title: Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse med föreskrifter om vissa arbeten med högtrycksstråle samt allmänna råd om tillämpningen av förskrifterna

text: Dessa föreskrifter gäller arbete med rengöring, rensning eller skärning som utförs med stationära, transportabla eller mobila högtrycksutrustningar, som har högre sprutvattentryck än 25 bar.

text: Allmänt

text: Skriftliga hanterings- och skyddsföreskrifter för arbetet skall finnas tillgängliga på arbetsplatsen.

text: Den som använder högtrycksutrustning skall väl känna till hälso- och olycksfallsriskerna, lämplig arbetsteknik och skötsel av utrustningen. Den som använder högtrycksutrustning med högre sprutvattentryck än 200 bar skall ha genomgått särskild utbildning och ha tillräcklig färdighet i detta arbete.

text: Om verksamheten bedrivs på skiftande platser skall det finnas skriftliga rutiner för riskbedömning.

text: Den som vistas i område där det kan finnas risk för stänk eller utkastade föremål, skall använda ögonskydd.

text: Strålen från en högtrycksutrustning får inte riktas direkt mot elektriska installationer eller apparater.

text: Vid invändig rensning av rör skall åtgärder vidtas så att sprutmunstycket inte kan lämna röret oväntat eller oavsiktligt.

text: Handhållet sprutdon

text: Den som använder handhållet sprutdon skall använda - ögonskydd, - fot- och benskydd samt - skyddshjälm och ansiktsskydd om sprutvattentrycket är högre än 200 bar. Sådana fot- och benskydd skall väljas som täcker de delar av fot och ben som vid normalt arbete kan riskera att träffas av vattenstrålen och som motstår genomslag av vattenstrålen

text: under tillräckligt lång tid för att hindra personskada.

text: Arbete med handhållet sprutdon skall ordnas och genomföras så att långvarig statisk eller på annat sätt olämplig arbetsbelastning undviks. Arbetspass och pauser skall anpassas till arbetsplatsens klimat, den fysiska aktiviteten och de hinder som personlig skyddsutrustning kan orsaka.

text: Åtgärder skall vidtas så att den som använder ett handhållet sprutdon inte utsätts för oväntade eller plötsliga ändringar i sprutdonets reaktionskraft eller sprutvattnets temperatur.

text: Handhållet sprutdon med kortare strålrör än 750 mm får användas endast om arbetets art inte medger användning av längre strålrör. I sådant fall skall särskilda åtgärder vidtas så att direkt kontakt med vattenstrålen undviks.

text: Högtrycksslangar och manöverkablar

text: De tryckbärande slangarna i en högtrycksutrustning (högtrycksslangar) får inte utsättas för högre tryck och temperatur än de med hänsyn till utförande, slitage och ålder är lämpade för.

text: Högtrycksslangar och manöverkablar samt tillhörande kopplingar och förbindningar skall skyddas mot slitage och annan åverkan.

text: Högtrycksslangar och kopplingar skall vara så fastsatta, belägna eller skyddade att personskada undviks om de brister.

text: Drift och underhåll

text: Högtrycksutrustning skall omedelbart tas ur bruk om fel eller onormal funktion, som har betydelse från skyddssynpunkt, upptäcks. Den får inte användas vidare förrän felet eller funktionsstörningen avhjälpts.

text: De delar av en högtrycksutrustning vilkas funktion och kondition är av särskild betydelse för säkerheten mot personskada och ohälsa skall, när utrustningen är i bruk, kontrolleras dagligen.

text: Övrigt

text: Åtgärder skall vidtas så att den som skall ge medicinsk vård för sårskada av vattenstråle får information om vad som orsakat skadan.

text: Ikraftträdande

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 1995.

text: Arbetarskyddsstyrelsens allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna om vissa arbeten med högtrycksstråle

text: Arbetarskyddsstyrelsen meddelar följande allmänna råd om tillämpningen av Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (

text: AFS 1994:54

text: ) om vissa arbeten med högtrycksstråle.

text: Hälso- och olycksfallsrisker

text: Skada av vattenstråle m.m.

text: En högtrycksvattenstråle som träffar en kroppsdel kan orsaka sårskada. Skadorna blir ofta allvarliga och svårläkta med lång sjukskrivning som följd. De kan under vissa förhållanden likna dem som uppstår vid en träff av en höghastighetsprojektil. Risken att en skada skall uppkomma är beroende av rörelseenergin i strålen då den träffar kroppsdelen och vilken kroppsdel som träffas. Risken för ögonskada är särskilt stor. Vattenstrålens rörelseenergi påverkas bl a av vattentrycket, munstyckets utformning, avståndet mellan kroppsdelen och utströmningsöppningen och egenskaper hos eventuella hinder för strålen, t.ex. kläder. En slang eller en koppling som brister kan kasta och orsaka skada genom slag och brännskada om hetvatten strömmar ut.

text: Skada av stänk m.m.

text: Ögonskador och brännskador kan uppkomma genom stänk. Risken är störst för den som använder handhållet sprutdon men även personer i omgivningen kan skadas. Ögonskador kan också uppstå genom flygande partiklar som lossnat från det besprutade föremålet eller farliga ämnen i sprutvattnet.

text: Ohälsa och olycksfall förknippade med reaktionskraften

text: Vid användning av handhållet sprutdon håller operatören emot reaktionskraften och parerar förändringar i denna. Att hålla emot reaktionskraften kan ge en hög och ogynnsam belastning på kroppen. Arbetet kan också medföra onödigt tröttande eller på annat sätt påfrestande arbetsställningar och arbetsrörelser. Om operatören är oförberedd på förändring av reaktionskraften och inte håller stadigt i sprutdonet kan han tappa greppet och få ett slag av sprutdonet, t.ex. i ansiktet. Ansikts- och tandskador är av den anledningen vanliga. Att operatören håller emot reaktionskraften kan i sig medföra ett balansproblem. Det bidrar

text: till att öka risken för skada genom fall samt sårskada av vattenstrålen.

text: Ohälsa och olycksfall förknippade med statiskt arbete

text: Att hålla och manövrera ett sprutdon medför i allmänhet statisk belastning. Ju längre tid ett handgrepp hålles utan avbrott desto högre sammanlagd belastning och ökad risk för belastningsskador.

text: På handhållna sprutdon manövreras sprutstrålen ofta med ett handpåverkat hålldon. Manövrering av hålldonet medför ett statiskt muskelarbete för främst hand och arm, vilket kan ge en skadlig belastning, särskilt vid långa sammanhängande arbetspass.

text: Ohälsa eller olycksfall förknippade med ämnens kemiska/toxikologiska eller fysikalisk-kemiska egenskaper

text: Högtrycksstrålen kan alstra ånga eller dimma. Det förekommer att kemiska medel tillsätts till sprutvattnet för att förbättra sprutningens effekt. Detta tillsammans med lösryckta ämnen från det besprutade föremålet kan medföra risk för påverkan på andningsvägarna.

text: Vid arbete i dåligt ventilerade utrymmen t.ex. tankar och ugnar kan riskerna för ohälsa och olycksfall på grund av förorenad luft vara stora.

text: Om tillsatsmedlen i sprutvattnet innehåller farliga ämnen finns risk för ohälsa eller olycksfall även i samband med service och underhåll av högtrycksutrustning.

text: Ohälsa och olycksfall förknippade med att sprutstrålen träffar spänningssatt anordning eller på annat sätt farligt föremål

text: Sprutstrålen är i allmänhet elektriskt ledande. Det är inte möjligt att skydda elektrisk materiel mot högtryckssprutning genom att utföra materielen i viss kapslingsklass. Om en spänningssatt anordning träffas av sprutstrålen från ett handhållet sprutdon kan den som håller i det utsättas för strömgenomgång.

text: Vattenstrålen kan också skada elutrustningen mekaniskt eller också kan fukt tränga in till ledande delar vilket kan vara farligt när spänningen sätts på. Det kan med andra ord innebära risker att rikta sprutstrålen direkt mot elutrustning vare sig den är spänningssatt eller ej.

text: Ohälsa och olycksfall kan också uppstå om en högtrycksstråle träffar och gör hål i anordningar som t.ex. innehåller ånga, hetvatten eller farliga ämnen.

text: Ohälsa och olycksfall förknippade med att tryck inte avlastats i samband med demontering av högtrycksutrustning

text: Sårskada av vattenstråle, brännskada, skada av stänk och skada av farligt ämne är exempel på skador som kan uppstå om trycket inte avlastats i samband med t.ex. demontering av högtrycksutrustning eller borttagande av skydd runt högtryckspump.

text: Ohälsa eller olycksfall förknippade med buller, vibrationer eller omgivningstemperatur

text: Då sprutvattnet lämnar sprutdonets munstycke och då vattenstrålen träffar det besprutade

text: föremålet kan höga ljudnivåer alstras. Bullerexponeringen kan överskrida gränsen för hörselskaderisk.

text: Tryckstötar från pumpen kan fortplantas till ett handhållet sprutdon. Sprutdonet kan vibrera så kraftigt att vibrationsskador kan uppstå om arbetet inte är kortvarigt.

text: Omgivningstemperaturen vid arbete med högtrycksutrustning, t.ex. vid sanering av ugnar, kan vara hög. I de fall värmebelastningen medför att lungventilationen ökar finns risk för ökning av upptaget av luftföroreningar.

text: Om arbetspassens längd inte anpassats till arbetsbelastningen kan trötthet också indirekt orsaka olycksfall genom felhandlingar.

text: Några andra risker

text: Ovarsam behandling av slangar och elledningar kan orsaka skador på dessa som omedelbart eller vid ett senare tillfälle utlöser en händelse som leder till personskada.

text: Om sprutdonet inte anpassats till rördiametern vid rörrensning kan det hända att sprutdonet, t.ex. om det möter ett hinder, vänder 180° i röret. Vid rörrensning dras sprutdonet ofta framåt av sig självt genom bakåtriktade vattenstrålar. Om sprutdonet vänder i röret kan det således komma ut oväntat med fullt spruttryck på vattnet och orsaka personskada.

text: Om kontroll och underhåll av högtrycksutrusning inte görs i tillräcklig omfattning kan ett fel på t.ex. en säkerhetsventil uppstå. Det kan i sin tur leda till att trycket stiger så högt att någon del i utrustningen sprängs vilket kan orsaka personskada.

text: Kommentarer till vissa paragrafer

text: Till 1 § Kungörelsen omfattar även användning av högtrycksutrustning med möjlighet att använda tillsatsmedel i vattenstrålen.

text: Exempel på högtrycksutrustningar som omfattas av dessa föreskrifter: - Utrustning för i huvudsak rengöring, t.ex. lokalvård, tvättning av djurstallar m.m. - Utrustning för rensning eller ytbearbetning, t.ex. rörrensning, rensning av betongbehållare, avlägsnande av ytskikt av dålig betong, avlägsnande av ytskikt av slagg i ugn m.m. - Utrustning för skärning, t.ex. i trä, glas, metall m.m.

text: Föreskrifterna gäller således inte användning av högtrycksutrustning för ytbeläggning såsom sprutmålningsutrustning och utrustning för rostskyddsbehandling.

text: Allmänna bestämmelser om användning av arbetsutrustning finns i Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1993:36

text: ) med föreskrifter om användning av arbetsutrustning.

text: Allmänna bestämmelser om planering, ledning och uppföljning av verksamhet för att säkerställa att kraven i

text: arbetsmiljölagen

text: och föreskrifter med stöd av lagen är uppfyllda, finns i Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1992:6

text: ) med föreskrifter om internkontroll av arbetsmiljön.

text: Till 2 § Det är lämpligt att hanterings- och skyddsföreskrifterna anger bl.a. - att händer eller andra kroppsdelar inte får hållas framför munstycken, - att avlägsnande av arbetsstycken vid skärning skall ske på ett ur säkerhetssynpunkt betryggande sätt, och - vilken skyddsutrustning som skall användas t.ex. om tillsatsmedel innehållande farligt ämne används.

text: Till 3 § Det är viktigt att utbildningen av de som skall arbeta med högtrycksutrustning leder till att de har god kunskap om bl.a. - en högtrycksstråles genomslagskraft och riskerna förknippade med den, - hur man uppträder vid olyckor och störningar och om lämpliga åtgärder, samt - lämplig arbetsteknik med hänsyn till risken för belastningsskador.

text: Bestämmelser om förbud för minderårig att arbeta med viss högtrycksutrustning finns i Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1990:19

text: ) med föreskrifter om anlitande av minderåriga i arbetslivet.

text: Bestämmelser om användning av arbetsutrustning med speciella risker finns i Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1993:36

text: Till 7 § Vid användning av slangar eller lansar för rörrensning är det viktigt att slangen eller lansen förses med tydlig markering, så att strålen kan slås på eller stängas av när sprutmunstycket i röret befinner sig på ett säkert avstånd från rörmynningen.

text: Vid användning av slangar för rörrensning är det också viktigt att åtgärder vidtas så att sprutmunstycket hindras att vända eller backa i röret. Munstycket kan hindras att vända t.ex. genom att det förses med en styv förlängning som är längre än innerdiametern på röret.

text: Till 8 § Det är viktigt att fot- och benskyddens förmåga att motstå genomslag av vattenstrålen är anpassad till trycket och sprutmunstycket som används, operatörens normala reaktionstid och tiden mellan att hålldonet släpps och att sprutstrålen är ofarlig. Det är också viktigt att fotoch benskydd mot skador av vattenstrålen tas ur bruk och kasseras om de skadats.

text: Bestämmelser om användning av personlig skyddsutrustning finns i Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1993:40

text: ) med allmänna föreskrifter om användning av personlig skyddsutrustning. Bestämmelser om utförande av personlig skyddsutrustning finns i Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1993:11

text: ) med föreskrifter om utförande av personlig skyddsutrustning.

text: Till 9 § Det är lämpligt att arbetet organiseras så att den som använder handhållet sprutdon kan ta paus regelbundet eller utföra alternativa arbetsuppgifter så att arbetspassen inte blir för långa med hänsyn till riskerna för belastningsskador och felhandlingar.

text: Bestämmelser om arbetsställningar och arbetsrörelser finns i Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1983:6

text: ) om arbetsställningar och arbetsrörelser.

text: Vid indunstarspolning halas vanligtvis högtrycksslangen upp och ner i indunstarens stående rörknippen. Arbetet, som är tungt och monotont, utförs inne i indunstaren där det kan vara varmt och fuktigt. Högtryckspumpen kan sällan placeras inom synhåll. Det kan vara lämpligt

text: med tre operatörer, varav en befinner sig vid högtryckspumpen, en utanför manluckan till indunstaren och en halar högtrycksslangen inne i indunstaren.

text: Renspolning av rörknippen till värmeväxlare görs ibland på spolplatta. Rörknippena ligger vanligtvis vilket i allmänhet medför lägre arbetsbelastning än om de står upp. Det förekommer att högtryckspumpen kan placeras intill spolplattan. Det kan vara lämpligt med två operatörer där den ene kan befinna sig vid högtryckspumpen och samtidigt utöva tillsyn medan den andre utför spolarbetet.

text: Vid bedömning av arbetsplatsens klimat är det viktigt att beakta lufttemperaturen, strålningsvärmen, luftfuktigheten och omgivningsluftens hastighet. Operatörens arbetskläder kan utgöra ett hinder för avgivningen av kroppsvärme till omgivningen vilket kan medföra att värmebelastningen blir hög.

text: Till 10 § Det är lämpligt att rutiner och instruktioner utvecklas för de aktiviteter som kan påverka sprutdonens reaktionskraft och sprutvattnets temperatur.

text: Det är t.ex. viktigt att storleken på sprutdonens dysor och pumpens drifttryck avvägs så att uppkommande reaktionskrafter kan behärskas säkert av den som handhar sprutdonet.

text: Det är lämpligt att innan det aktuella arbetet påbörjas prova om reaktionskrafter och reaktionskraftförändringarnas storlek vid påslag och avstängning av sprutvattnet kan hanteras.

text: Det är lämpligt att inställningar av pump och värmare och ändringar i inställningarna rutinmässigt bara görs efter samråd med de operatörer som betjänar sprutdonen.

text: Till 11 § Exempel på särskilda åtgärder är att sprutdonets rörelsemöjlighet begränsas eller att avskärmningsskydd används.

text: Risken för att vattenstrålen träffar den som använder handhållet sprutdon är i allmänhet mindre med ett långt än med ett kort strålrör.

text: Till 12 § Det är viktigt att åldern på slangar dokumenteras eller att slangarna märks på ett tillförlitligt sätt så att de bara brukas så länge som hållfastheten ligger på en betryggande nivå. Märkning av en slang kan t.ex. göras genom att märken stansas in på hylsan till slangkopplingen.

text: Till 13 § Det är viktigt att högtrycksslangar och manöverkablar skyddas mot påkörning t.ex. vid transportgångar och passager.

text: Slitage kan t.ex. uppstå när slangar eller ledningar skaver mot vassa kanter vid rörelser och vibrationer.

text: Till 14 § För att hindra personskada genom slag vid slangbrott kan slangarna t.ex. buntas, fästas eller skyddas mekaniskt på annat sätt.

text: Till 15 § Ett exempel på fel som har stor betydelse ur skyddssynpunkt är läckage i anslutningar eller kopplingar mellan slangar. Det är viktigt att även mycket små läckage åtgärdas omedelbart.

text: I de flesta fall är ett gott underhåll av högtrycksutrustningar en förutsättning för att de skall fungera väl. Det är lämpligt att delarna i en högtrycksutrustnings säkerhetsfunktioner underkastas noggrann tillsyn regelbundet. Säkerhetsventiler, sprängbleck samt komponenter på eller i anslutning till indikeringsdon och instrument som mäter tryck, temperatur, nivå eller flöde är exempel på delar som kan finnas i säkerhetsfunktioner.

text: Tillfällen då det är viktigt att högtrycksutrustnings säkerhetsfunktioner kontrolleras är exempelvis: - före idrifttagandet, - efter förändring eller reparation av utrustningsdelar, som påverkar säkerheten, - när den på nytt tas i bruk efter ett stillestånd. Det är viktigt att det, i samband med ändringar och underhåll av utrustningen, finns rutiner för kontroll av att alla trycksatta delar är lämpliga med hänsyn till det högsta förekommande trycket, tryckstötar och den högsta förekommande temperaturen. Det är också viktigt att förändringar av utrustningen som har betydelse för säkerheten protokollförs i en operatörsbok.

text: Allmänna bestämmelser för underhåll av arbetsutrustning finns i Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1993:36

text: ) med föreskrifter om användning av arbetsutrustning. Exempel på lämpliga skyddsåtgärder i samband med underhåll finns i Arbetarskyddsstyrelsens allmänna råd (

text: AFS 1991:6

text: ) om arbete med underhåll av teknisk anordning.

text: Till 16 § Exempel på delar i en högtrycksutrustning som i allmänhet bör kontrolleras dagligen är: - slangar, kopplingar, slanganslutningar - slangskydd på handhållna sprutdon - hålldon på handhållna sprutdon, nödstopp - funktionen hos tryckregleringsutrustning.

text: Till 17 § Ett exempel på lämplig åtgärd kan vara att alla arbetstagare som arbetar med högtrycksutrustning bär en plastbricka med all nödvändig information för den som skall ge medicinsk vård i händelse av sårskada av vattenstråle.

text: Andra aktuella regler m.m.

text: AFS 1980:11

text: Åtgärder mot luftföroreningar till förebyggande av ohälsa

text: AFS 1981:14

text: Skyddsåtgärder mot skada genom fall

text: AFS 1982:3

text: Ensamarbete

text: AFS 1983:6

text: Arbetsställningar och arbetsrörelser

text: AFS 1984:14

text: Första hjälpen vid olycksfall och akut sjukdom

text: AFS 1984:17

text: Arbetsmiljöinformation till invandrare

text: AFS 1984:19

text: Arbete på vägar och gator

text: AFS 1986:9

text: Tryckkärl och andra tryckbärande anordningar

text: AFS 1990:12

text: Ställningar

text: AFS 1990:19

text: Anlitande av minderåriga i arbetslivet

text: AFS 1991:6

text: Arbete med underhåll av teknisk anordning

text: AFS 1992:6

text: Internkontroll av arbetsmiljön

text: AFS 1992:10

text: Buller

text: AFS 1993:3

text: Arbete i slutet utrymme

text: AFS 1993:5

text: Ventilation och luftkvalitet i arbetslokaler

text: AFS 1993:9

text: Hygieniska gränsvärden

text: AFS 1993:10

text: Maskiner och vissa andra tekniska anordningar

text: AFS 1993:11

text: Utförande av personlig skyddsutrustning

text: AFS 1993:36

text: Användning av arbetsutrustning

text: AFS 1993:40

text: Användning av personlig skyddsutrustning

text: AFS 1994:2

text: Farliga ämnen

text: AFS 1994:47

text: Varselmärkning och varselsignalering på arbetsplatser

text: AFS 1994:52

text: Byggnads- och anläggningsarbete

text: Svensk standard

text: SS 4280605 Säkerhetsbrytare för högst 1000 V växelspänning SIS 030011 Bokstäver och siffror för anslag, skyltar, vägvisare m.m. SIS 031210 Bildsymboler för märkning SS EN 294 Skyddsavstånd för att hindra att man når riskområden med händer och armar


fs: afs

title: Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse med föreskrifter om utrustningar för explosionsfarlig miljö samt styrelsens allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna

text: Dessa föreskrifter gäller utrustningar och skyddssystem avsedda för användning i explosionsfarlig miljö samt för komponenter som är avsedda att installeras i sådana utrustningar eller skyddssystem.

type: stycke

text: Föreskrifterna gäller även för säkerhets-, kontroll- och regleranordningar som är avsedda att användas utanför explosionsfarlig miljö men som krävs för, eller bidrar till, att utrustningarna och skyddssystemen skall kunna fungera på ett säkert sätt med hänsyn till explosionsriskerna.

text: Föreskrifterna gäller inte för - konstruktion och utförande av sådana elektriska utrustningar som omfattas av Elsäkerhetsverkets föreskrifter om elektriska utrustningar för explosionsfarlig miljö.

text: Föreskrifterna gäller inte heller för a) medicinska utrustningar som är avsedda för användning i medicinsk miljö, b) utrustningar och skyddssystem, där explosionsrisken enbart beror på närvaron av explosiva varor eller kemiskt instabila ämnen, c) utrustningar som är avsedda för användning i hushåll och icke-kommersiell miljö, d) personlig skyddsutrustning som omfattas av Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1993:11

text: ) med föreskrifter om utförande av personlig skyddsutrustning, e) havsgående fartyg och rörliga off-shore-enheter samt utrustningar ombord på sådana fartyg eller enheter, f) transportmedel, dvs. fordon och tillhörande släp, avsedda enbart för persontransport med flyg, på väg, järnväg eller vattenväg, samt transportmedel som är konstruerade för transport av gods med flyg, på allmän väg, järnväg eller vattenväg, med undantag för fordon som är avsedda att användas i explosionsfarlig miljö, g) krigsmateriel.

type: paragraf

text: I dessa föreskrifter används följande beteckningar med nedan angiven betydelse.

text: Utrustningar Maskiner, apparater, stationära eller flyttbara anordningar, styr- och reglerutrustningar samt detektions- eller förebyggande system, som enskilda eller i kombination är avsedda för generering, överföring, lagring, mätning, reglering eller

text: 1 Jfr direktiven

text: (EGT nr L100, 19.4.1994,, sid 1 Celex nr 394L0009) och

text: (EGT nr L109, 26.4. 1983, s 8, Celex nr 383L0189) m.fl.

text: omformning av energi eller för materialbearbetning och som kan orsaka explosion genom sina inneboende möjliga antändningskällor.

text: Skyddssystem Enheter som är avsedda att omedelbart stoppa en begynnande explosion och/eller begränsa det område som berörs av en explosion och som släpps ut på marknaden separat för användning som självständiga system.

text: Komponenter Delar som krävs för att utrustningar och skyddssystem skall fungera på ett säkert sätt, men som saknar självständig funktion.

text: Explosiv En blandning under atmosfäriska förhållanden av luft och brännbara ämnen i atmosfär form av gas, ånga, dimma eller damm, i vilken förbränningen efter antändning sprider sig till hela den oförbrända blandningen.

text: Explosionsfarlig En miljö i vilken atmosfären kan bli explosiv på grund av lokala förhållanden miljö eller driftsförhållanden.

text: Utrustnings- I dessa föreskrifter delas utrustningar in i olika grupper beroende på deras grupper avsedda användning (se bilaga 1).

text: Utrustningsgrupp I omfattar utrustningar som är avsedda att användas i gruvor under jord och i vissa delar av ovanjordsinstallationerna för dessa gruvor.

text: Utrustningsgrupp II omfattar utrustningar som är avsedda att användas på andra platser där fara kan uppstå på grund av en explosiv atmosfär.

text: Utrustnings- I dessa föreskrifter delas utrustningsgrupper in i olika utrustningskategorier kategorier beroende på deras avsedda användning (se bilaga 1) .

text: Utrustningsgrupp I delas in i utrustningskategori M1 och M2.

text: Utrustningsgrupp II delas in i utrustningskategori 1, 2 och 3.

text: Avsedd använd- Användning av utrustningar och skyddssystem samt de anordningar som ning avses i 1 § andra stycket i överensstämmelse med kraven på respektive utrustningsgrupp och utrustningskategori enligt bilaga 1 samt i överensstämmelse med all information som lämnats av tillverkaren och som är nödvändig för att utrustningar och skyddssystem samt anordningar skall fungera på ett säkert sätt.

text: EES Det europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

text: Anmält organ Ett organ som anmälts enligt 3 § lagen (SFS 1992:1119) om teknisk kontroll eller motsvarande bestämmelse i något annat land inom EES.

text: Allmänt

type: rubrik

text: Utrustningar, skyddssystem och komponenter samt de anordningar som avses i 1 § andra stycket som 1. släpps ut på marknaden, 2. eljest avlämnas för att tas i bruk eller 3. tas i drift skall uppfylla de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 2 samt kraven i bilaga 1 i de delar som är tillämpliga med hänsyn till deras avsedda användning.

text: Utrustningarna skall dessutom uppfylla de krav som enligt bilaga 1 gäller för respektive utrustningsgrupp och utrustningskategori enligt där angiven indelning.

text: Utrustningarna, skyddssystemen, komponenterna och anordningarna får släppas ut på marknaden, eljest avlämnas för att tas i bruk eller tas i drift endast om bestämmelserna i 6 - 11 §§ också har iakttagits.

text: Överensstämmelse med grundläggande krav

text: Utrustningar och skyddssystem samt de anordningar som avses i 1 § andra stycket skall förutsättas uppfylla kraven i 3 § om de har försetts med CE-märkning enligt lagen (SFS 1992:1534) om CE-märkning och åtföljs av försäkran om överensstämmelse enligt bilaga 10.

text: Komponenter som är avsedda att installeras i sådana utrustningar eller sådana skyddssystem som avses i dessa föreskrifter skall förutsättas uppfylla kraven i 3 § om de åtföljs av bekräftelse av överensstämmelse enligt 8 §.

text: När en nationell standard överförd från en harmoniserad standard, vars referensnummer har publicerats i Europeiska gemenskapernas officiella tidning, omfattar ett eller flera av de grundläggande hälso- och säkerhetskraven, skall utrustningar, skyddssystem, komponenter samt de anordningar, som avses i 1 § andra stycket, och som tillverkats enligt denna standard förutsättas uppfylla de relevanta grundläggande kraven.

text: I stället för 6-11 §§ får motsvarande bestämmelser i något annat land inom EES ha följts.

text: Verifiering av överensstämmelse med säkerhetskraven

text: Följande förfaranden skall, för angivna utrustningsgrupper och utrustningskategorier, ha följts av tillverkaren eller dennes representant inom EES för att verifiera att utrustningar och, vid behov, de anordningar som avses i 1 § andra stycket överensstämmer med de grundläggande säkerhetskraven enligt bilaga 2 och för att CE-märkning skall få ske.

text: 1. Utrustningsgrupp I och II , utrustningskategori M 1 respektive utrustningskategori 1

text: enligt bilaga 1

text: Förfarandet för typkontroll enligt bilaga 3 skall ha följts i kombination med - förfarandet för kvalitetssäkring av produktionen enligt bilaga 4, eller

text: - förfarandet för produktkontroll enligt bilaga 5.

text: 2. Utrustningsgrupp I och II, utrustningskategori M 2 respektive utrustningskategori 2

text: enligt bilaga 1

text: 2.1 I fråga om motorer med inre förbränning skall förfarandet för typkontroll enligt bilaga 3 ha följts i kombination med - förfarandet för typöverensstämmelse enligt bilaga 6, eller - förfarandet för produktkvalitetssäkring enligt bilaga 7.

text: 2.2 I fråga om annan utrustning skall förfarandet för intern produktionskontroll enligt bilaga 8 ha följts, och den dokumentation som föreskrivs i punkt 3 i bilaga 8 ha lämnats in till ett anmält organ, som snarast möjligt skall ha erkänt mottagandet av dokumentationen och arkiverat den.

text: 3. Utrustningsgrupp II, utrustningskategori 3 enligt bilaga 1 Förfarandet för intern produktionskontroll enligt bilaga 8 skall ha följts.

text: 4. Utrustningsgrupp I och II enligt bilaga 1 I stället för de förfaranden som avses i 1-3 får förfarandet för enhetskontroll enligt bilaga 9 ha följts.

text: För skyddssystem skall de förfaranden som avses i 6 § 1. eller 4. ha följts vid verifiering av överensstämmelse.

text: För komponenter skall de förfaranden som avses i 6 § ha följts med undantag för CE-märkning. Tillverkaren eller dennes representant inom EES skall dessutom ha utfärdat en bekräftelse av överensstämmelse som visar att komponenterna uppfyller de bestämmelser i dessa föreskrifter som gäller för dem. I bekräftelsen skall även ha angetts komponenternas egenskaper och hur de installerats i utrustningar eller skyddssystem så att de grundläggande kraven för kompletta utrustningar eller kompletta skyddssystem har uppfyllts.

text: I fråga om skydd mot de faror som avses i punkt 1.2.7 i bilaga 2 kan tillverkaren eller dennes representant inom EES i stället ha följt förfarandet för intern produktionskontroll enligt bilaga 8.

text: Arbetarskyddsstyrelsen kan efter ansökan medge att utrustningar och skyddssystem samt de anordningar som avses i 1 § andra stycket släpps ut på den svenska marknaden och tas i drift, även om de förfaranden som avses i 6-7 samt 9 §§ inte har följts om användningen av dessa produkter är av betydelse för säkerheten.

text: Dokument och korrespondens i samband med de förfaranden som avses i 6-10 §§ skall ha upprättats på ett av de officiella språken i den stat där förfarandet har utförts eller på ett språk som det anmälda organet har godtagit.

text: Bestämmelser om straff

text: Bestämmelserna i 3 § tredje stycket utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap.

text: och

text: 2 §§

text: arbetsmiljölagen

text: (SFS 1977:1160). Brott mot dessa föreskrifter kan enligt

text: 8 kap. 2 § samma lag

text: medföra böter.

text: Ikraftträdande och övergångsbestämmelser

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 mars 1996. De gäller utrustningar, skyddssystem och komponenter samt de anordningar som avses i 1 § andra stycket som 1. släpps ut på marknaden eller 2. tas i drift i Sverige från och med den dagen.

text: De gäller också andra utrustningar, skyddssystem och komponenter samt de anordningar som avses i 1 § andra stycket som har släppts ut på marknaden i något annat land inom EES från och med ikraftträdandet.

text: Utrustningar, skyddssystem och komponenter samt de anordningar som avses i 1 § andra stycket, som uppfyller de bestämmelser som gäller inom Sverige, får utan hinder av dessa föreskrifter släppas ut på marknaden, eljest avlämnas för att tas i bruk eller tas i drift till och med den 30 juni 2003.

text: BO BYLUND

text: Magnus Blomqvist Göran Lindh

text: Bilaga 1

text: Kriterier för kategoriindelning av utrustningsgrupper samt krav för olika utrustningskategorier

text: 1. Utrustningsgrupp I

text: a) Utrustningskategori M 1 omfattar utrustningar som konstruerats och vid behov försetts med särskilda kompletterande skyddsanordningar för att kunna fungera i överensstämmelse med de driftsparametrar som angetts av tillverkaren och för att garantera en mycket hög skyddsnivå.

text: Utrustningar av denna kategori är avsedda att användas i gruvor under jord liksom i de delar av ovanjordsinstallationerna, där fara föreligger på grund av gruvgas och/eller brännbart damm.

text: Utrustningar av denna kategori skall i explosiv atmosfär uppehålla den skyddsnivå som krävs även vid undantagsvisa störningar i utrustningarnas funktion, och skall vara försedda med skyddsanordningar som säkerställer att - antingen minst en andra oberoende skyddsanordning garanterar den skyddsnivå som krävs, om en skyddsanordning slås ut, eller - den skyddsnivå som krävs garanteras även om två fel inträffar oberoende av varandra.

text: Utrustningar av denna kategori skall uppfylla de kompletterande krav som anges i punkt 2.0.1 i bilaga 2.

text: b) Utrustningskategori M 2 omfattar utrustningar som konstruerats för att kunna fungera i överensstämmelse med de driftsparametrar som angetts av tillverkaren och för att garantera en hög skyddsnivå.

text: Utrustningar av denna kategori är avsedda att användas i gruvor under jord liksom i de delar av ovanjordsinstallationerna, där fara kan föreligga på grund av gruvgas och/eller brännbart damm.

text: Utrustningarna skall kunna frånkopplas om atmosfären blir explosiv.

text: Skyddsanordningar till utrustningar av denna kategori skall garantera den skyddsnivå som krävs vid normal drift och även vid svåra driftsförhållanden samt särskilt vid omild behandling och varierande omgivningsförhållanden.

text: Utrustningar av denna kategori skall uppfylla de kompletterande krav som anges i punkt 2.0.2 i bilaga 2.

text: 2. Utrustningsgrupp II

text: a) Utrustningskategori 1 omfattar utrustningar som konstruerats för att kunna fungera i överensstämmelse med de driftsparametrar som angetts av tillverkaren och för att garantera en mycket hög skyddsnivå.

text: Utrustningar av denna kategori är avsedda att användas i miljöer där atmosfären ständigt, under långa perioder eller ofta är explosiv till följd av blandningar av luft med gas, ånga, dimma eller damm.

text: Utrustningar av denna kategori skall garantera den skyddsnivå som krävs, även vid undantagsvisa störningar i utrustningarnas funktion, och skall vara försedda med skyddsanordningar som säkerställer att - antingen minst en andra oberoende skyddsanordning garanterar den skyddsnivå som krävs, om en skyddsanordning slås ut, eller - den skyddsnivå som krävs garanteras även om två fel inträffar oberoende av varandra.

text: Utrustningar av denna kategori skall uppfylla de kompletterande krav som anges i punkt 2.1 i bilaga 2.

text: b) Utrustningskategori 2 omfattar utrustningar som konstruerats för att kunna fungera i överensstämmelse med de driftsparametrar som angetts av tillverkaren och för att garantera en hög skyddsnivå.

text: Utrustningar av denna kategori är avsedda att användas i miljöer där atmosfären kan bli explosiv till följd av blandningar av luft med gas, ånga, dimma eller damm.

text: Skyddsanordningar till utrustningar av denna kategori skall garantera att den skyddsnivå som krävs, bibehålls även vid ofta återkommande störningar eller vid sådana fel i utrustningarnas funktion som normalt behöver tas med i beräkningarna.

text: Utrustningar av denna kategori skall uppfylla de kompletterande krav som anges i punkt 2.2 i bilaga 2.

text: c) Utrustningskategori 3 omfattar utrustningar som konstruerats för att kunna fungera i överensstämmelse med de driftsparametrar som angetts av tillverkaren och för att garantera en normal skyddsnivå.

text: Utrustningar av denna kategori är avsedda att användas i miljöer där man inte behöver räkna med att atmosfären blir explosiv till följd av blandningar av luft med gas, ånga, dimma eller damm, men om det ändock sker, förekommer den explosiva atmosfären endast undantagsvis och under korta tidsperioder.

text: Utrustningar av denna kategori skall garantera den skyddsnivå som krävs vid normal drift.

text: Utrustningar av denna kategori skall uppfylla de kompletterande krav som anges i punkt 2.3 i bilaga 2.

text: Bilaga 2

text: Grundläggande hälso- och säkerhetskrav på konstruktion och tillverkning av utrustningar och skyddssystem för användning i explosionsfarlig miljö

text: Inledande anmärkningar

text: A Tekniskt vetande skall utnyttjas och nya rön som snabbt kan förändra detta skall utnyttjas utan dröjsmål. B För sådana anordningar som avses i 1 § andra stycket skall de grundläggande säkerhetskraven endast tillämpas i den utsträckning de är nödvändiga för att anordningarna skall kunna fungera och utnyttjas på ett säkert och tillförlitligt sätt med hänsyn till explosionsrisken.

text: 1. Gemensamma krav för utrustningar och skyddssystem

text: 1.0 Allmänna krav

text: 1.0.1 Principer för integrerad explosionssäkerhet

text: Utrustningar och skyddssystem som är avsedda att användas i explosionsfarlig miljö skall konstrueras för att ge integrerad explosionssäkerhet. I detta sammanhang skall tillverkaren vidta åtgärder för att - framförallt, om möjligt förhindra att en explosiv atmosfär bildas av eller släpps ut från utrustningarna eller skyddsanordningarna, - förhindra antändning av en explosiv atmosfär med hänsyn till elektriska eller icke-elektriska antändningskällor, - omedelbart stoppa en explosion som trots allt inträffar och som direkt eller indirekt kan medföra fara för personer och/eller begränsa det område som berörs av flammor och explosionstryck till en tillräckligt säker nivå. 1.0.2 Utrustningar och skyddssystem skall konstrueras och tillverkas med beaktande av de felfunktioner och/eller driftsstörningar som kan inträffa, så att farliga situationer så långt möjligt undviks. Därvid skall även inbegripas felaktig användning som rimligen kan förutses.

text: 1.0.3 Särskilda villkor för kontroll och underhåll

text: Utrustningar och skyddssystem som omfattas av särskilda villkor för kontroll och underhåll, skall konstrueras och tillverkas med hänsyn till dessa villkor.

text: 1.0.4 Omgivningsförhållanden

text: 1.0.4 Omgivningsförhållanden

text: Utrustningar och skyddssystem skall konstrueras och tillverkas med hänsyn till faktiska eller förutsebara omgivningsförhållanden.

text: 1.0.5 Märkning

text: Alla utrustningar och alla skyddssystem skall märkas på ett fullt läsbart och varaktigt sätt med minst följande uppgifter: - Tillverkarens namn och adress. - CE-märkning (se bilaga 10). - Serie- eller typbeteckning. - Eventuellt serienummer. - Tillverkningsår.

text: - Det särskilda explosionsskyddsmärket , följt av symbolen för utrustningsgrupp och utrustningskategori. - För utrustningsgrupp II: bokstaven "G" (avseende explosiv atmosfär orsakad av blandningar av luft med gas, ånga eller dimma) och/eller bokstaven "D" (avseende explosiv atmosfär orsakad av blandning av luft med damm).

text: De skall dessutom vid behov märkas med all information som ovillkorligen behövs för säkerheten vid användning.

text: 1.0.6 Anvisningar

text: a) Alla utrustningar och alla skyddssystem skall åtföljas av bruksanvisningar som minst omfattar följande: - Samma uppgifter som angivits under punkt 1.0.5 samt eventuellt kompletterande uppgifter om underhåll (t.ex. importörens och reparationsverkstadens adress osv.). - Säkerhetsanvisningar för - idrifttagande, - användning, - montering och demontering, - underhåll (normal service och akuta reparationsbehov), - installation, - inställning, - Vid behov, uppgift om skyddszoner för tryckavlastningsanordningar. - Vid behov, utbildnings-/inkörningsinstruktioner. - Uppgifter som gör det möjligt att med säkerhet avgöra om utrustningar av en viss kategori eller skyddssystem säkert kan användas inom det avsedda området och under förväntade driftsförhållanden. - Elektriska parametrar och tryckparametrar, högsta yttemperatur liksom andra gränsvärden. - Vid behov, särskilda villkor för användningen, även uppgifter om möjlig felaktig användning som erfarenhetsmässigt har visat sig kunna inträffa. - Vid behov, de viktigaste egenskaperna hos tillbehör/redskap som kan monteras på utrustningar eller skyddssystem.

text: b) Bruksanvisningen skall avfattas av tillverkaren eller dennes representant inom EES på något av språken inom EES.

text: När utrustningar och skyddssystem tas i bruk skall de åtföljas av en översättning av bruksanvisningen till svenska och en bruksanvisning på originalspråket. Denna översättning skall ha gjorts antingen av tillverkaren eller av dennes representant inom EES eller av den som för in utrustningarna eller skyddssystemen i Sverige.

text: Underhållsanvisningar avsedda att användas av fackutbildad personal som anlitas av tillverkaren eller dennes representant inom EES får dock avfattas på endast ett av de officiella språken inom EES som förstås av den personalen.

text: c) Bruksanvisningen skall innehålla de ritningar och diagram som är nödvändiga för idrifttagande, underhåll, tillsyn, funktionskontroll och, i förekommande fall, reparation av utrustningar eller skyddssystem, samt alla övriga nödvändiga upplysningar, i synnerhet med avseende på säkerhet.

text: d) Sådan produktinformation som beskriver utrustningarna eller skyddssystemen får inte motsäga bruksanvisningen vad gäller säkerhetsaspekterna.

text: 1.1 Val av material

text: 1.1.1 De material som används vid tillverkning av utrustningar och skyddssystem får inte kunna utlösa explosion under de driftspåfrestningar som kan förutses.

text: 1.1.2 Inom ramen för de driftsförhållanden som angetts av tillverkaren, får det inte kunna uppstå någon reaktion mellan det använda materialet och beståndsdelarna i den explosiva atmosfären som kan försämra explosionsskyddet.

text: 1.1.3 Materialen skall väljas så att förutsebara förändringar av deras egenskaper och tålighet i kombination med andra material inte leder till en försämring av skyddet. Hänsyn skall särskilt tas till materialets beständighet mot korrosion och nötning, elektriska ledningsförmåga, mekaniska hållfasthet, åldringsbeständighet och påverkan av temperaturvariationer.

text: 1.2 Konstruktion och tillverkning

text: 1.2.1 Utrustningar och skyddssystem skall konstrueras och tillverkas med hänsyn till den tekniska kunskapen om explosionsskydd, så att de kan fungera säkert under hela sin förväntade livstid.

text: 1.2.2 Komponenter som är avsedda att monteras i utrustningar eller skyddssystem eller att användas som reservdelar, skall konstrueras och tillverkas så att de fungerar säkert med hänsyn till explosionsskyddet, om de installeras enligt tillverkarens anvisningar.

text: 1.2.3 Slutna konstruktioner och förhindrande av läckor

text: Utrustningar som kan avge brännbara gaser eller brännbart damm, skall i största möjliga utsträckning konstrueras som slutna konstruktioner.

text: Utrustningar som har öppningar eller otäta anslutningar, får inte tillåta utsläpp av gas eller damm som kan leda till att en explosiv atmosfär bildas utanför utrustningarna. Öppningar för påfyllning eller tömning skall, så långt möjligt, konstrueras och utrustas så att inget brännbart material släpps ut under fyllning eller tömning.

text: 1.2.4 Dammavlagring

text: Utrustningar och skyddssystem, som är avsedda att användas i områden som är utsatta för damm, skall konstrueras så att dammavlagringar på ytan inte kan antändas. Dammavlagringar skall begränsas i största möjliga utsträckning. Utrustningar och skyddssystem skall vara lätta att rengöra. Yttemperaturen på utrustningarnas delar skall vara betydligt lägre än dammavlagringarnas glödtemperatur. För att förhindra värmeackumulation skall hänsyn tas till dammlagrets tjocklek och om nödvändigt skall åtgärder vidtas för att begränsa temperaturen.

text: 1.2.5 Kompletterande skyddsanordningar

text: Utrustningar och skyddssystem som kan utsättas för vissa typer av yttre påverkan, skall vid behov förses med kompletterande skyddsanordningar. Utrustningar skall kunna motstå förutsebar påverkan utan att explosionsskyddet försämras.

text: 1.2.6 Säkerhet vid öppning

text: Om utrustningar och skyddssystem är placerade i ett slutet system som är en del av själva explosionsskyddet, får det slutna systemet endast kunna öppnas med hjälp av specialverktyg eller efter det att lämpliga skyddsåtgärder vidtagits.

text: 1.2.7 Skydd mot andra faror

text: Utrustningar och skyddssystem skall konstrueras och tillverkas så att a) fysiska eller andra skador vid direkt eller indirekt kontakt undviks, b) det kan garanteras att det på åtkomliga delar inte uppstår yttemperaturer eller strålning som kan orsaka fara, c) icke-elektriska faror, som erfarenhetsmässigt visat sig kunna uppträda, elimineras, d) det kan garanteras att sådan överbelastning som kan förutses inte orsakar farliga situationer. Om sådana faror som avses i denna punkt helt eller delvis omfattas av föreskrifter som överför andra EG-direktiv än

text: skall punkten inte tillämpas i fråga om sådana faror.

text: 1.2.8 Överbelastning av utrustningar

text: Farlig överbelastning av utrustningar skall förhindras redan på konstruktionsstadiet genom inbyggda mät-, styr- och regleranordningar, som t.ex. överströmsskydd, temperaturbegränsare, tryckskillnadsbrytare, flödesvakter, tidreläer, varvtalsvakter och/eller liknande slag av övervakningsanordningar.

text: 1.2.9 Explosionstät kapsling

text: Om delar som kan antända explosiv atmosfär kapslas in, skall åtgärder vidtas för att säkerställa att kapslingen motstår det tryck som utvecklas vid en inre explosion av en explosiv blandning och att den förhindrar att explosionen sprids till den explosiva atmosfären som omger kapslingen.

text: 1.3 Möjliga antändningskällor

text: 1.3.1 Faror som orsakas av olika antändningskällor

text: Gnistor, flammor, ljusbågar, höga yttemperaturer, akustisk energi, optisk strålning, elektromagnetiska vågor och andra möjliga antändningskällor får inte förekomma.

text: 1.3.2 Faror som orsakas av statisk elektricitet

text: Elektrostatisk uppladdning som kan leda till farliga urladdningar skall förhindras med lämpliga medel.

text: 1.3.3 Faror som orsakas av strö- och läckström

text: Det skall förhindras att strö- och läckströmmar, som t.ex. kan ge upphov till tändande gnistor, heta ytor eller farlig korrosion, uppstår i elektriskt ledande delar av utrustningen.

text: 1.3.4 Faror som orsakas av överhettning

text: Konstruktionen skall vara sådan att överhettning som orsakas av friktion eller stötar, t.ex. mellan material och delar som kommer i kontakt med varandra vid rotation eller genom främmande föremål, skall så långt möjligt förhindras.

text: 1.3.5 Faror vid tryckutjämning

text: Utrustningar och skyddssystem skall vara konstruerade eller utrustade med integrerade mät-, styr- och regleranordningar så att vid ett tryckutjämningsförlopp ingen stötvåg eller kompression erhålls, som kan medföra en explosion.

text: 1.4 Faror som orsakas av yttre påverkan

text: 1.4.1 Utrustningar och skyddssystem skall vara konstruerade och tillverkade så att de kan fullgöra sin avsedda funktion på ett helt säkert sätt även under växlande omgivningsförhållanden, i närvaro av yttre elektrisk spänning, fukt, vibrationer, nedsmutsning liksom annan yttre påverkan inom de driftsvillkor som angetts av tillverkaren. 1.4.2 Utrustningarnas delar skall vara lämpade för förväntade mekaniska och termiska påfrestningar

text: och kunna motstå påverkan av befintliga eller förutsebara aggressiva ämnen.

text: 1.5 Krav på säkerhetsanordningar

text: 1.5.1 Säkerhetsanordningar skall kunna fungera oberoende av de mät-, styr- och regleranordningar som är nödvändiga för driften. Så långt möjligt skall fel på en säkerhetsanordning kunna upptäckas tillräckligt snabbt med hjälp av lämpliga tekniska medel så att farliga situationer med största sannolikhet inte kan uppstå. För elektriska kretsar skall normalt självskyddsprincipen (fail-safe) tillämpas. När utrustningar styrs via programvara skall säkerhetsmässiga manövrer normalt direkt påverka relevanta kontrollanordningar utan mellanliggande styrning via programvara. 1.5.2 Vid fel på säkerhetsanordningar skall utrustningar och/eller skyddssystem så långt möjligt säkras. 1.5.3 Nödstopp på säkerhetsanordningar skall, så långt möjligt, vara försedda med återstartsspärrar. Ett nytt startkommando för återgång till normal drift skall kunna verkställas först efter det att återstartsspärrarna avsiktligt har återställts.

text: 1.5.4 Styrenheter och monitorer/visarinstrument

text: Om styrenheter och monitorer/visarinstrument används skall de vara utformade enligt ergonomiska principer, så att högsta möjliga driftssäkerhet erhålls med hänsyn till explosionsrisker. 1.5.5 Krav för anordningar med mätfunktion för explosionsskydd Anordningar med mätfunktion som påverkar utrustningar som används i explosionsfarlig miljö skall vara konstruerade och tillverkade så att de motsvarar förutsebara driftsmässiga krav och speciella förutsättningar vid användning. 1.5.6 Anordningar med mätfunktion skall vid behov kunna kontrolleras i fråga om avläsningsnoggrannhet och funktionsduglighet. 1.5.7 Vid konstruktion av anordningar med mätfunktion skall en säkerhetsfaktor säkerställa att alarmtröskeln ligger tillräckligt långt utanför explosions- och/eller antändningsgränsen för den atmosfär som skall registreras, varvid särskild hänsyn skall tas till anläggningens driftsförhållanden och möjliga avvikelser i mätsystemet.

text: 1.5.8 Risker som orsakas av programvara

text: Vid konstruktion av utrustningar, skyddssystem och säkerhetsanordningar med datorstyrning skall särskild uppmärksamhet ägnas de risker som kan orsakas av programvarufel.

text: 1.6 Krav på systemsäkerhet

text: 1.6.1 Utrustningar och skyddssystem som ingår i automatiska processer skall kunna stängas av genom ett manuellt överordnat kommando när utrustningarna och skyddssystemen visar på avvikelse från avsedda driftsförhållanden, förutsatt att åtgärden inte minskar säkerheten. 1.6.2 När nödstoppssystemet aktiveras skall ackumulerade energier avledas så snabbt och säkert som möjligt eller isoleras så att fara inte längre föreligger. Detta gäller inte elektrokemiskt lagrad energi.

text: 1.6.3 Faror vid strömavbrott

text: Om utrustningar och skyddssystem vid strömavbrott kan orsaka ytterligare risker, skall det vara möjligt att bevara dem i säker drift oberoende av övriga delar av anläggningen.

text: 1.6.4 Faror som orsakas av anslutningar

text: Utrustningar och skyddssystem skall vara försedda med lämpliga kabel- och ledningsinföringar. Om utrustningar och skyddssystem skall användas i kombination med andra utrustningar och skyddssystem skall anslutningarna vara säkra.

text: 1.6.5 Utrustningar försedda med larmanordningar

text: Om utrustningar eller skyddssystem är försedda med anordningar som skall detektera eller larma om det uppstår en explosiv atmosfär skall nödvändiga anvisningar ges för en lämplig placering av anordningarna.

text: 2. Kompletterande krav på utrustningar

text: 2.0 Krav på utrustningar av kategori M 1 och M 2 i utrustningsgrupp I

text: 2.0.1 Krav på utrustningar av kategori M 1 i utrustningsgrupp I 2.0.1.1 Utrustningarna skall vara konstruerade och tillverkade så att antändningskällor inte kan uppstå ens vid undantagsvis förekommande störningar som berör utrustningarna. Utrustningarna skall vara försedda med anordningar för explosionsskydd så att - antingen minst en andra oberoende skyddsanordning garanterar den skyddsnivå som krävs, om en skyddsanordning slås ut, eller - den skyddsnivå som krävs garanteras även om två fel inträffar oberoende av varandra. Vid behov skall dessa utrustningar vara försedda med ytterligare särskilda skyddsanordningar. Utrustningarna skall förbli funktionsdugliga i explosiv atmosfär.

text: 2.0.1.2 Utrustningarna skall vid behov tillverkas så att damm inte kan tränga in.

text: 2.0.1.3 Yttemperaturerna på utrustningarnas delar skall hållas så långt under antändningstemperaturen för förutsebara luft/dammblandningar att uppvirvlat damm inte antänds.

text: 2.0.1.4 Utrustningarna skall konstrueras så, att delar som kan vara antändningskällor, endast kan friläggas under energifritt eller egensäkert tillstånd. Om det inte är möjligt att uppnå ett säkert tillstånd skall tillverkaren anbringa ett varningsmärke på den del av utrustningen som kan frilägga en antändningskälla.

text: Vid behov skall utrustningarna förses med lämpliga kompletterande förreglingar.

text: 2.0.2 Krav på utrustningar av kategori M 2 i utrustningsgrupp I.

text: 2.0.2.1 Utrustningarna skall vara försedda med skyddsanordningar som garanterar att antändningskällor inte aktiveras under normal drift och även vid svåra driftsförhållanden samt särskilt vid omild behandling och varierande omgivningsförhållanden.

text: Om en explosiv atmosfär uppstår skall utrustningarna kunna stängas av.

text: 2.0.2.2 Utrustningarna skall konstrueras så, att delar som kan vara antändningskällor, endast kan friläggas under energifritt tillstånd eller så skall motsvarande säkerhet kunna erhållas med lämpliga förreglingar. Om det inte är möjligt att uppnå ett säkert tillstånd skall tillverkaren anbringa ett varningsmärke på den del av utrustningen som kan frilägga en antändningskälla.

text: 2.0.2.3 Kraven beträffande dammexplosionsskydd för kategori M 1 skall tillämpas även på denna kategori.

text: 2.1 Krav på utrustningar av kategori 1 i utrustningsgrupp II

text: 2.1.1 Explosiv atmosfär orsakad av gas, ånga eller dimma

text: 2.1.1.1 Utrustningarna skall vara konstruerade och tillverkade så att antändningskällor inte kan uppstå ens vid undantagsvis förekommande störningar som berör utrustningarna.

text: Utrustningarna skall vara försedda med anordningar för explosionsskydd så att - antingen minst en andra oberoende skyddsanordning garanterar den skyddsnivå som krävs, om en skyddsanordning slås ut, eller - den skyddsnivå som krävs garanteras även om två fel inträffar oberoende av varandra.

text: 2.1.1.2 I fråga om utrustningar vars ytor kan hettas upp, skall åtgärder vidtas för att säkerställa att de angivna högsta yttemperaturerna inte överskrids ens under de ogynnsammaste förhållanden.

text: Även temperaturökningar till följd av ackumulerad värme och kemiska reaktioner skall beaktas.

text: 2.1.1.3 Utrustningarna skall konstrueras så, att delar som kan vara antändningskällor, endast kan friläggas under energifritt eller egensäkert tillstånd. Om det inte är möjligt att uppnå ett säkert tillstånd skall tillverkaren anbringa ett varningsmärke på den del av utrustningen som kan frilägga en antändningskälla.

text: 2.1.2 Explosiv atmosfär orsakad av luft/dammblandningar

text: 2.1.2.1 Utrustningarna skall vara konstruerade och tillverkade så att antändning av luft/dammblandningar inte inträffar ens vid undantagsvis förekommande störningar som berör utrustningarna.

text: 2.1.2.2 Då så är nödvändigt skall utrustningarna vara konstruerade så att damm endast kan tränga in i eller ut ur utrustningarna på särskilda förutsedda ställen.

text: Detta krav skall även uppfyllas av kabelinföringar och anslutningar.

text: 2.1.2.3 Yttemperaturerna på utrustningarnas delar skall hållas så långt under antändningstemperaturen för förutsebara luft/dammblandningar, att uppvirvlat damm inte antänds.

text: 2.1.2.4 Angående säkerheten vid friläggandet av utrustningars delar, skall krav 2.1.1.3 gälla.

text: 2.2 Krav på utrustningar av kategori 2 i utrustningsgrupp II

text: 2.2.1 Explosiv atmosfär orsakad av gas, ånga eller dimma

text: 2.2.1.1 Utrustningarna skall vara konstruerade och tillverkade så att antändningskällor inte kan uppstå ens vid ofta förekommande störningar i utrustningarna eller fel i utrustningarnas funktion, som normalt skall tas med i beräkningen.

text: 2.2.1.2 Utrustningarnas delar skall vara konstruerade och tillverkade så att de angivna yttemperaturerna inte överskrids vid de onormala driftsförhållanden som kan förutses av tillverkaren.

text: 2.2.1.3 Utrustningarna skall konstrueras så, att delar som kan vara antändningskällor, endast kan friläggas under energifritt tillstånd eller så skall motsvarande säkerhet kunna erhållas med lämpliga förreglingar. Om det inte är möjligt att uppnå ett säkert tillstånd skall tillverkaren anbringa ett varningsmärke på den del av utrustningen som kan frilägga en antändningskälla.

text: 2.2.2 Explosiv atmosfär orsakad av luft/dammblandningar

text: 2.2.2.1 Utrustningarna skall vara utrustade med anordningar för explosionsskydd så att antändning av luft/dammblandningar inte inträffar ens vid ofta förekommande störningar eller fel i utrustningarnas funktion, som normalt skall tas med i beräkningen. 2.2.2.2 Angående yttemperaturer skall krav 2.1.2.3 gälla. 2.2.2.3 Angående skydd mot damm skall krav 2.1.2.2 gälla. 2.2.2.4 Angående säkerheten vid friläggandet av utrustningarnas delar skall krav 2.2.1.3 gälla.

text: 2.3 Krav på utrustningar av kategori 3 i utrustningsgrupp II

text: 2.3.1 Explosiv atmosfär orsakad av gas, ånga eller dimma

text: 2.3.1.1 Utrustningarna skall vara konstruerade och tillverkade så att förutsebara antändningskällor som kan uppstå vid normal drift inte kan förekomma. 2.3.1.2 Yttemperaturerna får inte överskrida de angivna högsta yttemperaturerna om utrustningarna används under de förhållanden de är avsedda för. Högre temperaturer får endast tillåtas i undantagsfall om tillverkaren tillämpar särskilda kompletterande skyddsåtgärder.

text: 2.3.2 Explosiv atmosfär orsakad av luft/dammblandningar

text: 2.3.2.1 Utrustningarna skall vara konstruerade och tillverkade så att luft/dammblandningar inte kan antändas av driftsmässiga och förväntade antändningskällor. 2.3.2.2 Angående yttemperaturer skall krav 2.1.2.3 gälla. 2.3.2.3 Utrustningarna, inklusive kabelinföringar och anslutande delar, skall vara tillverkade med hänsyn till dammpartiklarnas storlek så att varken explosiva luft/dammblandningar eller farliga dammavlagringar kan bildas inuti utrustningarna.

text: 3. Kompletterande krav på skyddssystem

text: 3.0 Allmänna krav

text: 3.0.1 Skyddssystem skall vara dimensionerade så att följderna av en explosion kan begränsas till en nivå med tillräcklig säkerhet. 3.0.2 Skyddssystem skall vara konstruerade och anordnade samt placerade så att explosioner hindras från att spridas genom farliga kedjereaktioner eller uppstår genom flamspridning samt att en begynnande explosion inte övergår i en detonation.

text: 3.0.3 Skyddssystem skall kunna fungera vid strömavbrott under rimligt lång tid så att farliga situationer undviks. 3.0.4 Yttre störningar får inte ge upphov till felfunktion hos skyddssystem.

text: 3.1 Projektering och planering

text: 3.1.1 Materialegenskaper

text: Det maximitryck respektive den maximitemperatur, som skall tas hänsyn till på planeringsstadiet vid val av material, är det förväntade trycket vid en explosion som uppstår under extrema driftsförhållanden respektive den temperatur som orsakas av flammans förväntade uppvärmningseffekt. 3.1.2 Skyddssystem som är avsedda att hålla tillbaka eller kontrollera explosioner, skall kunna motstå de tryckvågor som explosionen skapar utan att systemintegriteten förloras. 3.1.3 Tillbehör som ansluts till skyddssystem, skall kunna motstå det förväntade maximala explosionstrycket utan att förlora sin funktionsförmåga. 3.1.4 Vid projektering och planering av skyddssystem, skall hänsyn tas till det förväntade trycket i perifera utrustningar och rörledningar vid en explosion.

text: 3.1.5 Tryckavlastningsanordningar

text: Om det kan förväntas att påfrestningarna på skyddssystemen kommer att överstiga deras materialhållfasthet, skall systemen projekteras med lämpliga tryckavlastningsanordningar. Anordningarna får inte medföra fara för personer som befinner sig i närheten.

text: 3.1.6 System för undertryckande av explosioner

text: System för undertryckande av explosioner skall planeras och projekteras så att de i händelse av en begynnande explosion reagerar på ett så tidigt stadium som möjligt och motverkar denna optimalt med hänsyn till maximal tryckstegringshastighet och maximalt explosionstryck.

text: 3.1.7 Explosionsurkopplingssystem

text: Urkopplingssystem som i händelse av en begynnande explosion är avsedda att koppla ur vissa utrustningar så tidigt som möjligt med hjälp av lämpliga anordningar, skall planeras och projekteras så att de är motståndskraftiga mot brand som sprids inuti systemet och bibehåller sin mekaniska styrka under alla driftsförhållanden. 3.1.8 Skyddssystem skall kunna integreras med lämplig larmnivå, så att vid behov produktflödet avbryts och de utrustningsdelar kopplas bort som inte längre kan fungera på ett säkert sätt.

text: Bilaga 3

text: Typkontroll

text: 1. Typkontroll är det förfarande genom vilket ett anmält organ fastställer och intygar att ett exemplar av en viss produkt, nedan kallat "typ", uppfyller de bestämmelser i dessa föreskrifter eller motsvarande bestämmelser i något annat land inom EES som gäller för den.

text: 2. Ansökan om typkontroll skall göras av tillverkaren eller dennes representant inom EES och ställas till ett anmält organ.

text: Ansökan skall innehålla - namn och adress på tillverkaren eller dennes representant inom EES, - en skriftlig försäkran att samma anmälan inte har lämnats till något annat anmält organ samt - teknisk dokumentation enligt punkt 3.

text: Ansökan skall åtföljas av ett provexemplar av typen som är representativt för den planerade produktionen. Det anmälda organet kan begära ytterligare exemplar om så krävs för utförandet av provningsprogrammet.

text: 3. Den tekniska dokumentationen skall göra det möjligt att bedöma om produkten överensstämmer med kraven i dessa föreskrifter. Den skall i den utsträckning som krävs för bedömningen omfatta produktens konstruktion, tillverkning och drift samt i tillämplig utsträckning innehålla - en allmän typbeskrivning, - konstruktions- och produktionsritningar och skisser av konstruktionsdelar, delaggregat, kretsar osv., - beskrivningar och förklaringar nödvändiga för tolkningen av dessa ritningar och skisser och produktens funktionssätt, - en förteckning över de standarder som avses i 4 § och som tillämpats helt eller delvis samt beskrivning av de lösningar som valts för att uppfylla tillämpliga krav i dessa föreskrifter om sådana standarder som avses i 4 § inte har tillämpats, - resultat av konstruktionsberäkningar, undersökningar osv. samt - provningsrapporter.

text: 4. Det anmälda organet skall utföra följande.

text: 4.1 Granska den tekniska dokumentationen, kontrollera att typen har tillverkats i överensstämmelse med denna och fastställa vilka konstruktionsdelar som har konstruerats enligt relevanta bestämmelser i de standarder som avses i 4 § och vilka som har konstruerats utan tillämpning i de relevanta bestämmelserna i sådana standarder.

text: 4.2 Utföra eller låta utföra lämpliga undersökningar och nödvändiga provningar för att kontrollera om de lösningar som valts av tillverkaren uppfyller de grundläggande kraven i dessa föreskrifter i de fall då de standarder som avses i 4 § inte har tillämpats.

text: 4.3 Utföra eller låta utföra lämpliga undersökningar och nödvändiga provningar för att kontrollera att

text: de standarder tillverkaren har valt att tillämpa faktiskt har tillämpats.

text: 4.4 Överenskomma med sökanden på vilken plats undersökningar och nödvändiga provningar skall utföras.

text: 5. Om den uppvisade typen följer de bestämmelser i dessa föreskrifter som gäller för den skall det anmälda organet utfärda ett typkontrollintyg. Intyget skall innehålla tillverkarens namn och adress, resultatet av undersökningen och nödvändiga identifikationsuppgifter för den kontrollerade typen.

text: En förteckning över relevanta delar av den tekniska dokumentationen skall bifogas intyget och det anmälda organet skall behålla en kopia.

text: Om tillverkaren eller dennes representant inom EES vägras typkontroll skall det anmälda organet utförligt ange skälen till detta.

text: Det anmälda organet skall ha ett system för intern överprövning av gjorda bedömningar.

text: 6. Sökanden skall underrätta det anmälda organ, som förvarar den tekniska dokumentationen till typkontrollintyget, om de ändringar av den godkända produkten som kräver ny kontroll, om dessa ändringar kan påverka överensstämmelsen med de grundläggande kraven eller de föreskrivna användningsbetingelserna för utrustningarna eller skyddssystemen. Detta nya tillstånd skall resultera i ett tillägg till det ursprungliga typkontrollintyget.

text: 7. Varje anmält organ skall underrätta övriga anmälda organ om typkontrollintyg och om tillägg till dessa som utfärdats eller återkallats.

text: 8. Övriga anmälda organ kan få kopior av typkontrollintyg och/eller tillägg till dessa. Bilagorna till intygen skall ställas till övriga anmälda organs förfogande.

text: 9. Tillverkaren eller dennes representant inom EES skall ha rutiner för att, tillsammans med den tekniska dokumentationen, förvara kopior av typkontrollintyg och tillägg till dessa under minst tio år efter det att tillverkningen av utrustningar eller skyddssystem upphört.

text: Om varken tillverkaren eller dennes representant är etablerad inom EES, skall den som släpper ut produkten på marknaden ha rutiner för att förpliktelsen att hålla den tekniska dokumentationen tillgänglig efterlevs.

text: Bilaga 4

text: Kvalitetssäkring av produktionen

text: 1. I denna bilaga beskrivs den del av förfarandet då en tillverkare som uppfyller kraven i punkt 2 säkerställer och intygar att de aktuella produkterna överensstämmer med den utrustning som beskrivs i typkontrollintyget och uppfyller tillämpliga krav i dessa föreskrifter. Tillverkaren eller dennes representant inom EES skall anbringa CE-märket på varje exemplar av utrustningen och upprätta en skriftlig försäkran om överensstämmelse. CE-märkningen skall kompletteras med identifikationsnumret för det anmälda organ som ansvarar för kontroll enligt punkt 4.

text: 2. Tillverkaren skall använda ett kontrollerat kvalitetssystem vid produktion, granskning av slutprodukter och provning enligt punkt 3 och skall omfattas av kontroll enligt punkt 4.

text: 3. Kvalitetssystem

text: 3.1 Tillverkaren skall lämna en ansökan om bedömning av sitt kvalitetssystem för den aktuella utrustningen till ett anmält organ efter eget val. Ansökan skall innehålla - all relevant information om den produktkategori som avses, - dokumentation om kvalitetssystemet, - teknisk dokumentation om den kontrollerade typen och en kopia av typkontrollintyget.

text: 3.2 Kvalitetssystemet skall säkerställa att utrustningen överensstämmer med typen enligt beskrivningen i typkontrollintyget och med tillämpliga krav i dessa föreskrifter.

text: Alla förhållanden, krav och bestämmelser som tillverkaren har beaktat skall dokumenteras på ett systematiskt och överskådligt sätt i form av skriftliga program, metodbeskrivningar och anvisningar. Dokumentationen om kvalitetssystemet skall möjliggöra en sammanhängande tolkning av kvalitetsprogram, -planer, -manualer och -register. Den skall särskilt innehålla en beskrivning av - kvalitetsmålen och organisationsstrukturen samt ledningens ansvar och befogenheter i fråga om utrustningens kvalitet, - produktions-, kvalitetskontroll- och kvalitetssäkringstekniker samt de processer och system som kommer att användas, - undersökningar och provningar som kommer att utföras före, under och efter tillverkningen och hur ofta dessa skall utföras, - kvalitetsregister, som kontrollrapporter och provningsresultat, kalibreringsuppgifter, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer osv. samt - tillgängliga medel för att kontrollera att utrustningen är av den kvalitet som krävs och att kvalitetssystemet fungerar effektivt.

text: 3.3 Det anmälda organet skall bedöma om kvalitetssystemet uppfyller kraven i punkt 3.2. Det skall förutsättas att kvalitetssystem som följer relevant harmoniserad standard uppfyller dessa krav.

text: I kontrollgruppen skall finnas minst en person med erfarenhet av utvärdering inom det aktuella

text: teknikområdet. I utvärderingsförfarandet skall ingå ett kontrollbesök i tillverkarens lokaler.

text: Bedömningen skall meddelas tillverkaren. I detta meddelande skall ingå resultatet av undersökningen och den bedömning som gjorts med angivande av skälen till denna.

text: 3.4 Tillverkaren skall uppfylla de förpliktelser som följer av det bedömda kvalitetssystemet och upprätthålla detta så att det förblir lämpligt och effektivt.

text: Tillverkaren eller dennes representant skall underrätta det anmälda organ som bedömt kvalitetssystemet om varje planerad ändring av detta.

text: Det anmälda organet skall bedöma de föreslagna ändringarna och om kvalitetssystemet efter ändring fortfarande uppfyller kraven i punkt 3.2 eller om en förnyad utvärdering är nödvändig.

text: Det anmälda organet skall meddela tillverkaren sin bedömning. I detta meddelande skall ingå resultatet av granskningen och bedömningen med angivande av skäl.

text: 4. Kontroll som det anmälda organet ansvarar för

text: 4.1 Syftet med kontrollen är att säkerställa att tillverkaren fullt ut uppfyller de förpliktelser som följer av det bedömda kvalitetssystemet.

text: 4.2 Tillverkaren skall tillåta att det anmälda organet i kontrollsyfte ges tillträde till produktions-, kontroll-, provnings- och lagerlokaler och skall tillhandahålla all nödvändig information, bl.a. - dokumentation om kvalitetssystemet, - kvalitetsregister, som t.ex. kontrollrapporter och provningsresultat samt kalibreringsuppgifter, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer osv.

text: 4.3 Det anmälda organet skall göra periodiska kontrollbesök för att säkerställa att tillverkaren upprätthåller och tillämpar kvalitetssystemet och skall lämna en kontrollrapport till tillverkaren.

text: 4.4 Det anmälda organet skall dessutom utan förvarning kunna besöka tillverkaren. Under sådana besök får det anmälda organet utföra eller låta utföra provningar vid behov för att kontrollera att kvalitetssystemet fungerar korrekt. Det anmälda organet skall lämna en besöksrapport till tillverkaren och en provningsrapport, om provning utförts.

text: 5. Tillverkaren skall ha rutiner för att under minst tio år efter det att tillverkningen av utrustningar upphört hålla följande tillgängligt för berörda myndigheter: - Den dokumentation som avses i punkt 3.1 andra strecksatsen. - Den ändringsanmälan som avses i punkt 3.4 andra stycket. - De beslut och rapporter från det anmälda organet som avses i punkt 3.4 sista stycket, 4.3 och 4.4.

text: 6. Varje anmält organ skall ha rutiner för att meddela övriga anmälda organ relevant information om bedömningen av kvalitetssystem som meddelats och återkallats.

text: Bilaga 5

text: Produktkontroll

text: 1. I denna bilaga beskrivs det förfarande då tillverkaren eller dennes representant inom EES, kontrollerar och försäkrar att utrustning som omfattas av bestämmelserna i punkt 3 överensstämmer med den typ som beskrivs i typkontrollintyget och uppfyller tillämpliga krav i dessa föreskrifter.

text: 2. Tillverkaren skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att tillverkningsprocessen garanterar att utrustningen överensstämmer med den typ som beskrivs i typkontrollintyget och uppfyller tillämpliga krav i dessa föreskrifter. Tillverkaren eller dennes representant inom EES, skall anbringa CE-märket på varje exemplar av utrustningen och upprätta en skriftlig försäkran om överensstämmelse.

text: 3. Det anmälda organet skall genomföra relevanta undersökningar och provningar i syfte att kontrollera överensstämmelsen med tillämpliga krav i dessa föreskrifter hos utrustningen, skyddssystemet eller hos anordning som avses i 1 § andra stycket och därvid undersöka och prova varje produkt på det sätt som anges i punkt 4.

text: Tillverkaren eller dennes representant skall ha rutiner för att förvara en kopia av försäkran om överensstämmelse under minst tio år efter det att tillverkningen av utrustningar har upphört.

text: 4. Kontroll med undersökning och provning av varje exemplar av utrustningen

text: 4.1 All utrustning skall undersökas individuellt och lämpliga provningar skall utföras på det sätt som anges i den eller de relevanta standarder som avses i 4 § eller på likvärdigt sätt för att kontrollera överensstämmelsen med den typ som beskrivs i typkontrollintyget och med tillämpliga krav i dessa föreskrifter.

text: 4.2 Det anmälda organet skall anbringa eller låta anbringa sitt identifikationsnummer på varje kontrollerat exemplar av utrustningen och skall utfärda ett skriftligt intyg om överensstämmelse avseende de utförda provningarna.

text: 4.3 Tillverkaren eller dennes representant skall på begäran kunna uppvisa intygen från det anmälda organet.

text: Bilaga 6

text: Typöverensstämmelse

text: 1. I denna bilaga beskrivs den del av förfarandet då tillverkaren eller dennes representant inom EES, säkerställer och försäkrar att den aktuella utrustningen överensstämmer med den typ som beskrivs i typkontrollintyget och uppfyller tillämpliga krav i dessa föreskrifter. Tillverkaren eller dennes representant inom EES, skall anbringa CE-märket på varje exemplar av utrustningen och upprätta en skriftlig försäkran om överensstämmelse.

text: 2. Tillverkaren skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att tillverkningsprocessen garanterar att utrustningen eller skyddssystemet motsvarar den typ som beskrivs i typkontrollintyget och uppfyller tillämpliga krav i dessa föreskrifter.

text: 3. Tillverkaren eller dennes representant skall ha rutiner för att förvara en kopia av försäkran om överensstämmelse under minst tio år efter det att tillverkningen av utrustningar har upphört. Om varken tillverkaren eller dennes representant är etablerad inom EES skall den som släppt ut utrustningarna eller skyddssystemen på marknaden ha rutiner för att den tekniska dokumentationen hålls tillgänglig.

text: Tillverkaren skall utföra eller låta utföra provningar avseende explosionsskydd på varje exemplar av utrustningen som tillverkas. För utförandet av provningarna skall ett anmält organ, som valts av tillverkaren, ansvara.

text: Tillverkaren skall, om det anmälda organet bedömer att utrustningen uppfyller föreskrifterna, anbringa dettas identifikationsnummer under tillverkningsprocessen.

text: Bilaga 7

text: Produktkvalitetssäkring

text: 1. I denna bilaga beskrivs det förfarande då en tillverkare, som uppfyller kraven i punkt 2, säkerställer och försäkrar att utrustningen överensstämmer med den typ som beskrivs i typkontrollintyget. Tillverkaren eller dennes representant inom EES, skall anbringa CE-märket på varje exemplar av utrustningen och upprätta en skriftlig försäkran om överensstämmelse. CE-märkningen skall kompletteras med identifikationsnumret för det anmälda organ som ansvarar för kontroll enligt punkt 4.

text: 2. Tillverkaren skall tillämpa ett kontrollerat kvalitetssystem för slutlig kontroll och provning av utrustningen enligt punkt 3 nedan och stå under tillsyn på det sätt som anges i punkt 4 nedan.

text: 3. Kvalitetssystem

text: 3.1 Tillverkaren skall lämna en ansökan om bedömning av sitt kvalitetssystem för utrustningen eller skyddssystemet till ett anmält organ efter eget val. Ansökan skall innehålla - all relevant information om den produktkategori som avses, - dokumentation om kvalitetssystemet, - teknisk dokumentation om den kontrollerade typen samt en kopia av typkontrollintyget.

text: 3.2 Varje exemplar av utrustningen skall undersökas enligt kvalitetssystemet och lämpliga provningar skall utföras på det sätt som anges i den eller de relevanta standarder som avses i 4 § eller på likvärdigt sätt i syfte att säkerställa att utrustningen överensstämmer med tillämpliga krav i dessa föreskrifter. Alla förhållanden, krav och bestämmelser som tillverkaren har beaktat skall dokumenteras på ett systematiskt och överskådligt sätt i form av skriftliga program, metodbeskrivningar och anvisningar. Dokumentationen om kvalitetssystemet skall möjliggöra en sammanhängande tolkning av kvalitetsprogram, planer, manualer och register. Den skall särskilt innehålla en beskrivning av - kvalitetsmålen och organisationsstrukturen samt ledningens ansvar och befogenheter i fråga om utrustningens kvalitet, - undersökningar och provningar som kommer att utföras efter tillverkningen, - metoderna för att kontrollera att kvalitetssystemet fungerar effektivt, - kvalitetsregister, som kontrollrapporter och provningsresultat samt kalibreringsuppgifter, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer osv.

text: I kontrollgruppen skall finnas minst en person med erfarenhet av utvärdering inom det aktuella teknikområdet. I utvärderingsförfarandet skall ingå ett kontrollbesök i tillverkarens lokaler.

text: Bedömningen skall meddelas tillverkaren. I detta meddelande skall ingå resultaten av undersökningen och den bedömning som fattats med angivande av skälen till detta.

text: 3.4 Tillverkaren skall uppfylla de förpliktelser som följer av det bedömda kvalitetssystemet och upprätthålla detta så att det förblir lämpligt och effektivt. Tillverkaren eller dennes representant skall underrätta det anmälda organ som bedömt kvalitetssystemet om varje planerad ändring av detta. Det anmälda organet skall bedöma de föreslagna ändringarna och avgöra om kvalitetssystemet efter ändring fortfarande uppfyller kraven i punkt 3.2 eller om en förnyad utvärdering är nödvändig.

text: Organet skall meddela tillverkaren sin bedömning. I detta meddelande skall ingå resultatet av granskningen och bedömningen med angivande av skäl.

text: 4.2 Tillverkaren skall tillåta att det anmälda organet i kontrollsyfte ges tillträde till kontroll-, provningsoch lagerlokaler och skall tillhandahålla all nödvändig information, bl.a. - dokumentation om kvalitetssystemet, - teknisk dokumentation, - kvalitetsregister, som t.ex. kontrollrapporter och provningsresultat samt kalibreringsuppgifter, rapporter om den berörda personalens kvalifikationer osv.

text: 5. Tillverkaren skall ha rutiner för att under minst tio år efter det att tillverkningen av utrustningar upphört hålla följande tillgängligt för berörda myndigheter: - Den dokumentation som avses i punkt 3.1 tredje strecksatsen. - Den ändringsanmälan som avses i punkt 3.4 andra stycket. - De beslut och rapporter från det anmälda organet som avses i punkt 3.4 sista stycket, 4.3 och 4.4.

text: Bilaga 8

text: Intern produktionskontroll

text: 1. I denna bilaga beskrivs det förfarande då en tillverkare eller dennes representant inom EES, som utför de förpliktelser som anges i punkt 2, säkerställer och försäkrar att utrustningen uppfyller tillämpliga krav i dessa föreskrifter. Tillverkaren eller dennes representant inom EES, skall anbringa CE-märket på varje exemplar av utrustningen och upprätta en skriftlig försäkran om överensstämmelse.

text: 2. Tillverkaren skall ha rutiner för att upprätta den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 3, och han eller hans representant inom EES skall ha rutiner för att hålla denna dokumentation tillgänglig för berörda myndigheter för kontroll under minst tio år efter det att tillverkningen av utrustningar har upphört.

text: Om varken tillverkaren eller dennes representant är etablerad inom EES, skall den som släpper ut produkten på marknaden inom EES ha rutiner för att förpliktelsen att hålla den tekniska dokumentationen tillgänglig efterlevs.

text: 3. Den tekniska dokumentationen skall göra det möjligt att bedöma om produkten överensstämmer med tillämpliga krav i dessa föreskrifter. Den skall i den utsträckning som krävs för bedömningen omfatta produktens utformning, tillverkning och drift.

text: Den tekniska dokumentationen skall innehålla - en allmän beskrivning av utrustningen, - konstruktions- och produktionsritningar och skisser av konstruktionsdelar, delaggregat, kretsar osv., - beskrivningar och förklaringar nödvändiga för tolkningen av dessa ritningar och skisser och produktens funktionssätt, - en förteckning över de standarder som tillämpats helt eller delvis samt beskrivning av de lösningar som valts för att uppfylla säkerhetskraven i dessa föreskrifter då standarder inte har tillämpats, - resultat av konstruktionsberäkningar, undersökningar osv. samt - provningsrapporter.

text: 4. Tillverkaren eller dennes representant skall ha rutiner för att förvara en kopia av försäkran om överensstämmelse tillsammans med den tekniska dokumentationen.

text: 5. Tillverkaren skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att tillverkningsprocessen garanterar att den tillverkade utrustningen överensstämmer med den tekniska dokumentationen som avses i punkt 2 och med tillämpliga krav i dessa föreskrifter.

text: Bilaga 9

text: Enhetskontroll

text: 1. I denna bilaga beskrivs det förfarande då tillverkaren säkerställer och försäkrar att den utrustning eller det skyddssystem, för vilket det intyg som avses i punkt 2 har utfärdats, uppfyller tillämpliga krav i dessa föreskrifter. Tillverkaren eller dennes representant inom EES skall anbringa CE-märket på utrustningen eller skyddssystemet och upprätta en skriftlig försäkran om överensstämmelse.

text: 2. Det anmälda organet skall undersöka utrustningen eller skyddssystemet individuellt och utföra relevanta provningar på det sätt som anges i den eller de relevanta standarder som avses i 4 § eller på likvärdigt sätt för att kontrollera överensstämmelsen med de tillämpliga kraven i dessa föreskrifter.

text: Det anmälda organet skall anbringa eller låta anbringa sitt identifikationsnummer på utrustning och skyddssystem som kontrollerats och skall utfärda ett skriftligt intyg om överensstämmelse avseende de utförda provningarna.

text: 3. Den tekniska dokumentationen skall göra det möjligt att bedöma om utrustningen eller skyddssystemet överensstämmer med kraven i dessa föreskrifter och att förstå hur utrustningen eller skyddssystemet är utformat, tillverkat och skall användas.

text: Dokumentationen skall innehålla - en allmän beskrivning av produkten, - konstruktions- och produktionsritningar och skisser av konstruktionsdelar, delaggregat, kretsar osv., - beskrivningar och förklaringar nödvändiga för tolkningen av dessa ritningar och skisser och produktens funktionssätt, - en förteckning över de standarder som avses i 4 § och som tillämpats helt eller delvis samt beskrivning av de lösningar som valts för att uppfylla tillämpliga krav i dessa föreskrifter då sådana standarder som avses i 4 § inte har tillämpats, - resultat av konstruktionsberäkningar, undersökningar osv. samt - provningsrapporter.

text: Bilaga 10

text: A. CE-märkning

text: Bestämmelser om anbringande och användning av CE-märkning finns i lagen (SFS 1992:1534) om CE-märkning. CE-märket skall följas av det anmälda organets identifikationsnummer, om ett sådant organ medverkar på produktionskontrollstadiet.

text: B. Försäkran om överensstämmelse

text: Följande skall ingå i försäkran om överensstämmelse: - Tillverkarens namn eller identifikationsmärke och adress eller motsvarande uppgifter för dennes representant inom EES. - Beskrivning av utrustningar, skyddssystem eller de anordningar som avses i 1 § andra stycket. - En förteckning över alla relevanta bestämmelser som uppfylls av utrustningar, skyddssystem eller de anordningar som avses i 1 § andra stycket. - I förekommande fall det anmälda organets namn, identifikationsnummer och adress och typkontrollintygets nummer. - I förekommande fall hänvisningar till harmoniserade standarder. - I förekommande fall hänvisningar till övriga standarder och tekniska specifikationer som har tillämpats. - I tillämpliga fall hänvisning till andra föreskrifter som har tillämpats. - Namn och tjänsteställning på den person som är behörig att underteckna på tillverkarens eller representantens vägnar.

text: Arbetarskyddsstyrelsens allmänna råd om tillämpning av föreskrifterna om utrustningar för explosionsfarlig miljö

text: Arbetarskyddsstyrelsen meddelar följande allmänna råd om tillämpningen av Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (

text: AFS 1995:5

text: ) om utrustningar för explosionsfarlig miljö.

text: Kommentarer till vissa paragrafer

text: Till 1 §

text: Dessa föreskrifter överför direktivet

text: om utrustning och säkerhetssystem avsedd för användning i explosionsfarlig miljö inom

text: arbetsmiljölagens

text: tillämpningsområde. Direktivet kallas kort ATEX-100a-direktivet. I förhållande till tillverkare och andra leverantörer omfattar

text: arbetsmiljölagen

text: varje slag av utrustning eller annan teknisk anordning som kan användas yrkesmässigt oavsett användningen i det enskilda fallet.

text: Elsäkerhetsverkets föreskrifter om elektriska utrustningar för explosionsfarlig miljö överför den del av direktivet som berör elektrisk utrustning utanför

text: arbetsmiljölagens

text: tillämpningsområde.

text: Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter gäller alla övriga typer av utrustningar och skyddssystem. Av definitionen av utrustning framgår att även maskiner omfattas.

text: Enligt 4 § Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1993:10

text: ) med föreskrifter om maskiner och vissa andra tekniska anordningar kan särskilda föreskrifter ha utfärdats som utöver föreskrifterna (

text: AFS 1993:10

text: ) behandlar vissa risker hos maskiner eller säkerhetskomponenter. Här avses endast föreskrifter som utfärdats för att uppfylla Sveriges förpliktelser enligt EES-avtalet. Om sådana särskilda föreskrifter behandlar en viss risk som också behandlas i föreskrifterna (

text: AFS 1993:10

text: ) så gäller de särskilda föreskrifterna.

text: Detta innebär att styrelsens föreskrifter om utrustning för explosionsfarlig miljö gäller istället för föreskrifterna (

text: AFS 1993:10

text: ) för sådana risker med maskiner eller säkerhetskomponenter som uteslutande kan hänföras till explosionsrisker eller om maskinen eller säkerhetskomponenten är tänkt att användas i explosionsfarlig miljö.

text: Till 3 §

text: Med att "släppas ut på marknaden" brukar avses att den individuella produkten för första gången kommer ut på marknaden inom EES-området. Detta sker normalt när produkten fysiskt eller juridiskt överförs från tillverkare till användare eller till den som skall distribuera produkten vidare, t.ex. grossist eller återförsäljare. Med tillverkare jämställs den som importerar en produkt till Europa från annat land.

text: Som att släppas ut på marknaden räknas även t.ex. att en produkt som tillverkats för eget bruk tas i drift första gången.

text: Vid direktimport för eget bruk från land utanför EES, räknas själva ibruktagandet som utsläppande på

text: marknaden.

text: Om en tillverkare eller den som importerar till Europa säljer direkt till konsument räknas det som utsläppande när produkten finns fysiskt tillgänglig för avhämtning.

text: Observera att både uttrycket "släppas ut på marknaden" och uttrycket "tas i drift" endast syftar på den tidpunkt då det enskilda exemplaret för första gången släpps ut på Europamarknaden respektive tas i drift första gången i Europa.

text: Uttrycket "eljest avlämnas för att tas i bruk" syftar på andra leveranser i färdigt skick (alltså inte t.ex. delar och komponenter) än "utsläppande på marknaden". Detta kan t.ex. gälla leverans från grossist till detaljist eller från detaljist till användare.

text: Till 4 §

text: Med "bekräftelse av överensstämmelse" menas att tillverkaren utfärdar ett skriftligt "intyg" som visar att komponenterna uppfyller relevanta bestämmelser i dessa föreskrifter samt komponenternas egenskaper och hur de installerats i utrustningarna eller skyddssystemen. Observera att "bekräftelse av överensstämmelse" skiljer sig ifrån den "försäkran om överensstämmelse" som finns i bilaga 10, punkt B.

text: Till 6 §

text: För att underlätta förståelsen av vad som krävs vid verifiering av överensstämmelse för utrustningar, skyddssystem samt de anordningar som avses i 1 § andra stycket har ett schema sammanställts i Tabell 1.

text: TABELL 1

text: Utrustningar, skyddssystem och anordningar som avses i 1§ första och andra stycket

text: GRUNDLÄGGANDE HÄLSO- OCH SÄKERHETSKRAV

text: Samtliga utrustningsgrupper och -kategorier skall uppfylla Bilaga 2

text: VERIFIERING AV ÖVERENSSTÄMMELSE enligt 6 § Utrustningsgrupp I

text: Punkt Utrustningsi 6 § kategori Skall uppfylla bilaga 1 M 1 3 och 4 eller 3 och 5 2.1 M 2 3 och 6 eller 3 och 7 (motorer med inre förbränning) 2.2* M 2 8 (speciellt 8.3*, dokumentation till anmält organ, all övrig utrustning)

text: Utrustningsgrupp II

text: Punkt Utrustningsi 6 § kategori Skall uppfylla bilaga 1 1 3 och 4 eller 3 och 5 2.1 2 3 och 6 eller 3 och 7 (motorer med inre förbränning) 2.2* 2 8 (speciellt 8.3*, dokumentation till anmält organ, all övrig utrustning) 3 3 8

text: ELLER

text: Punkt i 6 § 4 Samtliga utrustningsgrupper och -kategorier skall uppfylla bilaga 9

text: * Kravet i § 6 punkt 2.2 innebär att den tekniska dokumentation som tillverkaren skall upprätta enligt punkt 3 i bilaga 8 även skall skickas till ett anmält organ.

text: Bilaga 1 innehåller kriterier för kategoriindelning av utrustningsgrupper samt krav för olika utrustningskategorier Bilaga 2 innehåller grundläggande hälso- och säkerhetskrav på konstruktion och tillverkning av utrustning och skyddssystem för användning i explosionsfarlig miljö Bilaga 3 innehåller typkontroll Bilaga 4 innehåller kvalitetssäkring av produktionen Bilaga 5 innehåller produktkontroll Bilaga 6 innehåller typöverensstämmelse Bilaga 7 innehåller produktkvalitetssäkring Bilaga 8 innehåller intern produktionskontroll Bilaga 9 innehåller enhetskontroll