title: Enskilda näringsidkare som upprättar förenklat årsbokslut

text: BOKFÖRINGSNÄMNDENS ALLMÄNNA RÅD

text: ISSN 1404-5761 Utgivare: Gunvor Pautsch, Bokföringsnämnden, Box 6751, 113 85 STOCKHOLM

text: Bokföringsnämndens allmänna råd för enskilda näringsidkare som upprättar förenklat årsbokslut

text: beslutat den 7 juni 2006.

text: Bokföringsnämnden lämnar följande allmänna råd för enskilda näringsidkare som upprättar förenklat årsbokslut.

text: Kapitel 1 - Tillämpning

text: Vilka skall tillämpa det allmänna rådet?

text: 1.1. Detta allmänna råd skall tillämpas av fysiska personer som upprättar ett förenklat årsbokslut enligt

text: 6 kap.

text: bokföringslagen (1999:1078)

text: . Fysisk person som är moderföretag i en koncern får dock inte tillämpa detta allmänna råd.

text: 1.2. Även fysiska personer som bedriver verksamhet i ett enkelt bolag med en total nettoomsättning som normalt uppgår till högst tre miljoner kronor får upprätta ett förenklat årsbokslut i enlighet med detta allmänna råd.

text: 1.3. Nettoomsättning är företagets sammanlagda försäljning av varor och tjänster, exklusive mervärdesskatt.

text: Vilka andra regler skall följas?

text: 1.4. Företag som tillämpar detta allmänna råd skall följa reglerna om verifikationer, arkivering samt systemdokumentation och behandlingshistorik som anges i bilaga 1. De som på grund av sin organisation eller sin verksamhet berörs av reglerna om bokföring för flera verksamheter, gemensam bokföring, sidoordnad bokföring, gemensam verifikation, systemdokumentation och behandlingshistorik för

text: kassaregister, redovisning av försäljning från myntautomat och bokföringsskyldighetens upphörande i bilaga 1, skall tillämpa även dessa.

text: Vad gäller om en fråga inte är reglerad i det allmänna rådet?

text: 1.5. Om en fråga inte är reglerad i detta allmänna råd eller i sådana bestämmelser som detta allmänna råd hänvisar till skall vägledning sökas i de principer som detta allmänna råd ger uttryck för.

text: Vad gäller när det allmänna rådet skall börja tillämpas?

text: 1.6. När det allmänna rådet skall börja tillämpas skall en öppningsbalansräkning upprättas. De tillgångar och skulder som skall bokföras i företaget enligt kapitel 3 skall tas upp i öppningsbalansräkningen. De som redan bedriver verksamhet skall ta upp tillgångar och skulder till de värden de hade i deklarationen vid föregående års utgång. De som startar verksamhet i samband med att reglerna börjar tillämpas skall ta upp tillgångar och skulder till de värden som följer av reglerna i kapitel 6.

text: Kapitel 2 - Definitioner

text: 2.1. Företaget är den del av en fysisk persons aktiviteter som avser enskild näringsverksamhet respektive enkelt bolag.

text: 2.2. Företagaren är en fysisk person som bedriver enskild näringsverksamhet respektive enkelt bolag.

text: 2.3. Marknadsvärde är det pris inklusive mervärdesskatt som företaget skulle ha fått om tillgången eller tjänsten bjudits ut på marknaden på villkor som med hänsyn till företagets affärsmässiga situation framstår som naturliga.

text: 2.4. Anskaffningsvärde beräknas exklusive ingående mervärdesskatt som företaget får dra av enligt

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: Kapitel 3 - Vad som skall bokföras i företaget

text: Tillgångar som hör till företaget i förhållande till privatpersonen

text: 3.1. En tillgång skall bokföras antingen i sin helhet eller inte alls i företaget. Särskilda regler finns i punkterna 3.5-3.8 för bilar, byggnader och mark, vissa tillgångar enligt

text: 13 kap. 7 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: samt kontanta medel. För övriga tillgångar gäller de allmänna bestämmelserna i punkterna 3.2-3.4.

text: Allmänna bestämmelser

text: 3.2. En tillgång som ägs av företagaren skall bokföras i företaget om den a) uteslutande eller så gott som uteslutande används i företaget, eller b) är nödvändig för att företaget i sin huvudsakliga verksamhet skall kunna generera inkomster.

text: 3.3. En tillgång som ägs av företagaren får bokföras i företaget om den kan förväntas tillföra företaget ekonomisk nytta.

text: 3.4. Andra tillgångar än sådana som företagaren skall bokföra enligt punkt 3.2 eller som företagaren väljer att bokföra enligt punkt 3.3 är privata tillgångar, som inte skall bokföras i företaget.

text: Bilar

text: 3.5. Bilar som ägs av företagaren skall bokföras i företaget om de används i företaget och det privata nyttjandet är av endast ringa omfattning. I annat fall får bilar bokföras i företaget om de kan förväntas tillföra företaget ekonomisk nytta.

text: Byggnader och mark

text: 3.6. Byggnader och mark som ägs av företagaren och enligt

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: klassificeras som näringsfastighet skall bokföras i företaget till den del de enligt

text: skattereglerna klassificerats som näringsfastighet. Byggnader och mark som i sin helhet klassificerats som privatbostadsfastighet får inte till någon del bokföras i företaget. Klassificeringen vid föregående års utgång respektive vid förvärvstidpunkten är avgörande för bokföringen. Ändras klassificeringen skall justeringar göras senast i samband med bokslutet.

text: Vissa tillgångar

text: 3.7. Vissa tillgångar som ägs av företagaren skall bokföras som tillgångar i företaget om de skall räknas som tillgångar i företaget enligt

text: 3.8. Kontanta medel som ägs av företagaren är tillgångar i företaget endast om de skall användas i företagets verksamhet. Andra kontanta medel är privata tillgångar och skall inte bokföras i företaget.

text: Eget kapital

text: 3.9. Företagarens egna uttag av medel ur företaget skall bokföras som minskning av eget kapital, oavsett om det betecknas som lön eller något liknande vid uttagstillfället. Detsamma gäller för ersättningar till make och barn, om företagaren inte får göra skattemässigt avdrag för ersättningen.

text: 3.10. Om företagaren betalat privata utgifter med företagets medel så skall det bokföras som minskning av eget kapital.

text: 3.11. Företagarens egna insättningar av medel i företaget skall bokföras som ökning av eget kapital.

text: 3.12. Om företagaren betalat företagets utgifter med privata medel så skall det bokföras som ökning av eget kapital.

text: Skulder

text: 3.13. Alla skulder som uppstått i företaget skall bokföras i företaget. Däremot skall företagarens privata skulder inte bokföras i företaget.

text: 3.14. Om pengar som lånats används både i företaget och privat, skall den del av lånet som används i företaget bokföras som skuld i företaget.

text: Skatter och avgifter

text: 3.15. Skatter som hör till näringsverksamheten, t.ex. mervärdesskatt, arbetsgivaravgifter och preliminärskatt för anställda skall bokföras i företaget. Skuld avseende mervärdesskatt som redovisas i inkomstdeklaration skall däremot föras om till eget kapital i det förenklade årsbokslutet. Företagarens inkomstskatteskulder är däremot privata skulder som inte skall bokföras i företaget.

text: Inkomster

text: 3.16. Inkomst är endast det som företaget tar emot för egen räkning. Belopp som tas ut för någon annans räkning, såsom t.ex. mervärdesskatt, utgör inte inkomst.

text: 3.17. Följande inkomster skall bokföras i företaget:

text: Typ av inkomst Inkomst som skall Inkomsten skall bokföras bokföras till

text: Inkomst vid försäljning Ersättning för varor och det belopp som står tjänster på kvittot eller fakturan. Ersättning för sålda det belopp som står inventarier och andra på kvittot eller tillgångar som bokförts fakturan. i företaget Inkomst av offentliga Andra inkomster som det belopp som står stöd, hänför sig till företaget på beslutet eller skadeståndsersättningar, såsom offentliga stöd, någon motsvarande försäkringsersättningar skadeståndsersättningar, handling. m.m. försäkringsersättningar m.m. Uttag Företagarens uttag av marknadsvärdet tjänster (även nyttjande (punkt 2.3) av en tillgång) av annat exklusive än ringa värde samt mervärdesskatt eller företagarens uttag av om det finns ett av varor Skatteverket föreskrivet

text: schablonvärde som ligger till grund för förmånsbeskattning, detta värde. Ränteinkomster m.m. Avkastning på det belopp som står företagets övriga på räntebeskedet tillgångar eller liknande.

text: Andra inkomster är privata inkomster som inte skall bokföras i företaget.

text: Utgifter

text: 3.18. Utgift är endast det som företaget ger ut för det som tillkommer företaget. Belopp som ges ut för någon annans räkning, såsom t.ex. mervärdesskatt, utgör inte utgift.

text: 3.19. Följande utgifter skall bokföras i företaget:

text: Typ av utgift Utgift som skall Utgiften skall bokföras bokföras till

text: Allmänna utgifter i Utgifter för att förvärva det belopp som verksamheten eller bibehålla står på kvittot inkomster till den del eller fakturan. de avser företaget

text: Utgift för Andra utgifter som det belopp som skadeståndsersättningar hänför sig till företaget står på beslutet m.m. såsom eller någon skadeståndsersättningar motsvarande m.m. handling. Insättningar Utgifter för företagets marknadsvärdet nyttjande av en privat (punkt 2.3) eller tillgång om det finns ett av Skatteverket föreskrivet schablonvärde, detta värde. Ränteutgifter Ränteutgifter på det belopp som företagets låneskulder står på räntebeskedet eller liknande.

text: Andra utgifter är privata utgifter som inte skall bokföras i företaget.

text: Kapitel 4 - Löpande bokföring

text: Kontantmetoden eller faktureringsmetoden

text: 4.1. Ett företag får bokföra enligt kontantmetoden, såsom den utvecklas i punkterna 4.2-4.8, eller enligt faktureringsmetoden. Hur företag som tillämpar faktureringsmetoden skall bokföra löpande framgår av Bokföringsnämndens allmänna råd om löpande bokföring (

text: BFNAR 2001:2

text: Kontantmetoden

text: Vad innebär kontantmetoden?

text: 4.2. Kontantmetoden innebär att ett företag löpande under året bokför de affärshändelser som avser a) inbetalningar till och utbetalningar från företaget (betalningshändelser), b) insättningar och uttag, samt c) i samband med bokslutet bokför övriga affärshändelser som är nödvändiga för att bestämma företagets resultat och ställning (bokslutshändelser) i enlighet med punkten 4.8.

text: Presentationen av bokföringsposterna

text: 4.3. Följande uppgifter skall alltid kunna utläsas ur den löpande bokföringen för varje bokförd post: a) registreringsordning, b) datum eller månad för affärshändelsen, c) verifikationsnummer eller motsvarande identifieringstecken, d) kontering och e) bokfört belopp.

text: Rättelse av bokföringspost

text: 4.4. En rättelsepost utgör en ny bokföringspost och förutsätter därför en särskild verifikation.

text: Tidpunkt för bokföring under året

text: Kontanta betalningar

text: 4.5. Kontanta in- och utbetalningar är betalningar med sedlar och mynt samt postväxlar, mottagna checkar och andra betalningsanvisningar som omedelbart kan omsättas i pengar. Däremot är betalningar över bankgiro, med kontokort eller checkar utställda av företaget inte kontanta in- och utbetalningar.

text: 4.6. Bestämmelsen i

text: 5 kap.

text: 2 § första

text: och

text: andra styckena

text: bokföringslagen (1999:1078)

text: innebär att kontanta in- och utbetalningar skall bokföras så att de kan presenteras i registreringsordning senast påföljande arbetsdag. Sådan bokföring av affärshändelserna som innebär att de kan presenteras i systematisk ordning skall göras så snart som möjligt och senast före utgången av påföljande månad.

text: Andra affärshändelser

text: 4.7. De affärshändelser enligt 4.2 a) och b) som inträffat under en kalendermånad och som inte är kontanta betalningar skall vara bokförda senast vid utgången av påföljande månad.

text: Bokslutshändelser vid årets slut

text: 4.8. Bokslutshändelser i det förenklade årsbokslutet får bokföras genom att förtecknas på ett bokslutsunderlag.

text: Kapitel 5 - Det förenklade årsbokslutet

text: Det förenklade årsbokslutets utformning

text: Det förenklade årsbokslutets form

text: 5.1. Balansräkningen och resultaträkningen skall upprättas enligt uppställningsformen i bilaga 2.

text: Kapitel 6 - Balansräkningen

text: Förteckning över anläggningstillgångar

text: 6.1. En immateriell eller materiell anläggningstillgång som tas upp i balansräkningen skall förtecknas i en särskild förteckning. Förteckningen skall innehålla uppgifter om anskaffningsvärde, anskaffningstidpunkt och uppskattad användningstid i företaget. Någon förteckning behöver inte upprättas om företaget endast har ett fåtal anläggningstillgångar och den löpande bokföringen är organiserad så att man redan av den kan få en tillfredsställande kontroll och överblick över tillgångarna.

text: Immateriella anläggningstillgångar

text: Immateriella anläggningstillgångar som skall tas upp i balansräkningen

text: 6.2. En förvärvad immateriell tillgång skall tas upp i balansräkningen, om det är sannolikt att den kommer att ge företaget ekonomiska fördelar och den har ett bestående värde. En internt upparbetad immateriell tillgång får inte tas upp som tillgång i balansräkningen.

text: Beräkning av anskaffningsvärde, avskrivningar och nedskrivningar

text: 6.3. Förvärvade immateriella anläggningstillgångar värderas på samma sätt som maskiner och inventarier. Punkt 6.30 om tillgångar med oväsentligt värde och punkt 6.31 om tillgångar som har en kort ekonomisk livslängd gäller inte för förvärvade immateriella tillgångar.

text: Byggnader och markanläggningar

text: 6.4. En fastighets värde skall normalt delas upp i byggnad och mark med utgångspunkt i taxeringsvärdet.

text: Byggnader och markanläggningar som skall tas upp i balansräkningen

text: Huvudregel

text: 6.5. En byggnad skall tas upp i balansräkningen när företaget har fått tillträde till byggnaden eller, om den är egentillverkad, när den har färdigställts. En markanläggning skall tas upp i balansräkningen när den har färdigställts. För en påbörjad men ej färdigställd egentillverkad byggnad eller markanläggning gäller punkt 6.24. För byggnad och markanläggning som skattemässigt är lagertillgång gäller punkterna 6.45-6.52.

text: Byggnader och markanläggningar med kort ekonomisk livslängd behöver inte tas upp i balansräkningen

text: 6.6. En byggnad eller en markanläggning som bara är avsedd att användas ett fåtal år behöver inte tas upp i balansräkningen utan får redovisas som kostnad i sin helhet samma år den förvärvas.

text: Bokfört värde för byggnader och markanläggningar

text: 6.7. Byggnader och markanläggningar tas upp till anskaffningsvärde (punkterna 6.8-6.13) minskat med avskrivningar (punkterna 6.14-6.15) och nedskrivningar (punkt 6.17).

text: Anskaffningsvärdet för byggnader och markanläggningar

text: 6.8. Värdet av eget arbete skall inte tas med i anskaffningsvärdet. Värdet av anställdas arbete skall dock räknas med.

text: Köp av byggnad

text: 6.9. Vid köp av byggnad är anskaffningsvärdet inköpspriset plus andra utgifter för förvärvet.

text: Egentillverkning av byggnad och markanläggning

text: 6.10. Vid egentillverkning av en ny byggnad är anskaffningsvärdet utgiften för att uppföra byggnaden. Detsamma gäller vid omoch tillbyggnad.

text: 6.11. Vid egentillverkning av en markanläggning är anskaffningsvärdet utgiften för att anskaffa eller förbättra anläggningen.

text: Övriga förvärv av byggnad och markanläggning

text: 6.12. Vid övriga förvärv (byte, arv, gåva samt företagarens insättning) av byggnad och markanläggning är anskaffningsvärdet det värde som används vid beskattningen.

text: Offentliga stöd som hänför sig till byggnad och markanläggning

text: 6.13. Offentliga stöd som hänför sig till förvärv av en byggnad eller en markanläggning skall minska anskaffningsvärdet. Skattereduktioner eller skatteavdrag skall dock inte minska anskaffningsvärdet.

text: Avskrivningar av byggnader och markanläggningar

text: 6.14. Byggnader skall skrivas av med samma belopp som dras av vid beskattningen.

text: 6.15. Markanläggningar skall skrivas av med samma belopp som dras av vid beskattningen.

text: Utrangeringar och avyttringar av byggnader och markanläggningar

text: 6.16. Vid försäljning av byggnad eller markanläggning redovisas skillnaden mellan försäljningsinkomsten och det bokförda värdet som intäkt om försäljningsinkomsten är högre än det bokförda värdet och annars som kostnad. Vid utrangering redovisas det bokförda värdet som kostnad.

text: Nedskrivningar av byggnader och markanläggningar

text: 6.17. Om det klart framgår att värdet på en fastighet på balansdagen betydligt understiger dess bokförda värde i balansräkningen,

text: skall fastighetens återstående ekonomiska värde i företaget uppskattas. Tillgången skall skrivas ned till det belopp som dess återstående ekonomiska värde i företaget kan uppskattas till.

text: Om skälen för nedskrivningen inte längre finns skall nedskrivningen återföras.

text: Mark och andra tillgångar som inte får skrivas av

text: 6.18. Enligt punkt 6.4 delas en fastighets värde upp i byggnad och mark med utgångspunkt i taxeringsvärdet.

text: Mark som skall tas upp i balansräkningen

text: 6.19. Mark skall tas upp i balansräkningen när företaget har fått tillträde till marken. För mark som skattemässigt är lagertillgång gäller punkterna 6.45-6.52.

text: Anskaffningsvärdet för mark och andra tillgångar som inte får skrivas av

text: 6.20. Värdet av eget arbete skall inte tas med i anskaffningsvärdet. Värdet av anställdas arbete skall dock räknas med.

text: Köp av mark

text: 6.21. Vid köp av mark är anskaffningsvärdet inköpspriset plus andra utgifter för förvärvet.

text: Övriga förvärv av mark

text: 6.22. Vid övriga förvärv (byte, arv, gåva samt företagarens insättning) av mark är anskaffningsvärdet det värde som används vid beskattningen.

text: 6.23. Vid sådan fastighetsreglering som anges i

text: 45 kap. 5 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: är anskaffningsvärdet det värde som används vid beskattningen.

text: Påbörjad men ej färdigställd egentillverkad byggnad och markanläggning

text: 6.24. En påbörjad men ej färdigställd egentillverkad byggnad eller markanläggning tas i balansräkningen upp till nedlagda utgifter.

text: Offentliga stöd som hänför sig till mark

text: 6.25. Offentliga stöd som hänför sig till förvärv av mark skall minska anskaffningsvärdet. Skattereduktioner eller skatteavdrag skall dock inte minska anskaffningsvärdet.

text: Avskrivningar av mark

text: 6.26. Mark skall inte skrivas av.

text: Avyttringar av mark

text: 6.27. Vid försäljning av mark redovisas skillnaden mellan försäljningsinkomsten och det bokförda värdet som intäkt om försäljningsinkomsten är högre än det bokförda värdet och annars som kostnad. Om marken blir värdelös redovisas det bokförda värdet som kostnad.

text: Nedskrivningar av mark

text: 6.28. Nedskrivning av mark sker enligt punkt 6.17.

text: Maskiner och inventarier

text: Maskiner och inventarier som skall tas upp i balansräkningen

text: Huvudregel

text: 6.29. Maskiner och inventarier skall tas upp i balansräkningen när de har levererats till företaget eller, om de är egentillverkade, när de har färdigställts.

text: Maskiner och inventarier med oväsentligt värde behöver inte tas upp i

text: balansräkningen

text: 6.30. Anskaffningsvärdet för en maskin eller en inventarie som har ett värde som uppgår till högst 5 000 kr behöver inte tas upp i balansräkningen utan får redovisas som kostnad i sin helhet samma år den förvärvas.

text: Maskiner och inventarier som har en kort ekonomisk livslängd behöver inte tas upp i balansräkningen

text: 6.31. En maskin eller en inventarie som vid anskaffningen kan antas ha en ekonomisk livslängd på högst tre år behöver inte tas upp i balansräkningen utan får redovisas som kostnad i sin helhet samma år den förvärvas.

text: Anskaffningsvärdet för maskiner och inventarier

text: Värdet av eget och anställdas arbete

text: 6.32. Värdet av eget och anställdas arbete skall inte tas med i anskaffningsvärdet.

text: Köp av maskiner och inventarier

text: 6.33. Vid köp av en maskin eller en inventarie är anskaffningsvärdet inköpspriset plus andra utgifter som ingår i fakturabeloppet och som kan hänföras till tillgången. Externa utgifter som inte ingår i fakturabeloppet men som direkt kan hänföras till tillgången skall räknas in om de sammanlagt uppgår till mer än 5 000 kr per maskin eller inventarie.

text: Egentillverkning av maskiner och inventarier

text: 6.34. Vid egentillverkning av en maskin eller en inventarie är anskaffningsvärdet utgiften för material plus andra utgifter som ingår i fakturabeloppet och som kan hänföras till tillgången. Externa utgifter som inte ingår i fakturabeloppet men som kan hänföras direkt till tillgången skall räknas in om de sammanlagt uppgår till mer än 5 000 kr per maskin eller inventarie.

text: Övriga förvärv av maskiner och inventarier

text: 6.35. Vid övriga förvärv (byte, arv, gåva samt företagarens insättning) av maskiner och inventarier är anskaffningsvärdet det värde som används vid beskattningen.

text: Offentliga stöd som hänför sig till maskiner och inventarier

text: 6.36. Offentliga stöd som hänför sig till förvärv av maskiner eller inventarier skall minska anskaffningsvärdet. Skattereduktioner eller skatteavdrag skall dock inte minska anskaffningsvärdet.

text: Avskrivningar, avyttringar och utrangeringar av maskiner och inventarier

text: 6.37. Vid avyttring av maskiner och inventarier skall försäljningsinkomsten minska det bokförda värdet.

text: 6.38. Maskiner och inventarier skall värderas kollektivt. De skall värderas till det värde de har vid beskattningen. Värdet får inte överstiga bokfört värde vid årets början med tillägg för årets anskaffning.

text: Avskrivning skall göras med skillnaden mellan värdet vid beskattningen och det bokförda värdet före årets avskrivning. Uppgår det bokförda värdet före årets avskrivning till högst 5 000 kr kan hela beloppet skrivas av.

text: Vid avyttringar och utrangeringar se dock punkterna 7.4 och 7.9.

text: Nedskrivningar av maskiner och inventarier

text: 6.39. Maskiner och inventarier som skrivs av med högsta tillåtna belopp enligt skattereglerna varje år behöver inte skrivas ned.

text: 6.40. Om det klart framgår att det sammanlagda värdet på maskiner och inventarier samt förvärvade immateriella tillgångar, som inte årligen har skrivits av med högsta tillåtna belopp på balansdagen betydligt understiger det bokförda värdet i balansräkningen, skall det sammanlagda återstående ekonomiska värdet för tillgångarna i företaget uppskattas.

text: Maskiner och inventarier samt förvärvade immateriella tillgångar skall skrivas ned till det belopp som deras återstående ekonomiska värde i företaget kan uppskattas till.

text: Övriga anläggningstillgångar

text: Övriga anläggningstillgångar som skall tas upp i balansräkningen

text: 6.41. Enligt punkt 3.7 får endast andelar i kooperativa föreningar och andelar i fastighetsbolag som skattemässigt är lagertillgångar tas upp som övriga anläggningstillgångar i balansräkningen.

text: 6.42. En övrig anläggningstillgång skall tas upp till det värde som anges i den handling som legat till grund för anskaffningen.

text: 6.43. Övriga anläggningstillgångar skall inte skrivas av. Om det klart framgår att värdet på en tillgång på balansdagen betydligt understiger dess bokförda värde i balansräkningen, skall tillgångens återstående ekonomiska värde i företaget uppskattas. Tillgången skall skrivas ned till det belopp som dess återstående ekonomiska värde i företaget kan uppskattas till. Om skälen för nedskrivningen inte längre finns skall nedskrivningen återföras.

text: Avyttringar av övriga anläggningstillgångar

text: 6.44. Vid försäljning av övriga anläggningstillgångar redovisas skillnaden mellan försäljningsinkomsten och det bokförda värdet som intäkt om försäljningsinkomsten är högre än det bokförda värdet och annars som kostnad. Vid utrangering redovisas det bokförda värdet som kostnad.

text: Varulager

text: Varulager som skall tas upp i balansräkningen

text: Huvudregel

text: 6.45. En vara skall tas upp som varulager hos köparen när varan har levererats. Varan anses levererad när den har kommit till köparen.

text: 6.46. En vara skall inte längre tas upp hos säljaren när varan har avsänts till köparen.

text: Ett lager med ett oväsentligt värde behöver inte tas upp

text: 6.47. Ett lager som har ett sammanlagt värde som uppgår till högst 5 000 kr behöver inte tas upp i balansräkningen utan får redovisas som kostnad.

text: Värdering av varulager

text: Värdet av eget och anställdas arbete

text: 6.48. Värdet av eget och anställdas arbete skall inte tas med i anskaffningsvärdet.

text: Beräkning av anskaffningsvärdet för varulagret (för varje sorts vara)

text: 6.49. Anskaffningsvärdet får beräknas med utgångspunkt från det pris som anges på den senast mottagna fakturan för den sorts vara som skall värderas, om fakturabeloppet motsvarar ett normalpris.

text: I detaljhandelsföretag och handelsföretag får anskaffningsvärdet också beräknas som försäljningspris (exklusive mervärdesskatt) med avdrag för pålägg som används i priskalkyl respektive använd bruttovinstmarginal för den aktuella varan.

text: 6.50. För köpta varor är anskaffningsvärdet varans inköpspris plus andra utgifter som framgår av fakturan. Om det finns andra externa utgifter för varornas förvärv än de som framgår av fakturan, skall de räknas in i anskaffningsvärdet om de sammanlagt uppgår till mer än 5 000 kr per leverans.

text: 6.51. För egentillverkade varor är anskaffningsvärdet inköpspriset för råmaterial och halvfabrikat. Om det finns andra externa utgifter för varorna än de som framgår av fakturorna för materialet, skall de räknas med om de sammanlagt uppgår till mer än 5 000 kr per leverans.

text: 6.52. Vid övriga förvärv (byte, arv, gåva samt företagarens insättning) av varor är anskaffningsvärdet det värde som används vid beskattningen.

text: Beräkning av anskaffningsvärdet för varulagret (för lagret som

text: helhet)

text: 6.53. Från varornas sammanlagda anskaffningsvärde får företaget göra avdrag för en schablonmässigt beräknad värdenedgång med tre procent av lagrets sammanlagda anskaffningsvärde. Detta gäller dock inte för byggnad och mark som skattemässigt är lagertillgångar. Djur i jordbruk och renskötsel får värderas i enlighet med

text: 17 kap. 5 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: 6.54. Om det klart framgår att värdenedgången på balansdagen för lagret som helhet är betydligt större än den schablonmässigt beräknade värdenedgången, skall den verkliga värdenedgången beräknas och anskaffningsvärdet minskas med denna.

text: 6.55. När den verkliga värdenedgången beräknas skall lagret värderas post för post. Det är tillåtet att värdera lagret kollektivt för homogena varugrupper eller då en individuell värdering är svår att motivera med hänsyn till kostnaderna.

text: Kundfordringar

text: 6.56. Kundfordringar skall tas upp till ett belopp som motsvarar vad företaget fakturerat eller utifrån affärsmässiga skäl borde ha fakturerat och vid räkenskapsårets utgång inte fått betalt för. Kundfordringar får dock inte tas upp till högre belopp än vad de värderas till enligt punkterna 6.57-6.58.

text: Värdering av kundfordringar

text: 6.57. Ett företag skall ta upp sina kundfordringar till det belopp som anges i faktura, avtal eller liknande handling inklusive mervärdesskatt. Fordringarna får dock inte tas upp till högre

text: belopp än som på balansdagen kan förväntas komma att betalas.

text: 6.58. Om det har fattats beslut om konkurs, ackord eller annat förhållande efter årets sista dag, men innan det förenklade årsbokslutet är färdigställt, skall fordringarna tas upp till det belopp som med hänsyn till beslutet kan förväntas komma att betalas.

text: Övriga fordringar

text: 6.59. Ett utbetalat eller fakturerat belopp är ett förskott om a) leveransen eller arbetet inte har påbörjats, eller b) en delleverans eller delprestation uppenbarligen inte har påbörjats.

text: Förskott till leverantörer som uppgår till mer än 5 000 kr skall tas upp som övriga fordringar.

text: 6.60. Ränteinkomster som hänför sig till året men som företaget inte fått utbetalda skall tas upp som övriga fordringar om de sammanlagt uppgår till mer än 5 000 kr.

text: 6.61. Offentliga stöd, försäkringsersättning, skadeståndsersättning m.m. skall tas upp som övriga fordringar om ett beslut har fattats eller en överenskommelse träffats och det finns dokumentation som visar inkomstens storlek och medlen ännu inte har betalats ut.

text: Om offentliga stöd, försäkringsersättning, skadestånd m.m. redovisas som intäkt i enlighet med punkt 7.2 andra stycket skall de medel som inte betalats ut tas upp som övriga fordringar.

text: 6.62. Företagets skattefordringar är företagets fordringar på balansdagen avseende mervärdesskatt som inte redovisas i inkomstdeklarationen samt för mycket inbetald arbetsgivaravgift och preliminärskatt för anställda.

text: Värdering av övriga fordringar

text: 6.63. Ett företag skall ta upp övriga fordringar till det belopp som anges i faktura, avtal eller liknande handling exklusive avdragsgill ingående mervärdesskatt. Fordran får dock inte tas

text: upp till högre belopp än värdet av den prestation som på balansdagen kan förväntas tillfalla företaget.

text: 6.64. Om det har fattats beslut om konkurs, ackord eller annat förhållande efter årets sista dag men innan det förenklade årsbokslutet är färdigställt så skall fordringarna tas upp till det belopp som med hänsyn till beslutet kan förväntas komma att tillfalla företaget.

text: Kassa och bank

text: 6.65. Företagets tillgodohavanden på bank- och girokonton skall tas upp till det belopp som framgår av kontoutdrag eller liknande vid årets slut.

text: Eget kapital

text: 6.66. Eget kapital utgörs av skillnaden mellan företagets summerade tillgångar och summerade skulder.

text: Avsättningar

text: 6.67. Företaget skall inte göra några avsättningar för åtaganden som medför framtida utgifter.

text: Låneskulder

text: 6.68. Ett företag skall i balansräkningen ta upp sina skulder till det belopp som anges på kontoutdrag, avtal eller liknande handling.

text: Skatteskulder

text: 6.69. Företagets skatteskulder är de som skall redovisas i företaget enligt punkt 3.15.

text: Leverantörsskulder

text: 6.70. Leverantörsskulder skall tas upp till ett belopp som motsvarar vad företaget fakturerats eller utifrån affärsmässiga skäl borde ha fakturerats för inköp m.m. och som vid räkenskapsårets utgång inte var betalt.

text: Värdering av leverantörsskulder

text: 6.71. Ett företag skall i balansräkningen ta upp sina skulder till det belopp som anges på faktura, avtal eller liknande handling. Leverantörsskulder tas upp inklusive mervärdesskatt.

text: Övriga skulder

text: 6.72. Ett mottaget eller fakturerat belopp är ett förskott om a) leveransen eller arbetet inte har påbörjats, eller b) en delleverans eller delprestation uppenbarligen inte har påbörjats.

text: Förskott från kunder som uppgår till mer än 5 000 kr skall tas upp som övriga skulder.

text: 6.73. Ränteutgifter som hänför sig till året men som företaget inte betalat skall tas upp som övriga skulder om de sammanlagt uppgår till mer än 5 000 kr.

text: 6.74. Skadestånd m.m. skall tas upp som övriga skulder om ett beslut har fattats eller en överenskommelse träffats och det finns dokumentation som visar utgiftens storlek och medlen ännu inte har betalats.

text: Värdering av övriga skulder

text: 6.75. Ett företag skall i balansräkningen ta upp sina övriga skulder till det belopp som anges på faktura, avtal eller liknande handling exklusive mervärdesskatt.

text: Kapitel 7 - Resultaträkningen

text: Vad skall redovisas som intäkt?

text: Intäkt vid försäljning av varor eller tjänster

text: 7.1. Intäkt från försäljning av varor eller tjänster är summan av följande: a) sådana inbetalningar som företaget fått med anledning av försäljningsinkomster, b) skillnaden mellan företagets fordringar, exklusive mervärdesskatt, vid räkenskapsårets utgång och ingång på kunder med anledning av att det fakturerat eller utifrån affärsmässiga skäl borde ha fakturerat försäljningsinkomster, samt c) skillnaden mellan företagets skulder, exklusive mervärdesskatt, till kunder för förskott enligt punkt 6.72 vid räkenskapsårets ingång och utgång.

text: Intäkt av offentliga stöd, försäkringsersättning, skadestånd m.m.

text: 7.2. Ett företag skall redovisa offentliga stöd, försäkringsersättning, skadeståndsersättning m.m. som en intäkt när a) ett beslut har fattats eller en överenskommelse träffats och det finns dokumentation som visar inkomstens storlek, eller – i annat fall – b) medlen kan disponeras eller företaget på något annat sätt kan förfoga över inkomsten.

text: Om det är uppenbart att inkomsten avser mer än ett år skall intäkten fördelas på de år den avser. På motsvarande vis får inkomsten redovisas som intäkt det år den avser om a) eller b) inträffar innan det förenklade årsbokslutet enligt lag skall ha upprättats och det är uppenbart att inkomsten hänför sig till det året.

text: Av punkt 6.36 framgår att stöd som hänför sig till ett förvärv av en tillgång skall minska tillgångens anskaffningsvärde.

text: Intäkt vid försäljning av anläggningstillgångar

text: 7.3. Intäkt vid försäljning av byggnader, mark och markanläggningar är skillnaden mellan försäljningsinkomsten och det bokförda värdet om försäljningsinkomsten är högre än det bokförda värdet.

text: 7.4. Vid försäljning av maskiner och inventarier samt av förvärvade immateriella tillgångar är intäkten skillnaden mellan värdet vid beskattningen och det bokförda värdet före årets avskrivning om värdet vid beskattningen är högre än det bokförda värdet före årets avskrivning.

text: Uttag av varor och tjänster i företaget

text: 7.5. En inkomst som kan hänföras till företagarens uttag skall redovisas som intäkt för det år företagaren gjort uttaget av varan eller tjänsten.

text: Ränteintäkt m.m.

text: 7.6. Ett företag får redovisa ränta samt utdelning från kooperativ förening som intäkt det år som räntan eller utdelningen erhålls eller beloppet hålls tillgängligt för företagets räkning. Om de sammanlagda ej inbetalda räntorna överstiger 5 000 kr skall de dock redovisas som intäkt det år de avser.

text: Vad skall redovisas som kostnad?

text: Allmänna kostnader i verksamheten

text: 7.7. Kostnaderna för försäljning av varor eller tjänster är summan av följande: a) sådana utbetalningar, exklusive avdragsgill ingående mervärdesskatt, som företaget gjort med anledning av utgifter för inköp, b) skillnaden mellan företagets skulder, exklusive avdragsgill ingående mervärdesskatt, vid räkenskapsårets utgång och ingång till leverantörer med anledning av att det erhållit faktura eller utifrån affärsmässiga skäl borde ha erhållit faktura för utgifter för inköp, c) skillnaden mellan företagets fordringar på leverantörer för förskott, exklusive avdragsgill ingående mervärdesskatt,

text: enligt punkt 6.59 vid räkenskapsårets ingång och utgång samt d) skillnaden mellan varulagrets värde enligt punkterna 6.45 6.55 vid räkenskapsårets utgång och ingång.

text: Kostnad vid försäljning av anläggningstillgångar

text: 7.8. Kostnad vid försäljning av byggnader, markanläggningar och mark är skillnaden mellan försäljningsinkomsten och det bokförda värdet om försäljningsinkomsten är lägre än det bokförda värdet.

text: 7.9. Vid försäljning av maskiner och inventarier samt av förvärvade immateriella tillgångar är kostnaden skillnaden mellan värdet vid beskattningen och det bokförda värdet före årets avskrivning om värdet vid beskattningen är lägre än det bokförda värdet före årets avskrivning.

text: Kostnad för skadeståndsersättning m.m.

text: 7.10. Ett företag skall redovisa skadeståndsersättning m.m. som en kostnad när a) ett beslut har fattats eller en överenskommelse träffats och det finns dokumentation som visar utgiftens storlek, eller – i annat fall – b) utgiften betalas.

text: Om det är uppenbart att utgiften avser mer än ett år skall kostnaden fördelas på de år den avser.

text: Räntekostnad

text: 7.11. Ett företag får redovisa ränteutgifter som kostnad det år som räntan betalas. Om de sammanlagda ej utbetalda räntorna överstiger 5 000 kr skall de dock redovisas som kostnad det år de avser.

text: Kostnad för anläggningstillgångar – avskrivningar, nedskrivningar och utrangeringar

text: 7.12. Bestämmelser om avskrivning och nedskrivning av anläggningstillgångar finns i punkt 6.3 för immateriella tillgångar, i punkterna 6.14-6.15 respektive 6.17 för byggnader och markanläggningar, i punkt 6.26 respektive 6.28 för mark, i

text: punkterna 6.37-6.40 för maskiner och inventarier och i punkt 6.43 för övriga anläggningstillgångar. Bestämmelser om utrangering av byggnader och markanläggningar finns i punkt 6.16, i punkt 6.37 för maskiner och inventarier och i punkt 6.27 för mark som blivit värdelös.

text: Kapitel 8 - Upplysningar om obeskattade reserver

text: 8.1. Ett företag skall upplysa om summan av alla eventuella periodiseringsfonder samt expansionsfond, ersättningsfond, skogskonto, insatsemissioner, upphovsmannakonto och avbetalningsplan på skog i det förenklade årsbokslutet.

text: Detta allmänna råd träder i kraft den 1 januari 2007 och tillämpas på räkenskapsår som påbörjas efter den 31 december 2006.

text: HANS EDENHAMMAR

text: Gunvor Pautsch


text: BOKFÖRINGSNÄMNDENS ALLMÄNNA RÅD

type: rubrik

text: ISSN 1404-5761 Utgivare: Stefan Pärlhem, Bokföringsnämnden, Box 6751, 113 85 STOCKHOLM

type: stycke

text: Bokföringsnämndens allmänna råd om gränsvärden; Konsoliderad version

text: Konsoliderad version – senast ändrad genom

text: BFNAR 2016:6

text: Tillämplighet

text: 1. Detta allmänna råd ska tillämpas av den som är bokföringsskyldig enligt

text: bokföringslagen (1999:1078)

text: Definitioner

text: 2. I detta allmänna råd används samma definition av företag som i

text: 1 kap. 2 § första stycket 1 bokföringslagen (1999:1078)

text: BFNAR 2007:2

text: 3. Anställda är arbetstagare i företagets tjänst.

text: Större eller mindre företag?

text: 4. En reglerad marknad är det som utgör en reglerad marknad enligt lagen (

text: ) om värdepappersmarknaden. (

text: BFNAR 2007:3

text: 5. Vid bedömning av om ett företag är större eller mindre avses med a) medelantalet anställda det antal anställda som beräknas enligt punkterna 7-11, b) företagets redovisade balansomslutning värdet av företagets tillgångar enligt balansräkningen, och c) företagets redovisade nettoomsättning detsamma som i

text: 1 kap. 3 § första stycket 3 årsredovisningslagen (1995:1554)

text: . Nettoomsättningen ska justeras om räkenskapsåret omfattar annan tid än tolv månader. (

text: BFNAR 2016:6

text: Medelantalet anställda

text: 7. Medelantalet anställda ska beräknas på individnivå och utvisa antalet heltidstjänster enligt de villkor som gäller på arbetsstället.

text: 8. Företaget får alternativt beräkna medelantalet anställda som summan av antalet arbetade timmar dividerad med normal årsarbetstid. I antalet arbetade timmar ska ingå sådan tid som företaget har betalt lön eller annan ersättning för i utbyte mot arbete. Dessutom ska tid som avser betald semester, tjänstledighet och sjukfrånvaro samt kompensationsledighet ingå. Däremot ska inte timmar vid övertidsarbete ingå.

text: 9. Normal årsarbetstid i punkt 8 ska bestämmas i enlighet med villkoren för anställningen. Normal årsarbetstid får av förenklingsskäl antas vara 1 920 timmar. Årsarbetstiden ska justeras om räkenskapsåret omfattar annan tid än tolv månader.

text: 10. Medelantalet anställda får även beräknas som ett genomsnitt av antalet anställda personer enligt mätningar vid minst två representativa tidpunkter under räkenskapsåret.

text: 11. En ideell förening och ett registrerat trossamfund enligt lagen (

text: socialförsäkringsbalken (2010:110)

text: i ersättning under året. (

text: BFNAR 2016:6

text: Andra liknande intäkter (gäller ideella föreningar, registrerade trossamfund, stiftelser m.fl.)

text: 11a. Med andra liknande intäkter, som företag som avses i

text: 2 kap. 2 § första stycket

text: och

text: 3 §

text: bokföringslagen (1999:1078)

text: ska lägga till nettoomsättningen vid bedömning av om ett företag är större eller mindre, avses intäkter som kan likställas med gåvor och bidrag som erhålls utan någon omedelbar motprestation.

text: Summan av nettoomsättning, bidrag, gåvor, medlemsavgifter och andra liknande intäkter ska justeras om räkenskapsåret omfattar annan tid än tolv månader. (

text: BFNAR 2007:2

text: Större eller mindre koncern?

text: 12. Vid bedömning av om en koncern är mindre eller större enligt

text: 1 kap. 3 § första stycket 6 årsredovisningslagen (1995:1554)

text: avses med a) medelantalet anställda summan av antalet anställda beräknat enligt punkterna 7-11 och 14, b) koncernföretagens redovisade balansomslutning summan av de enskilda koncernföretagens sammanlagda tillgångar efter eliminering av andelar i dotterföretag, koncerninterna fordringar och utgående internvinst, och c) koncernföretagens redovisade nettoomsättning summan av de enskilda koncernföretagens nettoomsättningar efter eliminering av försäljning mellan koncernföretag. (

text: BFNAR 2016:6

text: 12a. Vid bedömning av om en koncern är mindre eller större enligt 1 kap. 3 § första stycket 6 a och andra stycket sista meningen

text: årsredovisningslagen (1995:1554)

text: , avses med a) medelantalet anställda summan av antalet anställda beräknat enligt punkterna 7-11 och 14, b) koncernföretagens redovisade balansomslutning summan av de enskilda koncernföretagens sammanlagda tillgångar, och c) koncernföretagens redovisade nettoomsättning summan av de enskilda koncernföretagens nettoomsättningar. (

text: BFNAR 2016:6

text: 12b. Vid bedömning av om en koncern är mindre eller större enligt

text: 6 kap. 1 § första stycket 7 bokföringslagen (1999:1078)

text: BFNAR 2016:6

text: BFNAR 2002:7

text: ) upphör att gälla den 31 december 2006.

text: BFNAR 2007:2

text: Detta allmänna råd ska tillämpas för räkenskapsår som inleds den 1 maj 2007 eller senare.

text: BFNAR 2007:3

text: Detta allmänna råd ska tillämpas från den 1 november 2007.

text: BFNAR 2016:6

text: 1. Detta allmänna råd gäller från och med den 1 januari 2016. 2. Det allmänna rådet ska tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 2015. 3. Punkt 5 i dess nya lydelse ska dock tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 2016.

fs: bfnar

publisher: Bokföringsnämnden

title: Gränsvärden

text: BOKFÖRINGSNÄMNDENS ALLMÄNNA RÅD

text: ISSN 1404-5761 Utgivare: Gunvor Pautsch, Bokföringsnämnden, Box 6751, 113 85 STOCKHOLM

text: BFNAR 2006:11

text: beslutat den 6 december 2006.

text: Bokföringsnämnden lämnar följande allmänna råd om gränsvärden.

text: Tillämplighet

text: bokföringslagen (1999:1078)

text: Definitioner

text: 1 kap. 2 § 1 bokföringslagen

text: Större eller mindre företag?

text: 4. En reglerad marknad är det som utgör en reglerad marknad enligt EG:s investeringstjänstedirektiv (

text: rådets direktiv 93/22/EEG av den 10 maj 1993

text: om investeringstjänster inom värdepappersområdet).

text: 5. Vid bedömning av om ett företag är större eller mindre avses med a) medelantalet anställda det antal anställda som beräknas enligt punkterna 7-12, b) företagets redovisade balansomslutning värdet av företagets tillgångar enligt balansräkningen, och c) företagets redovisade nettoomsättning detsamma som i

text: 3 kap. 12 § årsredovisningslagen (1995:1554)

text: med avdrag för punktskatter. Nettoomsättningen ska justeras om räkenskapsåret omfattar annan tid än tolv månader.

text: 6. Vid bedömning av om ett företag är större eller mindre avses med vart och ett av de senaste två räkenskapsåren de två räkenskapsår som närmast föregår det räkenskapsår som räkenskapshandlingarna avser.

text: Medelantalet anställda

text: ) om trossamfund eller en registrerad organisatorisk del av ett sådant samfund ska inte räkna med anställda som uppburit högst ett halvt prisbasbelopp enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring i ersättning under året.

text: Större eller mindre koncern?

text: 12. Vid bedömning av om en koncern är mindre eller större avses med a) medelantalet anställda summan av antalet anställda beräknat enligt punkterna 7-11 och 14, b) koncernföretagens redovisade balansomslutning summan av de enskilda koncernföretagens sammanlagda tillgångar efter eliminering av koncerninterna fordringar och utgående internvinst, och c) koncernföretagens redovisade nettoomsättning summan av de enskilda koncernföretagens nettoomsättningar efter

text: eliminering av försäljning mellan koncernföretag. 13. Vid bedömning av om en koncern är större eller mindre avses med vart och ett av de senaste två räkenskapsåren de två räkenskapsår som närmast föregår det räkenskapsår som räkenskapshandlingarna avser. 14. I en koncern ska medelantalet anställda i koncernföretagen summeras. 15. En nybildad koncern klassificeras som större redan det första året om moderföretaget klassificeras som ett större företag. _____________________________ Detta allmänna råd ska tillämpas för räkenskapsår som inleds den 1 januari 2007 eller senare. Bokföringsnämndens allmänna råd om Innebörden av begreppet medelantal anställda (

text: BFNAR 2002:7

text: HANS EDENHAMMAR Gunvor Pautsch

type: foreskrift


title: Ändring i Bokföringsnämndens allmänna råd om värdering av materiella anläggningstillgångar i en öppningsbalansräkning för vissa ideella föreningar och registrerade trossamfund, m.m. (BFNAR 2002:1)

text: 1. Detta allmänna råd skall tillämpas av föreningar som är bokföringsskyldiga enligt

text: 2 kap. 2 § bokföringslagen (1999:1078)

text: . Med förening menas a) en ideell förening, eller b) ett registrerat trossamfund eller en registrerad organisatorisk del av sådant samfund enligt lagen (

text: ) om trossamfund med undantag för Svenska kyrkan.

text: Detta allmänna råd tillämpas för räkenskapsår som inleds den 1 januari 2007 eller senare.

text: HANS EDENHAMMAR

text: Gunvor Pautsch


title: Ändring i Bokföringsnämndens allmänna råd om värdering av vissa gåvor i en öppningsbalansräkn. för vissa ideella föreningar och registrerade trossamfund, m.m (BFNAR 2002:2)

text: 2 kap. 2 § bokföringslagen (1999:1078)

text: HANS EDENHAMMAR

text: Gunvor Pautsch


title: Ändring i Bokföringsnämndens allmänna råd om värdering av finansiella anläggningstillgångar i en öppningsbalansräkning för vissa ideella föreningar och registrerade trossamfund (BFNAR 2002:3)

text: 2 kap. 2 § bokföringslagen (1999:1078)

text: HANS EDENHAMMAR

text: Gunvor Pautsch


title: Allmänt råd om upphävande av Bokföringsnämndens allmänna råd om skyldighet att upprätta årsbokslut vid gemensamt bedriven näringsverksamhet (BFNAR 2004:3)

text: I fråga om räkenskapsår som påbörjats före den 1 januari 2007 tillämpas fortfarande Bokföringsnämndens allmänt råd om skyldighet att upprätta årsbokslut vid gemensamt bedriven näringsverksamhet (

text: BFNAR 2004:3

text: HANS EDENHAMMAR

text: Gunvor Pautsch


title: Ändring i Bokföringsnämndens allmänna råd om tolkning av koncernbegreppet vid bedömningar som sker enligt bokföringslagen (BFNAR 2002:12)

text: HANS EDENHAMMAR

text: Gunvor Pautsch


title: Ändring i Bokföringsnämndens allmänna råd om gränsvärden (BFNAR 2006:11)

text: 2. I detta allmänna råd används samma definition av företag som i

text: 1 kap. 2 § första stycket 1 bokföringslagen (1999:1078)

text: 5. Vid bedömning av om ett företag är större eller mindre avses med a) medelantalet anställda det antal anställda som beräknas enligt punkterna 7-11, b) företagets redovisade balansomslutning värdet av företagets tillgångar enligt balansräkningen, och c) företagets redovisade nettoomsättning detsamma som i

text: 1 kap. 3 § första stycket 3 årsredovisningslagen (1995:1554)

text: Andra liknande intäkter (gäller ideella föreningar, registrerade trossamfund, stiftelser m.fl.)

text: 11a.Med andra liknande intäkter, som företag som avses i

text: 2 kap. 2 § första stycket

text: och

text: 3 §

text: bokföringslagen (1999:1078)

text: ska lägga till nettoomsättningen vid bedömning av om ett företag är större eller mindre, avses intäkter som kan likställas med gåvor och bidrag som erhålls utan någon omedelbar motprestation.

text: Summan av nettoomsättning, bidrag, gåvor, medlemsavgifter och andra liknande intäkter ska justeras om räkenskapsåret omfattar annan tid än tolv månader.

text: OBS! Detta rättelseblad ersätter tidigare utgivna

text: BFNAR 2007:2

text: . Rättelsen avser dels rubriken, dels beslutsdatum och dels tidpunkt för när det allmänna rådet ska tillämpas.

text: _______________ Detta allmänna råd ska tillämpas för räkenskapsår som inleds den 1 maj 2007 eller senare. HANS EDENHAMMAR Gunvor Pautsch


text: HANS EDENHAMMAR

text: Gunvor Pautsch


title: Ändring i Bokföringsnämndens allmänna råd för enskilda näringsidkare som upprättar förenklat årsbokslut (BFNAR 2006:1)

text: 1.2. En fysisk person som bedriver flera verksamheter får tillämpa detta allmänna råd endast om det tillämpas på samtliga verksamheter.

text: 2.1. Företaget är den del av en fysisk persons aktiviteter som avser enskild näringsverksamhet.

text: 2.2. Företagaren är en fysisk person som bedriver enskild näringsverksamhet.

text: 7.7. Kostnaderna för försäljning av varor eller tjänster är summan av följande: a) sådana utbetalningar, exklusive avdragsgill ingående mervärdesskatt, som företaget gjort med anledning av utgifter för inköp, b) skillnaden mellan företagets skulder, exklusive avdragsgill ingående mervärdesskatt, vid räkenskapsårets utgång och ingång till leverantörer med anledning av att det erhållit faktura eller utifrån affärsmässiga skäl borde ha erhållit faktura för utgifter för inköp, c) skillnaden mellan företagets fordringar på leverantörer för förskott, exklusive avdragsgill ingående mervärdesskatt, enligt punkt 6.59 vid räkenskapsårets ingång och utgång, samt

text: d) skillnaden mellan varulagrets värde enligt punkterna 6.45 6.55 vid räkenskapsårets ingång och utgång. _______________ Detta allmänna råd ska tillämpas på räkenskapsår som påbörjas efter den 31 december 2006.

text: HANS EDENHAMMAR Gunvor Pautsch

text: Bilaga 1 – Andra regler

text: Gäller för: Regler om… … finns i

text: Alla Verifikationer 5 kap. 6–10 §§ BFL och

text: BFNAR 2000:6

text: Verifikationer Arkivering

text: 7 kap.

text: BFL och

text: BFNAR 2000:5

text: Räkenskapsinformation och dess arkivering

text: Systemdokumentation och

text: 5 kap. 11 §

text: BFL och behandlingshistorik BFN R 10 System dokumentation och behandlingshistorik De som berörs av Bokföring för flera

text: 4 kap. 4 §

text: BFL och reglerna verksamheter

text: BFNAR 2001:2

text: Löpande bokföring Gemensam bokföring för

text: 4 kap. 5 §

text: BFL och flera bokföringsskyldiga

text: BFNAR 2001:2

text: Löpande bokföring Redovisningsvaluta

text: 4 kap. 6 §

text: BFL Sidoordnad bokföring

text: 5 kap. 4 §

text: BFL och

text: BFNAR 2001:2

text: Löpande bokföring Gemensam verifikation

text: 5 kap. 6 § tredje stycket

text: BFL och BFN R 2 Gemensam verifikation Systemdokumentation och

text: BFNAR 2004:1

text: behandlingshistorik för Systemdokumentation och kassaregister behandlingshistorik för kassaregister Redovisning av försäljning

text: BFNAR 2002:14

text: från myntautomat Redovisning av försäljning från myntautomat Bokföringsskyldighetens

text: BFNAR 2004:2

text: upphörande i enskild Bokföringsskyldighetens näringsverksamhet upphörande i enskild närings verksamhet De som bokför enligt Löpande bokföring

text: BFNAR 2001:2

text: Löpande faktureringsmetoden bokföring

text: Bilaga 2 – Förenklat årsbokslut


text: dels att punkt 1.3 ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före punkt 5.1 ska utgå, dels att ordet ”skall” ska bytas ut mot ”ska”, dels att nuvarande punkterna 6.49, 6.50 och 6.51 ska betecknas 6.51, 6.49 respektive 6.50, dels att nuvarande punkterna 1.6, 3.8, 3.19, 6.3, 6.24, 6.27, 6.29, 6.30, 6.59, 7.2, 7.12, 8.1 och den nya punkten 6.51 samt rubrikerna närmast före punkterna 1.6, 6.24 och 6.30 ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya punkter, 4.2.A och 4.3.A, av följande lydelse.

text: Vad gäller när det allmänna rådet börjar tillämpas?

text: 1.6. När det allmänna rådet börjar tillämpas ska en öppningsbalansräkning upprättas. De tillgångar och skulder som ska bokföras i företaget enligt kapitel 3 ska tas upp i öppningsbalansräkningen. De som redan bedriver verksamhet ska ta upp tillgångar och skulder till de värden de hade i deklarationen vid föregående års utgång. De som startar verksamhet i samband med att reglerna börjar tillämpas ska ta upp tillgångar och skulder till de värden som följer av reglerna i kapitel 6.

text: 3.8. Likvida medel som ägs av företagaren är tillgångar i företaget endast om de ska användas i företagets verksamhet. Andra likvida medel är privata tillgångar och ska inte bokföras i företaget.

text: 3.19. Följande utgifter ska bokföras i företaget:

text: Typ av utgift Utgift som ska bokföras Utgiften ska bokföras till

text: Allmänna utgifter i Utgifter för att förvärva det belopp som står på verksamheten eller bibehålla inkomster kvittot eller fakturan. till den del de avser företaget

text: Utgift för Andra utgifter som hänför det belopp som står på skadeståndsersättningar sig till företaget såsom beslutet eller någon m.m. skadeståndsersättningar motsvarande handling. m.m.

text: Insättningar Utgifter för företagets skälig del av företagarens nyttjande av en privat utgifter för tillgången eller tillgång om det finns ett av Skatteverket föreskrivet schablonvärde, detta värde. Ränteutgifter Ränteutgifter på företagets det belopp som står på låneskulder räntebeskedet eller liknande.

text: Andra utgifter är privata utgifter som inte ska bokföras i företaget.

text: 4.2.A. De gåvor som avses i

text: 5 kap. 1 § andra stycket bokföringslagen (1999:1078)

text: är begagnade kläder, möbler och liknande som mottagaren avser att sälja vidare, skänka bort eller utrangera. Dessa behöver inte bokföras i den löpande bokföringen men de tillgångar som finns kvar på balansdagen ska redovisas enligt punkt 6.52.

text: 4.3.A. Likartade affärshändelser hänförliga till en och samma dag som dokumenteras genom flera verifikationer får bokföras och presenteras i sammandrag, om det utan svårighet kan klarläggas vilka affärshändelser som ingår i bokföringsposten.

text: 6.3. Förvärvade immateriella anläggningstillgångar värderas på samma sätt som maskiner och inventarier. Punkt 6.30 om tillgångar av mindre värde och punkt 6.31 om tillgångar som har en kort ekonomisk livslängd gäller inte för förvärvade immateriella tillgångar.

text: Andra tillgångar som inte får skrivas av

text: 6.24. En påbörjad men ej färdigställd egentillverkad byggnad, markanläggning, maskin eller inventarie tas i balansräkningen upp till nedlagda utgifter.

text: 6.27. Vid försäljning av mark redovisas skillnaden mellan försäljningsinkomsten och det bokförda värdet som intäkt om försäljningsinkomsten är högre än det bokförda värdet och annars som kostnad.

text: 6.29. Maskiner och inventarier ska tas upp i balansräkningen när de har levererats till företaget eller, om de är egentillverkade, när de har färdigställts. För påbörjade men ej färdigställda egentillverkade maskiner och inventarier gäller punkt 6.24.

text: Maskiner och inventarier av mindre värde behöver inte tas upp i balansräkningen 6.30. En maskin eller en inventarie med ett anskaffningsvärde som understiger ett halvt prisbasbelopp med tillägg för mervärdesskatt som inte ska dras av eller återbetalas enligt

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: behöver inte tas upp i balansräkningen utan får redovisas som kostnad i sin helhet samma år den förvärvas.

text: 6.51. Anskaffningsvärdet får beräknas med utgångspunkt från det pris som anges på den senast mottagna fakturan för den sorts vara som ska värderas, om fakturabeloppet motsvarar ett normalpris. Anskaffningsvärdet ska i annat fall beräknas enligt först-in-först-ut-principen, enligt vägda genomsnittspriser eller enligt någon annan liknande princip.

text: I detaljhandelsföretag och handelsföretag får anskaffningsvärdet också beräknas som försäljningspris (exklusive mervärdesskatt) med avdrag för pålägg som används i priskalkyl respektive använd bruttovinstmarginal för den aktuella varan eller varugruppen.

text: 6.59. Ett utbetalat eller fakturerat belopp är ett förskott om a) leveransen eller arbetet inte har påbörjats, eller b) en delleverans eller delprestation uppenbarligen inte har påbörjats.

text: En första förhöjd leasinghyra är ett förskott.

text: Förskott till leverantörer som uppgår till mer än 5 000 kr ska tas upp som övriga fordringar.

text: 7.2. Ett företag ska redovisa offentliga stöd, försäkringsersättning, skadeståndsersättning m.m. som en intäkt när a) ett beslut har fattats eller en överenskommelse träffats och det finns dokumentation som visar inkomstens storlek, eller – i annat fall – b) medlen kan disponeras eller företaget på något annat sätt kan förfoga över inkomsten.

text: Om det är uppenbart att inkomsten avser mer än ett år ska intäkten fördelas på de år den avser. På motsvarande vis får inkomsten redovisas som intäkt det år den avser om a) eller b) inträffar innan det förenklade årsbokslutet enligt lag ska ha upprättats och det är uppenbart att inkomsten hänför sig till det året.

text: Av punkterna 6.13, 6.25 och 6.36 framgår att stöd som hänför sig till ett förvärv av en tillgång ska minska tillgångens anskaffningsvärde.

text: 7.12. Bestämmelser om avskrivning och nedskrivning av anläggningstillgångar finns i punkt 6.3 för immateriella tillgångar, i punkterna 6.14-6.15 respektive 6.17 för byggnader och markanläggningar, i punkt 6.26 respektive 6.28 för mark, i punkterna 6.37-6.40 för maskiner och inventarier och i punkt 6.43 för övriga anläggningstillgångar. Bestämmelser om utrangering av byggnader och markanläggningar finns i punkt 6.16 och i punkt 6.37 för maskiner och inventarier.

text: 8.1. Ett företag ska upplysa om summan av alla eventuella periodiseringsfonder samt expansionsfond, ersättningsfond, skogskonto, insatsemissioner, upphovsmannakonto och betalningsplan på skog i det förenklade årsbokslutet.

text: Detta allmänna råd ska tillämpas på räkenskapsår som påbörjas efter den 31 december 2009 men får tillämpas på räkenskapsår som påbörjats efter den 31 december 2008. HANS EDENHAMMAR Gunvor Pautsch


title: Upphävande av Bokföringsnämndens allmänna råd om näringsverksamhet i bostadsrättsföreningar (BFNAR 2002:13)

text: HANS EDENHAMMAR

text: Gunvor Pautsch