title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ändring i Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS 2009:2) xxxx:xx) om om arbetsplatsens utformning

text: Föroreningar från process, hantering eller dylikt får inte via återluft

text: eller överluft föras till lokaler där sådan förorening normalt inte alstras. Frånluft som innehåller – ämnen som är upptagna i grupp A eller B i bilaga 1 till Arbetsmiljö verkets föreskrifter om kemiska arbetsmiljörisker, – biologiska agens i riskklass 3 eller 4 enligt Arbetsmiljöverkets föreskrif ter om mikrobiologiska arbetsmiljörisker – smitta, toxinpåverkan, överkäns lighet eller – svetsrök från fast installerat utsug får inte återföras via återluft eller cirkulationsluft.

text: MIKAEL SJÖBERG

text: Bernt Nilsson Anna Middelman

text: Regler och myndigheter

text: Flertalet regler om byggande är samlade i byggnadsförfattningarna. All männa bestämmelser om byggande finns i plan och bygglagen, PBL (SFS 2010:900) och i plan och byggförordningen, PBF (SFS 2011:338). Lagarna kompletteras av föreskrifter och råd i Boverkets byggregler, BBR (

text: BFS 2011:6

text: ) och i Boverkets föreskrifter och allmänna råd om avhjälpande av enkelt avhjälpta hinder till och i lokaler dit allmänheten har tillträde och på allmänna platser, HIN2 (

text: BFS 2011:13

text: ). Vissa regler som rör byggande finns i

text: arbetsmiljölagen

text: (SFS 1977:1160) och i olika detaljföreskrifter till lagen i Arbetsmiljöverkets författningssam ling (AFS). Byggnadslagstiftningens krav riktas till byggherren och fastighetsägaren och tillämpas av byggnadsnämnden vid tillsyn. Byggherren har det fulla ansvaret för att kraven i bygglagstiftningen blir uppfyllda och att byggnaden får goda kvaliteter. Byggherren ska också se till att kontroll och provning utförs i tillräcklig omfattning under byggandet och att alla nödvändiga tillstånd finns. Byggnadsnämnden har tillsyn över byggnadsverksamheten i kommunen. Tillsynen omfattar bl.a. att bevaka att gällande bestämmelser följs samt att genom information förekomma brister i byggandet. Arbetsmiljölagstiftningens krav riktas i första hand till arbetsgivaren, som har ansvaret för att arbetsmiljöreglerna följs, och kontrolleras av Arbetsmil jöverket vid tillsyn. Arbetsmiljöverket stöder sina krav på

text: arbetsmiljölagen

text: och Arbetsmiljöverkets föreskrifter. Vid bedömningen i det enskilda fallet kan inspektionen även välja att ta ledning av t.ex. Boverkets Byggregler (BBR) eller av kunskapsmaterial från handböcker i ämnet. Med stöd av

text: arbetsmiljölagen

text: finns möjlighet att kräva förbättringar av arbetsmiljön även i fråga om befintliga byggnader, oavsett om någon ny eller ombyggnad är aktuell eller ej. Byggnads och arbetsmiljöförfattningarna är skrivna med inbördes sam ordning. Om en arbetslokal är utförd så att ett krav enligt byggreglerna är uppfyllt är i allmänhet även arbetsmiljöreglernas motsvarande krav på loka len uppfyllda, men undantag förekommer. Från arbetsmiljösynpunkt ska en arbetslokal bedömas med hänsyn till den verksamhet som bedrivs eller avses bedrivas då bedömningen görs. Andra och strängare krav än vid bygglovsprövningen kan därför bli aktu ella, t.ex. om verksamhet, utrustning eller installationer ändrats sedan dess. Vissa säkerhetsfrågor regleras genom andra författningar och med tillsyn av andra organ. Samordning kan därför behövas. Regler om skydd mot fara orsakad av elektrisk ström finns i

text: Ellagen

text: (SFS

text: 1997:857) och om elektromagnetisk kompatibilitet i lagen om elektromag netisk kompatibilitet (SFS 1992:1512) och i tillämpningsföreskrifter. Ansva rig myndighet för dessa frågor är Elsäkerhetsverket. Verket har tillsyn över elektriska starkströmsanläggningar, och sådana anläggningar kontrolleras också genom att särskild behörighet krävs för installatörer. Ett flertal regler om skydd mot fara från brand finns i byggnadslagstift ningen med dess tillämpningsregler, lag om skydd mot olyckor, LSO (SFS 2003:778) och förordningen om skydd mot olyckor (SFS 2003:789) samt i lagen och förordningen om brandfarliga och explosiva varor (LBE) och dess tillämpningsföreskrifter. Därutöver finns råd, anvisningar o.d. till skydd mot fara från brand, som utgivits av t.ex. Brandskyddsföreningen, Svensk Försäkring och olika branschorganisationer. Frågor om lag om skydd mot olyckor handläggs centralt av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap MSB och lokalt av kommunernas rädd ningsnämnder och räddningstjänster. Ansvaret för tillsyn av skydd mot brand faller i första hand på kommu nen och dess nämnd för räddningstjänsten. Nämnden kan som sakkunnig i räddningstjänstfrågor medverka i byggnadsnämndens plan och byggä renden samt ska som myndighet vid tillsyn kontrollera brandskyddet (orga nisation, byggnadstekniskt brandskydd, egenkontroll, personalutbildning m.m. som påverkar brandskyddet) i byggnader eller andra anläggningar. Nämnden är även tillsynsmyndighet enligt LBE. Även arbetsmiljölagstiftningen innehåller regler till skydd mot fara från brand.

text: Arbetsmiljölagens

text: 2 kap. 4 §

text: föreskriver att betryggande skyddsåt gärder ska vidtagas mot skada genom fall, ras, brand, explosion, elektrisk ström eller liknande. Det ligger dock i sakens natur att tillsynsmyndigheten samverkar med kommunens räddningstjänst för att åstadkomma ett fullgott skydd för arbetstagare vid brand. Tillsyn utförs enligt lagen (

text: ) om skydd mot olyckor (LSO) av särskilda förrättare som utses av den kommunala nämnden för räddnings tjänst. Med tillsyn avses kontroll att ägare eller nyttjanderättshavare till byggnader eller andra anläggningar vidtagit skäliga brandskyddsåtgärder med avseende på bl.a. organisatoriskt och byggnadstekniskt brandskydd i syfte att eliminera risker för brand och skador till följd av brand. Den kommunala miljö och hälsoskyddsnämnden har tillsyn över bl.a. skolor och daghem vad gäller hälsoskydd och hygien enligt regler från Socialstyrelsen, och över livsmedelslokaler vad gäller livsmedelshantering enligt regler från Statens livsmedelsverk. För vissa personalutrymmen finns även regler utfärdade av Statens livsmedelsverk. Dessa regler kan ställa andra krav på personalutrymmen än vad som krävs i dessa föreskrifter, som endast anger minimikraven sett från arbetsmiljösynpunkt.

text: När det gäller arbetsplatser inom hälso och sjukvård samt tandvård finns krav på god hygienisk standard i hälso och

text: sjukvårdslagen (1982:763)

text: res pektive tandvårdsförordningen (SFS 1998:1338). I

text: 2 kap. 1 § arbetsmiljölagen

text: anges att arbetsmiljön ska vara tillfredsstäl lande med hänsyn till arbetets natur och den sociala och tekniska utveck lingen i samhället. Av lagens motiv framgår att arbetsmiljön ska förbättras i takt med de möjligheter utvecklingen ger. Samtidigt förutsätts enligt för arbetena till lagen att en avvägning sker vid tillämpningen när det gäller rimligheten av behövliga insatser. Frågan om avvägning av arbetsmiljökrav mot andra intressen kan upp komma bl.a. i äldre byggnader med kulturhistoriskt värde. Kulturmin neslagstiftningen och byggnadslagstiftningen innehåller regler om skydd för särskilt värdefulla byggnader. I sådana fall bör tillämpningen av dessa föreskrifter och avvägningen med hänsyn till vad som är möjligt och rimligt göras genom att särskild omsorg ägnas dels organisationen av arbetet som utförs i lokalen och dels valet av tekniska lösningar, för att undvika onödiga ingrepp i byggnaden. När åtgärder är nödvändiga för att nå en godtagbar arbetsmiljö bör sådant utförande väljas som innebär minsta möjliga skada för de kulturhistoriska värdena, lämpligen i samråd med länsantikvarien och inspektionen.

text: Till 2 § Exempel på vad som i dessa föreskrifter avses med en stadigva

text: rande arbetsplats är datorarbetsplats, kassaarbetsplats, arbetsplatsen vid en svarv eller den enskilda arbetsplatsen i ett callcenter. Exempel på vad som normalt räknas som tillfällig arbetsplats är driftrum eller soprum. Med annan anläggning avses broar, flygfält, bergrum, tunnlar, kajer, idrottsplat ser, radio och telemaster m.m. En bostad räknas normalt inte som en arbetslokal, utan utgör oftast en tillfällig arbetsplats för exempelvis vårdpersonal. Samtliga uppräknade personalutrymmen behövs inte på alla arbetsstäl len. Vilka som behövs avgörs med ledning av bestämmelserna under res pektive avsnitt i föreskrifterna och den övergripande bestämmelsen i 90 §. Skolgården räknas som pausutrymme för elever men kan också utgöra arbetsplats för elever och personal. Ett personalutrymme kan utgöras antingen av ett helt rum eller i vissa fall en del, t.ex. en avskärmning av ett rum. Vid arbete utanför ett fast driftsstäl le kan personalutrymmet också inrymmas i t.ex. en personalbod, en särskilt iordningställd bil eller tillfälligt i en befintlig byggnad. Se även ”Ordförklaringar”.

text: Till 16 § En lokal ska vara så ordnad att den inte orsakar hälsobesvär som

text: beror på byggnaden. När det i större utsträckning än normalt förekommer att människor får symptom som

text: – irritation i ögon, näsa och hals, – torrhetskänsla i slemhinnor och hud, – hudutslag, trötthet, huvudvärk och illamående

text: när de vistas i en byggnad brukar den beskrivas som en problembyggnad eller ett sjukt hus. Orsakerna till problemen är inte tydliga men det finns ett samband mellan vistelse i fuktskadade byggnader och hälsobesvär. Fuktska dor i byggnaden kan medföra både kemiska reaktioner och mögel och bak terietillväxt som i sin tur kan orsaka dålig luftkvalitet. Även dålig ventila tion, bristande underhåll av ventilationssystemen, bristfällig städning eller felaktiga städmetoder kan ha betydelse för uppkomsten av hälsobesvären. Mycket talar för att problemen beror på en samverkan mellan flera olika fak torer (fysikaliska, kemiska, biologiska, medicinska och psykosociala). Det är därför viktigt med en helhetssyn när man utreder problemen och att en handlingsplan med lämpliga åtgärder upprättas samt att åtgärderna genom förs. Luft inomhus kan innehålla upp till flera hundra olika luftföroreningar. Som regel är koncentrationen av respektive ämne låg i förhållande till de hygieniska gränsvärden som Arbetsmiljöverket fastställt, men när någon samtidigt exponeras för många ämnen uppkommer ofta samverkande effek ter. Det saknas dock tillfredsställande kunskap för att fastställa riktvärden för blandningar av låga halter luftföroreningar. Verksamheten i en arbetslokal kan ibland vara sådan att speciella åtgär der krävs för att hålla luftföroreningarna på en acceptabel nivå. Man kan t.ex. behöva byta ut kemikalier som ingår i tillverkningen, göra processtek niska förändringar, maskintekniska åtgärder eller införa processventilation. Regler om förebyggande åtgärder och åtgärder mot risker vid inandning av luftföroreningar finns i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om kemiska arbets miljörisker. Ventilation är ett sätt att hålla halten av luftföroreningar på en låg nivå för att få tillfredsställande luftkvalitet i en lokal. Även städning är ett sätt att hålla nere partikelhalten, då damm fungerar som en partikelreservoar ifrån vilken nya partiklar ständigt virvlar upp. Ventilationsbehovet bestäms uti från personbelastning, radonhalt, material i byggnader, interiörer och appa rater samt arbetet eller processerna. Luftföroreningar bör alltid tas om hand så nära källan som möjligt, dvs. i första hand med processventilation. Allmänventilation dvs. ventilation som späder ut föroreningarna i lokalen eller tränger undan förorenad luft kan användas som ventilationsmetod då:

text: – små mängder föroreningar utvecklas och sprids i någorlunda jämn has

text: tighet,

text: – avståndet från föroreningskällan till arbetstagares andningszon är långt

text: vid normalt arbete eller

text: – föroreningarna är lågtoxiska.

text: Ofta kan lokaler och lokaldelar delas upp i utrymmen som nyttjas mer eller mindre ofta. Behovet av klimathållning är naturligtvis större för de mer frekvent utnyttjade utrymmena. I t.ex. större industrihallar kan det vara utrymmena kring arbetsplatserna. Utrymmena bör ventileras så effektivt som möjligt. Det är viktigt att pla cera tilluftsdon och frånluftsdon så att det inte uppstår kortslutning mellan tilluft och frånluft. Luftutbyteseffektiviteten bör vara minst 40 %. För att få tillfredsställande luftkvalitet, temperatur, hastighet, renhet och fuktighet är det ofta nödvändigt med ett ventilationssystem med fläktstyrd från och till luft. Enligt

text: tobakslagen (1993:581)

text: är rökning inte tillåten där barn vistas. I övriga arbetslokaler eller liknande utrymmen ska ingen mot sin vilja behö va utsättas för tobaksrök. I lokaler där tobaksrökning förekommer behöver frånluftsflödet normalt uppgå till minst 20 l/s och person. Frånluft från rum som är särskilt avsedda för rökning får enligt

text: 24 §

text: inte återföras som återluft. För följande utrymmen kan lämpliga frånluftsflöden vara: Toaletter 15 l/s och toalett (liter per sekund och toalett). Städutrymme 3 l/s och m² golvarea, dock lägst 15 l/s. Duschrum 15 l/s och dusch. Om duschrummet saknar öppningsbart fönster är det lämpligt att ventilationen kan forceras till

text: 30 l/s och dusch.

text: I personalutrymmen i bodar och där el finns att tillgå, bör det finnas fläkt styrd frånluftsventilation. Luftväxlingen för en personalbod med blandad användning kan lämpligen vara 1–3 omsättningar per timme. Bodar med självdrag som ventilation kan lämpligen vädras via taklucka.

text: Koldioxid som indikator

text: Människor avger både luktande föroreningar och koldioxid. De luktande föroreningarna vill man ventilera bort men de är svåra att mäta. Koldioxid är däremot ett ämne vars koncentration lätt kan mätas. I ickeindustriella arbetslokaler kan den användas som indikator på hur bra ventilationen är i förhållande till antalet personer i lokalen. Koldioxidhalten 1 000 ppm ska inte ses som ett värde som aldrig får överskridas. Däremot är det ett värde som man inte bör ligga över mer än tillfälligt under korta stunder. Det inne

text: bär också att ett medelvärde på 1 000 ppm över en dag inte är accepta belt om nivån är högre under längre perioder. Utomhus är halten normalt 300–400 ppm. En koldioxidhalt under 1 000 ppm är dock ingen garanti för att luftkvali teten kommer att uppfattas som tillfredsställande då även faktorer som t.ex. temperatur och städnivå påverkar upplevelsen av luftkvaliteten. Förutom att öka uteluftflödet kan också organisatoriska åtgärder använ das för att sänka koldioxidhalten. Minskat antal personer i lokalerna eller kortare arbetspass med mellanliggande vädring är några exempel på sådana åtgärder. Vid kontroll av luftkvaliteten genom mätning av koldioxidhalten är det viktigt att tänka på att – välja ett representativt antal rum med normalt antal personer, – välja mätutrustning som är specifik för koldioxid, mäta kontinuerligt och registrera värdena, – övervaka mätningarna under hela perioden, – placera mätsonden i andningshöjd och inte närmare än 2 m från när maste person, – utföra mätningen under verksamhetens normala tidsrymd (arbetsda gen, lektionen eller annan period) eller till dess koldioxidhalten inte ökar mer, eller kraftigt överstiger 1 000 ppm, – mäta koldioxidhalten utomhus vid något tillfälle och – dokumentera andra faktorer som kan påverka mätresultatet som per sonbelastning, vädring, temperatur, etc.

text: Till 18 § Uteluft tillförs lokaler för att späda ut de föroreningar som alstras

text: inomhus och ersätta förorenad inneluft. Det är därför väsentligt att denna uteluft är så ren som möjligt. I mer förorenad miljö, t.ex. i stadskärnor, bör uteluftintag placeras på tak eller mot en innergård och på en sådan höjd att föroreningar från marken inte sugs in. I sådana miljöer behöver uteluften vanligen filtreras. Det är viktigt att uteluftsintag är så placerade att kortslutning från t.ex. ventilationssystemens avluftsskorstenar och spillvattenledningarnas luft ningsledningar undviks. Man bör även ta hänsyn till var kyltorn är place rade, då det finns risk för spridning av legionellabakterier om aerosol från kyltorn sugs in i ventilationssystem. Temperaturförhållandena är också väsentliga. Uteluftsintag bör placeras där luften är så kall som möjligt och inte värms upp av t.ex. svarta tak eller soluppvärmda fasader. Råd om placering av uteluftsintag och avluftsöppningar finns t.ex. i R1

text: – Riktlinjer för specifikation av inneklimatkrav utgiven av Miljö och energi tekniska föreningen.

text: Till 75 § Det är särskilt viktigt att vid planering beakta konsekvenserna av

text: en brand, gasutströmning eller annan händelse som inträffar på från utrym ningssynpunkt ogynnsam plats. Behovet av åtgärder kan variera väsentligt och påverkas av många fak torer, t.ex. verksamhetens art och omfattning, byggnadens och lokalens storlek, utformning och belägenhet, räddningstjänstens insatstid samt om en brand lätt får snabbt förlopp och spridning och om gasutströmning kan innebära explosionsrisk. Vid arbete i t.ex. en behållare bör en manhålsöppning ha sådana mått att det är möjligt att ta sig in och ut iförd personlig skyddsutrustning – om inte en riskbedömning visar att detta är onödigt. Kraven i svensk standard SS 1797, Inspektionsöppningar och manhål  mått, kan i dessa sammanhang fungera som vägledning. Situationen för arbetstagare kan påverkas av antalet ”ickearbetstagare” i en lokal, t.ex. sjukhus, varuhus, restaurang. Sådana personer har ofta dålig lokalkännedom och kan av olika skäl behöva hjälp för att komma ut vid en utrymning. Även barn är en specifik grupp då det gäller utrymning. För att underlätta för arbetstagare med funktionsnedsättning att utrymma arbetsplatserna innan kritiska förhållanden uppstår (egenutrymning) bör utrymningsvägarna utformas utan trappor eller andra hinder för rullstols burna och synskadade och förses med lätthanterliga öppningsanordningar till dörrar i utrymningsvägen. Om egenutrymning för en rörelsehindrad inte är möjlig är en tillfällig utrymningsplats, inom egen brandcell, där man kan invänta hjälp i anslut ning till trappan en lösning. Se även handboken Utrymning för alla från Svensk Byggtjänst. Tidpunkten för när kritiska förhållanden vid brand uppstår är beroende av bl.a. värmestrålning, lufttemperatur, rökgasnivå och koncentration av giftiga gaser. Termen utrymningsväg används i föreskrifterna så som den definierats för brandtekniska sammanhang i Plan och byggtermer 1994, utgivna av Terminologicentrum. Med utrymningsväg avses där väg från en brandcell till det fria eller till en annan säker plats. Annan säker (flykt)plats kan utgöras av mobil eller fast räddningskam mare. (Se föreskrifterna om berg och gruvarbete). Utrymningsfrågor behandlas även i andra föreskrifter från Arbetsmiljö verket.

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-574-1 · ISSN 1650-3163


fs: afs

publisher: Arbetsmiljöverket

title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ställningar samt allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna

text: Syftet med dessa föreskrifter är att förebygga ohälsa och olycksfall vid arbete med ställningar och väderskydd.

type: stycke

type: paragraf

text: Tillämpningsområde

type: rubrik

text: Dessa föreskrifter reglerar arbete med uppförande av ställningar och väderskydd, arbete på ställningar och under väderskydd, samt vilka produktkrav som gäller för ställningar och väderskydd och hur de ska vara utformade. Föreskrifterna gäller för ställningar som används som:  arbetsplats,  tillträdesled,  skydd mot fall vid arbete på tak eller annan hög höjd,  skyddstak, eller  upplag för väderskydd.

text: Jfr dels

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/104/EG av den 16 september 2009

text: om minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet (andra särdirektivet enligt

text: artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG

text: ) (EUT L 260, 3.10.2009, s. 5, Celex 32009L0104), dels

text: rådets direktiv 92/57/EEG av den 24 juni 1992

text: om minimikrav för säkerhet och hälsa på tillfälliga eller rörliga byggarbetsplatser (åttonde särdirektivet enligt

text: artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG

text: ) (EGT L 245, 26.8.1992, s. 6, Celex 31992L0057). Se även

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37, Celex 31998L0034).

text: De gäller inte temporära konstruktioner för förvaring, eller temporära konstruktioner på mässor, festivaler och liknande. Föreskrifterna gäller inte heller för scener och läktare. Föreskrifterna gäller inte för väderskydd som är mindre än 3 m höga, eller för väderskydd som har en horisontell yta som är mindre än 6 m . Föreskrif terna gäller dock alltid för väderskydd som är uppförda på ställningar eller andra temporära konstruktioner.

text: Allmänna råd: Exempel på vanliga benämningar på ställningar som föreskrifterna gäller för är byggnadsställning, fasadställning, rörställ ning, modulställning, träställning, rullställning, systemställning, lätt metallställning, ramställning, konsolställning, takfotsställning och hantverkarställning. Vissa konstruktioner omfattas inte av föreskrifterna även om de är uppförda av komponenter till ställningar. Vilka de är framgår av def nitionen av ordet ställning i 4 §. Stämp, stämpkonstruktioner, under stöttningskonstruktioner, skyltställ med mera räknas därför inte som ställningar. För temporära konstruktioner som scener, läktare och liknande kon struktioner är andra regler i Arbetsmiljöverkets författningssamling delvis tillämpliga, till exempel föreskrifterna om skydd mot skada genom fall, föreskrifterna om skydd mot skada genom ras, föreskrif terna om belastningsergonomi, föreskrifterna om användning av arbetsutrustning, föreskrifterna om användning av personlig skydds utrustning och föreskrifterna om systematiskt arbetsmiljöarbete.

text: Till vem föreskrifterna riktar sig

text: Dessa föreskrifter ska i olika delar följas av den som: • är arbetsgivare, • råder över ett arbetsställe, • tillverkar, importerar, överlåter eller upplåter ställningar och väder skydd, • uppför ställningar och väderskydd – och därmed installerar en tek nisk anordning, • är byggarbetsmiljösamordnare för projekteringsskedet respektive utförandeskedet i byggnads och anläggningsarbete, • certifierar eller typkontrollerar ställningar.

text: Efter varje huvudrubrik anges vem eller vilka som ansvarar för att reg lerna följs. Med arbetsgivare likställs de som hyr in arbetskraft. Föreskrifterna gäller inte för Försvarsmakten vid fältmässiga övningar och utbildning inför insats. Kraven i 25, 47, 53, 55–57 §§ gäller inte vid undervisning som är förlagd till en skollokal eller någon annan plats som är anordnad särskilt för under visning.

text: Allmänna råd: Egenföretagare ska följa dessa föreskrifter i sin helhet när de uppför, använder eller monterar ned ställningar i samband med byggnads och anläggningsarbete. Detta följer av

text: arbetsmiljölagen

text: . Av

text: arbetsmiljölagen

text: följer vidare att när egenföretagare är verksam ma vid gemensamma arbetsställen, utan att det är fråga om byggnads och anläggningsarbete, gäller dessa föreskrifter i sin helhet för dem, med undantag av reglerna om ergonomi i

text: och

text: 68 §§

text: . Av

text: arbetsmiljölagen

text: följer även att när egenföretagare arbetar med ställningar eller väderskydd, utan att det är fråga om byggnads och anläggningsarbete eller ett gemensamt arbetsställe, gäller dessa före skrifter i sin helhet för dem, med undantag av reglerna om avgräns ning av tillträde i

text: 48 §

text: och reglerna om ergonomi i

text: och

text: 68 §§

text: Defnitioner

text: I dessa föreskrifter har följande ord denna betydelse.

text: Arbetsplan En horisontell yta i en ställning, bestå ende av arbetsplanskomponenter, som kan beträdas och belastas. Ett arbetsplan är oftast avsett för arbete eller som tillträdesled, men behöver inte vara det.

text: Komponent En enskild del till en ställning eller till ett väderskydd som inte kan fungera självständigt. En komponent kan vara prefabricerad, men behöver inte vara det.

text: Koppling En lös teknisk anordning som används för att koppla ihop två rör, där minst ett av rören har en nominell ytterdiameter av ca 48,3 mm (kallas även rörkoppling).

text: Prefabricerad En prefabricerad ställning utan hjul fasadställning som främst är avsedd att användas vid fasader.

text: Prefabricerad En prefabricerad ställning med eller hantverkarställning utan hjul som är avsedd att användas fristående och som har en maximal höjd till arbetsplan av 1,25 till 2,0 m.

text: Prefabricerad En prefabricerad ställning med hjul rullställning som är avsedd att användas friståen de och som har en maximal höjd till arbetsplan av 2,0 till 12,0 m.

text: Prefabricerad En ställning där alla eller vissa delar ställning är förtillverkade med givna mått och som har förbandsanordningar som är varaktigt fästade (kallas även system ställning).

text: Produkt En prefabricerad ställning, en kopp ling eller en prefabricerad komponent till en prefabricerad ställning.

text: Rörställning En ställning där stommen består av rör som är sammankopplade med lösa kopplingar (kallas även rör och kopplingsställning).

text: Skyddstak En tät och inklädd eller inbrädad konstruktion på en ställning som är avsedd att fånga föremål som fal ler från ställningens högre partier. Skyddstak är oftast utkragande, men kan även fnnas inne i ställningen.

text: Ställning En teknisk anordning som är tempo rärt uppställd eller upphängd, som består av minst två komponenter och som är avsedd som arbetsplats, tillträdesled, skyddstak eller skydd mot fall vid arbete på tak eller annan höjd. Höjd från marken eller annat underliggande plan till ett horisontellt arbetsplan eller motsvarande är minst 1,25 m.

text: Tillhandahålla på Varje leverans av en produkt för dist marknaden ribution, förbrukning eller använd ning på gemenskapsmarknaden i samband med kommersiell verksam het, mot betalning eller gratis.

text: Träställning En ställning där samtliga bärande komponenter är gjorda av trä.

text: Typgodkännande En aktivitet där dåvarande Arbetar skyddsstyrelsen granskat och funnit att en produkt uppfyller kraven i gäl lande regler, och utfärdat typgodkän nandebevis.

text: Typkontroll En aktivitet där ett ackrediterat organ granskat och funnit att en produkt uppfyller kraven i gällande regler, och utfärdat typkontrollintyg.

text: Väderskydd En temporär konstruktion som är av sedd att täcka över eller kapsla in en yta där man arbetar med en byggnad eller en anläggning, för att skydda arbetstagare och byggnadsverk från klimatisk påverkan. I ett väderskydd ingår alltid ett tak, men även väggar kan ingå.

text: Allmänna råd: Fler begrepp förklaras i de standarder som föreskrif terna hänvisar till. Inklädda fasadställningar är inte väderskydd, även om inklädnaden är invikt mot fasaden ovanför ställningen. På byggarbetsplatser fnns ofta temporära byggnader, till exempel lagerhallar, verkstäder och personalutrymmen. Dessa byggnader är inte väderskydd.

text: Produktkrav för ställningar och väderskydd

text: 6–10, 12, 15–16, 18, 21 och 22 §§ riktar sig till tillverkare, importörer och överlåtare av ställningar, komponenter till ställningar och komponenter till väderskydd. De innehåller krav som ska vara uppfyllda när obegagnade produkter tillhandahålls på marknaden eller ställs ut till försäljning. 6–9, 11, 12, 15 och 16 §§ riktar sig även till den som upplåter ställningar och väderskydd, och kraven ska vara uppfyllda när upplåtelsen sker. 6–10 §§ riktar sig även till den som överlåter begagnade produkter. 13–14 och 16–20 §§ riktar sig helt eller delvis till den som typkontrollerar en ställning.

text: Prefabricerade ställningar, kopplingar och övriga komponenter till ställningar och väderskydd ska ge betryggande säkerhet vid uppförande, användning och nedmontering, särskilt när det gäller: • bärförmåga, hållfasthet, stabilitet och skydd mot deformationer, • skydd mot fall, och • ergonomi och hanterbarhet.

text: Allmänna råd: Det är viktigt att komponenter till ställningar och väderskydd är så robusta att de tål normal behandling på arbets platser.

text: Materialkrav

text: Prefabricerade ställningar, kopplingar och övriga komponenter till ställningar och väderskydd ska ha en materialkvalitet som är anpassad för ändamålet. Materialet ska vara skyddat mot yttre påverkan i den omfattning som behövs för att dess bärförmåga inte ska försämras. Komponenter som ska beträdas får inte vara behandlade så att de blir hala. Otätat stålmaterial får inte användas i ställningar.

text: Allmänna råd: Material enligt standarderna i SSEN 12811serien är normalt godtagbara. Stålmaterial bör vara varmförzinkat, målat eller behandlat på ett sätt som ger ett bra korrosionsskydd.

text: Rör till rörställningar ska ha materialkvalitet och dimensioner som är anpassade till de rörkopplingar som normalt används. För stålrör ska den nominella godstjockleken vara minst 3,2 mm och för aluminiumrör minst 4,0 mm.

text: Allmänna råd: De rör som används till rörställningar av stål i Sverige har normalt följande egenskaper: • nominell ytterdiameter 48,3 mm, • nominell godstjocklek 3,5 mm, • undre sträckgräns 300 N/mm , och • brottförlängningA5 minst 17 %.

text: Virke till ställningsplank eller andra bärande komponenter av trä ska vara av konstruktionsvirke. Komponenter som består helt eller delvis av trä får inte vara ytbehand lade så att materialets struktur döljs.

text: Allmänna råd: Virke till ställningsplank eller andra primärt bärande komponenter av trä bör som lägst vara av klass C24 (enligt svensk standard SS-EN 338:2009 ”Träkonstruktioner – Konstruktionsvirke – Hållfasthetsklasser”) eller motsvarande. Fingerskarvat virke bör inte användas i ställningsplank. Impregnering, lasering och liknande behandling döljer normalt inte virkets struktur.

text: Typkontroll

text: Prefabricerade ställningar, komponenter till prefabricerade ställningar och kopplingar får tillhandahållas på marknaden eller ställas ut till försälj ning endast om de omfattas av ett gällande typkontrollintyg och kontrollen enligt 17 § är utförd. Typkontrollintyget för en produkt enligt första stycket ska vara utfärdat av ett certiferingsorgan inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområ det (EES) som är ackrediterat för att utföra typkontroll av den aktuella typen av produkter. Organet ska vara ackrediterat enligt Europaparlamentets och

text: rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008

text: om krav för ackredi tering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter och upphävande av förordning

text: (EEG) nr 339/93

text: . Begagnade prefabricerade ställningar, komponenter till prefabricerade ställningar och kopplingar får överlåtas endast om de omfattas av: • ett gällande typkontrollintyg, • ett typkontrollintyg som inte längre gäller för nyleverans eller • ett typgodkännande enligt äldre regler. Den som tillhandahåller en produkt på marknaden utan att följa kraven i första och andra stycket ska betala en sanktionsavgift om 2 000 kronor för varje enskild komponent som levererats, dock maximalt 100 000 kronor för varje leveranstillfälle, se 75 §.

text: Allmänna råd: Eftersom ställningar som en användare tillverkar för eget bruk varken släpps ut på marknaden eller ställs ut till försäljning behöver de inte typkontrolleras.

text: Prefabricerade ställningar, komponenter till prefabricerade ställningar och kopplingar får upplåtas endast om de har godkänts vid typkontroll.

text: Allmänna råd: Kravet innebär att de måste ha typkontrollerats av ett ackrediterat organ enligt vid tiden gällande regler. Typkontrollintyget behöver dock inte längre vara gällande. Kravet innebär vidare att de produkter som tidigare typgodkänts av dåvarande Arbetarskydds styrelsen inte längre kan upplåtas, om de inte typkontrollerats vid ett senare tillfälle.

text: Typkontroll behövs inte för: • prefabricerade ställningar som tillverkas i färre än tio exemplar och där ingen enskild komponent tillverkas i mer än 100 exemplar, • kopplingar som tillverkas i färre än 100 exemplar, eller • trall med utförande enligt bilaga 4. Kraven i bilaga 1 gäller dock även för dessa produkter.

text: Vid typkontroll ska certiferingsorganet bedöma om produkten upp fyller kraven i bilaga 1.

text: EUT L 218, 13.8.2008, s. 30 (Celex 32008R0765).

text: Ett certiferingsorgan som har kontrollerat en produkt och funnit att den uppfyller kraven i bilaga 1 ska utfärda ett typkontrollintyg på svenska. I bilaga 2 anges vad intyget ska innehålla.

text: Ett typkontrollintyg gäller för alla produkter som har samma utform ning som det typkontrollerade exemplaret och som stämmer överens med det från säkerhetssynpunkt.

text: Allmänna råd: Ändring av ytbehandling är normalt inte av betydelse från säkerhetssynpunkt medan till exempel ändring av profler är av betydelse från säkerhetssynpunkt.

text: Ett typkontrollintyg gäller i maximalt tio år från det att det ursprung ligen utfärdats. Typkontrollintyg kan kompletteras eller ändras under tioårsperioden, men det medför inte att giltighetstiden förlängs.

text: Ett certiferingsorgan ska minst en gång per år kontrollera att en pro dukt överensstämmer med det typkontrollerade exemplaret. Kontrollen ska ske genom stickprov. Resultatet av kontrollen ska dokumenteras i en rap port. Kontrollen ska utföras av det certiferingsorgan som har typkontrollerat produkten. Om detta certiferingsorgan har upphört med verksamheten kan ett annat certiferingsorgan utföra kontrollen. Vid avvikelse ska certiferingsorganet kräva att tillverkaren genast rättar till avvikelsen. Certiferingsorganet ska utföra en veriferande kontroll om det behövs. Om tillverkaren inte följer kravet ska certiferingsorganet åter kalla typkontrollintyget.

text: Allmänna råd: Certiferingsorganet bör ta provexemplar från tillverk ningsstället eller tillverkningsställena, eller från leverantörens lager, och kontrollera att deras egenskaper stämmer överens med det typ provade exemplaret från säkerhetssynpunkt. Minst fem viktiga, olika komponenter ur produkten bör provas. För enklare produkter kan en kontroll av färre komponenter genomföras.

text: Tillverkare, importörer och överlåtare av typkontrollerade produkter ska ha tillgång till de handlingar som låg till grund för typkontrollen, inklu sive rapporter från kontrollen enligt 17 §. Av dessa handlingar ska följande tillhandahållas på svenska eller engelska:

text: • beskrivningar av produkten i sin helhet och av dess komponenter, • utlåtanden och rapporter om provningar och beräkningar, • bedömningar om produkten, • utkast till instruktioner för uppförande, användning, nedmontering och skötsel, och • rapporter från kontrollen enligt 17 §.

text: Ett certiferingsorgan ska på begäran av en tillsynsmyndighet tillhan dahålla de handlingar som låg till grund för typkontrollen av enskilda pro dukter, inklusive rapporter från kontrollen enligt 17 §.

text: Allmänna råd: Arbetsmiljöverket är tillsynsmyndighet för dessa pro dukter.

text: Det certiferingsorgan som har typkontrollerat en produkt ska, om det behövs, delta i samordningsaktiviteter som anordnas av en tillsynsmyndig het.

text: Allmänna råd: Samrådsmöten är ett slag av samordningsaktiviteter och anordnas normalt en eller två gånger om året.

text: Märkning

text: Typkontrollerade produkter ska märkas enligt bilaga 1.

text: Instruktioner

text: Till en typkontrollerad produkt ska det fnnas instruktioner på svens ka för uppförande, användning, nedmontering och skötsel. Instruktionerna ska utformas på följande sätt: • För prefabricerade fasadställningar och komponenter (i tillämpliga delar) till prefabricerade fasadställningar: enligt svensk standard SS EN 128101:2004. • För prefabricerade rullställningar och komponenter (i tillämpliga delar) till prefabricerade rullställningar: enligt svensk standard SSEN 1298, utgåva 1 ”Temporära konstruktioner – Rullställningar – Regler och vägledning för framtagning av instruktioner”. • För kopplingar: enligt tillämplig svensk standard av SS-EN 74-1:2005, SSEN 742:2008 eller SSEN 743:2007.

text: • För prefabricerade hantverkarställningar och komponenter till prefa bricerade hantverkarställningar: i tillämpliga delar enligt svensk stan dard SSEN 1298, utgåva 1. De ska även åskådliggöra hur uppförande, användning, nedmontering och skötsel ska utföras. När en ställning överlåts ska instruktionerna medfölja.

text: Allmänna råd: Det är viktigt att det framgår tydligt hur uppförande, ändring och nedmontering ska utföras så att riskerna för fall minime ras, till exempel var personlig skyddsutrustning ska förankras (om tillämpligt). Det är också viktigt att de särskilda begränsningarna för använd ning, till exempel maximala vertikala eller horisontella laster, anges noggrant i instruktionerna.

text: Planering och utformning av ställningar och väderskydd

text: 24–44 §§ riktar sig till den som uppför eller väsentligen ändrar en ställning eller ett väderskydd. 26 § riktar sig dessutom till byggarbetsmiljösamordnare (för såväl projek terings som utförandeskedet) inom byggnads och anläggningsarbete.

text: Planering

text: Vid valet av ställning ska alltid en ställning väljas som bidrar till en god arbetsmiljö både för de som ska uppföra ställningen och för de som ska använda den. Följande ska beaktas: • ställningskomponenternas egenvikt och hanterbarhet, • skydd mot fall vid uppförande, nedmontering och användning, • bärförmåga och stabilitet, • ergonomi vid användning, och • tillträdesledernas egenskaper.

text: Allmänna råd: Det är viktigt att välja ställningar med så lätta kompo nenter som möjligt.

text: Innan arbetet med att uppföra en ställning påbörjas, ska en plan upp rättas för hur uppförande, användning och nedmontering ska ske på ett säkert sätt. Om ett väderskydd ingår i konstruktionen ska även det omfattas

text: av planen. Planen ska upprättas av en person som har god kunskap om och erfarenhet av arbete med ställningar. Planen ska innehålla uppgifter om: • den ställning eller det väderskydd som ska användas, • hur ställningen eller väderskyddet ska uppföras, användas och mon teras ned, • hur de som uppför eller monterar ned ställningen eller väderskyddet ska skyddas mot fall och belastningsskador, och • hur de övriga risker som kan uppkomma ska förebyggas.

text: Allmänna råd: Planens omfång och detaljeringsgrad beror på hur komplexa de aktuella ställningskonstruktionerna är. För ställningar som uppförs, används och monteras ned på likartat sätt och i jämförbar miljö kan planen gälla för fera olika användnings tillfällen. I föreskrifterna om byggnads och anläggningsarbete i Arbetsmil jöverkets författningssamling fnns det krav på att en arbetsmiljöplan ska upprättas och fnnas tillgänglig innan arbetsplatsen etableras, och att den fortlöpande ska anpassas till arbetsförhållandena. Det är lämp ligt att dokumentationen om ställningar infogas som bilaga till arbets miljöplanen.

text: Underlag och placering

text: I samband med att en ställning eller ett väderskydd planeras ska underlaget kontrolleras, så att det med betryggande säkerhet kan bära upp den belastning som kan uppstå. Detsamma gäller för fasader eller andra konstruktioner som ställningen behöver förankras till. Ställningen ska kunna uppföras och användas med betryggande säkerhet på den aktuella platsen.

text: Allmänna råd: Det är framförallt viktigt att undersöka om de delar av en byggnad eller annan konstruktion, som påverkas av belastning från en ställning, har tillräcklig hållfasthet och stabilitet. Det är särskilt viktigt att undersöka hållfastheten vid förankring i fasadsten.

text: Utformning av ställningar och väderskydd

text: Utformningen av en ställning ska baseras på den plan för uppförande, användning och nedmontering som beskrivs i 25 §.

text: Skydd mot fall och ras

text: En ställning ska vara försedd med skyddsräcke där det fnns en risk att falla två meter eller mer. Där det fnns särskild risk ska det fnnas skydds räcke även vid lägre fallhöjd. Skyddsräcket ska ha tillräcklig styrka och vara säkert fastsatt. Det ska vara tillräckligt högt och ska bestå av överledare, mellanledare och fotlist, eller ge motsvarande skydd på annat sätt. På de delar av ställningen som varken används för arbete eller som tillträ desled kan fotlisten utelämnas. Fotlist behövs normalt inte heller i trapplöp. I rullställningar behövs fotlist endast på arbetsplanet. Skyddsräcket ska vara monterat i anslutning till arbetsplanet så att inget farligt mellanrum uppstår mellan arbetsplanet och skyddsräcket. Om ett väderskyddstak behöver beträdas ska det vara försett med tek niska anordningar som skyddar mot att falla till lägre nivå.

text: Allmänna råd: Exempel på en särskild risk när ett skyddsräcke kan behövas vid en lägre fallhöjd är när en ställning uppförs intill vatten eller vätskefyllda behållare, bassänger med mera. Ett skyddsräcke bör vara utfört enligt svensk standard SSEN 12811 1:2004 respektive SSEN 1004:2005, där en absolut minsta höjd av 950 mm anges. Beroende på riskerna kan ett skyddsräcke dock behöva vara högre. Springor eller öppningar mellan arbetsplan och fotlist bör vara så små som möjligt. Tekniska anordningar som skyddar mot fall från väderskyddstak är oftast skyddsräcken eller förankringspunkter för personlig skyddsut rustning.

text: Om det fnns särskild risk för att nedfallande föremål kan skada någon, ska ställningen ha skyddstak. Taket ska vara tillräckligt stort, starkt och tätt för att kunna fånga nedfallande material och föremål på ett säkert sätt. Det ska dessutom vara säkert fästat eller understöttat.

text: Allmänna råd: Exempel på områden där det kan vara nödvändigt med skyddstak är i anslutning till trapptorn, andra tillträdesleder eller vid arbetsplatser i direkt anslutning till ställningen. Ett skyddstak som utformas enligt förslag till svensk standard FprEN 128114:2013 är normalt tillräckligt säkert.

text: En ställning som används som skydd mot fall från en angränsande konstruktion, ska vara så stark och så förankrad att den med betryggande säkerhet kan fånga upp de personer som kan falla emot den. Ett skyddsräcke ska normalt vara minst 1,00 m högt, mätt vinkelrätt mot arbetsområdets yta.

text: Allmänna råd: En angränsande konstruktion kan till exempel vara taket på en byggnad. Svensk standard SS-EN 13374:2013 ”Temporära konstruktioner – Temporära skyddsräckessystem – Produktkrav och provningsmeto der” är ett exempel på hur skyddsräcken på en ställning kan utföras med betryggande säkerhet. Vid en lutning av 0–10° hos arbetsytan på den angränsande konstruktionen är tvåledigt räcke med fotlist till räckligt, vid 10°–30° behöver räcket vara tätare, och vid mer än 30° behövs det normalt ett nät eller något annat som fyller samma funk tion.

text: För att undvika att personer faller till en lägre nivå, och för att undvi ka risker för olämplig arbetsbelastning, ska avståndet mellan ett arbetsplan och en vägg eller någon annan angränsande konstruktion vara så litet som är praktiskt möjligt. Avståndet får normalt inte överstiga 0,30 m.

text: Allmänna råd: Det är viktigt att planera ställningens placering nog grant, särskilt vid krökta eller oregelbundna fasader eller andra ytor. Om det inte är möjligt att uppföra ställningen tillräckligt nära fasa den kan man montera konsolplan eller sätta upp ett skyddsräcke även på ställningens insida.

text: Tillträde

text: Till varje arbetsplan respektive del av arbetsplan där arbete ska utfö ras ska det fnnas tillträdesleder. De ska vara tillräckligt många med hänsyn till det arbete som ska utföras och de ska utformas på ett sätt som är lämpligt för arbetet. Där det behövs ska det också fnnas en lämplig transportled. En

text: ställning som består av två eller fera fack i längdled ska vara utförd så att tillträde kan ske på ett säkert sätt till varje fack. Tillträdeslederna ska vara ergonomiskt utformade och ska normalt bestå av trappor eller landgångar. Trappor och landgångar ska ha tillräcklig bredd och lämplig lutning. Landgångar ska vara minst 0,60 m breda. Denna paragraf gäller inte för tillträdesleder i rullställningar och hantver karställningar.

text: Allmänna råd: Det är viktigt att tillträde kan ske på ett säkert sätt runt hörn, förbi balkonger och liknande. I långa ställningskonstruktioner, där fera tillträdesleder behövs, bör avståndet mellan dem inte överstiga 25 meter. En lodrät eller nästan lodrät stege är normalt olämplig som tillträ desled. Trappor bör utformas enligt svensk standard SSEN 128111:2004. Regler om tillträdes och förbindelseleder fnns även i föreskrifterna om byggnads och anläggningsarbete i Arbetsmiljöverkets författ ningssamling.

text: I en rullställning ska det fnnas en tillträdesled i form av antingen en lutande stege, en trappstege eller en trappa enligt svensk standard SSEN 1004:2005, om höjden till arbetsplanet är mer än 2,5 m. Om tillträdesleden utgörs av en lutande stege ska varje nivå som kan beträdas vara fullt intäckt med arbetsplanskomponenter.

text: Allmänna råd: Vid byggnads och anläggningsarbete krävs det nor malt en trappa som tillträdesled i rullställningar.

text: Till taket på ett väderskydd ska det fnnas en säker tillträdesled om taket kan komma att beträdas.

text: Allmänna råd: Tillträde till väderskyddets tak kan behövas för snö skottning och reparationer.

text: Arbetsplan

text: De nivåer och ytor som man behöver använda för arbete eller som till trädesleder ska vara fullt intäckta med arbetsplanskomponenter. Arbetsplanet ska vara monterat på ett sådant sätt att dess delar inte oav siktligen kommer ur sitt läge.

text: Allmänna råd: Andra stycket innebär att arbetsplanskomponenterna normalt behöver vara mekaniskt säkrade till ställningen. Detta gäller dock normalt inte för okade ställningsplank annat än i ändfacken.

text: Ett arbetsplan ska vara så plant som möjligt. Om det fnns nivåskillna der ska riskerna för att någon snubblar förebyggas.

text: Allmänna råd: För att underlätta transporter och minska risken för att snubbla är det lämpligt att man lägger en bockad plåt eller en kil formad träklots vid ställningsplankens ändar, om ställningsplanken ligger omlott.

text: För ställningsplank som ligger omlott ska båda ändarna skjuta över stödet så långt att riskerna för ras minimeras. Vid ändstöd ska möjligheterna att beträda utskjutande delar av ställnings plank, trall eller andra arbetsplanskomponenter förhindras, om de inte kan beträdas med betryggande säkerhet.

text: Allmänna råd: Ställningsplank bör skjuta ut minst 0,15 m över stöden.

text: När man har arbetsplan av ställningsplank på en fasadställning ska samtliga enskilda ställningsplank förbindas.

text: Allmänna råd: För ställningsplank fnns det särskilda tvärförbind ningar för sådana ändamål, så kallade ok.

text: Väderskydd

text: Det ska fnnas utrymme så att arbete kan bedrivas under ett väder skydd utan risker för ohälsa och olycksfall. Den fria höjden där arbetstagare behöver vistas ska normalt inte understiga 2,10 m.

text: Allmänna råd: Det kan ibland behövas dragstag eller liknande som kan inkräkta något på den fria höjden.

text: Dimensionering av ställningar och väderskydd

text: Ställningar

text: Innan man påbörjar arbetet med att uppföra en ställning, ska den vara dimensionerad med betryggande säkerhet mot materialbrott, instabilitet och deformationer som har betydelse för säkerheten när den uppförs, används och monteras ned. Den ska dimensioneras för den mest ogynnsamma kom binationen av yttre laster som inte rimligen utesluter varandra. De yttre las ter som man normalt ska ta hänsyn till är last på arbetsplan och vindlast. Vid uppskattningen av de laster som belastar ett arbetsplan ska man ta hänsyn till tyngden av personer, material och redskap. En ställning ska dimensioneras enligt svensk standard SSEN 128111:2004 ”Temporära konstruktioner – Del 1: Ställningar – Krav och utförande” eller enligt något annat underlag med motsvarande säkerhetsnivå. Dimensioneringen ska baseras på beräkningar och ska dokumenteras skriftligt i särskilda dimensioneringshandlingar.

text: Allmänna råd: Man bör normalt välja en lastklass ur svensk standard SSEN 128111:2004. Dimensioneringen utförs vanligen genom något av följande alter nativ: 1. Överensstämmelse med standardutföranden i typkontrollintyg (för prefabricerade ställningar). 2. Överensstämmelse med standardutföranden i typfall (för rörställ ningar). 3. Typkontrollintyg eller typfall och kompletterande, förenklade beräkningar vid avvikelser från de utföranden som är angivna i typ kontrollintyg eller typfall. 4. Särskilda beräkningar i det enskilda fallet. SP (Sveriges Tekniska Forskningsinstitut) har tagit fram typfall för ett antal utföranden av rörställningar. De fnns redovisade i rapporten ”Rörställningar – Utvärdering av typfall” (SP Arbetsrapport 2006:58). Alternativ 3 kan endast utföras om det fnns uppgifter och anvis ningar som stöd i ett typkontrollintyg (för en prefabricerad ställning) respektive i ett typfall (för en rörställning). Dessa uppgifter och anvis ningar är normalt tillåten spirlast. Exempel på begränsade avvikelser är en högre höjd på ställningen kombinerat med en kortare facklängd eller en smalare fackbredd.

text: Det är särskilt viktigt att ta hänsyn till vindlast om ställningen ska kläs in. En ställning kan stabiliseras genom en lämplig kombination av för ankring, stöttning, stagning och stabiliserande tyngd.

text: Om komponenter från andra prefabricerade ställningssystem används i en enskild ställning, ska en särskild utredning göras för att visa att säkerhe ten är betryggande. Utredningen ska dokumenteras i de särskilda dimensio neringshandlingarna.

text: Allmänna råd: Detta gäller till exempel när komponenter, som vid första anblicken förefaller likvärdiga, ska användas i andra ställningar än de som de är avsedda för. Den särskilda utredningen består normalt av en kombination av provningar och beräkningar.

text: Väderskydd

text: Innan man påbörjar arbetet med att uppföra ett väderskydd ska det vara dimensionerat med betryggande säkerhet mot materialbrott, instabili tet och deformationer som har betydelse för säkerheten. Om följande laster kan uppstå ska väderskyddet vara dimensionerat för dem. 1. Snölast motsvarande minst den snömängd som kan falla under en tids rymd av sju dagar baserat på 50årsvärdet. 2. Vindlast. 3. Personlast som motsvarar minst två punktlaster om 1,2 kN vardera. De behöver inte förutsättas vara placerade närmare varandra än 2,0 m. Det är de mest ogynnsamma kombinationerna av lasterna som man ska ta hänsyn till. Dimensioneringen ska baseras på beräkningar och dokumenteras skrift ligt i särskilda dimensioneringshandlingar.

text: Allmänna råd: En snölast av 0,6 kN/m är oftast tillräckligt för att uppfylla punkt 1. Väderskydd kan dimensioneras enligt tillämpliga standarder om lastkraven är uppfyllda. Karakteristiska lastvärden för vindlast bör väljas enligt svensk stan dard SSEN 128111:2004.

text: Kombinationer

text: När väderskydd och ställningar kombineras, ska de dimensioneras som en samverkande enhet.

text: Allmänna råd: Det är särskilt viktigt att ställningen dimensioneras för alla de upplagskrafter och moment som väderskyddet kan ge upphov till.

text: Dimensioneringshandlingar

text: Beräkningar och övriga handlingar som avses i 40–42 §§ ska normalt vara på svenska. En dimensioneringshandling ska normalt delas upp i följande avsnitt: 1. Beskrivning av konstruktionens läge och utformning. 2. Lastförutsättningar och imperfektioner. 3. Sammanställning och bedömning av förekommande lastfall. 4. Beräkning av de lastfall som bedöms dimensionerande. 5. Slutlig bedömning av konstruktionens säkerhet.

text: Allmänna råd: I lastförutsättningarna anger man normalt värden på vertikal och horisontallaster. Vanliga imperfektioner är snedställning av spiror och excentriciteter i anslutningar. Handlingarna i 40–42 och 44 §§ kan infogas som bilaga till den plan för uppförande, användning och nedmontering som krävs enligt 25 §. De som kan behöva ta del av handlingarna är arbetsgivare, arbets tagare, byggarbetsmiljösamordnare för utförandeskedet, beställare, inspektörer med fera. Vid beräkningar i ett enskilt fall enligt alternativ 4 i råden till 40 § används ofta internationella beräkningsprogram. Utskrifter med mera är ofta på andra språk och behöver inte fnnas på svenska om resulta tet förklaras i de övriga handlingarna.

text: Uppförande och nedmontering av ställningar och väderskydd

text: 46–56 §§ riktar sig till den arbetsgivare som uppför, väsentligen änd rar eller monterar ned en ställning eller ett väderskydd. 48–49 §§ riktar sig även till den som råder över ett arbetsställe. 55–56 §§ riktar sig även till den som ska använda en ställning eller ett väderskydd. 57 § riktar sig till den som upplåter en ställning eller ett väderskydd.

text: Arbetsledning

text: Den som leder arbetet med att uppföra, göra väsentliga ändringar i och montera ned en ställning eller ett väderskydd ska vara kompetent och ha tillräcklig kunskap och erfarenhet för sådant arbete. Denna person ska ha teoretisk kunskap som minst motsvarar den kunskap som krävs för det faktiska arbetet. Den person som leder arbetet ska ha tillgång till den plan för uppförande och nedmontering som krävs enligt 25 §, och se till att de arbetstagare som utför arbetet också har tillgång till den.

text: Kunskaper och kvalifkationer

text: Arbetsgivaren ska se till att de som uppför, gör väsentliga ändringar i eller monterar ned ställningar eller väderskydd har kunskap för detta arbete. Arbetstagarna ska som lägst ha fått särskild information eller lämplig utbildning enligt vad som står i bilaga 3. Bilaga 3 anger även för vilka arbets uppgifter respektive utbildning gäller. Dokumentation, i enlighet med bilaga 3, som styrker att den som upp för, väsentligen ändrar eller monterar ned ställningar eller väderskydd har genomgått utbildning med godkänt resultat ska fnnas. Särskilda förutsätt ningar gäller för dem som genomgår lärlingsutbildning, se bilaga 3. Den arbetsgivare som inte följer kraven i andra och tredje stycket ska, för varje arbetstagare för vilken dokumentation om utbildning inte kan upp visas, betala en sanktionsavgift, se 75 §. Sanktionsavgiftens storlek avgörs av vilken utbildning som krävs för arbetsuppgiften enligt följande uppställ ning.

text: Utbildning Sanktionsavgift Särskild information om rullställningar 5 000: kronor Allmän utbildning om ställningar 10 000: kronor Särskild utbildning om ställningar 20 000: kronor Tilläggsutbildning om väderskydd 10 000: kronor Tilläggsutbildning om speciella ställningskonstruktioner 10 000: kronor

text: Om tilläggsutbildning krävs för arbetsuppgiften krävs även allmän eller särskild utbildning om ställningar. Om inte något utbildningsbevis kan upp visas ska sanktionsavgiften betalas för båda överträdelserna.

text: Allmänna råd: De olika utbildningsnivåerna är minimikrav. För arbetstagare vars huvudsakliga sysselsättning är att uppföra, ändra och montera ned ställningar, behövs ofta längre utbildning. Som exempel på sådan utbildning kan nämnas den som leder till yrkes bevis eller kompetensbevis som ställningsbyggare. Arbetstagarna bör ha fått utbildning av en utbildningsgivare, vars ledningssystem är certiferat av ett ackrediterat certiferingsorgan.

text: Avgränsning

text: När ställningar eller väderskydd håller på att uppföras, ändras eller monteras ned och inte är färdiga att användas, ska de avgränsas så tydligt att tillträde till dem förhindras. Om det dessutom är förenat med risker att beträda området runt en ställ ning eller ett väderskydd ska även detta område avgränsas. Riskområdet ska märkas ut genom lämplig skyltning. Om detta endast gäller delar av en ställning eller ett väderskydd, ska mot svarande avgränsning och skyltning utföras för dessa delar.

text: Allmänna råd: Arbetsmiljöverket har gett ut särskilda föreskrifter om skyltar och signaler.

text: När en ställning eller ett väderskydd uppförs på en särskilt riskutsatt plats, såsom vid vatten, väg, gata, järnväg, kranspår eller intill en stark strömsanläggning, ska skydd ordnas mot de särskilda risker som kan upp komma.

text: Allmänna råd: Ställningar som står där det förekommer trafk kan behöva skyddas mot påkörning. Det kan ibland behövas särskilda tillstånd för att ha en ställning på platsen. Det kan också behövas särskilda skydd i form av avstäng ningar för att sätta upp en ställning.

text: Kontroll av komponenter

text: Material till ställningar och väderskydd ska granskas noga före varje uppsättning. Material eller komponenter med defekter av betydelse för säkerheten får inte användas. Det gäller till exempel defekter som: • skadade komponenter,

text: • komponenter med rost eller andra korrosionsangrepp, eller • trämaterial eller komponenter med röta, skevhet eller sprickor.

text: Allmänna råd: Det är särskilt viktigt att kontrollera att spiror och arbetsplanskomponenter är fullgoda.

text: Underlag och placering

text: Ställningar och väderskydd får endast uppföras om underlaget kan ta upp de laster som kan förekomma. Om ett väderskydd uppförs på en ställ ning ska man försäkra sig om att ställningen kan ta upp lasterna från väder skyddet med betryggande säkerhet. Ställningen får endast förankras till konstruktioner som kan ta upp de las ter som kan uppkomma. Glidning och excentrisk lastöverföring mellan ställning och underlag ska förhindras.

text: Allmänna råd: Om man är osäker på förankringarnas lastupptagande förmåga kan förankringarna behöva provdras. Det är viktigt att vara uppmärksam på risken att rullställningar kan börja glida, i synnerhet vid lutande eller glatt underlag, eller om frik tionen är liten mellan rullställningens hjul och underlaget.

text: Skydd mot fall

text: När en ställning eller ett väderskydd uppförs eller monteras ned, och fallhöjden är två meter eller mer, ska arbetstagaren vara skyddad mot risken att falla till lägre nivå.

text: I första hand ska man se till att skyddsräcket till så stor del som möj ligt fnns på plats när man kommer upp på en högre nivå. I andra hand ska man använda ett temporärt räckessystem. I tredje hand ska skyddet mot fall åstadkommas genom att arbetstagaren använder personlig skyddsutrustning.

text: Allmänna råd: För fera fabrikat av prefabricerade fasadställningar är det möjligt att montera skyddsräcket från en lägre nivå. Det är viktigt att skyddsräcken sätts upp så snabbt som det är prak tiskt möjligt och inte tas bort förrän allt arbete är avslutat och det inte längre fnns någon risk för fall.

text: Ett temporärt skyddsräckessystem monteras på en lägre nivå och skjuts sedan upp till nästa nivå och demonteras när det ordinarie räcket är uppsatt. Om personlig skyddsutrustning ska användas, är det viktigt att den fästs på ställen som kan uppta de krafter som kan uppstå när en per son faller.

text: Ergonomi

text: Arbetsgivaren ska planera arbetet och ska se till att de som uppför eller monterar ned ställningar eller väderskydd har den arbetsutrustning som behövs för att arbetet ska kunna utföras på ett ergonomiskt bra sätt. Arbetsgivaren ska minst se till att: • material och komponenter transporteras fram och läggs upp så nära montageplatsen som möjligt, • maskinell utrustning normalt används när material och komponenter ska tas upp på respektive ned från ställningen, • tillträdeslederna monteras tidigt så att de kan användas även av den personal som monterar ställningen eller väderskyddet, och • det finns tillräckligt utrymme på ställningen vid uppförandet.

text: Allmänna råd: Det är särskilt viktigt att arbetsplanskomponenterna är lätta att både bära och hantera. Det är viktigt att det fnns transportvägar fram till montageplatsen så att materialet kan lastas av nära den. Maskinell utrustning för lyft är viktigare ju högre ställningarna är. Om man ska använda hiss bör den monteras så tidigt som möjligt och byggas på uppåt allt eftersom. Utrymmet är normalt tillräckligt om arbetsplanen är minst 0,6 m breda. För väderskydd är det ofta en fördel om de i så stor utsträckning som möjligt kan monteras ihop på marken och att sedan lyftas upp i sektioner. Det är därför viktigt att utrymmet för dessa arbetsmoment är tillräckligt stort.

text: Kontroll

text: När en ställning eller ett väderskydd är färdigt ska den som har utfört arbetet göra en kontroll för att säkerställa att det är korrekt byggt och fung erar väl.

text: Om användaren av ställningen eller väderskyddet är en annan juridisk person än den som uppfört den ska användaren, om möjligt, delta i kon trollen.

text: Allmänna råd: Användaren har samma skyldighet som uppföraren att kontrollera ställningen eller väderskyddet, enligt föreskrifterna om användning av arbetsutrustning i Arbetsmiljöverkets författningssam ling. Det är därför lämpligt att samordna kontrollen.

text: Den som utför kontrollen ska säkerställa att ställningens eller väder skyddets utförande stämmer överens med de handlingar som ligger till grund för utformningen, se 25, 40–42 och 44 §§. Kontrollen ska dokumente ras i en särskild handling.

text: Allmänna råd: Det är lämpligt att både den som uppfört ställningen eller väderskyddet och användaren skriver under denna handling. Stöd för dokumentationen kan vara att man fotograferar ställning en, särskilt om den är stor. Det är viktigt att särskilt kontrollera att: • ställningen är ordentligt underpallad, • förankringarna är fullständiga och korrekt utförda, och att man provdrar dem om man är osäker på deras förmåga att uppta last, • skyddsräcken finns där de behövs, • avståndet mellan arbetsplan och angränsande konstruktion inte är för stort, • arbetsplanskomponenterna är korrekt monterade och säkrade, • tillträde till ställningen kan ske på ett säkert sätt.

text: Överlämning

text: I samband med att den som uppfört ställningen eller väderskyddet lämnar över dem ska även följande handlingar lämnas över: 1. planen för uppförande, användning och nedmontering enligt 25 §, 2. dimensioneringshandlingarna enligt 40–42 och 44 §§, 3. dokumentation av kontrollen enligt 55–56 §§, 4. information om snöskottning, tillträde till taket och skydd mot fall från väderskyddet, 5. information om hur väderskyddet ska kontrolleras, 6. särskilda instruktioner för uppförande, användning, nedmontering och skötsel av väderskyddet, om sådana fnns, och

text: 7. instruktionerna för uppförande, användning, nedmontering och skötsel enligt 22 §, om det är fråga om en prefabricerad ställning.

text: Allmänna råd: Det är viktigt att den som samordnar åtgärder till skydd mot ohälsa och olycksfall får tillgång till handlingarna. Om det är fråga om byggnads och anläggningsarbete bör byggarbetsmiljö samordnaren för utförandeskedet hålla dem tillgängliga.

text: Användning av ställningar och väderskydd

text: 59–74 §§ riktar sig till arbetsgivaren, det vill säga den som använder en ställning som arbetsplats, tillträdesled eller som skydd mot fall från en angränsande konstruktion, eller som använder ett väderskydd. 60 §, sista stycket, och 61 §, sista stycket, riktar sig även till byggarbetsmil jösamordnaren för utförandeskedet i byggnads och anläggningsarbete.

text: Undersökning och riskbedömning

text: Innan man påbörjar arbete på en ställning eller under ett väderskydd, ska arbetsgivaren ta reda på förhållandena på arbetsplatsen och bedöma de särskilda riskerna där. Arbetsgivaren ska också förvissa sig om att den valda ställningen är lämp lig för arbetet.

text: Arbetsgivaren ska försäkra sig om att dokumentationen om ställning en eller väderskyddet enligt 57 § fnns tillgänglig. En arbetsgivare som mot tagit handlingar enligt 57 § ska se till att handlingarna enligt 57 § 1 och 3–7 fnns tillgängliga på arbetsplatsen. Arbetsgivaren ska se till att information om ställningen eller väderskyd det även når arbetstagare med kognitiv funktionsnedsättning. Innan ställningar eller väderskydd som ska användas av fera arbetsgi vare i byggnads och anläggningsarbete börjar användas, ska arbetsgivaren lämna kopior av handlingarna till byggarbetsmiljösamordnaren för utföran det. Byggarbetsmiljösamordnaren ska ha överinseende över kontrollen av att handlingarna fnns tillgängliga på byggarbetsplatsen.

text: Allmänna råd: Dimensioneringshandlingarna enligt 57 § 2 kan vara omfattande och de behöver därför normalt inte fnnas tillgängliga på arbetsplatsen.

text: Sista stycket innebär att handlingarna endast behöver lämnas en gång till byggarbetsmiljösamordnaren, det vill säga innan ställningen eller väderskyddet tas i bruk första gången.

text: Kontroll

text: Arbetsgivaren ska kontrollera ställningar eller väderskydd innan de tas i bruk och även fortlöpande under den tid som arbetstagarna använder dem. Om ställningar eller väderskydd har brister som har betydelse från arbetsmiljösynpunkt får de inte användas innan bristerna har åtgärdats. För ställningar och väderskydd som används av fera arbetsgivare i bygg nads och anläggningsarbete ska byggarbetsmiljösamordnaren för utföran det ha överinseende över den fortlöpande kontrollen.

text: Allmänna råd: Det är särskilt viktigt att kontrollera följande: • underpallning, • förankring, • skyddsräcken, • säkring av komponenter, särskilt arbetsplanskomponenter, • tillträdesleder, och • väderskyddets tak, inklusive fastsättning och behov av snöskott ning. Handlingarna som nämns i 60 § kan vara till hjälp vid kontrollerna. Det är viktigt att särskilt kontrollera en ställning som har varit utsatt för stark vind, annan väderlek som kan ha påverkat den, samt när den varit utsatt för någon annan oförutsedd händelse eller har stått oan vänd en längre tid.

text: Arbetsplatserna

text: När ställningar eller väderskydd används ska de uppfylla kraven i 24–44, 49, 51 och 55–57 §§.

text: På arbetsplan till fasad, rull och hantverkarställningar får inte lösa stegar användas. Eventuella luckor för tillträde genom arbetsplan ska alltid hållas stängda utom när de används för passage.

text: Ställningar får inte användas som återledare vid elektrisk svetsning.

text: Bärförmåga och stabilitet

text: Arbetsgivaren ska lämna uppgifter om följande till dem som arbetar på en ställning eller under ett väderskydd: • tillåten belastning på ställningens olika delar, och • för vilken snö- och personlast väderskyddet är dimensionerat.

text: Allmänna råd: Det är viktigt att ställningen inte överbelastas av bygg nads och rivningsmaterial, blästersand eller liknande. Om fera företag använder ställningen eller väderskyddet bör man informera om tillåten last genom ett tydligt anslag.

text: Arbete på en ställning får utföras endast på en arbetsplansnivå åt gången, om inte ställningen är särskilt dimensionerad för arbete på mer än en nivå.

text: Allmänna råd: De förutsättningar som ligger till grund för typkon trollintyg (för prefabricerade ställningar) och typfall (för rörställning ar) gäller endast arbete på en nivå åt gången.

text: Tung utrustning, tunga maskiner eller dylikt får endast fnnas på ställ ningen om den är dimensionerad för det. Motsvarande gäller för maskiner eller annat som ger upphov till dynamiska tilläggslaster.

text: Ergonomi

text: En ställning får endast användas om det fnns tillräckligt utrymme för det avsedda arbetet, för transporter och för att lägga upp material. Arbetet ska kunna utföras med lämpliga arbetsställningar och arbets rörelser.

text: Allmänna råd: Följande breddklasser på ställningar, enligt svensk standard SSEN 128111:2004, är normalt tillämpliga: • Lägst W18 för arbeten där såväl uppläggning som kärrning av material förekommer (till exempel vid murning enligt traditionell svensk metod). • Lägst W12 för arbeten där antingen uppläggning eller annan trans port än kärrning av material förekommer. • W06 för övriga arbeten. W18 innebär en bredd på arbetsplanet av minst 1,8 m, W12 minst 1,2 m och så vidare.

text: Upplastning och uppläggning av material

text: Upplastning och uppläggning av material på ställningar ska planeras noga och övervakas särskilt. Det får endast göras om ställningen är särskilt dimensionerad och anpassad för detta.

text: Allmänna råd: Det är särskilt viktigt att intagsbryggor är dimensione rade för den last de är avsedda för.

text: Upplastning och uppläggning av material med maskinell utrustning ska företrädesvis göras genom att materialet sänks ner vertikalt på ställning en. Material ska alltid sättas ner försiktigt, för att undvika att ställningen utsätts för dynamiska laster. Om material lastas in eller lastas ut horisontellt får detta endast göras med metoder som innebär att ställningen inte utsätts för horisontalkrafter. Arbetstagare som inte är sysselsatta med upplastning eller uppläggning får inte uppehålla sig på den del av ställningen där upplastning eller upp läggning pågår.

text: Allmänna råd: Upplastning och uppläggning av material med tele skoptruck eller liknande tekniska anordningar kan endast göras om lastgaffar eller dylikt dras ut horisontellt, på ett sådant sätt att inga horisontalkrafter uppkommer.

text: Särskilda krav för användning av rullställningar

text: Rullställningar ska normalt endast användas för kortvariga arbeten där ställningen behöver fyttas ofta och där förhållandena på arbetsplatsen medger detta. Endast arbeten som medför att ställningen inte utsätts för några större horisontella krafter får utföras.

text: Allmänna råd: Byte av lampor, armaturer, upp eller nedsättning av skyltar samt mindre målnings, el, ventilations och plåtslageriarbe ten är exempel på sådana arbeten. Det är inte lämpligt att använda rullställningar för större fasadarbe ten, till exempel omfattande fasadmålning. Vid fasadmålning av enfamiljshus (villor, par och radhus) kan rull ställning användas om arbetsgivarens undersökning och riskbedöm ning medger detta. Det är då viktigt att:

text: • underlaget är sådant att rullställningen lätt kan flyttas, • arbetet från rullställningen i huvudsak kan utföras från första arbetsplansnivån (maximalt cirka 2,5 m över mark), och • tillträdeslederna är säkra och ändamålsenliga. En prefabricerad rullställning är dimensionerad för en horisontallast av 300 N.

text: När en rullställning används måste dess hjul vara låsta.

text: När en rullställning flyttas får inga personer eller något material som kan falla ner finnas på den, oavsett på vilken höjd arbetsplanet är placerat. Om en rullställning har stödben får de inte tas bort under flyttningen.

text: Allmänna råd: Det är viktigt att rullställningen flyttas försiktigt så att den inte blir instabil. Vid flyttning av en rullställning med stödben kan stödbenen behöva lyftas något.

text: Särskilda krav för användning av hantverkarställningar

text: Hantverkarställningar får normalt endast användas för lätta arbeten där ställningen behöver flyttas ofta. De får endast användas på plana och hårdgjorda eller förstärkta ytor, och endast på horisontella ytor om inte benen kan justeras i höjdled. Hantverkarställningar får endast användas av en person åt gången. När de används måste hjulen vara låsta, oavsett på vilken höjd arbetsplanet är placerat. Endast arbeten som medför att ställningen utsätts för små horisontella krafter får utföras.

text: Allmänna råd: En hantverkarställning är normalt dimensionerad för en horisontallast av 100 N.

text: Bestämmelser om sanktionsavgifter

text: Bestämmelserna i 10 § första och andra stycket och 47 § andra och tredje stycket utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap. 2 § arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: . Den som överträder dessa bestämmelser ska betala en sanktionsavgift enligt

text: 8 kap.

text: 10 §§

text: arbetsmiljölagen

text: . Sanktionsavgiftens storlek beräknas enligt de grunder som anges i 10 § respektive 47 § dessa föreskrifter.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2016 i fråga om 11 § och i fråga om krav på utbildning om väderskydd i 47 § och i övrigt den 1 juli 2014. 2. Genom denna författning upphävs Arbetarskyddsstyrelsens föreskrif ter (

text: AFS 1990:12

text: ) om ställningar. 3. Typkontroll för prefabricerade ställningar, komponenter till prefabri cerade ställningar och kopplingar som gjorts med stöd av Arbetarskydds styrelsens föreskrifter (

text: AFS 1990:12

text: ) om ställningar gäller också som typkon troll enligt 10 § i dessa föreskrifter. Kraven i 17–18 §§ gäller inte för dessa produkter. Typgodkännande för prefabricerade ställningar, komponenter till prefabricerade ställningar och kopplingar som gjorts med stöd av Arbetar skyddsstyrelsens föreskrifter (

text: AFS 1990:12

text: ) om ställningar eller med stöd av äldre regler gäller inte som typkontroll.

text: BERNT NILSSON

text: Karin SundhNygård

text: Bilaga 1 – Produktkrav för prefabricerade ställningar och kopplingar

text: Prefabricerade fasadställningar och fristående komponenter till prefabricerade fasadställningar

text: Prefabricerade fasadställningar ska uppfylla de tekniska krav som fnns i följande svenska standarder: (a) SS-EN 12810-1:2004 ”Temporära konstruktioner – Prefabricerade fasadställningar – Del 1: Produktkrav” (b) SS-EN 12811-1:2004 ”Temporära konstruktioner – Del 1: Ställningar – Krav och utförande” Standarderna gäller enligt dessa föreskrifter med följande preciseringar: • Fri höjd mellan arbetsplan: Höjdklassen ska vara H2 enligt kapitel 4 i (a) och kapitel 5.3 i (b). • Tillträde till arbetsplan: Vertikal tillträdesklass ska vara ST eller LS enligt kapitel 4 i (a). • Lastklass: Lastklassen ska vara minst klass 2 enligt kapitel 6 i (b). • Bygghöjd för lastklass: Minsta bygghöjd 24 m gäller för minst en kon fguration för varje i typkontrollintyget angiven lastklass enligt kapitel 7.2.2 i (a).

text: Prefabricerade rullställningar och fristående komponenter till prefabricerade rullställningar

text: Prefabricerade rullställningar ska uppfylla de tekniska krav som fnns i svensk standard SS-EN 1004:2005 ”Temporära konstruktioner – Rullställ ningar – Material, dimensioner, dimensionerande laster och säkerhetskrav”. Standarden gäller enligt dessa föreskrifter med följande preciseringar: • Fri höjd mellan arbetsplan: Höjdklassen ska vara H2 enligt kapitel 7.2. • Tillträde till arbetsplan: Minst klass A, B eller C enligt kapitel 7.6.1 ska fnnas, det vill säga inte endast klass D. • Maximalt avstånd mellan plan: Vid tillträde med stege (klass C och D enligt kapitel 7.6.3) ska de mellanliggande planen vara helt täckta med arbetsplanskomponenter. • Laster: Samtliga angivna laster enligt kapitel 8.1 ska förutsättas vara karakteristiska statiska laster. Vidare gäller att vid dimensionering av en ställning i dess helhet, får friktionskoeffcienten mellan stödben eller utriggare och underlag inte för utsättas vara större än 0,2.

text: Prefabricerade hantverkarställningar

text: Hantverkarställningar ska uppfylla följande krav: • Bärförmågan ska vara betryggande genom att lastklassen ska mot svara minst klass 2 enligt SSEN 1004:2005 ”Temporära konstruktio ner – Rullställningar – Material, dimensioner, dimensionerande laster och säkerhetskrav”, eller att bärförmågan på annat sätt kan anses vara betryggande. • Samtliga hjul ska vara låsbara. • Stabiliteten ska vara betryggande med en säkerhetsfaktor mot stjälp ning på minst 1,20 vid följande belastning: – Stjälpande horisontallast av 100 N i arbetsplanets nivå i den mest ogynnsamma riktningen. – Stabiliserande vertikal last av 750 N placerad 0,100 m från arbets planets sida. – Lasterna enligt ovan ska vara placerade på det mest ogynnsamma sättet. – Ställningen ska vara komplett men normalt utan räcke, och med komponenterna och eventuella hjul placerade i de mest ogynnsam ma lägena. • Samtliga huvudkomponenter till prefabricerade hantverkarställning ar ska märkas så att det framgår vilken produkt komponenten hör till, tillverkare och tillverkningsår. Man ska på ett säkert sätt kunna ta sig upp och ner från ställningens arbetsplan.

text: Kopplingar

text: Kopplingar ska uppfylla kraven i följande svenska standarder: (c) SS-EN 74-1:2005 ”Temporära konstruktioner – Ställningar och form ställningar – Kopplingar, spirskarvar och fotplattor – Del 1: Rörkopp lingar – Krav och provningsmetoder”. (d) SS-EN 74-2:2008 ”Temporära konstruktioner – Ställningar och form ställningar – Kopplingar, spirskarvar och fotplattor – Del 2: Special kopplingar – Krav och provningsmetoder”. (e) SS-EN 74-3:2007 ”Temporära konstruktioner – Ställningar och form ställningar – Kopplingar, spirskarvar och fotplattor – Del 3: Plana fot plattor och spirskarvar – Krav och provningsmetoder”. Standarden gäller enligt dessa föreskrifter med följande preciseringar: • Kopplingar-verkningssätt: Alla kopplingar ska vara skruvkopplingar (inte kilkopplingar) enligt kapitel 3 i (c) och kapitel 3 i (d).

text: • Klasser av kopplingar: Samtliga kopplingar ska vara av klass B eller BB enligt kapitel 4.2.1 i (c) och kapitel 5 i (d). • Skarvkopplingar: Kopplingar avsedda för axiella skarvar av rör ska vara av typ SF enligt kapitel 4.1 i (c); alltså varken lösa tappar enligt kapitel 3 i (e), eller expanderande tappar.

text: Alternativ utformning

text: Avvikelser från kraven i standarderna kan göras, om man kan visa att pro dukten är lika säker som om den hade utformats enligt standarderna.

text: Bilaga 2 – Typkontrollintyg

text: Alla typkontrollintyg ska innehålla följande uppgifter: • Namn och adressuppgifter på tillverkare samt minst en distributör. • Typbeteckning på produkten. • Beskrivning av produkten och dess samtliga delar, respektive komponenten. • Översiktliga uppgifter om vilka material som de olika komponenterna består av. • Märkning. • Hänvisning till instruktioner för uppförande, användning, nedmontering och skötsel. • Information om hur den årliga kontrollen enligt 17 § ska göras. Typkontrollintyg för prefabricerade ställningar ska även innehålla följan de uppgifter: • Beskrivning av produktens olika standardutföranden inklusive dimen sioner, lastklasser och bygghöjder. • Tillträdesleder. • Var personlig skyddsutrustning kan fästas, om relevant. • Komponenter som kan användas med ställningen men som inte tillhan dahålls av tillverkaren (systemfria komponenter), om relevant.

text: Typkontrollintyg för enskilda komponenter till prefabricerade ställningar ska även innehålla följande uppgifter: • I vilka ställningar komponenten kan användas eller vilka specifika krav som gäller för den ställning där komponenterna kan användas. • Tillåtna belastningar eller motsvarande för komponenten. • Upplagsreaktioner som komponenten kan överföra till ställningen (om tillämpligt). Typkontrollintyg för prefabricerade ställningar kan även innehålla upp gifter och anvisningar för beräkning av bärförmågan vid angivna avvikelser från standardutförandena.

text: Allmänna råd: Uppgifter och anvisningar enligt sista stycket består oftast av att en tillåten spirlast anges.

text: Bilaga 3 – Utbildning

text: Översikt över utbildningsnivåer

text: Arbetstagare ska ha fått utbildning på den nivå som behövs för arbetsupp gifterna. Följande tabell beskriver utbildningsnivåerna översiktligt, och anger även förutsättningar och begränsningar för dem.

text: Utbildningens namn Utbildnings- Avsedd för bevis GRUNDUTBILDNING

text: Särskild information Krävs inte För dem som, i begränsad om hantverkarställ omfattning, utför arbete med ningar ställningar med högst 2 m till arbetsplan och där utformningen framgår av en generell monte ringsinstruktion. Särskild information Krävs För dem som, i begränsad om rullställningar omfattning, utför arbete med hantverkarställningar och rull ställningar med högst 5 m till arbetsplan och där utformningen framgår av en generell monte ringsinstruktion. Allmän utbildning Krävs För dem som utför arbete med om ställningar ställningar med högst 9 m (fyra bomlagshöjder) till arbetsplan och där utformningen framgår av en generell monteringsin struktion. Särskild utbildning Krävs För dem som utför arbete med om ställningar ställningar vars slutliga höjd överstiger 9 m eller mer kom plicerade ställningar än de som nämns ovan.

text: TILLÄGGSUTBILDNING

text: Tilläggsutbildning om Krävs För dem som utför arbete med väderskydd väderskydd oberoende av dess höjd och upplagssätt.

text: För denna tilläggsutbildning behövs ”Särskild utbildning om ställningar” som grund. Tilläggsutbildning om Krävs För dem som utför arbete med speciella ställningskon speciella ställningskonstruktio struktioner ner som inte täcks av ”Särskild utbildning om ställningar”.

text: För denna tilläggsutbildning behövs ”Allmän utbildning om ställningar” som grund.

text: Innehåll i utbildningarna

text: 1 Obligatoriska moment för samtliga utbildningsnivåer

text: All information och utbildning ska innehålla följande moment: • Förståelsen av planer för uppförande, nedmontering eller ändring av ställningen i fråga. • Säkerhet vid uppförande, nedmontering eller ändring av ställningen i fråga. • Åtgärder för att förebygga risk för fall av personer eller föremål. • Säkerhetsåtgärder när väderförhållandena förändras på ett sätt som påverkar säkerheten negativt vid den berörda ställningen. • Villkor beträffande tillåten belastning. • Varje annan risk som det ovan nämnda arbetet med uppförande, ned montering eller ändringar kan medföra.

text: 2 Tillkommande moment för de olika utbildningsnivåerna

text: Särskild information om hantverkarställningar ska utöver punkt 1 om fatta: • Orientering om vilka regler för ställningar som gäller i Sverige. • Genomgång av typkontrollintyg och monteringsinstruktioner för den eller de ställningar som man planerar att använda.

text: Särskild information om rullställningar ska utöver punkt 1 omfatta: • Genomgång av regler för hantverkarställningar och rullställningar och orientering om regler för övriga ställningar som gäller i Sverige. • Genomgång av typkontrollintyg och monteringsinstruktioner för den eller de ställningar som man planerar att använda.

text: Allmän utbildning ska utöver punkt 1 omfatta: • Genomgång av regler för ställningar i Sverige. • Genomgång av olika typer av prefabricerade ställningar och kopp lingar. • Orientering om typfall för rör- och kopplingsställningar. • Metoder för att skydda sig mot fall vid uppförande och nedmontering av ställningar. • Metoder för upp- och nedtransport och lyft av ställningsmaterial. • Bottning, stabilisering och förankring av ställningar.

text: Särskild utbildning om ställningar ska utöver punkt 1 omfatta: • En grundlig genomgång av regler för ställningar i Sverige. • Allmänna principer för uppförande av rör- och kopplingsställningar. • Genomgång av olika typer och fabrikat av prefabricerade ställningar och kopplingar. • Hur ställningar kan användas på annat sätt än vad som framgår av instruktion. • Metoder för att skydda sig mot fall vid uppförande och nedmontering av ställningar. • Metoder för upp- och nedtransport samt lyft av ställningsmaterial. • Förankring av ställningar. • Inklädnad av ställningar. • Dimensionering av ställningar. • Orientering om speciella ställningskonstruktioner. Tilläggsutbildning om väderskydd ska omfatta: • En grundlig genomgång av regler för väderskydd i Sverige. • Allmänna principer för uppförande av väderskydd. • Genomgång av olika typer av väderskydd. • Hur väderskydd och ställning kan kombineras.

text: Tilläggsutbildning om speciella ställningskonstruktioner ska omfatta: • Genomgång av regler för aktuell ställningskonstruktion. • Olika typer och fabrikat av den aktuella ställningskonstruktionen. • Metodik för att uppföra, väsentligen ändra och montera ned den aktu ella ställningskonstruktionen.

text: • Metoder att skydda sig mot fall vid uppförande och nedmontering av den aktuella ställningskonstruktionen. • Andra viktiga egenskaper som påverkar uppförande, väsentlig änd ring och nedmontering.

text: Lärlingsutbildning

text: Lärlingar (som varvar teoretisk utbildning med praktik) får delta i arbete med att uppföra, väsentligen ändra och montera ned ställningar under föl jande förutsättningar: • varje lärling är under överinseende av ställningsbyggare med yrkes bevis eller kompetensbevis, • varje ställningsbyggare enligt ovan endast har hand om en lärling, • varje lärling har lärlingsbok eller annan dokumentation, • lärlingarnafår fortlöpande utbildning, och att utbildningsdelen är pla nerad, • lärlingar, som kommer direkt från gymnasieskolan, har nivån allmän utbildning från början, och • övriga lärlingar får utbildningsnivån allmän utbildning senast inom sex månader från att de påbörjat lärlingsutbildningen.

text: Allmänna råd: Det är lämpligt att tiden för respektive utbildning är följande: • 2–4 timmar för särskild information om hantverkarställningar, • 8 timmar för särskild information om hantverkar- och rullställningar, • 16 timmar för allmän utbildning, • 80 timmar för särskild utbildning om ställningar, • 32 timmar för tilläggsutbildning om väderskydd, och • ett tillräckligt antal timmar för tilläggsutbildning om speciella ställ ningskonstruktioner (avhängigt den aktuella ställningskonstruktio nen). Det är viktigt att en tillräckligt stor del av utbildningen är lärar ledd, särskilt när det gäller kortare utbildningar. Den lärarledda delen av respektive utbildning bör anpassas till elevernas förutsätt ningar och bör överstiga hälften av den totala tiden. Eftersom delar av utbildningen syftar till att förmedla kunskap om de regler för ställningar som gäller i Sverige, så innebär det att arbetstagare med utbildning från ett annat land normalt behöver komplettera den för att den ska uppfylla kraven i dessa föreskrifter.

text: Lärlingsutbildning är avsedd för att låta eleverna varva utbild ning med arbete under handledning. Det normala är att lärlingar anställs av ställningsentreprenörer.

text: Bilaga 4 – Utformning av trall

text: Trall som är utformad enligt nedan behöver inte typkontrolleras. Virke ska väljas enligt 9 §.


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter föreskrifter om om ändring ändring ii Arbetsmiljöverkets Arbetsmiljöverkets Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS xxxx:xx) om föreskrifter (AFS 2007:1) om sprängarbete

text: Tändapparat för initiering av elsprängkapslar liksom apparater för initiering av icke elektriska signalledare, resistansmätare, isoleringsmätare eller annan provningsapparat för elektrisk tändning, tändkabel och skarv tråd får användas eller avlämnas för att tas i bruk endast om de är typkon trollerade av ett kontrollorgan, typ A, eller ett certifieringsorgan som är ack rediterat för sådan kontroll eller certifiering enligt lagen (

text: ) om ackre ditering och teknisk kontroll. Kontrollen ska ha visat att deras elektriska och mekaniska egenskaper samt klimattålighet är sådana – att avsiktlig tändning av sprängskott blir tillförlitliga och – att oavsiktlig tändning så långt möjligt förhindras.

text: Typkontrollerad anordning enligt 27 § ska då den avlämnas för att tas i bruk ha tydlig och varaktig märkning med – typgodkännandebeteckning, – tillverkarens eller för importerade eller överförda anordningar, importö rens namn och adress, – typbeteckning samt – tillverkningsnummer.

text: Ändringen innebär bl.a. att tredje stycket upphävs.

text: Tändkabel, skarvtråd och verktyg för aptering av krutstubin får ha märk ning på förpackningen.

text: Kontrollorgan som ska utföra kontroll enligt 27 § och certifierings organ som ska utföra bedömning/certifiering ska vara ackrediterade för ifrågavarande uppgift enligt lagen (

text: ) om ackreditering och teknisk kontroll. Sådan kontroll, bedömning och certifiering kan även utföras av kontrollorgan, typ A eller certifieringsorgan från annat land inom EES om – kontrollorganet är ackrediterat för uppgiften mot kraven i standard SS EN ISO/IEC 17020:2005 av ett ackrediteringsorgan som uppfyller och för bedömning tillämpar kraven i ISO/IEC 17011:2004 eller på annat sätt erbju der motsvarande garantier i fråga om teknisk och yrkesmässig kompetens samt garantier om oberoende och – certifieringsorganet är ackrediterat för uppgiften mot kraven i standard EN 45011 av ett ackrediteringsorgan som uppfyller och för bedömning till lämpar kraven i ISO/IEC 17011:2004 eller på annat sätt erbjuder motsvaran de garantier om oberoende. Kraven i

text: 27 §

text: gäller inte för laddutrustning eller annan utrustning avsedd för initiering, kontroll eller dylikt, från land som omfattas av EESavtalet, eller från Turkiet, och som genomgått motsvarande godkännandeförfa rande. Detta förutsätter att en säkerhetsnivå som är likvärdig med den i de svenska kraven har uppnåtts.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2014.

text: BERNT NILSSON

text: Karin SundhNygård Anna Middelman

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-577-2 · ISSN 1650-3163

type: foreskrift


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter föreskrifter om om ändring ändring ii Arbetsmiljöverkets Arbetsmiljöverkets Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS xxxx:xx) om föreskrifter (AFS 2010:1) om berg- och gruvarbete

text: Låg radonhalt ska eftersträvas på alla arbetsställen under jord. Vid arbete under jord ska radonhalten bestämmas genom mätningar. Mätningar av radonhalten ska ske regelbundet, dock minst 1 gång per år. Förekomsten av radon ska därutöver undersökas 1. så snart nytt bergutrymme skapats, eller 2. vid ändrade förhållanden som kan påverka radonhalten. Den arbetsgivare som i strid med kraven i andra stycket inte genomför mätning ska betala en sanktionsavgift, se 53 §. Lägsta avgiften är 40 000 kronor och högsta avgiften är 400 000 kronor. För den som har 500 eller fler sysselsatta är avgiften 400 000 kronor. För den som har färre än 500 sysselsatta ska sanktionsavgiften beräknas enligt följande: Avgift = 40 000 kronor + (antal sysselsatta – 1) x 721 kronor. Summan ska avrundas nedåt till närmaste hela hundratal.

text: En arbetstagare som är gravid eller ammar och har underrättat arbetsgivaren om detta får inte sysselsättas i gruvarbete under jord, om en bedömning har visat att arbetet kan innebära risk för skadlig inverkan på graviditeten, amningen eller medföra annan ohälsa.

text: Ändringen innebär att andra stycket upphävs.

text: Den som är samordningsansvarig enligt

text: 3 kap. 7 d § arbetsmiljölagen

text: på ett arbetsställe som omfattas av dessa föreskrifter ska upprätta ett särskilt dokument för samordningen. Den samordningsansvarige som inte upprättar ett särskilt dokument för samordningen enligt vad som föreskrivs i denna bestämmelse ska betala sanktionsavgift, se 53 §. Lägsta avgiften är 5 000 kronor och högsta avgiften är 50 000 kronor. För den som har 500 eller fler sysselsatta är avgiften 50 000 kronor. För den som har färre än 500 sysselsatta ska sanktionsavgiften beräknas enligt följande: Avgift = 5 000 kronor + (antal sysselsatta – 1) x 90 kronor. Summan ska avrundas nedåt till närmaste hela hundratal.

text: Bestämmelser om sanktionsavgifter

text: Bestämmelserna i 27 § andra stycket utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap. 3 § andra stycket arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: . Bestämmelserna i 52 § utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap. 8 § andra stycket arbetsmiljölagen

text: . Den som överträder dessa bestämmelser ska betala sanktionsavgift enligt

text: 8 kap.

text: 10 §§

text: arbetsmiljölagen

text: . Sanktionsavgiftens storlek beräknas enligt de grunder som anges i 27 och 52 §§.

text: BERNT NILSSON

text: Karin Sundh-Nygård Anna Middelman

text: Till 27 § Beträffande gränsvärden för radon vid underjordsarbete, se Arbetsmiljöverkets föreskrifter och allmänna råd om hygieniska gränsvärden. Radonhalten bör mätas enligt Strålsäkerhetsmyndighetens metodbeskrivning för mätning av radon på arbetsplatser. De faktorer som främst påverkar radonhalten är: – ventilation, – vattentillrinning, – förekomst av radioaktiva mineraler.

text: Ändrade förhållanden i ett bergutrymme är till exempel om förändringar i ventilationen sker eller om bergrummets utformning ändras så att sprickor tillkommer och vidgas, vattentillrinningen ökar och/eller nya bergarter och mineraler framkommer. Med antal sysselsatta avses, oavsett om de arbetar heltid eller deltid: • Anställda arbetstagare. • Inhyrd arbetskraft (jämför

text: 3 kap. 12 § andra stycket arbetsmiljölagen

text: ). I fråga om verksamhet utan anställda arbetstagare (jämför 3 kap. 5 § arbets miljölagen) avses med antal sysselsatta, oavsett om de arbetar heltid eller deltid: • De personer som driver verksamheten. • Inhyrd arbetskraft.

text: Den aktuella fysiska eller juridiska personens organisationsnummer avgör vilka personer som ska anses ingå i verksamheten. I antalet sysselsatta inräknas personer på verksamhetens samtliga arbetsställen. Antalet sysselsatta ska beräknas utifrån information avseende den dag som överträdelsen av sanktionsbestämmelsen konstaterades.

text: Till 52 § I

text: 3 kap. 7 d § arbetsmiljölagen

text: anges vem som är ansvarig för samordningen av arbetsmiljöfrågor vid ett gemensamt arbetsställe. Sådan samordning kan gälla t.ex. lokala skyddsföreskrifter, utrymningsvägar, brandskydd eller andra säkerhetsaspekter som är gemensamma för arbetsstället. Samordningen befriar inte de enskilda arbetsgivarna från deras arbetsgivaransvar. Begreppet antal sysselsatta förklaras i kommentaren till 27 §.

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-586-4 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter föreskrifter om om ändring ändring ii Arbetsmiljöverkets Arbetsmiljöverkets Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS xxxx:xx) om föreskrifter (AFS 2000:6) om mast- och stolparbete

text: Arbetsgivaren ska ordna med medicinska kontroller enligt Arbetsmiljöverkets föreskrifter ”Medicinska kontroller i arbetslivet” för arbetstagare som sysselsätts eller kommer att sysselsättas i höjdarbete. Bestämmelser om sanktionsavgifter för den som sysselsätter arbetstagare som inte bedömts som tjänstbara finns i 6 § Arbetsmiljöverkets föreskrifter om medicinska kontroller i arbetslivet.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2014.

text: BERNT NILSSON

text: Karin Sundh-Nygård Anna Middelman

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-587-1 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ändring i Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS xxxx:xx) om Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ändring i Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (AFS 1995:5) om utrustningar för explosionsfarlig miljö

text: BERNT NILSSON

text: Karin Sundh-Nygård Anna Middelman

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-588-8 · ISSN 1650-3163