title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om organisatorisk och social arbetsmiljö samt allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna

text: Syftet med föreskrifterna är att främja en god arbetsmiljö och förebygga risk för ohälsa på grund av organisatoriska och sociala förhållanden i arbetsmiljön.

text: Tillämpningsområde

text: Föreskrifterna gäller i samtliga verksamheter där arbetstagare utför arbete för arbetsgivares räkning.

text: Allmänna råd: Begreppen arbetstagare och arbetsgivare har samma innebörd i dessa föreskrifter som i

text: arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: , med de undantag som anges i

text: 3 §

text: dessa föreskrifter.

text: Till vem föreskrifterna riktar sig

text: Arbetsgivaren har ansvaret för att föreskrifterna följs. Med arbetsgivare likställs de som hyr in arbetskraft. De som genomgår utbildning eller är under vård i anstalt likställs inte med arbetstagare vid tillämpningen av dessa föreskrifter.

text: Allmänna råd: I

text: 1 kap. 3 § arbetsmiljölagen

text: likställs bland annat de som genomgår utbildning eller är under vård i anstalt med arbetstagare vid tillämpning av 2–4 och 7–

text: 9 kap.

text: arbetsmiljölagen

text: . Genom denna paragraf undantas dessa från att omfattas av föreskrifterna om organisatorisk och social arbetsmiljö.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter har följande ord denna betydelse.

text: Krav i arbetet De delar av arbetet som fordrar upprepade ansträngningar. Kraven kan exempelvis omfatta arbetsmängd, svårighetsgrad, tidsgräns, fysiska och sociala förhållanden. Kraven kan vara av kognitiv, emotionell och fysisk natur.

text: Kränkande särbehand- Handlingar som riktas mot en eller flera arbetsling tagare på ett kränkande sätt och som kan leda till ohälsa eller att dessa ställs utanför arbetsplatsens gemenskap.

text: Ohälsosam arbets- När kraven i arbetet mer än tillfälligt överskrider belastning resurserna. Denna obalans blir ohälsosam om den är långvarig och möjligheterna till återhämtning är otillräckliga.

text: Organisatorisk Villkor och förutsättningar för arbetet som inkluarbetsmiljö derar 1. ledning och styrning, 2. kommunikation, 3. delaktighet, handlingsutrymme, 4. fördelning av arbetsuppgifter och 5. krav, resurser och ansvar.

text: Resurser för arbetet Det i arbetet som bidrar till att 1. uppnå mål för arbetet, eller 2. hantera krav i arbetet. Resurser kan vara: arbetsmetoder och arbetsredskap, kompetens och bemanning, rimliga och tydliga mål, återkoppling på arbetsinsats, möjligheter till kontroll i arbetet, socialt stöd från chefer och kollegor och möjligheter till återhämtning.

text: Social arbetsmiljö Villkor och förutsättningar för arbetet som inkluderar socialt samspel, samarbete och socialt stöd från chefer och kollegor.

text: Systematiskt arbetsmiljöarbete

text: I Arbetsmiljöverkets föreskrifter om systematiskt arbetsmiljöarbete finns det regler om arbetsmiljöpolicy, kunskaper och hur arbetsgivaren regelbundet ska undersöka och bedöma vilka risker som kan förekomma i verksamheten. Där finns det också regler om att arbetsgivaren ska vidta åtgärder för att komma till rätta med riskerna. I 6 § nedan finns det särskilda krav på kunskaper och i 7–8 §§ finns det krav på mål. I 9–14 §§ regleras särskilda organisatoriska och sociala faktorer som omfattas av det systematiska arbetsmiljöarbetet.

text: Kunskaper

text: Arbetsgivaren ska se till att chefer och arbetsledare har nedanstående kunskaper: 1. Hur man förebygger och hanterar ohälsosam arbetsbelastning. 2. Hur man förebygger och hanterar kränkande särbehandling. Arbetsgivaren ska se till att det finns förutsättningar att omsätta dessa kunskaper i praktiken.

text: Allmänna råd: Ett sätt för arbetsgivaren att tillföra kunskaper är att ge utbildning, gärna för chefer, arbetsledare och skyddsombud tillsammans. Det underlättar för chefer och arbetsledare när även skyddsombuden har motsvarande kunskaper. Utbildning kan ges av företagshälsovård eller annan resurs med kompetens inom området. Med förutsättningar avses bland annat tillräckliga befogenheter, en rimlig arbetsbelastning och stöd i rollen som chef eller arbetsledare.

text: Mål

text: Utöver det som gäller enligt 6 § och 9–14 §§ i dessa föreskrifter ska arbetsgivaren ha mål för den organisatoriska och sociala arbetsmiljön. Målen ska syfta till att främja hälsa och öka organisationens förmåga att motverka ohälsa. Arbetsgivaren ska ge arbetstagarna möjlighet att medverka i arbetet med att ta fram målen och se till att arbetstagarna känner till dem.

text: Allmänna råd: Arbetsgivaren bör ha en tydlig strategi för arbetet med att uppnå målen. Grundläggande för ett framgångsrikt arbete mot målen är att de är förankrade i den högsta ledningen och i övriga delar av organisationen. Målen kan syfta till att exempelvis stärka och förbättra kommunikation, lärande, ledarskap, samarbete, inflytande och delaktighet. En arbetsmiljöpolicy ska finnas enligt Arbetsmiljöverkets föreskrifter om systematiskt arbetsmiljöarbete. Målen bör ta sin grund i och vara förenliga med denna.

text: Målen ska dokumenteras skriftligt om det finns minst tio arbetstagare i verksamheten.

text: Arbetsbelastning

text: Arbetsgivaren ska se till att de arbetsuppgifter och befogenheter som tilldelas arbetstagarna inte ger upphov till ohälsosam arbetsbelastning. Det innebär att resurserna ska anpassas till kraven i arbetet.

text: Allmänna råd: Tilldelning av arbetsuppgifter innebär krav i form av en viss arbetsmängd och svårighetsgrad som behöver vägas upp med resurser. Arbetsgivaren bör ta hänsyn till tecken och signaler på ohälso sam arbetsbelastning vid tilldelningen. Att minska arbetsmängd, ändra prioriteringsordning, variera arbetsuppgifterna, ge möjligheter till återhämtning, tillämpa andra arbetssätt, öka bemanning eller tillföra kunskaper är exempel på åtgärder för att förebygga ohälsosam arbetsbelastning. Arbetsgivaren bör även försäkra sig om att den teknik som används är utformad och anpassad till det arbete som ska utföras. Arbetsgivarens skyldigheter att förebygga ohälsosam arbetsbelastning omfattar såväl chefer och arbetsledare som andra arbetstagare. Det är viktigt att arbetsgivaren skapar förutsättningar för arbetstagarna att uppmärksamma arbetsgivaren på höga krav och bristande resurser. Genom att bedriva ett ledarskap som möjliggör regelbunden dialog med arbetstagarna kan tecken och signaler på ohälsosam arbetsbelastning uppmärksammas och obalanser rättas till. Det är viktigt att arbetsgivaren inom ramen för sitt arbetsmiljöarbete undersöker och åtgärdar risker kopplade till arbetsbelastning. Arbetsgivaren behöver motverka att arbetsbelastning leder till sjuk-

text: domar och olyckor. Det är väsentligt att identifiera orsakerna bakom arbetsbelastningen för att åtgärderna ska ha effekt. Frågor som rör åtgärder kan även behöva hanteras på en annan nivå eller i en annan del av organisationen. Utöver den organisatoriska och sociala arbetsmiljön kan fysiska, kognitiva och ergonomiska förhållanden bidra till arbetsbelastningen.

text: Arbetsgivaren ska se till att arbetstagarna känner till 1. vilka arbetsuppgifter de ska utföra, 2. vilket resultat som ska uppnås med arbetet, 3. om det finns särskilda sätt som arbetet ska utföras på och i så fall hur, 4. vilka arbetsuppgifter som ska prioriteras när tillgänglig tid inte räcker till för alla arbetsuppgifter som ska utföras, och 5. vem de kan vända sig till för att få hjälp och stöd för att utföra arbetet. Arbetsgivaren ska därutöver säkerställa att arbetstagarna känner till vilka befogenheter de har enligt punkterna 1–5.

text: Allmänna råd: Genom att fortlöpande gå igenom punkterna 1–5 blir det möjligt att förebygga onödiga krav och belastningar på arbetstagarna. Det kan vara lämpligt att kommunicera punkterna gemensamt till arbetstagare som delar ansvar och arbetsuppgifter för att på så vis underlätta samarbete. Arbetsgivaren bör skapa möjligheter för arbetstagarna att uppmärksamma arbetsgivaren på eventuella oklarheter som rör punkterna. Det är viktigt att arbetsgivaren tar hänsyn till arbetstagarnas olika förutsättningar när det gäller att kommunicera. I arbeten där stöd och hjälp från kollegor inte går att ordna bör arbetsgivaren se till att chefer, arbetsledare eller annan utsedd person är tillgängliga för hjälp och stöd.

text: Arbetsgivaren ska vidta åtgärder för att motverka att arbetsuppgifter och arbetssituationer som är starkt psykiskt påfrestande leder till ohälsa hos arbetstagarna.

text: Allmänna råd: Exempel på arbetsuppgifter och arbetssituationer som kan vara starkt psykiskt påfrestande är att bemöta människor i svåra situationer, utsättas för trauman, lösa konflikter, fatta svåra beslut under press där också etiska dilemman ingår. Exempel på åtgärder som bör övervägas vid starkt psykiskt påfrestande arbete, utöver de som framgår av råden till 9 §, är 1. regelbundet stöd av handledare eller tillgång till annan expert inom området, 2. särskilda informations- och utbildningsinsatser, 3. hjälp och stöd från andra arbetstagare, och 4. rutiner för att hantera krävande situationer i kontakter med kunder, klienter med flera. Det är viktigt att arbetsgivaren skapar förutsättningar för arbetstagarna att uppmärksamma arbetsgivaren på särskilt påfrestande arbetsförhållanden. Vilka åtgärder som bör väljas beror på vilka förhållanden som gör arbetet starkt psykiskt påfrestande.

text: Arbetstid

text: Arbetsgivaren ska vidta de åtgärder som behövs för att motverka att arbetstidens förläggning leder till ohälsa hos arbetstagarna.

text: Allmänna råd: Arbetsgivaren bör redan vid planeringen av arbetet ta hänsyn till hur arbetstidens förläggning kan inverka på arbetstagarnas hälsa. Exempel på förläggning av arbetstider som kan medföra risker för ohälsa är 1. skiftarbete, 2. arbete nattetid, 3. delade arbetspass, 4. stor omfattning av övertidsarbete, 5. långa arbetspass, och 6. långtgående möjligheter att utföra arbete på olika tider och platser med förväntningar på att vara ständigt nåbar. Arbetsgivaren bör särskilt uppmärksamma möjligheterna till återhämtning. Arbetsgivaren bör även ta hänsyn till att arbetstidens förläggning påverkar risken för olyckor. I

text: arbetstidslagen (1982:673)

text: anges gränser för hur många timmar arbetstagare som mest får arbeta och vilka viloperioder de minst ska ha.

text: Arbetstidslagen

text: anger därmed de yttersta gränserna för arbets-

text: tiden men innehåller inga regler om hur arbetsgivaren ska ta hänsyn till arbetstidens förläggning i arbetsmiljöarbetet.

text: Kränkande särbehandling

text: Arbetsgivaren ska klargöra att kränkande särbehandling inte accepteras i verksamheten. Arbetsgivaren ska vidta åtgärder för att motverka förhållanden i arbetsmiljön som kan ge upphov till kränkande särbehandling.

text: Allmänna råd: Klargörandet kan lämpligen göras skriftligen i en policy. Chefer och arbetsledande personal har ett särskilt ansvar när det gäller att förebygga, uppmärksamma och hantera kränkande särbehandling. Det är därför viktigt att de uppfyller kunskapskraven i 6 §. Ett gemensamt arbete kring bemötande och uppträdande kan bidra till att motverka kränkande särbehandling. Exempel på förhållanden i verksamheten som är viktiga att vara uppmärksam på är konflikter, arbetsbelastning, arbetsfördelning, förutsättningar för samarbete och konsekvenser av förändringar.

text: Arbetsgivaren ska se till att det finns rutiner för hur kränkande särbehandling ska hanteras. Av rutinerna ska det framgå 1. vem som tar emot information om att kränkande särbehandling förekommer, 2. vad som händer med informationen, vad mottagaren ska göra, och 3. hur och var de som är utsatta snabbt kan få hjälp. Arbetsgivaren ska göra rutinerna kända för alla arbetstagare.

text: Allmänna råd: Vanligtvis rapporteras kränkande särbehandling till en chef när berörda inte på egen hand lyckats reda upp situationen. Om arbetstagaren inte kan vända sig till sin närmaste chef kan arbetstagaren vända sig till en högre chef. Arbetstagare kan dessutom vända sig till skyddsombud. Det kan finnas behov av att ingripa snabbt och göra en bedömning av situationen för att förhindra att den förvärras och se till att punkt 3 är ombesörjd. Arbetsgivaren kan ge företagshälsovård eller annan sakkunnig uppdraget att ge stöd och hjälp. I Arbetsmiljöverkets föreskrifter om systematiskt arbetsmiljöarbete finns regler om att om någon arbetstagare råkar ut för ohälsa eller olycksfall i arbetet och om något allvarligt tillbud inträffar i arbetet,

text: ska arbetsgivaren utreda orsakerna så att risker för ohälsa eller olycksfall kan förebyggas i fortsättningen. Ett undermåligt utredningsförfarande när det gäller kränkande särbehandling kan vara skadligt både ur arbetsmiljö- och hälsosynpunkt. Den som genomför en utredning bör därför ha tillräcklig kompetens, möjlighet att agera opartiskt och ha de berördas förtroende. Arbetsmiljölagstiftningens ändamål är att förebygga ohälsa och olycksfall och reglerar inte frågor om kompensation och skuld. En arbetstagarorganisation eller juridiskt ombud kan ge juridisk hjälp.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 31 mars 2016. 2. Genom denna författning upphävs a) Arbetarskyddsstyrelsens allmänna råd (

text: AFS 1980:14

text: ) om psykiska och sociala aspekter på arbetsmiljön, b) Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (

text: AFS 1990:18

text: ) om omvårdnadsarbete i enskilt hem, och c) Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (

text: AFS 1993:17

text: ) om kränkande särbehandling i arbetslivet.

text: ERNA ZELMIN-EKENHEM

text: Christina Jonsson Anna Middelman


fs: afs

publisher: Arbetsmiljöverket

title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ändring i Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS 2005:15) om vibrationer

text: Vibrationsexponeringen får inte överskrida något av gränsvärdena i tabell 2 i bilaga 3. Om detta sker ska arbetsgivaren: – vidta omedelbara åtgärder för att minska vibrationsexponeringen så att den ligger under det överskridna gränsvärdet, – utreda orsakerna till att gränsvärdet överskridits och – vidta sådana åtgärder att gränsvärdet inte överskrids i fortsättningen.

type: stycke

text: När det, med hänsyn till den aktuella tekniska utvecklingen och arbetsplatsens särskilda karaktär, inte är möjligt att iaktta något av gränsvärdena i tabell 2 i bilaga 3 gäller inte skyldigheterna enligt första stycket vid arbete inom: – luftfart för helkroppsvibrationer, och – Försvarsmakten för såväl helkroppsvibrationer som hand- och armvibrationer.

text: Jfr följande direktiv –

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/44/EG av den 25 juni 2002

text: om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (vibration) i arbetet (sextonde särdirektivet enligt

text: artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG

text: ) (EGT nr 177, 6.7.2002 s. 13–19) Celex 32002L0044. – Rådets direktiv

text: av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (EGT nr L 183, 29.06.1989 s. 1–8) Celex 31989L0391.

text: Denna författning träder i kraft den 1 februari 2016. ERNA ZELMIN-EKENHEM Monica Torgrip Anna Middelman

text: Till 9 § Inom luftfarten finns situationer där sådana omedelbara åtgärder för minskad vibrationsexponering som avses i 9 § första stycket inte är möjliga att genomföra. Det kan till exempel vara vid flygning i ogynnsamt väder där det är svårt att påverka vibrationsexponeringen med tekniska eller organisatoriska åtgärder. 9 § andra stycket kan då tillämpas. Bestämmelsen kan vara tillämplig inom Försvarsmakten vid till exempel arbete i strids- och bandgående fordon samt helikoptrar.

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-626-7 · ISSN 1650-3163

type: paragraf

type: foreskrift


title: Upphävande av Arbetarskyddsstyrelsens allmänna råd (AFS 1989:7) om arbete med kvicksilver och amalgam inom tandvården Arbetsmiljöverkets föreskrifter om upphävande av Arbetarskyddsstyrelsens allmänna råd (AFS 1989:7) om arbete med kvicksilver och amalgam inom tandvården

text: ERNA ZELMIN-EKENHEM

text: Jens Åhman Anna Middelman

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-627-4 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om hygieniska gränsvärden och allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna

text: Syftet med dessa föreskrifter är att förebygga ohälsa hos arbetstagare till följd av exponering för de ämnen som finns listade i dessa föreskrifter.

text: Jfr följande direktiv: – Rådets direktiv

text: av den 7 april 1998 om skydd av arbetstagares hälsa och säker het mot risker som har samband med kemiska agenser i arbetet (fjortonde särdirektivet enligt

text: artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG

text: ) (EGT L 131, 5.5 1998, s. 11, Celex 31998L0024). –

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/37/EG av den 29 april 2004

text: om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagener i arbetet (sjätte särdirektivet enligt

text: artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG

text: ) (EUT L 158, 30.4.2004, s. 50, Celex 32004L0037). –

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/148/EG av den 30 november 2009

text: om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för asbest i arbetet (EUT L 330, 16.12.2009, s. 28 Celex 32009L0148). – Kommissionens direktiv

text: av den 29 maj 1991 om fastställande av indika tiva gränsvärden vid genomförande av

text: rådets direktiv 80/1107/EEG av den 27 november 1980

text: om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för kemiska, fysikaliska och bio logiska agenser i arbetet (EGT L 177, 5.7.1991, s. 24, Celex 31991L0322). – Kommissionens direktiv

text: av den 8 juni 2000 om upprättande av en första förteckning över indikativa yrkeshygieniska gränsvärden vid genomförande av

text: rådets direktiv 98/24/EG

text: om skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet mot risker som har sam band med kemiska agenser i arbetet (EGT L 142, 16.6.2000, s. 47, Celex 32000L0039). – Kommissionens direktiv

text: av den 7 februari 2006 om upprättande av en andra förteckning över indikativa yrkeshygieniska gränsvärden vid genomförande av

text: rådets direktiv 98/24/EG

text: och om ändring av direktiv

text: och

text: (EUT L 38, 9.2.2006, s. 36, Celex 32006L0015). – Kommissionens direktiv

text: av den 17 december 2009 om upprättande av en tredje förteckning över indikativa yrkeshygieniska gränsvärden enligt rådets direk tiv

text: och om en ändring av

text: kommissionens direktiv 2000/39/EG

text: (EUT L 338, 19.12.2009, s. 87, Celex 32009L0161).

text: Tillämpningsområde

type: rubrik

text: Dessa föreskrifter gäller i verksamheter där luftföroreningar före kommer eller bildas.

text: Allmänna råd: Luftföroreningar kan innehålla inslag av både kemiska och mikrobiologiska föroreningar och andra organiska luftförorening ar. Organiska luftföroreningar kan t.ex. vara mjöldamm eller hud epitel från djur. Då arbetstagare exponeras för flera typer av luftföroreningar gäller följande av Arbetsmiljöverkets föreskrifter samtidigt: – hygieniska gränsvärden, – kemiska arbetsmiljörisker, – mikrobiologiska arbetsmiljörisker – smitta, toxinpåverkan, över känslighet.

text: Till vem riktar sig föreskrifterna

text: Arbetsgivaren ansvarar för att dessa föreskrifter följs. Med arbetsgivare likställs den som hyr in arbetskraft. Den som driver verksamhet utan anställd ska följa dessa föreskrifter enligt

text: 3 kap. 5 § andra stycket arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: Allmänna råd: Av 1 och

text: 3 kap.

text: arbetsmiljölagen

text: följer att dessa före skrifter även kan medföra skyldigheter för andra än arbetsgivare. När det gäller verksamheter där luftföroreningar kan förekomma eller bildas, berörs den som råder över ett arbetsställe. Denne har ett ansvar för att se till att luften på arbetsstället inte orsakar ohälsa. Detta ansvar gäller även för andra arbetstagare än de egna anställda. Inom bygg och anläggningsverksamhet har även byggherrar och byggarbetsmiljösamordnare ett ansvar för att beakta arbetsmiljörisker när det gäller luftkvalitet.

text: Definitioner

text: I föreskrifterna används följande begrepp med angiven betydelse.

text: Luftförorening Ämne eller blandning av ämnen i luft som över en viss halt kan medföra ohälsa.

text: Hygieniskt gränsvärde Gräns för genomsnittshalt av en luftförorening i inandningsluften beräknat som ett tidsvägt medelvärde. Nivågränsvärde Hygieniskt gränsvärde för exponering under en arbetsdag, normalt 8 timmar. Nivågränsvärden är bindande och får inte överskridas.

text: Korttidsgränsvärde Hygieniskt gränsvärde för exponering under en referensperiod av 15 minuter. För ammoniak, monoisocyanater och diisocyanater gäller referens perioden 5 minuter. Korttidsgränsvärden kan vara bindande eller vägledande. Bindande korttidsgränsvärden får inte överskridas. Vägledande korttidsgränsvär den är märkta med V i bilaga 1 och ska användas som ett rekommenderat högsta värde.

text: När halten av luftföroreningar ska bedömas och mätas

text: Halten av luftföroreningar ska kontrolleras genom en bedömning av exponeringen enligt 9 § i föreskrifterna om kemiska arbetsmiljörisker och vid behov genom mätning av exponeringen enligt 6–9 §§ i dessa föreskrifter.

text: Allmänna råd: Mätningar kan till exempel behöva utföras när ny utrustning börjar användas eller när det annars finns anledning att misstänka att halten luftföroreningar ökar. Om det för någon luftförorening finns mer än ett gränsvärde som kan komma i fråga gäller det lägsta värdet eftersom exponeringen inte ska överskrida något gränsvärde.

text: Hur halten av luftföroreningar ska mätas

text: Den som mäter luftföroreningar ska ha kunskaper om hur man – planerar och genomför mätningar, – behandlar mätdata, – tolkar resultat och – redovisar dessa i en mätrapport enligt bilaga 2.

text: Allmänna råd: Hur mätningar kan genomföras och användas för bedömning av exponeringen beskrivs i standarden Arbetsplatsluft – Vägledning för bedömning av exponering genom inandning av kemiska ämnen för jämförelse med gränsvärden och mätstrategi (SSEN 689).

text: Mätningar ska planeras i samverkan mellan arbetsgivare och berörda arbetstagare samt skyddsombud om sådant finns.

text: Mätningar ska utföras i inandningsluften på så många personer att det blir möjligt att bedöma exponeringen för samtliga exponerade. Mätningar ska avse förhållandena vid normal drift. De ska vid behov även belysa exponeringen under andra förhållanden.

text: Allmänna råd: Syftet med mätningen är att få en så riktig uppfattning som möjligt om exponeringen. Det är viktigt att mätningen omfattar en representativ andel av de exponerade vid arbetsstället. Mätningen innebär att mät eller provtagningsutrustningen place ras så nära näsa och mun som möjligt, dvs. det är lämpligt att avstån det inte överstiger 0,3 m, den s.k. andningszonen.

text: Mätningen ska omfatta så lång tid att mätresultatet blir tillförlitligt och för att resultatet ska kunna jämföras med ett nivågränsvärde. Den del av arbetstiden som omfattas av mätningen ska vara representativ för expone ringen. Om exponeringen endast sker under en viss del av arbetstiden är det tillräckligt att mäta under den tiden. Mätningen ska omfatta den tidsperiod som det bindande korttidsgräns värdet avser. Mätningen ska utföras vid de tidpunkter då misstanke om att höga kortvariga luftföroreningshalter förekommer för att resultatet av mät ningen ska kunna jämföras med korttidsgränsvärdet. När någon exponeras för ämnen med samverkande effekt och likartade verkningsmekanismer ska ämnenas sammanlagda påverkan bedömas genom beräkning av hygienisk effekt.

text: Allmänna råd: Genomsnittshalten, dvs. det tidsvägda medelvärdet av en luftförorening är, godtagbar om gränsvärdet inte överskrids. Målsättningen bör vara att kvaliteten på inandningsluften är sådan att genomsnittshalten av luftföroreningarna inte överskrider det hygienis ka gränsvärdet ens för kortare stunder under en del av en arbetsdag.

text: En arbetsdag omfattar normalt åtta timmar och i regel behöver man då mäta under minst 75 % av arbetstiden. Då exponeringen varierar mycket under en normal arbetsdag kan det vara nödvändigt att mäta under hela arbetstiden. Det är inte acceptabelt att en halvtidsanställd ska kunna exponeras för högre halter av en luftförorening på grund av kortare exponeringstid. Vid längre arbetspass, på exempelvis 12 timmar, kan man använda sig av en schablonmetod. Metoden innebär att gränsvärdet reduceras proportionellt genom att man multiplicerar med en faktor 8/X där X är arbetstidens längd i timmar. I exemplet med 12 timmar ska man då multiplicera gränsvärdet med 8/12. Exponering motsvarande ett 15 minuters korttidsgränsvärde bör inte förekomma under längre tid än 15 minuter per timme. Expone ring motsvarande ett 5 minuters korttidsgränsvärde bör inte förekom ma mer än en gång per 20 minuter. Det är även lämpligt att mäta ämnen som har vägledande korttids gränsvärden för att säkerställa att dessa inte överskrids. Tidsvägt medelvärde: Den uppmätta genomsnittliga halten av luftföroreningen, ska beräknas som ett tidsvägt medelvärde. Vid fulltidsprovtagning får man detta värde direkt. Vid deltidsprovtagning får man det tidsvägda medelvärdet, Cm, ur följande formel:

text: Cm 

text: där C1, C2, C3 etc. är den uppmätta halten för varje deltidsprov, och t1, t2, t3 etc. är provtagningstiden för varje deltidsprov. Ett exempel på beräkning av genomsnitts halten av ett ämne finns i bilaga 3. Hygienisk effekt: För ämnen med samverkande effekt och likartad verknings mekanism som t.ex. lösningsmedel ska ämnenas sammanlagda påverkan bedömas. Det gäller de narkotiska, rusgivande eller bedövande effekter som organiska lös ningsmedel har på centrala nervsystemet. Detta görs genom att man beräknar den hygieniska effekt som är lika med summan av kvoterna mellan uppmätt halt för varje ämne och dess hygieniska gränsvärde. Exponeringen brukar anses godtagbar om den hygieniska effekten är högst 1.

text: Den sammanlagda, additiva, hygieniska effekten kan sammanfattas i följande formel:

text: C1 C2 C3 Cn G1 G2 G3 Gn

text: där C1, C2, C3 etc. är uppmätta halter för ämnena 1, 2, 3 etc. och G1, G2, G3 etc. är gränsvärdena för dessa ämnen uttryckta i samma enhet. Ett exempel på hur man beräknar hygienisk effekt finns i bilaga 3. För lösningsmedel vars hygieniska gränsvärde är fastställt med hänsyn till andra effekter än påverkan på det centrala nervsystemet, som t.ex. bensen, ska dock bedömningen göras separat. För bensen är gränsvärdet fastställt utifrån dess cancerframkallande effekt och vid gränsvärdesnivån bidrar bensen endast i liten utsträckning till den allmänna lösningsmedelseffekten.

text: Hur resultaten ska dokumenteras

text: Mätresultaten ska dokumenteras i en mätrapport. Dokumentationen ska innehålla tillräcklig information för att exponeringen för luftförorening ar ska kunna bedömas. De uppgifter som finns i bilaga 2 ska redovisas i mät rapporten.

text: Allmänna råd: För att exponeringen för luftföroreningar ska kunna bedömas är det viktigt att mätrapporten beskriver de förhållanden som rådde vid mättillfället och anger avvikelser från det normala. Se vidare bilaga 2. Av 3 § arbetsmiljöförordningen följer att mätrapporter från yrkes hygieniska mätningar ska finnas tillgängliga i minst 5 år. Om verk samheten överlåts ska mätrapporterna överlämnas till den nya inne havaren.

text: Åtgärder då gränsvärdena överskrids

text: Om en mätning av luftföroreningar visar att hygieniska gränsvärden som är bindande enligt dessa föreskrifter överskrids, ska åtgärder vidtas för att sänka exponeringen och minska riskerna. Bestämmelser om vilka åtgärder som ska övervägas finns i Arbetsmiljö verkets föreskrifter om kemiska arbetsmiljörisker.

text: Allmänna råd: När det gäller överskridande av gränsvärdena för kvarts, asbest eller radon ska även Arbetsmiljöverkets föreskrifter om kvarts – stendamm i arbetsmiljön, asbest samt berg och gruvarbete beaktas.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juni 2016. 2. Genom denna författning upphävs Arbetsmiljöverkets föreskrifter (

text: AFS 2011:18

text: ) om hygieniska gränsvärden.

text: BERNT NILSSON

text: Jens Åhman Anna Middelman

text: Bilaga 1

text: Gränsvärdeslistan

text: Förklaringar till begrepp i listan

text: Gränsvärden finns för olika typer av luftföroreningar och även för grupper av ämnen. För ämnen med dammgränsvärden anges i listan om det är inhalerbart damm, totaldamm eller respirabelt damm som avses. Definitionerna för de olika dammsorterna finns beskrivna i not 2 till gränsvärdeslistan.

text: Gränsvärden anges med olika enheter enligt nedanstående tabell.

text: Typ av luftförorening Enhet Gaser, ångor mg/m 3 3 3 ppm (ml/m , cm /m ) Damm, rök, dimma, aerosol mg/m Enzymer glycinenheter/m Fibrer fibrer/cm Radon Bq/m

text: Vid omräkning mellan ppm och mg/m har följande formel använts. Den gäller vid 20 °C och 101,3 kPa (760 mm Hg). Värdena har avrundats.

text: 3 Molmassa (g/mol)

text: Halt (mg/m ) = × Halt (ppm)

text: 24,1 (l/mol)

text: 24,1 = molvolym vid 20 °C och 101,3 kPa. # Nya ämnen eller ämnen med omprövade gränsvärden i förhållan de till Arbetsmiljöverkets föreskrifter om hygieniska gränsvärden (

text: AFS 2011:18

text: ) markeras med #. CAS-nr Ämnets identifikationsnummer enligt Chemical Abstract Service. En lista med CAS-nr över ämnena i gränsvärdeslistan finns i bila ga 4. I listan finns även de ämnen för vilka förbud eller tillstånds krav gäller (A respektive Bämnen) se föreskrifterna om kemiska arbetsmiljörisker. * För s.k. gruppgränsvärden anges endast ett CASnr. För t.ex. kop par och oorganiska föreningar anges CASnumret för koppar. CASnumret är då markerat med *. 12

text: År Årtal när ämnet infördes på listan eller när gränsvärdet för ett visst ämne senast omprövades.

text: I kolumnen anmärkningar (Anm.) anges om ämnet tillhör någon av nedan stående kategorier med följande beteckningar: B Ämnet kan orsaka hörselskada Exponering för ämnet nära det befintliga yrkeshygieniska gräns värdet och vid samtidig exponering för buller nära insatsvärdet 80 dB kan orsaka hörselskada.

text: C Ämnet är cancerframkallande Risk för cancer finns även vid annan exponering än via inandning. För vissa cancerframkallande ämnen som inte har gränsvärden gäller förbud eller tillståndskrav enligt föreskrifterna om kemiska arbetsmiljörisker. H Ämnet kan lätt upptas genom huden Det föreskrivna gränsvärdet bedöms ge tillräckligt skydd endast under förutsättning att huden är skyddad mot exponering för ämnet ifråga.

text: M Medicinska kontroller Medicinska kontroller kan krävas för hantering av ämnet. Se vida re föreskrifterna om medicinska kontroller i arbetslivet. För vissa ämnen ska arbetsgivaren erbjuda läkarundersökning och för andra ämnen gäller krav på periodisk läkarundersökning och tjänstbar hetsbedömning. Se föreskrifterna om kemiska arbetsmiljörisker.

text: R Ämnet är reproduktionsstörande Med reproduktionsstörande ämnen avses ämnen som kan med föra skadliga effekter på fortplantningsförmågan eller avkommans utveckling. Se även föreskrifterna om kemiska arbetsmiljörisker och om gravida och ammande arbetstagare. S Ämnet är sensibiliserande Sensibiliserande ämnen kan ge allergi eller annan överkänslighet. Överkänslighetsbesvären drabbar främst huden eller andnings organen. Överkänslighet innebär att man reagerar vid kontakt med ämnen som normalt inte ger besvär. Allergi är en undergrupp av överkänslighet som orsakas av reaktioner i kroppens immun system. Särskilt låga gränsvärden har fastställts för ämnen med mer uttalat luftvägssensibiliserande egenskaper.

text: Några ämnen med starkt sensibiliserande egenskaper får endast hanteras efter tillstånd från Arbetsmiljöverket, se föreskrifterna om kemiska arbetsmiljörisker. Dessa ämnen har inga gränsvärden men i vissa fall riktvärden.

text: V Vägledande korttidsgränsvärde Vägledande korttidsgränsvärde ska användas som ett rekom menderat högsta värde som inte bör överskridas.

text: Ämne CAS-nr År Nivågränsvärde Korttidsgränsvärde Anm. Noter (NGV) (KGV)

text: ppm mg/m3 ppm mg/m3

text: Acetaldehyd 75070 1990 25 45 50 90 C,V Acetamid 60355 1993 10 25 25 60 C,V 2-Acetamidofluoren 53963 C 1 Aceton 67641 1993 250 600 500 1200 V Acetonitril 75058 1993 30 50 60 100 H,V Akrolein 107028 1974 0,1 0,2 0,3 0,7 V Akrylamid 79061 1993 − 0,03 − 0,1 C,H,M,V Akrylnitril 107131 1993 2 4,5 6 13 C,H,V Akrylsyra 79107 1987 10 30 15 45 V # Allylalkohol 107186 2015 2 5 5 12 H Allylamin 107119 1984 2 5 6 14 H,V Allylklorid 107051 1993 1 3 3 9 H,V Aluminium*, metall och oxid (som Al) 7429905* 1996 2 – totaldamm − 5 − − – respirabelt damm − 2 − − Aluminium, lösliga föreningar (som Al) 1996 2 – totaldamm − 1 − − pAminoazobensen 60093 C 3 4Aminodifenyl 92671 C 1 Ammoniak 7664417 2011 20 14 50 36 4 Amylacetat

text: Se: Pentylacetater

text: Anilin 62533 1993 1 4 2 8 C,H,V

text: ppm mg/m3 ppm mg/m3

text: Antimon*, och föreningar (som Sb), 7440360* 2011 2 utom Antimontrihydrid – inhalerbart damm − 0,25 − − Antimontrioxid 1309644 Antimontrihydrid 7803523 1974 0,05 0,3 − − Arsenik*, och oorg. föreningar (som As) utom 7440382* 1987 C 2 Arseniktrihydrid – totaldamm − 0,01 − − Arseniktrihydrid 7784421 1990 0,02 0,05 − − Asbest

text: Se: Fibrer, naturligt kristallina

text: Attapulgit

text: Se: Fibrer, naturligt kristallina- Övriga fibrer

text: Auramin 492808 C 3 Avgaser som kolmonoxid 630080 1990 20 25 − − 5 som kvävedioxid 10102440 2005 1 2 − − 5 Barium, lösliga föreningar (som Ba) 1990 2 – totaldamm − 0,5 − − Bensalklorid 98873 C 3 Bensen 71432 1990 0,5 1,5 3 9 C,H,V Bensin, flyg-, motor- − − − − 6 Bensin, industri, hexantyp 1989 50 180 75 250 V 7,8 Bensin, industri, heptantyp 1989 200 800 300 1200 V 7,8,9 Bensin, industri, oktantyp 1989 200 900 300 1400 V 7,8

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: pBensokinon 106514 1978 0,1 0,4 0,3 1,3 V 10 Benso(a)pyren 50328 1993 − 0,002 − 0,02 C,H,R,V 11 Bensotriklorid 98077 C 3 Bensylbutylftalat 85687 1987 − 3 − 5 R,V 12,13 Bensylklorid 100447 1978 1 5 2 11 C,V Benzidin 92875 C 1 Beryllium*, och föreningar (som Be) 7440417* 1987 C,S 2 – totaldamm − 0,002 − − Bifenyl

text: Se Difenyl

text: # Bisfenol A 80057 2015 − − − R 2 – inhalerbart damm 2 Bly*, och oorg. föreningar (som Pb) 7439921* 2011 B,M,R 2,14 – inhalerbart damm − 0,1 − − – respirabelt damm − 0,05 − − Blymonoxid 1317368 Bomullsdamm

text: Se: Damm, bomull

text: Borax 1303964 1978 H,V 2 – totaldamm − 2 − 5 Brom 7726956 1974 0,1 0,7 0,3 2 V 2-Brom-1,1,1-trifluor-2-kloretan

text: Se: Halotan

text: Bromväte

text: Se: Vätebromid

text: ppm mg/m3 ppm mg/m3

text: 1,3Butadien 106990 1993 0,5 1 5 10 C,V nButanol 71363 1989 15 45 30 90 H isoButanol 78831 1987 50 150 75 250 H,V sekButanol 78922 1987 50 150 75 250 H,V tertButanol 75650 1987 50 150 75 250 H,V 2Butoxietanol

text: Se: Etylenglykolmonobutyleter

text: Se: Etylenglykolmonobutyleteracetat

text: Butylacetat 2000 100 500 150 700 V nButylacetat 123864 isoButylacetat 110190 sekButylacetat 105464 tertButylacetat 540885 # nButylakrylat 141322 2015 2 11 10 53 S Butylamin 1984 − − 5 15 H nButylamin 109739 isoButylamin 78819 sekButylamin 13952846 tertButylamin 75649 Butylglycidyleter 2426086 1981 10 50 15 80 M,S,V Butyllaktat 138227 1996 5 30 10 60 V 15 Butylmetakrylat 97881 1987 50 300 75 450 S,V β-Butyrolakton 3068880 C 3

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: CFC 11 75694 1984 500 3000 750 4500 V CFC 12 75718 1984 500 2500 750 4000 V CFC 113 76131 1981 500 4000 750 6000 V # Cyanamid 420042 2015 0,58 1 − − H,S Cyanider (som CN) 2011 H 2 – inhalerbart damm − 2 − 4 Kaliumcyanid 151508 Natriumcyanid 143339

text: Se även Vätecyanid

text: Cyanklorid 506774 1978 0,1 0,3 0,3 0,8 V # Cyklohexan 110827 2015 200 700 − − Cyklohexanol 108930 1978 50 200 75 300 V # Cyklohexanon 108941 2015 10 41 20 81 H Cyklohexylamin 108918 1993 5 20 10 40 V Cymen

text: Se: Metylisopropylbensen

text: Damm, oorganiskt 2,16 – inhalerbart damm 2005 − 10 − − – respirabelt damm 1974 − 5 − − Damm och dimma, organiskt 1974 2,16 – totaldamm − 5 − − Damm, bomull (råbomull) 1974 2 – totaldamm − 0,5 − − Damm, grafit 2000 2 – totaldamm − 5 − −

text: ppm mg/m3 ppm mg/m3

text: Damm, härdplast 1978 2,17 – totaldamm − 3 − − Damm, kol inkl. kimrök 1978 2 – totaldamm − 3 − − Damm, mjöl, 2000 S 2 – inhalerbart damm − 3 − − Damm, papper 1993 2 – totaldamm − 2 − − Damm, PVC 9002862 1996 2 – totaldamm − 1 − − – respirabelt damm − 0,5 − − Damm, textil 1993 2 – totaldamm − 1 − − Damm, trä 2005 2,18 – inhalerbart damm − 2 − − Damm från hårda träslag (lövträ) C Damm från mjuka träslag (barrträ) Dekaner och andra högre alifatiska kolväten 1989 − 350 − 500 V 19 Desfluran 57041675 2000 10 70 20 140 V Diacetonalkohol

text: Se: 4-Hydroxi-4-metyl-2-pentanon

text: 4,4´Diamino3,3´diklordifenylmetan 101144 C 3 (MOCA, metylenbis(okloranilin)) 2,4Diamino1metoxibensen 615054 C 3 (2,4diaminoanisol)

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: 2,4Diaminotoluen 95807 C,S 3 Dianisidin (3,3’dimetoxibensidin) 119904 C 3 Diazometan 334883 C 3 Dibensylftalat 523319 1987 − 3 − 5 V 12 1,2Dibrom3klorpropan 96128 C,R 1 1,2Dibrometan (etyldibromid) 106934 C 3 Dibutylftalat 84742 1987 − 3 − 5 R,V 12, 13 1,2:3,4Diepoxibutan 1464535 C 3 Dieselavgaser

text: Se: Avgaser

text: Dietanolamin 111422 1993 3 15 6 30 H,V # Dietylamin 109897 2015 5 15 10 30 2Dietylaminoetanol 100378 1996 2 10 10 50 H,V Dietylenglykol 111466 1993 10 45 20 90 H,V # Dietylenglykolmonobutyleter 112345 2015 10 68 15 101 Dietylenglykolmonobutyleteracetat 124174 1996 15 130 30 250 V Dietylenglykolmonoetyleter 111900 2000 15 80 30 170 H,V Dietylenglykolmonoetyleteracetat 112152 2000 15 110 30 220 H,V # Dietylenglykolmonometyleter 111773 2015 10 50 − − H, R Dietylentriamin 111400 1996 1 4,5 2 10 H,S,V # Dietyleter 60297 2015 100 308 200 616 Dietylftalat 84662 1987 − 3 − 5 V 12 Di(2etylhexyl)ftalat 117817 1987 − 3 − 5 R,V 12, 13

text: ppm mg/m3 ppm mg/m3

text: Dietylsulfat 64675 C 3 Difenyl 92524 1974 0,2 1,3 0,4 2,5 V Difenylamin 122394 1996 − 4 − 12 V # Difosforpentasulfid 1314803 2015 − 1 − − Diglycidyleter 2238075 1981 − − 0,2 1,1 M,S Diisocyanater 2005 0,002 − 0,005 − M,S 4,20 Hexametylendiisocyanat 822060 2005 0,002 0,02 0,005 0,03 M,S 4,20 Isoforondiisocyanat 4098719 2005 0,002 0,018 0,005 0,046 M,S 4,20 4,4´Metylendifenyldiisocyanat 101688 2005 0,002 0,03 0,005 0,05 M,S 4,20 1,5Naftalendiisocyanat 3173726 2005 0,002 0,017 0,005 0,044 M,S 4,20 Toluendiisocyanat 26471625 2005 0,002 0,014 0,005 0,04 C,M,S 4,20 2,4Toluendiisocyanat 584849 2,6Toluendiisocyanat 91087 Trimetylhexametylendiisocyanat 28679165 2005 0,002 0,017 0,005 0,044 M,S 4,20 2,2,4Trimetylhexametylen 16938220 diisocyanat 2,4,4Trimetylhexametylen 15646965 diisocyanat Diisodecylftalat 26761400 1987 − 3 − 5 R,V 12 Diisopropylamin 108189 1993 5 20 10 40 H,V 2,6Diisopropylfenylisocyanat 28178429 2005 0,005 0,04 0,01 0,08 M,S 4 oDiklorbensen 95501 2000 25 150 50 300 H # pDiklorbensen 106467 2015 10 60 50 306 3,3´Diklorbenzidin 91941 C,S 3

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: 2,2Diklordietyleter 111444 C 3 2,2´-Diklordietylsulfid (senapsgas) 505602 C 3 Diklordifluormetan

text: Se: CFC 12

text: 1,1´Diklordimetyleter 542881 C 1 # 1,1Dikloretan 75343 2015 100 412 − − H 1,2Dikloretan 107062 1981 1 4 5 20 C,H,V 1,1Dikloreten 75354 1981 5 20 10 40 V Diklormetan

text: Se: Metylenklorid

text: Dikväveoxid

text: Se: Lustgas

text: # N,NDimetylacetamid 127195 2015 10 35 20 70 H,R 21 Dimetyladipat 627930 2005 5 36 − − # Dimetylamin 124403 2015 2 3,5 5 9 N,NDimetyl4aminoazobensen 60117 C 1 S(2(Dimetylamino)etyl)pseudotiourea 16111276 S 3 dihydroklorid (PBA 1) N,NDimetylanilin 121697 1993 1 5 2 10 H,V 3,3´Dimetylbenzidin 3

text: Se: o-Toluidin

text: Dimetyldisulfid 624920 1993 1 − − − 22 Dimetyleter 115106 1996 500 950 800 1500 V

text: ppm mg/m3 ppm mg/m3

text: Dimetyletylamin 598561 1993 2 6 5 15 V # N,NDimetylformamid 68122 2015 5 15 10 30 H,R 23 Dimetylftalat 131113 1987 – 3 − 5 V 12 Dimetylglutarat 1119400 2005 5 33 − − 1,1Dimetylhydrazin 57147 C 3 1,2Dimetylhydrazin 540738 C 3 Dimetylsuccinat 106650 2005 5 30 − − Dimetylsulfat 77781 C 3 Dimetylsulfid 75183 1993 1 − − − 22 Dimetylsulfoxid 67685 1993 50 150 150 500 H,V Dinitrobensen 25154545 1978 0,15 1 0,3 2 H,V 1,2Dinitrobensen 528290 1,3Dinitrobensen 99650 1,4Dinitrobensen 100254 Dinitrotoluen 25321146 1993 − 0,15 − 0,3 C,H,V 2,4Dinitrotoluen 121142 1993 13 2,6Dinitrotoluen 606202 1993 Dioktylftalat 117840 1987 − 3 − 5 R,V 12

text: Se även: Di(2-etylhexyl)ftalat

text: Dioxan 123911 1996 10 35 25 90 C,V Dipropylenglykolmonometyleter 34590948 1993 50 300 75 450 H,V Disulfiram 97778 1993 − 1 − 2 S,V Enfluran 13838169 1981 10 80 20 150 V

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: Enzymer, subtilisiner 1395217 1996 1 glycinenhet/m3 3 glycinenheter/m3 S 24 9014011 Epiklorhydrin 106898 1978 0,5 1,9 1 4 C,H,S,V Erionit 12510428 C 1 66733219 Etanol 64175 1993 500 1000 1000 1900 V # Etanolamin 141435 2015 1 2,5 3 7,5 H Eten 74851 2000 250 330 1000 1200 V Eter

text: Se: Dietyleter

text: Se: Etylenglykolmonoetyleter

text: Se: Etylenglykolmonoetyleteracetat

text: Etylacetat 141786 1993 150 550 300 1100 V # Etylakrylat 140885 2015 5 20 10 40 S # Etylamin 75047 2015 5 9,4 10 18,8 V Etylamylketon

text: Se: 5-Metyl-3-heptanon

text: # Etylbensen 100414 2015 50 220 200 884 H Etylbutylketon

text: Se: 3-Heptanon

text: Etyl2cyanoakrylat 7085850 2000 2 10 4 20 M,S,V Etylendiamin 107153 1978 10 25 15 35 S,V

text: ppm mg/m3 ppm mg/m3

text: # Etylenglykol 107211 2015 10 25 40 104 H 25 Etylenglykoldinitrat 628966 1990 0,03 0,2 0,1 0,6 H,V # Etylenglykolmonobutyleter 111762 2015 10 50 50 246 H # Etylenglykolmonobutyleteracetat 112072 2015 10 70 50 333 H # Etylenglykolmonoetyleter 110805 2015 2 8 − − H,R 26 # Etylenglykolmonoetyleteracetat 111159 2015 2 11 − − H,R 26 Etylenglykolmonoisopropyleter 109591 1996 10 45 20 90 H,V Etylenglykolmonoisopropyleteracetat 19234209 1996 10 60 20 120 H,V Etylenglykolmonometyleter 109864 H,R 3,27 Etylenglykolmonometyleteracetat 110496 H,R 3,27 Etylenglykolmonopropyleter 2807309 1996 10 45 20 90 H,V Etylenimin (Aziridin) 151564 C 3 Etylenklorhydrin

text: Se: 2-Kloretanol

text: Etylenoxid 75218 1989 1 2 5 9 C,H,V Etylentiourea 96457 R 3 2Etylhexyllaktat 6283869 1996 5 40 10 80 V 15 2Etylkarbamat

text: Se: Uretan

text: Etyllaktat 97643 1996 5 25 10 50 V 15 Etylmetakrylat 97632 1987 50 250 75 350 S,V Etylmetansulfonat 62500 C 3 NEtylmorfolin 100743 1984 5 25 10 50 H,V

text: ppm mg/m3 ppm mg/m3

text: # Fenol 108952 2015 1 4 4 16 H,M 21 Fenylglycidyleter 122601 1981 10 60 15 90 C,M,S,V Fenylisocyanat 103719 1984 0,005 0,02 0,01 0,05 M,S 4 Fenyl-β-naftylamin 135886 C 3 2Fenylpropen Se: α-Metylstyren Fibrer, naturliga kristallina utom erionit (som är ett Aämne) Asbest 2005 0,1fibrer/cm³ − − C,M 28 Aktinolit 77536664 C,M 28 Amosit 12172735 C,M 28 Antofyllit 77536675 C,M 28 Krokidolit 12001284 C,M 28 Krysotil 12001295 C,M 28 Tremolit 77536686 C,M 28 Övriga fibrer 1990 0,5 fibrer/cm³ − − 28, 29

text: Fibrer, syntetiska oorg. glasartade fibrer (amorfa) Eldfasta keramiska fibrer 2005 0,2 fiber/cm³ − − C,M 28, 30 Specialfibrer 2005 0,2 fiber/cm³ − − C,M 28 Övriga fibrer 2005 1 fiber/cm³ − − 28 Mineralull Kontinuerliga glasfibrer

text: ppm mg/m3 ppm mg/m3

text: Fibrer, syntetiska oorg. 2005 0,2 fiber/cm³ − − M 28 kristallina fibrer Kiselkarbidfibrer Grafitfibrer # Fluor 7782414 2015 0,1 0,2 2 3,16 Fluorider (som F) 1978 − 2 − − 31 Fluorväte

text: Se Vätefluorid

text: Formaldehyd 50000 2011 0,3 0,37 0,6 0,74 C,H,M,S Formamid 75127 1993 10 20 15 30 H,R,V # Fosfin 7803512 2015 0,1 0,14 0,2 0,28 Fosforpentaklorid 10026138 2005 − 1 − 2 V Fosforpentoxid 1314563 2000 − 1 − 5 V # Fosforsyra 7664382 2015 − 1 − 2 Fosfortriklorid 7719122 2005 0,2 1,2 0,4 2,4 V Fosforväte

text: Se: Fosfin

text: Fosforylklorid 10025873 2005 0,1 0,6 0,2 1,2 V # Fosgen 75445 2015 0,02 0,08 0,05 0,2 Fotogen, flyg-, motor- 6 Ftalater 1987 − 3 − 5 V 12 Ftalsyraanhydrid 85449 2011 0,03 0,2 0,06 0,4 M,S Furfural 98011 1990 2 8 5 20 H,V Furfurylalkohol 98000 1990 5 20 10 40 H,V

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: Glasfibrer

text: Se: Fibrer, syntetiskt oorg. glasartade Övriga

text: Glutaraldehyd 111308 2011 − − 0,1 0,4 S Glyceroltrinitrat

text: Se: Nitroglycerin

text: Glykol

text: Se: Etylenglykol

text: Glykoldinitrat

text: Se: Etylenglykoldinitrat

text: Grafitdamm

text: Se: Damm, grafit

text: Grafitfibrer

text: Se: Fibrer, syntetiskt oorg. kristallina fibrer

text: Halotan 151677 1990 5 40 10 80 V Halloysit

text: Se: fibrer naturligt kristallina - Övriga

text: HCFC 22 75456 1984 500 1800 750 2500 V nHeptan* och andra heptaner 142825* 1989 200 800 300 1200 V # 2Heptanon 110430 2015 25 120 100 475 3Heptanon 106354 1993 25 120 50 250 V Hexahydroftalsyraanhydrid 85427 2011 M,S 3 13149003 14166213 Hexametylentetramin 100970 1984 − 3 − 5 S,V

text: ppm mg/m3 ppm mg/m3

text: Hexametylfosfortriamid 680319 C 1 nHexan 110543 1989 25 90 50 180 V Hexaner, utom nhexan 1989 200 700 300 1100 V 2Metylpentan 107835 3Metylpentan 96140 2,2Dimetylbutan 75832 2,3Dimetylbutan 79298 2Hexanon 591786 1993 1 4 2 8 H,V Hexylenglykol

text: Se: 2-Metyl-2,4-pentandiol

text: HFC 134 a 811972 1996 500 2000 750 3000 V Hydrazin 302012 C 3 Hydrokinon 123319 1993 − 0,5 − 1,5 S,V 10 2Hydroxietylakrylat 818611 1981 1 5 2 10 H,M,S,V 4Hydroxi4metyl2pentanon 123422 1993 25 120 50 240 V Indium* och oorg föreningar (som In) 7440746* 1996 2 – totaldamm − 0,1 − − Isobutylmetakrylat 97869 1987 50 300 75 450 S,V Isocyanater 20

text: Se respektive isocyanat

text: Isocyansyra 75138 2004 0,01 0,018 0,02 0,036 M 4,32 Isofluran 26675467 1990 10 75 20 150 V Isoforon 78591 1993 − − 5 30 Isopropanol 67630 1989 150 350 250 600 V

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: Se: Etylenglykolmonoisoproyleter

text: Se: Etylenglykolmonoisopropyleteracetat

text: Isopropylamin 75310 1993 5 12 10 25 V # Isopropylbensen 98828 2015 25 120 50 250 H Isopropylnitrat 1712647 1978 10 45 15 70 V Jod 7553562 1974 − − 0,1 1 Järnoxid (som Fe) 1309371 1978 2 – respirabelt damm − 3,5 − − Kadmium*, och oorg föreningar 7440439* 2005 C,M 2,14 (som Cd) – totaldamm − 0,02 − − – respirabelt damm − 0,002 − − Kadmiumdifluorid 7790796 C,M,R Kadmiumdiklorid 10108642 C,M,R Kalciumhydroxid 1305620 2005 V 2 – inhalerbart damm − 3 − 6 Kalciumoxid 1305788 2005 V 2 – inhalerbart damm − 1 − 2,5 Kaliumaluminiumtetrafluorid 60304361 2005 2 – inhalerbart damm − 0,4 − − Kaliumhydroxid 1310583 2005 2 – inhalerbart damm − 1 − 2 # Kaprolaktam (damm + ånga) 105602 2015 − 5 − 40

text: ppm mg/m3 ppm mg/m3

text: Karbonyldiklorid

text: Se: Fosgen

text: 3Karen (jfr Terpener) 13466789 1990 25 150 50 300 S,V 33 Katekol 120809 1993 5 20 10 40 H,V Kimrök

text: Se: Damm, kol inkl. kimrök

text: Kinon

text: Se: p-Bensokinon

text: # Klor 7782505 2015 − − 0,5 1,5 # Klorbensen 108907 2015 5 23 15 70 2Klor1,3butadien 126998 1990 1 3,5 5 18 H,V Klordifluormetan

text: Se: HCFC22

text: Klordioxid 10049044 1996 0,1 0,3 0,3 0,8 # Kloretan 75003 2015 100 268 − 2Kloretanol 107073 1981 − − 1 3,5 H 23 Klorfenoler och salter(som klorfenol) 1990 − 0,5 − 1,5 H,V

text: Se även: Triklorfenol Tetraklorfenol Pentaklorfenol

text: Klorkresol 59507 1993 − 3 − 6 S,V Kloroform 67663 1978 2 10 5 25 C,H,V Kloropren

text: Se: 2-Klor-1,3-butadien

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: Kobolt*, och oorg. föreningar (som Co) 7440484* 2011 C,H,S 2 – inhalerbart damm − 0,02 − − Koboltsulfat x 7H2O 10026241 C,H,R,S Koboltdiklorid 7646799 C,H,R,S Koldioxid 124389 1974 5000 9000 10000 18000 V 34 Koldisulfid 75150 1978 5 16 8 25 B,H,R,V Kolmonoxid 630080 1974 35 40 100 120 B,R,V

text: Se även Avgaser

text: Koltetraklorid 56235 1978 2 13 3 19 C,H,V Koppar*, och oorg. föreningar 7440508* 1978 2 (som Cu) – totaldamm − 1 − − – respirabelt damm − 0,2 − − Kresol 1319773 2000 1 4,5 2 9 H,V oKresol 95487 mKresol 108394 pKresol 106445 pKresylglycidyleter 2186245 1981 10 70 15 100 M,S,V Kristobalit, 14464461 1996 C,M 2 – respirabelt damm − 0,05 − − Krom*, och oorg. (II, III)föreningar 7440473* 2005 2 (som Cr) – total damm − 0,5 − −

text: ppm mg/m3 ppm mg/m3

text: Krom (VI)föreningar (som Cr) 2005 C,S,V 2 – totaldamm 7758976 − 0,005 − 0,015 Blykromat 7778509 13 Kaliumdikromat 1333820 Kromtrioxid 10588019 Natriumdikromat 7789062 Strontiumkromat 13530659 Zinkkromat Kumen

text: Se: Isopropylbensen

text: Kvarts 14808607 1996 C,M 2 – respirabelt damm − 0,1 − −

text: Se även: Kristobalit och Tridymit

text: Kvicksilver, org. föreningar (som Hg) 1993 − 0,01 − − B,H # Kvicksilver, och oorg. föreningar (som Hg) 7439976 2015 B 2 – inhalerbart damm − 0,02 − − Kvävedioxid 10102440 1990 2 4 5 10

text: Se även Avgaser

text: Kväveoxid 10102439 1990 25 30 50 60 V Lacknafta 2011 35 2–25 % aromater 30 175 60 350 H,V < 2 % aromater 50 300 100 600 H,V Limonen (jfr terpener) 138863 1990 25 150 50 300 S,V 33 Litium* och föreningar (som Li) 7439932* 2011 2 – Inhalerbart damm − − − 0,02 Litiumhydrid 7580678

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: Lustgas 10024972 1981 100 180 500 900 V Maleinsyraanhydrid 108316 2011 0,05 0,2 0,1 0,4 M,S Mangan*, och oorg. föreningar 7439965* 2000 2 (som Mn), – totaldamm − 0,2 − − – respirabelt damm − 0,1 − − MEK

text: Se: Metyletylketon

text: Metakrylsyra 79414 1987 20 70 30 100 V Metanol 67561 1990 200 250 250 350 H,V Metantiol 74931 1993 1 − − − 22 # 1Metoxi2propanol 107982 2015 50 190 150 568 H # 1Metoxi2propylacetat 108656 2015 50 275 100 550 H Metylacetat 79209 1993 150 450 300 900 V # Metylakrylat 96333 2015 5 18 10 36 M,S Metylamin 74895 1984 10 13 20 25 H,V Metylamylalkohol

text: Se: 4-Metyl-2-pentanol

text: Metylamylketon

text: Se: 2-Heptanon

text: Metylbromid 74839 1990 5 19 10 40 H,V Metylnbutylketon

text: Se: 2-Hexanon

text: Metyl2cyanoakrylat 137053 2000 2 9 4 18 M,S,V

text: ppm mg/m3 ppm mg/m3

text: 4,4´Metylendianilin 101779 C 3,13 Metylenklorid 75092 1989 35 120 70 250 C,H,V 36 # Metyletylketon 78933 2015 50 150 300 900 Metyletylketonperoxid 1338234 1981 − − 0,2 1,5 Metylformiat 107313 1993 100 250 150 350 V # 5Metyl3heptanon 541855 2015 10 53 20 107 Metylhexahydroftalsyraanhydrid 25550510 M,S 3,27 19438609 48122141 57110299 5Metyl2hexanon 110123 2005 25 120 50 250 V Metylisoamylketon

text: Se: 5-Metyl-2-hexanon

text: # Metylisobutylketon 108101 2015 25 100 50 200 Metylisocyanat 624839 2005 0,01 0,024 0,02 0,047 M 4,20 4Metylisopropylbensen 99876 1984 25 140 35 190 V Metyljodid 74884 1981 1 6 5 30 C,H,V Metylklorid 74873 1996 10 20 20 40 V Metylklormetyleter 107302 C 1 Metylkloroform

text: Se: 1,1,1-Trikloretan

text: 20Metylkolantren (3Metylkolantren) 56495 C 1

text: ppm mg/m3 ppm mg/m3

text: Metylmerkaptan

text: Se: Metantiol

text: # Metylmetakrylat 80626 2015 50 200 100 400 S Metylmetansulfonat 66273 C 3 NMetylmorfolin 109024 1984 5 20 10 40 H,V NMetylNnitrosourea 684935 C 1 2Metyl2,4pentandiol 107415 1996 − − 25 120 4Metyl2pentanol 108112 1996 25 110 40 170 H,V # NMetyl2pyrrolidon 872504 2015 10 40 20 80 H,R # α-Metylstyren 98839 2015 20 98 100 492 Metylstyren

text: Se: Vinyltoluen

text: # Metyltertiärbutyleter 1634044 2015 30 110 100 367 Metyltetrahydroftalsyraanhydrid 26590205 M,S 3,27 11070443 34090761 1694822 3425896 5333846 42498588 MIBK

text: Se: Metylisobutylketon

text: ppm mg/m3 ppm mg/m3

text: Mineralull

text: Se: Fibrer, syntetiska oorg. glasartade – Övriga

text: Mjöldamm

text: Se: Damm, mjöl

text: Molybden*, metall och svårlösliga. föreningar 7439987* 1984 2 (som Mo), – totaldamm − 10 − − – respirabelt damm − 5 − − Molybden, lättlösliga föreningar (som Mo) 1984 2 – totaldamm − 5 − − Monoisocyanater

text: Se: 2,6-Diisopropylfenylisocyanat Fenylisocyanat Isocyansyra Metylisocyanat

text: Monoklorättikssyra 79118 1993 1 4 2 8 H,V Monometylhydrazin 60344 C 3 # Morfolin 110918 2015 10 35 20 72 MTBE

text: Se: Metyltertiärbutyleter

text: Myrsyra 64186 1990 3 5 5 9 V Nafta

text: Se: Petroleumnafta

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: Naftalen 91203 2000 10 50 15 80 V Naftalener, klorerade 1321659 1978 − 0,2 − 0,6 H,V α-Naftylamin 134327 C 3 β-Naftylamin 91598 C 1 # Natriumazid 26628228 2015 − 0,1 − 0,3 Natriumhydroxid 1310732 2005 2 – inhalerbart damm − 1 − 2 Natriumtetraboratdekahydrat

text: Se: Borax

text: NDI

text: Se: Diisocyanater

text: Nickel, metall 7440020 1978 S 2 – totaldamm − 0,5 − − Nickelföreningar (som Ni), utom 1978 C,S 2 Nickelkarbonyl och Trinickeldisulfid – totaldamm − 0,1 − − Nickelkarbonyl 13463393 1974 0,001 0,007 − − C,R Nickelsubsulfid Se:Trinickeldisulfid Nikotin 54115 2011 − 0,1 − − H # Nitrobensen 98953 2015 0,2 1 − − H 4Nitrodifenyl 92933 C 1 Nitroetan 79243 1993 20 60 50 150 V Nitroglycerin 55630 1990 0,03 0,3 0,1 0,9 H,V

text: ppm mg/m3 ppm mg/m3

text: Nitroglykol

text: Se: Etylenglykoldinitrat

text: Nitrometan 75525 1993 20 50 50 130 V 1Nitropropan 108032 1990 5 18 10 35 2Nitropropan 79469 1996 2 7 6 20 C NNitrosodimetylamin 62759 C 3 Nitrotoluen 1321126 1993 1 6 2 11 H,V 2Nitrotoluen 88722 C, R 3Nitrotoluen 99081 4Nitrotoluen 99990 NMP

text: Se: N-Metyl-2-pyrrolidon

text: Nonaner 1989 150 800 200 1100 V Oktaner 1989 200 900 300 1400 V Oljedimma, inkl. oljerök 1990 − 1 − 3 V 37, 38 Oxalsyra 144627 1990 − 1 − 2 V Ozon 10028156 1990 0,1 0,2 0,3 0,6 PAH (polycykliska aromatiska kolväten)

text: Se: Benso(a)pyren

text: Pappersdamm

text: Se: Damm, papper

text: PCB 1978 − 0,01 − 0,03 C,H,V Penicillin 2011 S 2 – inhalerbart damm − 0,1 − −

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: Pentaerytritol 115775 1996 2 – totaldamm − 5 − − 1,1,1,2,2-Pentafluoretan 354336 2005 500 2500 750 3750 V Pentaklorfenol och salter 87865 1974 − 0,5 − 1,5 H,V (som pentaklorfenol) Pentaner 1978 600 1800 750 2000 V nPentan 109660 isoPentan 78784 tertPentan 463821 # Pentylacetater 2015 50 270 100 540 nPentylacetat 628637 1,1Dimetylpropylacetat 625161 1Metylbutylacetat 626380 2Metylbutylacetat 624419 3Metylbutylacetat 123922 3Pentylacetat 620111 Perkloretylen

text: Se Tetrakloretylen

text: Petroleumbränsle 6 Petroleumnafta 39 # Pikrinsyra 88891 2015 − 0,1 − − S α-Pinen (jfr Terpener) 80568 1990 25 150 50 300 V 33 β-Pinen (jfr Terpener) 127913 1990 25 150 50 300 V 33 # Piperazin och salter (som piperazin) 110850 2015 0,003 0,1 0,006 0,3 S

text: ppm mg/m3 ppm mg/m3

text: Platina*, metall och svårlösliga föreningar 7440064* 2000 2 (som Pt) – totaldamm − 1 − − Platina lösliga föreningar (som Pt) 2000 S 2 – totaldamm − 0,002 − − Polyklorerade bifenyler

text: Se: PCB

text: nPropanol 71238 1989 150 350 250 600 V 1,3Propansulton 1120714 C 3 Propen 115071 1996 500 900 − − β-Propiolakton 57578 C 3 # Propionsyra 79094 2015 10 30 20 62 2Propoxietanol

text: Se: Etylenglykolmonopropyleter

text: Propylacetat 109604 1996 100 400 200 800 V 1,2Propylenglykoldinitrat 6423434 1987 0,1 0,7 0,3 2 H,V Propylenglykolmonometyleter, 1320678 1990 50 190 75 300 H,V isomerblandning

text: Se även 1-Metoxi-2-propanol

text: Propylenglykolmonometyleter acetat

text: Se: 1-Metoxi-2-propylacetat

text: 1,2propylenimin 75558 C 3 Propylenoxid 75569 1993 2 5 10 25 C,V # Pyretrum 8003347 2015 − 1 − −

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: Pyridin 110861 1996 2 7 3 10 V Radon, – underjordsarbete 10043922 2011 − − − − C 40 Radon, – övrigt arbete 10043922 2011 − − − − C 41 Resorcinol 108463 1993 10 45 − − H,M # Salpetersyra 7697372 2015 0,5 1,3 1 2,6 # Saltsyra 7647010 2015 2 3 4 6 Selen*, och oorg. föreningar (som Se) 7782492* 1990 2 utom väteselenid – totaldamm − 0,1 − − Selenväte

text: Se Väteselenid

text: Sepiolit

text: Se: Fibrer, naturligt kristallina – Övriga

text: Sevofluran 28523866 2000 10 80 20 170 V Silver*, metall och svårlösliga 7440224* 1990 2 föreningar (som Ag) – totaldamm − 0,1 − − Silver, lösliga föreningar (som Ag) 1990 2 – totaldamm − 0,01 − − Stearater 1996 2,42 – totaldamm − 5 − − Styren 100425 2011 10 43 20 86 B,H,M,V Sulfider, (summan av dimetyldisulfid, dimetyl 1993 1 − − − 22 sulfid och metantiol)

text: ppm mg/m3 ppm mg/m3

text: # Sulfotep 3689245 2015 − 0,1 − − H Svaveldioxid 7446095 1987 2 5 5 13 Svavelhexafluorid 2551624 1993 1000 6000 − − Svavelsyra 7664939 2011 C,V 2,43 – inhalerbar fraktion − 0,1 − 0,2 Svaveltetrafluorid 7783600 1993 − − 0,1 0,4 Svavelväte

text: Se: Vätesulfid

text: Talk 14807966 1996 2 – totaldamm − 2 − − – respirabelt damm − 1 − − TDI

text: Se:diisocyanat

text: Tellur* metall och föreningar (som Te) 13494809* 1981 2 – totaldamm − 0,1 − − Tenn* metall och oorg. föreningar (som Sn) 7440315* 2011 2 – inhalerbart damm − 2 − − Tennorganiska föreningar (som Sn) 1978 H,V 2 – totaldamm − 0,1 − 0,2 Terpener 1990 25 150 50 300 V 33 Terpentin 8006642 1990 25 150 50 300 H,S,V 33 1,1,2,2Tetrabrometan 79276 1993 1 14 2 30 V Tetraetylbly (som Pb) 78002 1981 − 0,05 − 0,2 H,R,V 1,1,1,2-Tetrafluoretan

text: Se: HFC 134a

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: Se: Desfluran

text: Tetrahydroftalsyraanhydrid 85438 M,S 3,27 935795 # Tetrahydrofuran 109999 2015 50 150 100 300 Tetrakloretylen 127184 1989 10 70 25 170 C,V Tetraklorfenol* och salter 25167833* 1990 − 0,5 − 1,5 H,V (som tetraklorfenol) 2,3,4,5Tetraklorfenol 4901513 2,3,4,6Tetraklorfenol 58902 2,3,5,6Tetraklorfenol 935955 Tetraklorftalsyraanhydrid 117088 M,S 3,27 Tetrametylbly, (som Pb) 75741 1981 − 0,05 − 0,2 H,R,V Tetranitrometan 509148 1993 0,05 0,4 0,1 0,8 V THF

text: Se: Tetrahydrofuran

text: Tioacetamid 62555 C 3 Tioglykolsyra 68114 1996 1 4 2 8 H,V Tiram 137268 1993 − 1 − 2 S,V Titandioxid 13463677 1990 2 – totaldamm − 5 − − oToluidin (3,3’dimetylbensidin) 119937 C 3 # Toluen 108883 2015 50 192 100 384 B,H Tridymit 15468323 1996 C,M 2 – respirabelt damm − 0,05 − −

text: ppm mg/m3 ppm mg/m3

text: Trietanolamin 102716 2011 0,8 5 1,6 10 H,V # Trietylamin 121448 2015 1 4,2 3 12,6 H Trietylentetramin 112243 1984 1 6 2 12 S,V 1,1,1-Trifluoretan 420462 2005 500 1750 750 2625 V 1,1,2-Trifluor-2-kloretyldifluormetyleter

text: Se: Enfluran

text: 2,2,2-Trifluor-1-kloretyldifluormetyleter

text: Se: Isofluran

text: # 1,2,4Triklorbensen 120821 2015 2 15 5 38 H # 1,1,1Trikloretan 71556 2015 50 300 200 1110 1,1,2Trikloretylen 79016 1989 10 50 25 140 C,V 13,44 Triklorfenol* och salter 25167822* 1990 − 0,5 − 1,5 C,H,V (som triklorfenol) 2,3,4Triklorfenol 15950660 2,3,5Triklorfenol 933788 2,3,6Triklorfenol 933755 2,4,5Triklorfenol 95954 2,4,6Triklorfenol 88062 3,4,5Triklorfenol 609198 Triklorfluormetan

text: Se: CFC 11

text: Se: CFC 113

text: Trimellitsyraanhydrid 552307 2011 0,002 0,02 0,005 0,04 M,S

text: ppm mg/m3 ppm mg/m3

text: Trimetylbensen 25551137 1989 25 120 35 170 V 1,2,3Trimetylbensen 526738 1,2,4Trimetylbensen 95636 1,3,5Trimetylbensen 108678 Trimetylhexametylendiisocyanat

text: Se: Diisocyanater

text: 1,1,1Trimetylolpropan 77996 1996 − 5 − − 2 Trinickeldisulfid (som Ni) 12035722 1978 C,S 2 – totaldamm − 0,01 − − 2,4,6Trinitrotoluen 118967 1993 − 0,1 − 0,2 H,V Tris(2,3dibrompropyl)fosfat 126727 C 3 Trädamm

text: Se: Damm, trä

text: Uretan 51796 C 3 Vanadinpentoxid (som V) 1314621 1987 2 – totaldamm − 0,2 − − – respirabelt damm − − − 0,05 Vinylacetat 108054 1993 5 18 10 35 V Vinylidenklorid

text: Se: 1,1-Dikloreten

text: Vinylklorid 75014 1974 1 2,5 5 13 C,H,V Vinyltoluen 25013154 1993 10 50 30 150 H,V 2Vinyltoluen 611154 3Vinyltoluen 100809 4Vinyltoluen 622979

text: ppm mg/m3 ppm mg/m3

text: Volfram*, metall och svårlösliga föreningar 7440337* 1981 2 (som W) – totaldamm − 5 − − Volfram, lättlösliga fören. (som W) 1981 2 – totaldamm − 1 − − Vätebromid 10035106 2000 1 3,5 2 7 Vätecyanid (som CN) 74908 2011 1,8 2 3,6 4 H # Vätefluorid 7664393 2015 1,8 1,5 2 1,7 31 Väteklorid

text: Se: Saltsyra

text: Väteperoxid 7722841 1990 1 1,4 2 3 # Väteselenid 7783075 2015 0,01 0,03 0,05 0,2 # Vätesulfid 7783064 2015 5 7 10 14 Wollastonit

text: Se: Fibrer, naturliga kristallina- Övriga

text: # Xylen 1330207 2015 50 221 100 442 H oXylen 95476 mXylen 108383 pXylen 106423 Zinkklorid 7646857 1974 2 – respirabelt damm − 1 − − Zinkoxid 1314132 1974 2 – totaldamm − 5 − −

text: ppm mg/m3 ppm mg/m3

text: Ziram 137304 1993 − 1 − 2 S,V Ättiksyra 64197 1990 5 13 10 25 V Ättiksyraanhydrid 108247 1974 − − 5 20

text: Noter till gränsvärdeslistan

text: 1) Ämnet får inte hanteras. Vissa undantag finns dock. Se vidare 45–46 §§ i föreskrifterna om kemiska arbetsmiljörisker om förbud och tillstånd, ämnen som tillhör grupp A i bilaga 1. 2) Med inhalerbart damm menas den dammfraktion som definieras i svensk standard SSEN 481, Arbetsplatsluft – Partikelstorleksfraktioner för mätning av luftburna partiklar, Utgåva 1, 1993, punkt 2.3 och som har en provtagningskaraktäristik enligt punkt 5.1. Med respirabelt damm menas den dammfraktion som definieras i svensk standard SSEN 481, Arbetsplatsluft – Partikelstorleksfraktioner för mätning av luftburna partiklar, Utgåva 1, 1993, punkt 2.11 och som har en provtagningskaraktäristik enligt punkt 5.3. Med totaldamm menas de partiklar (aerosoler) som fastnar på ett filter i den provtagare som beskrivs i Metodserien, Provtagning av totaldamm och respirabelt damm, Metod nr 1010, Arbetarskyddsstyrelsen, numera Arbetsmiljöverket. Filterdiametern är normalt 37 mm, men kan även vara 25 mm. Trots sitt namn provtas inte den totala mängden luftburna par tiklar med denna metod. Se även Kommentarer till not 2 på sid 56.

text: 3) För hantering av ämnet krävs tillstånd av Arbetsmiljöverket. Se vidare 47–48 §§ i föreskrifterna om kemiska arbetsmiljörisker om förbud och till stånd, ämnen som tillhör grupp B i bilaga 1.

text: 4) Korttidsgränsvärdet avser en 5minutersperiod. Detta gäller för ammo niak, diisocyanater, 2,6diisopropylfenylisocyanat, fenylisocyanat, isocy ansyra och metylisocyanat. 5) Tabellens särskilda gränsvärden för kvävedioxid och kolmonoxid är avsedda att ta hänsyn till den samlade effekten av de ämnen som före kommer i avgaser inklusive cancerframkallande ämnen. Dessa ämnen används alltså som indikatorsubstanser. Exponeringen ska vara godtag bar med hänsyn till båda värdena. Det är troligt att kolmonoxidvärdet blir dimensionerande vid exponering för avgaser från bensin och gasol drivna motorer, medan kväve dioxidvärdet får motsvarande funktion för dieselavgaser. Däremot ska man inte räkna hygienisk effekt mellan kol monoxid och kvävedioxid (se föreskrifterna om kemiska arbetsmiljöris ker).

text: 6) Bensin, dieselolja, jetbränsle och villaolja/eldningsolja och andra petrole umbränslen har inga fastställda gränsvärden på grund av att de är bland

text: ningar av ett stort antal ämnen, vars halter oftast inte är kända i detalj. De varierar dessutom mellan olika bränslepartier. Nedan anges ungefärliga värden som kan användas i det förebyggande skyddsarbetet. För mätningar av kolväten kan man använda instrument som ger total halten av ämnena. Instrumentet ska kalibreras mot aktuellt bränsle eller t.ex. ren oktan.

text: Produkt Rekommenderade värden för totalhalt kolväten i luft, mg/m3 (tidsvägt medelvärde för en arbetsdag)

text: Flygbensin 350 Motorbensin 250 Alkylatbensina 900 Jetbränsleb 250 c Diesel Mk1 350 Villaolja 250

text: a) Specialbensin för motordrivna arbetsredskap (svensk standard SS 155461:2008) t.ex. motorsågar. b) Kallas också Jet A-1, flygfotogen m.m. c) Diesel (Mk 2 och Mk 3) med högre aromathalter (max 20 och ca 25 %) finns också men har en begränsad marknad. 7) Gränsvärdet avser bensin som innehåller mindre än 0,2 % bensen. 8) Industribensin, extraktionsbensin, specificeras genom sitt kokpunktsintervall. Vanliga sorter i Sverige brukar innehålla antingen huvudsakligen hexaner (ca 25–50 % nhexan, kokpunktsintervall ca 60–80 °C), heptaner (kokpunkts intervall ca 80–110 °C) eller oktaner (kokpunktsintervall ca 100–140 °C). Jäm för nhexan, övriga hexaner, heptaner och oktaner.

text: 9) Gränsvärdet avser bensin som innehåller mindre än 5 % nhexan. 10) pBensokinon, kinon, kan genom reduktion övergå till hydrokinon. Hydro kinon kan lätt återbildas till pbensokinon genom luftoxidation. Se även hydrokinon.

text: 11) Benso(a)pyren kan förekomma bland andra polycykliska aromatiska kol väten (PAH) i rök, damm eller dimma från t.ex. tjära och asfalt samt i vissa oljor och förbränningsprodukter. 12) Samma gränsvärde uttryckt i mg/m ska tillämpas för de ftalater som inte har fastställda gränsvärden. Följande ftalater är reproduktions störande:

text: CASnr Di(2metoxietyl)ftalat 117828 Di(2etylhexyl)ftalat 117817 Dibutylftalat 84742 Bensylbutylftalat 85687 Diisobutylftalat 84695 13) Ämnen som har tagits upp på bilaga XIV (tillstånd) till REACH och krä ver tillstånd för att få användas och släppas ut på marknaden (1 juni 2016). För aktuell lista se Echas hemsida. 14) För bly och kadmium finns biologiska gränsvärden, se föreskrifterna om medicinska kontroller i arbetslivet. 15) Samma gränsvärde uttryckt i ppm ska tillämpas för de laktater som inte har fastställda gränsvärden. 16) För damm eller dimma av ämnen som har särskilda gränsvärden till lämpas dessa värden. 17) Avser damm från sluthärdad eller nästan sluthärdad epoxi, akrylat, polyuretan och esterplast, bakelit eller dylikt. Hit räknas även damm från ohärdat pulvermaterial av epoxityp m.fl. 18) Vid bedömning av damm från impregnerat virke tillämpas gränsvärdet 0,5 mg/m . 19) Gränsvärdet avser kolväten i ångform dvs. upp till 12 kolatomer. Vid exponering för kolväten med mer än 12 kolatomer som förekommer i form av aerosol, partiklar eller vätskedroppar, tillämpas gränsvärdet för organiskt damm och dimma, 5 mg/m . Gränsvärdet gäller inte för aro matfri lacknafta (< 2 viktsprocent) som har eget gränsvärde, se not 36. 20) Samma gränsvärde uttryckt i ppm ska tillämpas även för de diisocya nater som inte har fastställda gränsvärden. Detsamma gäller för diiso cyanater i damm eller dimform, aerosol, inklusive prepolymeriserade isocyanater och addukter. Motsvarande värde uttryckt i mg/m är olika för olika ämnen. På gränsvärdeslistan finns följande isocyanater upptagna:

text: Diisocyanater: Monoisocyanater:

text: Hexametylendiisocyanat, HDI 2,6Diisopropylfenylisocanat Isoforondiisocyanat, IPDI Fenylisocyanat 4,4Metylendifenyldiisocyanat, MDI Isocyansyra, ICA Naftalendiisocyanat, NDI Metylisocyanat, MIC Toluendiisocyanat, TDI Trimetylhexametylendiisocyanat, TMDI

text: 21) I ångform kan ämnet i betydande grad upptas genom huden.

text: 22) Nivågränsvärdet 1 ppm gäller för summan av halterna av dimetyldisul fid, dimetylsulfid och metantiol. 23) Upptaget av ämnet i vätskeform genom huden är så stort att det kan ge livshotande skador.

text: 24) Gränsvärdet gäller för subtilisin och liknande proteolytiska enzymer. En glycinenhet motsvarar en aktivitet som från standardsubstrat under standardbetingelser frigör så många aminogrupper som finns i 1 mg glycin. 25) Gränsvärdet gäller den sammanlagda koncentrationen av ånga och aerosol.

text: 26) Med hänsyn till risken för reproduktionsstörande verkan och till det stora upptaget via hud av såväl vätska som ånga är det särskilt viktigt att undvika hudkontakt. Vid samtidig exponering för flera lösnings medel ska den hygieniska effekten för reproduktionsstörande etylen glykletrar och andra lösningsmedel beräknas separat, se föreskrifterna om kemiska arbetsmiljörisker. Etylenglykoletrarnas bidrag till annan lösnings medelspåverkan än reproduktionsstörande verkan kan försum mas. Några av dessa kräver tillstånd av Arbetsmiljöverket för hantering. Se vidare föreskrifterna om kemiska arbetsmiljörisker.

text: 27) För att få tillstånd för hantering av metylhexahydroftalsyraanhydrid, metyltetrahydroftalsyraanhydrid, tetrahydroftalsyraanhydrid eller tetraklorftal syraanhydrid bör ett riktvärde på 0,005 mg/m för den sam manlagda exponeringen för syraanhydrider under 15 minuter inte över skridas. För att få tillstånd för hantering av etylenglykolmonometyleter eller etylenglykolmonometyleteracetat bör ett riktvärde på 0,1 mg/m mätt som tidsvägt dagsmedelvärde inte överskridas. 28) De fibrer som man tar hänsyn till vid jämförelse med gränsvärdet är sådana respirabla fibrer, som har ett längdbreddförhållande större än 3:1, en diameter mindre än 3 µm och en längd större än 5 µm. Gräns värdet förutsätter att fiberräkningen utförs i faskontrastmikroskop. Vid exponering för fiberhaltigt damm gäller också gränsvärdet för oorga niskt damm.

text: 29) Bland mineral som kan förekomma som naturligt kristallina fibrer kan nämnas attapulgit, halloysit, sepiolit och wollastonit.

text: 30) Vanligaste eldfasta keramiska fibrerna är aluminiumsilikatfibrer (CASnr: 142844006).

text: 31) Vid exponering för blandningar av fluorider och vätefluorid ska nivågränsvärdet för fluorider tillämpas. 32) Metylisocyanat och isocyansyra kan bildas vid heta arbeten i polyuretan och andra kväveinnehållande kolföreningar. Krav på medicinsk kon troll gäller endast när ämnet bildas vid sådan termisk nedbrytning av material som anges i föreskrifterna om kemiska arbetsmiljörisker.

text: 33) Terpentin från nordiska barrträd är hudsensibiliserande. Någon sensibi liserande verkan är dock inte vetenskapligt bekräftad för enskilda terpe ner med undantag av 3karen. 34) Koldioxid används ofta som indikatorsubstans i arbetslokaler där luft föroreningar huvudsakligen uppkommer genom de personer som vistas där. Se särskilda regler om ventilation i föreskrifterna om arbetsplatsens utformning.

text: 35) Avser lacknafta som företrädesvis används som lösnings och späd ningsmedel för färg och lackprodukter, dvs. petroleumnafta med sina huvudsakliga beståndsdelar i området C7 till C12 och med upp till 22 viktprocent aromater (upp till ca 20 volymprocent) och mindre än 0,1 viktprocent bensen. Jämför not 40 om petroleumnafta. Angivet ungefärligt värde uttryckt i ppm är beräknat på lacknafta med 22 viktprocent aromater.

text: 36) Metylenklorid är även reglerade av Kemikalieinspektionens lagstiftning. Dispens krävs för att saluhålla, överlåta och använda metylenklorid yrkesmässigt i Sverige undantaget forskning, utveckling och analysarbete. 37) Vissa oljor ger vid upphettning upphov till polycykliska aromatiska kolväten (PAH) som kan vara cancerframkallande. Dessutom kan mineraloljor i sig innehålla sådana ämnen.

text: 38) För dimma av vattenhaltig skärvätska eller dylikt, där även andra ämnen än oljor kan ingå, tillämpas värdet som totalhalt på den vattenfria delen. För ämnen med enskilda lägre gränsvärden tillämpas dessa. 39) Petroleumnafta består av en blandning av s.k. petroleumkolväten, vanligen med kokpunktsintervall 135–200 °C. Beteckningar som aromat nafta och alifatnafta kan förekomma för petroleumnafta med nära 100 % aromater eller nära 100 % alifater. Lacknafta med 17–22 % aromater är

text: Rättelseblad

text: AFS 2015:7

text: 40) en typ av petroleumnafta. Särskilt gränsvärde gäller för lacknafta med en aromathalt upp till 22 viktprocent (se även not 36). Gränsvärden för annan typ av petroleumnafta beräknas med utgångspunkt från sammansättning och gränsvärden för ingående komponenter.

text: 40) För underjordsarbete har gränsvärdet för radongas angetts som 6 3 totalexponering under ett år och får inte överstiga 2,1 x 10 Bq h/m vid arbete under jord (årsarbetstid = 1600 h). Detta värde motsvarar en exponering på ca 1300 Bq/m . Med arbete under jord avses berg- och gruvarbete, byggnadsarbete under jord samt tillfälligt arbete i lokaler, bergrum, tunnlar och liknade under jord. För annat underjordsarbete, som arbete i färdigställda och inredda bergrum och berganläggningar, lokaler och liknande, får radonhalten 6 3 inte överstiga 0,72 x 10 Bq h/m (årsarbetstid = 1800 h). Detta värde motsvarar en exponering på ca 400 Bq/m . Bestämning av radongaskoncentration bör ske enligt Strålsäkerhetsmyndighetens Metodbeskrivning för mätning av radon på arbetsplatser. 41) För övrigt arbete, annat än underjordsarbete, har gränsvärdet för radongas angetts som totalexponering under ett år och får inte överstiga 6 3 0,36 x 10 Bq h/m vid arbete ovan jord (årsarbetstid = 1800 h). Detta värde motsvarar en exponering på ca 200 Bq/m . Bestämning av radongaskoncentration bör ske enligt Strålsäkerhetsmyndighetens Metodbeskrivning för mätning av radon på arbetsplatser.

text: 42) Gränsvärdet gäller inte sådana metallstearater som innehåller toxiska metaller, t.ex. bly. I detta fall ska gränsvärdet för bly användas. 43) Aerosoler av svavelsyra har i studier visats vara cancerframkallande.

text: 44) I trikloretylen ingår vissa stabiliseringsmedel. Trikloretylen för särskilt krävande tekniska ändamål kan som tillsats innehålla speciellt sammansatta stabiliseringsmedel i låg halt i vilka bl.a. epiklorhydrin kan ingå.

text: Obs! Detta rättelseblad ersätter sid 55 av tidigare utgivna

text: AFS 2015:7

text: . Rättelsen innebär att not 40 första meningens formel ska lyda ”2,1 x 106 Bq h/m3” i stället för ” 2,1.x 106 Bq h/m3”. I not 40 efter tredje meningen ska följande stycke införas ”För annat underjordsarbete, som arbete i färdigställda och inredda bergrum och berganläggningar, lokaler och liknande, får radonhalten inte överstiga 0,72 x 106 Bq h/m3 (årsarbetstid 1800 timmar). Detta värde motsvarar en exponering på ca 400 Bq/m3.” Rättelsen innebär att not 41 första meningens formel ska lyda ”0,36 x 106 Bq h/m3” i stället för ”0,36.x 106 Bq h/m3”.

text: Kommentarer till not 2 till gränsvärdeslistan

text: Dammdefinitioner

text: Hälsorelaterade storleksfraktioner för luftburna partiklar, aerosoler, är defi nierade i standarden Arbetsplatsluft – Partikelstorleksfraktioner för mät ning av luftburna partiklar (SSEN 481). De utgörs av inhalerbar, torakal och respirabel partikelfraktion. Med inhalerbar fraktion menas den mängd par tiklar, av totalmängden partiklar i luften, som man inandas genom näsa och mun. Torakal fraktion är den del av de inhalerbara partiklarna som passe rar struphuvudet. Den respirabla fraktionen är de inhalerbara partiklar som når längst ner i luftvägarna, till alveolerna i lungorna. Detta åskådliggörs i figur 1. Figuren visar att för inhalerbart damm infångas 50 % av mängden partiklar med den aerodynamiska diametern 100 µm, för torakalt damm infångas 50 % av 10 µmpartiklarna och för respirabelt damm infångas 50 % av 4 µmpartiklarna.

text: Figur 1. Inhalerbart, torakalt och respirabelt damm enligt konventionen i standarden SS-EN 481 angivna som procent av totalmängden luftburna partiklar.

text: Rökpartiklar, från t.ex. svetsning, är i regel huvudsakligen av storleksord ningen < 1 µm, vilket innebär att dessa till största delen enligt standarden består av respirabla partiklar. Det innebär att alla rökpartiklar kan betraktas som respirabla. Därför behöver man inte använda provtagare med förav skiljare vid provtagning då enbart rök finns. Metallrök bildas i regel genom kondensation och eventuell oxidation av metallånga. Vanligtvis utför svet sare även slipning eller slaggning varför även det luftburna dammet i en svetsares andningszon kan bestå av en hög andel ickerespirabelt damm. Vid provtagning av det som vi kallar totaldamm används i Sverige en provtagningskassett med diametern 25 mm eller 37 mm. Begreppet total

text: damm får inte blandas ihop med den totala mängden luftburna partiklar i luften, av vilken totaldamm endast är en del. Den nya dammkonventionen för inhalerbart damm avviker så mycket från det äldre begreppet totaldamm att luftföroreningshalter, och därmed även gränsvärden, inte direkt går att jämföra med varandra. Undersökningar, som Arbetsmiljöverket m.fl. utfört tyder på att mängden inhalerbart damm kan vara två till tre gånger större än mängden totaldamm vid provtagning i samma arbetsmiljö. Skillnader beror också på dammsorten. Arbetsmiljöverket använder vid gränsvärdessättningen såväl det äldre begreppet totaldamm som den nya definitionen av inhalerbart damm enligt standarden SS-EN 481. Än så länge finns inget gränsvärde angivet för tora kalt damm.

text: Bilaga 2

text: Uppgifter som ska redovisas i en mätrapport

text: Om man hänvisar till en tidigare rapport där uppgiften finns, behöver upp giften inte upprepas om den inte ändrats sedan föregående mätning. – Företagets namn, adress och arbetsställets belägenhet. – Verksamhet och antal anställda som berörs av den luftförorening som är orsak till mätningen. – Datum för mätningen. – Vilket ämne/vilka ämnen som har uppmätts. – Syfte med mätningen. – Vem som utfört mätningen. – Produktions och ventilationsuppgifter. – Klimatuppgifter vid mätning utomhus. – Skiss eller fotografi över arbetsplatsen. – Eventuell arbetsrotation, om den har betydelse för exponeringen. – Om, när och vilken personlig skyddsutrustning som använts. – Genomsnittlig tid under vilken respektive arbetsmoment pågått per dag, vecka och år, om det är möjligt att bedöma denna. – Total arbetstid per dag, start och stopp, eventuell skiftgång samt notering av längre pauser och raster. – Förekomst av fysiskt tungt arbete. – Namn på personer och uppgift om de arbetsmoment som omfattas av mätningen och vid vilka tidpunkter mätningarna utförts. – Provplatser samt provtagningstider för varje prov. – Mätmetod och mätutrustning. – Analysresultat, metod och vilket analyslaboratorium som anlitats. – Sammanställning över mätresultat med tidsvägda dagsmedelvärden och arbetsmoment samt gällande hygieniskt gränsvärde. – Bedömning med kommentarer, jämförelser med eventuella tidigare mät ningar, andra utredningar etc., rekommenderade åtgärder samt slutsats.

text: Bilaga 3

text: Exempel på beräkning av tidsvägt medelvärde och hygienisk effekt

text: Fyra prov av lösningsmedel A har tagits med personburen mätutrustning under en dag enligt följande:

text: Prov 1 kl. 07.50 – 10.00 130 min 67 ppm Prov 2 kl. 10.00 – 12.00 120 min 54 ppm Prov 3 kl. 12.35 – 14.20 105 min 35 ppm Prov 4 kl. 14.20 – 16.05 105 min 48 ppm

text: Det tidsvägda medelvärdet blir då enligt formel i kommentaren till 9 §:

text: 67x130 + 54x120 + 35x105 + 48x105 8710 + 6480 +3675 + 5040 23905 Cm = = = = 52 130 +120 +105 +105 460 460

text: Cm = 52 ppm. Nivågränsvärdet är 70 ppm. Exponeringen för lösningsmedel A ligger således under nivågränsvärdet.

text: Under samma tider som i ovan nämnda exempel och i samma prov analy serades också lösningsmedel B med följande halter för respektive prov som resultat: 12, 22, 7 och 16 ppm.

text: 12x130 +22x120 + 7x105 +16x105 1560 + 2640 + 735 +1680 6615 Cm = = = =14 460 460 460

text: Cm = 14 ppm. Nivågränsvärdet är 20 ppm.

text: Den sammanlagda, additiva, hygieniska effekten blir då enligt formeln i kommentaren till 9 §:

text: 52 14 HE = + = 0,7 +0,7 =1,4 70 20

text: När den hygieniska effekten ligger över 1 för samtidig exponering av lös ningsmedel A och lösningsmedel B innebär det att gränsvärdesnivå över skrids.

text: Bilaga 4

text: CAS-nummerindex

text: CASnummer för ämnen listade i gränsvärdeslistan (sid. 15–49) samt ämnen som återfinns i noterna (sid 50–56). Även ämnen som omfattas av förbud (A) eller tillståndskrav (B) enligt Arbetsmiljöverkets föreskrifter om kemiska arbetsmiljörisker ingår. För vissa ämnen finns gränsvärden även för deras föreningar eller isomerer. Dessa är inte alltid upptagna med CAS nummer.

text: CAS-nr Ämne

text: 50000 Formaldehyd 50328 Benso(a)pyren 51796 2Etylkarbamat (uretan) B 53963 2-Acetamidofluoren A 54115 Nikotin 55630 Nitroglycerin 56235 Koltetraklorid 56495 20Metylkolantren A (3metylkolantren) 57147 1,1Dimetylhydrazin B 57578 β-Propiolakton B 58902 2,3,4,6Tetraklorfenol 59507 Klorkresol 60093 pAminoazobensen B 60117 N,NDimetyl4aminoazobensen A 60297 Dietyleter 60344 Monometylhydrazin B 60355 Acetamid 62500 Etylmetansulfonat B 62533 Anilin 62555 Tioacetamid B 62759 NNitrosodimetylamin B (N,Ndimetylnitrosamin) 64175 Etanol 64186 Myrsyra 64197 Ättiksyra

text: CAS-nr Ämne

text: 64675 Dietylsulfat B 66273 Metylmetansulfonat B 67561 Metanol 67630 Isopropanol 67641 Aceton 67663 Kloroform 67685 Dimetylsulfoxid 68111 Tioglykolsyra 68122 N,NDimetylformamid 71238 nPropanol 71363 nButanol 71432 Bensen 71556 1,1,1Trikloretan 74839 Metylbromid 74851 Eten 74873 Metylklorid 74884 Metyljodid 74895 Metylamin 74908 Vätecyanid 74931 Metantiol 75003 Kloretan 75014 Vinylklorid 75047 Etylamin 75058 Acetonitril 75070 Acetaldehyd 75092 Metylenklorid 75127 Formamid 75138 Isocyansyra 75150 Koldisulfid 75183 Dimetylsulfid 75218 Etylenoxid 75310 Isopropylamin 75343 1,1Dikloretan 75354 1,1Dikloreten 75445 Fosgen

text: CAS-nr Ämne

text: 75456 HCFC 22 (Klordifluormetan) 75525 Nitrometan 75558 1,2Propylenimin B 75569 Propylenoxid 75649 tertButylamin 75650 tertButanol 75694 CFC 11 75718 CFC 12 75741 Tetrametylbly 75832 2,2Dimetylbutan 76131 CFC 113 77781 Dimetylsulfat B 77996 1,1,1Trimetylolpropan 78002 Tetraetylbly 78591 Isoforon 78784 isoPentan Se pentaner 78819 isoButylamin 78831 isoButanol 78922 sekButanol 78933 Metyletylketon 79016 1,1,2Trikloretylen 79061 Akrylamid 79094 Propionsyra 79107 Akrylsyra 79118 Monoklorättikssyra 79209 Metylacetat 79243 Nitroetan 79276 1,1,2,2Tetrabrometan 79298 2,3Dimetylbutan 79414 Metakrylsyra 79469 2Nitropropan 80057 Bisfenol A 80568 α-Pinen 80626 Metylmetakrylat 84449 Ftalsyraanhydrid

text: CAS-nr Ämne

text: 84662 Dietylftalat 84742 Dibutylftalat 85427 Hexahydroftalsyraanhydrid B 85438 Tetrahydroftalsyraanhydrid B 85449 Ftalsyraanhydrid 85687 Bensylbutylftalat 87865 Pentaklorfenol 88062 2,4,6Triklorfenol 88722 2Nitrotoluen 88891 Pikrinsyra 91087 2,6Toluendiisocyanat Se diisocyanater 91203 Naftalen 91598 β-Naftylamin A 91941 3,3’Diklorbenzidin B 92524 Difenyl 92671 4Aminodifenyl A 92875 Benzidin A 92933 4Nitrodifenyl A 95476 oXylen 95487 oKresol 95501 oDiklorbensen 95636 1,2,4Trimetylbensen 95807 2,4Diaminotoluen B 95954 2,4,5Triklorfenol 96128 1,2Dibrom3klorpropan A 96140 3Metylpentan 96333 Metylakrylat 96457 Etylentiourea B 97632 Etylmetakrylat 97643 Etyllaktat 97778 Disulfiram 97869 Isobutylmetakrylat 97881 Butylmetakrylat 98000 Furfurylalkohol 98011 Furfural

text: CAS-nr Ämne

text: 98077 Bensotriklorid B 98828 Isopropylbensen 98839 α-Metylstyren 98873 Bensalklorid B 98953 Nitrobensen 99081 3Nitrotoluen 99650 1,3Dinitrobensen 99876 4Metylisopropylbensen 99990 4Nitrotoluen 100254 1,4Dinitrobensen 100378 2Dietylaminoetanol 100414 Etylbensen 100425 Styren 100447 Bensylklorid 100743 NEtylmorfolin 100801 3Vinyltoluen 100970 Hexametylentetramin 101144 4,4’Diamino3,3’diklordifenyl B metan (metylenbis(okloranilin)) 101688 4,4´Metylendifenyldiisocyanat Se diisocyanater 101779 4,4’Metylendianilin B (4,4’diaminodifenylmetan) 102716 Trietanolamin 103719 Fenylisocyanat 105464 sekButylacetat 105602 Kaprolaktam 106116 Dietylenglykolmonostearat 106354 3Heptanon 106423 pXylen 106445 pKresol 106467 pDiklorbensen 106514 pBensokinon 106650 Dimetylsuccinat 106898 Epiklorhydrin 106934 1,2Dibrometan (etyldibromid) B

text: CAS-nr Ämne

text: 106990 1,3Butadien 107028 Akrolein 107051 Allylklorid 107062 1,2Dikloretan 107073 2Kloretanol 107119 Allylamin 107131 Akrylnitril 107153 Etylendiamin 107186 Allylalkohol 107211 Etylenglykol 107302 Metylklormetyleter A 107313 Metylformiat 107415 2Metyl2,4pentandiol 107835 2Metylpentan 107982 1Metoxi2propanol 108032 1Nitropropan 108054 Vinylacetat 108101 Metylisobutylketon 108112 4Metyl2pentanol 108189 Diisopropylamin 108247 Ättiksyraanhydrid 108316 Maleinsyraanhydrid 108383 mXylen 108394 mKresol 108463 Resorcinol 108656 1Metoxi2propylacetat 108678 1,3,5Trimetylbensen 108883 Toluen 108907 Klorbensen 108918 Cyklohexylamin 108930 Cyklohexanol 108941 Cyklohexanon 108952 Fenol 109024 NMetylmorfolin 109591 Etylenglykolmonoisopropyleter

text: CAS-nr Ämne

text: 109604 Propylacetat 109660 nPentan Se pentaner 109739 nButylamin 109864 Etylenglykolmonometyleter B 109897 Dietylamin 109999 Tetrahydrofuran 110123 5Metyl2hexanon 110190 isoButylacetat 110430 2Heptanon 110496 Etylenglykolmonometyleteracetat B 110543 nHexan 110805 Etylenglykolmonoetyleter 110827 Cyklohexan 110850 Piperazin 110861 Pyridin 110918 Morfolin 111159 Etylenglykolmonoetyleteracetat 111308 Glutaraldehyd 111400 Dietylentriamin 111422 Dietanolamin 111444 2,2’Diklordietyleter B 111466 Dietylenglykol 111604 Etylenglykolmonostearat 111762 Etylenglykolmonobutyleter 111773 Dietylenglykolmonometyleter 111900 Dietylenglykolmonoetyleter 112072 Etylenglykolmonobutyleteracetat 112152 Dietylenglykolmonoetyleteracetat 112243 Trietylentetramin 112345 Dietylenglykolmonobutyleter 115071 Propen 115106 Dimetyleter 115775 Pentaerytritol 117088 Tetraklorftalsyraanhydrid B 117817 Di(2etylhexyl)ftalat

text: CAS-nr Ämne

text: 118967 2,4,6Trinitrotoluen 119904 Dianisidin (3,3’dimetoxibenzidin) B 119937 3,3’dimetylbenzidin (oTolidin) B 120809 Katekol 120821 1,2,4Triklorbensen 121142 2,4Dinitrotoluen 121448 Trietylamin 121697 N,NDimetylanilin 122394 Difenylamin 122601 Fenylglycidyleter 123319 Hydrokinon 123422 4Hydroxi4metyl2pentanon 123864 nButylacetat 123911 Dioxan 123922 3Metylbutylacetat Se pentylacetater 123955 nButylstearat 124174 Dietylenglykolmonobutyleteracetat 124389 Koldioxid 124403 Dimetylamin 126727 Tris(2,3dibrompropyl)fosfat B 126998 2Klor1,3butadien 127184 Tetrakloretylen 127195 N,NDimetylacetamid 127913 β-Pinen 131113 Dimetylftalat 134327 α-Naftylamin B 135886 Fenyl-β-naftylamin B 137053 Metyl2cyanoakrylat 137268 Tiram 137304 Ziram 138227 Butyllaktat 138863 Limonen 140885 Etylakrylat 141322 nButylakrylat 141435 Etanolamin

text: CAS-nr Ämne

text: 141786 Etylacetat 142825 nHeptan 143339 Natriumcyanid Se cyanider 144627 Oxalsyra 151508 Kaliumcyanid Se cyanider 151564 Etylenimin B 151677 Halotan 300925 Aluminiumdistearat 302012 Hydrazin B 334883 Diazometan B 354336 1,1,1,2,2-Pentafluoretan 420042 Cyanamid 420462 1,1,1-Trifluoretan 463821 tertPentan Se pentaner 492808 Auramin (4,4’imidokarbonylbis B (N,Ndimetylanilin)) 505602 2,2’-Diklorodietylsulfid B (senapsgas) 506774 Cyanklorid 509148 Tetranitrometan 523319 Dibensylftalat 526738 1,2,3Trimetylbensen 528290 1,2Dinitrobensen 540738 1,2Dimetylhydrazin B 540885 tertButylacetat 541855 5Metyl3heptanon 542881 1,1’Diklordimetyleter A 552307 Trimellitsyraanhydrid 557040 Magnesiumstearat 557051 Zinkstearat 584849 2,4Toluendiisocyanat Se diisocyanater 591786 2Hexanon 593293 Kaliumstearat 598561 Dimetyletylamin 606202 2,6Dinitrotoluen

text: CAS-nr Ämne

text: 609198 3,4,5Triklorfenol 611154 2Vinyltoluen 615054 2,4Diamino1metoxibensen B (2,4diaminoanisol) 620111 3Pentylacetat Se pentylacetater 622979 4Vinyltoluen 624419 2Metylbutylacetat Se pentylacetater 624839 Metylisocyanat 624920 Dimetyldisulfid 625161 1,1Dimetylpropylacetat Se pentylacetater 626380 1Metylbutylacetat Se pentylacetater 627930 Dimetyladipat 628637 nPentylacetat 628966 Etylenglykoldinitrat 630080 Kolmonoxid 637127 Aluminiumtristearat 680319 Hexametylfosfortriamid (HMPA) A 684935 NMetylNnitrosourea A 811972 HFC 134 a 818611 2Hydroxietylakrylat 822060 Hexametylendiisocyanat Se diisocyanater 822162 Natriumstearat 872504 NMetyl2pyrrolidon 933755 2,3,6Triklorfenol 933788 2,3,5Triklorfenol 935795 Tetrahydroftalsyraanhydrid B 935955 2,3,5,6Tetraklorfenol 1002897 Ammoniumstearat 1119400 Dimetylglutarat 1120714 1,3Propansulton B 1303964 Borax 1305620 Kalciumhydroxid 1305788 Kalciumoxid 1309371 Järnoxid 1309644 Antimontrioxid

text: CAS-nr Ämne

text: 1310583 Kaliumhydroxid 1310732 Natriumhydroxid 1314132 Zinkoxid 1314563 Fosforpentoxid 1314621 Vanadinpentoxid 1314803 Difosforpentasulfid 1317368 Blymonoxid 1319773 Kresol 1320678 Propylenglykolmonometyleter 1321126 Nitrotoluen 1321659 Naftalener, klorerade 1330207 Xylen, blandning 1333820 Kromtrioxid Se krom(VI) 1338234 Metyletylketonperoxid 1395217 Enzymer, subtilisiner 1464535 1,2:3,4Diepoxibutan B 1592230 Kalciumstearat 1634044 Metyltertiärbutyleter 1694822 1,2,3,6Tetrahydrocis4metyl B ftalsyraanhydrid 1712647 Isopropylnitrat 2186245 pKresylglycidyleter 2238075 Diglycidyleter 2426086 Butylglycidyleter 2551624 Svavelhexafluorid 2807309 Etylenglykolmonopropyleter 3068880 β-Butyrolakton B 3173726 1,5Naftalendiisocyanat Se diisocyanater 3425896 1,2,3,6Tetrahydro4metyl B ftalsyraanhydrid 3689245 Sulfotep 4098719 Isoforondiisocyanat Se diisocyanater 4485125 Litiumstearat 4901513 2,3,4,5Tetraklorfenol

text: CAS-nr Ämne

text: 5333846 1,2,3,6Tetrahydro3metyl B ftalsyraanhydrid 6283869 2Etylhexyllaktat 6423434 1,2Propylenglykoldinitrat 7047849 Aluminiummonostearat 7085850 Etyl2cyanoakrylat 7429905 Aluminium 7439921 Bly 7439932 Litium 7439965 Mangan 7439976 Kvicksilver 7439987 Molybden 7440020 Nickel 7440064 Platina 7440224 Silver 7440315 Tenn 7440337 Volfram 7440360 Antimon 7440382 Arsenik 7440417 Beryllium 7440439 Kadmium 7440473 Krom 7440484 Kobolt 7440508 Koppar 7440746 Indium 7446095 Svaveldioxid 7553562 Jod 7580678 Litiumhydrid 7646857 Zinkklorid 7646799 Koboltdiklorid 7647010 Saltsyra 7664382 Fosforsyra 7664393 Vätefluorid 7664417 Ammoniak 7664939 Svavelsyra

text: CAS-nr Ämne

text: 7697372 Salpetersyra 7719122 Fosfortriklorid 7722841 Väteperoxid 7726956 Brom 7758976 Blykromat Se krom(VI) 7778509 Kaliumdikromat Se krom(VI) 7782414 Fluor 7782492 Selen 7782505 Klor 7783064 Vätesulfid 7783075 Väteselenid 7783600 Svaveltetrafluorid 7784421 Arseniktrihydrid 7789062 Strontioumkromat Se krom(VI) 7790796 Kadmiumdifluorid 7803512 Fosfin 7803523 Antimontrihydrid 8003347 Pyretrum 8006642 Terpentin 9002862 Damm, PVC 9014011 Enzymer, subtilisiner 10024972 Lustgas 10025873 Fosforylklorid 10026138 Fosforpentaklorid 10026241 Koboltsulfat heptahydrat 10028156 Ozon 10035106 Vätebromid 10043922 Radon 10049044 Klordioxid 10070443 1,2,3,6Tetrahydrometyl ftalsyraanhydrid 10102439 Kväveoxid 10102440 Kvävedioxid 10108642 Kadmiumdiklorid 10588019 Natriumdikromat Se krom(VI)

text: CAS-nr Ämne

text: 11070443 Metyltetrahydroftalsyraanhydrid B 12001284 Krokidolit 12001295 Krysotil 12035722 Trinickeldisulfid 12172735 Amosit 12510428 Erionit se även 66733219 A 13149003 cisHexahydroftalsyraanhydrid B 13463393 Nickelkarbonyl 13463677 Titandioxid 13466789 3Karen (jfr terpener) 13494809 Tellur 13530659 Zinkkromat Se krom(VI) 13838169 Enfluran 13952846 sek.Butylamin 14166213 transHexahydroftalsyraanhydrid B 14464461 Kristobalit 14807966 Talk 14808607 Kvarts 15468323 Tridymit 15646965 2,4,4Trimetylhexametylen Se diisocyanater diisocyanat 15950660 2,3,4Triklorfenol 16111276 S[2(Dimetylamino)etyl]pseudo B tioureadihydroklorid (PBA 1) 16938220 2,2,4Trimetylhexametylen Se diisocyanater diisocyanat 19234209 Etylenglykolmonoisopropyl eteracetat 19438609 Hexahydro4metyl B ftalsyraanhydrid 25013154 Vinyltoluen 25154545 Dinitrobensen 25167822 Triklorfenol 25167833 Tetraklorfenol 25321146 Dinitrotoluen 25550510 Metylhexahydroftalsyraanhydrid B

text: CAS-nr Ämne

text: 25551137 Trimetylbensen 26471625 Toluendiisocyanat Se diisocyanater 26590205 1,2,3,6tetrahydrometyl B ftalsyraanhydrid 26628228 Natriumazid 26675467 Isofluran 26761400 Diisodecylftalat 28178429 2,6Diisopropylfenylisocyanat Se diisocyanater 28523866 Sevofluran 28679165 Trimetylhexametylendiisocyanat Se diisocyanater 31566311 Glycerolmonostearat 34090761 Tetrahydro4metylftal B syraanhydrid 34590948 Dipropylenglykolmonometyleter 42498588 2,3,5,6Tetrahydro2 B metylftalsyraanhydrid 48122141 1Metylhexahydroftalsyraanhydrid B 57041675 Desfluran 57110299 Hexahydro3metyl B ftalsyraanhydrid 60304361 Kaliumaluminiumtetrafluorid 66733219 Erionit A 77536664 Aktinolit 77536675 Antofyllit 77536686 Tremolit 142844006 Aluminiumsilikatfibrer


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ändring i Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS 2005:2) om tillverkning av vissa behållare, rörledningar och anläggningar

text: De fluider som en behållare eller en rörledning ska innehålla indelas i grupperna 1a och 2a. Grupp 1a består av: a) Ämnen och blandningar, så som de definieras i artikel

text: och

text: i förordning (EG) nr 1272/2008 , som klassificeras som farliga i enlighet med följande faroklasser för fysikalisk fara eller hälsofara enligt delarna 2 och 3 i bilaga I till den förordningen: • instabila explosiva ämnen, blandningar och föremål eller explosiva ämnen, blandningar och föremål i riskgrupperna 1.1, 1.2, 1.3, 1.4 och 1.5, • brandfarliga gaser, kategori 1 och 2, • oxiderande gaser, kategori 1, • brandfarliga vätskor, kategori 1 och 2,

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) 1272/2008 av den 16 december 2008

text: om klassificering av ämnen och blandningar, ändringar och upphävande av direktiven

text: och

text: samt ändring av förordning

text: (EG) nr 1907/2006

text: , i lydelsen enligt

text: (EGT L 353, 31.12.2008, s. 1–1355, Celex 308R1272). Anmälan har gjorts enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7.1998, s. 36, Celex 398L0034), ändrat genom Europaparlamentet och

text: rådets direktiv 98/48/EG

text: (EGT L 217, 5.8.1998, s. 18, Celex 398L0048).

text: • brandfarliga fasta ämnen, kategori 1 och 2, • självreaktiva ämnen och blandningar, typ A–F, • pyrofora vätskor, kategori 1, • pyrofora fasta ämnen, kategori 1, • ämnen och blandningar som vid kontakt med vatten utvecklar brandfarliga gaser, kategori 1, 2 och 3, • oxiderande vätskor, kategori 1, 2 och 3, • organiska peroxider, typ A–F, • akut oral toxicitet, kategori 1 och 2, • akut dermal toxicitet, kategori 1 och 2, • akut inhalationstoxicitet, kategori 1, 2 och 3, • specifik organtoxicitet – enstaka exponering: kategori 1, • specifik organtoxicitet – upprepad exponering: kategori 1, • frätande eller irriterande på huden, kategori 1A, • mutagenitet i könsceller, kategori 1A och 1B, • cancerogenitet, kategori 1A och 1B och • reproduktionstoxicitet, kategori 1A och 1B. b) Hetolja. c) Ämnen och blandningar som finns i anordningar och som har en högsta temperatur som överstiger fluidens flampunkt. d) Kemiska ämnen och blandningar med kompletterande märkningskrav enligt förordning

text: (EG) nr 1272/2008

text: , EUH001, EUH006, EUH018, EUH019 och EUH044. Grupp 2a omfattar övriga fluider som inte ingår i grupp 1a.

text: 1. Denna författningsändring träder i kraft den 1 februari 2016. 2. Behållare, rörledningar och anläggningar som omfattas av och är förenliga med Arbetsmiljöverkets föreskrifter

text: AFS 2005:2

text: i den äldre lydelsen och som släppts ut på marknaden före den 1 februari 2018 får fortsatt tillhandhållas på marknaden och avlämnas för att tas i drift eller tas i bruk.

text: ERNA ZELMIN-EKENHEM

text: Monica Torgrip Anna Middelman

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-629-8 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ändring i Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS 2005:3) om besiktning av trycksatta anordningar

text: Trycksatta anordningar indelas i besiktningsklasserna A, B och C enligt 4–8 §§. För denna klassificering delas fluiderna som anordningen ska innehålla in i följande två grupper. Grupp 1a består av: a) Ämnen och blandningar, så som de definieras i artikel

text: och

text: i förordning (EG) nr 1272/2008 , som klassificeras som farliga i enlighet med följande faroklasser för fysikalisk fara eller hälsofara enligt delarna 2 och 3 i bilaga I till den förordningen: • instabila explosiva ämnen, blandningar och föremål eller explosiva ämnen, blandningar och föremål i riskgrupperna 1.1, 1.2, 1.3, 1.4 och 1.5, • brandfarliga gaser, kategori 1 och 2, • oxiderande gaser, kategori 1, • brandfarliga vätskor, kategori 1 och 2, • brandfarliga fasta ämnen, kategori 1 och 2, • självreaktiva ämnen och blandningar, typ A–F, • pyrofora vätskor, kategori 1,

text: och

text: samt ändring av förordning

text: (EG) nr 1907/2006

text: , i lydelsen enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) 1272/2008

text: om informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7.1998, s. 36, Celex 398L0034), ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/48/EG

text: • pyrofora fasta ämnen, kategori 1, • ämnen och blandningar som vid kontakt med vatten utvecklar brandfarliga gaser, kategori 1, 2 och 3, • oxiderande vätskor, kategori 1, 2 och 3, • organiska peroxider, typ A–F, • akut oral toxicitet, kategori 1 och 2, • akut dermal toxicitet, kategori 1 och 2, • akut inhalationstoxicitet, kategori 1, 2 och 3, • specifik organtoxicitet – enstaka exponering: kategori 1, • specifik organtoxicitet – upprepad exponering: kategori 1, • frätande eller irriterande på huden, kategori 1A, • mutagenitet i könsceller, kategori 1A och 1B, • cancerogenitet, kategori 1A och 1B och • reproduktionstoxicitet, kategori 1A och 1B. b) Hetolja. c) Ämnen och blandningar som finns i trycksatta anordningar och som har en högsta temperatur som överstiger fluidens flampunkt. d) Kemiska ämnen och blandningar med kompletterande märkningskrav enligt förordning

text: (EG) nr 1272/2008

text: , EUH001, EUH006, EUH018, EUH019 och EUH044. Grupp 2a omfattar övriga fluider som inte ingår i grupp 1a. Diagrammen och tabellerna i 4–8 §§ till dessa föreskrifter använder följande beteckningar.

text: p = högsta tryck i bar. t = högsta temperatur i grader Celcius, ºC. V = volym i liter. DN = diameterns nominella storlek svensk standard SS-ISO 6707. Om denna inte kan bestämmas används innerdiametern. För ett tvärsnitt som inte är cirkulärt används diameter i en cirkel med motsvarande area. P = effekt i kW. Vid bestämning av besiktningsklass ska följande gälla. Avgränsningslinjerna i diagrammen och tabellerna i 4–8 §§ anger den övre gränsen för varje besiktningsklass. Om en trycksatt anordning har flera rum ska den i sin helhet tillhöra den högsta klassen som gäller för något av rummen. Om en trycksatt anordning eller ett rum i anordningen innehåller flera fluider ska det vid klassningen betraktas som om anordningen eller rummet helt fylls med den fluid som medför de mest omfattande besiktningskraven.

text: Volymen hos dubbelmantlade ångkärl med beskickningsrum, där trycksättning sker mellan mantlarna, ska inkludera beskickningsrummet. Trycksatta anordningar som ingår i aggregat, processanläggningar eller avsäkringskretsar ska bedömas var för sig med avseende på besiktningsklass enligt 4–8 §§. När speciella krav eller undantag gäller för aggregat, processanläggningar eller avsäkringskretsar regleras detta särskilt i dessa föreskrifter. Rörledningar som är grenledningar och har en mindre diameter än sin huvudledning ska tillhöra samma klass som huvudledningen fram till och med den första avstängningsventilen räknat från anslutningspunkten mot huvudledningen.

text: 1. Denna författningsändring träder i kraft 1 februari 2016. 2. Anordningar som tidigare inte omfattats av krav på återkommande besiktning och som kommer att omfattas av sådana krav enligt de nya föreskrifterna ska genomgå en första återkommande besiktning enligt dessa föreskrifter senast den 1 februari 2022.

text: ERNA ZELMIN-EKENHEM

text: Monica Torgrip Anna Middelman

text: Till 3 § För att utröna om besiktningsplikt föreligger enligt diagrammen och tabellerna använder man det högsta tryck och den högsta temperatur som en trycksatt anordning är avsedd att användas för. När besiktning utförts och ett ackrediterat organ bedömt högsta tryck och temperatur för den avsäkringskrets i vilken anordningen eller anordningarna ingår, kommer högsta tryck och högsta temperatur att begränsas med hänsyn till den trycksatta anordning i kretsen som har de lägsta värdena. Högsta tryck blir då aktuellt avsäkringstryck och högsta temperatur aktuell avsäkringstemperatur för alla anordningarna i kretsen. Kokgrytor och steriliseringsapparater kan nämnas som exempel på sådana dubbelmantlade kärl där tryckkärlets och beskickningsrummets sammanlagda volymer ska ut göra den volym som används vid indelning i besiktningsklasser. Ett exempel på beskickningsrum är det rum i en kokgryta där maten kokas.

text: Ändringen innebär att fjärde till sjunde stycket upphävs.

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-630-4 · ISSN 1650-3163