title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet webbserverprogrammering i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet webbserverprogrammering finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Webbserverprogrammering

text: Ämnet webbserverprogrammering behandlar skapandet av dynamiska lösningar för webben. Webben som plattform har en stor samhällspåverkan och har revolutionerat interaktionen mellan individer, myndigheter, företag och andra organisationer.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet webbserverprogrammering ska syfta till att eleverna utvecklar färdigheter i att skapa funktionalitet för dynamiska webbplatser. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika webbteknikers konstruktion och funktionalitet samt om samspelet mellan olika typer av applikationslogik. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla produkter som följer standarder och riktlinjer för god praxis och säkerhet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om och färdigheter i att använda utvecklingsverktyg för att producera och testa framställning av den mjukvara som driver webbplatser eller applikationer. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla färdigheter i programmering av serversideskript, användning av externa datakällor och administration av webbservrar och databaser. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om projekt som arbetsmetod och tillfälle till arbete i projektform. I undervisningen ska eleverna även ges möjlighet till praktiskt arbete med utveckling av dynamiska webbplatser. Undervisningen ska lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågor samt olika handlingsalternativ inom webbserverprogrammering.

text: Undervisningen i ämnet webbserverprogrammering ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om tekniker som används för att bygga dynamiska webbplatser. – Förmåga att skapa dynamiska webbplatser enligt standarder och riktlinjer för god praxis. – Förmåga att planera, genomföra och utvärdera utvecklingsprojekt för dynamiska webbplatser. – Förmåga att identifiera och förebygga säkerhetsbrister vid utvecklingen av dynamiska webbplatser.

text: Nivåer i ämnet webbserverprogrammering

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet webbutveckling och nivå 1 i ämnet programmering. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: WEBS1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet webbserverprogrammering på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Några vanliga lösningar och språk för att skapa dynamiska webbplatser. – Webbserverns och dynamiska webbplatsers grundläggande funktionalitet, installation och handhavande samt enklare administration. – Programmering av mindre och avgränsade lösningar för att skapa dynamiska webbplatser enligt god praxis, med fokus på serversidan. – Enklare användning av lösningar för att lagra data under och mellan sessioner. – Enklare permanent datalagring och åtkomst på serversidan, till exempel relationsdatabas, textfiler eller annan teknik. – Vanligt förekommande applikationsarkitektur och separation av olika slags logik. – Utvecklingsprocessen för ett webbtekniskt projekt med målsättningar, krav, begränsningar, planering och uppföljning. Specifikation av struktur och design, kodning, testning och driftsättning. – Dokumentation av utvecklingsprocess och färdig produkt. – Grundläggande principer för kvalitetssäkring av dynamiska webbapplikationers funktionalitet, säkerhet och kodkvalitet. – Grundläggande principer för säkerhet och sätt att identifiera hot och sårbarheter samt grundläggande åtgärder för att motverka attacker.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: WEBS2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet webbserverprogrammering på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Vanliga lösningar och språk för att skapa dynamiska webbplatser. – Webbserverns och dynamiska webbplatsers funktionalitet, installation, handhavande och konfiguration. – Programmering på server- och klientsida för att skapa dynamiska webbplatser enligt god praxis. – Lösningar för att lagra data under och mellan sessioner. – Permanent datalagring i relationsdatabas och även med annan teknik. – Applikationsarkitektur och separation av olika slags logik samt standardiserade datautbytesformat. – Utvecklingsprocessen för ett webbtekniskt projekt med målsättningar, krav, begränsningar, planering och uppföljning. Systemering, kodning, optimering, testning och driftsättning. – Dokumentation av utvecklingsprocess och färdig produkt, däribland kod och mjukvarugränssnitt.

text: – Kvalitetssäkring av dynamiska webbapplikationers funktionalitet, säkerhet och kodkvalitet. – Säkerhet och sätt att identifiera hot och sårbarheter samt hur attacker kan motverkas genom effektiva åtgärder.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt tekniker som används för att bygga dynamiska webbplatser. Eleven skapar enkla dynamiska webbplatser. I arbetet följer eleven standarder och riktlinjer för god praxis. Eleven planerar, genomför och utvärderar med viss säkerhet utvecklingsprojekt för dynamiska webbplatser. Eleven identifierar och förebygger säkerhetsbrister med godtagbart resultat vid utveckling av dynamiska webbplatser.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt tekniker som används för att bygga dynamiska webbplatser. Eleven skapar relativt komplexa dynamiska webbplatser. I arbetet följer eleven standarder och riktlinjer för god praxis. Eleven planerar, genomför och utvärderar med säkerhet utvecklingsprojekt för dynamiska webbplatser. Eleven identifierar och förebygger säkerhetsbrister med gott resultat vid utveckling av dynamiska webbplatser.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat tekniker som används för att bygga dynamiska webbplatser.

text: Eleven skapar komplexa dynamiska webbplatser. I arbetet följer eleven standarder och riktlinjer för god praxis. Eleven planerar, genomför och utvärderar med god säkerhet utvecklingsprojekt för dynamiska webbplatser. Eleven identifierar och förebygger säkerhetsbrister med mycket gott resultat vid utveckling av dynamiska webbplatser.


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet webbutveckling i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet webbutveckling finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

type: stycke

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

type: paragraf

text: Webbutveckling

type: rubrik

text: Ämnet webbutveckling behandlar de tekniker som används för att presentera och bearbeta information i webbläsaren. Ämnet behandlar även hur statiska och dynamiska webbsidor, webbplatser eller webbapplikationer skapas och vidareutvecklas. Webben som plattform har stor samhällspåverkan och har revolutionerat interaktionen mellan individer, myndigheter, företag och andra organisationer.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet webbutveckling ska syfta till att eleverna utvecklar färdigheter i att skapa produkter med hjälp av olika webbtekniker. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse av hur webbteknik har utvecklats och används i samhället. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika webbteknikers konstruktion och funktionalitet samt om samspelet mellan beställare, användare, formgivare och utvecklare. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla produkter som följer standarder och riktlinjer för god praxis, användbarhet och tillgänglighet. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området samt förmåga att göra webbrelaterade etiska överväganden. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om och färdigheter i att använda verktyg för att producera och kontrollera den kod som hanteras av webbklienten. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att använda relevant terminologi. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att arbeta praktiskt med utveckling av delar till en webbplats. Undervisningen ska också ge eleverna tillfälle till arbete i projektform. På så vis ska eleverna ges möjlighet att omsätta sina kunskaper i webbutveckling till omdömesgilla handlingar.

text: Undervisningen i ämnet webbutveckling ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om webbens betydelse och funktion. – Förmåga att skapa webblösningar med anpassning till syfte, användare och tillgänglighet. – Förmåga att planera, genomföra och utvärdera webbutvecklingsprojekt. – Förmåga att göra etiska överväganden och arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom webbutveckling.

text: Nivåer i ämnet webbutveckling

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: WEBB1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet webbutveckling på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Webbens betydelse och funktion

text: – Webben som plattform och dess samhällspåverkan. – Teknisk orientering om webbens protokoll, adresser och samspelet mellan klient och server. – Grundläggande terminologi inom området webbutveckling.

text: Webbsidor

text: – Märkspråk och deras inbördes roller, syntax och semantik med fokus på standarderna för HTML (hypertext markup language) och CSS (cascading style sheets). – Skapande av webbsidor med HTML och CSS. – Introduktion till responsiv design. – Översikt av alternativa metoder för att skapa och redigera webbsidor. – Användning av bilder och media i lämpliga format för webben. – Kvalitetssäkring av webblösningars funktion och validering av koders kvalitet. – Teckenkodning, begrepp, standarder och handhavande. – Introduktion till typsnitt, färgscheman och principer för layout av gränssnitt. – Orientering om javascript och DOM (dokumentobjektsmodellen).

text: Tillgänglighet

text: – Riktlinjer för god praxis och tillgänglighet inom webbutveckling. – Introduktion till hantering och anpassning av kod, bilder och media för att uppnå tillgänglighet. – Interoperabilitet genom standarder och testning på olika användaragenter.

text: Webbutvecklingsprocessen

text: – Utvecklingsprocessen för ett mindre webbprojekt med målsättning, planering och specifikation av struktur och design. Kodning och verifiering av funktion och dokumentation.

text: Lagar och andra bestämmelser

text: – Riktlinjer, lagar och andra bestämmelser som styr hantering av digital information, till exempel upphovsrätt och bestämmelser som gäller hantering av personuppgifter. – Etiska överväganden i samband med webbutveckling.

text: Nivåkod: WEBB2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet webbutveckling på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Webbens betydelse och funktion

text: – Webben som plattform för applikationer av olika slag. – Terminologi inom området webbutveckling.

text: Webbsidor

text: – Fördjupning i märkspråk där det huvudsakliga innehållet är standarderna för HTML (hypertext markup language) och CSS (cascading style sheets) med fokus på responsiv design. – Användning av verktyg och metoder för att effektivisera kodskapande, till exempel variabler för att förenkla CSS-kod. – Användning av ramverk eller klassbibliotek inom design eller skriptspråk. – Bilder, ljud, video och två- eller tredimensionell interaktiv grafik för webbapplikationer. – Kvalitetssäkring av webblösningars funktion och validering av koders kvalitet. – Typsnitt, färgscheman och principer för layout av gränssnitt samt bakomliggande teorier. – Skriptspråk för webbutveckling på klientsidan och dokumentobjektsmodellen. – Hot och sårbarheter som dynamiska lösningar riskerar att medföra samt hur dessa kan motverkas.

text: Tillgänglighet

text: – Riktlinjer för god praxis och tillgänglighet inom webbutveckling. – Hantering och anpassning av kod, bilder och media för att uppnå tillgänglighet. – Hur interoperabilitet genom standarder och testning på olika plattformar kan uppnås.

text: Webbutvecklingsprocessen

text: – Utvecklingsprocessen för ett webbprojekt med målsättning, planering och specifikation av struktur och design. Kodning, optimering, testning, dokumentation och uppföljning. Lagar och andra bestämmelser – Riktlinjer, lagar och andra bestämmelser som styr hantering av digital information, däribland upphovsrätt samt bestämmelser som gäller hantering av personuppgifter och användning av kakor. – Etiska överväganden i samband med webbutveckling.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen

text: 4 (

text: ) följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en

text: sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om webbens betydelse och funktion. Eleven skapar webblösningar med viss anpassning till syfte, användare och tillgänglighet. Eleven planerar och genomför webbutvecklingsprojekt med viss säkerhet. Eleven utvärderar process och resultat med enkla omdömen. Eleven gör med viss säkerhet etiska överväganden samt arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom webbutveckling.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om webbens betydelse och funktion. Eleven skapar webblösningar med god anpassning till syfte, användare och tillgänglighet. Eleven planerar och genomför webbutvecklingsprojekt med säkerhet. Eleven utvärderar process och resultat med utvecklade omdömen. Eleven gör med säkerhet etiska överväganden samt arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom webbutveckling.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om webbens betydelse och funktion. Eleven skapar webblösningar med mycket god anpassning till syfte, användare och tillgänglighet. Eleven planerar och genomför webbutvecklingsprojekt med god säkerhet. Eleven utvärderar process och resultat med välutvecklade omdömen. Eleven gör med god säkerhet etiska överväganden samt arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom webbutveckling.

type: foreskrift


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet yrkestrafik i gymnasieskolan
och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet yrkestrafik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Yrkestrafik

text: Ämnet yrkestrafik behandlar yrkesmässiga vägtransporter inom områdena persontransporter och godstransporter. Det behandlar även fordon som används inom dessa transportverksamheter samt framförande av fordon i trafik och säker hantering av det som transporteras.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet yrkestrafik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om yrkestrafik samt om transportsektorns olika delar och dess betydelse för samhället och samhällsutvecklingen. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om fordon och utrustning samt om de lagar och andra bestämmelser som reglerar yrkesmässiga vägtransporter. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att framföra fordon i trafik med hänsyn till säkerhet och miljö samt att iordningställa fordon och utrustning inför transportuppdrag. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta på ett säkert och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om arbetsformer och arbetssätt inom yrkestrafik som främjar ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet samt kunskaper om branschens ansvar för hållbar utveckling. Undervisningen ska även bidra till att stimulera elevernas intresse för teknikutvecklingen inom branschen. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om transportbranschens möjliga karriärvägar. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla en yrkesidentitet och ett yrkesmässigt språk samt förmåga att kommunicera med såväl arbetskamrater som kunder. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förståelse för vikten av goda relationer och ett ansvarsfullt förhållningssätt gentemot kunden. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta med problemlösning såväl självständigt som tillsammans med andra. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med uppgifter som återspeglar och förbereder för situationer som eleverna kan komma att möta i arbetslivet.

text: Undervisningen i ämnet yrkestrafik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om yrkestrafik och olika typer av vägtransportverksamheter. – Kunskaper om olika typer av fordon och utrustningar som används inom yrkesmässiga vägtransporter. – Kunskaper om rutiner och regler som styr förarens arbete och fordonets användning vid lastning och lossning samt vid transport på väg. – Kunskaper om regler i trafiken och hur olika trafikbeteenden kan inverka på trafikmiljö och säkerhet. – Förmåga att köra och manövrera fordon.

text: – Förmåga att genomföra enklare underhåll och säkerhetskontroll av fordon och utrustning. – Förmåga att arbeta och samarbeta på ett säkert, miljö- och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. – Förmåga att använda ett yrkesmässigt språk samt kunna anpassa språket efter målgruppen.

text: Nivåer i ämnet yrkestrafik

text: Nivå 1, 200 poäng, som bygger på nivå 2 i ämnet fordon och transport. Betyg i yrkestrafik som omfattar nivå 1 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i yrkestrafik – vux som omfattar nivå 1. Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: YRKE1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet yrkestrafik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Vägtransportverksamheter och olika logistiklösningar inom transportkedjan samt deras betydelse för samhället och samhällsutvecklingen. – Orientering om olika typer av yrkesmässig trafik, dess olika indelningar och om de tillstånd som krävs för att bedriva transportverksamhet. – Orientering om vilka utbildningar, certifikat och kompetensbevis som finns inom transportbranschens olika inriktningar. – Olika typer av transportfordon och tillhörande utrustningar samt deras olika användningsområden, däribland personbilar, lätta transportfordon, lastbilar och bussar. – Orientering om olika typer av motorer och kraftöverföring samt tekniska system och funktioner i fordon, däribland olika typer av förarstödssystem, bromssystem och hjälpbromssystem. – Metoder för genomförande av säkerhetskontroll och enklare underhåll av transportfordon. – Orientering om regelverk som styr arbetstider och kör- och vilotider vid yrkesmässiga vägtransporter samt hur dessa dokumenteras. – Orientering om olika typer av lastsäkringsutrustning samt metoder och krav för lastsäkring. – Orientering om lagar och andra bestämmelser som reglerar fordonets last och vikt vid transporter på väg. – Orientering om olika typer av gods som är förpackat i mindre mängder samt säkerhet och risker vid hantering och transport av gods, däribland farligt gods. – Orientering om säkra och ergonomiska arbetssätt samt betydelsen av riskbedömning i samband med olika arbetsuppgifter i syfte att förhindra person- och egendomsskador. – Regler i olika trafikmiljöer och trafiksituationer.

text: – Hur mänskliga beteenden och samspelet med andra trafikanter kan påverka säkerheten, däribland vid körning vid olika väglag och siktförhållanden, olika trafikflöden samt olika tidpunkter på dygnet. – Hantering av reglage och rutinmässig manövrering av fordon. – Körning av fordon på ett trafiksäkert, riskmedvetet och miljövänligt sätt i enkla trafikmiljöer samt bedömning av det egna körbeteendet och anpassningen till situationens krav. – Genomförande av säkerhetskontroll och enklare underhåll av transportfordon och tillhörande utrustning. – Säkert, miljö- och kvalitetsmässigt arbete såväl självständigt som tillsammans med andra i enlighet med rutiner, lagar och andra bestämmelser inom området samt för att förhindra person- och egendomsskador. – Enklare begrepp och uttryck inom området samt yrkesmässig kommunikation med medarbetare och kunder i samband med transportuppdrag.

text: Nivå 2, 200 poäng

text: Nivåkod: YRKE2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet yrkestrafik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Olika typer av transportuppdrag inom olika vägtransportverksamheter samt de krav på säkerhet, kvalitet och noggrannhet som de olika uppdragen kräver. – Förarkrav för certifikat och kompetensbevis som finns inom transportbranschens olika inriktningar. – Tillståndskrav, utbildningar och ekonomiska villkor för gods- och persontransporter i yrkesmässig trafik. – Metoder för optimerad användning av motorer och kraftöverföring, system och funktioner i fordon på ett säkert och miljömässigt sätt i olika trafikmiljöer och trafiksituationer. – Metoder för genomförande av funktions- och säkerhetskontroll och enklare underhåll av olika typer av transportfordon och tillhörande utrustning samt vilka konsekvenser bristande kontroll och underhåll kan medföra. – Arbets- och vilocykelns betydelse, regelverk som styr arbetstider och kör- och vilotider samt den dokumentation av dessa som krävs vid olika typer av yrkesmässiga vägtransporter. – Faktorer för ett hållbart arbetsliv, däribland träning och hälsosam och balanserad kost. – Regler, föreskrifter och standarder som reglerar lastsäkring samt metoder för användning av lastsäkringsutrustning. – Principer för lastviktsberäkningar med hänsyn till begränsningar för fordonet och vägnätets bärighet. – Metoder för säker transport av gods som är förpackat i mindre mängder, däribland farligt gods. – Konsekvenser vid bristande regelefterlevnad och hur arbetsmiljö och 4 säkerhet påverkas.

text: – Metoder för säkra och ergonomiska arbetssätt samt riskbedömning i samband med olika arbetsuppgifter i syfte att förhindra person- och egendomsskador. – Regler för förare och fordon i trafiken och hur bristande regelefterlevnad påverkar trafikmiljö och säkerhet. – Körning och manövrering av fordon på ett trafiksäkert, riskmedvetet och miljövänligt sätt i varierande trafikmiljöer, däribland vid olika väglag, siktförhållanden och trafikflöden. – Reflektion över och värdering av det egna körbeteendet, däribland gällande trafiksäkerhet, riskmedvetenhet och handlingsberedskap. – Genomförande av funktions- och säkerhetskontroll samt enklare underhåll av transportfordon och tillhörande utrustning. – Rutiner vid brand, evakuering av fordon och första hjälpen samt för olycksrapportering. – Förebyggande säkerhetsåtgärder utifrån situationens krav och metoder för hantering av överfall. – Säkert, miljö- och kvalitetsmässigt arbete såväl självständigt som tillsammans med andra i enlighet med rutiner, lagar och andra bestämmelser inom området samt för att förhindra person- och egendomsskador. – Användning av begrepp och uttryck inom området samt yrkesmässig kommunikation med medarbetare och kunder i samband med transportuppdrag.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om yrkestrafik och olika typer av vägtransportverksamheter. Eleven redogör översiktligt för olika typer av fordon och utrustningar samt deras användningsområden. Eleven visar godtagbara kunskaper om de rutiner och regler som styr förarens arbete och fordonets användning vid lastning, lossning och transport på väg. Eleven visar godtagbara kunskaper om regler i trafiken. Dessutom redogör eleven översiktligt för olika trafikbeteenden och hur de kan inverka på trafikmiljö och säkerhet. Eleven kör och manövrerar fordon i trafik på ett säkert, riskmedvetet och miljömässigt sätt.

text: Eleven utför med viss säkerhet enklare underhåll och säkerhetskontroll av fordon och utrustning samt vidtar vid behov de åtgärder som krävs utifrån trafiksäkerhetssynpunkt. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är godtagbart. Eleven kommunicerar med viss användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om yrkestrafik och olika typer av vägtransportverksamheter. Eleven redogör utförligt för olika typer av fordon och utrustningar samt deras användningsområden. Eleven visar goda kunskaper om de rutiner och regler som styr förarens arbete och fordonets användning vid lastning, lossning och transport på väg. Eleven visar goda kunskaper om regler i trafiken. Dessutom redogör eleven utförligt för olika trafikbeteenden och hur de kan inverka på trafikmiljö och säkerhet. Eleven kör och manövrerar fordon i trafik på ett säkert, riskmedvetet och miljömässigt sätt. Eleven utför med säkerhet enklare underhåll och säkerhetskontroll av fordon och utrustning samt vidtar vid behov de åtgärder som krävs utifrån trafiksäkerhetssynpunkt. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är gott. Eleven kommunicerar med god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om yrkestrafik och olika typer av vägtransportverksamheter. Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika typer av fordon och utrustningar samt deras användningsområden.

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om de rutiner och regler som styr förarens arbete och fordonets användning vid lastning, lossning och transport på väg. Eleven visar mycket goda kunskaper om regler i trafiken. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för olika trafikbeteenden och hur de kan inverka på trafikmiljö och säkerhet. Eleven kör och manövrerar fordon i trafik på ett säkert, riskmedvetet och miljömässigt sätt. Eleven utför med god säkerhet enklare underhåll och säkerhetskontroll av fordon och utrustning samt vidtar vid behov de åtgärder som krävs utifrån trafiksäkerhetssynpunkt. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är mycket gott. Eleven kommunicerar med mycket god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.


text: Ämnesplanen för ämnet yrkestrafik – vux finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Yrkestrafik – vux

text: Ämnet yrkestrafik – vux behandlar yrkesmässiga vägtransporter inom områdena persontransporter och godstransporter. Det behandlar även fordon som används inom dessa transportverksamheter samt framförande av fordon i trafik och säker hantering av det som transporteras. Ämnet får bara anordnas inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet yrkestrafik – vux ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om yrkestrafik samt om transportsektorns olika delar och dess betydelse för samhället och samhällsutvecklingen. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om fordon och utrustning samt om de lagar och andra bestämmelser som reglerar yrkesmässiga transporter. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att framföra fordon i trafik med hänsyn till säkerhet och miljö samt att iordningställa fordon och utrustning inför transportuppdrag. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta på ett säkert och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om arbetsformer och arbetssätt inom yrkestrafik som främjar ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet samt kunskaper om branschens ansvar för hållbar utveckling. Undervisningen ska även bidra till att stimulera elevernas intresse för teknikutvecklingen inom branschen. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om transportbranschens möjliga karriärvägar. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla en yrkesidentitet och ett yrkesmässigt språk samt förmåga att kommunicera med såväl arbetskamrater som kunder. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förståelse för vikten av goda relationer och ett ansvarsfullt förhållningssätt gentemot kunden. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta med problemlösning såväl självständigt som tillsammans med andra. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med uppgifter som återspeglar och förbereder för situationer som eleverna kan komma att möta i arbetslivet.

text: Undervisningen i ämnet yrkestrafik – vux ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om yrkestrafik och olika typer av vägtransportverksamheter. – Kunskaper om olika typer av fordon och utrustningar som används inom yrkesmässiga vägtransporter. – Kunskaper om rutiner och regler som styr förarens arbete och fordonets användning vid lastning och lossning samt vid transport på väg. – Förmåga att köra och manövrera fordon. – Förmåga att genomföra enklare underhåll och säkerhetskontroll av for- 2 don och utrustning.

text: – Förmåga att arbeta och samarbeta på ett säkert, miljö- och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. – Förmåga att använda ett yrkesmässigt språk samt kunna anpassa språket efter målgruppen.

text: Nivåer i ämnet yrkestrafik – vux

text: Nivå 1, 200 poäng. Betyg i yrkestrafik – vux som omfattar nivå 1 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i yrkestrafik som omfattar nivå 1. Förkunskapskrav för att få delta i ämnet är att eleven har körkort med behörigheten B.

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: YRKS100VX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet yrkestrafik – vux på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Vägtransportverksamheter och olika logistiklösningar inom transportkedjan samt deras betydelse för samhället och samhällsutvecklingen. – Olika typer av transportuppdrag inom olika vägtransportverksamheter samt de krav på säkerhet, kvalitet och noggrannhet som de olika uppdragen kräver. – Olika typer av yrkesmässig trafik och deras tillståndskrav, utbildningar och ekonomiska villkor för gods- och persontransporter i yrkesmässig trafik. – Förarkrav för certifikat och kompetensbevis som finns inom transportbranschens olika inriktningar. – Olika typer av transportfordon och tillhörande utrustningar samt deras olika användningsområden, däribland lätta transportfordon, lastbilar och bussar. – Olika typer av motorer och kraftöverföring, tekniska system och funktioner i fordon samt metoder för optimerad användning av dessa på ett säkert och miljövänligt sätt i olika trafikmiljöer och trafiksituationer, däribland olika typer av förarstödssystem, bromssystem och hjälpbromssystem. – Metoder för genomförande av funktions- och säkerhetskontroll och enklare underhåll av olika typer av transportfordon och tillhörande utrustning samt vilka konsekvenser bristande kontroll och underhåll kan medföra. – Arbets- och vilocykelns betydelse, regelverk som styr arbetstider och kör- och vilotider samt den dokumentation av dessa som krävs vid olika typer av yrkesmässiga vägtransporter. – Faktorer för ett hållbart arbetsliv, däribland träning samt hälsosam och balanserad kost. – Regler, föreskrifter och standarder som reglerar lastsäkring och olika typer av lastsäkringsutrustning samt de metoder som tillämpas för säker transport. 3

text: – Lagar och andra bestämmelser som reglerar fordonets last och vikt vid transporter på väg samt principer för lastviktsberäkningar med hänsyn till begränsningar för fordonet och vägnätets bärighet. – Olika typer av gods som är förpackat i mindre mängder samt säkerhet och risker vid hantering och transport av gods, däribland farligt gods. – Säker arbetsmiljö, ergonomiska arbetssätt och konsekvenser av brister i arbetsmiljön samt vikten av riskbedömning i samband med olika arbetsuppgifter i syfte att förhindra person- och egendomsskador. – Regler för förare och fordon i trafiken och hur bristande regelefterlevnad påverkar trafikmiljö och säkerhet. – Körning och manövrering av fordon på ett trafiksäkert, riskmedvetet och miljövänligt sätt i varierande trafikmiljöer, däribland vid olika väglag, siktförhållanden och trafikflöden. – Reflektion över och värdering av det egna körbeteendet, däribland gällande trafiksäkerhet, riskmedvetenhet och handlingsberedskap. – Genomförande av funktions- och säkerhetskontroll samt enklare underhåll av transportfordon och tillhörande utrustning. – Rutiner vid brand, evakuering av fordon och första hjälpen samt för olycksrapportering. – Förebyggande säkerhetsåtgärder utifrån situationens krav och metoder för hantering av överfall. – Säkert, miljö- och kvalitetsmässigt arbete såväl självständigt som tillsammans med andra i enlighet med rutiner, lagar och andra bestämmelser inom området samt för att förhindra person- och egendomsskador. – Planering av arbete i syfte att förebygga brand och olycksfall samt rutiner för åtgärder vid brand och första hjälpen till skadade vid olycksfall. – Användning av begrepp och uttryck inom området samt yrkesmässig kommunikation med medarbetare och kunder i samband med transportuppdrag.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 20 kap. 37 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om yrkestrafik och olika typer av vägtransportverksamheter. Eleven redogör översiktligt för olika typer av fordon och utrustningar samt deras användningsområden inom vägtransportverksamheter. Eleven visar godtagbara kunskaper om de rutiner och regler som styr förarens arbete och fordonets användning vid lastning, lossning och transport på väg.

text: Eleven kör och manövrerar fordon i trafik på ett säkert, riskmedvetet och miljömässigt sätt. Eleven utför med viss säkerhet enklare underhåll och säkerhetskontroll av fordon och utrustning samt vidtar vid behov de åtgärder som krävs utifrån trafiksäkerhetssynpunkt. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är godtagbart. Eleven kommunicerar med viss användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om yrkestrafik och olika typer av vägtransportverksamheter. Eleven redogör utförligt för olika typer av fordon och utrustningar samt deras användningsområden inom vägtransportverksamheter. Eleven visar goda kunskaper om de rutiner och regler som styr förarens arbete och fordonets användning vid lastning, lossning och transport på väg. Eleven kör och manövrerar fordon i trafik på ett säkert, riskmedvetet och miljömässigt sätt. Eleven utför med säkerhet enklare underhåll och säkerhetskontroll av fordon och utrustning samt vidtar vid behov de åtgärder som krävs utifrån trafiksäkerhetssynpunkt. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är gott. Eleven kommunicerar med god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om yrkestrafik och olika typer av vägtransportverksamheter. Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika typer av fordon och utrustningar samt deras användningsområden inom vägtransportverksamheter. Eleven visar mycket goda kunskaper om de rutiner och regler som styr förarens arbete och fordonets användning vid lastning, lossning och transport på väg.

text: Eleven kör och manövrerar fordon i trafik på ett säkert, riskmedvetet och miljömässigt sätt. Eleven utför med god säkerhet enklare underhåll och säkerhetskontroll av fordon och utrustning samt vidtar vid behov de åtgärder som krävs utifrån trafiksäkerhetssynpunkt. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är mycket gott. Eleven kommunicerar med mycket god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet yrkestrafik – vux inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet yrkestrafik – vux finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Yrkestrafik – vux

text: Ämnets syfte

text: Nivåer i ämnet yrkestrafik – vux

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: YRKS1000X

text: Centralt innehåll

text: Betygskriterier

text: Av

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet yttre miljö i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet yttre miljö finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Yttre miljö

text: Ämnet yttre miljö behandlar planering, anläggning och bevarande av utomhusanläggningar och gröna ytor inom fastighetsområdet. Ämnet behandlar även betydelsen av trivsamma och funktionella utemiljöer i fastighetsområden samt verksamhetsområdets ansvar för främjande av hållbar utveckling.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet yttre miljö ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att sköta och anlägga hårda ytor, gröna ytor och markutrustning inom fastighetsområdet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt som främjar hållbarhet samt kunskaper om verksamhetsområdets ansvar för hållbar utveckling. Produkt- och teknikutveckling inom fastighetsbranschen ställer krav på proaktivitet och föränderliga arbetssätt. Undervisningen ska därför stimulera elevernas nyfikenhet och vilja till fortsatt lärande i arbetslivet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att planera, organisera, genomföra och utvärdera arbetsuppgifter. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att använda ritningar med tillhörande handlingar. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att välja, använda och vårda material, verktyg, maskiner och redskap samt att arbeta med hänsyn till ergonomi, hälsa och säkerhet. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta i enlighet med de lagar och andra bestämmelser som gäller för verksamhetsområdet samt förebygga och hantera risker i den egna arbetsmiljön. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla en känsla för arbetsresultatets estetiska utformning. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om vikten av ansvarstagande samt förmåga att förhålla sig kritisk granskande till rådande attityder och värderingar på arbetsplatsen. Eleverna ska ges rikligt med tillfällen att använda fackspråk för att utveckla förmåga att kommunicera och samverka i olika sammanhang. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar servicekänsla i yrkesutövandet. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att dokumentera och kvalitetssäkra arbetet samt reflektera över hur arbetsprocessen har påverkat resultatet. Undervisningen ska bedrivas så att teoretiska och praktiska kunskaper vävs samman till en helhet för eleverna. Arbetsuppgifter ska genomföras med metoder, material, verktyg och maskiner som är tidsenliga och godkända i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kreativitet, problemlösnings- och initiativförmåga samt bedrivas så att eleverna får möjlighet att utföra sina uppgifter såväl individuellt som i samarbete med andra.

text: Undervisningen i ämnet yttre miljö ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om utomhusmiljöer och anläggningar inom fastighetsområdet samt om lagar och andra bestämmelser som gäller verksamheten. – Förmåga att utföra arbetsuppgifter inom yttre miljö, från planering till utvärdering och dokumentation, på ett säkert och hållbart sätt. – Förmåga att hantera material samt hantera och vårda maskiner, verktyg och redskap. – Förmåga att samverka och kommunicera i olika yrkessammanhang samt använda fackspråk.

text: Nivåer i ämnet yttre miljö

text: Nivå 1, 100 poäng. Betyg i yttre miljö som omfattar nivå 1 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i växtkunskap som omfattar nivå 1 eller betyg i skötsel av utemiljöer som omfattar nivå 1. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Betyg i yttre miljö som omfattar nivå 2 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i växtkunskap som omfattar nivå 2 eller betyg i skötsel av utemiljöer som omfattar nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: YTTR1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet yttre miljö på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Olika typer av utomhusmiljöer och anläggningar inom fastighetsområdet, till exempel gårdar, gemensamhetsytor, planteringar samt lek- och uteplatser. – Yrkesroller inom fastighetsområdet. – Mark-, jord- och vattenförutsättningar. – Hållbar utveckling inom verksamhetsområdet ur ett ekonomiskt och miljömässigt perspektiv. – Utomhusmiljöns betydelse för människors hälsa och livskvalitet. – Utformning av olika typer av utomhusmiljöer och anläggningar för olika brukare. – Växters funktion i olika miljöer, till exempel som rumsbildare, vindskydd eller för estetiskt uttryck. – Lagar och andra bestämmelser inom verksamhetsområdet. – Arbetstekniker vid arbeten med redskap och maskiner i yttre fastighetsmiljöer. – Naturfenomen och -olyckor, till exempel översvämningar, ras och skred samt deras påverkan på anläggningarnas säkerhet. – Olycksförebyggande arbete avseende arbets- och anläggningsområden, lekplatser, vägar och gångvägar. – Kvalitetskrav för utförda arbeten. – Tolkning och användning av ritningar och anläggningshandlingar, till exempel för vatten, avlopp och el i mark. 3

text: – Planering och dimensionering av arbetsuppgifter på ett ekonomiskt och miljömässigt hållbart sätt samt utifrån branschens krav på säkerhet, funktion, kvalitet och estetik. – Bedömning av olycksrisker för att förhindra olyckor i arbetet. – Skötsel av gröna ytor, till exempel parkområden, planteringsytor och träd- och buskplanteringar. – Ogräsbekämpning i enlighet med perspektiv på ekonomisk och miljömässig hållbarhet. – Skötsel av fristående gårds- och parkutrustning. – Skötsel av lekplatser och annan fast markutrustning. – Säkerhetskontroll av utemiljöer och anläggningar, till exempel lekplatser och uteplatser. – Utvärdering och dokumentation av utförda arbetsuppgifter. – Arbetsmiljö, säkerhet och ergonomi i samband med arbetsuppgifterna. – Val och säker hantering av maskiner, verktyg och redskap utifrån arbetsuppgift och i enlighet med riktlinjer och instruktioner. – Val av växter för olika miljöer utifrån funktion, placering, kvalitet och estetik. – Genomförande av daglig tillsyn, periodiskt underhåll, service och reparation av maskiner, verktyg och redskap. – Hantering av restprodukter och avfall på ett säkert samt ekonomiskt och miljömässigt hållbart sätt. – Kommunikation med fackspråk i relation till arbetsuppgiften. – Situationsanpassat bemötande och faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, till exempel attityder och värderingar.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: YTTR2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet yttre miljö på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Olika typer av utomhusmiljöer och anläggningar inom fastighetsområden, till exempel gång- och cykelvägar, parkeringsytor och mindre, fristående byggnader. – Behörigheter som gäller fastighetsområdets yrkesroller. – Material, utrustning, anläggningsteknik och arbetsmetod kopplat till mark-, jord- och vattenförutsättningar. – Utomhusmiljöns betydelse för människors hälsa och livskvalitet utifrån perspektiv på social hållbarhet. – Utemiljöers och anläggningars funktion för olika brukargrupper med anpassning av skötselåtgärder efter funktion. – Sortiment och växtkvalitet, till exempel vad gäller kvalitetsmärkningar och växtpass. – Lagar och andra bestämmelser inom verksamhetsområdet. – Olycksförebyggande arbete avseende arbets- och anläggningsområden, lekplatser, vägar och gångvägar samt vid hantering av maskiner, verktyg 4 och redskap.

text: – Kvalitetskrav för och estetisk bedömning av utförda arbeten. – Tolkning och användning av ritningar och anläggningshandlingar i arbetet. – Tolkning och användning av instruktions- och handböcker för maskiner, verktyg och redskap. – Planering och dimensionering av arbetet på ett ekonomiskt och miljömässigt hållbart sätt samt utifrån branschens krav på säkerhet, funktion, kvalitet och estetik. – Bedömning av olycksrisker samt planering av förebyggande åtgärder för att förhindra olyckor i arbetet. – Anläggning av gröna ytor. – Plantering av växter på ett ekonomiskt och miljömässigt hållbart sätt samt med hänsyn till faktorer som jordförbättring, efterarbete, skötsel och uppföljning. – Montering och placering av fristående gårds- och parkutrustning. – Montering av lekutrustning och annan fast markutrustning. – Säkerhetskontroll av utemiljöer och anläggningar, till exempel lekplatser och uteplatser samt planering för och genomförande av säkerhetsåtgärder. – Utvärdering och dokumentation av utfört arbete. – Arbetsmiljö, säkerhet och ergonomi i samband med arbetet. – Val och säker hantering av maskiner, verktyg och redskap utifrån uppdrag och i enlighet med riktlinjer och instruktioner. – Val av växter för olika miljöer utifrån funktion, kvalitet, placering, kombination och estetik. – Planering för och genomförande av daglig tillsyn, periodiskt underhåll, service och reparation av maskiner, verktyg och redskap. – Avfallsförebyggande åtgärder i arbetet. – Facktermer på svenska och engelska i relation till arbetsuppgiften. – Kommunikation med fackspråk i tal och skrift med anpassning till mottagare och i olika yrkessammanhang. – Situationsanpassat bemötande och faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, till exempel attityder och värderingar.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt utomhusmiljöer och anläggningar inom fastighetsområdet. Eleven visar godtagbara kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom verksamhetsområdet.

text: Eleven utför arbetsuppgifter inom yttre miljö med godtagbart resultat. Eleven utvärderar och dokumenterar arbetsprocessen och resultatet samt ger enkla förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar säkert och använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven hanterar material på ett säkert sätt utifrån givna instruktioner. Eleven hanterar med visst handlag verktyg, maskiner och redskap. Eleven använder fackspråk med viss säkerhet. Eleven samverkar och kommunicerar i olika yrkessammanhang med viss säkerhet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt utomhusmiljöer och anläggningar inom fastighetsområdet. Eleven visar goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom verksamhetsområdet. Eleven utför arbetsuppgifter inom yttre miljö med gott resultat. Eleven utvärderar och dokumenterar arbetsprocessen och resultatet samt ger välgrundade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar säkert och använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven hanterar material på ett säkert sätt utifrån givna instruktioner. Eleven hanterar med gott handlag verktyg, maskiner och redskap. Eleven använder fackspråk med säkerhet. Eleven samverkar och kommunicerar i olika yrkessammanhang med säkerhet.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat utomhusmiljöer och anläggningar inom fastighetsområdet. Eleven visar mycket goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom verksamhetsområdet. Eleven utför arbetsuppgifter inom yttre miljö med mycket gott resultat. Eleven utvärderar och dokumenterar arbetsprocessen och resultatet samt ger välgrundade och nyanserade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar säkert och använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven hanterar material på ett säkert sätt utifrån givna instruktioner. Eleven hanterar med mycket gott handlag verktyg, maskiner och redskap. Eleven använder fackspråk med god säkerhet. Eleven samverkar och kommunicerar i olika yrkessammanhang med god säkerhet.


title:
Skolverkets föreskrifter
om vissa belopp för elever vid fristående
gymnasieskolor och anpassade gymnasieskolor,
internationella skolor samt ersättning för visst
stöd på introduktionsprogram avseende 2024

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om det grundbelopp som hemkommuner ska betala enligt

text: 16 kap. 55 § tredje stycket

text: och

text: 19 kap. 48 § fjärde stycket

text: skollagen (2010:800)

text: . Föreskrifterna innehåller vidare bestämmelser om det belopp en hemkommun ska betala enligt

text: 24 kap.

text: 6 a

text: och

text: 6 b §§

text: skollagen

text: . Föreskrifterna innehåller även bestämmelser om den ersättning som avses i

text: 17 kap. 35 § andra stycket 2 skollagen

text: Riksprislistan för gymnasieskolan

text: I

text: 16 kap.

text: 55 §§

text: skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om hemkommuners skyldighet att lämna bidrag till huvudmän för fristående gymnasieskolor.

text: Grundbeloppet som hemkommuner ska betala enligt

text: 16 kap. 55 § tredje stycket skollagen (2010:800)

text: per elev, program och inriktning för 2024 anges i 6 §.

text: Belopp till internationella skolor på gymnasienivå

text: I

text: 24 kap.

text: 6 a

text: och

text: 6 b §§

text: skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om hemkommuners skyldighet att lämna bidrag till huvudmän för internationella skolor på gymnasienivå.

text: Beloppet som hemkommuner ska betala enligt

text: 24 kap. 6 b § 1 skollagen (2010:800)

text: Program Grundbelopp för år 2024 (kr/elev och bidragsår) exklusive inklusive måltider måltider

text: Barn- och fritidsprogrammet 111 000 117 500 Bygg- och anläggningsprogrammet exklusive inriktning anläggningsfordon 147 400 154 100 Bygg- och anläggningsprogrammet inriktning anläggningsfordon 212 400 220 300 El- och energiprogrammet 136 200 143 000 Ekonomiprogrammet 90 900 97 700 Estetiska programmet exklusive inriktning musik 122 700 129 500 Estetiska programmet inriktning musik 157 900 164 500 Fordons- och transportprogrammet exklusive inriktning transport 162 000 168 800 Fordons- och transportprogrammet inriktning transport 217 500 224 600 Försäljnings- och serviceprogrammet 108 800 115 400 Handels- och administrationsprogrammet 109 000 115 600 Hantverksprogrammet 137 200 144 000 Hotell- och turismprogrammet 119 700 126 200 Humanistiska programmet 99 800 107 300 Industritekniska programmet 171 500 178 400 Naturvetenskapsprogrammet 99 100 106 200 Naturbruksprogrammet inriktning djur 222 300 228 700 Naturbruksprogrammet inriktning djurvård 216 100 225 100 Naturbruksprogrammet inriktning hästhållning 249 000 258 500 Naturbruksprogrammet inriktning lantbruk 274 200 284 200 Naturbruksprogrammet inriktning skog 299 100 306 400 Naturbruksprogrammet inriktning skogsbruk 275 900 285 200 Naturbruksprogrammet inriktning naturturism 246 200 259 400 Naturbruksprogrammet inriktning trädgård 302 000 312 500 Restaurang- och livsmedelsprogrammet 160 400 166 900 Samhällsvetenskapsprogrammet 92 500 99 400 Teknikprogrammet 108 400 115 200 VVS- och fastighetsprogrammet 148 100 154 700 Vård- och omsorgsprogrammet 119 200 126 000

text: I

text: 19 kap.

text: 48 §§

text: skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om hemkommuners skyldighet att lämna bidrag till huvudmän för fristående anpassade gymnasieskolor.

text: 19 kap. 48 § fjärde stycket skollagen (2010:800)

text: per elev för 2024 anges i 9 §.

text: Utbildning i anpassad gymnasieskola Grundbelopp för år 2024 (kr/elev och bidragsår) exklusive inklusive måltider måltider

text: Anpassade gymnasieskolan 402 900 410 900

text: Ersättning för visst stöd på introduktionsprogram

text: I

text: 17 kap. 35 § skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om hemkommuners skyldighet att lämna bidrag till huvudmän för fristående gymnasieskolor för visst stöd.

text: Ersättning för det stöd som avses i

text: 17 kap. 35 § andra stycket 2 skollagen (2010:800)

text: ska för 2024 uppgå till 4 600 kr per elev och ämne.

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 februari 2024 och gäller till och med den 31 december 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas från och med den 1 januari 2024.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON José Luis Berrospi


title:
Skolverkets föreskrifter
om interkommunal ersättning för visst stöd på
introduktionsprogram avseende 2024

text: Dessa föreskrifter gäller för det stöd inom den interkommunala ersättningen som avses i

text: 17 kap. 24 § första stycket 2 skollagen (2010:800)

text: Ersättning

text: Ersättning för det stöd som avses i 1 § ska för 2024 uppgå till 4 600 kr per elev och ämne. 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 februari 2024 och gäller till och med den 31 december 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas från och med den 1 januari 2024. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON José Luis Berrospi

text: Utgivare: Erik Janzon Redaktörer: Ingela Byström och Lena Nordqvist Redaktionens adress: Skolverket, Box 4002, 171 04 Solna Telefon: 08-527 332 00 Prenumeration och separatexemplar: Norstedts Juridik kundservice, 106 47 Stockholm Telefon, kundservice 08-657 95 00 E-post: order@forlagssystem.se Internet: www.nj.se/offentliga publikationer Best.nr 83324-267-268

text: Elanders Sverige AB, 2024


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet körning med häst i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet körning med häst finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Körning med häst

text: Ämnet körning med häst behandlar träning i att köra olika typer av hästar i olika åldrar och utbildningsstadier. Ämnet behandlar också hästars reaktion och beteende vid körning samt kommunikation med hästar. I arbetet som hästskötare ingår att motionera och träna hästar och därför behandlar ämnet körning med häst den träning som behövs för att kunna köra hästar i samband med hästskötsel.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet körning med häst ska syfta till att eleverna utvecklar färdigheter i körning av hästar. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om hästars gångarter och rörelsemekanik samt om sambandet mellan hållbara träningsmetoder och hästars hälsa. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar kunskaper om hästars mentala och kroppsliga utveckling. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att sköta, hantera och köra hästar med hästarnas välbefinnande i centrum. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att utrusta hästar för olika typer av arbeten samt att sköta och underhålla utrustningen. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att samspela med hästar samt att köra hästar under kontroll i olika typer av arbeten. Eleverna ska också ges möjlighet att reflektera över arbetsmiljörisker för att utveckla såväl riskmedvetenhet som förmåga att välja och använda arbetsmetoder som främjar en god hälsa och ett hållbart arbetsliv. Eleverna ska dessutom ges möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller arbete med hästar. Genom övningar ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att köra hästar i olika åldrar och utbildningsstadier samt att tyda hästars reaktioner. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att genom observationer utveckla kunskaper om hästars rörelse.

text: Undervisningen i ämnet körning med häst ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om hästens rörelsemekanik och om faktorer som påverkar hästars prestation och hållbarhet. – Kunskaper om körhästars utbildning och utveckling. – Förmåga att sköta, hantera och träna hästar med utgångspunkt i djurets välfärd. – Förmåga att utrusta hästar för olika typer av arbete samt att sköta och vårda utrustning. – Förmåga att köra hästar under kontroll i olika typer av arbeten samt att tolka hästars reaktion på arbete och träning. – Förmåga att arbeta hållbart och säkert samt i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller arbete med hästar.

text: Nivåer i ämnet körning med häst

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: KORN1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet körning med häst på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Hästars gångarter, renhet och takt med variationer av tempo. – Sjukdomar och skador hos hästar i samband med körning. – Hästens arbete, träning och återhämtning. – Grundläggande körlära. – Visitering av hästar med blick och hand. – Observation och tolkning av hästars beteende i samband med arbete och träning. – Hantering, skötsel och träning av hästar i samband med körning. – Visning vid hand av skolad häst. – Val och användning av utrustning för aktuella arbeten. – Skötsel och vård av utrustning i samband med körning. – Val av klädsel och personlig utrustning för aktuella arbeten. – Körning av skolad häst på bana samt i skog och mark. – Kuskens följsamhet och inverkan på hästen. – Motions- och konkörning av skolad häst. – Grundläggande tekniker för tömkörning. – Resurseffektivitet och miljöhänsyn samt ergonomi, arbetsmiljö, riskbedömningar och förebyggande säkerhetsåtgärder i samband med aktuella arbeten. – Lagar och andra bestämmelser som gäller arbete med hästar, till exempel

text: djurskyddslagen

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: KORN2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet körning med häst på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Hästars gångarter och rörelsemekanik. – Avvikelser från normalt rörelsemönster. – Hållbar belastning avseende variation, kontinuitet och vila. – Hästars utbildning och arbete i olika åldrar utifrån deras individuella förutsättningar. – Körlära med betoning på avspänning, rakriktning, takt och balans.

text: – Bedömning av hästars hälsa och kondition i samband med aktuella arbeten. – Hantering, skötsel och träning av hästar i samband med körning. – Branschens etiska regler i samband med arbete med hästar. – Selning och utrustning av hästar för körning och för olika typer av arbete. – Skötsel och vård av aktuell utrustning, vagnar och redskap. – Val av klädsel och personlig utrustning för aktuella arbeten. – Motionsträning och intervallträning. – Tempobedömning och tidtagarövningar inom körningens discipliner. – Körning av hästar för olika användningsområden efter hästarnas individuella förutsättningar. – Träning av tömfattningar, kuskens position, hjälper och inverkan. – Tömkörning av skolade hästar. – Resurseffektivitet och miljöhänsyn samt ergonomi, arbetsmiljö, riskbedömningar och förebyggande säkerhetsåtgärder i samband med aktuella arbeten. – Lagar och andra bestämmelser som gäller arbete med hästar. – Bestämmelser om körning på väg samt i skog och mark. – Etik i samband med träning och tävling.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: KORN3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet körning med häst på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Hästars rörelsemekanik och belastning i olika typer av arbeten. – Avvikelser från normalt rörelsemönster, orsaker och förebyggande åtgärder. – Hållbar belastning och samband mellan exteriör och prestation. – Körhästars utbildning i olika åldrar och utvecklingsstadier. – Arbetsplaner och träningsprogram inom olika arbetsområden för körhästar. – Bedömning av hästars hälsa och kondition i samband med aktuella arbeten. – Hantering och skötsel av hästar i samband med träning och tävling. – Utrustning av hästar för olika arbete och anspänningar. – Skötsel och vård av aktuell utrustning, vagnar och redskap. – Val av klädsel och personlig utrustning för aktuella arbeten. – Träning av hästar för arbetskörning. – Tömkörning av skolade hästar efter deras individuella förutsättningar med betoning på hästarnas avspänning, rakriktning, takt och balans. – Grunderna i parkörning. – Resurseffektivitet och miljöhänsyn samt ergonomi, arbetsmiljö, riskbedömningar och förebyggande säkerhetsåtgärder i samband med aktuella arbeten. 4 – Lagar och andra bestämmelser som gäller arbete med hästar.

text: – Bestämmelser om körning på väg samt i skog och mark. – Branschens etiska regler i samband med träning av och tävling med hästar.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för hästars rörelsemekanik samt för faktorer som påverkar hästars prestation, hälsa och kondition. Dessutom redogör eleven översiktligt för träningsrelaterade skador på körhästar samt hur skadorna kan förebyggas. Eleven visar godtagbara kunskaper om körhästars utbildning och olika träningsmetoder för körhästar. Eleven sköter och hanterar hästar med visst handlag i samband med körning och träning samt tar med viss säkerhet hänsyn till faktorer som påverkar hästens välmående och hållbarhet. Eleven väljer lämplig utrustning för häst och kusk samt utrustar med visst handlag hästar för körning. Dessutom sköter och vårdar eleven aktuell utrustning med godtagbart resultat. Eleven kör med visst handlag hästar i ändamålsenlig form. Dessutom genomför eleven med viss säkerhet tömkörning av skolade hästar. I samband med körning och tömkörning tolkar eleven med viss säkerhet hästens reaktioner på arbetet. Eleven väljer och använder ergonomiskt och miljömässigt hållbara arbetsmetoder och arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för hästars rörelsemekanik samt för faktorer som påverkar hästars prestation, hälsa och kondition. Dessutom redogör eleven utförligt för träningsrelaterade skador på körhästar samt hur skadorna kan förebyggas. Eleven visar goda kunskaper om körhästars utbildning och olika träningsmetoder för körhästar.

text: Eleven sköter och hanterar hästar med gott handlag i samband med körning och träning samt tar med säkerhet hänsyn till faktorer som påverkar hästens välmående och hållbarhet. Eleven väljer lämplig utrustning för häst och kusk samt utrustar med gott handlag hästar för körning. Dessutom sköter och vårdar eleven aktuell utrustning med gott resultat. Eleven kör med gott handlag hästar i ändamålsenlig form. Dessutom genomför eleven med säkerhet tömkörning av skolade hästar. I samband med körning och tömkörning tolkar eleven med säkerhet hästens reaktioner på arbetet. Eleven väljer och använder ergonomiskt och miljömässigt hållbara arbetsmetoder och arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för hästars rörelsemekanik samt för faktorer som påverkar hästars prestation, hälsa och kondition. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för träningsrelaterade skador på körhästar samt hur skadorna kan förebyggas. Eleven visar mycket goda kunskaper om körhästars utbildning och olika träningsmetoder för körhästar. Eleven sköter och hanterar hästar med mycket gott handlag i samband med körning och träning samt tar med god säkerhet hänsyn till faktorer som påverkar hästens välmående och hållbarhet. Eleven väljer lämplig utrustning för häst och kusk samt utrustar med mycket gott handlag hästar för körning. Dessutom sköter och vårdar eleven aktuell utrustning med mycket gott resultat. Eleven kör med mycket gott handlag hästar i ändamålsenlig form. Dessutom genomför eleven med god säkerhet tömkörning av skolade hästar. I samband med körning och tömkörning tolkar eleven med god säkerhet hästens reaktioner på arbetet. Eleven väljer och använder ergonomiskt och miljömässigt hållbara arbetsmetoder och arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer.


title:
Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter
(SKOLFS 2013:4) om statsbidrag för
matematikhandledare och matematiklärare

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Anna Medin


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet avel och hästuppfödning i
gymnasieskolan

text: Ämnesplanen för ämnet avel och hästuppfödning finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar ANNA WESTERHOLM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Avel och hästuppfödning

text: Ämnet avel och hästuppfödning behandlar avelsarbete med hästar samt hantering och skötsel av dräktiga ston och föl med utgångspunkt i djurets behov och välfärd. Ämnet får bara anordnas inom av Skolverket beviljad särskild variant med riksrekryterande yrkesutbildning för naturbruksprogrammet, inriktning hästhållning.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet avel och hästuppfödning ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper för yrkesarbete som hästskötare med inriktning mot avel och uppfödning av hästar. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om avelsarbete och reproduktion av hästar samt förmåga att hantera och sköta dräktiga ston och föl med utgångspunkt i djurets välfärd. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att planera och genomföra häst- och stallskötsel i samband med dräktighet samt före och efter fölning. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om skador och sjukdomar hos dräktiga ston och föl och hur de kan förebyggas. I detta ingår kunskaper om hygien och smittskydd. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att iaktta och tolka hästars beteende, utveckling, välmående och hälsa. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att arbeta med dräktiga ston och föl på ett etiskt och säkert sätt samt i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller hästhållning. Undervisningen ska också bidra till att utveckla elevernas förmåga att använda ergonomiskt och miljömässigt hållbara arbetsmetoder. Praktiska övningar och praktiskt arbete ska ingå i undervisningen. Genom stallturer och observationer i fält ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hästars beteende och hälsa.

text: Undervisningen i ämnet avel och hästuppfödning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om hästavel och reproduktion samt om skötselmiljöer för dräktiga ston och föl. – Kunskaper om skador och sjukdomar hos dräktiga ston och föl samt om förebyggande hälsovård. – Förmåga att sköta och hantera dräktiga ston och föl på ett etiskt och säkert sätt. – Förmåga att tolka hästars beteende, utveckling, välmående och hälsa. – Förmåga att sköta stallar och anläggningar. – Förmåga att arbeta hållbart och säkert samt i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller hästhållning.

text: Nivåer i ämnet avel och hästuppfödning

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet hästkunskap.

text: Nivåkod: AVEO100SX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet avel och hästuppfödning på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Biologisk grund

text: – Fortplantningsorganen hos hingst och sto samt brunstcykeln hos sto. Betäckning, befruktning och dräktighet samt eventuella komplikationer i samband med detta. – Avelsmål, avelsvärde, arvbarhet och nedärvning. – Seminverksamhet och praktiskt avelsarbete. – Stoets och fölets primära behov före, under och efter förlossningen. – Näringsbehov hos dräktiga ston. – Faktorer som bidrar till en god vistelsemiljö för dräktiga ston och föl, till exempel luftkvalitet, temperatur och fuktighet. – Sjukdomar hos dräktiga ston och föl samt förebyggande åtgärder. – Smittskydd och hygien.

text: Arbetsuppgifter

text: – Fölvaka, medverkan och assistans vid fölets första dygn. – Assistans vid seminverksamhet och praktiskt avelsarbete. – Beteendestudier av sto och föl med utgångspunkt i djurets behov och välfärd. – Behandling av dräktiga ston och föl vid sjukdomstillstånd, till exempel sjukbandagering och sårvård. – Etisk och säker hantering av ston och föl. – Planering och genomförande av häst- och stallskötsel under dräktighet samt före och efter fölning. – Visning vid hand av ston och föl. – Daglig tillsyn och kontroll av anläggningar samt av hästars utveckling, välmående och hälsa. – Hantering av teknisk utrustning.

text: Arbetsmiljö, säkerhetsfrågor och bestämmelser

text: – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet i samband med hästskötsel. – Lagar och andra bestämmelser som gäller hästhållning och avelsverksamhet.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om hästavel och reproduktion. Eleven redogör översiktligt för faktorer som bidrar till en god miljö för dräktiga ston och föl samt för hur miljön kan förbättras. Eleven visar godtagbara kunskaper om skador och sjukdomar hos dräktiga ston och föl samt om hur de kan förebyggas. Eleven sköter och hanterar dräktiga ston och föl på ett etiskt och säkert sätt. I arbetet observerar eleven hästarnas utseende och beteende och drar enkla slutsatser om deras kondition och välbefinnande. Eleven tolkar med viss säkerhet hästars beteende, utveckling, välmående och hälsa. Eleven sköter stallar och anläggningar med godtagbart resultat. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller hästhållning och använder hållbara och säkra arbetsmetoder.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om hästavel och reproduktion. Eleven redogör utförligt för faktorer som bidrar till en god miljö för dräktiga ston och föl samt för hur miljön kan förbättras. Eleven visar goda kunskaper om skador och sjukdomar hos dräktiga ston och föl samt om hur de kan förebyggas. Eleven sköter och hanterar dräktiga ston och föl på ett etiskt och säkert sätt. I arbetet observerar eleven hästarnas utseende och beteende och drar välgrundade slutsatser om deras kondition och välbefinnande. Eleven tolkar med god säkerhet hästars beteende, utveckling, välmående och hälsa. Eleven sköter stallar och anläggningar med gott resultat. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller hästhållning och använder hållbara och säkra arbetsmetoder.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om hästavel och reproduktion. Eleven redogör utförligt och nyanserat för faktorer som bidrar till en god miljö för dräktiga ston och föl samt för hur miljön kan förbättras. Eleven visar mycket goda kunskaper om skador och sjukdomar hos dräktiga ston och föl samt om hur de kan förebyggas. Eleven sköter och hanterar dräktiga ston och föl på ett etiskt och säkert sätt. I arbetet observerar eleven hästarnas utseende och beteende och drar

text: välgrundade och nyanserade slutsatser om deras kondition och välbefinnande. Eleven tolkar med mycket god säkerhet hästars beteende, utveckling, välmående och hälsa. Eleven sköter stallar och anläggningar med mycket gott resultat. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller hästhållning och använder hållbara och säkra arbetsmetoder.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet banskötsel för hästsport i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet banskötsel för hästsport finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Banskötsel för hästsport

text: Ämnet banskötsel för hästsport behandlar skötsel av hästsportanläggningar samt yttre och inre miljöer i anslutning till dessa. Det behandlar också skötselplanering, arbetsorganisation, teknikanvändning och miljömässig hållbarhet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet banskötsel för hästsport ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att sköta hästsportanläggningar av olika slag. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om olika anläggningsmaterial som används inom området. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att planera och utföra skötsel av banor och anläggningar såväl inom- som utomhus. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att välja och använda redskap och teknisk utrustning på ett ändamålsenligt sätt. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om skötselåtgärder samt om hur de kan utformas utifrån verksamhetens behov, ekonomiska faktorer och hållbar utveckling. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att bedöma säkerhetsrisker och vidta förebyggande säkerhetsåtgärder samt att använda teknisk utrustning på ett säkert och ergonomiskt sätt. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området. Genom praktiskt arbete ska eleverna ges möjlighet att använda redskap, verktyg och teknisk utrustning. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att dokumentera och utvärdera sin insats samt ges möjlighet att utveckla ett yrkesmässigt språk.

text: Undervisningen i ämnet banskötsel för hästsport ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika anläggningsmaterial och deras egenskaper. – Kunskaper om olika skötselåtgärder med hänsyn till funktion, estetik och hållbar utveckling. – Förmåga att planera och genomföra arbetsuppgifter inom banskötsel. – Förmåga att använda verktyg, handredskap och teknisk utrustning. – Förmåga att bedöma säkerhetsrisker och att arbeta på ett säkert sätt. – Kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Nivåer i ämnet banskötsel för hästsport

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: BANK1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet banskötsel för hästsport på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Olika anläggningsmaterials egenskaper, däribland hållfasthet, packningsförmåga och dräneringsegenskaper. – Beräkningar för att lösa arbetsuppgifter inom banskötsel, till exempel beräkningar av material- och tidsåtgång. – För banan specifika arbetsuppgifter utifrån banans konstruktion, användningsområde och funktion. – Betydelsen av estetik vid utformning av anläggningar. – Resurseffektivitet och materialåtervinning vid olika skötselåtgärder. – Skötselplaners funktion samt hur de ska tolkas och följas. – Bedömning av skötselbehov och val av skötselnivå. – Skötselplanering och beräkning av kostnader i samband med banskötsel. – Utvärdering av arbetsprocessen samt dokumentation. – Bedömning av resultatet, både funktionellt och estetiskt. – Arbete med verktyg, handredskap och teknisk utrustning. – Riskbedömning och förebyggande säkerhetsåtgärder i samband med planering av arbetsuppgifter. – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet i samband med banskötsel. – Lagar och andra bestämmelser som gäller hästsport och banskötsel, till exempel miljölagstiftning och djurskyddslagstiftning.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om olika material och deras användning inom banskötsel. Eleven visar godtagbara kunskaper om olika skötselåtgärder och hur de påverkar banans utseende och funktion. Eleven beskriver med viss säkerhet hur olika skötselåtgärder kan främja hållbar utveckling. Eleven planerar och genomför med viss säkerhet arbetsuppgifter inom banskötsel. I arbetet använder eleven enkla strategier för att lösa problem. Resultatet av arbetet är godtagbart vad gäller utförande och estetik. Eleven använder med viss säkerhet verktyg, handredskap och teknisk utrustning.

text: Eleven gör enkla riskbedömningar och vidtar förebyggande säkerhetsåtgärder samt arbetar på ett säkert sätt. Eleven visar godtagbara kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om olika material och deras användning inom banskötsel. Eleven visar goda kunskaper om olika skötselåtgärder och hur de påverkar banans utseende och funktion. Eleven beskriver med säkerhet hur olika skötselåtgärder kan främja hållbar utveckling. Eleven planerar och genomför med säkerhet arbetsuppgifter inom banskötsel. I arbetet använder eleven utvecklade strategier för att lösa problem. Resultatet av arbetet är gott vad gäller utförande och estetik. Eleven använder med säkerhet verktyg, handredskap och teknisk utrustning. Eleven gör utvecklade riskbedömningar och vidtar förebyggande säkerhetsåtgärder samt arbetar på ett säkert sätt. Eleven visar goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om olika material och deras användning inom banskötsel. Eleven visar mycket goda kunskaper om olika skötselåtgärder och hur de påverkar banans utseende och funktion. Eleven beskriver med god säkerhet hur olika skötselåtgärder kan främja hållbar utveckling. Eleven planerar och genomför med god säkerhet arbetsuppgifter inom banskötsel. I arbetet använder eleven välutvecklade strategier för att lösa problem. Resultatet av arbetet är mycket gott vad gäller utförande och estetik. Eleven använder med god säkerhet verktyg, handredskap och teknisk utrustning. Eleven gör välutvecklade riskbedömningar och vidtar förebyggande säkerhetsåtgärder samt arbetar på ett säkert sätt. Eleven visar mycket goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet biologi i vattenmiljöer i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet biologi i vattenmiljöer finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Biologi i vattenmiljöer

text: Ämnet biologi i vattenmiljöer behandlar den biologi som har betydelse för yrkesmässigt arbete inom fiske och vattenbruk. Kunskaper om vattenlevande organismer samt om deras livsprocesser och ekologi är centrala för verksamheter inom fiske och vattenbruk. Ämnet behandlar också vattnets fysikaliska och kemiska egenskaper samt vattnets kretslopp. Dessutom behandlas evolutionära processer och utvecklingen i vatten.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet biologi i vattenmiljöer ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om vattenlevande organismers biologi, livsprocesser, utvecklingsfaser och förutsättningar för utveckling. Den ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att identifiera och beskriva växt- och djurarter som lever i vatten. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om vatten och vattnets kretslopp samt om vattenföring i sjöar och vattendrag och strömmar i havet. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om mikrobiologi och mikrobiologiska processer av betydelse inom fiske och vattenbruk. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om vattenmiljöer samt om naturbrukets påverkan på ekosystemen i vatten. Undervisningen ska vidare bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hotade arter och deras biotopkrav samt om bevarandearbete. Undervisningen ska därigenom bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om sambandet mellan biologisk mångfald och hållbar utveckling samt förmåga att ta ställning i etiska frågor som gäller naturbruksverksamhet i vattenmiljöer. Genom laborationer och undersökande arbetssätt ska eleverna ges möjlighet att utveckla ett naturvetenskapligt förhållningssätt. I undervisningen ska eleverna genom praktiska övningar, observationer och fältstudier ges möjlighet att utveckla kunskaper om vatten och vattenlevande organismer samt utveckla förståelse av biologiska samband i naturen.

text: Undervisningen i ämnet biologi i vattenmiljöer ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om vattenlevande organismers biologi. – Förmåga att identifiera och beskriva vattenlevande organismer av betydelse inom fiske och vattenbruk. – Kunskaper om vattnets fysikaliska och kemiska egenskaper samt om kretslopp och biologiska och ekologiska samband i olika vattenmiljöer. – Kunskaper om för fiske och vattenbruk relevanta mikroorganismer och mikrobiologiska processer samt deras betydelse i vattenmiljön. – Kunskaper om biologisk mångfald och hotade arter.

text: Nivåer i ämnet biologi i vattenmiljöer

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet biologi.

text: Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: BIOL1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet biologi i vattenmiljöer på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Vattenlevande djurs och växters byggnad och grundläggande livsprocesser. – Olika vattenlevande organismers naturliga miljö, naturliga beteende och utbredning. – Artbegreppet och de huvudsakliga indelningar som används inom växtoch djurriket för att kategorisera vattenlevande organismer. – Studier och identifiering av vattenlevande organismer. – Vattnets fysikaliska och kemiska egenskaper och vatten som livsavgörande resurs för växter, djur och människor. – Provtagning och provtagningsmetoder för vattenanalyser. – Vattnets rörelser, strömmar, omblandning och syresättning. – Kretslopp i mark, vatten och luft. – Grundläggande ekologi i havsmiljöer, sjöar och vattendrag. – Klimat och väderlek och hur dessa faktorer påverkar olika vattenmiljöer. – Laborationer och undersökningar om biologiska samband i olika vattenmiljöer. – Mikroorganismer och mikrobiologiska processer i vattenmiljöer. – Miljöpåverkan i havsmiljöer, sjöar och vattendrag samt hållbar utveckling i dessa miljöer, däribland miljöpåverkan gällande hotade arter. – Etiska frågor i samband med vattenbruk, till exempel övergödning och överfiske.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: BIOL2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet biologi i vattenmiljöer på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Vattenlevande djur och växter, deras anatomi och fysiologi samt anpassning till olika vattenmiljöer. – Evolutionära processer beträffande vattenlevande organismer. – Fördjupad artkännedom och systematik samt typiska kännetecken, till exempel vad gäller utseende och beteende. Identifiering och beskrivning av vattenlevande organismer av betydelse inom fiske och vattenbruk. – Växelverkan mellan biologiska, kemiska och geologiska processer i vattenmiljöer. – Växtnäringsämnen och deras kretslopp. – Kolets kretslopp. 3

text: – Vattnets kretslopp, vattentillgångar och vattenmiljöer samt vattnets rörelser i marken och i landskapet. – Fördjupning av ekologiska samband, till exempel planktontillgångens betydelse för rovfiskbestånd. – Laborationer och undersökningar om biologiska samband och livsprocesser i olika vattenmiljöer. – Nedbrytningsprocesser och sjukdomsframkallande mikroorganismer i vattenmiljöer. – Hotade arter och bevarandebiologi i olika vattenmiljöer. – Etiska frågor kopplade till vattenbruk, till exempel vid foderproduktion.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: BIOL3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet biologi i vattenmiljöer på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Anatomisk och fysiologisk fördjupning inom en eller flera vattenlevande arter, till exempel kräftdjur, blötdjur eller alger. – Beteendeekologi hos vattenlevande organismer, till exempel vandringar och revirbehov. – Fältstudier och egna undersökningar inom ett eller flera fördjupningsområden. – Artinventering av vattenlevande organismer inom fördjupningsområdet och de olika arternas betydelse i naturbruket. – Kemiska, fysikaliska, biologiska och ekologiska samband och de olika faktorer som på olika sätt påverkar vattenlevande organismer inom fördjupningsområdet, däribland naturbrukets påverkan och invasiva arter. – Laborationer och undersökningar med användning av begrepp, teorier och modeller inom fördjupningsområdet. – Mikrobiologiska processer och sjukdomsframkallande mikroorganismer av betydelse inom fördjupningsområdet. – Skyddsvärda biotoper och biotoprestaureringar. Etiska frågor i samband med bevarandebiologi. – Biotopkrav, utbredning och hemområden för utrotningshotade arter inom fördjupningsområdet.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om vattenlevande organismers biologi. Eleven identifierar med viss säkerhet vattenlevande organismer. Eleven visar godtagbara kunskaper om de olika kretsloppen och deras påverkan på olika vattenmiljöer. Eleven beskriver översiktligt ekologiska samband i olika vattenmiljöer och olika organismers betydelse i ekosystemet. Eleven visar godtagbara kunskaper om mikroorganismer och deras betydelse i vattenmiljöer. Eleven visar godtagbara kunskaper om utrotningshotade arter samt redogör översiktligt för hur naturbruket kan bidra till att bevara den biologiska mångfalden.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om vattenlevande organismers biologi. Eleven identifierar med säkerhet vattenlevande organismer. Eleven visar goda kunskaper om de olika kretsloppen och deras påverkan på olika vattenmiljöer. Eleven beskriver utförligt ekologiska samband i olika vattenmiljöer och olika organismers betydelse i ekosystemet. Eleven visar goda kunskaper om mikroorganismer och deras betydelse i vattenmiljöer. Eleven visar goda kunskaper om utrotningshotade arter samt redogör utförligt för hur naturbruket kan bidra till att bevara den biologiska mångfalden.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om vattenlevande organismers biologi. Eleven identifierar med god säkerhet vattenlevande organismer. Eleven visar mycket goda kunskaper om de olika kretsloppen och deras påverkan på olika vattenmiljöer. Eleven beskriver utförligt och nyanserat ekologiska samband i olika vattenmiljöer och olika organismers betydelse i ekosystemet. Eleven visar mycket goda kunskaper om mikroorganismer och deras betydelse i vattenmiljöer. Eleven visar mycket goda kunskaper om utrotningshotade arter samt redogör utförligt och nyanserat för hur naturbruket kan bidra till att bevara den biologiska mångfalden.