text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: Dessa föreskrifter innehåller närmare bestämmelser om ansökningsförfarandet när det gäller ansökan om 1. erkännande av yrkeskvalifikationer, 2. legitimation för lärare och förskollärare, samt 3. komplettering av en sådan legitimation med ytterligare behörighet.

text: Om det finns särskilda skäl kan Skolverket medge undantag från kraven i dessa föreskrifter.

type: kapitel

text: 2 kap. Hur ansökan får ges in

text: En ansökan får ges in elektroniskt i enlighet med 2 § eller skriftligen på blankett som tillhandahålls av Skolverket. Ansökan ska innehålla en försäkran på heder och samvete om att uppgifterna i ansökan och därtill bifogade handlingar är sanna. En skriftlig ansökan ska vara egenhändigt undertecknad av sökanden.

text: En ansökan får ges in elektroniskt genom den elektroniska tjänst som anges på Skolverkets webbplats och endast i ett sådant format och med sådana rutiner att Skolverket kan ta emot, läsa och bevara handlingen. En ansökan om erkännande av yrkeskvalifikationer får även ges in elektroniskt via den elektroniska förmedlingsfunktion som Tillväxtverket tillhandahåller enligt

text: 7 kap. 5 § första stycket 2 förordningen (2016:157)

text: om erkännande av yrkeskvalifikationer.

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005

text: om erkännande av yrkeskvalifikationer, i lydelsen enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/55/EU

text: 3 kap. Handlingar som ska bifogas en ansökan

text: De handlingar som ska bifogas en ansökan ska vara kopior av originalhandlingen. Om en ansökan ges in elektroniskt får alla handlingar bifogas ansökan som elektroniska kopior. Skolverket kan vid behov kräva alla handlingar i original.

text: Om utländska handlingar ligger till grund för ansökan ska de handlingar som sökanden ska bifoga sin ansökan vara på originalspråket och översatta till svenska eller engelska. En översättning till svenska ska vara gjord av en auktoriserad translator om det finns en sådan. En översättning till svenska i annat fall och en översättning till engelska ska vara gjord på ett yrkesmässigt sätt. Översättning av en bifogad handling krävs inte om handlingen är skriven på danska, finska, färöiska, isländska, meänkieli, norska eller samiska.

text: En sökande som är svensk medborgare eller har ett uppehållstillstånd i Sverige ska bifoga ett personbevis från Skatteverket om sökanden har bytt namn efter det att de handlingar som sökanden åberopar utfärdades. Uppgifter om eventuellt namnbyte ska framgå av personbeviset. En sökande som är medborgare i ett annat land inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i Schweiz ska bifoga bestyrkta kopior av sitt pass eller födelsebevis. En sökande som är medborgare i tredje land ska intyga sin identitet på lämpligt sätt. Om sökanden har bytt namn efter det att de åberopade handlingarna utfärdades ska detta intygas på lämpligt sätt.

text: Ansökan om erkännande av yrkeskvalifikationer

text: Till en sådan ansökan om erkännande av yrkeskvalifikationer som avses i lagen (

text: ) om erkännande av yrkeskvalifikationer och förordningen (

text: ) om erkännande av yrkeskvalifikationer ska sökanden bifoga de kompetens- eller examensbevis som ger rätt att utöva lärar- eller förskolläraryrket samt, i förekommande fall, intyg över yrkeserfarenhet.

text: Ansökan om legitimation för lärare och förskollärare

text: Till ansökan om legitimation för lärare och förskollärare ska sökanden bifoga 1. ett komplett examensbevis, utbildningsbevis eller motsvarande över sådan avslutad behörighetsgrundande utbildning som avses i

text: 2 kap.

text: förordningen (

text: ) om behörighet och legitimation av lärare och förskollärare eller över en utländsk lärar- eller förskollärarutbildning som ensam eller tillsammans med yrkeslivserfarenhet eller kompletterande insatser motsvarar en sådan behörighetsgrundande utbildning, 2. ett studieintyg utfärdat av det lärosäte där utbildningen har genomförts som visar samma uppgifter som det dokument som avses i 1,

text: 3. ett behörighetsbevis som har utfärdats av Högskoleverket över utländsk lärar- eller förskollärarutbildning, eller 4. en behörighetsförklaring enligt

text: skolförordningen (1971:235)

text: . Första stycket 1 och 2 gäller dock inte i ärenden där Skolverket har tillgång till uppgifterna i handlingarna enligt

text: 2 kap. 6 § förordningen (1993:1153)

text: om redovisning av studier m.m. vid universitet och högskolor.

text: En sökande som har ett annat modersmål än svenska, danska, färöiska, isländska eller norska ska bifoga handlingar som på ett lämpligt sätt intygar att hon eller han har de kunskaper i svenska som behövs.

text: Om en sådan sökande som avses i

text: 3 kap. 1 § första stycket förordningen (2011:326)

text: om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare vill åberopa yrkeslivserfarenhet eller kompletterande insatser ska hon eller han bifoga handlingar som på ett lämpligt sätt intygar genomförande och innehåll.

text: Om ansökan gäller behörighet att bedriva undervisning i yrkesämnen eller sådana ämnen som regleras i

text: 2 kap. 22 § förordningen (2011:326)

text: om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare ska sökanden bifoga handlingar som styrker relevant yrkeskunskap respektive relevant kompetens.

text: Ansökan om komplettering av legitimation med ytterligare behörighet

text: Till ansökan om komplettering av legitimation med ytterligare behörighet ska sökanden ange på vilken grund som hon eller han önskar att ytterligare behörighet ska ges och bifoga de handlingar som föreskrivs nedan. 1. Fullgjorda högskolestudier: intyg som visar att sökanden fullgjort de aktuella studierna med godkänt resultat. 2. Yrkeskunskaper som är relevanta för ett yrkesämne: handlingar som styrker de åberopade yrkeskunskaperna. 3. Relevant kompetens som avses i

text: 2 kap. 22 § förordningen (2011:326)

text: om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare (vissa ämnen): handlingar som styrker den åberopade kompetensen. 4. Behörighetsförklaring enligt

text: skolförordningen (1971:235)

text: : beslutet om behörighetsförklaring. 5. Behörighet grundat på lång erfarenhet av undervisning i skolväsendet som avses i punkt 9 i övergångsbestämmelserna till förordningen om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare: yttrande eller intyg över lärarens eller förskollärarens undervisning med det innehåll som anges i punkt 10 i övergångsbestämmelserna till förordningen om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. Första stycket 1 gäller dock inte i ärenden där Skolverket har tillgång till uppgifterna i handlingarna enligt

text: 2 kap. 6 § förordningen (1993:1153)

text: 4 kap. Yrkanden

text: En sökande ska vid en ansökan om legitimation för lärare och förskollärare i förekommande fall ange de yrkesämnen eller sådana ämnen som regleras i

text: 2 kap. 22 § förordningen (2011:326)

text: om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare som hon eller han önskar bli behörig att undervisa i.

text: En sökande som avses i

text: 3 kap.

text: förordningen (

text: ) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare ska vid en ansökan om legitimation för lärare och förskollärare ange hans eller hennes akademiska titel, och i förekommande fall förkortningen av den, samt namn och plats för den institution som utfärdat titeln om hon eller han önskar att detta ska framgå av legitimationen.

text: En sökande ska vid ansökan om komplettering av legitimation med ytterligare behörighet ange de skolformer eller fritidshemmet, samt i förekommande fall de årskurser och ämnen som hon eller han önskar bli behörig att undervisa i. __________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 20 april 2016. 2. Genom dessa föreskrifter upphävs Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:35

text: ) om ansökan om legitimation för lärare och förskollärare.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Anna Bergqvist

title: Skolverkets föreskrifter om ansökan om erkännande av yrkeskvalifikationer samt legitimation för lärare och förskollärare

text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: 2 kap. Hur ansökan får ges in

text: om erkännande av yrkeskvalifikationer.

text: Jfr

text: . 1

text: 2 kap.

text: förordningen (

text: skolförordningen (1971:235)

text: En sådan sökande som avses i

text: 3 kap. 1 § andra stycket förordningen (2011:326)

text: om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare ska bifoga handlingar som på ett lämpligt sätt intygar att hon eller han har de kunskaper i svenska som behövs.

text: Om en sådan sökande som avses i

text: 2 kap. 22 § förordningen (2011:326)

text: 2 kap. 22 § förordningen (2011:326)

text: skolförordningen (1971:235)

text: : beslutet om behörighetsförklaring. 5. Behörighet grundat på lång erfarenhet av undervisning i skolväsendet som avses i punkt 9 i övergångsbestämmelserna till förordningen om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare: Yttrande eller intyg över lärarens eller förskollärarens undervisning med det innehåll som anges i punkt 10 i övergångsbestämmelserna till förordningen om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare.

text: 4 kap. Yrkanden

text: 2 kap. 22 § förordningen (2011:326)

text: En sökande som avses i

text: 3 kap.

text: förordningen (

text: SKOLFS 2011:35

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Anna Bergqvist


text: 1 kap. Inledande bestämmelser

type: rubrik

text: Bestämmelser om villkor i andra författningar

text: Bestämmelser om erkännande av yrkeskvalifikationer finns i lagen (

text: ) om erkännande av yrkeskvalifikationer och förordningen (

text: ) om erkännande av yrkeskvalifikationer. Bestämmelser om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare finns i

text: skollagen (2010:800)

text: , i föreskrifter som meddelats med stöd av

text: 2 kap. 16 b § skollagen

text: samt i förordningen (

type: stycke

type: paragraf

text: Föreskrifternas tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter innehåller närmare bestämmelser om villkoren för erkännande av yrkeskvalifikationer för lärare eller förskollärare som vill utöva lärareller förskolläraryrket i Sverige och som har förvärvat yrkeskvalifikationer i en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i Schweiz. Dessa föreskrifter innehåller även närmare bestämmelser om villkoren för behörighet och legitimation för lärare eller förskollärare som har bevis över utländsk lärar- eller förskollärarutbildning.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005

text: om erkännande av yrkeskvalifikationer, i lydelsen enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/55/EU

text: 5 § lagen (2016:145)

text: om erkännande av yrkeskvalifikationer och

text: 1 kap. 3 § förordningen (2016:157)

text: om erkännande av yrkeskvalifikationer.

text: 2 kap. Erkännande av yrkeskvalifikationer från EES-land eller Schweiz

text: Förutsättningar för erkännandet av yrkeskvalifikationer

text: I

text: 11 §§

text: lagen (

text: ) om erkännande av yrkeskvalifikationer finns bestämmelser om förutsättningar för att yrkesutövarens yrkeskvalifikationer ska erkännas.

text: Kvalifikationsnivåer

text: I

text: 3 kap. 2 § förordningen (2016:157)

text: om erkännande av yrkeskvalifikationer delas yrkeskvalifikationer in i de kvalifikationsnivåer som behövs för att bedöma om yrkesutövarens yrkeskvalifikationer ska erkännas.

text: Jämställda utbildningar

text: I

text: 3 kap. 3 § förordningen (2016:157)

text: om erkännande av yrkeskvalifikationer finns bestämmelser om jämställda utbildningar.

text: Kompensationsåtgärder

text: I

text: 3 kap.

text: 7 §§

text: förordningen (

text: ) om erkännande av yrkeskvalifikationer finns bestämmelser om kompensationsåtgärder som ytterligare villkor för erkännande av yrkeskvalifikationer.

text: Av bilaga 1 till dessa föreskrifter framgår de kunskaps- och kompetensområden, uppnådda färdigheter och kompetenser som är grundläggande för utövandet av lärar- eller förskolläraryrket i Sverige (de nationella kraven) som enligt

text: 3 kap. 5 § förordningen (2016:157)

text: om erkännande av yrkeskvalifikationer kan krävas som ytterligare förutsättningar för ett erkännande av yrkeskvalifikationer.

text: Anpassningsperiod

text: En sökande som väljer att genomföra en anpassningsperiod som anvisad kompensationsåtgärd ska kunna intyga att han eller hon fullgjort en sådan med godkänt resultat. En anvisad yrkesutövning ska intygas med ett skriftligt omdöme som är utfärdat vid den skolenhet eller förskoleenhet där handledning har fullgjorts. En anvisad utbildning som har fullgjorts med godkänt resultat ska intygas med betyg från universitetet eller högskolan. En sökande som kan intyga att han eller hon har genomfört anvisad anpassningsperiod med godkänt resultat ska efter ny ansökan få berörda yrkeskvalifikationer erkända.

text: Lämplighetsprov

text: En sökande som väljer att genomföra ett lämplighetsprov som kompensationsåtgärd ska kunna intyga att han eller hon fullgjort ett sådant med godkänt resultat. Detta ska framgå av intyg från det universitet eller den högskola som genomför provet på uppdrag av Skolverket. En sökande som kan intyga att han eller hon har genomfört anvisat lämplighetsprov med godkänt resultat ska efter ny ansökan få berörda yrkeskvalifikationer erkända.

text: Av bilaga 2 till dessa föreskrifter framgår de kunskapsområden som ett lämplighetsprov kan omfatta. För varje sökande som ska genomgå ett lämplighetsprov ska innehållet i provet bestämmas efter en jämförelse mellan dessa kunskapsområden och sökandes yrkeskvalifikationer.

text: 3 kap. Sökande med lärar- eller förskollärarutbildning från tredje land

text: Av bilaga 1 till dessa föreskrifter framgår de kunskaps- och kompetensområden, uppnådda färdigheter och kompetenser som är grundläggande för utövandet av lärar- eller förskolläraryrket i Sverige (de nationella kraven). En sökande med en lärar- eller förskollärarutbildning från tredje land måste utöver de villkor för behörighet och legitimation som framgår av

text: 3 kap. 1 § förordningen (2011:326)

text: om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare även uppfylla de nationella kraven.

text: Om en sökandes utbildning inte uppfyller villkoren i

text: 3 kap. 1 § förordningen (2011:326)

text: om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare eller om sökanden inte uppfyller de nationella kraven i bilaga 1 till dessa föreskrifter kan Skolverket, om det i det enskilda fallet bedöms vara lämpligt, anvisa sökanden att genomföra en kompletterande insats. En sökande som kan styrka att han eller hon har genomfört den kompletterande insats som Skolverket har anvisat ska efter ny ansökan bedömas uppfylla kraven för legitimation eller sådan behörighet som den kompletterande insatsen avsåg.

text: 4 kap. Kunskaper i svenska språket

text: De kunskaper i svenska som behövs för sökande med erkända yrkeskvalifikationer eller lärar- eller förskollärarutbildning från tredje land för att bli behörig legitimerad lärare eller förskollärare kan ha förvärvats genom att sökanden 1. har gått igenom en av universitet eller högskola i Sverige anordnad undervisning i svenska för utomnordiska studenter med godkänt resultat, 2. visar godkänt resultat på särskilt test i svenska för universitets- och högskolestudier (TISUS) eller på prov i svenska som avslutar den undervisning som avses i 1, 3. har gått igenom en prövning med godkänt resultat i någon av kurserna Svenska 3 eller Svenska som andraspråk 3 enligt förordningen (SKOLFS

text: 2010:261) om ämnesplaner för de gymnasiegemensamma ämnena, 4. har gått igenom en prövning med godkänt resultat i någon av kurserna Svenska B i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2000:2

text: ) om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet svenska i gymnasieskolan och inom gymnasial vuxenutbildning eller Svenska som andraspråk B i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2000:3

text: ) om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet svenska som andraspråk i gymnasieskolan och inom gymnasial vuxenutbildning, eller 5. visar motsvarande kunskaper på annat sätt. En sökande som före den 1 juli 2013 har gått igenom en prövning med godkänt resultat i någon av kurserna svenska 2 eller svenska som andraspråk 2 enligt förordningen om ämnesplaner för de gymnasiegemensamma ämnena ska anses uppfylla kravet i första stycket 3.

text: 5 kap. Akademisk titel i legitimationen

text: En lärare eller förskollärare som avses i 1 kap. 2 § och som uppfyller villkoren för legitimation i Sverige har rätt att använda den akademiska titel som han eller hon enligt lag eller annan författning får använda i det land där titeln utfärdats och på detta lands språk. Om den sökande önskar det anger Skolverket i legitimationen titeln, och i förekommande fall förkortningen av den, samt namn och plats för den institution som utfärdat titeln.

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 20 april 2016. 2. Genom dessa föreskrifter upphävs Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:36

text: ) om villkor för behörighet för lärare och förskollärare med utländsk utbildning.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Anna Bergqvist

text: Bilaga 1

text: Nationella krav

text: Allmänt krav

text: För att bli behörig i ett ämne krävs att sökanden har utbildning i ämnet.

text: Förskollärare

text: Sökandes utbildning ska vara en utbildning med förskollärarinriktning i utbildningslandet. Sökandes utbildning ska innehålla lärarförberedande studier samt studier inom det förskolepedagogiska området som totalt motsvarar minst 150 högskolepoäng. En sökande ska visa kunskap om grundläggande läs- och skrivutveckling på svenska. En sökande med utbildning till förskollärare från Norge, Danmark, Finland, Island eller Färöarna (sökande med nordisk utbildning) är undantagen kravet att visa kunskap om grundläggande läs- och skrivinlärning på svenska. En sökande med utbildning från Finland är undantagen kravet endast om hon eller han har rätt att anställas i svensktalande förskolor i Finland. En sökande som har svenska som modersmål eller som har genomgått svenskspråkig grundskola behöver inte visa grundläggande kunskaper om läs- och skrivutveckling på svenska.

text: Lärare i förskoleklass, fritidshemmet och lärare i grundskolans årskurs 1–6

text: Sökandes utbildning ska vara en klasslärarutbildning i utbildningslandet. För behörighet enbart i förskoleklassen kan utbildningen även vara en utbildning med förskollärarinriktning i utbildningslandet. Sökandes utbildning ska innehålla lärarförberedande studier samt ämnes- och ämnesdidaktiska studier som totalt motsvarar minst 180 högskolepoäng. Ämnesstudierna i utbildningen måste innefatta studier i undervisningsspråket och i matematik för att kunna bedömas motsvara en grundlärarexamen. För behörighet i fritidshemmet ska sökandes utbildning även innehålla studier inom det fritidspedagogiska området inklusive ämnes- och ämnesdidaktiska studier i minst ett praktiskt eller estetiskt ämne. För behörighet i förskoleklass och årskurs 1–3 ska sökande visa grundläggande kunskaper om läs- och skrivutveckling på svenska. En sökande med nordisk lärarutbildning är undantagen kravet att visa kunskap om grundläggande läs- och skrivutveckling på svenska. Sökande med utbildning från Finland är undantagen kravet endast om sökanden har rätt att undervisa i svensktalande skolor i Finland. En sökande som har svenska som modersmål eller som har genomgått svenskspråkig grundskola behöver inte visa grundläggande kunskaper om läs- och skrivutveckling på svenska.

text: En sökande som inte uppfyller kravet på grundläggande läs- och skrivutveckling på svenska får behörighet från grundskolans årskurs 3 och uppåt om utbildningen är avsedd för det.

text: Ämneslärare

text: Sökandes utbildning ska vara en ämneslärarutbildning i utbildningslandet. Sökandes utbildning ska innehålla lärarförberedande studier som motsvarar minst 45 högskolepoäng. Utbildningen måste innehålla ämnesstudier i minst ett undervisningsämne (svenskt skolämne) som motsvarar minst 90 högskolepoäng.

text: Ämneslärare i ämnena svenska, samhällskunskap och musik

text: För behörighet att undervisa i ämnena svenska, samhällskunskap eller musik måste utbildningen innehålla ämnesstudier som motsvarar minst 90 högskolepoäng i vartdera ämnet för behörighet i årskurs 7–9 eller om motsvarande minst 120 högskolepoäng i vartdera ämnet för behörighet i gymnasieskolan.

text: Ämneslärare i övriga undervisningsämnen

text: För behörighet att undervisa i övriga ämnen måste utbildningen innehålla ämnesstudier som motsvarar minst 45 högskolepoäng i ämnet för behörighet i årskurs 7–9 eller om motsvarande minst 90 högskolepoäng i ämnet för behörighet i gymnasieskolan.

text: Yrkeslärare

text: Sökandes utbildning ska vara en yrkeslärarutbildning i utbildningslandet. Sökandes utbildning ska motsvara minst 60 högskolepoäng varav lärarförberedande studier ska utgöra minst 45 högskolepoäng. Sökande ska ha kvalificerade och relevanta yrkeskunskaper som motsvarar antagningskraven vid antagning till svensk yrkeslärarutbildning.

text: Speciallärare

text: Sökandes utbildning ska uppfylla kraven för någon av kategorierna lärar- eller förskollärarutbildning. Sökandes utbildning ska därutöver vara en speciallärareller specialpedagogutbildning i utbildningslandet. Utbildningen ska syfta till sådan yrkesverksamhet som speciallärare eller specialpedagog bedriver i det svenska skolväsendet. Sökandes utbildning ska innehålla studier inom ämnesområdet specialpedagogik som motsvarar minst 45 högskolepoäng.

text: Sökande med äldre lärar- eller förskollärarexamen

text: Sökande med en äldre utbildning kan bedömas gentemot det krav på innehåll som återfinns i äldre svensk lärarexamina från motsvarande tidsperiod.

text: Lärare i svenska

text: En sökande ska uppvisa kompetens i att undervisa elever i ämnet svenska. För behörighet att undervisa i ämnet svenska ska sökanden uppfylla de poängkrav för ämnesstudier i svenska som finns angivna i

text: 2 kap.

text: 3 a

text: 7 a

text: och

text: 21 §§

text: förordningen (

text: ) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. En sökande som har studerat svenska vid ett högre lärosäte i Danmark, Island, Färöarna, Norge eller Finland (sökande med nordisk utbildning) är undantagen från kraven i första stycket. Detsamma ska gälla en sökande som har svenska som modersmål eller som har genomgått svenskspråkig grundskola. För ämneslärare ska studierna innehålla både språkstudier och litteraturstudier.

text: Lärare i svenska som andraspråk

text: En sökande ska uppvisa kompetens i att undervisa elever i ämnet svenska som andraspråk. För behörighet att undervisa i ämnet svenska som andraspråk ska sökanden uppfylla de poängkrav för ämnesstudier i svenska som andraspråk som finns angivna i

text: 2 kap.

text: 3 a

text: 7 a

text: och

text: 21 §§

text: förordningen (

text: Lärare i engelska och moderna språk

text: En sökande ska uppvisa kompetens i att utifrån det svenska språket undervisa elever i det aktuella språket, det vill säga i språkfärdighet och kontrastiv kompetens mellan det aktuella språket och svenska. En sökande med nordisk lärarutbildning är undantagen från kravet i första stycket. Detsamma gäller en sökande som har svenska som modersmål eller som har genomgått svenskspråkig grundskola. Utbildning som avser sökandens modersmål är också undantagen från kravet om sökanden har uppfyllt kravet på kunskaper i svenska som ställs i 4 kap 1 §.

text: Lärare i idrott och hälsa

text: En sökande ska uppvisa kompetens i simning och livräddning.

text: Lärare i religionskunskap

text: En sökande ska ha kunskap om samtliga världsreligioner.

text: Bilaga 2

text: Kunskapsområden

text: Ett lämplighetsprov enligt dessa föreskrifter får omfatta följande kunskapsområden:

text: För läraryrket

text: − Kunskaper om den värdegrund som gäller för utbildning inom skolväsendet. − Kunskaper om läroplaner, ämnesplaner, kursplaner och kunskapskrav samt om läromedel för de egna undervisningsämnena och om centrala didaktiska principer för dessa ämnen. − Kunskaper i att analysera och bedöma elevers kunskapsutveckling samt kunskaper i betygssättning. − Kunskaper och färdigheter vid undervisning av svensktalande elever i ett främmande språk avseende framför allt grammatiska skillnader mellan det främmande språket och det svenska språket. − Förmåga att överföra information och leda elever i deras lärandeprocess och förmåga att möta elever på svenska i och kring ett ämnesinnehåll. − Förmåga att tillämpa metodik för läs- och skrivinlärning på svenska språket. − Förmåga att kommunicera och samarbeta med kollegor, elever och föräldrar. − Förmåga att organisera arbetet i en klass och att leda en grupp. − Kunskaper om och insikter i lärares yrkesetik. − Kunskaper om och förtrogenhet med FN:s konvention om barnets rättigheter i de sammanhang där den är tillämplig.

text: För förskolläraryrket

text: − Kunskaper om den värdegrund som gäller för utbildning inom skolväsendet. − Kunskaper om läroplanen och om centrala didaktiska principer för läroplanens ämnesområden. − Kunskaper i att följa, dokumentera och analysera barns utveckling och lärande. − Kunskaper i att kontinuerligt och systematiskt dokumentera, följa upp, utvärdera och utveckla förskolans kvalitet. − Förmåga att utgå ifrån barnens erfarenheter, intressen, behov och åsikter samt stimulera och utmana barnen i deras lärandeprocesser. − Förmåga att kommunicera och interagera med kollegor, barn och föräldrar. − Förmåga att organisera arbetet i barngruppen. − Kunskaper om och insikter i lärares yrkesetik. − Kunskaper om och förtrogenhet med FN:s konvention om barnets rättigheter.

fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets föreskrifter om erkännande av yrkeskvalifikationer samt villkor för behörighet och legitimation för lärare och förskollärare med utländsk utbildning

text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: skollagen (2010:800)

text: 2 kap. 16 b § skollagen

text: samt i förordningen (

text: Föreskrifternas tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter innehåller närmare bestämmelser om villkoren för erkännande av yrkeskvalifikationer för lärare eller förskollärare som vill utöva lärar- eller förskolläraryrket i Sverige och som har förvärvat yrkeskvalifikationer i en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i Schweiz. Dessa föreskrifter innehåller även närmare bestämmelser om villkoren för behörighet och legitimation för lärare eller förskollärare som har bevis över utländsk lärar- eller förskollärarutbildning.

text: Jfr

text: . 1

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med 1. EES-land: stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. 2. Tredje land: annan stat än EES-land och Schweiz. Övriga begrepp ska i förekommande fall ha de definitioner som anges i

text: 5 § lagen (2016:145)

text: 1 kap. 3 § förordningen (2016:157)

text: om erkännande av yrkeskvalifikationer.

text: I

text: 11 §§

text: lagen (

text: Kvalifikationsnivåer

text: I

text: 3 kap. 2 § förordningen (2016:157)

text: Jämställda utbildningar

text: I

text: 3 kap. 3 § förordningen (2016:157)

text: Kompensationsåtgärder

text: I

text: 3 kap.

text: 7 §§

text: förordningen (

text: 3 kap. 5 § förordningen (2016:157)

text: Anpassningsperiod

text: Lämplighetsprov

text: 3 kap. 1 § förordningen (2011:326)

text: 3 kap. 1 § förordningen (2011:326)

text: 4 kap. Kunskaper i svenska språket

text: SKOLFS 2010:261

text: SKOLFS 2000:2

text: SKOLFS 2000:3

text: 5 kap. Akademisk titel i legitimationen

text: SKOLFS 2011:36

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Anna Bergqvist

text: Bilaga 1

text: Nationella krav

text: Allmänt krav

text: Förskollärare

text: En sökande ska visa kunskap om grundläggande läs- och skrivinlärning på svenska. Detta kan förvärvas genom kompletterande studier vid ett svenskt lärosäte eller genom tjänstgöring som förskollärare i svensk förskola eller förskoleklass under minst ett år och på minst halvtid. Under tjänstgöringen ska det huvudsakliga undervisningsspråket ha varit svenska. En sökande med utbildning till förskollärare från Norge, Danmark, Finland, Island eller Färöarna (sökande med nordisk utbildning) är undantagen kravet att visa kunskap om grundläggande läs- och skrivinlärning på svenska. En sökande med utbildning från Finland är undantagen kravet endast om hon eller han har rätt att anställas i svensktalande förskolor i Finland.

text: Lärare i förskoleklass och lärare i grundskolans årskurs 1–3

text: En sökande ska visa grundläggande kunskaper om läs- och skrivutveckling på svenska. Sådan kunskap kan förvärvas genom kompletterande studier vid svenskt lärosäte eller genom tjänstgöring som lärare med undervisning i svensk grundskola i förskoleklass eller årskurs 1–3 under minst ett år och på minst halvtid. Under tjänstgöringen ska det huvudsakliga undervisningsspråket ha varit svenska. En sökande med nordisk lärarutbildning är undantagen kravet att visa kunskap om grundläggande läs- och skrivutveckling på svenska. Sökande med utbildning från Finland är undantagen kravet endast om sökanden har rätt att undervisa i svensktalande skolor i Finland. En sökande som har svenska som modersmål och som har genomgått svensk grundskola behöver inte visa grundläggande kunskaper om läs- och skrivutveckling på svenska. En sökande från EES som inte uppfyller kravet på grundläggande läs- och skrivutveckling på svenska får behörighet från grundskolans årskurs 4 och uppåt om deras utbildning är avsedd för det. En sökande från tredje land som inte uppfyller kravet får behörighet från grundskolans årskurs 3 och uppåt.

text: Lärare i svenska

text: En sökande ska uppvisa kompetens i att undervisa elever i ämnet svenska. Sådan kompetens kan visas genom godkända studier eller prov vid svenskt lärosäte. För behörighet att undervisa i ämnet svenska ska sökanden uppfylla de poängkrav för ämnesstudier i svenska som finns angivna i

text: 2 kap.

text: 3 a

text: 7 a

text: och

text: 21 §§

text: förordningen (

text: En sökande som har studerat svenska på ett högre lärosäte i Danmark, Island, Färöarna, Norge eller Finland (sökande med nordisk utbildning) är undantagen från kraven i första och andra stycket. För sökande med utbildning från Finland gäller undantaget för grundlärare. För ämneslärare gäller undantaget endast om studierna har bedrivits vid ett högre lärosäte med svenska som undervisningsspråk eller vid ett annat högre lärosäte som har samma behörighetskrav för tillträde till studierna i svenska som ett svenskspråkigt universitet. För ämneslärare ska studierna innehålla både språkstudier och litteraturstudier.

text: Lärare i svenska som andraspråk

text: En sökande ska uppvisa kompetens i att undervisa elever i ämnet svenska som andraspråk. Sådan kompetens kan visas genom godkända studier eller prov vid svenskt lärosäte. För behörighet att undervisa i ämnet svenska som andraspråk ska sökanden uppfylla de poängkrav för ämnesstudier i svenska som andraspråk som finns angivna i

text: 2 kap.

text: 3 a

text: 7 a

text: och

text: 21 §§

text: förordningen (

text: Lärare i främmande språk

text: En sökande ska uppvisa kompetens i att utifrån det svenska språket undervisa elever i det främmande språket, dvs. i språkfärdighet och kontrastiv kompetens mellan det främmande språket och svenska. Sådan kompetens kan visas genom studier eller prov vid svenskt lärosäte eller tjänstgöring som lärare i det moderna språket på en svensk skola under minst ett läsår och på minst halvtid. Det huvudsakliga undervisningsspråket på skolan ska ha varit svenska. En sökande med nordisk lärarutbildning är undantagen från kravet i första stycket. Utbildning som avser sökandens modersmål är undantagen också från kravet om sökanden har uppfyllt kravet på kunskaper i svenska som ställs i 4 kap 1 §.

text: Lärare i idrott och hälsa

text: En sökande ska uppvisa kompetens i simning. Om prov i simning saknas i den utländska lärarutbildningen kan utbildningen kompletteras med godkänd kurs från högskola eller annan anordnare. Kravet kan inte kompenseras genom tjänstgöring.

text: Lärare i religionskunskap

text: En sökande ska ha kunskap om samtliga världsreligioner. Om det framgår av examensbevis eller motsvarande intyg att lärarutbildningen inte omfattar samtliga världsreligioner kan detta, när det gäller lärare som är behöriga i ämnet religionskunskap i utbildningslandet, kompenseras genom kompletterande studier eller tjänstgöring som lärare i religionskunskap i en svensk skola under minst ett läsår och på minst halvtid.

text: Bilaga 2

text: Kunskapsområden

text: För läraryrket

text: • Kunskaper om den värdegrund som gäller för utbildning inom skolväsendet. • Kunskaper om läroplaner, ämnesplaner, kursplaner och kunskapskrav samt om läromedel för de egna undervisningsämnena och om centrala didaktiska principer för dessa ämnen. • Kunskaper i att analysera och bedöma elevers kunskapsutveckling samt kunskaper i betygssättning. • Kunskaper och färdigheter vid undervisning av svensktalande elever i ett främmande språk avseende framför allt grammatiska skillnader mellan det främmande språket och det svenska språket. • Förmåga att överföra information och leda elever i deras lärandeprocess och förmåga att möta elever på svenska i och kring ett ämnesinnehåll. • Förmåga att tillämpa metodik för läs- och skrivinlärning på svenska språket. • Förmåga att kommunicera och samarbeta med kollegor, elever och föräldrar. • Förmåga att organisera arbetet i en klass och att leda en grupp. • Kunskaper om och insikter i lärares yrkesetik. • Kunskaper om och förtrogenhet med FN:s konvention om barnets rättigheter i de sammanhang där den är tillämplig.

text: För förskolläraryrket

text: • Kunskaper om den värdegrund som gäller för utbildning inom skolväsendet. • Kunskaper om läroplanen och om centrala didaktiska principer för läroplanens ämnesområden. • Kunskaper i att följa, dokumentera och analysera barns utveckling och lärande. • Kunskaper i att kontinuerligt och systematiskt dokumentera, följa upp, utvärdera och utveckla förskolans kvalitet. • Förmåga att utgå ifrån barnens erfarenheter, intressen, behov och åsikter samt stimulera och utmana barnen i deras lärandeprocesser. • Förmåga att kommunicera och interagera med kollegor, barn och föräldrar. • Förmåga att organisera arbetet i barngruppen. • Kunskaper om och insikter i lärares yrkesetik. • Kunskaper om och förtrogenhet med FN:s konvention om barnets rättigheter.


text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om utformningen av betyg efter prövning i grundskolan och specialskolan. I bilagorna anges hur betygen ska vara utformade.

text: Vilka skolformer som omfattas av föreskrifterna

text: Föreskrifterna gäller för grundskolan och specialskolan. Föreskrifterna ska även tillämpas på utbildning vid särskilda ungdomshem som regleras i

text: 24 kap. 8 § skollagen (2010:800)

text: . För sådan utbildning ska relevanta bestämmelser i dessa föreskrifter tillämpas med de nödvändiga avvikelser som följer av att barnet vistas i ett sådant hem.

text: Vilka uppgifter betyg efter prövning ska innehålla

text: Uppgifter och utformning

text: Betyg efter prövning från grundskolan ska innehålla de uppgifter som anges i 5–10 §§ samt vara utformade på det sätt som anges i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

text: Betyg efter prövning från specialskolan ska innehålla de uppgifter som anges i 5–10 §§ samt vara utformade på det sätt som anges i bilaga 2 till dessa föreskrifter.

text: Dokumenthuvudet

text: Betyg efter prövning ska innehålla ett dokumenthuvud. Dokumenthuvudet får innehålla huvudmannens eller skolenhetens logotyp på den plats som anges i bilaga 1 och 2. Dokumenthuvudet ska innehålla följande uppgifter: – dokumentnamn: betyg efter prövning, – skolform: grundskolan eller specialskolan, – datum för utfärdande, – namn på skolenhet och namn på huvudman, – Skolverkets skolenhetskod, och – efternamn och tilltalsnamn samt personnummer eller motsvarande på den som genomgått prövning för betyg (fältet ska vara rastrerat).

text: Kolumnen för ämnen

text: Betyget efter prövning ska innehålla en kolumn för ämnen. I kolumnen ska anges det eller de ämnen som den som genomgått prövning för betyg har fått betyg i efter prövning.

text: Kolumnen för betyg

text: Betyget efter prövning ska innehålla en kolumn för betyg. I kolumnen ska betyg i respektive ämne anges. Betygsbeteckningarna ska vänsterställas. Kolumnen ska vara rastrerad.

text: Fältet för noteringar

text: Betyget efter prövning ska innehålla ett fält för noteringar.

text: Underskrift

text: Rektorn ska skriva under betyget efter prövning. Underskriften ska ges ett namnförtydligande.

text: Information om hur betygen betecknas

text: Av betyget efter prövning ska framgå information om hur betygen betecknas. Hur betygen ska betecknas framgår för grundskolan av

text: 10 kap. 17 § skollagen (2010:800)

text: och för specialskolan av

text: 12 kap. 17 § skollagen

text: . ____________________

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2016. På Skolverkets vägnar MIKAEL HALÁPI Anna Medin

text: Bilaga 1

text: BETYG EFTER PRÖVNING

text: Plats för logotyp

text: Grundskolan

text: Datum för utfärdande …………………………………………….… Skolenhet och huvudman ……………………………………………………………………………………. Skolenhetskod

text: Efternamn, tilltalsnamn Personnummer

text: Ämne Betyg

text: Noteringar:

text: Rektorns underskrift …………………………………………………………………………. Rektorns namnförtydligande ………………………………………………………………………….

text: Som betyg ska någon av beteckningarna A, B, C, D, E eller F användas. Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg betecknas med E. Betyg för icke godkänt betyg betecknas med F.

text: Bilaga 2

text: BETYG EFTER PRÖVNING

text: Plats för logotyp

text: Specialskolan

text: Efternamn, tilltalsnamn Personnummer

text: Ämne Betyg

text: Noteringar:

title: Skolverkets föreskrifter om utformningen av betyg efter prövning i grundskolan och specialskolan

text: Föreskrifterna gäller för grundskolan och specialskolan. Föreskrifterna ska, så långt det är möjligt, även tillämpas på sådan utbildning vid särskilda ungdomshem som avses i

text: 24 kap. 8 § skollagen (2010:800)

text: Uppgifter och utformning

text: Dokumenthuvudet

text: – skolform: grundskolan eller specialskolan, – datum för utfärdande, – namn på skolenhet och namn på huvudman, – Statistiska centralbyråns skolenhetskod, och – efternamn och tilltalsnamn samt personnummer eller motsvarande på den som genomgått prövning för betyg (fältet ska vara rastrerat).

text: Kolumnen för ämnen

text: Kolumnen för betyg

text: Fältet för noteringar

text: Underskrift

text: Information om hur betygen betecknas

text: 10 kap. 17 § skollagen (2010:800)

text: och för specialskolan av

text: 12 kap. 17 § skollagen

text: På Skolverkets vägnar

text: MIKAEL HALÁPI Anna Medin

text: BETYG EFTER PRÖVNING

text: Plats för logotyp

text: Grundskolan

text: Datum för utfärdande Skolenhet och huvudman

text: Skolenhetskod

text: Efternamn, tilltalsnamn Personnummer

text: Ämne Betyg

text: Noteringar

text: Rektorns underskrift

text: Rektorns namnförtydligande

text: BETYG EFTER PRÖVNING

text: Plats för logotyp

text: Specialskolan

text: Skolenhetskod

text: Efternamn, tilltalsnamn Personnummer

text: Ämne Betyg

text: Noteringar

text: Rektorns underskrift

text: Rektorns namnförtydligande


title: Skolverkets föreskrifter om prövning i gymnasieskolan

text: Bestämmelser om prövning i gymnasieskolan finns i

text: 15 kap. 28 § skollagen (2010:800)

text: och

text: 8 kap.

text: 26 §§

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: Bestämmelserna om betygssättning i

text: 3 kap.

text: och

text: 15 kap.

text: skollagen (2010:800)

text: samt

text: 8 kap.

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: gäller i tillämpliga delar vid prövning. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2016. På Skolverkets vägnar MIKAEL HALÁPI Jessica Ovin

type: foreskrift


title: Skolverkets föreskrifter om prövning i kommunal vuxenutbildning

text: Bestämmelser om prövning i kommunal vuxenutbildning finns i

text: 20 kap.

text: 41 §§

text: skollagen (2010:800)

text: och

text: 4 kap. 24 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning.

text: Bestämmelserna om betygssättning i

text: 3 kap.

text: och

text: 20 kap.

text: skollagen (2010:800)

text: Ansvarig utgivare: Jonas Nordström Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20

text: Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: Elanders Sverige AB, 2016


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet djur för forskningsändamål finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2016.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: SKOLFS 2022:75

text: Bilaga

text: Djur för forskningsändamål

text: Ämnet djur för forskningsändamål behandlar skötsel av djur och anläggningar som används för forskningsändamål. Ämnet behandlar också djurens betydelse i ekosystemen. Centralt i ämnet är hantering av djur, djurens behov, djuretik samt lagar och andra bestämmelser som reglerar djurhållning av olika slag.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet djur för forskningsändamål ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper för yrkesarbete med djur för forskningsändamål. Den ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att sköta djur för forskningsändamål med utgångspunkt i djurs behov och naturliga beteende samt med vetenskapligt beprövade metoder som grund. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att följa fasta rutiner och ta ansvar i arbetet med djur för forskningsändamål samt kunskaper om foder och foderhantering. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur man förebygger skador och sjukdomar hos djur för forskningsändamål samt hur man minimerar påverkan på miljön. Undervisningen ska dessutom bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller i samband med arbete med djur för forskningsändamål. Genom praktiska övningar i undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att hantera och sköta djur och anläggningar samt teknisk utrustning som används för forskningsändamål. Genom stallturer och fältstudier i olika djurmiljöer ska eleverna ges möjlighet att följa djurs utveckling, hälsa och välbefinnande. Genom observationer och fältstudier ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om etologi.

text: Undervisningen i ämnet djur för forskningsändamål ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om djurarter som används för forskningsändamål och om deras betydelse för forskning samt om dessa djurarters betydelse för människan. 2. Kunskaper om etologi i samband med djurhållning. 3. Kunskaper om näringsfysiologi, utfodring och foderhantering. 4. Förmåga att sköta och hantera djur för forskningsändamål på ett etiskt och säkert sätt samt utifrån djurens och verksamhetens behov. 5. Förmåga att sköta och hantera utrustning och anläggningar på ett säkert sätt. 6. Förmåga att arbeta ergonomiskt och med hänsyn till miljön. 7. Kunskaper om hygien och smittskydd samt förmåga att följa hygienrutiner och förebygga ohälsa hos djuren. 8. Kunskaper om lagar och andra bestämmelser som rör arbete med djur för forskningsändamål.

text: Kurser i ämnet

text: SKOLFS 2022:75

text: Djur för forskningsändamål, 200 poäng, som bygger på kursen sällskapsdjur 1.

text: Djur för forskningsändamål, 200 poäng

text: Kurskod: DJFDJU0

text: Kursen djur för forskningsändamål omfattar punkterna 1–8 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper om hantering och skötsel av djur.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll:

text: Biologisk grund

text: – Identifiering och namngivning av djurarter som ofta används inom forskning. – Artspecifik biologi hos forskningsdjur, anatomi, fysiologi, uppfödning, genetik och genetiska förändringar. – Djurarternas naturliga beteenden och naturliga livsmiljö. Arternas egenskaper och särskilda behov samt deras naturliga livsmiljö vad gäller till exempel temperatur, ljus, bottenmaterial och tillgång på vatten. – Orsaker till beteendeförändringar som följd av skador, sjukdomar och behandling. – Miljöberikning för att stimulera djurens naturliga beteende. – Foder och foderberäkning, fodrets näringsinnehåll och kvalitet samt artspecifika foderbehov. – Djurs påverkan av miljöomställningar och stress. Artspecifik ångest, smärta och lidande hos djur som används för forskningsändamål. – Alternativ till användning av försöksdjur – möjligheter och begränsningar. – Mikroorganismer, smitta och smittspridning samt sanering, desinfektion och avfallshantering.

text: Arbetsuppgifter och utrustning

text: – Rutiner för att upptäcka beteendeförändringar hos forskningsdjur. – Journalföring, muntlig och skriftlig rapportering beträffande djurens hälsotillstånd och beteenden. – Utarbetande av planer för skötsel av forskningsdjur. Arbetsuppgifter utifrån uppgjord plan samt uppföljning och rapportering. – Skötsel och hantering av forskningsdjur. – Artspecifik metodik när det gäller hantering och försök. – Bedövning och smärtlindring. – Avbrytningspunkt, avlivning och hantering av döda djur. – Skötsel och hantering av anläggningar och utrustningar. – Klimatkontroll i djurmiljön.

text: Arbetsmiljö, säkerhetsfrågor och bestämmelser

text: – Etik i samband med användning av och arbete med forskningsdjur. Etiska nämnder och internationellt arbete inom området. 3

text: SKOLFS 2022:75

text: – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet i samband med arbete med forskningsdjur. – Hygien, smittskydd och förebyggande hälsoarbete. – Lagar och andra bestämmelser i samband med arbete med forskningsdjur, till exempel angående införskaffande av djur, djurhållning och skötsel och användning av forskningsdjur.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven identifierar med viss säkerhet och namnger med vetenskapliga och yrkesmässiga termer djurarter som ofta används för forskningsändamål. Dessutom redogör eleven översiktligt för de olika djurarternas biologi och naturliga beteende. När eleven observerar djurens beteende redogör hon eller han med viss säkerhet för tecken som tyder på ohälsa eller vantrivsel. Eleven redogör översiktligt för faktorer som påverkar forskningsdjurens trivsel och föreslår enkla åtgärder för att förbättra forskningsdjurens hälsa och närmiljö. Dessutom redogör eleven översiktligt för utfodring och foderhantering samt för fodrets näringsinnehåll och kvalitet. Eleven planerar i samråd med handledare sitt arbete med forskningsdjur samt sköter och hanterar i samråd med handledare djur på ett etiskt och säkert sätt utifrån djurens behov. Dessutom sköter och hanterar eleven i samråd med handledare utrustning, anläggningar och vistelsemiljöer på ett säkert sätt. Resultatet av arbetet är tillfredsställande. I arbetet löser eleven i samråd med handledare de problem som uppstår. Eleven arbetar ergonomiskt och tar hänsyn till miljön. När eleven arbetar med forskningsdjur följer hon eller han aktuella etiska regler, hygienrutiner samt redogör översiktligt för hygien och smittskydd. Dessutom redogör eleven översiktligt för och arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som rör arbete med forskningsdjur. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven identifierar med viss säkerhet och namnger med vetenskapliga och yrkesmässiga termer djurarter som ofta används för forskningsändamål. Dessutom redogör eleven utförligt för de olika djurarternas biologi och naturliga beteende. När eleven observerar djurens beteende redogör hon eller han med viss säkerhet för tecken som tyder på ohälsa eller vantrivsel. Eleven redogör utförligt för faktorer som påverkar forskningsdjurens trivsel och föreslår åtgärder för att förbättra forskningsdjurens hälsa och närmiljö. Dessutom redogör eleven utförligt för utfodring och foderhantering samt för fodrets näringsinnehåll och kvalitet. Eleven planerar efter samråd med handledare sitt arbete med 4 forskningsdjur samt sköter och hanterar efter samråd med handledare djur

text: SKOLFS 2022:75

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven identifierar med säkerhet och namnger med vetenskapliga och yrkesmässiga termer djurarter som ofta används för forskningsändamål. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för de olika djurarternas biologi och naturliga beteende. När eleven observerar djurens beteende redogör hon eller han med säkerhet för tecken som tyder på ohälsa eller vantrivsel. Eleven redogör utförligt och nyanserat för faktorer som påverkar forskningsdjurens trivsel och föreslår avancerade åtgärder för att förbättra forskningsdjurens hälsa och närmiljö. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för utfodring och foderhantering samt för fodrets näringsinnehåll och kvalitet. Eleven planerar efter samråd med handledare sitt arbete med forskningsdjur samt sköter och hanterar efter samråd med handledare djur på ett etiskt och säkert sätt utifrån djurens behov. Dessutom sköter och hanterar eleven efter samråd med handledare utrustning, anläggningar och vistelsemiljöer på ett säkert sätt. Resultatet av arbetet är gott. I arbetet löser eleven efter samråd med handledare de problem som uppstår. Eleven arbetar ergonomiskt och tar hänsyn till miljön. När eleven arbetar med forskningsdjur följer hon eller han aktuella etiska regler, hygienrutiner samt redogör utförligt och nyanserat för hygien och smittskydd. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för och arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som rör arbete med forskningsdjur. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet djur för forskningsändamål i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Djur för forskningsändamål

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: Djur för forskningsändamål, 200 poäng

text: Kurskod: DJFDJU0

text: Centralt innehåll

text: Biologisk grund

text: • Identifiering och namngivning av djurarter som ofta används inom forskning. • Artspecifik biologi hos forskningsdjur, anatomi, fysiologi, uppfödning, genetik och genetiska förändringar. • Djurarternas naturliga beteenden och naturliga livsmiljö. Arternas egenskaper och särskilda behov samt deras naturliga livsmiljö vad gäller till exempel temperatur, ljus, bottenmaterial och tillgång på vatten. • Orsaker till beteendeförändringar som följd av skador, sjukdomar och behandling. • Miljöberikning för att stimulera djurens naturliga beteende. • Foder och foderberäkning, fodrets näringsinnehåll och kvalitet samt artspecifika foderbehov. • Djurs påverkan av miljöomställningar och stress. Artspecifik ångest, smärta och lidande hos djur som används för forskningsändamål. • Alternativ till användning av försöksdjur – möjligheter och begränsningar. • Mikroorganismer, smitta och smittspridning samt sanering, desinfektion och avfallshantering.

text: Arbetsuppgifter och utrustning

text: • Rutiner för att upptäcka beteendeförändringar hos forskningsdjur. • Journalföring, muntlig och skriftlig rapportering beträffande djurens hälsotillstånd och beteenden. • Utarbetande av planer för skötsel av forskningsdjur. Arbetsuppgifter utifrån uppgjord plan samt uppföljning och rapportering. • Skötsel och hantering av forskningsdjur. • Artspecifik metodik när det gäller hantering och försök. • Bedövning och smärtlindring. • Avbrytningspunkt, avlivning och hantering av döda djur. • Skötsel och hantering av anläggningar och utrustningar. • Klimatkontroll i djurmiljön.

text: • Etik i samband med användning av och arbete med forskningsdjur. Etiska nämnder och internationellt arbete inom området. • Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet i samband med arbete med forskningsdjur. • Hygien, smittskydd och förebyggande hälsoarbete. • Lagar och andra bestämmelser i samband med arbete med forskningsdjur, till exempel angående införskaffande av djur, djurhållning och skötsel och användning av forskningsdjur.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: trivsel och föreslår åtgärder för att förbättra forskningsdjurens hälsa och närmiljö. Dessutom redogör eleven utförligt för utfodring och foderhantering samt för fodrets näringsinnehåll och kvalitet. Eleven planerar efter samråd med handledare sitt arbete med forskningsdjur samt sköter och hanterar efter samråd med handledare djur på ett etiskt och säkert sätt utifrån djurens behov. Dessutom sköter och hanterar eleven efter samråd med handledare utrustning, anläggningar och vistelsemiljöer på ett säkert sätt. Resultatet av arbetet är tillfredsställande. I arbetet löser eleven efter samråd med handledare de problem som uppstår. Eleven arbetar ergonomiskt och tar hänsyn till miljön. När eleven arbetar med forskningsdjur följer hon eller han aktuella etiska regler, hygienrutiner samt redogör utförligt för hygien och smittskydd. Dessutom redogör eleven utförligt för och arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som rör arbete med forskningsdjur. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A


identifier: SKOLFS 2016:2

title: Skolverkets allmänna råd om utbildning för nyanlända elever

text: 1. Förutsättningar för arbetet

text: Hemkommunen bör • genom samarbete med myndigheter säkerställa att nyanlända barn och ungdomar i kommunen så snart som möjligt kommer i kontakt med och får information om skolväsendet.

text: Huvudmannen bör • regelbundet förvissa sig om att rektorn för en skolenhet har tillräckliga resurser för att leva upp till bestämmelserna om mottagande av och den fortsatta utbildningen för nyanlända elever för att vid behov kunna omfördela resurserna mellan skolenheterna, • ha en långsiktig planering för mottagande av och den fortsatta utbildningen för nyanlända elever, samt • skapa rutiner för att, med utgångspunkt i den långsiktiga planeringen, följa upp att arbetet med mottagande av och den fortsatta utbildningen för nyanlända elever fungerar på skolenheterna och i förekommande fall vidta nödvändiga åtgärder.

text: Rektorn bör • regelbundet informera huvudmannen om behovet av resurser för att ge de nyanlända eleverna förutsättningar att utvecklas så långt som möjligt mot utbildningens mål samt vilka ytterligare resurser som skolenheten behöver, • se till att det finns rutiner för hur kvalitetsarbetet kring mottagande av och den fortsatta utbildningen för nyanlända elever ska bedrivas på skolenheten, samt • analysera lärarnas och övrig skolpersonals behov av kompetensutveckling avseende mottagande av och den fortsatta utbildningen för nyanlända elever och ge möjligheter till sådan kompetensutveckling.

text: 2. Inledande bedömning av nyanlända elevers kunskaper för placering i årskurs och undervisningsgrupp samt skolform

text: Huvudmannen bör • ha rutiner som säkerställer att rektorn är delaktig i och tar del av den genomförda bedömningen, i de fall inledande bedömningar av nyanlända elevers kunskaper sker vid en central mottagningsenhet eller motsvarande, och • skapa förutsättningar för rektorn att säkerställa att den nyanlända eleven både har lämplig placering och får lämplig undervisning under den tid som hennes eller hans kunskaper inledningsvis bedöms.

text: Rektorn bör • ha rutiner så att lärare och övrig skolpersonal så snart som möjligt informeras om att en inledande bedömning av den nyanlända elevens kunskaper behöver göras, hur denna bedömning ska genomföras och vilka som ska medverka i bedömningen, • ha rutiner för hanteringen av underlag inför beslut om placering i årskurs och undervisningsgrupp, • vid den inledande bedömningen av den nyanlända elevens kunskaper verka för att hon eller han får visa sina kunskaper på sitt starkaste språk, och • säkerställa att den nyanlända eleven har lämplig placering och får en lämplig undervisning under den tid som hennes eller hans kunskaper inledningsvis bedöms.

text: Lärare och övrig skolpersonal bör • utifrån skolans rutiner genomföra en inledande bedömning av den nyanlända elevens kunskaper och därefter göra en sammantagen analys av allt befintligt underlag inför rektorns beslut om placering i årskurs och undervisningsgrupp, och • i samband med den inledande bedömningen av den nyanlända elevens kunskaper uppmärksamma tecken på att hon eller han kan vara i behov av annat stöd än åtgärder för nyanlända och då skyndsamt ge eleven stöd i form av extra anpassningar eller anmäla till rektorn att det finns behov av att göra en utredning om särskilt stöd eller om mottagande i en annan skolform.

text: 3. Undervisning för nyanlända elever

text: Rektorn bör • ha rutiner för att säkerställa att elever i förberedelseklass så snart som möjligt på heltid kan delta i undervisningen i sin ordinarie undervisningsgrupp.

text: Lärare och övrig skolpersonal bör • utbyta kunskaper och erfarenheter om en nyanländ elev för att följa elevens språk- och kunskapsutveckling i varje ämne, samt • gemensamt planera och genomföra undervisningen så att en elev i förberedelseklass så snart som möjligt kan delta i sin ordinarie undervisningsgrupp på heltid samt för att underlätta övergången mellan förberedelseklassen och den ordinarie undervisningsgruppen.

text: 4. Undervisningstid för nyanlända elever

text: Rektorn bör • ha rutiner för beslut om prioriterad timplan och för att säkerställa att tiden mellan olika ämnen vid behov omfördelas för elever med prioriterad timplan.

text: Lärare och övrig skolpersonal bör • vid behov informera rektorn ifall ett beslut om en elevs prioriterade timplan behöver förändras eller avslutas.

text: 5. Gymnasieutbildning för nyanlända elever

text: Huvudmannen bör • ha rutiner för den inledande bedömningen av språkkunskaperna hos de nyanlända ungdomar som ska tas emot på språkintroduktion i gymnasieskolan, och • ha rutiner för hur rektorn vid den skolenhet där en nyanländ elev ska tas emot tar del av den genomförda bedömningen, i de fall inledande bedömningar av nyanlända elevers språkkunskaper sker vid en central enhet inom huvudmannens organisation.

text: Rektorn bör • ha rutiner för att säkerställa att kunskapsutvecklingen hos en elev på språkintroduktion fortlöpande bedöms, så att eleven så snart som möjligt kan komma vidare i sin utbildning, och • verka för att den nyanlända eleven får visa sina kunskaper i olika ämnen på sitt starkaste språk.

text: Lärare och övrig skolpersonal bör • utbyta kunskaper och erfarenheter om en nyanländ elev för att följa elevens språk- och kunskapsutveckling i varje ämne, • gemensamt planera och genomföra undervisningen så att en elev på språkintroduktion så snart som möjligt kan komma vidare i sin utbildning, och • uppmärksamma tecken på att en nyanländ elev kan vara i behov av annat stöd än åtgärder för nyanlända och då skyndsamt ge eleven stöd i form av extra anpassningar eller anmäla till rektorn att det finns behov av att göra en utredning om särskilt stöd eller om mottagande i en annan skolform.

text: Dessa allmänna råd ersätter Skolverkets allmänna råd (

text: SKOLFS 2009:15

text: ) för utbildning av nyanlända elever.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Eva Blomdahl

text: Ansvarig utgivare: Jonas Nordström Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20

text: Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: 4 Elanders Sverige AB, 2016


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet djurparksdjur finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2016.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Djurparksdjur

text: Ämnet djurparksdjur behandlar skötsel av djur och djuranläggningar i djurparker som bedrivs för att främja zoologisk forskning och naturvård med offentlig förevisning av djur. Centralt i ämnet är hantering av djur, djurens behov, djuretik samt lagar och andra bestämmelser som reglerar arbete med djur och djurhållning i offentlig förevisning. Ämnet behandlar dessutom djurens betydelse i ekosystemen och betydelsen av att bevara arter.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet djurparksdjur ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper för yrkesarbete med djurparksdjur. Den ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att sköta djurparksdjur på ett säkert och etiskt sätt med utgångspunkt i djurens behov och verksamhetens krav samt med vetenskapligt beprövade metoder som grund. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om djurparksdjurs biologi och naturliga beteende samt om foder och foderhantering. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att följa rutiner och ta ansvar i arbetet med djur. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att iaktta och tolka djurparksdjurs beteende och välmående. Genom undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur man förebygger skador och sjukdomar hos djur. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller djurhållning för offentlig förevisning. Genom övningar, stallturer och studier i olika djurmiljöer ska eleverna ges möjlighet att studera djurparksdjurs beteende, hälsa och välbefinnande. Vidare ska undervisningen genom praktiska övningar ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att hantera och sköta djurparksdjur och anläggningar samt utrustning och tekniska hjälpmedel inom verksamhetsområdet.

text: Undervisningen i ämnet djurparksdjur ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om djurarter, artgrupper och utrotningshotade djur samt djurs betydelse i ekosystemen. 2. Kunskaper om djurparksdjurs näringsbehov, foder och foderhantering. 3. Kunskaper om olika djurparksdjurs morfologi, livsmiljö, beteende och livscykler. 4. Förmåga att iaktta och tolka djurparksdjurs utseende och beteende i ett evolutionärt perspektiv. 5. Kunskaper om hygien och smittskydd samt förmåga att följa hygienrutiner och förebygga ohälsa hos djuren. 6. Förmåga att sköta och hantera djur på ett etiskt och säkert sätt samt utifrån djurens behov och verksamhetens krav. 7. Förmåga att använda, kontrollera och underhålla utrustning och anläggningar på ett säkert sätt. 2 8. Förmåga att arbeta ergonomiskt och med hänsyn till miljön.

text: Kurser i ämnet

text: Djurparksdjur 1, 100 poäng, som bygger på kurserna djuren i naturbruket, djurhållning samt djurens biologi. Djurparksdjur 2, 100 poäng, som bygger på kursen djurparksdjur 1.

text: Djurparksdjur 1, 100 poäng

text: Kurskod: DJPDJU01

text: Kursen djurparksdjur 1 omfattar punkterna 1–10 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll:

text: Biologisk grund

text: – Identifiering och systematisering av ett i djurparker begränsat antal djurarter. – Djurarternas utseende, morfologi, utveckling och beteende i ett evolutionärt perspektiv. – Djurens betydelse i ekosystemen. – Djurarternas fysiologi, näringsbehov och speciella krav på fodermedel. – Djurarternas egenskaper och särskilda behov beträffande till exempel temperatur, ljus och miljö. – Beteendeförändringar hos djurparksdjur som följd av miljö, skador och sjukdomar. – Hygien och smittskydd.

text: Arbetsuppgifter

text: – Återkommande kontroller, till exempel tillsyn och bedömning av djurparksdjurens hälsotillstånd, kontroll av hägn, stallar och utrustning. – Dokumentation av dagliga rutiner. – Daglig skötsel av djurparksdjur vad gäller till exempel utfodring och tillsyn samt daglig skötsel av anläggningar och utrustning. – Hygien och förebyggande hälsoarbete. – Underhåll av hägn och andra djuranläggningar. – Underhåll, skötsel och hantering av utrustning.

text: Arbetsmiljö, säkerhetsfrågor och bestämmelser

text: – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet i samband med arbete med djurparksdjur. – Lagar och andra bestämmelser i samband med arbete med djurparksdjur, till exempel djurskyddslagstiftning och arbetsmiljölagstiftning. – Djurparkernas mål, roll och bevarandearbete. 3

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven identifierar och namnger med viss säkerhet ett i djurparker begränsat antal djurarter med vetenskapliga och yrkesmässiga termer. Eleven redogör översiktligt för djurarternas naturliga beteende, naturliga livsmiljö och krav på miljö i fångenskap samt om djurens betydelse i ekosystemen. Eleven redogör också översiktligt för djurparksdjurs näringsbehov och utfodring. Eleven observerar djurparksdjur i djurens miljö samt redogör översiktligt för deras utveckling, utseende, morfologi och beteende i ett evolutionärt perspektiv. Dessutom redogör eleven med viss säkerhet för ohälsa hos djuren och redogör översiktligt för förebyggande åtgärder mot ohälsa och beteendestörningar. Eleven följer arbetsinstruktioner och utför i samråd med handledare arbetsuppgifter med djurparksdjur. Arbetet utförs på ett etiskt och säkert sätt. Resultatet av arbetet är tillfredsställande. I arbetet använder, kontrollerar och underhåller eleven med viss säkerhet utrustning och anläggningar. I arbetet löser också eleven i samråd med handledare de problem som uppstår. Eleven arbetar ergonomiskt och tar hänsyn till miljön. Arbetet utförs på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra. Dessutom redogör eleven översiktligt för och arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som rör arbete med djurparksdjur. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven identifierar och namnger med viss säkerhet ett i djurparker begränsat antal djurarter med vetenskapliga och yrkesmässiga termer. Eleven redogör utförligt för djurarternas naturliga beteende, naturliga livsmiljö och krav på miljö i fångenskap samt om djurens betydelse i ekosystemen. Eleven redogör också utförligt för djurparksdjurs näringsbehov och utfodring. Eleven observerar djurparksdjur i djurens miljö samt redogör utförligt för deras utveckling, utseende, morfologi och beteende i ett evolutionärt perspektiv. Dessutom redogör eleven med viss säkerhet för ohälsa hos djuren och redogör utförligt för förebyggande åtgärder mot ohälsa och beteendestörningar. Eleven följer arbetsinstruktioner och utför efter samråd med handledare arbetsuppgifter med djurparksdjur. Arbetet utförs på ett etiskt och säkert sätt. Resultatet av arbetet är tillfredsställande. I arbetet använder, kontrollerar och underhåller eleven med viss säkerhet utrustning och anläggningar. I arbetet löser också eleven efter samråd med handledare de problem som uppstår. Eleven arbetar ergonomiskt och tar hänsyn till miljön. Arbetet utförs på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra. Dessutom redogör eleven

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven identifierar och systematiserar med säkerhet ett i djurparker begränsat antal djurarter med vetenskapliga och yrkesmässiga termer. Eleven redogör utförligt och nyanserat för djurarternas naturliga beteende, naturliga livsmiljö och krav på miljö i fångenskap samt om djurs betydelse i ekosystemen. Eleven redogör också utförligt och nyanserat för djurparksdjurs näringsbehov och utfodring. Eleven observerar djurarter i djurparksmiljö samt redogör utförligt och nyanserat för deras utveckling, utseende, morfologi och beteende i ett evolutionärt perspektiv. Dessutom redogör eleven med säkerhet för ohälsa hos djuren och redogör utförligt och nyanserat för förebyggande åtgärder mot ohälsa och beteendestörningar. Eleven följer arbetsinstruktioner och utför efter samråd med handledare arbetsuppgifter med djurparksdjur. Arbetet utförs på ett etiskt och säkert sätt. Resultatet av arbetet är gott. I arbetet använder, kontrollerar och underhåller eleven med säkerhet utrustning och anläggningar. I arbetet löser också eleven efter samråd med handledare de problem som uppstår. Eleven arbetar ergonomiskt och tar hänsyn till miljön. Arbetet utförs på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för och arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som rör arbete med djurparksdjur. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Djurparksdjur 2, 100 poäng

text: Kurskod: DJPDJU02

text: Kursen djurparksdjur 2 omfattar punkterna 1–10 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Biologisk grund

text: – Identifiering och systematisering av ett flertal i djurparker vanliga djurarter med vetenskapliga och yrkesmässiga termer. – Djurarternas naturliga livsmiljö och naturliga beteenden. – Djurens betydelse i ekosystemen.

text: – Djurarternas fysiologi och näringsbehov och speciella krav på fodermedel. – Djurparksdjurens speciella behov beträffande till exempel temperatur, ljus och miljö. – Beteendeförändringar hos djurparksdjur som följd av till exempel miljö, skötsel, skador och sjukdomar. – Vilda djur i hägn, beteende och hälsa. – Utformning av hägn och vistelsemiljöer beroende på djurens behov och beteende. – Hygien och smittskydd. – Avelsarbete inom europeiska djurparker. – Journalföring och registreringssystem för djurparksdjur. – Regler i samband med införsel och utförsel av djurparksdjur och rutiner i samband med transport.

text: Arbetsuppgifter och utrustning

text: – Daglig skötsel av djurparksdjur och anläggningar, till exempel utfodring, foderhantering, tillsyn av djuren, kontroll av djurens hälsa och kontroll av anläggningar och utrustning. – Dokumentation av dagliga rutiner och genomfört arbete. – Hygienåtgärder och förebyggande hälsoarbete. – Underhåll av hägn och andra djuranläggningar. – Underhåll, skötsel och hantering av utrustning.

text: – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet i samband med arbete med djurparksdjur. – Lagar och andra bestämmelser i samband med arbete med djurparksdjur, till exempel djurskyddslagstiftning, arbetsmiljölagstiftningen och artskyddsförordningen. – Regler, bestämmelser och tillstånd att driva djurpark.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven identifierar och systematiserar med viss säkerhet ett flertal djurarter som förekommer i djurparker med vetenskapliga och yrkesmässiga termer. Eleven redogör översiktligt för djurarternas naturliga beteende, naturliga livsmiljö och krav på miljö i fångenskap samt för djurens betydelse i ekosystemen. Eleven redogör också översiktligt för djurparksdjurens näringsbehov och utfodring. Eleven observerar ett flertal djurarter i djurparksmiljö, samt redogör översiktligt för deras utveckling, utseende, morfologi och beteende i ett evolutionärt perspektiv. Dessutom identifierar eleven med viss säkerhet ohälsa hos djur och redogör översiktligt för förebyggande åtgärder mot ohälsa och beteendestörningar. Eleven följer arbetsinstruktioner och utför i samråd med handledare arbetsuppgifter med ett flertal djurparksdjur. Arbetet utförs på ett etiskt och säkert sätt. Resultatet av arbetet är tillfredsställande. I arbetet använder eleven med viss säkerhet utrustning. Dessutom utför eleven i samråd med

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven identifierar och systematiserar med viss säkerhet ett flertal djurarter som förekommer i djurparker med vetenskapliga och yrkesmässiga termer. Eleven redogör utförligt för djurarternas naturliga beteende, naturliga livsmiljö och krav på miljö i fångenskap samt för djurens betydelse i ekosystemen. Eleven redogör också utförligt för djurparksdjurens näringsbehov och utfodring. Eleven observerar ett flertal djurarter i djurparksmiljö, samt redogör utförligt för deras utveckling, utseende, morfologi och beteende i ett evolutionärt perspektiv. Dessutom identifierar eleven med viss säkerhet ohälsa hos djur och redogör utförligt för förebyggande åtgärder mot ohälsa och beteendestörningar. Eleven följer arbetsinstruktioner och utför efter samråd med handledare arbetsuppgifter med ett flertal djurparksdjur. Arbetet utförs på ett etiskt och säkert sätt. Resultatet av arbetet är tillfredsställande. I arbetet använder eleven med viss säkerhet utrustning. Dessutom utför eleven efter samråd med handledare underhåll av hägn och andra djuranläggningar. I arbetet löser eleven efter samråd med handledare de problem som uppstår. Eleven arbetar ergonomiskt och tar hänsyn till miljön. Eleven redogör utförligt för avelsarbete och registreringssystem för djurparksdjur. Eleven redogör utförligt för regelverk i samband med införsel och utförsel av djurparksdjur samt rutiner i samband med transporter. Arbetet utförs på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra. Dessutom redogör eleven utförligt för och arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven identifierar och namnger med säkerhet ett flertal djurarter som förekommer i djurparker med vetenskapliga och yrkesmässiga termer. Eleven redogör utförligt och nyanserat för djurarternas naturliga beteende, naturliga livsmiljö och krav på miljö i fångenskap samt för djurens betydelse i ekosystemen. Eleven redogör också utförligt och nyanserat för djurparksdjurens näringsbehov och utfodring. Eleven observerar ett flertal djurarter i djurparksmiljö samt redogör utförligt och nyanserat för deras utveckling, utseende, morfologi och beteende i ett evolutionärt perspektiv. Dessutom identifiera eleven med säkerhet ohälsa hos djur och redogör utförligt och nyanserat för förebyggande åtgärder mot ohälsa och beteendestörningar. Eleven följer arbetsinstruktioner och utför efter samråd med handledare arbetsuppgifter med ett flertal djurparksdjur. Arbetet utförs på ett etiskt och säkert sätt. Resultatet av arbetet är gott. I arbetet använder eleven med säkerhet utrustning. Dessutom utför eleven efter samråd med handledare underhåll av hägn och andra djuranläggningar. I arbetet löser eleven efter samråd med handledare de problem som uppstår. Eleven arbetar ergonomiskt med djurparksdjur, utrustning, stall och hägn. Eleven redogör utförligt och nyanserat för avelsarbete och registreringssystem för djurparksdjur. Eleven redogör utförligt och nyanserat för regelverk i samband med införsel och utförsel av djurparksdjur samt rutiner i samband med transporter. Arbetet utförs på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för och arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet djurparksdjur i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Djurparksdjur

text: Ämnets syfte

text: 7. Förmåga att använda, kontrollera och underhålla utrustning och anläggningar på ett säkert sätt. 8. Förmåga att arbeta ergonomiskt och med hänsyn till miljön. 9. Förmåga att arbeta på ett säkert, miljömässigt och kvalitetsmässigt sätt utifrån lagar och andra bestämmelser som reglerar verksamheten. 10. Kunskaper om lagar och andra bestämmelser som rör djurparker och arbete med djurparksdjur.

text: Kurser i ämnet

text: Djurparksdjur 1, 100 poäng

text: Kurskod: DJPDJU01

text: Centralt innehåll

text: Biologisk grund

text: • Identifiering och systematisering av ett i djurparker begränsat antal djurarter. • Djurarternas utseende, morfologi, utveckling och beteende i ett evolutionärt perspektiv. • Djurens betydelse i ekosystemen. • Djurarternas fysiologi, näringsbehov och speciella krav på fodermedel. • Djurarternas egenskaper och särskilda behov beträffande till exempel temperatur, ljus och miljö. • Beteendeförändringar hos djurparksdjur som följd av miljö, skador och sjukdomar. • Hygien och smittskydd.

text: Arbetsuppgifter

text: • Återkommande kontroller, till exempel tillsyn och bedömning av djurparksdjurens hälsotillstånd, kontroll av hägn, stallar och utrustning. • Dokumentation av dagliga rutiner. • Daglig skötsel av djurparksdjur vad gäller till exempel utfodring och tillsyn samt daglig skötsel av anläggningar och utrustning. • Hygien och förebyggande hälsoarbete. • Underhåll av hägn och andra djuranläggningar. • Underhåll, skötsel och hantering av utrustning.

text: • Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet i samband med arbete med djurparksdjur. 3

text: • Lagar och andra bestämmelser i samband med arbete med djurparksdjur, till exempel djurskyddslagstiftning och arbetsmiljölagstiftning. • Djurparkernas mål, roll och bevarandearbete.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Eleven följer arbetsinstruktioner och utför efter samråd med handledare arbetsuppgifter med djurparksdjur. Arbetet utförs på ett etiskt och säkert sätt. Resultatet av arbetet är tillfredsställande. I arbetet använder, kontrollerar och underhåller eleven med viss säkerhet utrustning och anläggningar. I arbetet löser också eleven efter samråd med handledare de problem som uppstår. Eleven arbetar ergonomiskt och tar hänsyn till miljön. Arbetet utförs på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra. Dessutom redogör eleven utförligt för och arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som rör arbete med djurparksdjur. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Djurparksdjur 2, 100 poäng

text: Kurskod: DJPDJU02

text: Centralt innehåll

text: Biologisk grund

text: • Identifiering och systematisering av ett flertal i djurparker vanliga djurarter med vetenskapliga och yrkesmässiga termer. • Djurarternas naturliga livsmiljö och naturliga beteenden. • Djurens betydelse i ekosystemen. • Djurarternas fysiologi och näringsbehov och speciella krav på fodermedel. • Djurparksdjurens speciella behov beträffande till exempel temperatur, ljus och miljö. • Beteendeförändringar hos djurparksdjur som följd av till exempel miljö, skötsel, skador och sjukdomar. • Vilda djur i hägn, beteende och hälsa. • Utformning av hägn och vistelsemiljöer beroende på djurens behov och beteende. • Hygien och smittskydd. • Avelsarbete inom europeiska djurparker. • Journalföring och registreringssystem för djurparksdjur. • Regler i samband med införsel och utförsel av djurparksdjur och rutiner i samband med transport.

text: Arbetsuppgifter och utrustning

text: • Daglig skötsel av djurparksdjur och anläggningar, till exempel utfodring, foderhantering, tillsyn av djuren, kontroll av djurens hälsa och kontroll av anläggningar och utrustning. • Dokumentation av dagliga rutiner och genomfört arbete. • Hygienåtgärder och förebyggande hälsoarbete. • Underhåll av hägn och andra djuranläggningar. • Underhåll, skötsel och hantering av utrustning.

text: • Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet i samband med arbete med djurparksdjur. • Lagar och andra bestämmelser i samband med arbete med djurparksdjur, till exempel djurskyddslagstiftning, arbetsmiljölagstiftningen och artskyddsförordningen. • Regler, bestämmelser och tillstånd att driva djurpark.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven identifierar och systematiserar med viss säkerhet ett flertal djurarter som förekommer i djurparker med vetenskapliga och yrkesmässiga termer. Eleven redogör översiktligt för djurarternas naturliga beteende, naturliga livsmiljö och krav på miljö i fångenskap samt för djurens betydelse i ekosystemen. Eleven redogör också översiktligt för djurparksdjurens näringsbehov och utfodring. 6 Eleven observerar ett flertal djurarter i djurparksmiljö, samt redogör översiktligt för deras utveckling, utseende, morfologi och beteende i ett

text: evolutionärt perspektiv. Dessutom identifierar eleven med viss säkerhet ohälsa hos djur och redogör översiktligt för förebyggande åtgärder mot ohälsa och beteendestörningar. Eleven följer arbetsinstruktioner och utför i samråd med handledare arbetsuppgifter med ett flertal djurparksdjur. Arbetet utförs på ett etiskt och säkert sätt. Resultatet av arbetet är tillfredsställande. I arbetet använder eleven med viss säkerhet utrustning. Dessutom utför eleven i samråd med handledare underhåll av hägn och andra djuranläggningar. I arbetet löser eleven i samråd med handledare de problem som uppstår. Eleven arbetar ergonomiskt och tar hänsyn till miljön. Eleven redogör översiktligt för avelsarbete och registreringssystem för djurparksdjur. Eleven redogör översiktligt för regelverk i samband med införsel och utförsel av djurparksdjur samt rutiner i samband med transporter. Arbetet utförs på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra. Dessutom redogör eleven översiktligt för och arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven identifierar och systematiserar med viss säkerhet ett flertal djurarter som förekommer i djurparker med vetenskapliga och yrkesmässiga termer. Eleven redogör utförligt för djurarternas naturliga beteende, naturliga livsmiljö och krav på miljö i fångenskap samt för djurens betydelse i ekosystemen. Eleven redogör också utförligt för djurparksdjurens näringsbehov och utfodring. Eleven observerar ett flertal djurarter i djurparksmiljö, samt redogör utförligt för deras utveckling, utseende, morfologi och beteende i ett evolutionärt perspektiv. Dessutom identifierar eleven med viss säkerhet ohälsa hos djur och redogör utförligt för förebyggande åtgärder mot ohälsa och beteendestörningar. Eleven följer arbetsinstruktioner och utför efter samråd med handledare arbetsuppgifter med ett flertal djurparksdjur. Arbetet utförs på ett etiskt och säkert sätt. Resultatet av arbetet är tillfredsställande. I arbetet använder eleven med viss säkerhet utrustning. Dessutom utför eleven efter samråd med handledare underhåll av hägn och andra djuranläggningar. I arbetet löser eleven efter samråd med handledare de problem som uppstår. Eleven arbetar ergonomiskt och tar hänsyn till miljön. Eleven redogör utförligt för avelsarbete och registreringssystem för djurparksdjur. Eleven redogör utförligt för regelverk i samband med införsel och utförsel av djurparksdjur samt rutiner i samband med transporter. Arbetet utförs på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra. Dessutom redogör eleven utförligt för och arbetar i enlighet med 7 lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer.

text: Betyget B

text: Betyget A