonemang om etiska normer och regler.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt träningsmetoder som utvecklar prestationsförmågan. Eleven för också enkla resonemang om olika förutsättningar och faktorer som har betydelse för planering samt genomförande av träningsverksamheter. Eleven beskriver på ett enkelt sätt hur ohälsa kan motverkas i träningsoch tävlingssammanhang. I kommunikation kring träning och tävling framför och efterfrågar eleven åsikter på ett sätt som till viss del för kommunikationen framåt. Dessutom för eleven enkla resonemang om 8 etiska normer och regler.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt träningsmetoder som utvecklar prestationsförmågan. Eleven för också utvecklade resonemang om olika förutsättningar och faktorer som har betydelse för planering samt genomförande av träningsverksamheter. Eleven beskriver på ett utvecklat sätt hur ohälsa kan motverkas i tränings- och tävlingssammanhang. I kommunikation kring träning och tävling framför och efterfrågar eleven åsikter på ett sätt som för kommunikationen framåt. Dessutom för eleven utvecklade resonemang om etiska normer och regler.

text: Tränings- och tävlingslära 2, 100 poäng

text: Kurskod: SPITRA52

text: Centralt innehåll

text: • Fördjupning i kroppens anatomi och fysiologi, till exempel hur styrketräning påverkar kroppen ur ett anatomiskt och fysiologiskt perspektiv samt ur ett prestationsperspektiv. • Kroppens energiomsättning samt näringsfysiologi. Människans energibehov och energibalans utifrån ett tränings- och tävlingsperspektiv. • Individers olika upplevelser av fysisk aktivitet, tävlings- och elitidrott. • Fördjupning i träningsmetoder, till exempel uthållighet, styrka och koordination. • Kostregistrering och kostdataprogram. • Tester för att mäta fysiska och psykiska kvaliteter, till exempel konditionsoch rörlighetstester. • Olika idrottsmiljöer och deras betydelse för tränings- och tävlingsprestationer. • Metoder för skadeförebyggande träning och för behandling av skador.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt träningsmetoder som utvecklar prestationsförmågan. Eleven för också enkla resonemang om olika förutsättningar och faktorer som har betydelse för planering samt genomförande av träningsverksamheter. Eleven beskriver på ett enkelt sätt hur skador kan förebyggas med träning. I kommunikation kring träning och tävling framför och efterfrågar eleven åsikter på ett sätt som till viss del för kommunikationen framåt.

text: Betyget B

text: Betyget A


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet svenskt teckenspråk finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Svenskt teckenspråk

text: Ämnet svenskt teckenspråk behandlar kommunikation på teckenspråk samt kunskaper om språkliga och kulturella miljöer där teckenspråket används.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet svenskt teckenspråk ska syfta till att eleverna utvecklar ett rikt språk, så att de känner självförtroende och trygghet att använda språket för olika syften samt i skilda situationer och sammanhang. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om språkets uppbyggnad och struktur samt färdigheter i att anpassa språket till olika syften och mottagare. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om olika typer av teckenspråkiga texter. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar såväl förmåga att producera egna texter som att tolka och reflektera över andras texter. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om teckenspråkets historia samt om kulturella sammanhang där teckenspråket används. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur man använder sig av tolk i olika kommunikationssituationer. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar förståelse för hur man söker, värderar, sovrar samt tillägnar sig innehåll från olika källor för att få information, kunskaper och upplevelser. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att få möta och uppleva teckenspråk i kulturella verksamheter i samhället.

text: Undervisningen i ämnet svenskt teckenspråk ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Förmåga att använda teckenspråk för att kommunicera i olika situationer och sammanhang. 2. Förmåga att anpassa språket till syftet, mottagaren och sammanhanget. 3. Förmåga att producera egna teckenspråkiga texter i olika genrer. 4. Förmåga att reflektera över och kommunicera om olika typer av teckenspråkiga texter. 5. Förmåga att söka och värdera information från olika källor.

text: Kurser i ämnet

text: Svenskt teckenspråk 1, 100 poäng. Svenskt teckenspråk 2, 100 poäng, som bygger på kursen svenskt teckenspråk 1.

text: Kurskod: SVPSVE51

text: Kursen svenskt teckenspråk 1 omfattar punkterna 1–5 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Teckenspråkig framställning för olika syften och mottagare. Presentationstekniska hjälpmedel och hur de kan användas för att förstärka en framställning. – Svenska teckenspråkets form och struktur. Teckenbildning och satskonstruktion. – Olika typer av teckenspråkiga texter för kommunikation, lärande och reflektion: berättande, poetiska, instruerande, argumenterande och informerande texter. – Informationssökning. Strategier för att söka och kritiskt granska information. – Ansvar för och konsekvenser av olika sätt att uttrycka sig i olika sociala sammanhang och digitala forum. – Hur digitala medier och annan teknik kan användas för att utveckla kunskaper i och om teckenspråk. – Hur man går tillväga vid tolkanvändning och tolksituationens påverkan på samtalet. Tolketiska frågeställningar. – Kunskaper om dövas och hörselskadades situation nationellt och internationellt över tid.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att genomföra teckenspråkiga framställningar med anpassning till syfte och mottagare. Eleven producerar mycket enkla teckenspråkiga texter och medverkar i att anpassa texterna till genre. Eleven visar sin förståelse för teckenspråkiga texter genom att medverka i att göra sammanfattningar av texternas innehåll. Dessutom medverkar eleven i att föra resonemang om texternas form och syfte. När eleven söker information medverkar eleven i att föra resonemang om olika källors användbarhet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven genomför enkla teckenspråkiga framställningar med viss anpassning till syfte och mottagare. Eleven producerar teckenspråkiga texter som är begripliga, delvis sammanhängande och delvis anpassade till genre. 3

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven genomför utvecklade teckenspråkiga framställningar med anpassning till syfte och mottagare. Eleven producerar teckenspråkiga texter som är tydliga, sammanhängande och anpassade till genre. Eleven visar förståelse för teckenspråkiga texter genom att göra utvecklade sammanfattningar av texternas innehåll. Dessutom för eleven utvecklade resonemang om texternas form och syfte. När eleven söker information för eleven utvecklade resonemang om olika källors användbarhet.

text: Svenskt teckenspråk 2, 100 poäng

text: Kurskod: SVPSVE52

text: Kursen svenskt teckenspråk 2 omfattar punkterna 1–5 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Teckenspråkig framställning för olika syften och mottagare. Strategier för att anpassa språket efter kommunikationssituationen och mottagaren. – Diskussioner och debatter. Hur man kan använda samtalsregler och visa respekt för andras åsikter. – Svenska teckenspråkets form och struktur. – Olika typer av teckenspråkiga texter för kommunikation, lärande samt reflektion. Berättande, poetiska, instruerande, argumenterande och informerande texter. Texternas form och syfte. – Teckenspråkets uttrycksformer inom poesi, scen- och bildkonst. – Hur språket påverkas av geografiska faktorer, ålder, kön och social tillhörighet samt gruppspråk. – Teckenspråkets ställning samt dövas och hörselskadades livsvillkor, kultur samt historia, i Sverige och världen. Det teckenspråkiga samarbetet i världen.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven deltar i samtal genom att medverka i att framföra samt efterfråga information, åsikter och argument. Dessutom medverkar eleven i att genom-

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven deltar i samtal genom att framföra samt efterfråga information, åsikter och argument på ett sätt som till viss del för diskussionerna framåt. Dessutom genomför eleven enkla teckenspråkiga framställningar med viss anpassning till syfte och mottagare. Eleven producerar teckenspråkiga texter som är begripliga, delvis sammanhängande och delvis anpassade till genre. Eleven visar förståelse för teckenspråkiga texter genom att göra enkla sammanfattningar av texternas innehåll. Dessutom för eleven enkla resonemang om texternas form och syfte. När eleven söker information för eleven enkla resonemang om olika källors användbarhet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven deltar i samtal genom att framföra samt efterfråga information, åsikter och argument på ett sätt som för diskussionerna framåt. Dessutom genomför eleven utvecklade teckenspråkiga framställningar med anpassning till syfte och mottagare. Eleven producerar teckenspråkiga texter som är tydliga, sammanhängande och anpassade till genre. Eleven visar förståelse för teckenspråkiga texter genom att göra utvecklade sammanfattningar av texternas innehåll. Dessutom för eleven utvecklade resonemang om texternas form och syfte. När eleven söker information för eleven utvecklade resonemang om olika källors användbarhet.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet svenskt teckenspråk i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Svenskt teckenspråk

text: Ämnets syfte

text: förutsättningar att utveckla följande:

text: Kurser i ämnet

text: Kurskod: SVPSVE51

text: Centralt innehåll

text: • Teckenspråkig framställning för olika syften och mottagare. Presentationstekniska hjälpmedel och hur de kan användas för att förstärka en framställning. • Svenska teckenspråkets form och struktur. Teckenbildning och satskonstruktion. • Olika typer av teckenspråkiga texter för kommunikation, lärande och reflektion: berättande, poetiska, instruerande, argumenterande och informerande texter. • Informationssökning. Strategier för att söka och kritiskt granska information. • Ansvar för och konsekvenser av olika sätt att uttrycka sig i olika sociala sammanhang och digitala forum. • Hur digitala medier och annan teknik kan användas för att utveckla kunskaper i och om teckenspråk. • Hur man går tillväga vid tolkanvändning och tolksituationens påverkan på samtalet. Tolketiska frågeställningar. • Kunskaper om dövas och hörselskadades situation nationellt och internationellt över tid.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Eleven genomför enkla teckenspråkiga framställningar med viss anpassning till syfte och mottagare. Eleven producerar teckenspråkiga texter som är begripliga, delvis sammanhängande och delvis anpassade till genre. Eleven visar förståelse för teckenspråkiga texter genom att göra enkla sammanfattningar av texternas innehåll. Dessutom för eleven enkla resonemang om texternas form och syfte. När eleven söker information för eleven enkla resonemang om olika källors användbarhet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Svenskt teckenspråk 2, 100 poäng

text: Kurskod: SVPSVE52

text: Centralt innehåll

text: • Teckenspråkig framställning för olika syften och mottagare. Strategier för att anpassa språket efter kommunikationssituationen och mottagaren. • Diskussioner och debatter. Hur man kan använda samtalsregler och visa respekt för andras åsikter. • Svenska teckenspråkets form och struktur. • Olika typer av teckenspråkiga texter för kommunikation, lärande samt reflektion. Berättande, poetiska, instruerande, argumenterande och informerande texter. Texternas form och syfte. • Teckenspråkets uttrycksformer inom poesi, scen- och bildkonst. • Hur språket påverkas av geografiska faktorer, ålder, kön och social tillhörighet samt gruppspråk.

text: • Teckenspråkets ställning samt dövas och hörselskadades livsvillkor, kultur samt historia, i Sverige och världen. Det teckenspråkiga samarbetet i världen.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven deltar i samtal genom att medverka i att framföra samt efterfråga information, åsikter och argument. Dessutom medverkar eleven i att genomföra teckenspråkiga framställningar med anpassning till syfte och mottagare. Eleven producerar mycket enkla teckenspråkiga texter och medverkar i att anpassa texterna till genre. Eleven visar sin förståelse för teckenspråkiga texter genom att medverka i att göra sammanfattningar av texternas innehåll. Dessutom medverkar eleven i att föra resonemang om texternas form och syfte. När eleven söker information medverkar eleven i att föra resonemang om olika källors användbarhet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


text: Betygsdokument som utfärdas när betyg satts på kurser från gymnasieskolan enligt förordningen (

text: ) om försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning i grundskolans högre årskurser och statsbidrag för sådan utbildning ska innehålla de uppgifter som framgår av dessa föreskrifter och vara utformade på det sätt som anges i bilagan till dessa föreskrifter.

text: Dokumenthuvud

text: Kolumner

text: Betygsdokumentet ska innehålla följande kolumner och uppgifter: 1. Kolumn för kursnamn: I denna kolumn anges den eller de kurser från gymnasieskolan som eleven läst. Kurserna anges i bokstavs- och eventuell nummerordning. 2. Kolumn för kurskod: I denna kolumn anges Skolverkets kurskoder. 3. Kolumn för betyg: I denna kolumn anges betyg på den eller de kurser från gymnasieskolan som eleven läst. Betygsbeteckningarna ska vänsterställas. Kolumnen ska vara rastrerad. 4. Kolumn för poäng: I denna kolumn anges antalet gymnasiepoäng på den eller de kurser från gymnasieskolan som eleven läst. 5. Kolumn för datum för betygssättning: I denna kolumn anges datum för när betyg satts på den eller de kurser från gymnasieskolan som eleven läst.

text: Underskrift

text: Rektorn i den grundskola där eleven går ska skriva under betygsdokumentet. Underskriften ska ges ett namnförtydligande.

text: Information om hur betygen betecknas

text: Av betygsdokumentet ska det framgå hur betyg för gymnasieskolan betecknas enligt

text: 15 kap. 24 § skollagen (2010:800)

text: . ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 augusti 2013 och gäller till och med den 30 juni 2027. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Anna Medin

text: Bilaga

text: Betyg

text: på kurs från gymnasieskolan som utfärdats inom försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning Plats för logotyp i grundskolans högre årskurser

text: Datum för utfärdande . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Huvudman och skolenhet Skolenhetskod Efternamn, tilltalsnamn Personnummer

text: Kurs Kurskod Betyg Gymnasie- Datum för poäng betygssättning

text: Rektorns underskrift . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Rektorns namnförtydligande . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

text: Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F.

title: Skolverkets föreskrifter om utformningen av betygsdokument för gymnasiebetyg i försöksverksamhet med spetsutbildning i grundskolan

text: ) om försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning i grundskolans högre årskurser ska innehålla de uppgifter som framgår av dessa föreskrifter och vara utformade på det sätt som anges i bilagan till dessa föreskrifter.

text: Dokumenthuvud

text: Betygsdokumentet ska innehålla ett dokumenthuvud med följande uppgifter: 1. datum för utfärdande, 2. namn på huvudmannen, 3. namn på skolenheten, 4. skolenhetskod, och 5. elevens efternamn, tilltalsnamn och personnummer (fältet för personnummer ska vara rastrerat). Det ska framgå av dokumenthuvudet att det är betyg på kurs från gymnasieskolan som utfärdats inom försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning i grundskolans högre årskurser. Dokumenthuvudet får innehålla huvudmannens eller skolenhetens logotyp.

text: Kolumner

text: Underskrift

text: Information om hur betygen betecknas

text: 15 kap. 23 § skollagen (2010:800)

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 augusti 2013 och gäller till och med den 30 juni 2021.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Anna Medin

text: Betyg

text: på kurs från gymnasieskolan som utfärdats inom Plats för försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning logotyp i grundskolans högre årskurser

text: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Skolenhetskod Huvudman och skolenhet

text: Efternamn, tilltalsnamn Personnummer

text: Rektorns underskrift

text: Ansvarig utgivare: Emma Östling Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20 Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: Elanders Sverige AB, Vällingby 2013


text: Vissa bestämmelser om programmets omfattning framgår av bilaga 4 till

text: skollagen (2010:800)

text: och av bilaga 2 till

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: Vilka kurser som ska ingå i programmet framgår av bilaga 1 till dessa föreskrifter.

text: Vilka kurser som får erbjudas som programfördjupning inom programmet framgår av bilaga 2 till dessa föreskrifter. Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket och tillämpas på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2013. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Jan Sydhoff

text: Bilaga 1

text: Hotell, restaurang och bageri (HR)

text: Kurser inom gymnasiegemensamma ämnen i anpassad gymnasieskola

text: Ämne Kurs Poäng

text: Engelska Engelska 1 100 Estetisk verksamhet Estetisk verksamhet 100 Historia Historia 1 50 Idrott och hälsa Idrott och hälsa 1 200 Matematik Matematik 1 100 Naturkunskap Naturkunskap 1 50 Religionskunskap Religionskunskap 1 50 Samhällskunskap Samhällskunskap 1 50 Svenska Svenska 1 200

text: eller

text: Svenska som andraspråk Svenska som andraspråk 1 200

text: Kurser inom programgemensamma ämnen

text: Ämne Kurs Poäng

text: Bagerikunskap Bagerikunskap 50 Hotell Hotell 100 Konditorikunskap Konditorikunskap 50 Livsmedels- och näringskunskap Livsmedels- och näringskunskap 100 Måltids- och branschkunskap Måltids- och branschkunskap 200 Service och bemötande Service och bemötande 1 100

text: Bilaga 2

text: Kurser som får erbjudas som programfördjupning inom programmet

text: Ämne Kurs Poäng

text: Administration Administration 1 100 Administration 2 100 Bagerikunskap Bageri 1 100 Bageri 2 100 Engelska Engelska 2 100 Entreprenörskap Entreprenörskap 100 Form och design Form och design – specialområde 100 Handel Handel 1 100 Hem- och konsumentkunskap Hem- och konsumentkunskap 1 100 Hotell Konferens och evenemang 1 100 Konferens och evenemang 2 100 Våningsservice 1 100 Våningsservice 2 100 Idrott och hälsa Idrott och hälsa 2 100 Information och kommunikation Digital kompetens 100 Konditorikunskap Konditori 1 100 Konditori 2 100 Livsmedels- och näringskunskap Mat och butik 1 100 Mat och butik 2 100 Lokalvård Lokalvård 1 100 Lokalvård 2 100 Matlagningskunskap Matlagning 1 100 Matlagning 2 100 Matlagning 3 100 Matupplevelser Matupplevelser 100 Moderna språk Moderna språk 100 Samhällskunskap Trafikantkunskap 100 Serveringskunskap Frukost- och bufféservering 1 100 Frukost- och bufféservering 2 100 Servering 1 100 Servering 2 100 Servering 3 100 Service och bemötande Service och bemötande 2 100

title: Skolverkets föreskrifter om kurser för programmet för hotell, restaurang och bageri i anpassade gymnasieskolan

text: Vissa bestämmelser om programmets omfattning framgår av bilaga 5 till

text: skollagen (2010:800)

text: och av bilaga 2 till

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jan Sydhoff

text: Bilaga 1

text: Hotell, restaurang och bageri (HR)

text: Kurser inom gymnasiesärskolegemensamma ämnen

text: Ämne Kurs Poäng

text: eller

text: Kurser inom programgemensamma ämnen

text: Ämne Kurs Poäng

text: Bageri- och konditorikunskap Bageri- och konditorikunskap 100 Hotell Hotell 100 Livsmedels- och näringskunskap Livsmedels- och näringskunskap 100 Måltids- och branschkunskap Måltids- och branschkunskap 200 Service och bemötande Service och bemötande 1 100

text: Bilaga 2

text: Ämne Kurs Poäng

text: Administration Administration 1 100 Administration 2 100 Bageri- och konditorikunskap Bageri 1 100 Bageri 2 100 Konditori 1 100 Konditori 2 100 Engelska Engelska 2 100 Entreprenörskap Entreprenörskap 100 Form och design Form och design – specialområde 100 Handel Handel 1 100 Hem- och konsumentkunskap Hem- och konsumentkunskap 1 100 Hotell Frukost- och bufféservering 1 100 Frukost- och bufféservering 2 100 Konferens och evenemang 1 100 Konferens och evenemang 2 100 Våningsservice 1 100 Våningsservice 2 100 Idrott och hälsa Idrott och hälsa 2 100 Information och kommunikation Digital kompetens 100 Livsmedels- och näringskunskap Mat och butik 1 100 Mat och butik 2 100 Lokalvård Lokalvård 1 100 Lokalvård 2 100 Matlagningskunskap Matlagning 1 100 Matlagning 2 100 Matlagning 3 100 Matupplevelser Matupplevelser 100 Moderna språk Moderna språk 100 Samhällskunskap Trafikantkunskap 100 Serveringskunskap Servering 1 100 Servering 2 100 Servering 3 100 Service och bemötande Service och bemötande 2 100 3


title: Skolverkets föreskrifter om vissa belopp för elever vid fristående gymnasiesärskolor som påbörjar sin utbildning i gymnasiesärskolan efter den 30 juni 2013

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om det belopp som en elevs hemkommun ska betala till en enskild huvudman för en fristående gymnasiesärskola per elev när hemkommunen inte erbjuder utbildningen och eleven påbörjar sin utbildning efter den 30 juni 2013.

text: I

text: 19 kap.

text: 48 §§

text: skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om en hemkommuns skyldighet att lämna bidrag till huvudmannen för en fristående gymnasiesärskola.

text: Om en elev har antagits till en fristående gymnasiesärskola och elevens hemkommun inte erbjuder utbildning i gymnasiesärskolan, ska hemkommunen som bidrag lämna det grundbelopp som framgår av 4 §. I

text: 19 kap. 47 § skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om ytterligare bidrag som kommunen ska lämna i vissa fall (tilläggsbelopp).

text: Utbildning i gymnasiesärskola som Grundbelopp för år 2013 påbörjas efter den 30 juni 2013 (kr/elev och bidragsår) exklusive inklusive måltider måltider

text: Gymnasiesärskolan 264 300 269 400

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket och ska tillämpas på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2013 och gäller till och med den 31 december 2013.

text: På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM José Luis Berrospi


text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om ansökan och rekvisition enligt förordningen (

text: ) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare. Föreskrifterna innehåller också definition av begrepp i förordningen.

text: Ansökan och rekvisition

text: Ansökan om och rekvisition av statsbidrag från skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare ska ges in på det sätt som anges i 3 §. Ansökan får göras av sådana huvudmän som anges i

text: 2 § förordningen (2013:70)

text: Ansökan och rekvisition får endast lämnas via det digitala system för ansökningar och rekvisitioner som tillhandahålls av Skolverket. Om särskilda skäl föreligger vid ett ansöknings- eller rekvisitionstillfälle kan Skolverket besluta om att en huvudman får ansöka eller rekvirera på annat sätt.

text: När ansökan och rekvisition ska ske

text: Ansökan om statsbidrag ska ha kommit in till Skolverket senast den 1 mars före varje bidragsår.

text: Enligt

text: 24 § förordningen (2013:70)

text: om statsbidrag för skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare betalas statsbidrag ut av Statens skolverk efter rekvisition två gånger per bidragsår. Rekvisitionerna ska ha kommit in till Skolverket senast den 15 oktober respektive den 1 maj det bidragsår ansökan avser.

text: (upphävd genom

text: SKOLFS 2019:26

text: (upphävd genom

text: SKOLFS 2019:26

text: (upphävd genom

text: SKOLFS 2019:26

text: (upphävd genom

text: SKOLFS 2019:26

text: Definition

text: Ett villkor för statsbidrag är enligt

text: 6 § förordningen (2013:70)

text: om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare att lärarens arbetsuppgifter huvudsakligen består av undervisning och uppgifter som hör till undervisningen. Med huvudsakligen avses minst 50 procent av lärarens arbetstid. Med uppgifter som hör till undervisningen avses att läraren – ensam eller med kollegor planerar och följer upp undervisningen, – bedömer, betygsätter eller dokumenterar elevers kunskapsutveckling, och – återkopplar elevers utveckling till elever eller vårdnadshavare. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 september 2013.

text: På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Peter Östlund

title: Skolverkets föreskrifter om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare

text: Ansökan och rekvisition

text: Ansökan om och rekvisition av statsbidrag från skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare ska ges in elektroniskt på så sätt som anges i 3 §. Ansökan får göras av sådana huvudmän som anges i

text: 2 § förordningen (2013:70)

text: Ansökan och rekvisition får endast lämnas i det formulär som tillhandahålls på Skolverkets webbplats och med sådana rutiner att Skolverket kan ta emot, läsa och bevara handlingen.

text: När ansökan ska ske

text: Ansökan om statsbidrag ska ha kommit in till Skolverket senast den 15 oktober året före varje bidragsår.

text: När rekvisition ska lämnas

text: I

text: 24 § förordningen (2013:70)

text: om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare finns vissa bestämmelser om den rekvisition som huvudmannen ska lämna för att Skolverket ska betala ut statsbidraget. Rekvisitionen ska ha kommit in till Skolverket senast den 15 april respektive den 15 oktober varje bidragsår. 1

text: Uppgifter som alla rekvisitioner ska innehålla

text: I rekvisitionen ska följande uppgifter om var och en av lärarna anges: 1. om läraren utsetts till förstelärare eller lektor enligt bestämmelserna i

text: och

text: 4 §§

text: förordningen (

text: ) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare, 2. namn och personnummer, 3. skolenhet där läraren undervisar, 4. om läraren är legitimerad, 5. sysselsättningsgrad, 6. lärarens lön, 7. om tjänsten som förstelärare eller lektor är tillsvidare eller tidsbegränsad, 8. om läraren utsågs till förstelärare eller lektor i samband med anställningen eller om läraren sedan tidigare var anställd hos huvudmannen när han eller hon utsågs, 9. datum när läraren hos huvudmannen tillträdde som förstelärare eller lektor, 10. andel av tjänsten som inte utgörs av undervisning och uppgifter som hör till undervisningen, 11. ämnen som tjänsten som förstelärare eller lektor avser, samt 12. skolformer och nivåer i skolväsendet som läraren undervisar i.

text: Vissa andra uppgifter som ska anges i särskilda fall

text: Lärare som är utsedd i samband med anställningen

text: En rekvisition som avser lärare som utsågs till förstelärare eller lektor i samband med anställningen ska, utöver vad som anges i 6 §, innehålla medianlönen hos huvudmannen för den kategori lärare som läraren tillhör. De olika kategorierna av lärare framgår av

text: 9 § förordningen (2013:70)

text: om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare. Rekvisitionen ska dessutom innehålla uppgift om vilken lön som avtalats med läraren vid anställningstillfället.

text: Lärare som sedan tidigare var anställd hos huvudmannen

text: En rekvisition som avser lärare som sedan tidigare var anställd hos huvudmannen när han eller hon utsågs till förstelärare eller lektor ska utöver vad som anges i 6 § innehålla uppgifter om vilken lön läraren hade före och efter det att han eller hon utsågs.

text: Lektor

text: En rekvisition som avser lektor ska därutöver innehålla uppgifter om i vilka ämnen läraren har sin forskarexamen enligt

text: 5 § förordningen (2013:70)

text: Ett villkor för statsbidrag är enligt

text: 6 § förordningen (2013:70)

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Peter Östlund

text: Ansvarig utgivare: Emma Östling Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20

text: Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: Elanders Sverige AB, 2013