text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om utformningen av examensbevis för kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå. Bestämmelser om examensbevis finns även i

text: 4 kap.

text: och

text: 21 §§

text: förordningen (

text: ) om vuxenutbildning och i punkt 9 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till förordningen (

text: ) om ändring i förordningen om vuxenutbildningen.

text: Vad examensbevis ska innehålla

text: Examensbevis som utfärdas enligt

text: 4 kap. 20 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning ska innehålla de uppgifter som anges i bilaga 1 till dessa föreskrifter. Om examensbeviset enligt första stycket avser en gymnasieexamen i form av en yrkesexamen ska examensbeviset vara utformat på det sätt som framgår av bilaga 2 till dessa föreskrifter. Om examensbeviset enligt första stycket avser en gymnasieexamen i form av en högskoleförberedande examen ska examensbeviset vara utformat på det sätt som framgår av bilaga 3 till dessa föreskrifter.

text: Examensbevis som utfärdas efter den 30 juni 2025 och som, utöver betyg i ämnen, innehåller betyg på kurser enligt de ämnesplaner som gäller utbildning som påbörjats före den 1 juli 2025 ska i stället för det som anges i 2 § innehålla de uppgifter som anges i bilaga 4 till dessa föreskrifter. Om examensbeviset enligt första stycket avser en gymnasieexamen i form av en yrkesexamen ska examensbeviset vara utformat på det sätt som framgår av bilaga 5 till dessa föreskrifter. Om examensbeviset enligt första stycket avser en gymnasieexamen i form av en högskoleförberedande examen ska examensbeviset vara utformat på det sätt som framgår av bilaga 6 till dessa föreskrifter.

text: För elever som har kurser omvandlade enligt Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:196

text: ) om vilka kurser enligt kursplaner som motsvaras av kurser enligt ämnesplaner och får ingå i en gymnasieexamen gäller att betyg i examensbeviset ska anges med betygsstegen A–F och att kurserna ska anges enligt ämnesplaner.

text: ___________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2012. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Anna Sundborg

text: Bilaga 1

text: Uppgifter i examensbevis från kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: 1. Dokumenthuvud

text: Examensbeviset ska innehålla ett dokumenthuvud. Dokumenthuvudet får innehålla huvudmannens eller skolenhetens logotyp på den plats som anges i bilaga 2 eller 3.

text: Dokumenthuvudet på examensbevisets första sida ska innehålla följande uppgifter: − dokumentnamn: Examensbevis − typ av examen: Yrkesexamen eller Högskoleförberedande examen − skolform: Kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå − datum för utfärdande − namn på huvudman och namn på skolenhet − sidnummer (av antal sidor) − antal bilagor − Skolverkets skolenhetskod − nivå som gymnasieexamen motsvarar i den nationella referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande enligt förordningen (

text: ) om referensram för kvalifikationer för livslångt lärande: nivå 4 − elevens efternamn, tilltalsnamn och personnummer eller motsvarande (fältet för personnummer ska vara rastrerat) − namn på det program inom gymnasieskolan som utbildningen huvudsakligen motsvarar när det gäller en yrkesexamen eller namn på det studieområde inom kommunal vuxenutbildning som utbildningen är inriktad mot när det gäller en högskoleförberedande examen − totalt antal gymnasiepoäng i examensbeviset inklusive nivåer i ämnen som lästs utöver vad som krävs för en examen. Ett examensbevis för yrkesexamen ska dessutom innehålla uppgifter om innehållet i examensbeviset ger grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå. I ett sådant examensbevis ska det markeras med bokstäverna GB.

text: Övriga sidors dokumenthuvud ska innehålla följande uppgifter: − dokumentnamn: Examensbevis − typ av examen: Yrkesexamen eller Högskoleförberedande examen − skolform: Kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå − datum för utfärdande − namn på huvudman och namn på skolenhet − sidnummer, exklusive bilagor − Skolverkets skolenhetskod − elevens efternamn, tilltalsnamn och personnummer eller motsvarande (fältet för personnummer ska vara rastrerat).

text: 2. Kolumner

text: Examensbeviset ska innehålla följande kolumner och uppgifter.

text: A. Kolumn för ämnesnamn, komvuxarbete och gymnasiearbete

text: I denna kolumn ska ämnen redovisas i bokstavs- och eventuell nummerordning. Komvuxarbetet eller gymnasiearbetet ska redovisas efter ämnena. I kolumnen ska komvuxarbete eller gymnasiearbete skrivas.

text: B. Kolumn för betyg

text: I denna kolumn ska betyg i respektive ämne och på gymnasiearbete eller komvuxarbete anges. För varje ämne ska alla betyg som eleven har fått anges, utom de som har ersatts av ett annat betyg. I vilka fall ett betyg ersätts av ett annat betyg framgår av

text: 20 kap. 35 a § skollagen (2010:800)

text: . Hur betygen ska betecknas framgår av

text: 20 kap. 36 § skollagen

text: . Om ämnesnamnet skrivs på fler än en rad ska betyget anges på den första raden. Betygsbeteckningarna ska vänsterställas. Kolumnen ska vara rastrerad.

text: C. Kolumn för gymnasiepoäng

text: I denna kolumn ska antalet gymnasiepoäng som varje betyg omfattar anges.

text: D. Kolumn för nivåer i ämnet

text: I denna kolumn ska det anges vilka nivåer i ämnet som betyget omfattar. Nivåerna anges i fallande nummerordning.

text: E. Kolumn för nivåkod, kod för komvuxarbete eller gymnasiearbete I denna kolumn ska Skolverkets nivåkoder respektive kod för komvuxarbete eller gymnasiearbete anges. Om eleven har läst en nivå i ett ämne som omfattas av en gemensam ämnesplan ska Skolverkets nivåkod med ett tillägg anges.

text: F. Kolumn för markeringar

text: Om en nivå i ett ämne är läst eller prövad i kommunal vuxenutbildning ska detta markeras med ett V. Om en nivå i ett ämne är prövad i gymnasieskolan när personen inte var elev där ska detta markeras med ett P. Om en elev har slutfört en nivå i ett ämne utöver vad som krävs för examen ska nivån markeras med ett U. Det ska även anges hur många gymnasiepoäng nivån omfattar.

text: G. Kolumn för övriga upplysningar

text: I denna kolumn ska titel eller annan benämning på komvuxarbetet eller gymnasiearbetet anges. Vid behov kan övriga upplysningar som är relaterade till den angivna nivån i ett ämne lämnas i denna kolumn.

text: 3. Noteringar

text: Examensbeviset ska innehålla ett fält för noteringar.

text: Följande uppgifter ska anges i noteringsfältet eller i bilaga till examensbeviset: − en beskrivning av innehållet i komvuxarbetet eller gymnasiearbetet.

text: Dessutom kan en beskrivning av innehållet i en nivå i ett ämne som kan läsas med olika innehåll och andra uppgifter anges i noteringsfältet.

text: 4. Underskrift

text: Rektorn ska skriva under sista sidan i examensbeviset samt signera varje annan sida i examensbeviset och i förekommande fall bilaga till examensbeviset. Underskriften på sista sidan i examensbeviset ska ges ett namnförtydligande.

text: 5. Förklaringar

text: Av examensbeviset ska följande förklaringar framgå. Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F. Endast betyget E kan sättas på komvuxarbetet respektive gymnasiearbetet.

text: Förordningen (2015:545)

text: om referensram för kvalifikationer för livslångt lärande innehåller bestämmelser om en nationell referensram för kvalifikationer för livslångt lärande. I Sveriges referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (SeQF) placeras kvalifikationer på åtta nivåer där nivån anger hur avancerat kvalifikationernas innehåll är. I bilaga 2 till förordningen anges att gymnasieexamen från kommunal vuxenutbildning motsvarar nivå 4. Vidare ska det framgå vad som avses med de markeringar och förkortningar som används i examensbeviset.

text: V Nivån i ämnet är läst eller prövad i kommunal vuxenutbildning.

text: U Nivån i ämnet har slutförts utöver vad som krävs för examen.

text: GB Innehållet i examensbeviset ger grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå.

text: P Nivån i ämnet har betygsatts efter prövning i gymnasieskolan när personen inte var elev där.

text: Bilaga 2

text: Examensbevis

text: Plats för logotyp

text: YRKESEXAMEN

text: Kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Gymnasieexamen motsvarar nivå 4 i Sveriges referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (SeQF)

text: Ämne, komvuxarbete, Betyg Gymnasie- Nivåer i ämnet Nivåkod, kod för Marke- Övriga upplysgymnasiearbete poäng som betyget komvux- eller ringar ningar omfattar gymnasiearbete

text: Noteringar:

text: Rektorns underskrift . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Rektorns namnförtydligande . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

text: Förordningen (2015:545)

text: Bilaga 3

text: Examensbevis

text: Plats för logotyp

text: HÖGSKOLEFÖRBEREDANDE EXAMEN

text: Efternamn, tilltalsnamn Personnummer Namn på det studieområde inom kommunal vuxenutbildning som utbildningen är inriktad mot Totalt antal gymnasiepoäng i examensbeviset

text: Noteringar:

text: Förordningen (2015:545)

text: Bilaga 4

text: Uppgifter i examensbevis från kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå som utöver betyg i ämnen innehåller betyg på kurser

text: 1. Dokumenthuvud

text: Examensbeviset ska innehålla ett dokumenthuvud. Dokumenthuvudet får innehålla huvudmannens eller skolenhetens logotyp på den plats som anges i bilaga 5 eller 6.

text: ) om referensram för kvalifikationer för livslångt lärande: nivå 4 − elevens efternamn, tilltalsnamn och personnummer eller motsvarande (fältet för personnummer ska vara rastrerat) − namn på det program inom gymnasieskolan som utbildningen huvudsakligen motsvarar när det gäller en yrkesexamen eller namn på det studieområde inom kommunal vuxenutbildning som utbildningen är inriktad mot när det gäller en högskoleförberedande examen − totalt antal gymnasiepoäng i examensbeviset inklusive kurser eller nivåer i ämnen som lästs utöver vad som krävs för en examen. Ett examensbevis för yrkesexamen ska dessutom innehålla uppgifter om innehållet i examensbeviset ger grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå. I ett sådant examensbevis ska det markeras med bokstäverna GB.

text: 2. Kolumner

text: A. Kolumn för kursnamn, ämnesnamn, komvuxarbete och gymnasiearbete I denna kolumn ska kurser och ämnen redovisas i bokstavs- och eventuell nummerordning. Komvuxarbetet eller gymnasiearbetet ska redovisas efter kurserna och ämnena. I kolumnen ska komvuxarbete eller gymnasiearbete skrivas.

text: B. Kolumn för betyg

text: I denna kolumn ska betyg på respektive kurs, ämne, gymnasiearbete och komvuxarbete anges. För varje ämne ska alla betyg som eleven har fått anges, utom de som har ersatts av ett annat betyg. I vilka fall ett betyg ersätts av ett annat betyg framgår av

text: 20 kap. 35 a § skollagen (2010:800)

text: . Hur betygen ska betecknas framgår av

text: 20 kap. 36 § skollagen

text: . Om kurs- eller ämnesnamnet skrivs på fler än en rad ska betyget anges på den första raden. Betygsbeteckningarna ska vänsterställas. Kolumnen ska vara rastrerad.

text: C. Kolumn för gymnasiepoäng

text: I denna kolumn ska anges antalet gymnasiepoäng som varje kurs, betyg i ett ämne, gymnasiearbete och komvuxarbete omfattar.

text: D. Kolumn för nivåer i ämnet

text: I denna kolumn ska det i förekommande fall anges vilka nivåer i ämnet som betyget omfattar. Nivåerna anges i fallande nummerordning.

text: E. Kolumn för kurskod, nivåkod, kod för komvuxarbete eller gymnasiearbete I denna kolumn ska Skolverkets kurskoder, nivåkoder respektive kod för komvuxarbete eller gymnasiearbete anges. Om eleven har läst en specialiseringskurs eller en kurs som kan läsas med olika innehåll ska Skolverkets kurskod med ett tillägg anges. Om en elev har läst en nivå i ett ämne som omfattas av en gemensam ämnesplan ska Skolverkets nivåkod med ett tilllägg anges.

text: F. Kolumn för markeringar

text: Om en kurs eller en nivå i ett ämne är läst eller prövad i kommunal vuxenutbildning ska detta markeras med ett V. Om en nivå i ett ämne är prövad i gymnasieskolan när personen inte var elev där ska detta markeras med ett P. Om en elev har slutfört en kurs eller en nivå i ett ämne utöver vad som krävs för examen ska kursen eller nivån markeras med ett U. För en nivå i ett ämne ska det i sådana fall även anges hur många gymnasiepoäng nivån omfattar. Om en kurs och betyg har omvandlats enligt Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:196

text: ) om vilka kurser enligt kursplaner som motsvaras av kurser enligt ämnesplaner och får ingå i en gymnasieexamen ska detta markeras med ett O.

text: G. Kolumn för övriga upplysningar

text: I denna kolumn ska titel eller annan benämning på komvuxarbetet eller gymnasie-

text: SKOLFS 2011:196

text: ) om vilka kurser enligt kursplaner som motsvaras av kurser enligt ämnesplaner och får ingå i en gymnasieexamen. Vid behov kan övriga upplysningar som är relaterade till den angivna kursen eller nivån i ämnet lämnas i denna kolumn.

text: 3. Noteringar

text: Följande uppgifter ska anges i noteringsfältet eller i bilaga till examensbeviset: − en beskrivning av komvuxarbetets eller gymnasiearbetets innehåll.

text: Dessutom kan en beskrivning av innehållet i en kurs eller en nivå i ett ämne som kan läsas med olika innehåll anges. Även andra uppgifter kan anges i noteringsfältet.

text: 4. Underskrift

text: 5. Förklaringar

text: Av examensbeviset ska följande förklaringar framgå: Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F. Endast betyget E kan sättas på komvuxarbetet respektive gymnasiearbetet.

text: Förordningen (2015:545)

text: V Kursen eller nivån i ämnet är läst eller prövad i kommunal vuxenutbildning. U Kursen eller nivån i ämnet har slutförts utöver vad som krävs för examen. O Kursen har omvandlats enligt Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:196

text: ) om vilka kurser enligt kursplaner som motsvaras av kurser enligt ämnesplaner och får ingå i en gymnasieexamen. GB Innehållet i examensbeviset ger grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå. P Nivån i ämnet har betygsatts efter prövning i gymnasieskolan när personen inte var elev där.

text: Bilaga 5

text: Examensbevis

text: Plats för logotyp

text: YRKESEXAMEN

text: Datum för utfärdande Sidnr (av antal sidor) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Antal bilagor ( ) Huvudman och skolenhet Skolenhetskod . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Gymnasieexamen motsvarar nivå 4 i Sveriges referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (SeQF) Efternamn, tilltalsnamn Personnummer Namn på det program inom gymnasieskolan som utbildningen huvudsakligen motsvarar Totalt antal gymnasiepoäng i examensbeviset Om innehållet i examensbeviset ger grundläggande behörighet anges bokstäverna GB Kurs, ämne, komvux- Betyg Gymnasie- Nivåer i Kurskod, nivåkod, Marke- Övriga upparbete, gymnasiearbete poäng ämnet som kod för komvux- ringar lysningar betyget eller gymnasieomfattar arbete

text: Noteringar:

text: Förordningen (2015:545)

text: Bilaga 6

text: Examensbevis

text: Plats för logotyp

text: HÖGSKOLEFÖRBEREDANDE EXAMEN

text: Kurs, ämne, komvux- Betyg Gymnasie- Nivåer i ämnet Kurskod, nivåkod, Marke- Övriga upplysarbete, gymnasiearbete poäng som betyget kod för komvux ringar ningar omfattar eller gymnasiearbete

text: Noteringar:

text: Förordningen (2015:545)

title: Skolverkets föreskrifter om utformning av examensbevis från kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om utformningen av exa-

text: mensbevis för kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå. Bestämmelser om examensbevis finns även i

text: 4 kap.

text: 21 §§

text: förordningen (

text: ) om vuxenutbildning.

text: Vad examensbevis ska innehålla

text: Examensbevis som utfärdas enligt

text: 4 kap. 20 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning ska innehålla de uppgifter som anges i bilaga 1 till dessa föreskrifter. Om examensbeviset avser en gymnasieexamen i form av en yrkesexamen ska examensbevisen vara utformade på det sätt som framgår av bilaga 2 till dessa föreskrifter. Om examensbeviset avser en gymnasieexamen i form av en högskoleförberedande examen ska examensbevisen vara utformade på det sätt som framgår av bilaga 3 till dessa föreskrifter.

text: För elever som har kurser omvandlade enligt Skolverkets föreskrifter

text: SKOLFS 2011:196

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2012.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Anna Sundborg

text: Bilaga 1

text: 1. Dokumenthuvud

text: Examensbevisets första sida ska innehålla följande uppgifter: • Dokumentnamn: Examensbevis. • Typ av examen: Yrkesexamen eller Högskoleförberedande examen. • Skolform: Kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå. • Datum för utfärdande. • Namn på huvudman och namn på skolenhet. • Statistiska centralbyråns skolenhetskod. • Sidnummer (av antal sidor). • Antal bilagor. • Elevens efternamn, tilltalsnamn och personnummer (fältet för personnummer ska vara rastrerat). • Namn på det nationella gymnasieprogram som utbildningen i huvudsak motsvarar. • Totalt antal gymnasiepoäng i examensbeviset inklusive kurser som lästs utöver vad som krävs för en examen.

text: Övriga sidors dokumenthuvud ska innehålla följande uppgifter: • Dokumentnamn: Examensbevis. • Typ av examen: Yrkesexamen eller Högskoleförberedande examen. • Skolform: Kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå. • Datum för utfärdande. • Namn på huvudman och namn på skolenhet. • Statistiska centralbyråns skolenhetskod. • Sidnummer, exkl. bilagor. • Elevens efternamn, tilltalsnamn och personnummer (fältet för personnummer ska vara rastrerat).

text: 2. Kolumner

text: Examensbeviset ska innehålla följande kolumner och uppgifter:

text: A. Kolumn för kursnamn och gymnasiearbete

text: I denna kolumn ska kurser redovisas i bokstavs- och eventuell nummerord- 2 ning.

text: De kurser som eleven slutfört utöver vad som krävs för examen ska dock redovisas sist. Redovisningen får inte innehålla blankrader. Gymnasiearbetet ska redovisas efter kurserna. I kolumnen ska Gymnasiearbete skrivas.

text: B. Kolumn för kurskod och kod för gymnasiearbete

text: I denna kolumn anges Skolverkets kurskoder respektive kod för gymnasiearbete. Om kursnamnet skrivs på fler än en rad ska kurskoden anges på den sista raden. Om eleven har läst en specialiseringskurs eller kurs som kan läsas med olika innehåll ska Skolverkets kurskod med ett tillägg anges.

text: C. Kolumn för betyg

text: I denna kolumn ska betyg på respektive kurs anges. Hur betygen ska betecknas framgår av

text: 20 kap. 26 § skollagen (2010:800)

text: . Betygsbeteckningarna ska vänsterställas. Kolumnen ska vara rastrerad.

text: D. Kolumn för gymnasiepoäng

text: I denna kolumn ska antalet gymnasiepoäng för varje kurs och för gymnasiearbetet anges.

text: E. Kolumn för markeringar

text: Om en kurs är läst eller prövad i kommunal vuxenutbildning ska detta markeras med ett V. Om en elev har slutfört en kurs utöver vad som krävs för examen ska kursen markeras med ett U. Om en kurs och betyg har omvandlats enligt Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:196

text: F. Kolumn för övriga upplysningar

text: I denna kolumn ska titel eller annan benämning på gymnasiearbetet anges. Vidare ska det anges vilken kurs enligt kursplan som eleven genomförde i det fall kursen är omvandlad enligt Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:196

text: ) om vilka kurser enligt kursplaner som motsvaras av kurser enligt ämnesplaner och får ingå i en gymnasieexamen. Vid behov kan andra upplysningar som är relaterade till den angivna kursen lämnas i denna kolumn.

text: 3. Noteringar

text: Följande uppgifter ska anges i noteringsfältet eller i bilaga till examensbeviset: • En beskrivning av gymnasiearbetets innehåll. Dessutom kan andra uppgifter anges i noteringsfältet.

text: 4. Underskrift

text: 5. Förklaringar

text: Av examensbeviset ska det framgå följande förklaringar: Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F. Endast betyget E kan sättas på gymnasiearbetet. Vidare ska det framgå vad som avses med de markeringar och förkortningar som används i examensbeviset. V Kursen är läst eller prövad i kommunal vuxenutbildning. U Kursen har lästs utöver vad som krävs för examen. O Kursen har omvandlats enligt Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:196

text: Examensbevis

text: Plats för logotyp

text: YRKESEXAMEN

text: Datum för utfärdande . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Sidnr (av antal sidor) Huvudman och skolenhet Antal bilagor( ) Skolenhetskod

text: Efternamn, tilltalsnamn Personnummer Namn på det program inom gymnasieskolan som utbildningen i huvudsak motsvarar Totalt antal gymnasiepoäng i examensbeviset Om innehållet i examensbeviset ger grundläggande behörighet anges bokstäverna GB

text: Kurs, gymnasiearbete Kurskod Betyg Gymnasie- Markeringar Övriga poäng upplysningar

text: Noteringar:

text: Rektorns underskrift

text: Rektorns namnförtydligande

text: Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F. Endast betyget E kan sättas på gymnasiearbetet. (Dessutom ska det framgå på det sätt som anges i avsnitt 5. Förklaringar i bilaga 1 till föreskrifterna vad som avses med de markeringar och förkortningar som används i examensbeviset.)

text: Examensbevis

text: Plats för logotyp

text: HÖGSKOLEFÖRBEREDANDE EXAMEN

text: Noteringar:

text: Rektorns underskrift

text: Rektorns namnförtydligande


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets allmänna råd om pedagogisk omsorg

text: 1. Övergripande krav på verksamheten

type: stycke

text: Huvudmannen bör • säkerställa att barnets särskilda rättigheter så som de beskrivs i barnkonventionen tillgodoses i verksamheten. Personalen bör • uppmuntra och stödja barnens delaktighet i och inflytande över pedagogisk omsorg samt stödja dem i att ta ansvar för sina egna handlingar i vardagliga situationer, och • utarbeta former för barns delaktighet och inflytande där alla barn ges möjlighet att uttrycka sin uppfattning om vad som är meningsfullt och roligt i pedagogisk omsorg, oavsett ålder, kön, social och kulturell bakgrund.

text: 2. Utveckling och lärande

text: Huvudmannen bör • säkerställa att personalen har förutsättningar att bedriva verksamheten så att den stimulerar och utmanar barnens utveckling och lärande samt förbereder för fortsatt lärande, till exempel genom personalens kompetens, relevanta material och redskap samt lokalernas utformning. Personalen bör utforma verksamheten så att • den främjar leken och kreativiteten samt tar till vara och stärker barnens intresse för att lära, • den stimulerar barnens språkutveckling, och • den utgår ifrån barnens erfarenheter, intressen, behov och åsikter.

text: 3. Särskilt stöd

text: Huvudmannen bör • ha fungerande rutiner för att uppmärksamma barn i behov av särskilt stöd i sin utveckling, och • säkerställa att personalen har kompetens för att ge sådan omsorg till barn i behov av särskilt stöd i sin utveckling, att barnen förbereds för fortsatt lärande.

text: 4. Lokaler

text: Huvudmannen bör säkerställa att lokalerna är • trygga, säkra och hälsosamma för barn att vistas i, samt • utformade så att de möjliggör en varierad verksamhet, som stimulerar barns lärande och utveckling såväl enskilt som i grupp.

text: 5. Barngruppens sammansättning och storlek

text: Huvudmannen bör • anpassa barngruppens sammansättning och storlek så att det enskilda barnets och gruppens behov kan tillgodoses, samt • vid utformningen av barngruppen ta hänsyn till faktorer som – personalens kompetens, – barnens ålder, – barn med annat modersmål än svenska, – barn i behov av särskilt stöd i sin utveckling, – lokalernas storlek och utformning, – barnens närvarotider, samt – förhållandet mellan personalens egna barn och andra barn i gruppen.

text: 6. Personal

text: Huvudmannen bör • anställa den som har utbildning med inriktning mot barn eller erfarenhet av att arbeta med barn i de åldrar som det gäller, och • ge personalen möjligheter till kompetensutveckling och pedagogisk handledning.

text: 7. Uppföljning och utvärdering

text: Huvudmannen bör i sin systematiska uppföljning och utvärdering • kartlägga verksamhetens förutsättningar och genomförande, • analysera kvaliteten och bedöma verksamhetens utvecklingsbehov, • med utgångspunkt i analysen och i dialog med personalen planera och besluta vilka områden som behöver utvecklas för att stimulera barnens utveckling och lärande, samt • följa upp att formerna för barnens delaktighet och medverkan i uppföljning och utvärdering är anpassade till deras ålder och mognad.

text: Huvudmannens skriftiga rutiner för att ta emot och utreda klagomål bör omfatta • en tydlig anvisning om hur barn och vårdnadshavare kan lämna klagomål på verksamheten och hur dessa hanteras, samt • en tydlig ansvarsfördelning över vem eller vilka hos huvudmannen som har ansvaret för att ta emot och utreda klagomål. Huvudmannens information om rutiner för klagomål bör • vara tillgänglig för alla berörda genom olika informationskanaler, och • anpassas utifrån barns och vårdnadshavares olika förutsättningar.

text: 8. Kommunens informationsskyldighet om pedagogisk omsorg

text: Kommunen bör • i sin information om verksamhetsformen pedagogisk omsorg klargöra skillnader gentemot skolformen förskola och verksamhetsformen fritidshem, samt • informera om att pedagogisk omsorg kan bedrivas i olika former.

text: 9. Bidrag och kommunal tillsyn

text: Kommunen bör • ha tydliga riktlinjer för beslut om rätt till bidrag för enskilt bedriven pedagogisk omsorg, • göra en så kallad vandelsprövning av den eller de som ansöker om bidrag, • utöva sin tillsyn regelbundet, • ha fungerande rutiner för hur tillsynen utförs och dokumenteras, samt • ha fungerande rutiner för hur råd och vägledning ges inom ramen för tillsynen.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Magdalena Karlsson

text: Ansvarig utgivare: Ulrika Lindén Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20 Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: Elanders Sverige AB, 2012

type: foreskrift


title: Skolverkets föreskrifter om vilka kurser som får ingå i ett slutbetyg utfärdat med stöd av övergångsbestämmelserna till förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning

text: Bestämmelser om att betyg satta på kurser enligt ämnesplaner får ingå

text: i ett slutbetyg från gymnasieskolan eller gymnasial vuxenutbildning finns i övergångsbestämmelserna till

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och till förordningen (

text: ) om vuxenutbildning. Dessa föreskrifter innehåller vissa bestämmelser om tillämpningen av övergångsbestämmelserna. Med slutbetyg från gymnasieskolan eller gymnasial vuxenutbildning avses i dessa föreskrifter sådant slutbetyg som får utfärdas enligt punkten 7 i övergångsbestämmelserna till

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: respektive punkten 4 sista stycket i övergångsbestämmelserna till förordningen (

text: ) om vuxenutbildning.

type: paragraf

text: I bilagan till dessa föreskrifter anges vilka kurser enligt ämnesplaner

text: som får ersätta kurser enligt kursplaner i kärnämnen och därmed får ingå i ett slutbetyg från gymnasieskolan eller gymnasial vuxenutbildning. Övriga kurser enligt ämnesplaner vars kunskapsinnehåll till övervägande del har samma kunskapsinnehåll som kurser enligt kursplaner får ersätta sådana kurser som ska ingå i ett slutbetyg från ett nationellt program i gymnasieskolan enligt Skolverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: SKOLFS 2000:1

text: ) om kurser i gymnasieskolans nationella program.

text: Kurser enligt ämnesplaner och kurser enligt kursplaner som till övervä-

text: gande del har samma kunskapsinnehåll får inte samtidigt ingå i ett slutbetyg.

text: Rektorn beslutar om huruvida kurser enligt ämnesplaner till övervägan-

text: de del har samma kunskapsinnehåll som kurser enligt kursplaner.

text: Kurser enligt ämnesplaner ska anges i slutbetygen med betygsskalan

text: A–F och med tillhörande kod.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Anna Tammelin

text: Bilaga

text: Vilka kurser enligt ämnesplaner som istället för kärnämnen får ingå i ett slutbetyg

type: rubrik

text: Kärnämnen Gy 2011 ämnen

text: Kurs enligt kursplaner Kurs enligt ämnesplaner

text: Svenska/Svenska som andraspråk A Svenska/Svenska som andraspråk 1 Svenska/Svenska som andraspråk B Svenska/Svenska som andraspråk 2 Engelska A Engelska 5 Matematik A Matematik 1a, 1b eller 1c Samhällskunskap A Samhällskunskap 1b Samhällskunskap inom lärlings- Samhällskunskap 1a1 försök Idrott och hälsa A Idrott och hälsa 1 (Gäller endast gymnasieskolan) Idrott och hälsa inom lärlingsförsök Idrott och hälsa 1 (Gäller endast gymnasieskolan) Religionskunskap A Religionskunskap 1 Naturkunskap A Naturkunskap 1a1 Estetisk verksamhet Valfri kurs i estetiska ämnen, (Gäller endast gymnasieskolan) 50 poäng

text: Elanders Sverige AB, 2012


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet biodling finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jan Sydhoff

text: Bilaga

text: Biodling

text: Ämnet biodling behandlar skötsel av bin, anläggningar och utrustning. Det behandlar också bins utveckling och beteende samt avel av bin. Vidare behandlas alla förekommande arbetsuppgifter i en bigård. Dessutom behandlas bins betydelse i ekosystemen.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet biodling ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper för yrkesarbete med bin. Den ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att sköta bin med utgångspunkt i bins behov och naturliga beteende. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att sköta och underhålla utrustning och anläggningar. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att följa fasta rutiner och ta ansvar i arbetet med bin. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur man förebygger sjukdomar hos bin. Undervisningen ska dessutom bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller i samband med arbete med bin. Genom praktiska övningar i undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att hantera och sköta bin och anläggningar samt utrustning i en bigård.

text: Undervisningen i ämnet biodling ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om bin och olika raser av bin, om bins betydelse i ekosystemen samt om biodlingens produkter. 2. Kunskaper om etologi i samband med biodling. 3. Kunskaper om bins näringsbehov och utfodring. 4. Förmåga att sköta och hantera bin på ett etiskt och säkert sätt samt utifrån djurens behov. 5. Förmåga att tillverka, sköta och hantera utrustning och anläggningar. 6. Förmåga att hantera biodlingens produkter på ett säkert sätt samt att upprätta ekonomiska kalkyler för biodling. 7. Förmåga att arbeta ergonomiskt och med hänsyn till miljön. 8. Kunskaper om hygien och smittskydd samt förmåga att följa hygienrutiner. 9. Kunskaper om lagar och andra bestämmelser som rör biodling.

text: Kurser i ämnet

text: Biodling, 100 poäng.

text: Biodling, 100 poäng

text: Kurskod: BINBIO0

text: 2 Kursen biodling omfattar punkterna 1–9 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll:

text: Biologisk och ekonomisk grund

text: – Bins fysiologi och utveckling från ägg till fullbildade insekter. – Avel med raser och raskombinationer av bin samt drottningodling. – Bisjukdomar och parasiter. – Bins ekologiska betydelse och deras roll som pollinatörer. – Bins beteende i olika miljöer och situationer samt bisamhällets individer och uppbyggnad. – Bins näringsbehov och vanliga biväxter. – Biodlingens produkter, till exempel honung, vax, pollen och drottninggelé. – Biodlingens ekonomiska förutsättningar. Ekonomiska kalkyler för biodling.

text: Arbetsuppgifter

text: – Vanligt förekommande arbetsuppgifter i en bigård, till exempel tillsyn och hantering av bin, utfodring. – Bitillsyn och förebyggande åtgärder mot sjukdomar. – Tillverkning av utrustning för biodling. – Hantering av honung efter skörd. – Dokumentation av åtgärder i en bigård. – Hygien och hygienrutiner, till exempel rengöring av lokaler och utrustning.

text: Arbetsmiljö, säkerhetsfrågor och bestämmelser

text: – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet i samband med biodling. – Hygienpraxis och egenkontroll. – Lagar och andra bestämmelser som rör biodling och livsmedelshantering.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för bins fysiologi och utveckling samt för bisamhällets individer och uppbyggnad. Dessutom redogör eleven översiktligt för bins näringsbehov och vanliga biväxter. Eleven redogör även översiktligt för vanliga sjukdomar och parasiter hos bin. Eleven redogör översiktligt för avel och drottningodling av bin. I samband med arbete i bigård observerar eleven bin samt redogör översiktligt för bins beteende i olika miljöer och situationer. Dessutom beskriver eleven översiktligt bins ekologiska betydelse och roll som pollinatörer. Eleven följer arbetsinstruktioner, sköter och hanterar i samråd med handledare bin på ett ansvarsfullt, etiskt och säkert sätt. Dessutom tillverkar, sköter och hanterar eleven i samråd med handledare utrustning. Eleven hanterar även med viss säkerhet produkter från bin med hänsyn till produktkvalitet och livsmedelssäkerhet. Dessutom gör eleven enkla ekonomiska beräkningar av kostnader och intäkter för en bigård. Eleven gör

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för bins fysiologi och utveckling samt för bisamhällets individer och uppbyggnad. Dessutom redogör eleven utförligt för bins näringsbehov och vanliga biväxter. Eleven redogör även utförligt för vanliga sjukdomar och parasiter hos bin. Eleven redogör utförligt för avel och drottningodling av bin. I samband med arbete i bigård observerar eleven bin samt redogör utförligt för bins beteende i olika miljöer och situationer. Dessutom beskriver eleven utförligt bins ekologiska betydelse och roll som pollinatörer. Eleven följer arbetsinstruktioner, sköter och hanterar efter samråd med handledare bin på ett ansvarsfullt, etiskt och säkert sätt. Dessutom tillverkar, sköter och hanterar eleven efter samråd med handledare utrustning. Eleven hanterar även med viss säkerhet produkter från bin med hänsyn till produktkvalitet och livsmedelssäkerhet. Dessutom gör eleven ekonomiska beräkningar av kostnader och intäkter för en bigård. Eleven gör välgrundade reflektioner över produktkvalitetens betydelse för det ekonomiska resultatet och försäljningen. I arbetet löser eleven efter samråd med handledare de problem som uppstår. Dessutom gör eleven en noggrann dokumentation av vidtagna åtgärder i en bigård. Resultatet av arbetet är tillfredsställande. När arbetet är utfört värderar eleven sitt resultat med nyanserade omdömen. Eleven arbetar ergonomiskt. När eleven arbetar med bin och biodlingens produkter följer hon eller han aktuella hygienrutiner samt redogör utförligt för hygien och smittskydd. Dessutom redogör eleven utförligt för och arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för bins fysiologi och utveckling samt för bisamhällets individer och uppbyggnad. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för bins näringsbehov och vanliga biväxter. Eleven redogör även utförligt och nyanserat för vanliga sjukdomar och parasiter hos bin. Eleven redogör utförligt och nyanserat för avel och drottningodling av bin. I samband med arbete i bigård observerar eleven bin samt redogör utförligt och nyanserat för bins beteende i olika miljöer och situationer. Dessutom beskriver eleven utförligt och nyanserat bins ekologiska betydelse och roll som pollinatörer. Eleven följer arbetsinstruktioner, sköter och hanterar efter samråd med handledare bin på ett ansvarsfullt, etiskt och säkert sätt. Dessutom tillverkar, sköter och hanterar eleven efter samråd med handledare utrustning. Eleven hanterar även med säkerhet produkter från bin med hänsyn till produktkvalitet och livsmedelssäkerhet. Dessutom gör eleven avancerade ekonomiska beräkningar av kostnader och intäkter för en bigård. Eleven gör välgrundade och nyanserade reflektioner över produktkvalitetens betydelse för det ekonomiska resultatet och försäljningen. I arbetet löser eleven efter samråd med handledare de problem som uppstår. Dessutom gör eleven en noggrann och utförlig dokumentation av vidtagna åtgärder i en bigård. Resultatet av arbetet är gott. När arbetet är utfört värderar eleven sitt resultat med nyanserade omdömen samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar ergonomiskt. När eleven arbetar med bin och biodlingens produkter följer hon eller han aktuella hygienrutiner samt redogör utförligt för hygien och smittskydd. Dessutom redogör eleven utförligt för och arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet biodling i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jan Sydhoff

text: Bilaga

text: Biodling

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: Biodling, 100 poäng

text: Kurskod: BINBIO0

text: Centralt innehåll

text: Biologisk och ekonomisk grund

text: • Bins fysiologi och utveckling från ägg till fullbildade insekter. • Avel med raser och raskombinationer av bin samt drottningodling. • Bisjukdomar och parasiter. • Bins ekologiska betydelse och deras roll som pollinatörer. • Bins beteende i olika miljöer och situationer samt bisamhällets individer och uppbyggnad. • Bins näringsbehov och vanliga biväxter. • Biodlingens produkter, till exempel honung, vax, pollen och drottninggelé. • Biodlingens ekonomiska förutsättningar. Ekonomiska kalkyler för biodling.

text: Arbetsuppgifter

text: • Vanligt förekommande arbetsuppgifter i en bigård, till exempel tillsyn och hantering av bin, utfodring. • Bitillsyn och förebyggande åtgärder mot sjukdomar. • Tillverkning av utrustning för biodling. • Hantering av honung efter skörd. • Dokumentation av åtgärder i en bigård. • Hygien och hygienrutiner, till exempel rengöring av lokaler och utrustning.

text: • Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet i samband med biodling. • Hygienpraxis och egenkontroll. • Lagar och andra bestämmelser som rör biodling och livsmedelshantering.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: till produktkvalitet och livsmedelssäkerhet. Dessutom gör eleven enkla ekonomiska beräkningar av kostnader och intäkter för en bigård. Eleven gör enkla reflektioner över produktkvalitetens betydelse för det ekonomiska resultatet och försäljningen. I arbetet löser eleven i samråd med handledare de problem som uppstår. Dessutom gör eleven en enkel dokumentation av vidtagna åtgärder i en bigård. Resultatet av arbetet är tillfredsställande. När arbetet är utfört värderar eleven sitt resultat med enkla omdömen. Eleven arbetar ergonomiskt. När eleven arbetar med bin och biodlingens produkter följer hon eller han aktuella hygienrutiner samt redogör översiktligt för hygien och smittskydd. Dessutom redogör eleven översiktligt för och arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för bins fysiologi och utveckling samt för bisamhällets individer och uppbyggnad. Dessutom redogör eleven utförligt för bins näringsbehov och vanliga biväxter. Eleven redogör även utförligt för vanliga sjukdomar och parasiter hos bin. Eleven redogör utförligt för avel och drottningodling av bin. I samband med arbete i bigård observerar eleven bin samt redogör utförligt för bins beteende i olika miljöer och situationer. Dessutom beskriver eleven utförligt bins ekologiska betydelse och roll som pollinatörer. Eleven följer arbetsinstruktioner, sköter och hanterar efter samråd med handledare bin på ett ansvarsfullt, etiskt och säkert sätt. Dessutom tillverkar, sköter och hanterar eleven efter samråd med handledare utrustning. Eleven hanterar även med viss säkerhet produkter från bin med hänsyn till produktkvalitet och livsmedelssäkerhet. Dessutom gör eleven ekonomiska beräkningar av kostnader och intäkter för en bigård. Eleven gör välgrundade reflektioner över produktkvalitetens betydelse för det ekonomiska resultatet och försäljningen. I arbetet löser eleven efter samråd med handledare de problem som uppstår. Dessutom gör eleven en noggrann dokumentation av vidtagna åtgärder i en bigård. Resultatet av arbetet är tillfredsställande. När arbetet är utfört värderar eleven sitt resultat med nyanserade omdömen. Eleven arbetar ergonomiskt. När eleven arbetar med bin och biodlingens produkter följer hon eller han aktuella hygienrutiner samt redogör utförligt för hygien och smittskydd. Dessutom redogör eleven utförligt för och arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer. 4 När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A


title: Skolverkets allmänna råd om systematiskt kvalitetsarbete för skolväsendet

text: 1. Att styra och leda kvalitetsarbetet

text: Huvudmannen bör • skapa rutiner för hur kvalitetsarbetet ska bedrivas på huvudmannanivå och för hur enheternas kvalitetsarbete ska tas tillvara, • se till att styrning, ledning, organisation och uppföljningssystem stödjer kvalitetsarbetet på såväl huvudmannanivå som enhetsnivå, samt • se till att förskolechefer, rektorer och annan berörd personal kan använda

text: Förskolechefen respektive rektorn bör • skapa rutiner för hur kvalitetsarbetet ska bedrivas på enheten, • se till att styrning, ledning, organisation och uppföljningssystem stödjer enhetens kvalitetsarbete, samt • se till att personalen på enheten kan använda ändamålsenliga former för uppföljning och analys av utbildningen. Förskolechefen respektive rektorn bör tillsammans med personalen • skapa rutiner som anger hur barnen ska ges möjlighet att delta i, respektive hur eleverna ska kunna medverka i kvalitetsarbetet utifrån ålder och mognad, samt • skapa rutiner för hur vårdnadshavarna ska ges möjlighet att delta i kvalitetsarbetet.

text: 2. Att dokumentera kvalitetsarbetet

text: Huvudmannen bör • se till att det finns dokumentation för alla skolformer och fritidshem-

text: met som är tillräcklig för att ligga till grund för analys och beslut på huvudmannanivå om prioriteringar av utvecklingsinsatser, • skapa rutiner och former för dokumentation som är effektiva och ändamålsenliga för huvudmannens kvalitetsarbete, samt • sträva efter att dokumentationen ger en samlad bild av utbildningens kvalitet inom huvudmannens verksamhet.

text: Förskolechefen respektive rektorn bör • se till att dokumentationen är tillräcklig för att ligga till grund för analys och beslut på enhetsnivå om prioriteringar av utvecklingsinsatser, • skapa rutiner och former för dokumentation som är effektiva och ändamålsenliga för enhetens kvalitetsarbete, samt • sträva efter att dokumentationen ger en samlad bild av utbildningens kvalitet inom enheten.

text: 3. Att följa upp resultat och måluppfyllelse

text: Huvudmannen bör • samla in och sammanställa resultaten för alla verksamheter tillsammans med underlag som visar hur förutsättningarna för och genomförandet av utbildningen påverkat måluppfyllelsen, samt • se till att det utöver den kontinuerliga uppföljningen även genomförs utvärderingar avseende huvudmannens samlade verksamhet inom särskilt identifierade områden. Förskolechefen respektive rektorn bör • sammanställa enhetens resultat och se till att det finns underlag som visar hur förutsättningarna för och genomförandet av utbildningen påverkat måluppfyllelsen, samt • se till att det utöver uppföljningen genomförs utvärderingar av särskilt identifierade områden inom enheten.

text: 4. Att analysera och bedöma utvecklingsbehoven

text: Huvudmannen bör • med utgångspunkt i uppföljningen analysera vad som påverkar och orsakar resultaten och måluppfyllelsen för den samlade verksamheten,

text: • använda analysen som underlag för dialoger med enheterna om utvecklingsbehov, samt • utifrån analysen identifiera utvecklingsområden och därefter besluta vilka insatser som ska prioriteras för att de nationella målen ska uppfyllas. Förskolechefen respektive rektorn bör • tillsammans med personalen och utifrån uppföljningen analysera vad i enhetens verksamhet som påverkar och orsakar resultaten och måluppfyllelsen, • analysera om orsakerna framgår tydligt eller om ytterligare uppföljning eller utvärdering behöver genomföras, samt • utifrån analysen identifiera utvecklingsområden tillsammans med personalen och därefter besluta vilka insatser som ska genomföras för att de nationella målen ska uppfyllas.

text: 5. Att planera och genomföra utbildningen

text: Huvudmannen bör • se till att planeringen av utbildningen utgår från analysen av måluppfyllelsen och de utvecklingsområden som ska prioriteras på respektive nivå, • ange i planeringen vad utvecklingsinsatserna förväntas leda till,

text: • ange i planeringen vilka förutsättningar som krävs på kort respektive lång sikt för att utbildningen och utvecklingsinsatserna ska kunna genomföras, samt • se till att verksamheten genomförs utifrån den gjorda planeringen.

text: Förskolechefen respektive rektorn bör • se till att enhetens planering av utbildningen utgår från den gemensamma analysen av måluppfyllelsen och huvudmannens respektive enhetens beslut om prioriterade utvecklingsinsatser, • ange i planeringen vad utvecklingsinsatserna förväntas leda till, • ange i planeringen de förutsättningar som behövs för att genomföra utbildningen och utvecklingsinsatserna, samt • se till att verksamheten genomförs utifrån den gjorda planeringen.

text: 6. Huvudmannens rutiner för klagomål

text: Huvudmannens skriftliga rutiner för att ta emot och utreda klagomål bör omfatta • en tydlig ansvarsfördelning över vilka hos huvudmannen som har ansvaret för att ta emot, utreda och återkoppla klagomål från barn, elever, vårdnadshavare och andra.

text: Huvudmannens information om rutiner för klagomål bör • vara tillgänglig för alla berörda, såväl inom organisationen som utanför, genom olika informationskanaler, samt • anpassas utifrån barns, elevers, vårdnadshavares och andras förutsätt-

text: ningar.

text: Dessa allmänna råd ersätter Skolverkets allmänna råd (

text: SKOLFS 2006:18

text: ) för kvalitetsredovisning inom skolväsendet m.m.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Marie Sedvall Bergsten

text: Ansvarig utgivare: Ulrika Lindén Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20 Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: 4 Elanders Sverige AB, 2012


identifier: SKOLFS 2013:1

title: Skolverkets föreskrifter om vissa belopp för elever vid fristående gymnasieskolor (riksprislistan) och gymnasiesärskolor, internationella skolor samt ersättning för visst stöd på introduktionsprogrammet avseende 2013

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om det belopp som en elevs hemkommun ska betala till en enskild huvudman för en fristående gymnasieskola per elev, program och inriktning (riksprislistan) och till en enskild huvudman för en fristående gymnasiesärskola per elev, när hemkommunen inte erbjuder utbildningen. Föreskrifterna innehåller vidare bestämmelser om det belopp en elevs hemkommun ska betala till en huvudman för en internationell skola per elev, program och inriktning när elevens hemkommun och huvudmannen för den internationella skolan inte kommer överens om beloppet. Föreskrifterna innehåller även bestämmelser om den ersättning en elevs hemkommun i vissa fall är skyldig att lämna till huvudmannen för en fristående gymnasieskola för visst stöd på introduktionsprogrammet programinriktat individuellt val.

text: Riksprislistan för gymnasieskolan och belopp till internationella skolor

text: I

text: 16 kap.

text: 55 §§

text: skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om en hemkommuns skyldighet att lämna bidrag till huvudmannen för en fristående gymnasieskola.

text: Om en elevs hemkommun inte erbjuder den utbildning som en elev har antagits till vid en fristående gymnasieskola, ska hemkommunen som bidrag lämna det grundbelopp som framgår av 6 §. I

text: 16 kap. 54 § skollagen

text: ) finns bestämmelser om ytterligare bidrag som kommunen ska lämna i vissa fall (tilläggsbelopp).

text: I

text: 24 kap. 6 § första stycket skollagen (2010:800)

text: finns det bestämmelser om hemkommuns skyldighet att lämna bidrag till huvudmannen för en internationell skola.

text: Om elevens hemkommun och huvudmannen för den internationella skolan inte kommer överens om beloppet ska hemkommunen som bidrag lämna det belopp som framgår av 6 §. I

text: 24 kap. 6 § tredje stycket skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om extra bidrag som kommunen ska lämna i vissa fall.

text: Program Grundbelopp för år 2013 (kr/elev och bidragsår)

text: exklusive inklusive måltider måltider

text: Barn- och fritidsprogrammet 80 800 85 800 Bygg- och anläggningsprogrammet exklusive inriktningen anläggningsfordon 102 900 107 900 Bygg- och anläggningsprogrammet inriktning anläggningsfordon 133 300 137 700 El- och energiprogrammet 99 000 104 300 Ekonomiprogrammet 69 800 74 500 Estetiska programmet exklusive inriktningen musik 89 800 94 100 Estetiska programmet inriktningen musik 111 400 115 700 Fordons- och transportprogrammet exklusive inriktningen transport 120 100 125 400 Fordons- och transportprogrammet inriktning transport 142 400 149 700 Handels- och administrationsprogrammet 78 000 83 200 Hantverksprogrammet 99 200 103 500 Hotell- och turismprogrammet 87 100 91 600 Humanistiska programmet 70 200 74 400 Industritekniska programmet 126 600 133 000 Naturvetenskapsprogrammet 75 600 80 100 Naturbruksprogrammet inriktning djur 151 400 157 300 Naturbruksprogrammet inriktning lantbruk 184 000 191 500 Naturbruksprogrammet inriktning skog 192 900 199 600 Naturbruksprogrammet inriktning trädgård 158 400 163 800

text: exklusive inklusive måltider måltider

text: Restaurang- och livsmedelsprogrammet 107 900 112 400 Samhällsvetenskapsprogrammet 70 800 75 400 Teknikprogrammet 83 700 88 400 VVS- och fastighetsprogrammet 105 400 109 600 Vård- och omsorgsprogrammet 82 800 87 600

text: Gymnasiesärskolan

text: I

text: 19 kap.

text: 27 §§

text: skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om en hemkommuns skyldigheter att lämna bidrag till huvudmannen för en fristående gymnasiesärskola.

text: Om en elev har antagits till en fristående gymnasiesärskola och elevens hemkommun inte erbjuder utbildning i gymnasiesärskolan, ska hemkommunen som bidrag lämna det grundbelopp som framgår av 9 §. I

text: 19 kap. 27 § skollagen (2010:800)

text: Utbildning i gymnasiesärskola Grundbelopp för år 2013 (kr/elev och bidragsår)

text: exklusive inklusive måltider måltider

text: Gymnasiesärskolan 256 300 261 400

text: Bidrag för visst stöd på introduktionsprogram

text: I

text: 17 kap. 35 § skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om en hemkommuns skyldighet att i vissa fall lämna bidrag till huvudmannen för en fristående gymnasieskola för elever på introduktionsprogrammet programinriktat individuellt val.

text: Bidrag för den del av utbildningen som avser det stöd som eleven behöver för att uppnå behörighet för yrkesprogrammet ska utgå med ett belopp på 2 900 kr per elev och ämne.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket och ska tillämpas på utbildning som påbörjas efter den 1 januari 2013.

text: På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM José Luis Berrospi


identifier: SKOLFS 2023:9

text: Vissa bestämmelser om programmets omfattning framgår av bilaga 4 till

text: skollagen (2010:800)

text: och av bilaga 2 till

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: Vilka kurser som ska ingå i programmet framgår av bilaga 1 till dessa föreskrifter.

text: Vilka kurser som får erbjudas som programfördjupning inom programmet framgår av bilaga 2 till dessa föreskrifter. Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket och tillämpas på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2013. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Jan Sydhoff

text: Bilaga 1

text: Estetiska verksamheter (EV)

text: Kurser inom gymnasiegemensamma ämnen i anpassad gymnasieskola

text: Ämne Kurs Poäng

text: Engelska Engelska 1 100 Estetisk verksamhet Estetisk verksamhet 100 Historia Historia 1 50 Idrott och hälsa Idrott och hälsa 1 200 Matematik Matematik 1 100 Naturkunskap Naturkunskap 1 50 Religionskunskap Religionskunskap 1 50 Samhällskunskap Samhällskunskap 1 50 Svenska Svenska 1 200

text: eller

text: Svenska som andraspråk Svenska som andraspråk 1 200

text: Kurser inom programgemensamma ämnen

text: Ämne Kurs Poäng

text: Estetisk kommunikation Estetisk kommunikation 1 100 Estetisk kommunikation 2 100 Konst och kultur Konst och kultur 100 Medieproduktion Medieproduktion 100 Svenska Svenska 2 100

text: eller

text: Svenska som andraspråk Svenska som andraspråk 2 100

text: Bilaga 2

text: Kurser som får erbjudas som programfördjupning inom programmet

text: Ämne Kurs Poäng

text: Bild Bild 1 100 Bild 2 100 Bild 3 100 Dans Dans 1 100 Dans 2 100 Dans – specialområde 100 Digitalt skapande Digitalt skapande 100 Entreprenörskap Entreprenörskap 100 Form och design Form och design 100 Form och design – specialområde 100 Fotografisk bild Fotografisk bild 1 100 Fotografisk bild 2 100 Hem- och konsumentkunskap Hem- och konsumentkunskap 1 100 Idrott och hälsa Idrott och hälsa 2 100 Information och Information och kommunikation kommunikation 1 100 Digital kompetens 100 Medieproduktion Animation 100 Musik Musik 1 100 Musik 2 100 Musik – specialområde 100 Musikproduktion 100 Samhällskunskap Samhällskunskap – arbetslivets villkor 100 Trafikantkunskap 100 Service och bemötande Service och bemötande 1 100 Svenska Litteratur 100 Skrivande 100 Teater Teater 1 100 Teater 2 100 Teater 3 100 Teater – specialområde 100

title: Skolverkets föreskrifter om kurser för programmet för estetiska verksamheter i anpassade gymnasieskolan

text: Vissa bestämmelser om programmets omfattning framgår av bilaga 5 till

text: skollagen (2010:800)

text: och av bilaga 2 till

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jan Sydhoff

text: Bilaga 1

text: Estetiska verksamheter (EV)

text: Kurser inom gymnasiesärskolegemensamma ämnen

text: Ämne Kurs Poäng

text: eller

text: Kurser inom programgemensamma ämnen

text: Ämne Kurs Poäng

text: eller

text: Bilaga 2

text: Ämne Kurs Poäng

text: Bild Bild 1 100 Bild 2 100 Bild 3 100 Dans Dans 1 100 Dans 2 100 Dans – specialområde 100 Dansgestaltning 100 Digitalt skapande Digitalt skapande 100 Entreprenörskap Entreprenörskap 100 Form och design Form och design 100 Form och design – specialområde 100 Fotografisk bild Fotografisk bild 1 100 Fotografisk bild 2 100 Hem- och konsumentkunskap Hem- och konsumentkunskap 1 100 Idrott och hälsa Idrott och hälsa 2 100 Information och Information och kommunikation kommunikation 1 100 Digital kompetens 100 Medieproduktion Animation 100 Musik Musik 1 100 Musik 2 100 Musik – specialområde 100 Musikproduktion 100 Samhällskunskap Samhällskunskap – arbetslivets villkor 100 Trafikantkunskap 100 Service och bemötande Service och bemötande 1 100 Svenska Litteratur 100 Skrivande 100 Teater Teater 1 100 Teater 2 100 Teater 3 100 Teater – specialområde 100


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet industriell produktion finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Industriell produktion

text: Ämnet industriell produktion behandlar produktionen inom industrin. Ämnet handlar om produktions- och arbetsprocessen samt om driftens krav på skötsel och underhåll. Centralt i ämnet är arbetsmiljö och säkerhet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet industriell produktion ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om produktion inom industrin samt förmåga att utföra arbetsuppgifter inom drift och underhåll. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om produktions- och arbetsprocessen, från idé till färdig produkt. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om industrin i ett historiskt, nationellt och internationellt perspektiv. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om industrins användning av naturresurser och påverkan på miljön. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av vad det innebär att arbeta inom industriell verksamhet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om metoder, tekniker och säkerhetssystem som tillämpas inom industriell verksamhet. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om skötsel och underhåll av material och utrustning. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förståelse av underhållsarbetets betydelse för optimal drift och produktionens kvalitet. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förståelse för individens och arbetslagets betydelse och ansvar inom produktionen. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att utföra olika arbetsuppgifter inom drift och underhåll. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetsmiljö och säkerhet. Det kan handla om brand och elsäkerhet, olycksrisker och förebyggande åtgärder samt skyddsutrustning. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar förståelse om återvinningens och avfallshanteringens betydelse för en hållbar utveckling. Praktiskt arbete och fältstudier ska ingå i undervisningen. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att reflektera över samt samtala om säkerhet, arbetsmiljö, miljöhänsyn och hållbar utveckling.

text: Undervisningen i ämnet industriell produktion ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om produktions- och arbetsprocesser inom industriell verksamhet. 2. Förståelse av vad det innebär att arbeta inom industriell verksamhet. 3. Kunskaper om tekniker, metoder och säkerhetssystem inom industriell produktion. 4. Förmåga att utföra arbetsuppgifter inom drift och underhåll på ett ergonomiskt och säkert sätt samt med hänsyn till miljön.

text: Kurser i ämnet

text: Industriell produktion 1, 100 poäng. Industriell produktion 2, 100 poäng, som bygger på kursen industriell produktion 1. Industriell produktion 3, 100 poäng, som bygger på kursen industriell produktion 2.

text: Industriell produktion 1, 100 poäng

text: Kurskod: INEIND51

text: Kursen industriell produktion 1 omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Industriell produktion, historiskt, nationellt och internationellt. – Industrins roll och betydelse i samhället. – Produktions- och arbetsprocessen, från idé till färdig produkt. – Verktyg och annan teknisk utrustning inom industriell produktion. – Säkerhetssystem. – Arbetsuppgifter inom drift. – Arbetsmiljö och säkerhet. Säkerheten kring produktionen, till exempel säkerhet runt maskiner, hantering av kemikalier, varma och heta objekt. – Brandskydd, elsäkerhet och första hjälpen. – Lagar och andra bestämmelser, till exempel

text: arbetsmiljölagen

text: och miljölagar.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva produktions- och arbetsprocesser inom industriell verksamhet. Eleven medverkar i samtal om vad det innebär att arbeta inom industriell verksamhet. Eleven medverkar också i att beskriva tekniker, metoder och säkerhetssystem inom industriell produktion. Eleven medverkar dessutom i att utföra arbetsmoment inom drift och underhåll på ett ergonomiskt och säkert sätt samt med hänsyn till miljön.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt produktions- och arbetsprocesser inom industriell verksamhet. Eleven samtalar om vad det innebär att arbeta inom industriell verksamhet på ett sätt som till viss del för samtalet framåt. Eleven beskriver också på ett enkelt sätt tekniker, metoder och säker-

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt produktions- och arbetsprocesser inom industriell verksamhet. Eleven samtalar om vad det innebär att arbeta inom industriell verksamhet på ett sätt som för samtalet framåt. Eleven beskriver också på ett utvecklat sätt tekniker, metoder och säkerhetssystem inom industriell produktion. Eleven utför dessutom med gott resultat arbetsmoment inom drift och underhåll på ett ergonomiskt och säkert sätt samt med hänsyn till miljön.

text: Industriell produktion 2, 100 poäng

text: Kurskod: INEIND52

text: Kursen industriell produktion 2 omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Produktions- och arbetsprocessen, från idé till färdig produkt. – Industrins användning av naturresurser och påverkan på miljön. – Verktyg och annan teknisk utrustning inom industriell produktion. – Metoder, tekniker och säkerhetssystem. – Arbetsuppgifter inom drift. – Arbetsmiljö och säkerhet. Säkerheten kring produktionen, till exempel säkerhet runt maskiner, hantering av kemikalier, varma och heta objekt. – Brandskydd, elsäkerhet och första hjälpen. – Lagar och andra bestämmelser, till exempel

text: arbetsmiljölagen

text: och miljölagar.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Industriell produktion 3, 100 poäng

text: Kurskod: INEIND53

text: Kursen industriell produktion 3 omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte, med särskild betoning på punkt 3. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Produktions- och arbetsprocessen, från idé till färdig produkt. – Industrins användning av naturresurser och påverkan på miljön. – Verktyg och annan teknisk utrustning inom industriell produktion. Konstruktion, funktion och användningsområden. – Metoder, tekniker och säkerhetssystem. – Funktionskontroller, skötsel och underhåll av produktions- och kringutrustning. – Arbetsuppgifter inom drift och underhåll. – Arbetsmiljö och säkerhet. Säkerheten kring produktionen, till exempel säkerhet runt maskiner, hantering av kemikalier, varma och heta objekt. – Brandskydd, elsäkerhet och första hjälpen. – Lagar och andra bestämmelser, till exempel

text: arbetsmiljölagen

text: och miljölagar.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet industriell produktion i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som  anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiesärskolepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Industriell produktion

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: Industriell produktion 1, 100 poäng

text: Kurskod: INEIND51

text: Centralt innehåll

text: • Industriell produktion, historiskt, nationellt och internationellt. • Industrins roll och betydelse i samhället. • Produktions- och arbetsprocessen, från idé till färdig produkt. • Verktyg och annan teknisk utrustning inom industriell produktion. • Säkerhetssystem. • Arbetsuppgifter inom drift. • Arbetsmiljö och säkerhet. Säkerheten kring produktionen, till exempel säkerhet runt maskiner, hantering av kemikalier, varma och heta objekt. • Brandskydd, elsäkerhet och första hjälpen. • Lagar och andra bestämmelser, till exempel

text: arbetsmiljölagen

text: och miljölagar.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt produktions- och arbetsprocesser inom industriell verksamhet. Eleven samtalar om vad det innebär att arbeta inom industriell verksamhet på ett sätt som till viss del för samtalet framåt. Eleven beskriver också på ett enkelt sätt tekniker, metoder och säkerhetssystem inom industriell produktion. Eleven utför dessutom med tillfredsställande resultat arbetsmoment inom drift och underhåll på ett ergonomiskt och säkert sätt samt med hänsyn till miljön.

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Industriell produktion 2, 100 poäng

text: Kurskod: INEIND52

text: Centralt innehåll

text: • Produktions- och arbetsprocessen, från idé till färdig produkt. • Industrins användning av naturresurser och påverkan på miljön. • Verktyg och annan teknisk utrustning inom industriell produktion. • Metoder, tekniker och säkerhetssystem. • Arbetsuppgifter inom drift. • Arbetsmiljö och säkerhet. Säkerheten kring produktionen, till exempel säkerhet runt maskiner, hantering av kemikalier, varma och heta objekt. • Brandskydd, elsäkerhet och första hjälpen. • Lagar och andra bestämmelser, till exempel

text: arbetsmiljölagen

text: och miljölagar.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Industriell produktion 3, 100 poäng

text: Kurskod: INEIND53

text: Centralt innehåll

text: • Industrins användning av naturresurser och påverkan på miljön. • Verktyg och annan teknisk utrustning inom industriell produktion. Konstruktion, funktion och användningsområden. • Metoder, tekniker och säkerhetssystem. • Funktionskontroller, skötsel och underhåll av produktions- och kringutrustning. • Arbetsuppgifter inom drift och underhåll. • Arbetsmiljö och säkerhet. Säkerheten kring produktionen, till exempel säkerhet runt maskiner, hantering av kemikalier, varma och heta objekt. • Brandskydd, elsäkerhet och första hjälpen. • Lagar och andra bestämmelser, till exempel

text: arbetsmiljölagen

text: och miljölagar.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven samtalar om vad det innebär att arbeta inom industriell verksamhet på ett sätt som för samtalet framåt. Eleven beskriver också på ett utvecklat sätt tekniker, metoder och säkerhetssystem inom industriell produktion. Eleven utför dessutom med gott resultat arbetsmoment inom drift och underhåll på ett ergonomiskt och säkert sätt samt med hänsyn till 6 miljön.


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet material och verktyg finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Material och verktyg

text: Ämnet material och verktyg behandlar material, verktyg och annan teknisk utrusning som används inom olika yrkesområden. I ämnet ingår skötsel och underhåll av material och utrustning samt skydd och säkerhet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet material och verktyg ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om olika material, verktyg och annan teknisk utrustning samt förmåga att använda och underhålla dessa. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika materials egenskaper och användningsområden. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om förädlingsprocessen, från råvara till färdigt material. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om verktyg och annan teknisk utrustning, dess konstruktion, funktion och användningsområden. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda material, verktyg och annan teknisk utrustning på ett ergonomiskt och säkert sätt samt med hänsyn till miljön. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om skötsel och underhåll av material, verktyg och annan teknisk utrustning. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att utföra säkerhetskontroller och service av den tekniska utrustningen. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att sköta och underhålla material, verktyg och annan teknisk utrustning på ett säkert sätt. Praktiskt arbete samt ett undersökande och problemlösande arbetssätt ska ingå i undervisningen. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att reflektera över och samtala om säkerhet, skyddsutrustning samt miljöhänsyn.

text: Undervisningen i ämnet material och verktyg ska ge eleverna

text: förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om olika materials egenskaper och användningsområden. 2. Kunskaper om verktyg och annan teknisk utrustning, deras konstruktion, funktion samt användningsområden. 3. Förmåga att välja och använda material, verktyg och annan teknisk utrustning på ett ergonomiskt och säkert sätt samt med hänsyn till miljön. 4. Förmåga att sköta samt underhålla material, verktyg och maskiner på ett säkert sätt.

text: Kurser i ämnet

text: Material och verktyg 1, 100 poäng. Material och verktyg 2, 100 poäng.

text: Kurskod: MAVMAT51

text: Kursen material och verktyg 1 omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte i ämnet material och verktyg. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Material, egenskaper och användningsområden. – Bearbetning av material. Materialets förändrade egenskaper vid bearbetning. – Verktyg och annan teknisk utrustning, konstruktion, funktion samt användningsområden. – Beräkning av materialåtgång. – Skötsel och underhåll av verktyg och annan teknisk utrustning. – Hantering av restmaterial. Återvinning och destruktion. – Skötsel och underhåll av material. – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet. Behörighetskrav för användning av olika maskiner och annan utrustning. – Lagar och andra bestämmelser, till exempel

text: arbetsmiljölagen

text: , säkerhetsföreskrifter och miljölagar.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva olika materials egenskaper och användningsområden. Eleven medverkar också i att beskriva verktyg och annan teknisk utrustning samt deras konstruktion, funktion och användningsområden. Eleven medverkar dessutom i att välja och använda material, verktyg och annan teknisk utrustning på ett ergonomiskt och säkert sätt samt med hänsyn till miljön. Eleven medverkar i att sköta och underhålla material, verktyg och maskiner på ett säkert sätt.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt olika materials egenskaper och användningsområden. Eleven beskriver också på ett enkelt sätt verktyg och annan teknisk utrustning samt deras konstruktion, funktion och användningsområden. Dessutom väljer och använder eleven material, verktyg och annan teknisk utrustning på ett ergonomiskt och säkert sätt samt med hänsyn till miljön. Eleven sköter och underhåller med tillfredställande resultat material, verktyg och maskiner på ett säkert sätt.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt olika materials egenskaper och användningsområden. Eleven beskriver också på ett utvecklat sätt verktyg och annan teknisk utrustning samt deras konstruktion, funktion och användningsområden. Dessutom väljer och använder eleven material, verktyg och annan teknisk utrustning på ett ergonomiskt och säkert sätt samt med hänsyn till miljön. Eleven sköter och underhåller med gott resultat material, verktyg och maskiner på ett säkert sätt.

text: Material och verktyg 2, 100 poäng

text: Kurskod: MAVMAT52

text: Kursen material och verktyg 2 omfattar punkterna 1– 4 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Material, egenskaper och användningsområden. – Råvaror och förädlingsprocess till olika material, till exempel från malm till stål, från skog till trävaruprodukter och från ull till tyg. – Arbetsmetoder för bearbetning av material. Materialets förändrade egenskaper vid bearbetning, till exempel ytbehandling, värmebehandling och valsning. Materialets påverkan på verktyg och annan utrustning. – Verktyg och annan teknisk utrustning samt deras användningsområden. – Arbetsbeskrivningar, manualer och ritningar. – Planering och beräkning av materialåtgång. – Skötsel och underhåll av material. – Val av material, maskiner och verktyg för att utföra ett arbete, till exempel för sammanfogning, slipning och montering. – Skötsel och underhåll av verktyg och annan teknisk utrustning. – Miljöpåverkan. Hantering av restmaterial. Återvinning och destruktion. – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet. Behörighetskrav för användning av olika maskiner och annan utrustning. Riskbedömningar och förebyggande åtgärder vid säkerhetsarbete. – Lagar och andra bestämmelser, till exempel miljölagar.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva olika materials egenskaper och användningsområden. Eleven medverkar också i att beskriva verktyg och annan teknisk utrustning samt deras konstruktion, funktion och användnings- 4 områden. Eleven medverkar dessutom i att välja och använda material, verk-

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet material och verktyg i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Material och verktyg

text: Ämnets syfte

text: förutsättningar att utveckla följande:

text: Kurser i ämnet

text: Kurskod: MAVMAT51

text: Centralt innehåll

text: • Material, egenskaper och användningsområden. • Bearbetning av material. Materialets förändrade egenskaper vid bearbetning. • Verktyg och annan teknisk utrustning, konstruktion, funktion samt användningsområden. • Beräkning av materialåtgång. • Skötsel och underhåll av verktyg och annan teknisk utrustning. • Hantering av restmaterial. Återvinning och destruktion. • Skötsel och underhåll av material. • Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet. Behörighetskrav för användning av olika maskiner och annan utrustning. • Lagar och andra bestämmelser, till exempel

text: arbetsmiljölagen

text: , säkerhetsföreskrifter och miljölagar.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt olika materials egenskaper och användningsområden. Eleven beskriver också på ett enkelt sätt verktyg och annan teknisk utrustning samt deras konstruktion, funktion och användningsområden. Dessutom väljer och använder eleven material, verktyg och annan teknisk utrustning på ett ergonomiskt och säkert 3

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Material och verktyg 2, 100 poäng

text: Kurskod: MAVMAT52

text: Centralt innehåll

text: • Material, egenskaper och användningsområden. • Råvaror och förädlingsprocess till olika material, till exempel från malm till stål, från skog till trävaruprodukter och från ull till tyg. • Arbetsmetoder för bearbetning av material. Materialets förändrade egenskaper vid bearbetning, till exempel ytbehandling, värmebehandling och valsning. Materialets påverkan på verktyg och annan utrustning. • Verktyg och annan teknisk utrustning samt deras användningsområden. • Arbetsbeskrivningar, manualer och ritningar. • Planering och beräkning av materialåtgång. • Skötsel och underhåll av material. • Val av material, maskiner och verktyg för att utföra ett arbete, till exempel för sammanfogning, slipning och montering. • Skötsel och underhåll av verktyg och annan teknisk utrustning. • Miljöpåverkan. Hantering av restmaterial. Återvinning och destruktion. • Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet. Behörighetskrav för användning av olika maskiner och annan utrustning. Riskbedömningar och förebyggande åtgärder vid säkerhetsarbete. • Lagar och andra bestämmelser, till exempel miljölagar.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet verkstadsteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Verkstadsteknik

text: Ämnet verkstadsteknik behandlar bearbetning och sammanfogning av olika material. Ämnet handlar om tekniker och utrustning som används för att bearbeta och sammanfoga material. I ämnet ingår också skötsel och underhåll av verkstadsteknisk utrustning.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet verkstadsteknik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om skärande bearbetning och sammanfogning av material samt förmåga att utföra arbetsuppgifter inom dessa områden. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om de tekniker och metoder som används för att bearbeta och sammanfoga olika material. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om material och den tekniska utrustningens funktion, konstruktion och användningsområden. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att sköta och underhålla samt utföra funktions- och säkerhetskontroller av den tekniska utrustningen. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att utföra arbetsuppgifter inom skärande bearbetning och sammanfogning av material samt förmåga att sköta och underhålla material och utrustning på ett säkert sätt. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet samt om hållbar utveckling. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området. Praktiskt arbete, ett undersökande och problemlösande arbetssätt ska ingå i undervisningen. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att reflektera över och samtala om arbetsmiljö, säkerhet och hållbar utveckling. Eleverna ska också ges möjlighet att samtala om resultat och kvalitet på genomfört arbete.

text: Undervisningen i ämnet verkstadsteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om material, tekniker och verkstadsteknisk utrustning. 2. Förmåga att utföra arbetsuppgifter inom sammanfogning och bearbetning av material på ett säkert sätt. 3. Förmåga att sköta och underhålla material och verkstadsteknisk utrustning på ett säkert sätt samt med hänsyn till miljön.

text: Kurser i ämnet

text: Verkstadsteknik – grund, 100 poäng. Sammanfogningsteknik 1, 100 poäng, som bygger på verkstadsteknik – grund.

text: Verkstadsteknik – grund, 100 poäng

text: Kurskod: VESVER5

text: Kursen verkstadsteknik – grund omfattar punkterna 1–3 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Material och verkstadsteknisk utrustning som används för att bearbeta och sammanfoga material. Egenskaper, konstruktion, funktion och användningsområden. – Tekniker och metoder inom sammanfogning, till exempel svetsning, limning och lödning. – Tekniker och metoder inom skärande bearbetning, till exempel svarvning, fräsning och borrning. – Skötsel och underhåll av verkstadsteknisk utrustning enligt säkerhetsföreskrifter. Skyddsutrustning. – Ergonomi, säkerhet och arbetsmiljö. – Hantering av restprodukter, återvinning och källsortering.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva material, tekniker och verkstadsteknisk utrustning. Eleven medverkar i att utföra arbetsmoment inom sammanfogning och bearbetning av material på ett säkert sätt. Eleven medverkar också i att sköta och underhålla material och verkstadsteknisk utrustning på ett säkert sätt samt med hänsyn till miljön.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt material, tekniker och verkstadsteknisk utrustning. Eleven utför med tillfredsställande resultat arbetsmoment inom sammanfogning och bearbetning av material på ett säkert sätt. Eleven sköter och underhåller också med tillfredsställande resultat material och verkstadsteknisk utrustning på ett säkert sätt samt med hänsyn till miljön.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt material, tekniker och verkstadsteknisk utrustning. Eleven utför med gott resultat arbetsmoment inom sammanfogning och bearbetning av material på ett säkert sätt. Eleven sköter och underhåller också med gott resultat material och verkstadsteknisk utrustning på ett säkert sätt och med hänsyn till miljön.

text: Sammanfogningsteknik 1, 100 poäng

text: Kurskod: VESSAM51

text: Kursen sammanfogningsteknik 1 omfattar punkterna 1–3 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Materialkunskap inom sammanfogningsteknik. Val av material och beräkning av materialåtgång. – Tekniker och metoder inom sammanfogningsteknik. Limning, nitning och lödning. – Svetstekniker, till exempel gasmetallbågsvetsning, motståndssvetsning och metallbågsvetsning. Olika svetslägen. – Skisser, ritningar och instruktioner. – Verktyg och teknisk utrustning som används i samband med sammanfogning av material. Funktion, konstruktion och användningsområden. – Underhåll och skötsel av verkstadsutrustning enligt säkerhetsföreskrifter. Skyddsutrustning. – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet. – Hantering av restavfall, återvinning och källsortering.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt material, tekniker och verkstadsteknisk utrustning. Eleven utför med gott resultat arbetsmoment inom sammanfogning och bearbetning av material på ett säkert sätt. Eleven sköter och underhåller också med gott resultat material och verkstadsteknisk utrustning på ett säkert sätt samt med hänsyn till miljön.

text: Sammanfogningsteknik 2, 100 poäng

text: Kurskod: VESSAM52

text: Kursen sammanfogningsteknik 2 omfattar punkterna 1–3 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Fördjupning inom någon eller några sammanfogningstekniker, till exempel olika tekniker inom svetsning eller limning. – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet. – Hantering av restavfall, återvinning och källsortering.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt material, tekniker och verkstadsteknisk utrustning. Eleven utför med tillfredsställande resultat arbetsmoment inom sammanfogning och bearbetning av material på ett säkert sätt. Eleven sköter och underhåller också med tillfredsställande resultat material och verkstadsteknisk utrustning på ett säkert sätt och med hänsyn till miljön.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Skärande bearbetning 1, 100 poäng

text: Kurskod: VESSKA51

text: Kursen skärande bearbetning 1 omfattar punkterna 1–3 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Materialkunskap inom skärande bearbetning. Val av material. Beräkning av materialåtgång. – Verktyg och teknisk utrustning som används i samband med skärande bearbetning. Funktion, konstruktion och användningsområden. – Tekniker och metoder för maskinbearbetning, till exempel svarvning, fräsning och borrning. Skisser, ritningar och instruktioner. – Tekniker och metoder för bänkarbete, till exempel gängning, gradning och filning. Skisser, ritningar och instruktioner. – Underhåll och skötsel av verkstadsutrustning enligt säkerhetsföreskrifter. Skyddsutrustning. – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet. – Hantering av restavfall, återvinning och källsortering.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt material, tekniker och verkstadsteknisk utrustning. Eleven utför med tillfredsställande resultat arbetsmoment inom bearbetning av material på ett säkert sätt. Eleven sköter och underhåller också med tillfredsställande resultat material och verkstadsteknisk utrustning på ett säkert sätt samt med hänsyn till miljön.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt material, tekniker och verkstadsteknisk utrustning. Eleven utför med gott resultat arbetsmoment inom bearbetning av material på ett säkert sätt. Eleven sköter och underhåller också med gott resultat material och verkstadsteknisk utrustning på ett säkert sätt samt med hänsyn till miljön.

text: Skärande bearbetning 2, 100 poäng

text: Kurskod: VESSKA52

text: Kursen skärande bearbetning 2 omfattar punkterna 1–3 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Fördjupning inom någon eller några tekniker inom skärande bearbetning, till exempel svarvning eller fräsning. – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet. – Hantering av restavfall, återvinning och källsortering.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva material, tekniker och verkstadsteknisk utrustning. Eleven medverkar i att utföra arbetsmoment inom bearbetning av material på ett säkert sätt. Eleven medverkar också i att sköta och underhålla material och verkstadsteknisk utrustning på ett säkert sätt samt med hänsyn till miljön. 7

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet verkstadsteknik i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiesärskolepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Verkstadsteknik

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: Verkstadsteknik – grund, 100 poäng.

text: Sammanfogningsteknik 1, 100 poäng, som bygger på verkstadsteknik – grund. Sammanfogningsteknik 2, 100 poäng, som bygger på sammanfogningsteknik 1. Skärande bearbetning 1, 100 poäng, som bygger på verkstadsteknik – grund. Skärande bearbetning 2, 100 poäng, som bygger på skärande bearbetning 1.

text: Verkstadsteknik – grund, 100 poäng

text: Kurskod: VESVER5

text: Centralt innehåll

text: • Material och verkstadsteknisk utrustning som används för att bearbeta och sammanfoga material. Egenskaper, konstruktion, funktion och användningsområden. • Tekniker och metoder inom sammanfogning, till exempel svetsning, limning och lödning. • Tekniker och metoder inom skärande bearbetning, till exempel svarvning, fräsning och borrning. • Skötsel och underhåll av verkstadsteknisk utrustning enligt säkerhetsföreskrifter. Skyddsutrustning. • Ergonomi, säkerhet och arbetsmiljö. • Hantering av restprodukter, återvinning och källsortering.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Sammanfogningsteknik 1, 100 poäng

text: Kurskod: VESSAM51

text: Centralt innehåll

text: • Materialkunskap inom sammanfogningsteknik. Val av material och beräkning av materialåtgång. • Tekniker och metoder inom sammanfogningsteknik. Limning, nitning och lödning. • Svetstekniker, till exempel gasmetallbågsvetsning, motståndssvetsning och metallbågsvetsning. Olika svetslägen. • Skisser, ritningar och instruktioner. • Verktyg och teknisk utrustning som används i samband med sammanfogning av material. Funktion, konstruktion och användningsområden. • Underhåll och skötsel av verkstadsutrustning enligt säkerhetsföreskrifter. Skyddsutrustning. • Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet. • Hantering av restavfall, återvinning och källsortering.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Sammanfogningsteknik 2, 100 poäng

text: Kurskod: VESSAM52

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: • Fördjupning inom någon eller några sammanfogningstekniker, till exempel olika tekniker inom svetsning eller limning. • Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet. • Hantering av restavfall, återvinning och källsortering.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Skärande bearbetning 1, 100 poäng

text: Kurskod: VESSKA51

text: Centralt innehåll

text: • Materialkunskap inom skärande bearbetning. Val av material. Beräkning av materialåtgång. • Verktyg och teknisk utrustning som används i samband med skärande bearbetning. Funktion, konstruktion och användningsområden. • Tekniker och metoder för maskinbearbetning, till exempel svarvning, fräsning och borrning. Skisser, ritningar och instruktioner. • Tekniker och metoder för bänkarbete, till exempel gängning, gradning och filning. Skisser, ritningar och instruktioner. • Underhåll och skötsel av verkstadsutrustning enligt säkerhetsföreskrifter. Skyddsutrustning.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Skärande bearbetning 2, 100 poäng

text: Kurskod: VESSKA52

text: Centralt innehåll

text: • Fördjupning inom någon eller några tekniker inom skärande bearbetning, till exempel svarvning eller fräsning. • Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet. • Hantering av restavfall, återvinning och källsortering.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A