title: Skolverkets föreskrifter om gemensam ämnesplan för flera modersmålsämnen i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: I

text: 16 kap. 21 §

text: och

text: 20 kap. 6 §

text: skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Om det finns särskilda skäl får flera ämnen ha en gemensam ämnesplan.

text: I bilaga 1 till dessa föreskrifter finns den gemensamma ämnesplanen för flera modersmålsämnen. Ämnesplanen är gemensam för de ämnen som anges i bilaga 2.

text: ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Anna Jägberg

text: Bilaga 1

text: Modersmål

text: Språket är människans främsta redskap för reflektion, kommunikation och kunskapsutveckling. Genom språket kan människan uttrycka sin personlighet och med hjälp av skönlitteratur, sakprosatexter och andra medier lär människan känna sin omvärld, sina medmänniskor och sig själv. Kunskaper i modersmålet underlättar språkutveckling och lärande inom olika områden. Modersmålet är även en värdefull tillgång vid internationella kontakter och i arbetslivet. Modersmålet ska bidra till att eleverna stärker sin flerspråkighet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i modersmål ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att tala, läsa, skriva och lyssna på modersmålet samt kunskaper om sitt modersmål. Undervisningen ska stimulera elevernas läsintresse och stärka deras tilltro till sin språkliga förmåga samt bidra till att eleverna utvecklar ett rikt språk. På så sätt ska undervisningen främja elevernas personliga utveckling. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera i tal och skrift i olika sammanhang och för olika syften. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla de färdigheter i muntlig och skriftlig kommunikation som behövs i arbetslivet, som samhällsmedborgare och för vidare studier. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla sin förmåga att läsa, analysera, samtala om och diskutera skönlitteratur och sakprosa. Undervisningen ska lyfta fram skönlitteraturens estetiska värde och stimulera eleverna att använda skönlitteratur som en källa till förståelse av egna och andras erfarenheter och livsvillkor. Eleverna ska ges möjlighet att i skönlitteraturen se såväl det särskiljande som det allmänmänskliga i tid och rum. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om modersmålets uppbyggnad samt om släktskapsförhållanden mellan modersmålet och andra språk. Vidare ska undervisningen synliggöra elevernas flerspråkighet och ge eleverna möjlighet att reflektera över flerspråkigheten som en resurs för individen, i skolan och i samhället. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar förståelse av den betydelse kunskaper i olika språk har för språkutveckling och lärande inom olika områden. Med utgångspunkt i sina språkliga erfarenheter, och genom att jämföra modersmålet med svenska och andra språk som eleverna kan, ska de också ges möjlighet att utveckla förståelse av språkets funktion för kommunikation, tänkande och lärande. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att reflektera över och diskutera kulturella företeelser och samhällsförhållanden såväl i de områden där modersmålet talas som i Sverige.

text: Undervisningen i modersmål ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att kommunicera muntligt på modersmålet med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang.

text: – Förmåga att kommunicera skriftligt på modersmålet med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. – Förmåga att läsa, analysera och kritiskt granska texter på modersmålet i olika genrer. – Kunskaper om modersmålet och om språkanvändning. – Kunskaper om kultur och samhällsförhållanden där modersmålet talas.

text: Nivåer i ämnet

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper grundskolan ger eller motsvarande. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MODE1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i modersmål på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Muntlig framställning med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang samt strategier för att göra sig förstådd och få fram sitt budskap i olika typer av kommunikationssituationer. – Skriftlig framställning med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang samt strategier för att göra sig förstådd och få fram sitt budskap i olika typer av texter. – Struktur och språkliga drag i olika typer av texter. Normer för språkriktighet och vilka språkliga egenskaper som gör att en text fungerar väl i sitt sammanhang. Citat- och referatteknik. – Användning av digitala verktyg för textbearbetning. – Strategier för att läsa och samtala om skönlitteratur. – Läsning av, samtal om och analys av olika typer av skönlitterära texter på modersmålet. – Strategier för att läsa och samtala om sakprosa. – Läsning av och samtal om sakprosa vald med hänsyn till elevernas intressen och studieväg. – Informationssökning och värdering av information från olika typer av texter. Sammanfattning och kritisk granskning av texter från olika typer av källor. – Modersmålets ordförråd i relation till olika typer av texter och kommunikationssammanhang samt modersmålets uppbyggnad. Jämförelse mellan modersmålet och andra språk som eleven kan, däribland svenska. Grundläggande begrepp som behövs för att reflektera över och samtala om modersmålets uppbyggnad. – Hur den egna flerspråkigheten kan främjas och utvecklas. Språkliga strategier för kommunikation i olika situationer och för olika syften. Reflektion över den egna strategianvändningen och språkinlärningen.

text: – Språklig variation, till exempel variation som har att göra med geografisk bakgrund. – Modersmålets förekomst i världen. – Kulturella företeelser och samhällsförhållanden i områden där modersmålet talas. – Några estetiska uttryck i områden där modersmålet talas, till exempel inom konst och musik.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: MODE2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i modersmål på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Muntlig framställning i och inför grupp med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang, till exempel presentationer, intervjuer och argumentation. – Skriftlig framställning med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang med tonvikt på utredande och argumenterande texter. – Struktur och språkliga drag i olika typer av texter, däribland utredande och argumenterande texter. Normer för språkriktighet och vilka språkliga egenskaper som gör att en text fungerar väl i sitt sammanhang. Citat- och referatteknik. – Strategier för att läsa och samtala om skönlitteratur. – Läsning av, samtal om och analys av skönlitterära texter i olika genrer på modersmålet. – Strategier för att läsa och samtala om sakprosa. – Läsning av och samtal om sakprosa, till exempel argumenterande texter. Språk och struktur i olika typer av texter. – Informationssökning och värdering av information från olika typer av texter. Sammanfattning och kritisk granskning av texter från olika typer av källor. – Modersmålets ordförråd i relation till olika typer av texter och kommunikationssammanhang, till exempel argumenterande och utredande texter. Modersmålets uppbyggnad, däribland hur ord, fraser och satser samspelar i språket. Jämförelse mellan modersmålet och andra språk som eleven kan, däribland svenska. – Språkliga strategier för kommunikation i olika situationer och för olika syften. Reflektion över den egna strategianvändningen och språkinlärningen. Flerspråkighet som en resurs för individen i olika sammanhang. – Språklig variation, till exempel hur språket kan uttrycka identitet. – Modersmålets förekomst i världen och betydelsefulla förändringar i språket. – Kulturella företeelser och samhällsförhållanden i områden där modersmålet talas samt jämförelse med företeelser och förhållanden i Sverige. – Estetiska uttryck i områden där modersmålet talas, till exempel inom konst, musik och film.

text: Nivåkod: MODE3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i modersmål på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Muntlig framställning i olika sammanhang, även formella, med anpassning till syfte och mottagare. – Skriftlig framställning av olika typer av texter, däribland utredande texter, med användning av olika källor. – Struktur och språkliga drag i utredande texter. Normer för språkriktighet och vilka språkliga egenskaper som gör att en text fungerar väl i sitt sammanhang. Citat- och referatteknik. – Strategier för att läsa och samtala om skönlitteratur. – Läsning av, samtal om och analys av äldre och samtida skönlitterära texter på modersmålet. – Skönlitteraturens relation till förhållanden i samhället, historiskt och i nutid. – Strategier för att läsa och samtala om sakprosa. – Läsning av, samtal om och analys av olika typer av sakprosa, däribland texter av utredande karaktär. Språk, stil och struktur i olika typer av texter. – Informationssökning och värdering av information från olika typer av texter. Sammanfattning och kritisk granskning av texter från olika typer av källor. – Modersmålets ordförråd med särskild tonvikt på ord som hör till formella sammanhang. Analys av modersmålets uppbyggnad i olika typer av texter. Jämförelse mellan modersmålet och andra språk som eleven kan, däribland svenska. – Språkliga strategier för olika situationer och olika syften. Reflektion över den egna strategianvändningen och språkinlärningen. Flerspråkighet som en resurs för individen, i skolan och i samhället. – Språklig variation, till exempel hur språket kan uttrycka identitet och maktförhållanden. – Modersmålets förekomst i världen samt språkets utveckling och släktskapsförhållanden mellan modersmålet och andra språk. – Kulturella företeelser, aktuella samhällsfrågor och samhällsförhållanden i områden där modersmålet talas samt jämförelse med företeelser och förhållanden i Sverige. – Estetiska uttryck i områden där modersmålet talas, till exempel inom konst, musik och arkitektur. – Några betydelsefulla historiska skeenden i områden där modersmålet talas.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en

text: sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven kommunicerar muntligt på modersmålet med viss anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven skriver olika typer av texter på modersmålet med viss anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven följer i huvudsak skriftspråkets normer för språkriktighet. Eleven läser och analyserar olika typer av texter på modersmålet samt visar godtagbar läsförståelse. Eleven för enkla resonemang om texternas relevans och tillförlitlighet. Eleven visar godtagbara kunskaper om modersmålet samt för enkla resonemang om språkanvändning. Eleven beskriver kulturella företeelser i områden där modersmålet talas. Dessutom visar eleven godtagbara kunskaper om samhällsförhållanden i språkområdet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven kommunicerar muntligt på modersmålet med god anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven skriver olika typer av texter på modersmålet med god anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven följer väl skriftspråkets normer för språkriktighet. Eleven läser och analyserar olika typer av texter på modersmålet samt visar god läsförståelse. Eleven för utvecklade resonemang om texternas relevans och tillförlitlighet. Eleven visar goda kunskaper om modersmålet samt för utvecklade resonemang om språkanvändning. Eleven beskriver kulturella företeelser i områden där modersmålet talas. Dessutom visar eleven goda kunskaper om samhällsförhållanden i språkområdet.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven kommunicerar muntligt på modersmålet med mycket god anpass- 6 ning till syfte, mottagare och sammanhang.

text: Eleven skriver olika typer av texter på modersmålet med mycket god anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven följer mycket väl skriftspråkets normer för språkriktighet. Eleven läser och analyserar olika typer av texter på modersmålet samt visar mycket god läsförståelse. Eleven för välutvecklade resonemang om texternas relevans och tillförlitlighet. Eleven visar mycket goda kunskaper om modersmålet samt för välutvecklade resonemang om språkanvändning. Eleven beskriver kulturella företeelser i områden där modersmålet talas. Dessutom visar eleven mycket goda kunskaper om samhällsförhållanden i språkområdet.

text: Bilaga 2

text: Ämnen som omfattas av den gemensamma ämnesplanen

text: Modersmål – afar Modersmål – akan Modersmål – albanska Modersmål – amhariska Modersmål – arabiska Modersmål – arameiska Modersmål – armeniska Modersmål – azerbajdzjanska Modersmål – bambara Modersmål – baskiska Modersmål – bengaliska Modersmål – bosniska Modersmål – bulgariska Modersmål – burmesiska Modersmål – cebuano Modersmål – danska Modersmål – darginska Modersmål – dari, farsi Modersmål – edo Modersmål – engelska Modersmål – estniska Modersmål – filipino Modersmål – flamländska Modersmål – franska Modersmål – fulani Modersmål – färöiska Modersmål – georgiska Modersmål – grekiska Modersmål – gujarati Modersmål – hakha chin Modersmål – hausa Modersmål – hebreiska Modersmål – hindi Modersmål – igbo Modersmål – indonesiska Modersmål – isländska Modersmål – italienska Modersmål – japanska Modersmål – kannada Modersmål – karen Modersmål – katalanska Modersmål – kazakiska Modersmål – kinesiska 8 Modersmål – kinyarwanda

text: Modersmål – kirgisiska Modersmål – kirundi Modersmål – koreanska Modersmål – kroatiska Modersmål – kru Modersmål – kurdiska Modersmål – lettiska Modersmål – lingala Modersmål – litauiska Modersmål – luganda Modersmål – makedonska Modersmål – malajiska Modersmål – malayalam Modersmål – maltesiska Modersmål – mandari Modersmål – mandinka Modersmål – marathi Modersmål – mongoliska Modersmål – montenegrinska Modersmål – nederländska Modersmål – nepalesiska Modersmål – norska Modersmål – nuer Modersmål – pashto Modersmål – persiska Modersmål – polska Modersmål – portugisiska Modersmål – punjabi Modersmål – oromo Modersmål – rumänska Modersmål – ryska Modersmål – serbiska Modersmål – singalesiska Modersmål – slovakiska Modersmål – slovenska Modersmål – somaliska Modersmål – soninke Modersmål – spanska Modersmål – swahili Modersmål – tadzjikiska Modersmål – tagalog Modersmål – tamil Modersmål – telegu Modersmål – thai Modersmål – tibetanska Modersmål – tigré Modersmål – tigrinja Modersmål – tjeckiska Modersmål – turkiska 9

text: Modersmål – turkmeniska Modersmål – tyska Modersmål – uiguriska Modersmål – ukrainska Modersmål – ungerska Modersmål – urdu Modersmål – uzbekiska Modersmål – vietnamesiska Modersmål – wolof Modersmål – xhosa Modersmål – yoruba


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet modersmål – finska som
andraspråk (fortsättning) i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet modersmål – finska som andraspråk (fortsättning) finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

type: stycke

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Anna Jägberg

text: Bilaga

type: paragraf

text: Modersmål – finska som andraspråk (fortsättning)

type: rubrik

text: Språket är människans främsta redskap för reflektion, kommunikation och kunskapsutveckling. Genom språket kan människan uttrycka sin personlighet och med hjälp av skönlitteratur, sakprosa och andra medier lär människan känna sin omvärld, sina medmänniskor och sig själv. Sverigefinnar är en nationell minoritet och finska är ett nationellt minoritetsspråk i Sverige. De nationella minoriteterna och minoritetsspråken har funnits under mycket lång tid i det geografiska område som i dag utgör Sverige och de nationella minoriteternas språk och kultur är en värdefull del av den kulturella mångfalden och det gemensamma kulturarvet. För att de nationella minoriteternas språk och kultur ska leva vidare in i framtiden är det viktigt att skydda och främja dem. Kunskaper i språket och om minoritetens kultur och historia ger möjligheter att använda språket och utveckla en egen kulturell identitet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet modersmål – finska som andraspråk (fortsättning) ska syfta till att eleverna utvecklar sin förmåga att tala, läsa, skriva och lyssna på finska. Undervisningen ska i möjligaste mån bedrivas på finska och bidra till att eleverna, genom språkanvändning i funktionella och meningsfulla sammanhang, utvecklar en allsidig kommunikativ förmåga. Därför ska eleverna få möta finska i tal och skrift av olika slag och få sätta innehållet i relation till egna erfarenheter och kunskaper. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla sin förmåga att formulera sig och samspela med andra i tal och skrift i olika sammanhang och för olika syften. I detta ingår även förmåga att använda olika strategier och verktyg som stöd för kommunikationen. Undervisningen ska stimulera elevernas läsintresse, stärka deras tilltro till den egna språkliga förmågan samt främja deras personliga utveckling och vilja att söka ny kunskap. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla sin förmåga att läsa och samtala om olika typer av texter på finska. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet på språk och kultur samt ge eleverna möjlighet att utveckla sin kulturella identitet. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk samt om sverigefinsk kultur och sverigefinnarnas historia. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur finskan kan främjas och utvecklas i en flerspråkig kontext samt av språkets funktion för kommunikation, tänkande och lärande.

text: Undervisningen i ämnet modersmål – finska som andraspråk (fortsättning) ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förståelse av talad finska. – Förmåga att kommunicera muntligt och skriftligt på finska med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. – Förmåga att läsa texter på finska. – Kunskaper om finska och språkanvändning samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. – Kunskaper om sverigefinsk kultur.

text: Nivåer i ämnet modersmål – finska som andraspråk (fortsättning)

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper grundskolan ger eller motsvarande eller nivå 3 i ämnet modersmål – finska som andraspråk (nybörjare). Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: FINY1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – finska som andraspråk (fortsättning) på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Hörförståelse. Tydligt talad finska, i varierande tempo, som är berättande och diskuterande, till exempel intervjuer och reportage. – Strategier för att uppfatta detaljer och förstå sammanhang i talad finska samt för att anpassa lyssnande till framställningens form och innehåll. – Samtal om aktuella och bekanta ämnesområden samt om kultur- och samhällsliv. – Muntlig framställning, däribland beskrivande och informerande framställning. – Strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av kommunikationssituationer samt hur kommunikationen kan anpassas till syfte, mottagare och sammanhang. – Skriftlig framställning av enkla texter som är berättande, beskrivande och diskuterande. Bearbetning av egna texter. Citat- och referatteknik. Att skilja mellan en källas innehåll och sina egna tankar i egen produktion och interaktion. – Användning av digitala verktyg för textbearbetning. – Strategier för att läsa och samtala om texter. – Läsning av och samtal om skönlitterära texter på finska, däribland berättelser och annan fiktion. – Läsning av och samtal om sakprosa på finska, till exempel tidningsartiklar. – Strategier för att i egen produktion och interaktion uttrycka sig med tydlighet, variation och flyt. 3

text: – Uttal, ord, kollokationer, grammatiska strukturer och stavning i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. – Hur sambandsord och andra uttryck används för att skapa struktur och språkligt sammanhängande helheter. – Informationssökning i olika typer av källor samt värdering av informationens trovärdighet och relevans. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Språkbytesprocessen och dess konsekvenser samt orsaker till behovet av revitalisering av de nationella minoritetsspråken. – Nutida sverigefinsk kultur, till exempel i olika områden. Några estetiska uttryck inom sverigefinsk kultur, till exempel inom konst och musik.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: FINY2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – finska som andraspråk (fortsättning) på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Hörförståelse. Tydligt talad finska, i varierande tempo, från olika medier. – Talad finska som är berättande, förklarande och argumenterande, till exempel reportage och debatter. – Strategier för att uppfatta detaljer och förstå sammanhang i talad finska samt för att anpassa lyssnande till framställningens form och innehåll. – Samtal om aktuella och bekanta ämnesområden med anknytning till kultur- och samhällsliv samt elevernas utbildning. – Muntlig framställning i och inför grupp, däribland beskrivande, informerande och argumenterande framställning. – Strategier för att bidra till och aktivt medverka i diskussioner och skriftlig interaktion, till exempel att ställa följdfrågor, formulera om, förklara och bidra med nya infallsvinklar. – Strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av kommunikationssituationer samt hur kommunikationen kan anpassas till syfte, mottagare och sammanhang. – Skriftlig framställning av texter som är berättande, beskrivande och argumenterande. Bearbetning av egna skriftliga framställningar. Citat- och referatteknik. – Strategier för att läsa och samtala om texter. – Läsning av och samtal om skönlitterära texter på finska. – Läsning av och samtal om sakprosa på finska, till exempel argumenterande texter. – Strategier för att i egen produktion och interaktion uttrycka sig med tydlighet, variation och flyt. – Uttal, ord, kollokationer, grammatiska strukturer och stavning i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. – Hur variation och anpassning till syfte, mottagare och sammanhang skapas i finskan genom meningsbyggnad, ord, fraser och kollokationer.

text: – Hur sambandsord och andra uttryck används för att skapa struktur och språkligt sammanhängande helheter. – Informationssökning i olika typer av källor samt värdering av informationens trovärdighet och relevans. – Språklig variation, till exempel variation som har att göra med ålder och kön. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Förutsättningar för språkrevitalisering och åtgärder för att stärka de nationella minoritetsspråken. – Nedslag i den historiska utvecklingen av finska. – Sverigefinsk kultur, historiskt och i nutid. Några sverigefinska kulturutövare, till exempel bildkonstnärer och musiker, samt estetiska uttryck inom sverigefinsk kultur. Jämförelser med egna erfarenheter och kunskaper.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: FINY3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – finska som andraspråk (fortsättning) på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Hörförståelse. Tydligt talad finska, även i relativt snabbt tempo, från olika medier. – Talad finska som är berättande, argumenterande och redogörande, till exempel föredrag och debatter. – Strategier för att uppfatta detaljer och förstå sammanhang i talad finska samt för att anpassa lyssnande till framställningens form och innehåll. – Samtal om aktuella och bekanta ämnesområden med anknytning till kultur-, samhälls- och arbetsliv. – Muntlig framställning i och inför grupp, däribland argumenterande framställning med användning av olika källor. – Strategier för att bidra till och aktivt medverka i argumentation och skriftlig interaktion, till exempel att ställa följdfrågor, förklara, bidra med nya infallsvinklar och anknyta till andras inlägg. – Skriftlig framställning av texter, däribland argumenterande och utredande texter. Bearbetning av egna texter. Citat- och referatteknik. – Strategier för att läsa och samtala om texter. – Läsning av och samtal om skönlitterära texter på finska. – Läsning av och samtal om sakprosa på finska, till exempel argumenterande och utredande texter. – Strategier för att i egen produktion och interaktion uttrycka sig med tydlighet, variation och flyt. – Uttal, ord, kollokationer, grammatiska strukturer och stavning i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. – Hur variation och anpassning till syfte, mottagare och sammanhang skapas genom meningsbyggnad, ordbildning och val av ord, i informella och formella sammanhang.

text: – Hur struktur och sammanhang skapas genom sambandsord som uttrycker till exempel orsakssammanhang och jämförelse. – Informationssökning i olika typer av källor samt värdering av informationens trovärdighet och relevans. – Språklig variation, till exempel hur identitet kan komma till uttryck i språkanvändning. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Sveriges åtaganden i relation till Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. – Finskans släktskapsförhållanden med andra språk samt betydelsefulla förändringar i finskan. – Sverigefinsk kultur och några kulturutövare samt estetiska uttryck inom sverigefinsk kultur. Några sverigefinska och finska författare och deras verk. – Nedslag i sverigefinnarnas historia.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll i tydligt talad finska i olika sammanhang. Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på finska. I kommunikationen uttrycker sig eleven på ett i någon mån fungerande sätt samt anpassar språket till syfte, mottagare och sammanhang på ett i någon mån fungerande sätt. Eleven läser och förstår huvudsakligt innehåll i olika typer av texter på finska. Eleven visar godtagbara kunskaper om finska samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven enkla resonemang om språkanvändning. Eleven visar godtagbara kunskaper om sverigefinsk kultur.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll och vissa detaljer i tydligt talad finska i olika sammanhang. Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på finska. I kommunikationen uttrycker sig eleven på ett i huvudsak fungerande sätt samt anpassar språket till syfte, mottagare och sammanhang på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven läser och förstår huvudsakligt innehåll och vissa detaljer i olika typer av texter på finska. Eleven visar goda kunskaper om finska samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven utvecklade resonemang om språkanvändning. Eleven visar goda kunskaper om sverigefinsk kultur.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll och väsentliga detaljer av betydelse för helheten i tydligt talad finska i olika sammanhang. Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på finska. I kommunikationen uttrycker sig eleven på ett fungerande sätt samt anpassar språket till syfte, mottagare och sammanhang på ett fungerande sätt. Eleven läser och förstår huvudsakligt innehåll och väsentliga detaljer av betydelse för helheten i olika typer av texter på finska. Eleven visar mycket goda kunskaper om finska samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven välutvecklade resonemang om språkanvändning. Eleven visar mycket goda kunskaper om sverigefinsk kultur.

type: foreskrift


identifier: SKOLFS 2024:5

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet industriella interna transporter i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet industriella interna transporter finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Industriella interna transporter

text: Ämnet industriella interna transporter behandlar intern transportutrustning och dess användningsområden. Det handlar också om hur intern transportutrustning vårdas samt hur dess funktion kontrolleras och effektiviseras.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet industriella interna transporter ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om logistik, godshantering och transportutrustning inom industrin. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att utföra arbetsuppgifter inom interna transporter samt att manövrera vald transportutrustning för hantering av gods. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om transportutrustningars konstruktion och funktion samt interna transporters användningsområden inom industrin. Inom industriell produktion är det viktigt att förhindra driftstopp i produktionen samt att arbeta hållbart och säkert. Genom undervisningen ska eleverna därför ges möjlighet att utveckla förmåga att genomföra kontroll, felsökning och vård av vald intern transportutrustning. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta utifrån miljö- och säkerhetsbestämmelser som gäller för hantering av olika typer av gods. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta på ett ergonomiskt riktigt sätt. Genom praktiskt arbete ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att utföra arbetsuppgifter på ett yrkesmässigt sätt samt att ta ansvar och lösa problem.

text: Undervisningen i ämnet industriella interna transporter ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om godshantering, logistik och transportutrustning för interna transporter. – Förmåga att utföra arbete med vald teknisk utrustning för interna transporter. – Förmåga att utföra funktionskontroll och felsökning av vald intern transportutrustning. – Förmåga att arbeta med industriella interna transporter på ett ergonomiskt riktigt och säkert sätt.

text: Nivåer i ämnet industriell interna transporter

text: Nivå 1, 50 poäng.

text: Nivåkod: INDR1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet industriella interna transporter på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Termer och begrepp inom godshantering. – Olika typer av lättare och mindre skrymmande gods och hur de hanteras säkert och miljömässigt. – Olika typer av godsmärkning och symboler på gods. – Transportutrustningars uppbyggnad, arbetssätt, stabilitet och lyftförmåga. – Användningsområden för transportutrustning och relevant kringutrustning. – Principer för godshantering, till exempel lastbalans, tyngdpunkt och riskmoment. – Principer för logistik av interna transporter, till exempel transporteffektivitet. – Manövrering av vald transportutrustning och hantering av gods. – För utrustningen relevanta körregler, symboler och signalscheman. – Dimensionering och beräkningar beträffande den belastning som transportutrustningen och godset utsätts för under transport, lagring och hantering, till exempel enligt belastningstabeller och föreskrifter. – Funktionskontroll, tillsyn och dagligt underhåll av vald transportutrustning och tillhörande kringutrustning. – Enklare underhåll av vald transportutrustning. – Miljö- och säkerhetsbestämmelser för hantering av olika typer av gods. – Manövrering av transportutrustning på ett riskmedvetet och miljövänligt sätt. – Ergonomiskt arbete enligt rutiner och bestämmelser på arbetsplatsen.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om godshantering, logistik och transportutrustning för interna transporter. Eleven utför med viss säkerhet arbete med vald teknisk utrustning för interna transporter. Eleven utför med viss säkerhet funktionskontroll och felsökning av vald intern transportutrustning. 3

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om godshantering, logistik och transportutrustning för interna transporter. Eleven utför med säkerhet arbete med vald teknisk utrustning för interna transporter. Eleven utför med säkerhet funktionskontroll och felsökning av vald intern transportutrustning. Eleven arbetar med industriella interna transporter på ett ergonomiskt riktigt och säkert sätt.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om godshantering, logistik och transportutrustning för interna transporter. Eleven utför med god säkerhet arbete med vald teknisk utrustning för interna transporter. Eleven utför med god säkerhet funktionskontroll och felsökning av vald intern transportutrustning. Eleven arbetar med industriella interna transporter på ett ergonomiskt riktigt och säkert sätt.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet manuell
mönsterkonstruktion i gymnasieskolan och inom
kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet manuell mönsterkonstruktion finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Manuell mönsterkonstruktion

text: Mönsterkonstruktion och hantering av mönster är en förutsättning för tillverkning av kläder. Ämnet manuell mönsterkonstruktion behandlar konstruktion och förändring av mönster för tillverkning av kläder samt hur kreativa idéer kan omsättas till mönster.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet manuell mönsterkonstruktion ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om mönsterhantering och grundmallar samt förmåga att konstruera och förändra mönster. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att uppfatta variationer av människors kroppsform och därigenom se sambandet mellan mönsterframställning och olika kroppsformer. I arbetet krävs att nyttoaspekter förenas med känsla för material, form och funktion. Därför ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att konstruera mönster till plagg som uppfyller krav på passform och funktion. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar förmåga att planera sitt arbete samt utvärdera arbetsprocess och resultat. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att konstruera och förändra mönster genom praktiska övningar och användning av manualer. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta ergonomiskt och miljömedvetet vid konstruktion och förändring av mönster.

text: Undervisningen i ämnet manuell mönsterkonstruktion ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om mönsterkonstruktion och grundmallar. – Förmåga att planera arbetet samt att konstruera och förändra mönster. – Förmåga att utvärdera arbetsprocess och resultat samt att arbeta ergonomiskt och med hänsyn till miljön.

text: Nivåer i ämnet manuell mönsterkonstruktion

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MANU1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet manuell mönsterkonstruktion på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Måttagning och storlekssystem. – Användning av grundkonstruktioner. – Graderingens principer, däribland vidd- och längdgradering. – Mönsterförändringar utifrån grundmallar.

text: – Mönsterförändringar utifrån olika kroppsformer. – Hur mönster kan konstrueras utifrån estetiska och funktionella aspekter. – Planering av arbetet och framställning av mönster utifrån det färdiga plaggets användningsområde. – Fackspråk för att förstå och använda manualer, instruktioner och tekniska beskrivningar. – Utvärdering av arbetsprocess och resultat med fokus på arbetsprocessen. – Hur arbetet utförs på ett ergonomiskt och miljömässigt sätt.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: MANU2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet manuell mönsterkonstruktion på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Gradering samt internationella mönster- och storlekssystem. – Mönsterförändringar utifrån figuravvikelser. – Modellkonstruktion och modellutveckling utifrån tekniska plaggskisser. – Framställning av mönster utifrån estetiska och funktionella aspekter. – Planering av arbetet och mönsterkonstruktionen utifrån det färdiga plaggets användningsområde samt estetiska och tekniska produktkrav. – Fackspråk för att kommunicera inom branschen. – Utvärdering av arbetsprocess och resultat samt diskussion om hur arbetsprocessen kan förbättras. – Hur arbetet utförs på ett ergonomiskt och miljömässigt sätt.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om mönsterkonstruktion och grundmallar. Eleven planerar arbetet samt konstruerar och förändrar mönster med viss säkerhet och uppnår ett godtagbart resultat. Eleven utvärderar arbetsprocessen och resultatet med enkla omdömen. Dessutom arbetar eleven ergonomiskt och med hänsyn till miljön.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om mönsterkonstruktion och grundmallar. Eleven planerar arbetet samt konstruerar och förändrar mönster med säkerhet och uppnår ett gott resultat. Eleven utvärderar arbetsprocessen och resultatet med utvecklade omdömen. Dessutom arbetar eleven ergonomiskt och med hänsyn till miljön.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om mönsterkonstruktion och grundmallar. Eleven planerar arbetet samt konstruerar och förändrar mönster med god säkerhet och uppnår ett mycket gott resultat. Eleven utvärderar arbetsprocessen och resultatet med välutvecklade omdömen. Dessutom arbetar eleven ergonomiskt och med hänsyn till miljön.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet modersmål – finska som
andraspråk (nybörjare) i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet modersmål – finska som andraspråk (nybörjare) finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Modersmål – finska som andraspråk (nybörjare)

text: Språket är människans främsta redskap för reflektion, kommunikation och kunskapsutveckling. Genom språket kan människan uttrycka sin personlighet och med hjälp av skönlitteratur, sakprosa och andra medier lär människan känna sin omvärld, sina medmänniskor och sig själv. Sverigefinnar är en nationell minoritet och finska är ett nationellt minoritetsspråk i Sverige. De nationella minoriteterna och minoritetsspråken har funnits under mycket lång tid i det geografiska område som i dag utgör Sverige och de nationella minoriteternas språk och kultur är en värdefull del av den kulturella mångfalden och det gemensamma kulturarvet. För att de nationella minoriteternas språk och kultur ska leva vidare in i framtiden är det viktigt att skydda och främja dem. Kunskaper i språket och om minoritetens kultur och historia ger möjligheter att använda språket och utveckla en egen kulturell identitet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet modersmål – finska som andraspråk (nybörjare) ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att tala, läsa, skriva och lyssna på finska. Undervisningen ska i möjligaste mån bedrivas på finska och bidra till att eleverna, genom språkanvändning i funktionella och meningsfulla sammanhang, utvecklar en grundläggande kommunikativ förmåga. Därför ska eleverna få möta finska i tal och skrift av olika slag och få sätta innehållet i relation till egna erfarenheter och kunskaper. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att formulera sig och samspela med andra i tal och skrift i olika sammanhang och för olika syften. I detta ingår även förmåga att använda olika strategier och verktyg som stöd för kommunikationen. Undervisningen ska stimulera elevernas läsintresse, stärka deras tilltro till sin egen språkliga förmåga samt främja deras personliga utveckling och vilja att söka ny kunskap. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att läsa och samtala om olika typer av texter på finska. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet på språk och kultur samt ge eleverna möjlighet att utveckla sin kulturella identitet. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk samt om sverigefinsk kultur och sverigefinnarnas historia. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur finskan kan främjas och utvecklas i en flerspråkig kontext samt av språkets funktion för kommunikation, tänkande och lärande.

text: Undervisningen i ämnet modersmål – finska som andraspråk (nybörjare) ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förståelse av talad finska. – Förmåga att kommunicera muntligt och skriftligt på finska. 2 – Förmåga att läsa enkla texter på finska.

text: – Kunskaper om finska och språkanvändning samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. – Kunskaper om sverigefinsk kultur.

text: Nivåer i ämnet modersmål – finska som andraspråk (nybörjare)

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: FINW1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – finska som andraspråk (nybörjare) på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Hörförståelse. Tydligt talad, enkel finska, främst i långsamt tempo, däribland dialoger. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och dra slutsatser om innehållet i talad finska. – Samtal om välbekanta ämnesområden samt om vardagliga situationer och intressen. – Strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av kommunikationssituationer samt hur kommunikationen kan anpassas till syfte, mottagare och sammanhang. – Muntlig framställning, däribland enkla presentationer, instruktioner, meddelanden, berättelser och beskrivningar. – Skriftlig framställning, däribland enkla meddelanden, berättelser och beskrivningar. – Strategier för att läsa och samtala om texter. – Läsning av och samtal om korta, enkla texter på finska, däribland berättelser och sånger. – Uttal, ord, kollokationer, grammatiska strukturer och stavning i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Språkbytesprocessen och dess konsekvenser samt orsaker till behovet av revitalisering av de nationella minoritetsspråken. – Nutida sverigefinsk kultur, till exempel i olika områden. Några estetiska uttryck inom sverigefinsk kultur, till exempel inom konst och musik.

text: Nivåkod: FINW2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – finska som andraspråk (nybörjare) på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Hörförståelse. Tydligt talad, enkel finska, främst i lugnt tempo, från olika medier. – Talad finska som är instruerande, beskrivande och kontaktskapande, till exempel dialoger, samtal och intervjuer. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och sammanhang i talad finska samt för att anpassa lyssnande och läsning till framställningens form och innehåll. – Samtal om välbekanta ämnesområden samt om vardagsliv, intressen och händelser. – Strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av kommunikationssituationer samt hur kommunikationen kan anpassas till syfte, mottagare och sammanhang. – Muntlig framställning, däribland enkla presentationer, berättelser och beskrivningar. – Skriftlig framställning, däribland enkla berättande och beskrivande texter. – Hur olika formuleringar används för att inleda och avsluta olika typer av framställningar och samtal. – Strategier för att läsa och samtala om texter. – Läsning av och samtal om enkla texter på finska, däribland berättelser, sånger och dikter. – Strategier för att i egen produktion och interaktion uttrycka sig med tydlighet och någon variation. – Uttal, ord, kollokationer, grammatiska strukturer och stavning i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Förutsättningar för språkrevitalisering och åtgärder för att stärka de nationella minoritetsspråken. – Nedslag i den historiska utvecklingen av finska. – Sverigefinsk kultur, historiskt och i nutid. Några olika sverigefinska kulturutövare, till exempel bildkonstnärer och musiker, samt estetiska uttryck inom sverigefinsk kultur. Jämförelse med egna erfarenheter och kunskaper.

text: Nivåkod: FINW3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – finska som andraspråk (nybörjare) på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Hörförståelse. Tydligt talad, enkel finska, främst i lugnt tempo, även med inslag av dialektal variation, från olika medier. – Talad finska som är instruerande, informerande, beskrivande, berättande, diskuterande och kontaktskapande, till exempel samtal, intervjuer och enkla nyheter. – Samtal om välbekanta ämnesområden, kultur- och samhällsliv samt aktuella samhällsfrågor. – Strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av kommunikationssituationer samt hur kommunikationen kan anpassas till syfte, mottagare och sammanhang. – Muntlig framställning med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang, däribland beskrivande och informerande framställning. – Skriftlig framställning, däribland enkla berättande, beskrivande och diskuterande texter. – Användning av digitala verktyg för textbearbetning. – Strategier för att läsa och samtala om texter. – Läsning av och samtal om enkla texter på finska, däribland berättelser, dikter och sakprosatexter. – Strategier för att i egen produktion och interaktion uttrycka sig med tydlighet och någon variation. – Uttal, ord, kollokationer, grammatiska strukturer och stavning i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. – Språklig variation, till exempel variation som har att göra med ålder och kön. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Sveriges åtaganden i relation till Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. – Finskans släktskapsförhållanden med andra språk. – Sverigefinsk kultur och några sverigefinska kulturutövare samt estetiska uttryck inom sverigefinsk kultur. Några sverigefinska och finska författare och deras verk. – Nedslag i sverigefinnarnas historia.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för

text: betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll i tydligt talad, enkel finska. Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på finska. I kommunikationen uttrycker sig eleven på ett i någon mån fungerande sätt. Eleven läser och förstår huvudsakligt innehåll i enkla texter på finska. Eleven visar godtagbara kunskaper om finska samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven enkla resonemang om språkanvändning. Eleven visar godtagbara kunskaper om sverigefinsk kultur.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll och vissa detaljer i tydligt talad, enkel finska. Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på finska. I kommunikationen uttrycker sig eleven på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven läser och förstår huvudsakligt innehåll och vissa detaljer i enkla texter på finska. Eleven visar goda kunskaper om finska samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven utvecklade resonemang om språkanvändning. Eleven visar goda kunskaper om sverigefinsk kultur.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll och väsentliga detaljer av betydelse för helheten i tydligt talad, enkel finska. Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på finska. I kommunikationen uttrycker sig eleven på ett fungerande sätt. Eleven läser och förstår huvudsakligt innehåll och väsentliga detaljer av betydelse för helheten i enkla texter på finska. Eleven visar mycket goda kunskaper om finska samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven välutvecklade resonemang om språkanvändning. Eleven visar mycket goda kunskaper om sverigefinsk kultur.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet modersmål – finska som
förstaspråk i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet modersmål – finska som förstaspråk finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Modersmål – finska som förstaspråk

text: Språket är människans främsta redskap för reflektion, kommunikation och kunskapsutveckling. Genom språket kan människan uttrycka sin personlighet och med hjälp av skönlitteratur, sakprosa och andra medier lär människan känna sin omvärld, sina medmänniskor och sig själv. Sverigefinnar är en nationell minoritet och finska är ett nationellt minoritetsspråk i Sverige. De nationella minoriteterna och minoritetsspråken har funnits under mycket lång tid i det geografiska område som i dag utgör Sverige och de nationella minoriteternas språk och kultur är en värdefull del av den kulturella mångfalden och det gemensamma kulturarvet. För att de nationella minoriteternas språk och kultur ska leva vidare in i framtiden är det viktigt att skydda och främja dem. Kunskaper i språket och om minoritetens kultur och historia ger möjlighet att använda språket och utveckla en egen kulturell identitet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet modersmål – finska som förstaspråk ska syfta till att eleverna utvecklar sin förmåga att tala, läsa, skriva och lyssna på finska. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar ett rikt språk och sin flerspråkighet. Dessutom ska undervisningen stimulera elevernas läsintresse, stärka deras tilltro till den egna språkliga förmågan samt främja deras personliga utveckling och vilja att söka ny kunskap. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla sin förmåga att kommunicera i tal och skrift i olika sammanhang och för olika syften. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla de färdigheter i muntlig och skriftlig kommunikation som behövs i arbetslivet, som samhällsmedborgare och för vidare studier. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla sin förmåga att läsa, analysera, samtala om och diskutera skönlitteratur och sakprosa. Undervisningen ska stimulera eleverna att använda skönlitteratur som en källa till förståelse av egna och andras erfarenheter och livsvillkor. Eleverna ska även ges möjlighet att i skönlitteraturen se såväl det särskiljande som det allmänmänskliga i tid och rum. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet på språk och kultur samt ge eleverna möjlighet att utveckla sin kulturella identitet. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk samt om sverigefinsk kultur och sverigefinnarnas historia. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur finskan kan främjas och utvecklas i en flerspråkig kontext samt av språkets funktion för kommunikation, tänkande och lärande.

text: Undervisningen i ämnet modersmål – finska som förstaspråk ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att kommunicera muntligt på finska med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. – Förmåga att kommunicera skriftligt på finska med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. – Förmåga att läsa, analysera och kritiskt granska texter på finska. – Kunskaper om finska och språkanvändning samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. – Kunskaper om sverigefinsk kultur.

text: Nivåer i ämnet modersmål – finska som förstaspråk

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper grundskolan ger eller motsvarande. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: FINX1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – finska som förstaspråk på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Muntlig framställning med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang samt strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av situationer. – Skriftlig framställning av olika typer av texter för kommunikation, lärande och reflektion, till exempel argumenterande texter och kreativt skrivande. – Hur texter kan anpassas till syfte, mottagare och sammanhang samt strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av texter. – Struktur och språkliga drag i olika typer av texter. Normer för språkriktighet och vilka språkliga egenskaper som gör att en text fungerar väl i sitt sammanhang. Citat- och referatteknik. – Användning av digitala verktyg för textbearbetning. – Strategier för att läsa och samtala om skönlitteratur och sakprosa. – Läsning av, samtal om och analys av olika typer av skönlitterära texter på finska. – Läsning av och samtal om olika typer av sakprosa på finska. – Informationssökning och kritisk granskning av information från olika typer av källor. – Ord och fasta språkliga uttryck i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. – Grundläggande begrepp som behövs för att på ett strukturerat sätt tala om finskans uppbyggnad samt för att diskutera språkriktighetsfrågor.

text: – Språklig variation, till exempel variation som har att göra med ålder och kön. –

text: Språklagen

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: FINX2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – finska som förstaspråk på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Muntlig framställning i olika sammanhang med anpassning till syfte och mottagare, till exempel presentationer, intervjuer och argumentation. – Skriftlig framställning av argumenterande och utredande texter samt kreativt skrivande. – Struktur och språkliga drag i olika typer av texter, däribland i argumenterande och utredande texter. Normer för språkriktighet och vilka språkliga egenskaper som gör att en text fungerar väl i sitt sammanhang. Citat- och referatteknik. – Strategier för att läsa och samtala om skönlitteratur och sakprosa. – Läsning av, samtal om och analys av skönlitterära texter på finska i olika genrer. – Läsning av och samtal om sakprosa på finska, till exempel argumenterande texter som tar upp aktuella samhällsfrågor. Språk och struktur i olika typer av texter. – Informationssökning och kritisk granskning av information från olika typer av källor. – Ord och fasta språkliga uttryck i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. Finskans uppbyggnad, däribland hur ord, fraser och satser samspelar i språket. – Språklig variation, till exempel hur identitet kan komma till uttryck i språkanvändning. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Förutsättningar för språkrevitalisering och åtgärder för att stärka de nationella minoritetsspråken. – Nedslag i den historiska utvecklingen av finska. – Sverigefinsk kultur, historiskt och i nutid. Några olika sverigefinska kulturutövare, till exempel bildkonstnärer och musiker, samt estetiska uttryck inom sverigefinsk kultur. Jämförelse med egna erfarenheter av och kunskaper om sverigefinsk kultur.

text: Nivåkod: FINX3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – finska som förstaspråk på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Muntlig framställning i olika sammanhang, även formella, med anpassning till syfte och mottagare. – Skriftlig framställning av utredande texter med användning av olika källor, till exempel texter som behandlar någon aspekt av finska. – Struktur och språkliga drag i olika typer av texter, däribland i utredande texter. Normer för språkriktighet och vilka språkliga egenskaper som gör att en text fungerar väl i sitt sammanhang. Citat- och referatteknik. – Strategier för att läsa och samtala om skönlitteratur. – Läsning av, samtal om och analys av samtida och äldre skönlitterära texter på finska i olika genrer. – Skönlitteraturens relation till förhållanden i samhället, historiskt och i nutid. – Läsning av, samtal om och analys av sakprosa på finska, däribland utredande texter. Språk, stil och struktur i olika typer av texter. – Informationssökning och kritisk granskning av information från olika typer av källor. – Ord och fasta språkliga uttryck i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. Finskans uppbyggnad i olika typer av texter och talat språk. – Språklig variation, till exempel hur makt och normer kan komma till uttryck i språkanvändning. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Sveriges åtaganden i relation till Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. – Finskans släktskapsförhållanden med andra språk samt betydelsefulla förändringar i finskan. – Sverigefinsk kultur och några sverigefinska kulturutövare samt estetiska uttryck inom sverigefinsk kultur. Några sverigefinska och finska författare och deras verk. – Nedslag i sverigefinnarnas historia.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven kommunicerar muntligt på finska med viss anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven skriver olika typer av texter på finska med viss anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven följer i huvudsak skriftspråkets normer för språkriktighet. Eleven läser och analyserar olika typer av texter på finska och visar godtagbar läsförståelse. Eleven för enkla resonemang om texternas innehåll, relevans och tillförlitlighet. Eleven visar godtagbara kunskaper om finska samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven enkla resonemang om språkanvändning. Eleven visar godtagbara kunskaper om sverigefinsk kultur.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven kommunicerar muntligt på finska med god anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven skriver olika typer av texter på finska med god anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven följer väl skriftspråkets normer för språkriktighet. Eleven läser och analyserar olika typer av texter på finska och visar god läsförståelse. Eleven för utvecklade resonemang om texternas innehåll, relevans och tillförlitlighet. Eleven visar goda kunskaper om finska samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven utvecklade resonemang om språkanvändning. Eleven visar goda kunskaper om sverigefinsk kultur.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven kommunicerar muntligt på finska med mycket god anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven skriver olika typer av texter på finska med mycket god anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven följer mycket väl skriftspråkets normer för språkriktighet. Eleven läser och analyserar olika typer av texter på finska och visar mycket god läsförståelse. Eleven för välutvecklade resonemang om texternas innehåll, relevans och tillförlitlighet. Eleven visar mycket goda kunskaper om finska samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritets-

text: språk. Dessutom för eleven välutvecklade resonemang om språkanvändning. Eleven visar mycket goda kunskaper om sverigefinsk kultur.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet modersmål – jiddisch som
andraspråk (fortsättning) i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet modersmål – jiddisch som andraspråk (fortsättning) finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Modersmål – jiddisch som andraspråk (fortsättning)

text: Språket är människans främsta redskap för reflektion, kommunikation och kunskapsutveckling. Genom språket kan människan uttrycka sin personlighet och med hjälp av skönlitteratur, sakprosa och andra medier lär människan känna sin omvärld, sina medmänniskor och sig själv. Judar är en nationell minoritet och jiddisch är ett nationellt minoritetsspråk i Sverige. De nationella minoriteterna och minoritetsspråken har funnits under mycket lång tid i det geografiska område som i dag utgör Sverige och de nationella minoriteternas språk och kultur är en värdefull del av den kulturella mångfalden och det gemensamma kulturarvet. För att de nationella minoriteternas språk och kultur ska leva vidare in i framtiden är det viktigt att skydda och främja dem. Kunskaper i språket och om minoritetens kultur och historia ger möjligheter att använda språket och utveckla en egen kulturell identitet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet modersmål – jiddisch som andraspråk (fortsättning) ska syfta till att eleverna utvecklar sin förmåga att tala, läsa, skriva och lyssna på jiddisch. Undervisningen ska i möjligaste mån bedrivas på jiddisch och bidra till att eleverna, genom språkanvändning i funktionella och meningsfulla sammanhang, utvecklar en allsidig kommunikativ förmåga. Därför ska eleverna få möta jiddisch i tal och skrift av olika slag och få sätta innehållet i relation till egna erfarenheter och kunskaper. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla sin förmåga att formulera sig och samspela med andra i tal och skrift i olika sammanhang och för olika syften. I detta ingår även förmåga att använda olika strategier och verktyg som stöd för kommunikationen. Undervisningen ska stimulera elevernas läsintresse, stärka deras tilltro till den egna språkliga förmågan samt främja deras personliga utveckling och vilja att söka ny kunskap. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla sin förmåga att läsa och samtala om olika typer av texter på jiddisch. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet på språk och kultur samt ge eleverna möjlighet att utveckla sin kulturella identitet. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk samt om jiddischkultur och judarnas historia. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur jiddisch kan främjas och utvecklas i en flerspråkig kontext samt av språkets funktion för kommunikation, tänkande och lärande.

text: Undervisningen i ämnet modersmål – jiddisch som andraspråk (fortsättning) ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förståelse av talad jiddisch. – Förmåga att kommunicera muntligt och skriftligt på jiddisch med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. – Förmåga att läsa texter på jiddisch. – Kunskaper om jiddisch och språkanvändning samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. – Kunskaper om jiddischkultur.

text: Nivåer i ämnet modersmål – jiddisch som andraspråk (fortsättning)

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper grundskolan ger eller motsvarande eller nivå 3 i ämnet modersmål – jiddisch som andraspråk (nybörjare). Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: JIDY1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – jiddisch som andraspråk (fortsättning) på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Hörförståelse. Tydligt talad jiddisch, i varierande tempo, som är berättande och diskuterande, till exempel intervjuer och reportage. – Strategier för att uppfatta detaljer och förstå sammanhang i talad jiddisch samt för att anpassa lyssnande till framställningens form och innehåll. – Samtal om aktuella och bekanta ämnesområden samt om kultur- och samhällsliv. – Muntlig framställning, däribland beskrivande och informerande framställning. – Strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av kommunikationssituationer samt hur kommunikationen kan anpassas till syfte, mottagare och sammanhang. – Jiddischalfabetet. – Skriftlig framställning av enkla texter som är berättande, beskrivande och diskuterande. Bearbetning av egna texter. Citat- och referatteknik. Att skilja mellan en källas innehåll och sina egna tankar i egen produktion och interaktion. – Strategier för att läsa och samtala om texter. – Läsning av och samtal om skönlitterära texter på jiddisch, däribland berättelser och annan fiktion. – Läsning av och samtal om sakprosatexter på jiddisch, till exempel tidningsartiklar. – Strategier för att i egen produktion och interaktion uttrycka sig med tydlighet, variation och flyt. 3

text: – Uttal, ord, kollokationer och grammatiska strukturer i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. – Hur sambandsord och andra uttryck används för att skapa struktur och språkligt sammanhängande helheter. – Informationssökning i olika typer av källor samt värdering av informationens trovärdighet och relevans. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Språkbytesprocessen och dess konsekvenser samt orsaker till behovet av revitalisering av de nationella minoritetsspråken. – Jiddischens förekomst i världen samt exempel på varieteter inom jiddisch. Flerspråkighet i jiddischtalande och andra judiska miljöer. – Kulturella företeelser inom jiddischvärlden och några estetiska uttryck inom jiddischkulturen, till exempel inom konst och musik. – Nedslag i judarnas historia i Sverige.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: JIDY2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – jiddisch som andraspråk (fortsättning) på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Hörförståelse. Tydligt talad jiddisch, i varierande tempo, från olika medier. – Talad jiddisch som är berättande, förklarande och argumenterande, till exempel reportage och debatter. – Strategier för att uppfatta detaljer och förstå sammanhang i talad jiddisch samt för att anpassa lyssnande till framställningens form och innehåll. – Samtal om aktuella och bekanta ämnesområden med anknytning till kultur- och samhällsliv samt elevernas utbildning. – Muntlig framställning i och inför grupp, däribland beskrivande, informerande och argumenterande framställning. – Strategier för att bidra till och aktivt medverka i diskussioner och skriftlig interaktion, till exempel att ställa följdfrågor, formulera om, förklara och bidra med nya infallsvinklar. – Strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av kommunikationssituationer samt hur kommunikationen kan anpassas till syfte, mottagare och sammanhang. – Skriftlig framställning av texter som är berättande, beskrivande och argumenterande. Bearbetning av egna skriftliga framställningar. Citat- och referatteknik. – Strategier för att läsa och samtala om texter. – Läsning av och samtal om skönlitterära texter på jiddisch. – Läsning av och samtal om sakprosatexter på jiddisch, till exempel argumenterande texter. – Strategier för att i egen produktion och interaktion uttrycka sig med tydlighet, variation och flyt. – Uttal, ord, kollokationer och grammatiska strukturer i texter och tal som 4 eleven möter samt i egen produktion och interaktion.

text: – Hur variation och anpassning till syfte, mottagare och sammanhang skapas i jiddisch genom meningsbyggnad, ord, fraser och kollokationer. – Hur sambandsord och andra uttryck används för att skapa struktur och språkligt sammanhängande helheter. – Informationssökning i olika typer av källor samt värdering av informationens trovärdighet och relevans. – Språklig variation, till exempel variation som har att göra med ålder och kön. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Förutsättningar för språkrevitalisering och åtgärder för att stärka de nationella minoritetsspråken. – Nedslag i jiddischens historiska utveckling. – Kulturella företeelser inom jiddischvärlden, historiskt och i nutid. Några olika kulturutövare och estetiska uttryck inom jiddischkulturen. Jämförelse med egna erfarenheter och kunskaper. – Nedslag i judarnas historia i Europa.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: JIDY3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – jiddisch som andraspråk (fortsättning) på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Hörförståelse. Tydligt talad jiddisch, även i relativt snabbt tempo, från olika medier. – Talad jiddisch som är berättande, argumenterande och redogörande, till exempel föredrag och debatter. – Strategier för att uppfatta detaljer och förstå sammanhang i talad jiddisch samt för att anpassa lyssnande till framställningens form och innehåll. – Samtal om aktuella och bekanta ämnesområden med anknytning till kultur-, samhälls- och arbetsliv. – Muntlig framställning i och inför grupp, däribland argumenterande framställning med användning av olika källor. – Strategier för att bidra till och aktivt medverka i argumentation och skriftlig interaktion, till exempel att ställa följdfrågor, förklara, bidra med nya infallsvinklar och anknyta till andras inlägg. – Skriftlig framställning av texter, däribland argumenterande och utredande texter. Bearbetning av egna texter. Citat- och referatteknik. – Användning av digitala verktyg för textbearbetning. – Strategier för att läsa och samtala om texter. – Läsning av och samtal om skönlitterära texter på jiddisch. – Läsning av och samtal om sakprosa på jiddisch, till exempel argumenterande och utredande texter. – Strategier för att i egen produktion och interaktion uttrycka sig med tydlighet, variation och flyt. – Uttal, ord, kollokationer och grammatiska strukturer i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion.

text: – Hur variation och anpassning till syfte, mottagare och sammanhang skapas genom meningsbyggnad, ordbildning och val av ord, i informella och formella sammanhang. – Hur struktur och sammanhang skapas genom sambandsord som uttrycker till exempel orsakssammanhang och jämförelse. – Informationssökning i olika typer av källor samt värdering av informationens trovärdighet och relevans. – Språklig variation, till exempel hur identitet kan komma till uttryck i språkanvändning. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Sveriges åtaganden i relation till Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. – Släktskapsförhållanden mellan jiddisch och andra språk samt betydelsefulla förändringar i jiddisch. – Kulturella företeelser inom jiddischvärlden samt några kulturutövare och estetiska uttryck inom jiddischkulturen. Några skönlitterära verk på jiddisch och deras författare. – Nedslag i judarnas historia i världen.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll i tydligt talad jiddisch i olika sammanhang. Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på jiddisch. I kommunikationen uttrycker sig eleven på ett i någon mån fungerande sätt samt anpassar språket till syfte, mottagare och sammanhang på ett i någon mån fungerande sätt. Eleven läser och förstår huvudsakligt innehåll i olika typer av texter på jiddisch. Eleven visar godtagbara kunskaper om jiddisch samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven enkla resonemang om språkanvändning. Eleven visar godtagbara kunskaper om jiddischkultur.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll och vissa detaljer i tydligt talad jiddisch i olika sammanhang. Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på jiddisch. I kommunikationen uttrycker sig eleven på ett i huvudsak fungerande sätt samt anpassar språket till syfte, mottagare och sammanhang på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven läser och förstår huvudsakligt innehåll och vissa detaljer i olika typer av texter på jiddisch. Eleven visar goda kunskaper om jiddisch samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven utvecklade resonemang om språkanvändning. Eleven visar goda kunskaper om jiddischkultur.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll och väsentliga detaljer av betydelse för helheten i tydligt talad jiddisch i olika sammanhang. Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på jiddisch. I kommunikationen uttrycker sig eleven på ett fungerande sätt samt anpassar språket till syfte, mottagare och sammanhang på ett fungerande sätt. Eleven läser och förstår huvudsakligt innehåll och väsentliga detaljer av betydelse för helheten i olika typer av texter på jiddisch. Eleven visar mycket goda kunskaper om jiddisch samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven välutvecklade resonemang om språkanvändning. Eleven visar mycket goda kunskaper om jiddischkultur.


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet modersmål – jiddisch som andraspråk (nybörjare) i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet modersmål – jiddisch som andraspråk (nybörjare) finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Modersmål – jiddisch som andraspråk (nybörjare)

text: Språket är människans främsta redskap för reflektion, kommunikation och kunskapsutveckling. Genom språket kan människan uttrycka sin personlighet och med hjälp av skönlitteratur, sakprosa och andra medier lär människan känna sin omvärld, sina medmänniskor och sig själv. Judar är en nationell minoritet och jiddisch är ett nationellt minoritetsspråk i Sverige. De nationella minoriteterna och minoritetsspråken har funnits under mycket lång tid i det geografiska område som i dag utgör Sverige och de nationella minoriteternas språk och kultur är en värdefull del av den kulturella mångfalden och det gemensamma kulturarvet. För att de nationella minoriteternas språk och kultur ska leva vidare in i framtiden är det viktigt att skydda och främja dem. Kunskaper i språket och om minoritetens kultur och historia ger möjligheter att använda språket och utveckla en egen kulturell identitet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet modersmål – jiddisch som andraspråk (nybörjare) ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att tala, läsa, skriva och lyssna på jiddisch. Undervisningen ska i möjligaste mån bedrivas på jiddisch och bidra till att eleverna, genom språkanvändning i funktionella och meningsfulla sammanhang, utvecklar en grundläggande kommunikativ förmåga. Därför ska eleverna få möta jiddisch i tal och skrift av olika slag och få sätta innehållet i relation till egna erfarenheter och kunskaper. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att formulera sig och samspela med andra i tal och skrift i olika sammanhang och för olika syften. I detta ingår även förmåga att använda olika strategier och verktyg som stöd för kommunikationen. Undervisningen ska stimulera elevernas läsintresse, stärka deras tilltro till sin egen språkliga förmåga samt främja deras personliga utveckling och vilja att söka ny kunskap. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att läsa och samtala om olika typer av texter på jiddisch. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet på språk och kultur samt ge eleverna möjlighet att utveckla sin kulturella identitet. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk samt om jiddischkultur och judarnas historia. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur jiddisch kan främjas och utvecklas i en flerspråkig kontext samt av språkets funktion för kommunikation, tänkande och lärande.

text: Undervisningen i ämnet modersmål – jiddisch som andraspråk (nybörjare) ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förståelse av talad jiddisch. 2 – Förmåga att kommunicera muntligt och skriftligt på jiddisch.

text: – Förmåga att läsa enkla texter på jiddisch. – Kunskaper om jiddisch och språkanvändning samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. – Kunskaper om jiddischkultur.

text: Nivåer i ämnet modersmål – jiddisch som andraspråk (nybörjare)

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: JIDW1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – jiddisch som andraspråk (nybörjare) på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Hörförståelse. Tydligt talad, enkel jiddisch, främst i långsamt tempo, däribland dialoger. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och dra slutsatser om innehållet i talad jiddisch. – Samtal om välbekanta ämnesområden samt om vardagliga situationer och intressen. – Strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av kommunikationssituationer samt hur kommunikationen kan anpassas till syfte, mottagare och sammanhang. – Muntlig framställning, däribland enkla presentationer, instruktioner, meddelanden, berättelser och beskrivningar. – Jiddischalfabetet. – Skriftlig framställning, däribland enkla meddelanden, berättelser och beskrivningar. – Strategier för att läsa och samtala om texter. – Läsning av och samtal om korta, enkla texter på jiddisch, däribland berättelser och sånger. – Uttal, ord, kollokationer och grammatiska strukturer i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. –

text: Språklagen

text: Nivåkod: JIDW2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – jiddisch som andraspråk (nybörjare) på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Hörförståelse. Tydligt talad, enkel jiddisch, främst i lugnt tempo, från olika medier. – Talad jiddisch som är instruerande, beskrivande och kontaktskapande, till exempel dialoger, samtal och intervjuer. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och sammanhang i talad jiddisch samt för att anpassa lyssnande och läsning till framställningens form och innehåll. – Samtal om välbekanta ämnesområden samt om vardagsliv, intressen och händelser. – Strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av kommunikationssituationer samt hur kommunikationen kan anpassas till syfte, mottagare och sammanhang. – Muntlig framställning, däribland enkla presentationer, berättelser och beskrivningar. – Skriftlig framställning, däribland enkla berättande och beskrivande texter. – Hur olika formuleringar används för att inleda och avsluta olika typer av framställningar och samtal. – Strategier för att läsa och samtala om texter. – Läsning av och samtal om enkla texter på jiddisch, däribland berättelser, sånger och dikter. – Ordspråk och talesätt. – Strategier för att i egen produktion och interaktion uttrycka sig sammanhängande samt med tydlighet och någon variation. – Uttal, ord, kollokationer och grammatiska strukturer i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. –

text: Språklagen

text: Nivåkod: JIDW3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – jiddisch som andraspråk (nybörjare) på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Hörförståelse. Tydligt talad, enkel jiddisch, främst i lugnt tempo, även med inslag av dialektal variation, från olika medier. – Talad jiddisch som är instruerande, informerande, beskrivande, berättande, diskuterande och kontaktskapande, till exempel samtal, intervjuer och enkla nyheter. – Samtal om välbekanta ämnesområden, kultur- och samhällsliv samt aktuella samhällsfrågor. – Strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av kommunikationssituationer samt hur kommunikationen kan anpassas till syfte, mottagare och sammanhang. – Muntlig framställning med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang, däribland beskrivande och informerande framställning. – Skriftlig framställning, däribland enkla berättande, beskrivande och diskuterande texter. – Användning av digitala verktyg för textbearbetning. – Strategier för att läsa och samtala om texter. – Läsning av och samtal om enkla texter på jiddisch, däribland berättelser, dikter och sakprosatexter. – Strategier för att i egen produktion och interaktion uttrycka sig med tydlighet och någon variation. – Uttal, ord, kollokationer och grammatiska strukturer i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. – Språklig variation, till exempel variation som har att göra med ålder och kön. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Sveriges åtaganden i relation till Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. – Kopplingar mellan jiddisch och andra språk samt betydelsefulla förändringar i jiddisch. – Kulturella företeelser inom jiddischvärlden samt några kulturutövare och estetiska uttryck inom jiddischkulturen. Några skönlitterära verk på jiddisch och deras författare. – Nedslag i judarnas historia i världen.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för

text: betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll i tydligt talad, enkel jiddisch. Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på jiddisch. I kommunikationen uttrycker sig eleven på ett i någon mån fungerande sätt. Eleven läser och förstår huvudsakligt innehåll i enkla texter på jiddisch. Eleven visar godtagbara kunskaper om jiddisch samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven enkla resonemang om språkanvändning. Eleven visar godtagbara kunskaper om jiddischkultur.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll och vissa detaljer i tydligt talad, enkel jiddisch. Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på jiddisch. I kommunikationen uttrycker sig eleven på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven läser och förstår huvudsakligt innehåll och vissa detaljer i enkla texter på jiddisch. Eleven visar goda kunskaper om jiddisch samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven utvecklade resonemang om språkanvändning. Eleven visar goda kunskaper om jiddischkultur.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll och väsentliga detaljer av betydelse för helheten i tydligt talad, enkel jiddisch. Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på jiddisch. I kommunikationen uttrycker sig eleven på ett fungerande sätt. Eleven läser och förstår huvudsakligt innehåll och väsentliga detaljer av betydelse för helheten i enkla texter på jiddisch. Eleven visar mycket goda kunskaper om jiddisch samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven välutvecklade resonemang om språkanvändning. Eleven visar mycket goda kunskaper om jiddischkultur.