text: Denna föreskrift är upphävd.

title: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om intern kontroll vid de allmänna försäkringskassorna

text: Med intern kontroll hos de allmänna försäkringskassorna avses åtgärder för kvalitetssäkring och kvalitetskontroll samt redovisningskontroll och administrativ kontroll. Med kvalitetssäkring avses åtgärder för att säkerställa likformighet och kvalitet i handläggning, beslut och utbetalning av försäkrings- och bidragsärenden. Med kvalitetskontroll avses kontroll efter beslut och utbetalning av likformighet och kvalitet i handläggning av försäkrings- och bidragsärenden. Med redovisningskontroll avses oegentlighetskontroll och kontroll av omedvetna fel. Kontrollen syftar till att säkerställa att inte andra utbetalningar än avsedda sker. Administrativa kontroller avser kontroller inbyggda i organisation och arbetsfördelning, behörighetssystem samt attitydfrågor m.m.

text: Försäkringskassorna skall följa de riktlinjer om kvalitetssäkring och kvalitetskontroll av försäkrings- och bidragsärenden som anges i bilaga till denna författning.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 1998 och gäller till och med utgången av år 1998.

text: 2. Genom författningen upphävs Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 1996:8

text: ) om intern kontroll vid de allmänna försäkringskassorna.

text: RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET

text: ANNA HEDBORG

text: Arne Edström Jan Andersson

text: Bilaga

text: INNEHÅLL

text: 1 Inledning

text: 2 Kvalitetssäkring och kvalitetskontroll

text: 2.1 God kvalitet

text: 3 Kvalitetssäkring före beslut/utbetalning

text: 3.1 Kvalitetssäkring utförd av handlä ggare 3.2 Kvalitetssäkring utförd av sakkunnig 3.3 Föreskriven kvalitetssäkring av sakkunnig

text: 4 Kvalitetskontroll efter beslut/utbetalning

text: 4.1 Kvalitetskontroll 4.2 Urval och omfattning 4.3 Rapportering/redovisning 4.4 Åtgärder vid kvalitetsbrister

text: 5 Förteckning per förmån

text: BARNBIDRAG BOSTADSBIDRAG TILL BARNFAMILJER OCH UNGDOMAR FAMILJEBIDRAG TILL TOTALFÖRSVARSPLIKTIGA FÖRÄLDRAPENNING HAVANDESKAPSPENNING TILLFÄLLIG FÖRÄLDRAPENNING VÅRDBIDRAG UNDERHÅLLSSTÖD – beviljande UNDERHÅLLSSTÖD – återbetalningsskyldighet SJUKPENNINGGRUNDANDE INKOMST (SGI) INSKRIVNING OCH AVREGISTRERING ARBETSLIVSINRIKTAD REHABILITERING – bedömning av rehabiliteringsbehov, beslut om åtgärder och utbetalning av rehabiliteringsersättning ARBETSSKADOR MED LIVRÄNTA – utredning och beslut ARBETSSKADELIVRÄNTOR – beräkning ASSISTANSERSÄTTNING – utredning och beslut ASSISTANSERSÄTTNING – utbetalning BILSTÖD TILL HANDIKAPPADE – utredning och beslut BILSTÖD TILL HANDIKAPPADE – utbetalning FÖRSÄKRING MOT KOSTNADER FÖR SJUKLÖN FÖRTIDSPENSION/SJUKBIDRAG – utredning FÖRTIDSPENSION/SJUKBIDRAG – beräkning och utbetalning HANDIKAPPERSÄTTNING KÖP AV ARBETSLIVSINRIKTADE REHABILITERINGSTJÄNSTER NÄRSTÅENDEPENNING SJUKPENNING SJUKPENNING VID MEDICINSK BEHANDLING I FÖREBYGGANDE SYFTE ELLER VID MEDICINSK REHABILITERING SÄRSKILT HÖGRISKSKYDD TANDVÅRD – ersättning för BOSTADSTILLÄGG TILL PENSIONÄRER, HUSTRU- TILLÄGG OCH INKOMSTPRÖVAD ÄNKEPENSION DELPENSION EFTERLEVANDEPENSION – barnpension, omställningspension, särskild efterlevandepension och ej inkomstprövad änkepension ÅLDERSPENSION UTBILDNINGSBIDRAG, m.m. – beräkning, utbetalning och återkrav

text: 6 Förklaringar av begrepp och termer

text: 1 Inledning

text: Riktlinjerna för kvalitetssäkring och kvalitetskontroll anger de åtgärder försäkringskassan skall vidta för att säkra och kontrollera likformighet, rättssäkerhet och kvalitet i ärendehandläggningen. Med ärendehandläggning avses här handläggning, beslut och utbetalning av försäkrings- och bidragsärenden. Åtgärderna delas in i: - kvalitetssäkring och - kvalitetskontroll.

text: Kvalitetssäkring och kvalitetskontroll syftar till likformighet, rättssäkerhet samt god kvalitet i ärendehandläggningen över hela landet.

text: Kvalitetssäkring utförs före beslut och utbetalning för att säkerställa att ett ärende blir handlagt på ett riktigt sätt. Därmed förebyggs förekomst av fel, fusk och missbruk samt oegentligheter. En väl fungerande kvalitetssäkring resulterar i att rätt person erhåller rätt ersättning på rätt sätt i rätt tid.

text: Kvalitetskontroll utförs efter beslut och utbetalning för att kontrollera att ärendet blivit handlagt på ett riktigt sätt. Därmed kontrolleras eventuell förekomst av fel, misstanke om fusk och missbruk samt oegentligheter. En väl fungerande kvalitetskontroll verifierar gjorda utbetalningar och resulterar i kunskap om aktuell kvalitetsnivå samt om kvalitetssäkringen fungerar på avsett sätt.

text: Alla former av beslut i försäkrings- och bidragsärenden såsom beviljande, avslag, ändringar och indragningar av förmåner samt utbetalningar skall omfattas av kvalitetssäkring och kvalitetskontroll.

text: 2.1 God kvalitet

text: Av

text: förvaltningslagen (1986:223)

text: (FL) framgår de allmänna krav som ställs på handläggningen av ärenden. Enligt FL gäller att varje ärende där någon enskild är part skall handläggas så enkelt, snabbt och billigt som möjligt utan att säkerheten eftersätts. Vidare ställer FL krav på försäkringskassan att på olika sätt hjälpa den försäkrade och i förekommande fall begära in eller ta in kompletterande uppgifter i ärendet för att åstadkomma att rätt beslut fattas och därmed att rätt ersättning betalas ut.

text: Vad som är god kvalitet i ärendehandläggningen framgår i huvudsak av RFV:s allmänna råd för respektive förmån. Generellt gäller att de förhållanden som kan ha betydelse för beslutet i ett ärende skall finnas dokumenterade i ett beslutsunderlag. Av de allmänna råden framgår vad som är väsentligt för beslutet inom respektive förmånsområde.

text: Generellt sett ställs det krav på att - underlagskontroll görs och att riktigheten i lämnade uppgifter bedöms - dokumentationen skall vara den föreskrivna - beslutsunderlagen skall vara fullständiga och tillräckliga - tillämpningen skall överensstämma med lagar, förordningar, RFV:s föreskrifter och praxis - besluten skall vara korrekta i sak och till sin utformning - beräkningarna skall vara riktiga - beslutsmeddelande skall överensstämma med beslut och uppfylla i FL ställda krav - inrapporteringen i datasystemet skall stämma överens med beslutet - utbetalningen skall vara rätt - ADB-listor skall vara åtgärdade.

text: Försäkringskassan skall vidta åtgärder för att i den löpande verksamheten säkerställa likformighet, rättssäkerhet och god kvalitet i ärendehandläggningen.

text: 3.1 Kvalitetssäkring utförd av handläggare

text: God försäkringsmässig kompetens hos handläggaren är en grundförutsättning för god kvalitet i ärendehandläggningen.

text: Ett led i kvalitetssäkringen är att den som handlägger ett ärende hos försäkringskassan försäkrar sig om att kraven på god kvalitet i ärendehandläggningen är uppfyllda.

text: Handläggningen skall ske i enlighet med de krav som FL ställer på handläggningen av ett ärende. Vidare skall handläggningen ske i enlighet med för aktuellt sakområde gällande lagar och förordningar samt RFV:s föreskrifter.

text: Som stöd för ärendehandläggningen finns RFV:s allmänna råd, rättslägesanalyser, domsregister samt RFV:s övriga uttrycksmedel. Som stöd för beslutens utformning finns av RFV framtagen beslutsmodell.

text: Därtill kan förteckning per förmån under avsnitt 5 användas som checklista och utgöra ett stöd i den löpande ärendehandläggningen.

text: 3.2 Kvalitetssäkring utförd av sakkunnig

text: För ärenden med särskilda svårigheter eller som innehåller risker i handläggningen eller när omständigheterna annars talar för det, skall kvalitetssäkring även innefatta granskning av sakkunnig med försäkringsmässig kompetens för att avgöra om ärendet är korrekt handlagt eller inte. Sakkunnig i detta sammanhang är annan person än den som handlagt ärendet. Föredragande i socia lförsäkringsnämnd svarar för denna kvalitetssäkring i nämndärenden som han/hon inte själv handlagt.

text: Som miniminivå gäller att sådan granskning skall ske av de ärendeslag och under de förutsättningar som anges under avsnitt 3.3. Varje försäkringskassa och verksamhetsansvarig chef avgör utifrån de aktuella förhållandena i vilken omfattning ytterligare försäkrings- och bidragsärenden skall kvalitetssäkras på detta vis.

text: Granskning skall ske före beslut. Granskningen syftar till att säkerställa att det i beslutsunderlaget finns dokumenterat de utredningar och bedömningar som krävs för ett korrekt beslut i ärendet. Bedömning skall göras om ärendets handläggning leder till ett korrekt beslut och i övrigt uppfyller kraven på god kvalitet eller om ytterligare kompletterande uppgifter behöver tillföras ärendet före beslut.

text: Förteckningen per förmån under avsnitt 5 kan utgöra stöd vid granskningen.

text: Kvalitetssäkring utförd av sakkunnig skall dokumenteras i det granskade ärendet.

text: Försäkringskassan skall ha rutiner för intern rapportering av resultat från granskning av sakkunnig.

text: Varje verksamhetsansvarig chef ansvarar för att ärenden handläggs av personal som har erforderlig kompetens och att granskning av sakkunnig sker i den omfattning som krävs för att säkerställa likformighet, rättssäkerhet och kvalitet.

text: 3.3 Föreskriven kvalitetssäkring av sakkunnig

text: Följande ärendeslag skall under angivna förutsättningar kvalitetssäkras av sakkunnig:

text: FÖRMÅN GRANSKNING AV SAKKUNNIG SKALL SKE UNDER FÖLJANDE FÖRUTSÄTT- NINGAR BARNBIDRAG • Ärenden avseende inflyttning till och utflyttning från Sverige samt EU/EES-ärenden. • FÖRÄLDRAPENNING • Före första utbetalningen. Granskningen skall säkerställa att föräldern uppfyller inskrivningsvillkoret om 180 dagar respektive 240dagarsvillkoret om viss tids sjukpenningförsäk-

text: ring överstigande garantinivån. • HAVANDESKAPSPENNING • Ärenden där handläggaren bedömer att begärd ersättning inte kan utges, helt eller delvis • TILLFÄLLIG FÖRÄLDRA- • Förhandsbeslut om utökad rätt till tillfällig PENNING föräldrapenning för barn som fyllt 12 år men inte 16 år eller för barn som är 16 år eller äldre och som omfattas av personkretsen i LSS. • Beslut om rätten till kontaktdagar för barn som omfattas av personkretsen i LSS • VÅRDBIDRAG • Ärenden där föredraganden i SFN är samma person som handlagt och utrett ärendet. • UNDERHÅLLSSTÖD • EU-ärenden

text: – beviljande

text: • Ärenden där den bidragsskyldige bor utomlands • UNDERHÅLLSSTÖD • Vid begäran om gallring av indrivningsärende

text: – återbetalningsskyldig-

text: som felaktigt överlämnats till kronofogdemyn-

text: het

text: digheten • SJUKPENNINGGRUNDAN- • Ärenden där SGI baseras på inkomst av annat DE INKOMST (SGI) förvärvsarbete • INSKRIVNING OCH AV- • Ärenden där inskrivning av den som inte är REGISTRERING folkbokförd sker med stöd av uppehållstillstånd eller med tillämpning av förordning 1408/71 • Vid avregistrering • ARBETSSKADOR MED • Ärenden där föredraganden i SFN är samma

text: LIVRÄNTA – utredning

text: person som handlagt och utrett ärendet.

text: och beslut

text: • ARBETSSKADELIVRÄN- • Ärenden där PGI-AL har beräknats

text: TOR – beräkning

text: • Ärenden där livräntan beviljas retroaktivt och den retroaktiva utbetalningen överstiger 12 000 kronor • ASSISTANSERSÄTTNING • Ärenden där föredraganden i SFN är samma

text: – utredning och beslut

text: person som handlagt och utrett ärendet • BILSTÖD TILL HANDI- • Ärenden där föredraganden i SFN är samma

text: KAPPADE – utredning och

text: person som handlagt och utrett ärendet

text: beslut

text: • FÖRTIDSPEN- • Ärenden där föredraganden i SFN är samma SION/SJUKBIDRAG – ut- person som handlagt och utrett ärendet

text: redning

text: • FÖRTIDSPEN- • Ärenden i vilka den försäkrade har färre än

text: SION/SJUKBIDRAG– be-

text: 30 år med ATP-poäng och har bott i Sverige

text: räkning och utbetalning

text: kortare tid än 40 år. • EU/EES- och konventionsärenden • HANDIKAPPERSÄTTNING • Ärenden där föredraganden i SFN är samma

text: person som handlagt och utrett ärendet. • SJUKPENNING • Vid den 90:e dagen i sjukperioden. Granskningen skall säkerställa att aktuell bedömning av rätten till sjukpenning är gjord, motiverad och dokumenterad. Granskningen skall också säkerställa att behovet av rehabiliteringsåtgärder har prövats, motiverats och dokumenterats. • Ärenden där handläggaren bedömer att rätt till begärd sjukpenning inte föreligger, helt eller delvis. • BOSTADSTILLÄGG TILL • Ärenden där pensionstagaren uppbär utländsk PENSIONÄRER, pension.

text: HUSTRUTILLÄGG OCH

text: • Ärenden där pensionstagaren är näringsidka-

text: INKOMSTPRÖVAD ÄNKE-

text: re.

text: PENSION

text: • EFTERLEVANDEPENSION • Ärenden i vilka den avlidne har tillgodoräknats

text: - barnpension, omställ-

text: färre än 30 år med pensionspoäng och hade

text: ningspension, särskild

text: bott i Sverige kortare tid än 40 år.

text: efterlevandepension och

text: • EU/EES- och konventionsärenden.

text: änkepension

text: • Ärenden som avser efterlevandepension till kvinnor födda 1945 eller senare (8 och 14 kap. med övergångsbestämmelser, AFL). • ÅLDERSPENSION • Ärenden i vilka den försäkrade har färre än 30 år med ATP-poäng och har bott i Sverige kortare tid än 40 år. • EU/EES- och konventionsärenden. •

text: 4.1 Kvalitetskontroll

text: Försäkringskassan skall systematiskt kontrollera att ärendehandläggningen uppfyller kraven på likformighet, rättssäkerhet och kvalitet.

text: Kvalitetskontroll skall ske efter beslut/utbetalning och omfatta alla ärendeslag. Kontrollen syftar till att klarlägga om åtgärder som krävs för god kvalitet i ärendehandläggningen har utförts.

text: Kontroll skall utföras av annan person än den som har deltagit i handläggningen av ärendet. Den som gör kontrollen skall ha god försäkringsmässig kompetens att avgöra huruvida ett ärende är korrekt handlagt eller inte.

text: Kontrollen skall ske utifrån förteckning per förmån som återfinns under avsnitt 5. I de fall förteckning saknas för förmånen skall kvalitetskontroll ske utifrån vad som under avsnitt 2.1 har sagts generellt om kraven på god kvalitet i handläggningen.

text: Den som utför kontrollen skall ta ställning till om de åtgärder som krävs för god kvalitet är utförda, verifiera utbetalning samt bedöma om fel, misstänkt fusk eller missbruk eller oegentligheter kan ha förekommit i ärendet. Genom att utföra kvalitetskontrollen på detta sätt uppnås även syftet med redovisningskontroll, dvs. att säkerställa att inte andra utbetalningar än avsedda sker.

text: Utförd kontroll skall dokumenteras i det kontrollerade ärendet. Brister och fel som konstateras skall förtecknas och rapporteras.

text: 4.2 Urval och omfattning

text: Grunden för urvalet av ärenden som omfattas av kvalitetskontroll utgörs av beslut (beviljande, avslag, ändringar och indragningar) eller utbetalningar. Urvalet sker slumpmässigt av inrapporterade transaktioner i ADB-systemen. I de fall ADB-rutin finns för urval, framgår det av förmånsvisa listor vilka ärenden som skall kontrolleras. Om ADB-rutiner saknas skall kassan manuellt och slumpmässigt välja ut ärenden för kontroll.

text: Urval för kvalitetskontroll skall ske minst en gång per kvartal och omfatta minst det procentuella uttag som framgår av sammanställningen nedan. Mot bakgrund av syftet med urvalen – att i vart fall på riksnivå kunna bilda sig en uppfattning om felfrekvens och dess förändring över tiden – utgör angivet urval en miniminivå.

text: Beroende på syftet med urvalen kan en försäkringskassa behöva göra större urval än vad som framgår av nedanstående sammanställning. Kassan kan då besluta om större urval. Det bör uppmärksammas att urvalen i vissa fall av tekniska skäl blir större på kassanivå än vad som framgår av tabellen. Riksförsäkringsverket tillhandahåller information om urvalsstorlek m.m.

text: Allmänt

text: Urval Beslut Utbetalningar

text: 1 % Sjukpenninggrundande inkomst (SGI) 3 % Inskrivning och avregistrering

text: Ekonomiskt stöd till barnfamiljer Urval Beslut Utbetalningar

text: 1 % Barnbidrag Föräldrapenning Bostadsbidrag till barn- Tillfällig föräldrapenning familjer Underhållsstöd Återbetalning av underhållsstöd 2 % Familjebidrag Havandeskapspenning Krav på underhållsbidrag 3 % Barnpension 4 % Vårdbidrag 25 % Adoptionskostnadsbidrag

text: Ersättning vid sjukdom och handikapp Urval Beslut Utbetalningar

text: 1 % Arbetsskadelivränta Sjukpenning Förtidspension Rehabiliteringsersättning Sjukbidrag Underlag till tandvårdsersättning 3 % Assistansersättning Närståendepenning 5 % Handikappersättning Frivillig sjukpenning 10 % Arbetshjälpmedel Arbetsskadesjukpenning Bilstöd 15 % Försäkring mot kostnader för sjuklön 25 %

text: Smittbärarersättning

text: Ersättning vid ålderdom Urval Beslut Utbetalningar

text: 1 % Bostadstillägg inkl hustrutillägg Särskilt pensionstillägg Ålderspension 2 % Särskild efterlevandepension Änkepension 10 % Delpension Omställningspension Förlängd omställningspension

text: Annan utbetalning Urval Beslut Utbetalningar

text: 1 % Utbildningsbidrag 3 % Köp av tjänst Dagpenning till värnpliktiga Reseersättning till funktionshindrad -

text: 4.3 Rapportering/redovisning

text: Resultaten från utförd kvalitetskontroll skall redovisas genom inrapportering till det centrala ADB-systemet. Rapportering skall ske av de ärenden där felet lett till ett felaktigt beslut/utbetalning samt ärenden där det, på grund av att erforderliga uppgifter saknas, inte kan avgöras om beslutet är felaktigt eller om utbetalningen är felaktig. Därtill skall det inom försäkringskassan finnas rapporteringsrutiner genom vilka alla förekommande kvalitetsbrister hanteras och uppmärksammas.

text: För inrapportering av resultat skall försäkringskassan följa nedan nämnda klassificering av feltyper och felorsaker.

text: Feltyper är: - skriv- eller räknefel eller annat förbiseende - felaktigt eller bristfälligt underlag - felaktig rättstillämpning -

text: förvaltningslagen

text: eller annan regel har inte följts.

text: Felorsaker utgörs av: - fel eller brist i handläggning - misstänkt oegentlighet - misstänkt fusk eller missbruk.

text: Fel eller brist i handläggningen innefattar dels felaktig utbetalning, dels ärenden med andra fel och brister i handläggningen. Förutom rapportering av feltyp och felorsak skall redovisning ske av ekonomiska konsekvenser i form av felaktigt utbetalt bruttobelopp. Såväl för mycket som för lite utbetald ersättning skall redovisas.

text: Redovisning av resultat skall ske löpande. Vid inrapportering skall andelen fel hänföras till den månad ärendet avser. Redovisning skall ske senast månaden efter det kvartal ärendet avser.

text: 4.4 Åtgärder vid kvalitetsbrister

text: Verksamhetsansvarig chef ansvarar för att resultaten från kvalitetskontrollen följs upp och åtgärder vidtas i den utsträckning som är erforderlig för att främja kvaliteten i ärendehandläggningen. Kassaledningen skall hålla sig informerad om resultaten från kvalitetskontrollerna och om de åtgärder som vidtas.

text: 5 Förteckning per förmån

text: Följande förteckningar skall användas vid kvalitetskontroll efter beslut/utbetalning. Kontroll skall ske av att åtgärder som krävs för god kvalitet i handläggningen har utförts. Därtill kan förteckningarna användas såsom stöd vid kvalitetssäkring utförd av handläggare och sakkunnig.

text: Förteckningarna per förmån bygger på en risk- och väsentlighetsanalys gjord av RFV för respektive förmånsslag utifrån RFV:s föreskrifter och allmänna råd.

text: Förteckningarna per förmån innehåller följande delar: - Inledningsvis anges de lagar, förordningar samt RFV:s föreskrifter och allmänna råd som avser aktuell förmån. - Kontrollmål – Här anges de resultatmål som gäller för ärendehandläggningen av aktuell förmån och därmed även för kvalitetskontrollen. - Risker – Här anges de risker som identifierats beträffande ärendehandläggningen av aktuell förmån. - Åtgärder som krävs för god kvalitet i handläggningen – Här anges de åtgärder som krävs för god kvalitet i ärendehandläggningen av aktuell förmån - för att tillgodose kravet på likformighet, rättssäkerhet och kvalitet.

text: BARNBIDRAG

text: Lagen (

text: ) om allmänna barnbidrag, lagen (

text: ) om förlängt barnbidrag, FL,

text: barnbidragsförordningen (1986:386)

text: , Allmänna råd (

text: ) Allmänt barnbidrag, flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag.

text: Kontrollmål

text: Korrekt beslutsunderlag, rätt bedömning, rätt beslut och rätt utbetalning.

text: Risker är bl.a. att

text: - eventuella fel inte upptäcks då det finns ett stort inslag av automatik där bidrag beviljas på grund av aviseringar från folkbokföringsuppgift om barns födelse - bidrag betalas ut felaktigt till barn med anknytning till EU/EES- eller konventionsland - felinskrivning sker för barn som kommit till Sverige som medföljande till flykting/asylsökande (är det andras barn som medföljer finns inte rätten att uppbära barnbidrag) - bidrag betalas ut felaktigt om mottagaren inte anmält att denne eller barnet lämnat landet för längre tid än 6 månader - förlängt barnbidrag och flerbarnstillägg kan betalas ut felaktigt om villkor som ger rätt till bidragen inte uppfylls t.ex. att studier avbryts eller vid fle rbarnstillägg att sammanboende upphör - FL:s regler om dokumentation, utredning, kommunicering samt beslutsmotivering inte följs.

text: Åtgärder som krävs för god kvalitet i handläggningen

text: Dokumentation och bedömning av eventuella impulser från t.ex. daghem, skola och arbetsgivare om utlandsflyttning.

text: Kontroll mot inskrivning/avregistrering.

text: Kontroll av anmäld utlandsvistelse som inte avses överstiga 6 månader (bevakning och kontroll av utlandsvistelsens längd).

text: Utredning av om rätt till bidrag föreligger vid avisering från Riksskatteverket (RSV) om utflyttning.

text: Kontroll om bidragstagare under året har fått sitt uppehållstillstånd indraget/inte förlängt av Statens invandrarverk (SIV).

text: Utredning av utbetalningar och försändelser som kommer i retur.

text: Kontroll mot Centrala Studiestödsnämndens (CSN:s) register av att - förlängt barnbidrag inte betalas ut för samma tid som studiebidrag för t.ex. gymnasiestudier - studiebidrag alltjämt betalas ut för de som har flerbarnstillägg och att studierna inte avbrutits.

text: Kontroll av att utbetalt belopp överensstämmer med beslutsunderlag.

text: FL:s regler om dokumentation, utredning, kommunicering samt beslutsmotivering har följts.

text: Granskning av sakkunnig i ärende avseende inflyttning till och utflyttning från Sverige samt EU/EES-ärenden. Granskningen är dokumenterad.

text: BOSTADSBIDRAG TILL BARNFAMILJER OCH UNGDOMAR

text: Lagen (

text: ) om bostadsbidrag (BoL), FL,

text: bostadsbidragsförordningen (1993:739)

text: , RFV:s föreskrifter (

text: RFFS 1993:7

text: ) om bostadsbidrag, RFV:s föreskrifter (

text: RFFS 1998:9

text: ) om beräkning av bostadskostnad, RFV:s föreskrifter (

text: RFFS 1998:12

text: ) om uppskattning av kostnader för en bostads uppvärmning, hushållsel och övrig drift vid beräkning av bostadskostnad för år 1998, RFV:s föreskrifter (

text: RFFS 1996:12

text: ) om inkomstprövning och avstämning vid beslut ombostadsbidrag, Allmänna råd (

text: ) Bostadsbidrag till barnfamiljer och ungdomar.

text: Kontrollmål

text: Risker är bl.a. att

text: - sökande lämnar felaktiga uppgifter om hushållets sammansättning, om den bidragsgrundande inkomsten eller om bostaden och bostadskostnaden - preliminärt bostadsbidrag lämnas felaktigt eller utbetalas med för högt belopp - mottagare av preliminärt bostadsbidrag inte fullgör sin skyldighet att omgående till försäkringskassan anmäla ändrade förhållanden - fel i taxerade inkomster kan leda till fel i slutligt bostadsbidrag - fel i folkbokföringsuppgifter kan leda till fel i bostadsbidrag - FL:s regler om dokumentation, utredning, kommunicering samt beslutsmotivering inte följs.

text: Kontroll av om andra förmåner utbetalas, t.ex. via kunddatabild. Avvikelser mellan uppgifter i olika ärenden är korrigerade.

text: Anmälningar och andra impulser i ett ärende om att rätt till bidrag inte föreligger eller föreligger med lägre belopp har utretts.

text: HUSHÅLLET

text: Kontroll av sökandes bostadsadress mot folkbokföringsadressen. Utredning vid avvikelse. Anmälan till folkbokföringsmyndigheten vid behov.

text: Kontroll om barn ingår i hushållet, samt om barn över 18 år har studiehjälp.

text: Vid behov kontroll av familjesammansättning och bosättningsförhållanden genom kontakt med folkbokföringsmyndigheten.

text: Vid oklarhet om det finns andra boende i hushållet än dem som uppgetts på ansökan utreds de verkliga förhållandena innan beslut om bostadsbidrag fattas.

text: BIDRAGSGRUNDANDE INKOMST

text: Uppgiven inkomst är rimlighetsbedömd.

text: Kontroll av uppgiven inkomst mot lönespecifikation och vid behov genom kontakt med t.ex. arbetsgivare och skattemyndighet.

text: Uppgift om näringsinkomst är styrkt enligt senaste självdeklaration. Vid behov ytterligare utredning, t.ex. genom kontakt med skattemyndigheten och genom delårsbokslut och/eller aktuell resultat- och balansrapport.

text: Vid behov förmögenhetskontroll t.ex. genom kontakt med skattemyndigheten och genom förfrågan till banker.

text: BOSTADSKOSTNADEN

text: Styrkta uppgifter finns om taxeringsvärde, nybyggnadsår, tillbyggnadsår och värdeår samt boyta för småhus.

text: Styrkta uppgifter finns om storleken på lån och räntesats, storleken på räntebidrag, samt att fastigheten respektive bostadsrätten utgör säkerhet för lån.

text: Styrkta uppgifter finns om hyrans respektive månadsavgiftens storlek och vad den omfattar, samt om bostadsytan i hyrd bostad respektive bostadsrätt.

text: Uppgift finns om att hyresavtal är godkänt av hyresvärd eller hyresnämnd, när sökanden är andrahandshyresgäst.

text: FAMILJEBIDRAG TILL TOTALFÖRSVARSPLIKTIGA

text: Lagen (

text: ) om totalförsvarsplikt, lagen (

text: ) om handläggning av vissa ersättningar till den som tjänstgör inom totalförsvaret, FL, förordningen (

text: ) om förmåner till totalförsvarspliktiga, RFV:s föreskrifter (

text: RFFS 1998:9

text: ) och RFV:s föreskrifter (

text: RFFS 1995:10

text: ) om familjebidrag, Allmänna råd (

text: ) Familjebidrag till totalförsvarspliktiga.

text: Kontrollmål

text: Risker är bl.a. att

text: - felaktiga uppgifter lämnas om bostadsförhållanden, inkomstförhållanden före och under tjänstgöring, familjeförhållanden och, när det gäller näringsbidrag, ekonomiska förhållanden om rörelsen - att den bidragsberättigade inte omedelbart lämnar upplysningar om nya omständigheter av betydelse för rätten till bidrag

text: - FL:s regler om dokumentation, utredning, kommunicering samt beslutsmotivering inte följs.

text: Kontroll av att den bidragsberättigade är folkbokförd på den fastighet som bostadsbidrag skall lämnas för.

text: Kontroll av att den bidragsberättigade vid tjänstgöringens början haft eget boende i minst tre månader och under denna tid haft ekonomisk förmåga att betala sin bostadskostnad och betalat regelbundet.

text: Kontroll av uppgifter och vid behov utredning om - bostadskostnader - bostadsförhållanden - inkomstförhållanden före och under tjänstgöring - familjeförhållanden - ekonomiska förhållanden om rörelsen när det gäller näringsbidrag.

text: Kontroll av att familjebidrag i form av bostadsbidrag samordnas med preliminärt bostadsbidrag enligt lagen om bostadsbidrag.

text: FÖRÄLDRAPENNING

text: 4 kap. AFL, FL, RFV:s föreskrifter (

text: RFFS 1998:14

text: ) om föräldrapenningförmåner, Allmänna råd (

text: ) Föräldrapenningförmåner.

text: Kontrollmål

text: Risker är bl.a. att

text: - utbetalning sker efter felaktig SGI/särskild beräkningsgrund - det blir en felaktig handläggning med avseende på EG-regler (exempelvis kan den som arbetar i Sverige utan att vara bosatt här vara berättigad till föräldrapenning) - samordning inte görs med andra försäkringsförmåner och/eller att avräkning av dagar/tid enligt utländsk lagstiftning inte görs om en förälder har uppburit motsvarande förmån enligt utländsk lagstiftning - FL:s regler om dokumentation, utredning, kommunicering samt beslutsmotivering inte följs.

text: Beslut om föräldrapenning grundas på kontroll och dokumentation av att: - försäkran för föräldrapenning är fullständigt ifylld - födelseavisering (i vissa fall moderskapsintyg) finns - inskrivningsvillkoret, 180-dagarsvillkoret, är uppfyllt - 240-dagarsvillkoret är uppfyllt - bedömning av om tidigare fastställd SGI kan gälla eller om ny inkomstutredning skall göras, se nedan Sjukpenninggrundande inkomst (SGI).

text: SGI-kontroll är utförd efter ett år (vid barnets 1-årsdag).

text: Det tas i förekommande fall ställning till om utbetalning skall ske enligt s.k. särskild beräkningsgrund.

text: Kontroll mot andra förmåner som inte skall utges samtidigt som föräldrapenning.

text: Bedömning om frånvarokontroll hos arbetsgivaren.

text: Granskning av sakkunnig före första utbetalningen i ett föräldrapenningärende för att säkerställa att föräldern uppfyller inskrivningsvillkoret om 180 dagar och 240-dagarsvillkoret om viss tids sjukpenningförsäkring överstigande garantinivån.

text: Granskningen är dokumenterad.

text: HAVANDESKAPSPENNING

text: 3 kap. 9 och 9 a §§ AFL,

text: föräldraledighetslagen (1995:584)

text: , FL, Allmänna råd (

text: ) Havandeskapspenning.

text: Kontrollmål

text: Risker är bl.a. att

text: - beslutsunderlaget är otillräckligt och/eller att bedömningen av rätten till havandeskapspenning blir felaktig - kraven på fysiskt påfrestande arbetsförhållanden är inte upp- - fyllda - möjligheter till omplacering hos arbetsgivaren är inte prövade - utbetalning sker efter en felaktig SGI - samordning inte görs med sjukpenning/sjuklön/andra förmåner - FL:s regler om dokumentation, utredning, kommunicering samt beslutsmotivering inte följs.

text: Fullständig ansökan om havandeskapspenning finns. Av beslutsunderlaget framgår: - i vilken grad arbetsförmågan är nedsatt - arbetets art alternativt uppgifter om arbetsmiljörisker på arbetsplatsen ifråga - möjligheter till omplacering hos arbetsgivaren - försäkringsläkares bedömning i förekommande fall - eventuella synpunkter från Yrkesinspektionen/Sjöfartsinspektionen när det gäller risker i arbetsmiljön och behov av omplacering på arbetsplats.

text: Utlåtande från arbetsgivaren om omplacering finns och bör vara undertecknat av den som ansvarar för personalfrågor på företaget. Förhandlingsprotokoll kan accepteras i stället för utlåtande när det framgår vilka möjligheter till omplacering som prövats.

text: Av beslutet framgår under vilken tid som havandeskapspenning kan ges ut.

text: Bedömning av om tidigare fastställd SGI kan gälla eller om ny inkomstutredning skall göras, se nedan Sjukpenninggrundande inkomst (SGI).

text: Fullständigt ifylld försäkran för havandeskapspenning finns.

text: Kontroll mot andra förmåner som inte skall utges samtidigt som havandeskapspenning.

text: Granskning av sakkunnig i ärende där försäkringskassan bedömer att begärd ersättning inte, helt eller delvis, kan utges.

text: Granskningen är dokumenterad.

text: TILLFÄLLIG FÖRÄLDRAPENNING

text: 4 kap. AFL,

text: 1 § lagen (1993:387)

text: om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS), FL, förordning (

text: ) om vissa gränsarbetares rätt till tillfällig föräldrapenning enligt AFL, RFV:s föreskrifter (

text: RFFS 1998:14

text: ) Föräldrapenningförmåner

text: Kontrollmål

text: Risker är bl.a. att

text: - rätt till tillfällig föräldrapenning saknas - utbetalning sker efter en felaktig SGI - samordning med vårdbidrag inte görs eller att impulser om andra förmåner inte beaktas vilket kan medföra felutbetalning - FL:s regler om dokumentation, utredning, kommunicering samt beslutsmotivering inte följs.

text: Beslut om tillfällig föräldrapenning grundas på kontroll och dokumentation av att: - försäkran för tillfällig föräldrapenning är fullständigt ifylld - läkarutlåtande om sjukdom, smitta eller funktionshinder finns fr.o.m. dag 8 - föräldern skulle ha förvärvsarbetat under aktuell tid - föräldern har haft behov av att avstå från förvärvsarbete - arbetslös förälder har visat att han/hon gått miste om arbetslöshetsersättning för dag som han/hon begär tillfällig föräldrapenning - underlag finns som styrker rätten till ersättning för barn som fyllt 12 år men inte 16 år - underlag finns som styrker rätten till s.k. kontaktdagar eller rätten till tillfällig föräldrapenning för ett barn som är äldre än 16 år och som hör till personkretsen i LSS - överlåtelse finns i förekommande fall.

text: Prövning av ev. samordning med vårdbidrag (försäkringsbild) har skett.

text: Kontroll mot andra förmåner som inte skall utges samtidigt som tillfällig föräldrapenning.

text: Bedömt om frånvarokontroll behövt göras hos arbetsgivare och daghem.

text: Granskning av sakkunnig i ärende som omfattar förhandsbeslut om utökad rätt till tillfällig föräldrapenning för barn som fyllt 12 år men inte 16 år eller för barn som är 16 år eller äldre och som omfattas av personkretsen i LSS.

text: Granskning av sakkunnig i ärende som omfattar beslut om rätten till kontaktdagar för barn som omfattas av personkretsen i LSS.

text: Granskningen av sakkunnig är dokumenterad.

text: VÅRDBIDRAG

text: 9 kap. 4–5 §§ AFL, FL, Allmänna råd (

text: ) Vårdbidrag.

text: Kontrollmål

text: Risker är bl.a. att

text: - utredningen inte omfattar barnets hela behov av särskild tillsyn eller vård, vilket leder till felaktigt beslut - beslutet kan bli felaktigt om utredningen inte innehåller en redovisning av alla de av föräldern uppgivna merkostnaderna, uppgivna merkostnader inte är föranledda av barnets sjukdom eller funktionshinder eller om utredningen inte innehåller en noggrann redovisning av hur merkostnaderna har beräknats av försäkringskassan - det inte framgår av utredningen vilka andra ersättningar och samhällsstöd det finns för barnet samt hur sådant stöd påverkar vårdbidragets storlek - FL:s regler om dokumentation, utredning, kommunicering samt beslutsmotivering inte följs.

text: Kontroll av att den sökande är förälder till barnet i de fall detta inte framgår av ansökan.

text: Läkarutlåtande/medicinsk bedömning som beskriver omfattningen/varaktigheten av barnets sjukdom eller funktionshinder och styrker behovet av särskild tillsyn eller vård och merkostnader finns i ärendet.

text: Det är styrkt att det särskilda tillsyns- eller vårdbehovet p.g.a. sjukdom eller funktionshinder finns under minst sex månader.

text: Personlig kontakt med föräldrarna under utredningen, exempelvis i form av hembesök.

text: Samråd med försäkringsläkare är dokumenterat. Skriftligt yttrande finns då behov föreligger av att förtydliga, förklara eller komplettera uppgifter i medicinska underlag.

text: Vid behov finns utlåtande från kurator, dietist, pedagog, sjukgymnast eller annan inom sjukvård, habilitering eller skola.

text: Utredning av omfattningen av barnets behov av särskild tillsyn eller vård, innefattar barnets hela behov av detta.

text: Av utredningen framgår - vilka särskilda vårdinsatser i form av träning, stimulans eller aktivering som barnet behöver och omfattningen av dessa insatser - vem som utför de särskilda tillsyns- och vårdinsatserna samt tidsåtgång - samtliga yrkade merkostnader samt redogörelse för vilka merkostnader som bedömts vara ersättningsgrundande och hur dessa har beräknats

text: - vilka andra ersättningar och samhällsstöd det finns för barnet samt hur sådant stöd påverkar vårdbidragets storlek.

text: Ställningstagande till omprövning av vårdbidrag i de fall assistansersättning beviljas/beviljats.

text: Beslutsunderlaget innefattar alla väsentliga bedömningsmoment som leder till en sammanvägning av den vårdbidragsnivå som bedöms vara riktig samt motiveringen härtill. Sammanvägningen är dokumenterad.

text: Vid beslut utan tidsbegränsning finns angivet i beslutet när rätten till fortsatt vårdbidrag kommer att omprövas.

text: Granskning av sakkunnig i ärende där föredraganden i socialförsäkringsnämnd är samma person som handlagt och utrett ärendet. Granskningen är dokumenterad.

text: UNDERHÅLLSSTÖD – beviljande

text: Lagen (

text: ) om underhållsstöd (USL), FL, förordningen (

text: ) om underhållsstöd, RFV:s föreskrifter (

text: RFFS 1996:18

text: ) Underhållsstöd och förlängt underhållsstöd, Allmänna råd (

text: ) Underhållsstöd och förlängt underhållsstöd.

text: Kontrollmål

text: Risker är bl.a. att

text: - underhållsstöd lämnas trots att föräldrarna bor tillsammans - underhållsstöd lämnas trots att barnet och/eller boföräldern lämnat landet för en tid överstigande sex månader - underhållsstöd lämnas trots att villkoren för bosättning och vistelsetid i Sverige inte är uppfyllda, t.ex. då uppehållstillstånd saknas eller är indraget - reglerna tillämpas felaktigt i EU-ärenden - den som söker underhållsstöd inte är förälder eller rättslig vårdnadshavare för barnet - förlängt underhållsstöd lämnas trots att barnet slutat studera - underhållsstöd lämnas efter det att barnet flyttat, får samhällsvård eller gift sig - fel i folkbokföringsuppgifter om boende- och familjeförhållanden kan medföra felaktiga utbetalningar under många år eftersom underhållsstödet beviljas tills vidare - FL:s regler om dokumentation, utredning, kommunicering samt beslutsmotivering inte följs.

text: Samtliga handlingar, som styrker uppgifter, finns i ärendets akt och samtliga utförda kontroller i ärendehandläggningen är dokumenterade.

text: Sökandens uppgifter om barns, boförälders respektive bidragsskyldigs bostadsadresser kontrolleras mot respektive folkbokföringsadress. Korrigering vid avvikelse. Anmälan till folkbokföringen vid behov.

text: Vid behov kontroll av barnets och boförälderns identitet.

text: Det rättsliga vårdnadsförhållandet för barnet är styrkt.

text: Uppgifter om avliden förälder och att underhållsstöd inte lämnas till barn som har barnpension enligt AFL är styrkta.

text: Kontroll av att barn över 18 år har studiehjälp.

text: Fortlöpande bevakning av förhållanden som påverkar rätten till underhållsstöd.

text: Uppföljning av eventuella anmälningar och andra impulser i ett ärende om att rätt till underhållsstöd inte föreligger.

text: Granskning av sakkunnig i EU-ärenden.

text: Granskning av sakkunnig i ärenden där den bidragsskyldige bor utomlands.

text: UNDERHÅLLSSTÖD – återbetalningsskyldighet

text: Utsökningsbalken

text: (UB), lagen (

text: ) om underhållsstöd, FL,

text: indrivningsförordningen (1993:1229)

text: RFV:s föreskrifter (

text: RFFS 1996:18

text: ) om underhållsstöd, Allmänna Råd (

text: ) Återbetalning av underhållsstöd.

text: Kontrollmål

text: Korrekt beslutsunderlag, rätt bedömning och rätt beslut.

text: Risker är bl.a. att

text: - fel i taxeringsuppgifter kan leda till fel i beslut om återbetalningsbelopp - fel i uppgifter om den bidragsskyldiges barn, för vilka underhållsstöd inte lämnas, kan leda till fel i beslut om återbetalningsbelopp - återbetalningsskyldighet inte fastställts efter förvärvsförmåga i förekommande fall - förluster för det allmänna uppstår på grund av brister i försäkringskassans handläggning av återbetalningsskyldigheten - ofullständiga uppgifter om inkomster eller tillgångar kan leda till att anstånd lämnas på felaktiga grunder - begäran om indrivning inte görs trots utebliven återbetalning - FL:s regler om dokumentation, utredning, kommunicering samt beslutsmotivering inte följs.

text: Kontroll av barns och bidragsskyldigs inkomster samt av bidragsskyldigs barn och deras folkbokföringsförhållanden är gjord vid fastställande av återbetalningsskyldigheten. Detsamma gäller vid årlig och annan omprövning av återbetalningsskyldigheten.

text: Återbetalningsskyldigheten är snarast fastställd.

text: Åtgärder för att få den bidragsskyldige delgiven är skyndsamt vidtagna när återbetalningsbeloppet har fastställts.

text: Ansökan om anstånd är prövad utan dröjsmål. Prövning har skett enligt UB:s och USL:s regler.

text: Inkomster och övriga uppgifter som ligger till grund för beslut om att bevilja anstånd är styrkta.

text: Försök har skett att få till stånd frivilliga inbetalningar genom avbetalningsplan för att reglera skuld som uppkommit på grund av beviljat anstånd.

text: Begäran om indrivning senast inom den tid som följer av

text: indrivningsförordningen

text: om inte anstånd sökts eller beviljats.

text: Bevakning av förändringar under året som påverkar återbetalningsskyldigheten, t.ex. att den bidragsskyldige flyttat utomlands eller att antalet barn förändrats.

text: Särskild kontroll av bidragsskyldiga vars taxering inte lett till att något återbetalningsbelopp fastställts eller vars återbetalningsbelopp vid den årliga omprövningen sänkts väsentligt jämfört med föregående år.

text: Granskning av sakkunnig vid begäran om gallring av indrivningsärende som felaktigt överlämnats till kronofogdemyndigheten. Granskningen är dokumenterad.

text: SJUKPENNINGGRUNDANDE INKOMST (SGI)

text: Vid fastställande av SGI tillämpas i huvudsak 3 kap. AFL, FL, RFV:s föreskrifter (

text: RFFS 1998:12

text: ) om sjukpenninggrundande inkomst, RFV:s allmänna råd (

text: ) Sjukpenninggrundande inkomst (SGI) vid inkomst av anställning enligt lagen om allmän försäkring (AFL) samt RFV:s allmänna råd (

text: ) Sjukpenninggrundande inkomst vid inkomst av annat förvärvsarbete samt karenstidsregler enligt lagen om allmän försäkring (AFL).

text: Kontrollmål

text: SGI skall vara korrekt i varje ersättningsärende där ersättningens storlek baseras på SGI.

text: Risker är bl.a. att

text: - inkomstuppgiften är inaktuell eller ofullständig - en felaktig SGI leder till felaktig dagersättning - FL:s regler om dokumentation, utredning, kommunicering samt beslutsmotivering inte följs.

text: Dokumenterad inkomstutredning finns som grund för ställningstagande till den försäkrades SGI i varje ersättningsärende. Av beslutsunderlaget för SGI framgår - den försäkrades uppgift om anställningsinkomst och/eller inkomst av annat förvärvsarbete - den särskilda inkomstutredning som ligger till grund för beräkning av SGI vid inkomst av annat förvärvsarbete - den kontroll som gjorts hos arbetsgivare, fackförbund, skattemyndighet etc. - vilken bedömning av arbetsinkomstens varaktighet som gjorts - om i förekommande fall villkoren för SGI-skydd är uppfyllda

text: - om inkomstutredning gjorts i de fall ersättningsärendet pågått längre tid än ett år och den försäkrades SGI varit oförändrad under denna tid - hur SGI-beslutet motiverats - vilken SGI som fastställts och från och med vilken tidpunkt - den försäkrades årsarbetstid i de fall tim- eller dagberäknad ersättning skall utbetalas - vilken karenstid som fastställts och från och med vilken tidpunkt i de fall regler om karenstid är tillämpliga. Av utredningen skall även framgå om reglerna om ålders- och hälsovillkor har tillä mpats.

text: Granskning av sakkunnig i ärende när SGI baseras på inkomst av annat förvärvsarbete. Granskningen är dokumenterad.

text: INSKRIVNING OCH AVREGISTRERING

text: Vid inskrivning och avregistrering tillämpas i huvudsak Rådets förordning

text: (EEG) nr 1408/71

text: , Nordiska konventionen (

text: ) AFL

text: 1 kap.

text: , FL, RFV:s föreskrifter (

text: RFFS 1998:11

text: ) om inskrivning och avregistrering, RFV:s allmänna råd (

text: ) Försäkring, inskrivning och avregistrering hos allmän försäkringskassa, RFV:s allmänna råd (

text: ) Socialförsäkringen och EU, RFV:s allmänna råd (

text: ) Konventioner om social trygghet.

text: Kontrollmål

text: Inskrivning/avregistrering sker när kriterierna för detta är uppfyllda. Tillhörigheten till sjukpenningförsäkringen bedöms.

text: Risker är bl.a. att

text: - sjukvårdsförmåner felaktigt utges - SGI felaktigt fastställs - socialförsäkringsförmåner felaktigt utges - felaktig försäkring/bosättningsperiod redovisas till annat land - FL:s regler om dokumentation, utredning, kommunicering samt beslutsmotivering inte följs.

text: Av beslutsunderlaget framgår att - villkoren för rätten till inskrivning är uppfyllda/styrkta - villkoren för avregistrering är uppfyllda/styrkta - bedömning har gjorts om den försäkrade skall tillhöra sjukpenningförsäkringen.

text: Granskning av sakkunnig i ärende där inskrivning av den som inte är folkbokförd sker med stöd av uppehållstillstånd eller med tillämpning av förordning 1408/71.

text: Granskning av sakkunnig vid avregistrering.

text: Granskning av sakkunnig är dokumenterad.

text: ARBETSLIVSINRIKTAD REHABILITERING – bedömning av rehabiliteringsbehov, beslut om åtgärder och utbetalning av rehabiliteringsersättning

text: 3 kap. 7, 8 och 8 a §§ samt 22 kap. AFL, FL, förordningen (

text: ) om rehabiliteringsersättning, förordningen (

text: ) om ersättning från sjukförsäkringen i form av arbetshjälpmedel, Allmänna råd (

text: ) Rehabilitering och

text: rehabiliteringsersättning samt Allmänna råd (

text: ) Rätten till sjukpenning enligt lagen om allmän försäkring (AFL).

text: Kontrollmål

text: Risker är bl.a. att

text: - rätt till sjukpenning inte föreligger - rehabiliteringsutredning saknas - utredning och bedömning av behovet av rehabiliteringsåtgärder, inkl. arbetshjälpmedel, inte görs - rehabiliteringsåtgärder genomförs utan att behov av sådana finns, t.ex. i fall där partiell sjukskrivning skulle ha varit alternativet - försäkringskassan i sin roll som samordnare inte arbetar pådrivande mot arbetsgivare och andra aktörer så att dessa medverkar med sina möjligheter och tar kostnadsansvar för åtgärder - otillräcklig utredning och bristande samråd med andra rehabiliteringsansvariga och den försäkrade leder till olämpliga eller onödiga rehabiliteringsåtgärder - försäkringskassan köper rehabiliteringstjänster som inte är arbetslivsinriktade - rehabiliteringsplan, ansökan om rehabiliteringsersättning och beslut inte finns när rehabiliteringsåtgärden, som kan ge rätt till rehabiliteringsersättning, påbörjas - utbetalning av rehabiliteringsersättning inte upphör när den försäkrade avbryter rehabiliteringen eller när den avslutas enligt planen - FL:s regler om dokumentation, utredning, kommunicering samt beslutsmotivering inte följs.

text: Bedömning av att rätt till sjukpenning föreligger sker före planeringen av rehabiliteringsåtgärder.

text: Det finns ett aktuellt beslutsunderlag som innefattar: - medicinskt underlag som beskriver den försäkrades sjukdom, medicinska funktionshinder samt prognos - uppgifter/utredning som beskriver den försäkrades arbetsförhållanden (inkl. möjligheter till anpassning av arbetsförhållandena, omplacering m.fl. rehabiliterande insatser på arbetsplatsen) - uppgifter om utbildning och yrkeserfarenheter - uppgifter/utredning som beskriver relevanta sociala förhållanden, som familjeförhållanden, barntillsyn, fritidsintressen, bostadsförhållanden och kommunikationer.

text: Den sjukskrivnes behov av och möjligheter till rehabilitering är bedömd, motiverad och dokumenterad fortlöpande under sjukperioden.

text: Rehabiliteringsutredning finns.

text: Det finns ansökan om rehabiliteringsersättning, rehabiliteringsplan liksom beslut om rehabiliteringsersättning när rehabiliteringsåtgärden, som ger rätt till ersättning, påbörjas.

text: Det finns mål för rehabiliteringen och åtgärder m.m. dokumenterade i en rehabiliteringsplan.

text: Besluten om tidsperioder för rehabiliteringsersättning överskrider inte de av RFV rekommenderade.

text: Rehabiliteringsplanen är i övrigt upprättad och beslutad i enlighet med gällande regler och tillämpning för arbetslivsinriktad rehabilitering.

text: Planering och genomförande av rehabiliteringsåtgärder sker tillsammans med de olika aktörerna i rehabiliteringen.

text: De tidsperioder då rehabiliteringsersättning utbetalas överensstämmer med de som anges i beslutet.

text: Uppgifter som visar att den försäkrade har deltagit i rehabiliteringsåtgärden enligt vad som fastlagts i rehabiliteringsplanen finns före varje utbetalning.

text: Avvikelser från planen finns dokumenterade och beslutade av försäkringskassan i en reviderad rehabiliteringsplan och med ett nytt beslut om rehabiliteringsersättningen.

text: ARBETSSKADOR MED LIVRÄNTA – utredning och beslut

text: Lagen (

text: ) om arbetsskadeförsäkring (LAF), FL, förordningen (

text: ) om arbetsskadeförsäkring och statligt personskadeskydd (FASP), Allmänna råd (

text: ) Ersättning enligt lagen om arbetsskadeförsäkring (LAF).

text: Kontrollmål

text: Risker är bl.a. att

text: - arbetsskada som anmäls efter den första juli 1993 men som har inträffat före detta datum inte bedöms enligt skadebegreppet som infördes den första januari 1993, vilket leder till felaktigt beslut - bedömningen kan bli felaktig och beslutet bli felaktigt om den medicinska kunskapen hos intygsskrivande läkare är otillräcklig om skadebringande egenskaper/faktorer i arbetsmiljön och om vedertagna bedömningar inom den medicinska vetenskapen - livränteunderlaget kan bli felaktigt p.g.a. svårigheter att beräkna förväntad inkomst och löneutveckling som den skadade skulle ha haft som icke arbetsskadad - försäkringskassan inte får kännedom om ändrade förhållanden som skulle påverka storleken på löpande livränta om den omprövades - FL:s regler om dokumentation, utredning, kommunicering samt beslutsmotivering inte följs.

text: Ersättningsanspråket är dokumenterat.

text: Medicinskt underlag finns där skadlighets- och sambandsfrågorna är logiska och vetenskapligt grundade.

text: Samråd med försäkringsläkare om skadlighets- och sambandsfrågorna är dokumenterat.

text: Följande ingår och är dokumenterat i utredning om arbetsskada och rätt till livränta: - utredning och ställningstagande till visandedag/olycksfallsdag

text: - arbetsplatsutredning alt. utredning av olycksfall - utredning av konkurrerande skadeorsaker - utredning och ställningstagande till skadlighetsfrågan - utredning och ställningstagande till sambandsfrågan - utredning och ställningstagande till om sjukdom som har förorsakats av arbetsskadan har upphört - utredning av arbetsförmågan efter skadan - utredning och beräkning av livränteunderlag - utredning och beräkning av inkomst efter arbetsskadan.

text: Kontroll av underlag/utredning i de fall då rehabilitering/förtidspension utretts.

text: Utredning av till hur stor del livränta och förtidspension täcker samma inkomstbortfall samt uträkning av samordningsprocent.

text: Livräntan är tidsbegränsad där den skall vara det.

text: Utredning och eventuell efterkontroll vid impuls om den försäkrades ändrade förmåga att skaffa inkomst, eller om ändrade inkomster eller om ändrade arbetsförhållanden etc.

text: ARBETSSKADELIVRÄNTOR – beräkning

text: 4–6 kap. LAF, 17 kap. AFL, FL, Allmänna råd (

text: ) Livränta enligt lagen om arbetsskadeförsäkring. Beräkning av förmånernas storlek.

text: Kontrollmål

text: Rätt beräkning och rätt utbetalning.

text: Risker är bl.a. att

text: - vid beräkning av retroaktiv livränta beräknas den pensionsgrundande livräntan (PGI-AL) på ett felaktigt sätt - vid beräkning av retroaktiv livränta görs avdrag enligt 17 kap. 1 § AFL på ett felaktigt sätt - fel uppstår vid samordning med pension - FL:s regler om dokumentation och utredning inte följs.

text: FL:s regler om dokumentation och utredning har följts.

text: Granskning av sakkunnig i ärende där PGI-AL har beräknats.

text: Granskning av sakkunnig i ärende där livränta beviljas retroaktivt och den retroaktiva utbetalningen överstiger 12 000 kronor.

text: ASSISTANSERSÄTTNING – utredning och beslut

text: Lagen (

text: ) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS), lagen (

text: ) om assistansersättning (LASS), FL, RFV:s föreskrifter (

text: RFFS 1993:24

text: ) om assistansersättning, Allmänna råd (

text: ) om assistansersättning.

text: Kontrollmål

text: Risker är bl.a. att

text: - tillräckligt samråd inte sker med kommunen om andra insatser som kan motsvara behov eller önskemål från den enskilde - assistansersättningen avser inte personlig assistans och ges inte av egenhändigt valda assistenter, utan är mer att likna vid kommunal hemtjänst (denna risk är särskilt stor vid boendeformer som är snarlika gruppboenden) - försäkringskassan i utredningen inte har beaktat det ansvar som enligt lag åvilar andra, t.ex. sjukvården, skolan och förälder - det ersättningsbara hjälpbehovet å ena sidan och de behov den enskilde själv kan tillgodose å andra sidan inte är klart utredda eller att de förändrats efter viss tid - att försäkringskassan enbart ser till anförda kostnader och inte till behovet av särskilt kvalificerad assistans vid bedömning av förhöjt timbelopp på särskilda skäl - beslutet kan bli felaktigt om behovet av personlig assistans för de grundläggande behoven inte uppgår till minst 21 timmar i veckan i genomsnitt - FL:s regler om dokumentation, utredning, kommunicering samt beslutsmotivering inte följs.

text: Läkarutlåtande finns som beskriver funktionshindret och som bedöms styrka tillhörighet till personkrets ett eller två enligt LSS.

text: Bedömning av behovet av samråd med försäkringsläkare är dokumenterad.

text: Bedömning av behovet av utredning eller yttrande av arbetsterapeut, habiliteringspersonal eller annan sakkunnig är dokumenterad.

text: Samråd/hörande med kommunen om den enskildes behov av personlig assistans, om det lämnas andra insatser från samhället eller om det kan finnas behov av sådana insatser.

text: Utredning av hur assistansbehovet tillgodosetts före ansökan eller anmälan om assistansersättning ingår i beslutunderlaget.

text: Utredning med ansvarig läkare eller sjuksköterska om den enskilde har behov av insatser som kan vara av sjukvårdskaraktär.

text: Utredningen omfattar hembesök eller annan personlig kontakt med den enskilde, förälder eller annan som väl känner till förhållandena.

text: Av beslutsunderlag framgår hur beviljade timmar fördelat sig på olika aktiviteter, dvs. antal timmar för grundläggande behov, hemtjänstsysslor, förvärvsarbete, fritidsverksamhet, skola, daglig verksamhet, träning m.m. Omfattningen av beviljad jour- och beredskapstid är angiven.

text: Utredning om förhöjt timbelopp innehåller beskrivning av och ställningstagande till behovet av särskilt kvalificerad assistent eller dylikt och på vilket sätt behovet medfört högre assistanskostnader.

text: Utgående vårdbidrag och handikappersättning omprövas.

text: Ställning tas till behov av efterkontroll före två-årsomprövningen.

text: Utredning av assistansbehovet när de månatliga räkningarna utvisar att färre eller fler assistanstimmar lämnas jämfört med de beviljade timmarna.

text: Ställning tas till om särskilda skäl finns vid prövning av assistansersättning för tid i barnomsorg, skola eller daglig verksamhet.

text: ASSISTANSERSÄTTNING – utbetalning

text: Lagen (

text: RFFS 1993:24

text: ) om assistansersättning.

text: Kontrollmål

text: Korrekt beslutsunderlag och rätt utbetalning.

text: Risker är bl.a. att

text: - felaktigt antal timmar och timbelopp rapporteras in i ADB-systemet efter beslut - antal lämnade assistanstimmar och kostnader enligt räkning stämmer inte med faktiska förhållanden - undertecknande av räkningar sker felaktigt, exempelvis att undertecknande sker in blanco - FL:s regler om dokumentation och utredning inte följs.

text: Inför retroaktivutbetalning, vid nybeviljande och där utbetalning sker med schablonbeloppet, finns redovisning av lämnad assistanstid liksom tjänstemannens ställningstagande till om uppgifterna bedöms styrka rätt till utbetalning. Om retroaktivutbetalningen avses ske med förhöjt timbelopp krävs dessutom uppgifter om samtliga kostnader för den lämnade assistansen.

text: Räkning och tidsredovisning är underskriven av behörig person. Är räkningen underskriven av annan än den ersättningsberättigade krävs underlag (i form av exempelvis intyg enligt FKF 3011) och ställningstagande i akten.

text: Utredning sker när kassan får kännedom om en ersättningsberättigads sjukhusvistelse.

text: BILSTÖD TILL HANDIKAPPADE – utredning och beslut

text: Lagen (

text: ) om handläggning av ärenden om bilstöd till handikappade, FL, förordningen (

text: ) om bilstöd till handikappade, Allmänna råd (

text: ) Bilstöd till handikappade.

text: Kontrollmål

text: Risker är bl.a. att

text: - kravet på väsentliga förflyttningssvårigheter inte är uppfyllt - varaktigheten av funktionshindret inte är styrkt - bilen inte kan beräknas ha en livslängd på minst sju år - nytt bidrag lämnas inom sjuårsperioden utan att stöd finns för det - anpassningsbidrag beviljas utan att behovet av anpassning är styrkt - försäkringskassan inte får kännedom om ändrade förhållanden t.ex. dödsfall och därmed inte kan återkräva för mycket utbetalt bilstöd - FL:s regler om dokumentation, utredning, kommunicering samt beslutsmotivering inte följs.

text: Läkarutlåtande finns som styrker att - den sökande på grund av varaktigt funktionshinder har väsentliga svårigheter att förflytta sig på egen hand eller anlita allmänna kommunikationer - funktionshindret är bestående eller i vart fall under den tid som bilen skall användas, dvs. i regel i ca sju år - det är själva funktionshindret som ger upphov till väsentliga förflyttningssvårigheter.

text: Behovet av anpassning är styrkt genom medicinskt underlag och/eller genom tekniskt yttrande på särskild blankett.

text: Rätt grupptillhörighet är fastställd.

text: Föredragspromemorian är objektiv och neutralt skriven och uppgifterna i beslutsunderlaget är adekvata.

text: Kontroll av att körkortsutbildningen genomförts.

text: BILSTÖD TILL HANDIKAPPADE – utbetalning

text: Lagen (

text: ) om bilstöd till handikappade, RFV:s föreskrifter (

text: RFFS 1998:18

text: ) om inkomstberäkning enligt lagen (

text: ) om bostadstillägg till pensionärer, Allmänna råd (

text: ) Bilstöd till handikappade.

text: Kontrollmål

text: Risker är bl.a. att

text: - grund- och anskaffningsbidrag betalas ut mer än en gång under en sjuårsperiod - felaktig inrapportering av grundbidrag i förhållande till handikappgrupp - anskaffningsbidraget är fel uträknat - fel inkomstprövning/beräkning har gjorts - begränsningsregeln inte har beaktats - avräkningen är felaktig - felaktigt belopp inrapporteras i systemet i förhållande till fakturabeloppet - FL:s regler om dokumentation och utredning inte följs.

text: Det finns underlag till alla utbetalningar.

text: Rätt uppgifter ligger till grund för beräkningen av anskaffningsbidraget och RFV:s föreskrifter om inkomstberäkning enligt lagen om bostadstillägg till pensionärer tillämpas.

text: God affärssed iakttas vid hantering av offerter och fakturor i samband med beslut om anpassningsbidrag och dialog förs med den sökande.

text: Medverkan vid bilköp sker endast om försäkringskassan har fått ett uppdrag av den försäkrade att ta in offerter samt fakturor från bilhandlare.

text: Kontroll av att fakturerad anpassning som är beviljad är gjord före utbetalning av anpassningsbidraget.

text: Kontroll av att anpassningen är monterad i bilen.

text: FÖRSÄKRING MOT KOSTNADER FÖR SJUKLÖN

text: 17 § lagen (1991:1047)

text: om sjuklön, FL, förordningen (

text: ) om försäkring mot kostnader för sjuklön enligt

text: 17 § lagen (1991:1047)

text: om sjuklön, Allmänna råd (

text: ) Rätten till sjuklön m.m.

text: Kontrollmål

text: Risker är bl.a. att

text: - sökanden som inte kan betraktas som arbetsgivare tecknar försäkring - en felaktig lönekostnad fastställs och att en arbetsgivare med för hög lönekostnad därmed kan teckna försäkringen - en felaktig lönekostnad fastställs och att avgiften därmed beräknas på ett felaktigt underlag - begärd ersättning avser annan ersättning än sjuklön och de skatter och avgifter som anges i förordningen om försäkring mot kostnader för sjuklön - ersättning betalas fr.o.m. tidigare dag än dag fyra i sjuklöneperioden - FL:s regler om dokumentation, utredning, kommunicering samt beslutsmotivering inte följs.

text: Ansökan om försäkring mot kostnader för sjuklön finns och är ifylld i de delar som behövs för handläggning av ärendet.

text: Underlag finns för att uppskatta arbetsgivarens lönekostnader. Underlaget kan t.ex. utgöras av: - redovisning av lönekostnader för tidigare år - uppgift om inbetald preliminärskatt - underlag för beräkning av socialavgifter för innevarande år.

text: Ändrade lönekostnader och tidpunkt för ändringen har meddelats försäkringskassan skriftligt.

text: Ansökan om försäkring mot kostnader för sjuklön finns och är ifylld i de delar som behövs för handläggningen av ärendet.

text: Avgiften är till fullo betald för den period som ersättningen avser.

text: Underlag finns som styrker att sjuklönen har betalats ut samt hur den har beräknats, om försäkringskassan begärt det.

text: Den begärda ersättningen avser sjuklön och de skatter och avgifter som anges i förordningen om försäkring mot kostnader för sjuklön.

text: Ersättning betalas först fr.o.m. dag fyra i sjuklöneperioden.

text: Läkarintyg finns i de fall en sjuklöneperiod varat mer än sju dagar, om försäkringskassan begärt det.

text: Kontroll av att arbetsgivaren har rapporterat den aktuella sjuklöneperioden till försäkringskassan.

text: Utredning av beräknade lönekostnader och den beräknade försäkringsersättningen om upplysningstext ”HÖG UTBETALNING” erhålls efter inrapportering av utbetalning.

text: FÖRTIDSPENSION/SJUKBIDRAG – utredning

text: 7, 13, 16 och 20 kap. AFL, FL, RFV:s föreskrifter (

text: RFFS 1998:7

text: ) om ansökan om pension, Allmänna råd (

text: ) Förtidspension enligt lagen om allmän försäkring (AFL), Bedömning av rätt till förtidspension/sjukbidrag.

text: Kontrollmål

text: Risker är bl.a. att

text: - beslut om förtidspension fattas på ofullständigt underlag - felaktigt beslut fattas beroende på att rehabiliteringsmöjligheterna och arbetsförmågan inte utretts tillräckligt - FL:s regler om dokumentation, utredning, kommunicering samt beslutsmotivering inte har följts.

text: Dokumentation som styrker den försäkrades arbetsoförmåga och arbetsförmåga som grund för bedömningar och beslut.

text: Aktuellt medicinskt underlag som ger en god bild av den försäkrades medicinska situation, hur den påverkar arbetsförmågan och varaktigheten av arbetsförmågenedsättningen.

text: Samråd med försäkringsläkare då behov finns av att förtydliga, förklara och komplettera uppgifter i medicinska underlag.

text: Bedömning av den försäkrades arbetsförmåga grundad på uppgifter om t.ex. arbetsförhållanden, inkomster, bisysslor, uppdrag, arbete i hemmet och fritidsaktiviteter.

text: Bedömning av den försäkrades behov av rehabilitering, vidtagna rehabiliteringsåtgärder, resultat av dessa samt orsaken till att de inte förbättrat arbetsförmågan.

text: Kontroll i förekommande fall mot underlag/beslut om handikappersättning, vårdbidrag, assistansersättning och livränta.

text: Bedömning av behovet av efterkontroll av den försäkrades hälsotillstånd/arbetsförmåga.

text: FÖRTIDSPENSION/SJUKBIDRAG – beräkning och utbetalning

text: 5, 7 och 13 kap. AFL, Rådets förordning

text: (EEG) nr 1408/71

text: om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen, Rådets förordning

text: (EEG) nr 574/72

text: om tilllämpningen av Rådets förordning

text: (EEG) nr 1408/71

text: , konventioner, FL, Allmänna råd (

text: ) Förtidspension enligt lagen om allmän försäkring (AFL). Beräkning av pensionens storlek, Allmänna råd (

text: ) Socialförsäkringen och EU.

text: Kontrollmål

text: Risker är bl.a. att

text: - fel uppstår vid beräkning av folkpension i de fall den försäkrade inte har 30 år med ATP-poäng och har bott i Sverige kortare tid än 40 år - fel uppstår vid beräkning av pension i de fall förordning

text: (EEG) 1408/71

text: eller konvention skall tillämpas - FL:s regler om dokumentation, utredning, kommunicering samt beslutsmotivering inte följs.

text: Kontroll mot Statens invandrarverk (SIV) i de fall den försäkrade har invandrat till Sverige och har färre än 30 år med ATP-poäng och har bott kortare tid än 40 år i Sverige (5 kap. 7 §).

text: Kontroll i övrigt av lämnade uppgifter som har betydelse för fastställandet av antal bosättningsår/ATP-år vid beräkning av folkpension (5 kap. 4, 6, 9 och 10 §§ AFL).

text: Avisering/ansökan i de fall den försäkrade har arbetat eller bott i annat EU/EES- eller konventionsland.

text: Kontroll mot pensionspoängregister för att bestämma folkpensions- och ATPbelopp.

text: Granskning av sakkunnig i ärende där den försäkrade har färre än 30 år med ATP-poäng och har bott i Sverige kortare tid än 40 år.

text: Granskning av sakkunnig i EU/EES- och konventionsärenden.

text: HANDIKAPPERSÄTTNING

text: 9 kap. AFL, FL, RFV:s föreskrifter (

text: RFFS 1998:17

text: ) om handikappersättning, Allmänna råd (

text: ) Handikappersättning enligt lagen om allmän försäkring (AFL).

text: Kontrollmål

text: Risker är bl.a. att

text: - varaktigheten av sjukdomen/funktionshindret inte är styrkt - gränsen mellan tillsyn och hjälpbehov inte är klarlagd - andra samhällsinsatser inte beaktats vid bedömning av hjälpbehovet och merkostnaderna - uppgivna merkostnader inte är kostnader som är relaterade till handikappet - hjälpbehov och merkostnader inte är relaterade till funktionshindret och sjukdomen - FL:s regler om dokumentation, utredning, kommunicering samt beslutsmotivering inte följs.

text: Föredragningspromemorian är objektiv och neutralt skriven och uppgifterna i beslutsunderlaget är adekvat

text: Av läkarutlåtande framgår omfattningen av nedsättning i funktionsförmåga och beräknad tid för denna nedsättning.

text: Utlåtande vid behov från annan sakkunnig som exempelvis arbetsterapeut, sjukgymnast eller dietist.

text: Samråd med försäkringsläkare om så anses erforderligt.

text: Utredning som klarlägger hjälpbehovets omfattning och merkostnadernas storlek. Av utredning framgår hur merkostnader är beräknade, vilka kostnadsslag som har godtagits respektive inte godtagits samt motivering.

text: Kontroll med den försäkrade, kommun och/eller landsting om annat samhällsstöd beviljats. Bedömning av hur eventuellt stöd beaktats är dokumenterad.

text: Kontroll mot underlag i andra ärenden, t.ex. rörande assistansersättning och bilstöd.

text: Ställningstagande finns till efterkontroll.

text: Beslut om handikappersättning tidsbegränsas där detta inte är uppenbart obehövligt.

text: Ställning tas till omprövning av handikappersättning om assistansersättning beviljats.

text: KÖP AV ARBETSLIVSINRIKTADE REHABILITERINGS- TJÄNSTER

text: Lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU), FL, Allmänna råd (

text: ) Riktlinjer för försäkringskassornas insatser för att minska ohälsan.

text: Kontrollmål

text: Att de tjänster som köps är arbetslivsinriktade och att upphandlingen av tjänsterna görs på ett affärsmässigt sätt och enligt reglerna i LOU.

text: Risker är bl.a. att

text: - behovet av rehabiliteringstjänst för den sjukskrivne inte har prövats tillräckligt och att rehabiliteringsplan saknas - försäkringskassan köper tjänster utan att det utretts om det finns annan ansvarig för rehabiliteringsåtgärderna såsom arbetsgivare eller annan rehabiliteringsaktör - upphandling görs på ett sätt som inte följer reglerna i LOU - kvaliteten på den köpta tjänsten inte motsvarar kraven eller den kvalitet som leverantören utlovat - FL:s regler om dokumentation och utredning inte följs.

text: De tjänster som köps till en försäkrad är av arbetslivsinriktad karaktär och det finns dokumenterad bedömning av att tjänsten är nödvändig och lämplig.

text: Ramavtal finns upprättat med producenten av den arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänsten.

text: Kontroll av att upphandling görs i enlighet med reglerna i LOU i de fall lokalkontoret köper tjänst utan att ramavtal finns.

text: Kontroll av att tjänsten utförs enligt uppgjorda avtal.

text: Betalning sker sedan tjänsten utförts av rehabiliteringsproducenten, dvs. i efterhand.

text: Kontroll av fakturans riktighet före betalning av tjänsten.

text: Kontroll av att utbetalt belopp överensstämmer med beställning och gällande avtal.

text: NÄRSTÅENDEPENNING

text: Lagen (

text: ) om ersättning och ledighet för närståendevård (NVL), FL, RFV:s föreskrifter (

text: RFFS 1998:15

text: ) om ersättning för närståendevård, Allmänna råd (

text: ) Ersättning för närståendevård.

text: Kontrollmål

text: Risker är bl.a. att

text: - rätt till närståendepenning saknas - utbetalning sker efter en felaktig SGI - samordning med andra förmåner inte görs - FL:s regler om dokumentation, utredning, kommunicering samt beslutsmotivering inte följs.

text: Beslut om närståendepenning grundas på kontroll och dokumentation av att: - ansökan om närståendepenning är fullständigt ifylld och att den sjuke har givit sitt samtycke till vården - bedömning av rätten till närståendepenning har gjorts - försäkran för närståendepenning är fullständigt ifylld - läkarutlåtande finns som styrker att de medicinska förutsättningarna enligt NVL är uppfyllda.

text: Bedömning av om tidigare fastställd SGI kan gälla eller om ny inkomstutredning skall göras, se förmån/moment Sjukpenninggrundande inkomst (SGI).

text: Kontroll mot andra förmåner som inte skall utges samtidigt som närståendepenning.

text: Bedömning av om frånvarokontroll behövt göras hos arbetsgivaren.

text: SJUKPENNING

text: 3 kap. 4, 4 a, 7, 7 a, 8, 8 a och 10 -10 c §§ AFL, FL, RFV:s föreskrifter (

text: RFFS 1998:13

text: ) om kontroll i sjukpenningärenden och ersättning för merutgifter vid resa till och från arbetet m.m., Allmänna råd (

text: Kontrollmål

text: Risker är bl.a. att

text: - det görs en otillräcklig eller felaktig bedömning av rätten till sjukpenning, t.ex. genom att: - försäkringskassan i sin bedömning av om sjukdom föreligger inte bortser från arbetsmarknadsmässiga, ekonomiska, sociala och liknande förhålla nden - försäkringskassan inte prövar om den försäkrade har en partiell arbetsförmåga - försäkringskassan inte prövar om det finns möjlighet att betala reseersättning i stället för sjukpenning - rätten till sjukpenning inte bedöms fortlöpande - försäkringsläkarens yttrande inte inhämtas innan fördjupad bedömning av rätten till sjukpenning görs eller vid annat tillfälle då det bedöms nödvändigt - det inte görs en fördjupad bedömning av rätten till sjukpenning - utbetalning sker efter en felaktig SGI - ersättning betalas för samma tid som annan förmån betalas - FL:s regler om dokumentation, utredning, kommunicering samt beslutsmotivering inte följs.

text: Försäkran/särskild försäkran finns och är ifylld i de delar som behövs för handläggningen av ärendet.

text: Läkarintyg/särskilt läkarutlåtande finns och är ifylld i de delar som behövs för handläggningen av ärendet.

text: Försäkringsläkarens yttrande och motivering finns innan fördjupad bedömning av rätten till sjukpenning görs.

text: Fördjupad bedömning av rätten till sjukpenning är utförd och dokumenterad senast efter det att det särskilda läkarutlåtandet och den särskilda försäkran har kommit in.

text: Rätten till sjukpenning och behovet av rehabilitering bedöms fortlöpande och det framgår av dokumentationen att försäkringskassan har prövat - att sjukdom föreligger - i vilken grad arbetsförmågan är nedsatt - möjligheten till partiellt eller annat lämpligt arbete som arbetsgivaren tillfälligt kan erbjuda den anställde - möjligheten att betala reseersättning i stället för sjukpenning - om ytterligare utredningsåtgärder behövs - om rehabiliteringsåtgärder behövs.

text: Bedömning av om tidigare fastställd SGI kan gälla eller om ny inkomstutredning skall göras.

text: Att försäkringskassan vid behov kontrollerar och komple tterar uppgifter bl.a. - hos arbetsgivare om frånvaro och arbetstider, t.ex. vid partiell sjukskrivning - hos arbetsgivare om utbetald lön under sjukdom för samma tid som sjukpenning (minskningsregeln) - hos arbetsförmedlingen, om försäkrad som är arbetslös är anmäld som arbetssökande på arbetsförmedlingen samt är beredd att anta erbjudet arbete i en omfattning som svarar mot den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten.

text: Kontroll mot andra förmåner som inte skall utgå samtidigt som sjukpenning.

text: Granskning av sakkunnig vid den 90:e dagen i sjukperioden för att säkerställa att bedömningen av rätten till sjukpenning och behovet av rehabiliteringsåtgärd är gjord, motiverad och dokumenterad.

text: Granskning av sakkunnig i ärende där försäkringskassan bedömer att rätt till begärd sjukpenning inte föreligger, helt eller delvis.

text: SJUKPENNING VID MEDICINSK BEHANDLING I FÖREBYGGANDE SYFTE ELLER VID MEDICINSK REHABILITERING

text: 3 kap. 4, 4 a, 7, 7 b, 8 a, 10–10 c §§ AFL, FL, Allmänna råd (

text: Kontrollmål

text: Risker är bl.a. att

text: - försäkringskassan inte prövar om den försäkrade har en förhöjd sjukdomsrisk - behandlingen eller rehabiliteringen inte ingår i en behandlingsplan - försäkringskassan inte prövar innehållet i behandlingsplanen, t.ex. om behandlingen är lämpad att minska sjukdomsrisken

text: - samråd inte sker med försäkringsläkaren innan behandlingsplanen godkänns - utbetalning sker efter en felaktig SGI - ersättning betalas för samma tid som annan förmån betalas - FL:s regler om dokumentation, utredning, kommunicering samt beslutsmotivering inte följs.

text: Läkarutlåtande med behandlingsplan finns och är fullständigt ifyllt.

text: Dokumenterat samråd med försäkringsläkaren och godkännande av planen.

text: Underrättelse till den försäkrade om att planen har godkänts och vad som gäller för att sjukpenning skall kunna utges.

text: Försäkran finns och är ifylld i de delar som behövs för handläggning av ärendet.

text: Att försäkringskassan vid behov kontrollerar och komple tterar uppgifter bl.a. - hos arbetsgivare om frånvaro och arbetstider, t.ex. vid partiell sjukskrivning - hos arbetsförmedlingen, om försäkrad som är arbetslös är anmäld som arbetssökande på arbetsförmedlingen samt är beredd att anta erbjudet arbete i en omfattning som svarar mot den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten.

text: SÄRSKILT HÖGRISKSKYDD

text: Denna förmånsförteckning gäller särskilt högriskskydd enligt SjLL men kan i tillämpliga delar även användas vid ansökan enligt 3 kap 4 b § AFL. 13–16 §§ SjLL, FL, Allmänna råd (

text: ) Rätten till sjuklön m.m. Allmänna råd (

text: Kontrollmål

text: Risker är bl.a. att

text: - särskilt högriskskydd beviljas utan att nedsättningen av arbetsförmågan är medicinskt väl dokumenterad - särskilt högriskskydd beviljas trots att sjukdomen inte kan antas medföra ett större antal sjukperioder eller medföra risk för en eller flera längre sjukperioder under den kommande tolvmånadersperioden - försäkringskassans beslut inte baseras på en prognos - försäkringskassan inte samråder med försäkringsläkaren innan beslut fattas - att den försäkrades samtliga arbetsgivare inte underrättas om beslutet utan dröjsmål - arbetsgivaren begär ersättning för ett för högt belopp, t.ex. för andra kostnader än för sjuklön - FL:s regler om dokumentation, utredning, kommunicering samt beslutsmotivering inte följs.

text: Ansökan om särskilt högriskskydd finns och är ifylld i de delar som behövs för handläggningen av ärendet.

text: Dokumentation om att det finns en medicinskt betingad nedsättning av arbetsförmågan.

text: Dokumenterad prognos som visar att arbetstagaren kan antas drabbas av ett större antal sjukperioder eller av en eller flera längre sjukperioder, under den kommande tolvmånadersperioden.

text: Den försäkrades samtliga arbetsgivare har utan dröjsmål underrättats om beslutet.

text: Ansökan om ersättning för sjuklönekostnader finns och är ifylld i de delar som behövs för handläggning av ärendet.

text: Vid behov infordras kopia av lönebesked från arbetsgivaren.

text: Kontroll mot andra förmåner som inte skall utgå samtidigt som ersättning för sjuklönekostnader eller sjukpenning.

text: TANDVÅRD – ersättning för

text: 2 kap. 3 § AFL, FL, RFV:s föreskrifter (

text: RFFS 1980:22

text: ) för verkställigheten av tandvårdstaxan (

text: ), Allmänna råd (

text: ) Tandvårdsförsäkringen.

text: Kontrollmål

text: Risker är bl.a. att

text: - i tandvårdsräkningen debiterad behandling inte motsvarar den till patienten givna behandlingen - i tandvårdsräkningen debiterad behandling inte berättigar till tandvårdsersättning - det primärt inte går att bedöma om en enskild tandläkare inom folktandvården följer tandvårdstaxans bestämmelser - försäkringskassan genom bristande kontroll av tandläkarens notering avseende F-skattesedel på samlingsräkning kan drabbas av icke avsedda kostnader - FL:s regler om dokumentation, utredning, kommunicering samt beslutsmotivering inte följs.

text: Kontroll av att en privatpraktiserande tandläkare är uppförd på den allmänna försäkringskassans förteckning.

text: Kontroll av att uppgifter om F-skatt finns på samlingsräkning.

text: Kontroll av att patient omfattas av tandvårdsförsäkringen.

text: Kontroll av att en tandvårdsräkning är komplett och stämmer överens med tandvårdstaxans bestämmelser.

text: Avstämning av begäran om tandvårdsersättning i förhållande till beslut i förhandsprövningsärende.

text: Avstämning av samlingsräkning mot underliggande tandvårdsräkningar.

text: Beslut om tandvårdsersättning grundas på prövning av ersättningsanspråk.

text: Återkrav, om för hög ersättning har utbetalats.

text: BOSTADSTILLÄGG TILL PENSIONÄRER, HUSTRUTILLÄGG OCH INKOMSTPRÖVAD ÄNKEPENSION

text: Lagen (

text: ) om bostadstillägg till pensionärer, punkterna 18-20 övergångsbestämmelserna till

text: 8 kap.

text: AFL, FL, RFV:s föreskrifter (

text: RFFS 1998:18

text: ) om inkomstberäkning enligt lagen (

text: ) om bostadstillägg till pensionärer, RFV:s föreskrifter (

text: RFFS 1998:9

text: ) om beräkning av bostadskostnad, Allmänna råd (

text: ) Bostadstillägg till pensionärer och hustrutillägg.

text: Kontrollmål

text: Risker är bl.a. att

text: - den sökande lämnar felaktiga uppgifter om hushållets sammansättning, om årsinkomsten eller om bostaden eller bostadskostnaden - den försäkrade inte fullgör sin skyldighet att anmäla förändrade förhållanden vilket leder till att fel belopp betalas ut - komplicerad tillämpning då pensionstagaren är näringsidkare kan leda till fela ktiga beslut - komplicerad tillämpning då pensionstagaren uppbär utländsk pension kan leda till felaktiga beslut - FL:s regler om dokumentation, utredning, kommunicering samt beslutsmotivering inte följs.

text: Hyresspecifikation eller andra handlingar som styrker att bostadskostnad finns.

text: Kontroll av pensionsförmåner mot register allmän pension och lista STP och AGS.

text: Styrkta uppgifter finns om inkomst och förmögenhet för pensionstagaren och dennes make genom exempelvis lönespecifikation, taxeringsuppgift, deklarationshandlingar eller bankförfrågan.

text: Kontroll mot kontrolluppgifter på lokala skattemyndigheten.

text: Efterkontroll vartannat år för bedömning av att rätt till förmån föreligger (inkomst, bostadskostnad).

text: Granskning av sakkunnig i ärende där pensionstagaren uppbär utländsk pension.

text: Granskning av sakkunnig i ärende där pensionstagaren är näringsidkare.

text: DELPENSION

text: Lagen (

text: ) om delpensionsförsäkring, FL, RFV:s föreskrifter (

text: RFFS 1987:16

text: ) för verkställighet av lagen (

text: ) om delpensionsförsäkring, Allmänna råd (

text: ) Delpension.

text: Kontrollmål

text: Risker är bl.a. att

text: - det fattas felaktiga beslut på grund av att inkomst- och arbetstidsuppgifter inte granskats - den försäkrade inte anmäler förändringar av arbetstid eller förvärvsinkomst - egenföretagares inkomst före och efter nedtrappning beräknas felaktigt - felaktig delpension betalas ut på grund av att förmån inte utreds och granskas med jämna mellanrum - FL:s regler om dokumentation, utredning, kommunicering samt beslutsmotivering inte följs.

text: För anställd finns bekräftelse från arbetsgivaren om arbetstid och lön före och efter nedtrappningen.

text: Minst två års deklarationer finns för egenföretagare och granskas av person med ekonomisk kompetens.

text: Utredning om egenföretagares arbetsinsats före och efter nedtrappning.

text: Kontroll av inkomst mot pensionspoäng och kontrolluppgifter från lokala skattemyndigheten.

text: Efterkontroll av att rätt till förmån föreligger genom att infordra och granska deklarationsuppgifter år 2 respektive år 4 efter beviljandet.

text: Efterkontroll av arbetstid och förvärvsinkomst mot arbetsgivaren minst en gång under tiden delpensionen betalas ut.

text: EFTERLEVANDEPENSION – barnpension, omställningspension, särskild efterlevandepension och ej inkomstprövad änkepension

text: 5, 8 och 14 kap. AFL, Rådets förordning

text: (EEG) nr 1408/71

text: och Rådets förordning

text: (EEG) nr 574/72

text: , konventioner, FL, Allmänna råd (

text: ) Efterlevandepension enligt lagen om allmän försäkring (AFL) och Allmänna råd 1995:3 Socialförsäkringen och EU.

text: Kontrollmål

text: Risker är bl.a. att

text: - fel uppstår vid beräkning av folkpension i de fall den avlidne inte har 30 år med ATP-poäng och hade bott i Sverige kortare tid än 40 år (5 kap. AFL) - fel uppstår vid beräkning av pension i de fall förordning

text: (EEG) 1408/71

text: eller konvention skall tillämpas - fel uppstår på grund av att efterlevandepensionslagstiftningen (8 och 14 kap. AFL med övergångsbestämmelser) är komplex - försäkrade som fyllt 18 år och har fortsatt rätt till barnpension inte anmäler om studierna avbryts - FL:s regler om dokumentation, utredning, kommunicering samt beslutsmotivering inte följs.

text: Kontroll mot SIV i de fall den avlidne hade invandrat till Sverige och har färre än 30 år med ATP-poäng och har bott i Sverige kortare tid än 40 år (5 kap. 7 §).

text: Avisering/ansökan i de fall den avlidne har arbetat eller bott i annat EU/EESeller konventionsland.

text: I de fall barn uppbär barnpension efter fyllda 18 år sker kontroll mot Centrala studiestödsnämndens (CSN) register en till två gånger per år (t.ex. i oktober och mars) för att säkerställa att barnet fortfarande går i skolan (= uppbär studiehjälp enligt

text: 3 kap.

text: studiestödslagen

text: Granskning av sakkunnig i ärende där den avlidne har tillgodoräknats färre än 30 år med pensionspoäng och hade bott i Sverige kortare tid än 40 år.

text: Granskning av sakkunnig i ärende som avser efterlevandepension till kvinna född 1945 eller senare (8 och 14 kap. med övergångsbestämmelser, AFL).

text: ÅLDERSPENSION

text: 5, 6 och 12 kap. AFL, Rådets förordning

text: (EEG) nr 1408/71

text: , Rådets förordning

text: (EEG) nr 574/72

text: , konventioner, FL, Allmänna råd (

text: ) Ålderspension enligt lagen om allmän försäkring (AFL), Allmänna råd (

text: ) Socialförsäkringen och EU.

text: Kontrollmål

text: Risker är bl.a. att

text: - fel uppstår vid beräkning av folkpension i de fall den försäkrade inte har 30 år med ATP-poäng och har bott i Sverige kortare tid än 40 år (5 kap. AFL)

text: - fel uppstår vid beräkning av pension i de fall förordning

text: (EEG) 1408/71

text: eller annan konvention skall tillämpas - FL:s regler om dokumentation, utredning, kommunicering samt beslutsmotivering inte följs.

text: Kontroll mot SIV i de fall den försäkrade har invandrat till Sverige och har färre än 30 år med ATP-poäng och har bott i Sverige kortare tid än 40 år (5 kap. 7 § AFL).

text: Kontroll i övrigt av lämnade uppgifter som har betydelse för fastställandet av antal bosättningsår/ATP-år vid beräkning av folkpension (5 kap. 4 och 6 §§ AFL).

text: Granskning av sakkunnig i EU/EES- och konventionsärenden. Granskningen av sakkunnig är dokumenterad.

text: UTBILDNINGSBIDRAG, m.m. – beräkning, utbetalning och återkrav

text: FL, förordningen (

text: ) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten, förordningen (

text: ) om arbetsmarknadsutbildning, förordningen (

text: ) om arbetsplatsintroduktion, förordningen (

text: ) om datortek, förordningen (

text: ) om aktivitetsstöd, förordningen (

text: ) om bidrag till arbetshjälpmedel, m.m., RFV:s föreskrifter (

text: RFFS 1996:24

text: ) om tillämpningen av förordningen (

text: ) om aktivitetsstöd, Allmänna råd (

text: ) Utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsåtgärder m.m.

text: Kontrollmål

text: Risker är bl.a. att

text: - utbildningsbidrag betalas ut trots ofullständiga beslut från länsarbetsnämnden (Lan) - utbetalning sker för annan tid än den som framgår av Lan:s beslut - utbetalning görs för tid då deltagaren inte deltagit i utbildningen - felaktig beräkning görs av dagpenningbeloppet - samordning inte görs med pension/livränta, lön, annan dagersättning eller att avdrag inte görs för utbetalt studiestöd från CSN - FL:s regler om dokumentation, utredning, kommunicering samt beslutsmotivering inte följs.

text: Lan:s meddelande om beslut om arbetsmarknadsåtgärd skall finnas och vara fullständigt ifyllt.

text: Utbildningsbidrag utöver lägsta belopp lämnas endast till den som enligt intyg från arbetslöshetskassa uppfyller villkoren för ersättning därifrån.

text: Utbildningsbidraget minskas för den som har beviljats arbetsmarknadsåtgärd på deltid och deltiden i åtgärden har mindre omfattning än den normalarbetstid som angivits på intyget om ersättning från arbetslöshetskassa.

text: Underlag finns som styrker tiden för närvaro i en arbetsmarknadsåtgärd eller ersättningsbar frånvaro.

text: Försäkran och, när så krävs, läkarintyg finns när bidraget omfattar frånvarodagar på grund av sjukdom och/eller tillfällig vård av barn.

text: Samordning med pensionsförmåner och livränta.

text: Kontroll mot annan dagersättning för samma tid och inkomstbortfall. Avräkning mot eventuell föräldrapenning, rehabiliteringspenning, lön eller anställningsförmåner. Dock inte löneutfyllnad.

text: Avräkning mot studiestöd från CSN som lämnas för samma tid som utbildningsbidraget. Detta gäller inte den som får utbildningsbidrag för start av egen näringsverksamhet.

text: Avräkning när den som anordnar utbildningen tillhandahåller resor till och från utbildningsplatsen.

text: Reseersättning endast till den som är funktionshindrad enligt notering i beslut från Lan och som har godkända underlag.

text: Ersättning för nattlogi endast när arbetsmarknadsåtgärden utgörs av yrkesinriktad rehabilitering eller avser funktionshindrade elever i grundskolans högstadium eller gymnasieskolan som deltar i arbetsförberedande åtgärder i form av vägle dning.

text: 6 Förklaringar av begrepp och termer

text: Fusk

text: Situation då någon, med uppsåt (avsiktligt) eller av oaktsamhet lämnar felaktiga uppgifter eller underlåter att anmäla ändrade förhållanden och får en förmån i strid mot gällande regler eller med för högt belopp, dvs. gör sig skyldig till brott, t.ex. bedrägeri, osann eller vårdslös försäkran enligt

text: brottsbalken

text: Missbruk

text: Situation då någon, oaktsamt men utan att brott föreligger, lämnar felaktiga uppgifter, underlåter att anmäla ändrade förhållanden eller på annat sätt förorsakar att han eller hon får en förmån i strid mot gällande bestämmelser eller med för högt belopp, dvs. i allmänhet blir återbetalningsskyldig enligt

text: 20 kap. 4 § lagen (1962:381)

text: om allmän försäkring eller motsvarande bestämmelser i annan la gstiftning.

text: Förteckning per förmån

text: Bygger på en risk- och väsentlighetsanalys gjord av RFV. Anger de åtgärder och moment i handläggningen som bedömts vara riskmoment och har högt kontrollvärde.

text: Kvalitetskontroll

text: Åtgärd som vidtas efter beslut/utbetalning för att kontrollera att ärendehandläggningen har god kvalitet och därmed att kvalitetssäkringen fungerat på avsett sätt.

text: Kvalitetssäkring

text: Åtgärder som vidtas före beslut/utbetalning för att säkerställa att ärendet blir riktigt handlagt.

text: Oegentlighet

text: Medvetet fel förorsakat av tjänsteman.

text: Risk- och väsentlighetsanalys

text: Analys av vilka förmåner samt vilka moment och åtgärder i handläggningen som anses vara förenade med risk och väsentliga att kontrollera.

text: Sakkunnig

text: Annan person än den som handlagt ärendet, som har god försäkringsmässig kompetens att avgöra om ett ärende är korrekt handlagt eller inte.

text: Ärendehandläggning

text: Handläggning, beslut och utbetalning av försäkrings- och bidragsärenden.


text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

type: stycke

text: RFFS 1978:22

fs: rffs

publisher: Försäkringskassan

text: Riksförsäkringsverkets författningssamling

type: rubrik

text: ISSN 0348-582X

text: Utkom från trycket den 29 juni 1998

text: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om skyldighet för de allmänna försäkringskassorna att biträda verkets ombudsenheter m.m.;

text: beslutade den 23 juni 1998. Med stöd av

text: 3 § 1 förordningen (1998:562)

text: med vissa bemyndiganden för Riksförsäkringsverket att meddela föreskrifter föreskriver Riksförsäkringsverket att allmän försäkringskassa skall tillställa Riksförsäkringsverkets ombudsenheter de beslut och handlingar som särskilt begärs samt biträda enheterna med utredning i ärenden, som handläggs av dessa. --------------------------------------------------- 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 1998. 2. Genom författningen upphävs Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 1978:22

text: ) om ändring av allmän försäkringskassas och skattemyndighets beslut i vissa fall. RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET ANNA HEDBORG Arne Edström

type: foreskrift


text: Denna föreskrift är upphävd

text: ISSN 0348-582X

text: Utkom från trycket den 29 juni 1998

text: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om upphävande av vissa föreskrifter om allmän försäkring, m.m.;

text: beslutade den 23 juni 1998.

text: Riksförsäkringsverket föreskriver med stöd av

text: 18 kap. 2 § lagen (1962:381)

text: om allmän försäkring och Kungl. Maj:ts brev till Riksförsäkringsverket den 25 maj 1962 (

text: ) avseende punkterna 6, 12, 14 och 15,

text: 18 kap. 6 § lagen (1962:381)

text: ) avseende punkten 5, Kungl. Maj:ts brev till Riksförsäkringsverket den 25 maj 1962 (

text: ) avseende punkterna 1, 4, 9 och 13, Kungl. brev den 15 januari 1965 avseende punkten 11,

text: 4 § personalkontrollkungörelsen (1969:446)

text: och regeringens beslut den 23 april 1987 avseende punkten 17,

text: 28 §

text: tandvårdstaxan (

text: ) avseende punkterna 7, 8 och 10,

text: 6 §

text: och

text: 10 § tredje stycket

text: förordningen (

text: ) om anställning hos allmän försäkringskassa avseende punkterna 2 och 3 och

text: 3 § förordningen (1993:836)

text: om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna avseende punkten 16 att följande föreskrifter skall upphöra att gälla vid utgången av juni 1998.

text: 1. Kungörelsen (

text: RFFS 1978:30

text: 2. Riksförsäkringsverkets kungörelse (

text: RFFS 1979:13

text: ) med föreskrifter för tilllämpningen av förordningen (

text: 3. Riksförsäkringsverkets kungörelse (

text: RFFS 1979:14

text: ) om förordnande av vikarie på tjänst hos allmän försäkringskassa

text: 4. Riksförsäkringsverkets kungörelse (

text: RFFS 1982:5

text: ) med vissa föreskrifter vid tillämpningen av medbestämmandeavtal för försäkringskasseområdet (MBA- FK)

text: RFFS 1986:15

text: RFFS 1987:6

text: ) om organisationen av de allmänna försäkringskassorna

text: RFFS 1987:33

text: ) för tillämpningen av punkt 2 övergångsbestämmelserna till förordningen (

text: ) om ändring i tandvårdtaxan (

text: 8. Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 1988:25

text: ) om ändring i tandvårdstaxan (

text: 9. Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 1988:29

text: ) om uppgiftsskyldighet vid sjukhusvård

text: 10. Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 1989:15

text: ) för tillämpningen av punkt 3 övergångsbestämmelserna till förordningen (

text: ) om ändring i tandvårdstaxan (

text: 11. Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 1991:7

text: ) om fastställande av skälig bostadskostnad vid beräkning av särskilt kommunalt bostadstillägg

text: 12. Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 1991:27

text: ) om samverkansgrupper för rehabilitering hos allmän försäkringskassa

text: 13. Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 1993:13

text: ) om ersättning till ledamöter i en allmän försäkringskassas styrelse och socialförsäkringsnämnd

text: 14. Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 1993:22

text: ) om ADB-säkerheten hos Riksförsäkringsverket och de allmänna försäkringskassorna

text: 15. Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 1994:12

text: ) om försäkringskassornas tillämpning av förordningen (

text: ) om hantering av statliga fordringar

text: 16. Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 1994:22

text: ) om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna

text: 17. Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 1994:26

text: ) om personalkontroll hos de allmänna försäkringskassorna och Riksförsäkringsverket -------------------------------------------

text: 1. Bestämmelserna i kungörelsen (

text: RFFS 1978:30

text: ) om avdrag för ej erlagd tilläggspensionsavgift skall fortfarande tillämpas såvitt avser pensionspoäng och avgift för åren 1996 och 1997.

text: 2. Bestämmelserna i Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 1986:15

text: ) om socialförsäkringsnämnder i de allmänna försäkringskassorna skall tillämpas på de nämnder som utsetts för tid till och med mars 1999.

text: RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET

text: Anna Hedborg

text: Arne Edström


text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

text: Riksförsäkringsverkets författningssamling

text: ISSN 0348-582X

text: Utkom från trycket den 6 juli 1998

text: Riksförsäkringsverkets föreskrifter med särskild beräkningsgrund för viss bostadskostnad under år 1998;

text: beslutade den 30 juni 1998. Med stöd av

text: 4 § bostadsbidragsförordningen (1993:739)

text: 13 kap. 1 § förordningen (1995:239)

text: om förmåner till totalförsvarspliktiga och

text: 3 § 5 förordningen (1998:562)

text: med vissa bemyndiganden för Riksförsäkringsverket att utfärda föreskrifter föreskriver Riksförsäkringsverket att vid beräkning av bostadskostnad avseende år 1998 skall som fastighetsskatt enligt 14 § andra stycket 2 Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 1998:9

text: ) om beräkning av bostadskostnad tas upp 1, 7 % av fastighetens taxeringsvärde. _____________________________________________________ Denna författning träder i kraft den 1 augusti 1998.

text: ANNA HEDBORG Arne Edström Beryl Lindroth Jan Almqvist


text: Denna författning tillämpas vid beräkning av bostadskostnad i samband med prövning av rätt till 1. bostadstillägg enligt lagen (

text: ) om bostadstillägg till pensionärer och om hustrutillägg enligt lagen (

text: ) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension, 2. familjebidrag i form av bostadsbidrag enligt förordningen (

text: ) om förmåner till totalförsvarspliktiga samt 3. bostadsbidrag enligt lagen (

text: ) om bostadsbidrag.

type: paragraf

text: Kostnader för en bostads uppvärmning beräknas schablonvis för år på följande sätt för län och kommuner enligt bilaga till denna författning. Zon I 131 kronor per kvadratmeter bostadsyta Zon II 114 kronor per kvadratmeter bostadsyta Zon III och IV 105 kronor per kvadratmeter bostadsyta Om den avtalade hyran eller fastställda årsavgiften för en bostad inte omfattar kostnader för uppvärmning av bostaden men däremot avgift för uppvärmning av varmvatten, skall avdrag från schablonen göras med 31 kronor per kvadratmeter bostadsyta och år.

text: Kostnader för en bostads hushållsel som ingår i den avtalade hyran respektive fastställda årsavgiften beräknas schablonvis till 2,10 kronor per kvadratmeter bostadsyta och månad, dock högst till 252 kronor i månaden. Kostnader för en bostads vattenförbrukning som inte ingår i den avtalade hyran respektive fastställda årsavgiften beräknas schablonvis till 29 kronor per kvadratmeter bostadsyta och år. Kostnader för sophämtning som inte ingår i den avtalade hyran respektive fastställda årsavgiften beräknas schablonvis till 7 kronor per kvadratmeter bostadsyta och år.

text: Driftskostnader förutom uppvärmningskostnader för ett småhus såsom kostnader för vatten och avlopp, sophämtning, underhåll och försäkringar, beräknas schablonvis till 114 kronor per kvadratmeter bostadsyta och år.

text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

text: Denna författning träder i kraft den 1 november 1998 och tillämpas på bidrag som avser tid från och med den 1 januari 1999.

text: Bilaga

text: (FOTNOT: Bilagan senast ändrad genom

text: RFFS 1997:27

text: Zon I

text: Jämtlands län Dalarnas län: Malungs och Älvdalens kommuner Norrbottens län Värmlands län: Torsby kommun Västerbottens län utom Nordmalings, Robertsfors och Umeå kommuner Västernorrlands län: Sollefteå och Ånge kommuner

text: Zon II

text: Gävleborgs län Dalarnas län utom Malungs och Älvdalens kommuner Värmlands län utom Grums, Hammarö, Karlstads, Kristinehamns, Säffle och Torsby kommuner Västerbottens län: Nordmalings, Robertsfors och Umeå kommuner Västernorrlands län utom Sollefteå och Ånge kommuner Värmlands län: Fagersta, Norbergs och Skinnskattebergs kommuner Örebro län: Hällefors, Lindesbergs, Ljusnabergs, Karlskoga och Nora kommuner

text: Zon III

text: Hallands län: Hylte kommun Jönköpings län Kalmar län utom Borgholms och Mörbylånga kommuner Kronobergs län Stockholms län Södermanlands län Uppsala län Värmlands län: Grums, Hammarö, Karlstads, Kristinehamns och Säffle kommuner Västmanlands län utom Fagersta, Norbergs och Skinnskattebergs kommuner 2 Västra Götalands län

text: Zon IV

text: Blekinge län Gotlands län Hallands län utom Hylte kommun Kalmar län: Borgholms och Mörbylånga kommuner Skåne län

publisher: Riksförsäkringsverket

title: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om uppskattning av kostnader för en bostads uppvärmning, hushållsel och övrig drift vid beräkning av bostadskostnad för år 1999

text: ) om bostadsbidrag.

text: RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET

text: ANNA HEDBORG

text: Birgitta Norin Jan Almqvist Erik Engström

text: Bilaga

text: (FOTNOT: Bilagan senast ändrad genom

text: RFFS 1997:27

text: Zon I

text: Zon II

text: Zon III

text: Hallands län: Hylte kommun Jönköpings län Kalmar län utom Borgholms och Mörbylånga kommuner Kronobergs län Stockholms län Södermanlands län Uppsala län Värmlands län: Grums, Hammarö, Karlstads, Kristinehamns och Säffle kommuner Västmanlands län utom Fagersta, Norbergs och Skinnskattebergs kommuner Västra Götalands län Örebro län utom Hällefors, Lindesbergs, Ljusnarsbergs, Karlskoga och Nora kommuner Östergötlands län

text: Zon IV


text: Riksförsäkringsverkets författningssamling

text: ISSN 0348-582X

text: Utkom från trycket den 3 november 1998

text: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om avgifter för försäkringen mot kostnader för sjuklön för år 1999;

text: beslutade den 29 oktober 1998. Med stöd av

text: 10 § förordningen (1991:1395)

text: om försäkring mot kostnader för sjuklön enligt

text: 17 § lagen (1991:1047)

text: om sjuklön föreskriver Riksförsäkringsverket att avgiften enligt

text: 9 § nämnda förordning

text: skall vara 1,4 % för år 1999. Denna författning träder i kraft den 1 januari 1999. RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET ANNA HEDBORG Birgitta Norin Eva Maria Magnusson


title: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om avgifter förförsäkringen mot vissa semesterlönekostnader för år 1999

text: ISSN 0348-582X

text: Utkom från trycket den 3 november 1998

text: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om avgifter för försäkringen mot vissa semesterlönekostnader för år 1999;

text: 9 § förordningen (1993:18)

text: om försäkring mot vissa semesterlönekostnader föreskriver Riksförsäkringsverket att avgiften enligt

text: 8 § nämnda förordning

text: skall vara 0,6 % för år 1999.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 1999. RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET ANNA HEDBORG Birgitta Norin Eva Maria Magnusson