title: Rikspolisstyrelsens allmänna råd om polisinsatser vid kärnkraftverk m.m. - Beredskapsorganisationen FAP 206-1 vid kärnkraftolycka

text: 1 Räddningstjänst vid utsläpp av radioaktiva ämnen

text: Vid utsläpp av radioaktiva ämnen från kärnteknisk anläggning i sådan omfattning att särskilda åtgärder krävs för att skydda allmänheten, eller vid överhängande fara för sådant utsläpp, ansvarar Polisen för sådana uppgifter som berörs i det följande. För räddningstjänsten ansvarar i dessa fall länsstyrelsen enligt

text: 28 § räddningstjänstlagen (1986:1102)

text: . Länsstyrelsen skall upprätta en plan för sådan räddningstjänst. I planen skall enligt

text: 48 § första stycket räddningstjänstförordningen (1986:1107)

text: behandlas - organisation och ledning, - samband, - strålningsmätning, - information till allmänheten, - personella och materiella resurser i länet, - saneringsmetoder och - andra frågor av betydelse för beredskapen. De planer som upprättas av länsstyrelserna i Uppsala, Kalmar, Skåne och Hallands län skall enligt

text: 48 § andra stycket räddningstjänstförordningen

text: också behandla frågor om bl. a. - alarmering, - utrymning, - utdelning av jodtabletter och - bistånd till länsstyrelser i andra län. Länsstyrelsen i Södermanlands län skall, enligt

text: 53 § räddningstjänstförordningen

text: , i samråd med Statens räddningsverk och Statens strålskyddsinstitut upprätta en beredskapsplan för den kärntekniska anläggningen i Studsvik.

text: Av

text: och

text: 50 §§

text: räddningstjänstförordningen (1986:1107)

text: framgår att det för kärnkraftverken skall finnas en inre beredskapszon och en zon för strålskyddsmätning (indikeringszon) samt en central alarmeringszon närmast kärnkraftverket. Vidare uppställs krav på förberedelser för att kunna ge larm inom olika sektorer av den inre beredskapszonen. Gräns för den centrala alarmeringszonen skall ligga på ett avstånd av minst fem och högst tio kilo meter från kärnkraftverk. Omfattningen av inre beredskapszon och indikeringszon för kärnkraftverken framgår av bilaga till

text: räddningstjänstförordningen

text: 3 Planering för polisinsats

text: Med utgångspunkt från länsstyrelsens planer vid utsläpp av radioaktiva ämnen från kärnteknisk anläggning samt föreskrifter och annan instruktion från andra ansvariga myndigheter inom kärnenergiberedskapen, planerar polismyndighet med kärnkraftverk eller annan kärnteknisk anläggning inom polisdistriktet för egna insatser i samband med räddningstjänst vid sådant utsläpp av radioaktiva ämnen.

text: 4 Åtgärder vid polisinsats

text: Organisation

text: 4.1 Polisinsats bör organiseras enligt principer som framgår av länsstyrelsens planverk. Polismyndigheten vidtar erforderliga åtgärder enligt planverket, genomför länsstyrelsens utrymningsbeslut och verkställer uppgiften som utrymningsledare.

text: Varning

text: 4.2 Vid svensk kärnkraftolycka varnas och informeras allmänheten vid larmnivåerna ”höjd beredskap” och ”haverilarm” genom information från länsstyrelsen i radio och i television. Allmänheten inom den inre beredskapszonen varnas dessutom vid larmn ivån ”haverilarm” genom varningssignalen ”Viktigt meddelande till allmänheten (VMA)”, utomhus med ljudsändare och inomhus genom utdelade RDS-mottagare (samt telefon i Skåne län) samt ett första meddelande som sänds i Sveriges Radios lokala kanal P 4. Telefonvarning i Skåne kommer att upphöra när AXE-systemet blir fullt utbyggt under år 2003. Polisen har till uppgift att komplettera denna larmning med mobil högtalarutrustning.

text: Avspärrning

text: 4.3 I första hand spärras de större vägarna till den inre beredskapszonen. Vid beslut om utrymning kan Polisens avspärrningsuppgift bli omfattande.

text: Trafikreglering

text: 4.4 Med anledning av att de större vägarna till den inre beredskapszonen spärras, måste trafiken ledas om till andra vägar. Trafikregleringen ordnas efter i förväg uppgjorda alternativa planer som kan anpassas till olika situationer. Information till trafikanterna lämnas av Polisen genom lokalradion och riksradion.

text: Utrymning

text: 4.5 I länsstyrelsens beredskapsplan för kärnkraftolyckor ingår en plan för utrymning av inre beredskapszonen. Länsstyrelsen beslutar om utrymning och Polisen verkställer beslutet. På förberedda utrymningsstationer och på ytterligare sådana stationer som upprättas vid behov svarar Polisen bl. a. för registrering av utrymda personer.

text: Eftersök och genomsök

text: 4.6 Sedan befolkningen utrymts ur ett område ankommer det på Polisen att förvissa sig om att ingen person längre vistas där. Arbetet med genomsökning organiseras systematiskt samtidigt som givna strålskyddsföreskrifter beaktas. Polispersonalen kan indelas i grupper och varje grupp får till uppdrag att genomsöka ett bestämt avgränsat område. Genomsökningen dokumenteras genom markering på kartor och i protokoll över vilken polispersonal som utfört genomsöket och tidpunkten när detta skett. Markering bör ske på byggnad eller entrédörr att genomsök har skett. Misstänker man att någon person finns i en byggnad eller lägenhet måste en närmare undersökning ske. Särskild uppmärksamhet ägnas åt äldre, rörelsehindrade, sjuka, ensamma eller isolerat boende personer. I detta avseende bör god hjälp kunna erhållas genom upplysningar från kommun och landsting. Samarbete etableras med Kustbevakningen beträffande åtgärder till sjöss och i skärgården.

text: Bevakning

text: 4.7 Utrymt område bevakas av Polisen. Såväl stationär som rörlig bevakning bör förekomma. Bevakningsplatserna bör väljas med hänsyn till att man därifrån har tillräcklig utsikt över vägarna till området. I sammanhanget ägnas särskild uppmärksamhet åt att polismännen skall kunna vistas där utan risk för sin hälsa. Samarbete med Kustbevakningen avser bevakningsåtgärder till sjöss och i skärgårdsområde.

text: Beredskapsorganisationen utbildas och övas enligt särskilda bestämmelser. Statens räddningsverk har det övergripande ansvaret för denna verksamhet. Berörd polispersonal genomgår viss grundläggande utbildning, varefter fortbildning sker bl.a. genom funktionsvisa övningar. Därutöver genomförs s. k. större övningar i vilka Polisen deltar och där hela eller delar av beredskapsorganisationen övas i samverkan.

text: Dessa allmänna råd träder i kraft den 1 april 2001, då Rikspolisstyrelsens allmänna råd om polisinsatser vid kärnkraftverk m. m. – Beredskapsorganisationen vid kärnkraftolycka (FAP 206-7), gällande från och med den 2 oktober 1986, skall upphöra att gälla.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: SEPPO WUORI

text: Gunnar Månsson (Rättssekretariatet)


fs: rpsfs

publisher: Rikspolisstyrelsen

title: Rikspolisstyrelsens allmänna råd, beslutade den 9 november 1987, om spaningsuppslag i narkotikaärenden (FAP 420-2).

text: Rikspolisstyrelsens författningssamling

type: rubrik

text: ISSN 0347–545X Utgivare: chefsjuristen Lars Sjöström

type: stycke

text: Upphävande av vissa av Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd FAP 000-0

text: Utkom från trycket

text: Följande allmänna råd upphör att gälla den 1 april 2001: den 9 mars 2001

type: foreskrift


title: Rikspolisstyrelsens allmänna råd om delgivningsverksamheten

text: 1 Författningsbestämmelser m.m.

text: Bestämmelser om delgivning finns i

text: delgivningslagen (1970:428)

text: och i

text: delgivningsförordningen (1979:101)

text: . I Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om samarbete med nordiska polismyndigheter m.m. (

text: RPSFS 2000:46

text: , FAP 061-1) och i Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om samarbete med utomnordiska polismyndigheter (

text: RPSFS 2000:48

text: , FAP 063-2) finns regler om delgivning i utlandet. Till ledning för handläggningen av delgivningsfrågor finns information i Delgivningshandboken, som är utarbetad av Domstolsverket.

text: 2 Organisation

text: Av

text: 23 § delgivningslagen (1970:428)

text: jämförd med

text: 6 § delgivningsförordningen (1979:101)

text: framgår, att en polismyndighet har ansvar för att stämningsmannadelgivning utförs inom polisdistriktet. Polismyndigheten bör i sin arbetsordning eller i en lokal föreskrift ange hur delgivningsverksamheten i distriktet skall vara ordnad och vem som har ansvar för denna.

text: 3 Förordnande av stämningsman

text: Till stämningsman bör inte förordnas annan än den som skall utföra delgivningar för polismyndigheten. Endast den bör förordnas till stämningsman som med hänsyn till laglydnad och övriga omständigheter är lämplig för uppdraget och har fyllt 20 men inte 65 år. Polismyndigheten bör vid prövning av sökandens lämplighet enligt andra stycket bl.a. göra en registerkontroll i belastningsregistret (BR) och misstankeregistret (MR) samt för uppgifter om omhändertagande enligt lagen (

text: ) om omhändertagande av berusade personer m.m. (LOB) i körkortsregistret.

text: Beslut om förordnande bör dokumenteras på en särskild handling (blankett RPS 611.2) samtidigt som en särskild förordnandehandling utfärdas (blankett RPS 611.3). Anställda vid polismyndigheten bör förordnas tills vidare medan förordnandetiden för andra stämningsmän bör begränsas till längst tre år. Det bör uppmärksammas, att även en av polismyndigheten anställd delgivningsman eller annan civilanställd måste ha förordnande som stämningsman för att kunna utföra en stämningsmannadelgivning.

text: 4 Diarieföring m.m.

text: Ett delgivningsärende hos polismyndigheten diarieförs innan delgivningen verkställs. Om en stämningsman på grund av ärendets brådskande natur undantagsvis får ett delgivningsuppdrag direkt av uppdragsgivaren, bör stämningsmannen per telefon till polismyndigheten anmäla att han eller hon fått ärendet och begära ett diarienummer till detta. Av

text: 24 § delgivningslagen (1970:428)

text: följer, att stämningsmannadelgivning kan utföras endast som ett tjänsteuppdrag.

text: 5 Förfarandet

text: I

text: 3 § fjärde stycket delgivningslagen (1970:428)

text: anges under vilka förutsättningar delgivning genom stämningsman normalt får ske. Om det finns särskilda skäl får stämningsmannadelgivning dock användas även utan att försök med enklare delgivningsformer har prövats. Som exempel kan nämnas, att en myndighet har konstaterat att det på grund av överhängande preskriptionsrisk, risk för undanhållande eller någon annan jämförbar orsak inte är rimligt att myndigheten själv fortsätter med egna delgivningsförsök. Polismyndigheten bör kontrollera att det finns författningsstöd för delgivning när myndigheten tar emot delgivningsuppdrag från enskilda. Av

text: 6 § delgivningsförordningen (1979:101)

text: framgår vad uppdragsgivare har att iaktta när en polismyndighet anlitas för delgivning. Som blankett för delgivningskvitto respektive blankett för vidtagna delgivningsåtgärder bör Domstolsverkets blanketter DV 808 respektive 809 F eller andra av Domstolsverket fastställda blanketter användas.

text: 6 Redovisning

text: Enligt

text: 19 § andra stycket delgivningslagen (1970:428)

text: skall stämningsmannadelgivning anses ha skett även om den sökte vägrar att ta emot handlingen. I sådana fall bör det av redovisningen enligt

text: 10 a § delgivningsförordningen (1979:101)

text: framgå var och hur handlingen har lämnats. För att redovisningen enligt

text: 10 a § delgivningsförordningen

text: skall kunna ligga till grund för ett beslut om kungörelsedelgivning enligt

text: 15 § andra stycket delgivningslagen

text: kan ett s.k. eftersökningsbevis utfärdas (blankett RPS 611.5 eller en handling med motsvarande innehåll). Detta kan ske under följande förutsättningar:

text: Normalfallet

text: Sökning bör pågå under minst tre veckor under vilken tid delgivningen aviseras minst tre gånger. Den sökte måste ha varit synlig under eftersökningstidens sista månad och det kan konstateras att - surrogatdelgivning inte är möjlig och - det är klarlagt att den sökte bor på adressen.

text: När överenskommelse har träffats om sammanträffande men den sökte ute-

text: blir

text: Om den sökte är känd för att hålla sig undan bör detta noteras. Sökning bör äga rum efter tidpunkten för det uteblivna mötet varvid delgivningen aviserats. Den avtalade mötestiden bör därför anges. Om den sökte några dagar därefter inte hörts av kan eftersökningsbevis utfärdas om - surrogatdelgivning inte är möjlig och - det är klarlagt att den sökte bor på adressen. Om den sökte inte tidigare är känd av stämningsmannen bör förfarandet enligt normalfallet användas.

text: När den sökte, t.ex. per telefon, har förklarat att han vägrar befatta sig med

text: ärendet

text: Eftersökningsbevis kan utfärdas först när det har konstaterats att surrogatdelgivning inte är möjlig. För detta krävs en efterforskning på plats.

text: Övrigt

text: Med hänsyn till vikten av att alla omständigheter av betydelse för delgivningen med den sökte framkommer vid redovisningen enligt

text: 10 a § delgivningsförordningen

text: bör stämningsmannen noggrant notera sina iakttagelser under ”Övriga uppgifter” på blanketten för eftersökningsbevis eller motsvarande. Exempel: Sökt i ett tiotal ärenden under sista halvåret men vägrar alltid medverka. Den sökte är känd för att undanhålla sig delgivning.

text: 7 Sekretess

text: Det bör uppmärksammas att sekretess hos andra myndigheter, t.ex. inom sjukvården, enligt

text: 14 kap. 2 § tredje stycket sekretesslagen (1980:100)

text: inte hindrar att vissa uppgifter, exempelvis om enskilds adress, lämnas ut om uppgiften behövs för delgivning enligt

text: delgivningslagen (1970:428)

text: . Det bör även noteras att

text: 7 kap. 26 § sekretesslagen

text: innehåller bestämmelser om sekretess i verksamhet som avser delgivning enligt

text: delgivningslagen

text: Det bör uppmärksammas att polismyndigheten i egna ärenden, i likhet med andra myndigheter, måste beakta, att stämningsmannadelgivning normalt inte får användas utan att försök med enklare delgivningsformer först har prövats.

text: Dessa allmänna råd träder i kraft den 1 juli 2001, då Rikspolisstyrelsens allmänna råd, beslutade den 26 januari 1988, om förfarandet vid delgivning genom stämningsman m.m. (FAP 611-1), skall upphöra att gälla.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: SEPPO WUORI

text: Leif Gillgren (Polisförvaltningsenheten)


title: Föreskrifter och allmänna råd om utbildning av parkeringsvakter, m.m.

text: 1 kap. Allmänt om utbildning

text: Utbildningen av parkeringsvakter skall syfta till att ge dessa nödvändiga kunskaper om trafiklagstiftningen och i övrigt göra dem väl lämpade att fullgöra sina arbetsuppgifter.

type: paragraf

text: Utbildningen av parkeringsvakter skall bedrivas i form av grundutbildning och fortbildning.

text: En person som förordnas till parkeringsvakt enligt

text: 6 § lagen (1987:24)

text: om kommunal parkeringsövervakning m.m. skall ha genomgått en sådan utbildning som anges i 2 kap. 1 § med godkänt resultat.

type: kapitel

text: 2 kap. Grundutbildning

text: Grundutbildning av parkeringsvakter skall ske i enlighet med utbildningsplanen i bilaga 1.

text: Allmänna råd

text: Utbildningen bör i tillämpliga delar anpassas till förhållandena på den ort där parkeringsvakten skall tjänstgöra.

text: Ett intyg över godkänd grundutbildning skall utfärdas av den som genomfört utbildningen.

text: 3 kap. Fortbildning

text: Fortbildning av parkeringsvakter skall ske fortlöpande.

text: Fortbildningen skall syfta till att vidmakthålla och utveckla de kunskaper och färdigheter som parkeringsvakterna tidigare har fått.

text: Fortbildningen skall innehålla de moment som finns i utbildningsplanen, bilaga 1, men anpassas till det syfte som anges i 2 §.

text: En parkeringsvakt som under mer än ett år inte har utfört parkeringsövervakning skall genomgå fortbildning innan sådan tjänstgöring återupptas.

text: Ett intyg över godkänd fortbildning skall utfärdas av den som genomfört utbildningen.

text: 4 kap. Vidareutbildning

text: Allmänna råd

text: Parkeringsvakter som skall förordnas att ge anvisningar enligt

text: 4 § förordningen (1987:26)

text: om parkeringsvakter i kommuner bör genomgå vidareutbildning enligt utbildningsplanen i bilaga 2. Parkeringsvakter som skall tas i anspråk för att biträda poliser enligt

text: 7 § lagen (1987:24)

text: om kommunal parkeringsövervakning m.m. bör genomgå sådan vidareutbildning som beslutas och genomförs av polismyndigheten. Ett intyg över godkänd vidareutbildning enligt första och andra styckena bör utfärdas av den som genomfört utbildningen.

text: 5 kap. Tjänstetecken

text: Tjänstetecken för parkeringsvakter utgörs av emblem. Emblemens utförande och placering framgår av bilaga 3.

text: Om en väktare har förordnats till parkeringsvakt skall hans eller hennes uniform vara försedd med ett emblem enligt bilaga 4.

text: 6 kap. Undantag

text: Rikspolisstyrelsen får medge undantag från dessa föreskrifter.

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2002 då Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om utbildning av parkeringsvakter (

text: RPSFS 1997:6

text: FAP 759-1) och Rikspolisstyrelsens föreskrifter om tjänstetecken för parkeringsvakt (

text: RPSFS 1987:17

text: FAP 759-2) skall upphöra att gälla.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: STEN HECKSCHER

text: Ken Petersson (Polishögskolan)

text: Bilaga 1

text: Grundutbildning för parkeringsvakter

text: Ämne Yrkesetik

text: Mål Deltagarna skall efter utbildningen ha fått en god yrkesetisk grund att utgå ifrån i sitt arbete. Deltagarna skall även i viss mån kunna förutse och identifiera de moraliska dilemman som en parkeringsvakt kan ställas inför vid tjänsteutövning.

text: Innehåll - Värderingar, människosyn och bemötande - Yrkes- och allmänetik

text: Genomförande Diskussioner och rollspel. Analys av situationer som bygger på verkliga händelser. Ämnet bör ledas av en utbildad etikhandledare.

text: Ämne Juridik

text: Mål Deltagarna skall efter utbildningen ha sådana juridiska kunskaper att de på ett fullgott sätt kan tillämpa de regler som styr en parkeringsvakts arbete.

text: Innehåll - Trafikförordning (

text: ) - Vägmärkesförordning (

text: ) - Lag (

text: ) om kommunal parkeringsövervakning - Förordning (

text: ) om parkeringsvakter i kommuner - Lag (

text: ) om rätt för kommun att ta ut avgift för vissa upplåtelser av offentlig plats m.m. - Lag (

text: ) om felparkeringsavgift - Förordning (

text: ) om felparkeringsavgift - Lag (

text: ) om vägtrafikregister - Lag (

text: ) om vägtrafikdefinitioner - Lag (

text: ) om flyttning av fordon i vissa fall - Förordning (

text: ) om flyttning av fordon i vissa fall - Lag (

text: ) om kontrollavgift vid olovlig parkering - Förordning (

text: ) om kontrollavgift vid olovlig parkering - Lokala trafikföreskrifter - Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om felparkeringsavgift (

text: RPSFS 2000:44

text: , FAP 695-1) - Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om

text: utbildning av parkeringsvakter, m.m. (

text: RPSFS 2002:1

text: , FAP 759-1) -Vägverkets föreskrifter om utfärdande av parkeringsanmärkning m.m. (

text: VVFS 2000:182

text: Genomförande Problembaserad inlärning med utgångspunkt från verklighetsbaserade händelser. Undervisningen skall ledas av en person med minst tio poäng i juridik eller motsvarande, t.ex. genomgånget polisprogram vid Polishögskolan.

text: Ämne Akutsjukvård

text: Mål Efter genomgången utbildning skall deltagarna kunna ge första hjälpen.

text: Innehåll - LABC (livshotande läge, andning, blödning och chock) - Hjärt- och lungräddning

text: Genomförande Teori och praktiska övningar. Ämnet skall ledas av en legitimerad sjuksköterska eller annan person med motsvarande kunskap i ämnet.

text: Ämne Olaga diskriminering och mänskliga beteenden

text: Mål Deltagarna skall efter utbildningen ha kunskap om vad som avses med olaga diskriminering och de värderingar som denna lagstiftning bygger på. De skall också ha fått kunskaper om olika mänskliga beteenden.

text: Innehåll -

text: 16 kap. 9 § brottsbalken

text: m.m.

text: Genomförande Utifrån rättsfall skall brottet olaga diskriminering analyseras. Skillnader i tänkesätt och beteende som kan ha sin grund i människors trosbekännelse, nationella eller etniska ursprung belyses.

text: Ämne Konflikthantering med kommunikation

text: Mål Målet är att ge deltagarna grundläggande kunskaper i konflikthantering och kommunikation.

text: Innehåll - Konflikthantering och annan yrkespsykologi - Kris och stresshantering - Självskydd

text: Genomförande Rollspel, instruktion och teori. Momentet skall ledas av en instruktör som med godkänt resultat genomgått Rikspolisstyrelsens instruktörsutbildning i ämnet konflikthantering med kommunikation och självskydd.

text: Ämne Problemorienterat arbete / förebyggande arbete

text: Mål Deltagarna skall förstå och kunna tillämpa ett problemorienterat förhållningssätt i arbetet som parkeringsvakt.

text: Innehåll - Problemorienterad arbetsmetod

text: Genomförande Gruppdiskussioner om hur ordningsstörningar och andra problem som har anknytning till parkeringsvaktens arbetsområde kan förebyggas.

text: Ämne Myndigheters roller

text: Mål Deltagarna skall efter utbildningen ha fått en grundläggande kunskap om rättsväsendet i allmänhet och om Polisens, Vägverkets och kommunernas organisationer, roller och samverkansformer i parkeringsärenden i synnerhet.

text: Innehåll - Polisens organisation och roll - Vägverkets organisation och roll - Kommunens organisation och roll - Gången av ett felparkeringsärede - Rättväsendets hantering av parkeringsärenden - Att vara vittne

text: Genomförande Föreläsningar och diskussioner.

text: Ämne Rapportering

text: Mål Deltagarna skall efter utbildningen vara väl förtrogna med rapporteringsrutiner och metoder samt ha färdigheter i att utföra dem på ett korrekt sätt. Deltagarna skall dessutom ha förståelse för anledningar till bestridande och utredningsproblematiken.

text: Innehåll Rapporteringsrutiner och metoder.

text: Genomförande Föreläsning, instruktion och problemlösning av verkliga fallbeskrivningar.

text: Ämne Praktik med handledning

text: Mål Deltagaren skall efter fullgjord praktik kunna omsätta de teoretiska kunskaperna till de arbetsuppgifter som ankommer på parkeringsvakt i kommunal parkeringsövervakning.

text: Innehåll Praktisk handledning i övervakning av efterlevnanden av föreskrifter om parkering och stannande.

text: Genomförande Praktiken leds av en erfaren och lämplig parkeringsvakt.

text: Ämne Kunskapsprov

text: Genomförande Deltagarna skall för att bli godkända klara såväl ett skriftligt som ett praktiskt prov. Det praktiska provet bör utformas som ett rollspel där deltagarna på ett lämpligt sätt skall lösa verklighetsbaserade händelser.

text: Beräknad 18 dagar

text: tidsåtgång för grundutbildning

text: Bilaga 2

text: Vidareutbildning för parkeringsvakter

text: Ämne Juridik

text: Mål Deltagarna bör efter utbildningen ha förståelse för och känna till trafiklagstiftningen som gäller fordons vikt och dimensionsbestämmelser, vägars bärighetsklasser och föreskrifter därom samt villkor för transporter efter beslut om undantag från generella bestämmelser.

text: Innehåll - Trafikförordning (

text: ) - Vägmärkesförordning (

text: ) - Länskungörelse med sammanställning över vägar med lokala trafikföreskrifter.

text: Genomförande Föreläsningar, problembaserad inlärning och seminariediskussioner med utgångspunkt från verklighetsbaserade händelser.

text: Ämne Trafiksäkerhet och bevakning av tunga, breda och långa transporter

text: Mål Deltagaren bör ha efter utbildningen ha goda kunskaper och färdigheter i att ge anvisningar för trafiken i syfte att garantera trafiksäkerheten vid bevakningen av tunga, långa och breda transporter.

text: Innehåll - Metoder - Förutsättningar - Kontroll av villkoren enligt tillstånd - Anvisningar för trafiken - Personligt uppträdande - Risker vid arbete på väg och hur dessa kan förebyggas

text: Genomförande Föreläsning, instruktion, problemlösning av verkliga fallbeskrivningar och praktiska övningar. Momenten bör ledas av polis.

text: Ämne Kunskapsprov

text: Genomförande Deltagarna bör för att bli godkända klara ett skriftligt kunskapsprov bl. a. i form av verklighetsbaserade fallbeskrivningar.

text: Beräknad 4 dagar

text: tidsåtgång för vidareutbildning

text: Bilaga 3

text: Tjänstetecken för parkeringsvakter

text: Typ Placering Emblem, broderat På kavaj och kappa. Emblemet består av symbol (enligt bild) Fastsytt på vänster sida i och texten PARKERINGSVAKT. brösthöjd. Emblemet skall vara broderat i gult silke på en platta av svart kläde.

text: Emblem, vävt På skjorta och skyddsbeklädnad. Samma som broderat emblem men vävt i Fastsytt på vänster sida i gult och svart bomullsgarn. brösthöjd.

text: Emblem, dekal På regnkappa. Samma som broderat emblem men utfört Fastsvetsat på bröstets vänstra som dekal med screentryck i gul och svart sida i bröstfickshöjd. färg.

text: Bilaga 4

text: Tjänstetecken för väktare hos ett auktoriserat bevakningsföretag som förordnats som parkeringsvakt

text: Typ Placering Emblem, metall Emblemet skall bäras synligt på Emblemet består av symbol (enligt bild) väster sida i brösthöjd. och texten PARKERINGSVAKT. Emblemet skall vara utfört i metall på svart botten med gul text och bård samt försedd med fästanordning.


title: Förordning om upphävande av Rikspolisstyrelsens föreskrifter FAP 000-0 (RPSFS 2000:9) om krav på utbildning för behörighet att meddela körförbud

text: Denna förordning skall kungöras i Rikspolisstyrelsens författningssamling (RPSFS).

text: På regeringens vägnar

text: ULRICA MESSING Lennart Renbjer

text: (Näringsdepartementet)


title: om upphävande av Rikspolisstyrelsens föreskrifter (RPSFS 1984:3) för användning av utryckningsljus på polisväsendets fartyg

text: På regeringens vägnar

text: ULRICA MESSING

text: Lennart Renbjer (Näringsdepartementet)


title: Föreskrifter om hastighetsövervakning på land med laserhastighetsmätare

text: 1 kap. Tillämpningsområde

text: Denna författning reglerar hastighetsövervakning på väg och i terräng med laserhastighetsmätare.

text: 2 kap. Materiel och behörighet

text: För hastighetsövervakning med laserhastighetsmätare får endast ett instrument användas som omfattas av ett ramavtal som har ingåtts av Rikspolisstyrelsen. Innan ett nytillverkat eller ombyggt instrument tas i drift skall det förstagångverifieras. Instrumentet skall genomgå en periodiskt återkommande kontroll (omverifiering) inom 12 månader från föregående verifiering. Omverifiering skall också ske, om instrumentets plombering har brutits vid reparation, underhåll eller av annan orsak.

text: Förstagångs- och omverifiering skall utföras av ett ackrediterat kontrollorgan som omfattas av ett ramavtal som har ingåtts av Rikspolisstyrelsen.

text: Översyn, service och reparation eller justering får utföras endast av en leverantör som omfattas av ett ramavtal som har ingåtts av Rikspolisstyrelsen.

text: Vid hastighetsövervakning med laserhastighetsmätare skall instrumentet handhas av den polis som ansvarar för mätningen (mätkontrollanten). Mätkontrollant skall med godkänt resultat ha genomgått den av Rikspolisstyrelsen beslutade utbildningen i hastighetsövervakning med laserhastig-

text: Ramavtal som avses i 1-3 §§ har föregåtts av upphandling enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling.

text: hetsmätare och vara väl förtrogen med instrumentet och sådana förhållanden som kan påverka mätresultatet.

text: Skall mätning utföras av någon som har genomgått utbildning som avses i 4 § men som under det senaste året inte har använt laserhastighetsmätare, skall han eller hon först genomgå repetitionsutbildning i dess funktion. Denna utbildning skall ledas av en instruktör som har genomgått sådan utbildning som avses i 4 § andra stycket och som är väl förtrogen med instrumentet och sådana förhållanden som kan påverka mätresultatet.

text: 3 kap. Kontrollplats och handhavande

text: Kontrollplats

text: Ett platsprotokoll Hastighetsövervakning med laserhastighetsmätare (RPS 331.4) skall upprättas över en kontrollplats. Av protokollet skall framgå mätkontrollantens placering med en lämplig referenspunkt eller position.

text: Kontroll

text: Innan hastighetskontroll inleds skall daglig kontroll av instrumentets avståndsfunktion göras mot ett fast föremål. Kontrollen skall genomföras efter godkänd automatisk funktionskontroll. Avståndet till det fasta föremålet skall vara minst 20 meter och vara uppmätt med ett stålmåttband som uppfyller kraven enligt Svensk Standard SS 64 11 12:II . Mätningen kan även utföras med annat stålmåttband som är EEG-märkt enligt SWEDAC:s föreskrifter om EEG-märkning av mätdon (

text: STAFS 1993:14

text: ). Mätavståndets avvikelse får vara högst 1,0 meter. Tidpunkten för den dagliga kontrollen skall antecknas i platsprotokollet.

text: Innan hastighetskontroll inleds skall sikteskontroll utföras mot ett föremål på ett avstånd av minst 20 meter och högst 200 meter. Tidpunkten för sikteskontrollen skall antecknas i platsprotokollet.

text: Manuell funktionskontroll skall utföras innan mätningarna inleds och omedelbart efter det att mätningarna har avslutats. Tidpunkten för dessa kontroller skall antecknas i platsprotokollet.

text: Mätning

text: Mätkontrollanten skall placera sig så nära vägen, körbanan, skoterleden eller terrängfordonets tänkta färdriktning som möjligt utan att utsätta sig för risker. Instrumentets sikte skall riktas så att rikthjälpmedlet är fokuserat på fordonets registreringsskylt eller annan lämplig målyta.

text: Mätinstrumentet skall med hjälp av kroppsstödet hållas så stabilt som möjligt.

text: Svensk Standard SS utges av Standardiseringen i Sverige, SIS och tillhandahålls av SIS Förlag AB.

text: Avståndet till det kontrollerade objektet (mätområdet) får inte understiga 20 meter och inte överstiga 400 meter.

text: Målytan skall preciseras och antecknas i platsprotokollet.

text: Om mätning görs från ett polisfordon, skall detta vara stillastående. Mätning får inte ske genom det egna fordonets vindruta.

text: 4 kap. Dokumentation

text: Platsprotokoll skall föras löpande under kontrollen och signeras av mätkontrollanten när kontrollen avslutas. Om det behövs särskilda upplysningar om kännetecken i fråga om fordonet eller om en speciell trafiksituation förekommit, skall även anteckningar om detta göras i platsprotokollet.

text: 5 kap. Rapportering

text: Vid beivrande av hastighetsöverträdelse med föreläggande av ordningsbot eller annan rapport skall den hastighet som visas i instrumentets display anges på föreläggandet eller rapporten. Hastigheten skall anges i km/h och avrundas till närmast lägre heltal. Vid annan rapportering än föreläggande av ordningsbot skall även anges 1. laserhastighetsmätarens fabrikat, modellbeteckning och tillverkningseller serienummer, 2. att laserhastighetsmätaren är programmerad med ett säkerhetsavdrag på 3 km/h, 3. mätavstånd, 4. rapporterad hastighet och 5. målyta.

text: Om det finns risk för att det kontrollerade fordonet har förväxlats med ett annat fordon eller om det uppstår någon annan tveksamhet om mätningens tillförlitlighet, får mätningen inte läggas till grund för ett föreläggande av ordningsbot eller annan rapport.

text: Om den manuella funktionskontrollen visar att det föreligger något fel på instrumentet, skall detta antecknas i platsprotokollet. Mätningar som har gjorts efter den senast godkända manuella funktionskontrollen får i sådant fall inte läggas till grund för ett föreläggande av ordningsbot eller annan rapport.

text: 6 kap. Förvaring av protokoll

text: Platsprotokollet skall förvaras på ett betryggande sätt. Denna författning träder i kraft den 1 april 2003, då Rikspolisstyrelsens föreskrifter om hastighetsövervakning med laserhastighetsmätare (

text: RPSFS 2000:40

text: , FAP 331-2) skall upphöra att gälla. På Rikspolisstyrelsens vägnar ULF BERG Sten Byström (Polisenheten)


title: Föreskrifter och allmänna råd om hastighetsövervakning till sjöss med laserhastighetsmätare

text: 1 kap. Tillämpningsområde

text: Denna författning reglerar hastighetsövervakning av fartyg till sjöss med laserhastighetsmätare. Med fartyg avses varje farkost som används eller kan användas till transport på vattnet.

text: 2 kap. Materiel och behörighet

text: För hastighetsövervakning med laserhastighetsmätare får endast ett instrument användas som omfattas av ett ramavtal som har ingåtts av Rikspolisstyrelsen. Innan ett nytillverkat eller ombyggt instrument tas i drift skall det förstagångsverifieras. Instrumentet skall genomgå en periodiskt återkommande kontroll (omverifiering) inom 12 månader från föregående verifiering. Omverifiering skall också ske, om instrumentets plombering har brutits vid reparation, underhåll eller av annan orsak.

text: Förstagångs- och omverifiering skall utföras av ett ackrediterat kontrollorgan som omfattas av ett ramavtal som har ingåtts av Rikspolisstyrelsen.

text: Översyn, service och reparation eller justering får utföras endast av en leverantör som omfattas av ett ramavtal som har ingåtts av Rikspolisstyrelsen.

text: Ramavtal som avses i 1-3 §§ har föregåtts av upphandling enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling.

text: Vid hastighetsövervakning med laserhastighetsmätare skall instrumentet handhas av den polis som ansvarar för mätningen (mätkontrollanten). Mätkontrollant skall med godkänt resultat ha genomgått den av Rikspolisstyrelsen beslutade utbildningen i hastighetsövervakning med laserhastighetsmätare och vara väl förtrogen med instrumentet och sådana förhållanden som kan påverka mätresultatet.

text: Skall mätning utföras av någon som har genomgått utbildning som avses i 4 § men som under det senaste året inte har använt laserhastighetsmätare, skall han eller hon först genomgå repetitionsutbildning i dess funktion. Denna utbildning skall ledas av en instruktör som har genomgått sådan utbildning som avses i 4 § andra stycket och som är väl förtrogen med instrumentet och sådana förhållanden som kan påverka mätresultatet.

text: 3 kap. Kontrollplats och handhavande

text: Kontrollplats

text: Ett platsprotokoll Hastighetsövervakning med laserhastighetsmätare (RPS 331.4) skall upprättas över en kontrollplats. Av protokollet skall framgå mätkontrollantens placering med en lämplig referenspunkt eller position.

text: Kontroll

text: STAFS 1993:14

text: Mätning

text: Mätkontrollanten skall placera sig så att mätningen utförs på ett stabilt och säkert underlag.

text: Allmänna råd

text: Lämplig plats kan vara en bro, en brygga, ett förtöjt eller ankrat fartyg eller på land.

text: Mätinstrumentet skall med hjälp av kroppsstödet hållas så stabilt som möjligt. Instrumentets sikte skall riktas så att rikthjälpmedlet är fokuserat på en lämplig målyta.

text: Allmänna råd

text: Lämplig målyta kan vara fartygets överbyggnad, skrovets bog eller akterspegel.

text: Mätningen får inte göras genom ett fartygs rutor.

text: 4 kap. Dokumentation

text: Ett platsprotokoll skall föras löpande under kontrollen och signeras av mätkontrollanten när kontrollen avslutas. Om det behövs särskilda upplysningar om kännetecken i fråga om fartyget eller om att en speciell trafiksituation har förekommit, skall även anteckningar om detta göras i platsprotokollet.

text: 5 kap. Rapportering

text: Om en hastighetsöverträdelse föranleder föreläggande av ordningsbot eller en annan rapport, skall den hastighet som visas i instrumentets display anges på föreläggandet eller i rapporten. Hastigheten skall anges i knop och avrundas till närmast lägre heltal. Vid annan rapportering än föreläggande av ordningsbot, skall därutöver anges 1. laserhastighetsmätarens fabrikat, modellbeteckning och tillverknings- eller serienummer, 2. att laserhastighetsmätaren är programmerad med ett säkerhetsavdrag på två knop, 3. mätavstånd, 4. rapporterad hastighet och 5. målyta.

text: Om det finns risk för att det kontrollerade fartyget har förväxlats med ett annat fartyg eller om det uppstår någon annan tveksamhet om mätningens tillförlitlighet, får mätningen inte läggas till grund för ett föreläggande av ordningsbot eller annan rapport.

text: Om den manuella funktionskontrollen visar att det föreligger något fel på instrumentet, skall detta antecknas i platsprotokollet. Mätningar som i sådant fall har gjorts efter den senaste godkända manuella funktionskontrollen får inte läggas till grund för ett föreläggande av ordningsbot eller annan rapport.

text: 6 kap. Förvaring av protokoll

text: Platsprotokollet skall förvaras på ett betryggande sätt.

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2003, då Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om hastighetsövervakning till sjöss med laserhastighetsmätare (

text: RPSFS 2001:7

text: , FAP 123-1) skall upphöra att gälla.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: ULF BERG

text: Sten Byström (Polisenheten)


text: Bestämmelser om Nationella insatsstyrkan finns i

text: 2 § första stycket 5

text: 6 § 8

text: och

text: 9 a §

text: förordningen (

text: ) med instruktion för Rikspolisstyrelsen. Av Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om larm m.m. (

text: RPSFS 2000:66

text: , FAP 465-1) framgår att en polismyndighet omgående skall informera Rikspolisstyrelsen genom rikskommunikationscentralen bl.a. om en terroraktion har inträffat eller kan befaras inträffa i polisdistriktet.

text: Rikskriminalpolisen ansvarar för de uppgifter som ankommer på Rikspolisstyrelsen när det gäller den Nationella insatsstyrkan.

text: Nationella insatsstyrkans uppgifter

text: Nationella insatsstyrkans huvuduppgift är att bekämpa terroraktioner i landet.

text: Allmänna råd

text: En polismyndighet kan begära förstärkning med personal från Nationella insatsstyrkan för att genomföra en annan polisinsats där styrkans särskilda utbildning och kompetens kan bidra till ett framgångsrikt resultat. Exempel på situationer när en polismyndighet kan begära polisförstärkning av Nationella insatsstyrkan är: - gisslansituationer, - andra situationer där det krävs förhandlingskapacitet, - ingripande i farliga situationer, - observation och kartläggning i svårtillgänglig miljö, - dykuppdrag,

text: - skydd och insatsberedskap vid statsbesök eller liknande händelser där det finns en förhöjd hotbild och där insatskapacitet, distansskydd eller dykkompetens behövs samt - andra uppdrag som kräver den särskilda kompetens som styrkan besitter.

text: En begäran av en polismyndighet om förstärkning skall framställas av berörd polischef till Rikskriminalpolisen genom det vakthavande befälet vid Rikskommunikationscentralen.

text: När en polismyndighet begär förstärkning enligt 4 § skall myndigheten bifoga en order av vilken följande tydligt framgår: - styrkans arbetsuppgift och uppgiftens avgränsning, - ledningsförhållandena vid insatsen, - vilken organisatorisk ställning styrkans insatsledare får på plats, - kontaktperson vid polismyndigheten, - brytpunkt för styrkan samt - vid behov, tillstånd att använda förstärkningsvapen. Ordern skall ha kommit Rikskriminalpolisen till handa innan förstärkningen skall tas i anspråk för själva insatsen.

text: En polismyndighet som begär förstärkning skall samråda med Rikskriminalpolisen om uppgiften. Samråd skall i förekommande fall även ske med det samverkansbefäl vid Nationella insatsstyrkan som ställts till förfogande för förstärkningsuppgiften.

text: Om personalen ur styrkan behövs för huvuduppgiften, annan mer angelägen uppgift eller om uppgiften inte längre är förenlig med Nationella insatsstyrkans verksamhet, skall förstärkningen avbrytas. Allmänna råd Om Nationella insatsstyrkan deltar vid en sådan transport som avses i

text: 6 § 5 förordningen (1989:773)

text: med instruktion för Rikspolisstyrelsen och det inträffar en händelse som föranleder ett polisingripande, bör det ankomma på insatsstyrkan att vidta de akuta åtgärder som krävs. Ledningen av den fortsatta polisinsatsen bör så snart som möjligt övertas av den berörda polismyndigheten.

text: Lokal polisorganisations biträde vid inventering av riskobjekt

text: På begäran av Rikskriminalpolisen skall den berörda polismyndigheten biträda med personal och information när Nationella insatsstyrkan gör en objektinventering i polisdistriktet.

text: Denna författning träder i kraft den 1 mars 2004, då Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om Nationella insatsstyrkan (

text: RPSFS 2000:2

text: , FAP 201-3) skall upphöra att gälla. På Rikspolisstyrelsens vägnar ULF BERG

text: Tommy Hydfors (Rikskriminalpolisen)


title: Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om en förenklad handläggningsrutin avseende snat- FAP 400-3 teribrott

text: Dessa föreskrifter och allmänna råd syftar till att få till stånd en rättssäker och enkel handläggning av butikssnatterier. Systemet skall fungera så att t.ex. en butikskontrollant som ertappat en snattare ringer till en särskilt utsedd polis och redogör för sina iakttagelser rörande händelsen och, i förekommande fall, den identitetskontroll som gjorts. Hos Polisen görs en noggrann kontroll av den misstänktes identitet genom kontrollfrågor och slagningar i olika register. Om den misstänkte samtycker till att brottsutredningen färdigställs per telefon, antecknas butikskontrollantens redogörelse för sina iakttagelser och hålls ett telefonförhör med den misstänkte. Utredningen kan på detta sätt slutföras i ett sammanhang och omedelbart överlämnas till åklagaren.

text: En brottsutredning kan verkställas genom en fullständig förundersökning eller genom en förenklad brottsutredning. Snatteri är en typ av brott som i okomplicerade fall, typiskt sett, lämpar sig för förenklade handläggningsrutiner. Dessa föreskrifter och allmänna råd innehåller regler till ledning för en förenklad handläggningsrutin i fråga om vissa snatteribrott. Den förenklade handläggningsrutinen innebär att Polisen i så stor utsträckning som möjligt skall kunna vidta erforderliga utredningsåtgärder vid ett telefonsamtal i anslutning till att brottet anmäls.

text: Författningsbestämmelser

text: Grundläggande bestämmelser om förundersökning finns i

text: 23 kap.

text: rättegångsbalken

text: (RB) och i

text: förundersökningskungörelsen (1947:948)

text: (FUK). Av

text: 23 kap. 21 § tredje stycket

text: RB och

text: 24 §

text: FUK följer att i förundersökningar av mindre omfattning kortfattade anteckningar, i stället för protokoll, kan föras över det väsentliga, som förekommit vid förundersökningen.

text: I

text: 23 kap 22 § första stycket första meningen

text: RB och i Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (FAP 404-1) om handläggning av brottmål utan förundersökning finns bestämmelser om när förundersökning inte behöver genomföras (förenklad brottsutredning). Enligt

text: 23 kap. 22 § första stycket andra meningen

text: RB får beslag användas i ett sådant fall enligt vad som föreskrivs i

text: 27 kap.

text: RB. Särskilda bestämmelser om utredning och lagföring av brott där den misstänkte inte har fyllt 21 år finns i lagen (

text: ) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare (LUL). Om utredning av brott begånget av den som inte har fyllt femton år har Rikspolisstyrelsen meddelat allmänna råd (FAP 403-1). I Rikspolisstyrelsens allmänna råd (FAP 403-5) om ledningen av förundersökning i brottmål finns regler om ledningen av en utredning där en misstänkt gärningsman inte har fyllt femton år. I

text: 24 kap. 7 § andra stycket

text: RB finns bestämmelser om s.k. envarsgripande. Om beslag verkställs av någon annan än undersökningsledaren eller åklagaren och denne inte har beslutat om beslaget, skall enligt

text: 27 kap. 4 § tredje stycket

text: RB anmälan skyndsamt göras hos honom, som omedelbart skall pröva om beslaget skall bestå.

text: Tillämpningsområde

text: Allmänna råd

text: Denna författning bör tillämpas endast i fråga om snatteri i butik eller varuhus där utredningen initierats genom att en anställd eller en butikskontrollant, som ingripit mot en person som är misstänkt för snatteri, på telefon anmäler ingripandet till Polisen och där den mot vilken ingripandet riktats 1 inte är gripen eller, om denne är gripen, inte ska överlämnas till polis, 2 är identifierad, 3 har sitt hemvist i Sverige, 4 återlämnar det tillgripna godset eller detta återtas genom s.k. laga självtäkt, 5 har fyllt 15 år och 6 samtycker till att brottsutredningen färdigställs per telefon. Den förenklade handläggningsrutinen kan dock användas även om beslag har verkställts med anledning av brottet, under förutsättning att undersökningsledaren med tillämpning av bestämmelserna i 27 kap. 4 a § första stycket och 8 § andra stycket RB beslutar att beslaget skall hävas.

text: Funktion och kompetens

text: Om polismyndigheten tillämpar det förfarande som anges i denna författning, skall myndigheten säkerställa att en telefonanmälan om butikssnatteri utan dröjsmål tas emot av polismyndigheten och att ärendena handläggs av poliser som uppfyller särskilda krav i fråga om telefonförfarandet och

text: som har delegation att på myndighetens vägnar besluta i frågor som skall eller kan komma att prövas inom ramen för förfarandet. För att uppfylla de krav som avses i första stycket skall poliserna ha särskild kompetens och erfarenhet, t.ex. förmåga att snabbt och säkert kunna bedöma omständigheterna vid ett misstänkt snatteribrott, ha erforderlig kunskap i metoderna för kontroll av misstänktas identitet och i övrigt vara väl lämpade för uppgiften. Vad som sägs i andra stycket hindrar inte att andra anställda vid polismyndigheten än poliser, under de förutsättningar som anges i

text: 3 kap. 6 a § polisförordningen (1998:1558)

text: , deltar i utredningsarbetet, om de är lämpade för uppgiften.

text: Allmänna råd

text: Det bör finnas en särskild funktion för hanteringen av den förenklade handläggningsrutinen. Funktionen bör vara så bemannad att den, under den tid då butiker och varuhus i polisdistriktet vanligen håller öppet, kan handlägga inkommande anmälningar om butikssnatteri i erforderlig utsträckning. För att säkerställa att kraven på objektivitet och rättssäkerhet tillgodoses och för att telefonförfarandet skall kunna tillämpas effektivt och i så stor omfattning som möjligt, bör polismyndigheten ha återkommande samråd med företrädare för butiker, branschorganisationer, företagarföreningar m.fl. om närmare riktlinjer för förfarandet. Samråden kan exempelvis handla om de former som skall gälla för

text: tillämpningen av telefonanmälan, identifiering, telefonförhör, utredningarnas genomförande m.m.

text: Anmälan om händelsen m.m.

text: Allmänna råd

text: En polis som avses i 4 § och som på telefon tar emot en anmälan från exempelvis en butikskontrollant mot en person som misstänks för snatteri bör först ta ställning till om de förutsättningar som anges under rubriken Tillämpningsområde är uppfyllda. Om så inte är fallet, kan den förenklade handläggningsrutinen inte användas. Av

text: 24 kap. 7 § andra stycket

text: RB framgår att en person som blivit föremål för ett s.k. envarsgripande skyndsamt skall överlämnas till närmaste polisman. Om polismyndigheten gör bedömningen att en gripen skall överlämnas till Polisen måste därför polispersonal skickas till platsen. Det finns inget lagligt hinder mot att den gripande själv friger den gripne. För det fall den misstänkte är gripen och polismyndigheten gör bedömningen att den gripne inte skyndsamt kan överlämnas till Polisen bör polismyndigheten upplysa den som verkställt gripandet om att det enligt polismyndighetens uppfattning inte längre finns skäl för att den misstänkte skall vara gripen.

text: Polismyndigheten bör i utredningshandlingarna dokumentera uppgifter om vem som har verkställt gripandet, tidpunkten för gripandet och när den gripne frigavs.

text: Utredningsform

text: Allmänna råd

text: Enligt vad som framgår av bestämmelserna i

text: 23 kap.

text: RB ankommer det i första hand på en behörig förundersökningsledare att ta ställning till om ett brott skall utredas genom en förundersökning eller genom en förenklad brottsutredning. I vilken form en brottsutredning skall genomföras får avgöras utifrån omständigheterna i det enskilda fallet. Förhållanden som talar för att brottet bör utredas genom en förundersökning är t.ex. att den misstänkte förnekar gärningen och sakförhållandena är komplicerade. Andra omständigheter som talar för att en förundersökning normalt bör inledas är att - den misstänkte är under 18 år, - skuld- eller påföljdsfrågan är oklar, - det behövs eller påkallas ytterligare utredningsåtgärder, - den misstänkte begär biträde av försvarare under utredningen eller - det förekommer skadeståndsanspråk som kräver utredning.

text: Identifiering

text: Polisen har ansvaret för att kontrollera och fastställa den misstänktes identitet. En identifiering per telefon bör inledas med att kontrollfrågor ställs till den som har gjort ingripandet i syfte att utröna om denne anser att den misstänkte är identifierad. Polisen måste dock alltid självständigt säkerställa att den misstänktes identitet fastställs. Förutom genom att ställa kontrollfrågor till den som har gjort ingripandet skall kontrollfrågor ställas till den misstänkte. Underlag för sådana frågor hämtas från Polisens person- och adressregister (PPA), resehandlingssystemet (RES) och signalementsregistret (Sign). Kontrollfrågor skall ställas i den utsträckning som Polisen anser är nödvändig för att säkerställa att den misstänktes identitet är tillförlitligen styrkt. Detta kan i vissa fall innebära att kontrollfrågor måste ställas med ledning av uppgifter ur andra register än de som anges i andra stycket. I utredningshandlingarna skall dokumenteras hur identiteten har kontrollerats och av vem kontrollen har gjorts. Om det föreligger tveksamhet om den misstänktes identitet skall polispersonal sändas till platsen.

text: Allmänna råd

text: Kontrollfrågor till den misstänkte kan avse uppgifter om t.ex. passinnehav, bostadsadress, telefonnummer, familjemedlemmar samt fordons- och fastighetsinnehav. Ett fastställande av identiteten bör göras genom en samlad bedömning av svaren på kontrollfrågorna. Identiteten kan således inte, annat än i undantagsfall, anses fastställd med ledning av enbart ett register.

text: Förhör

text: Allmänna råd

text: I 23 kap. 4 och 12 §§ RB finns bestämmelser om krav på objektivitet och förbud mot otillbörliga förhörsmetoder under en förundersökning. Den misstänkte bör upplysas om att han eller hon inte är tvungen att underkasta sig ett omedelbart förhör per telefon, utan att ett sådant förhör förutsätter den misstänktes frivilliga medverkan. Den misstänkte bör också tillfrågas om han eller hon föredrar att lämna sin redogörelse vid ett förhör på en polisstation eller vid ett personligt sammanträffande med en polis på platsen. Förhörsledaren måste alltid beakta att kraven på objektivitetet och rättssäkerhet är uppfyllda. Ett telefonförhör bör inte genomföras, om den misstänkte ger uttryck för tveksamhet eller om det annars av omständigheterna framgår att förhörssituationen är sådan att kraven på rättssäkerhet och objektivitet inte är uppfyllda eller om det av någon annan anledning framstår som olämpligt. Det är särskilt viktigt att förhörsledaren förvissar sig om att den misstänkte kan acceptera förhörssituationen och att omständigheterna är sådana att denne inte känner sig hindrad att lämna sin egen version av och inställning till den påstådda gärningen. I detta ligger att förhörsledaren om möjligt bör verka för att förhöret med den misstänkte kan genomföras utan att någon annan är närvarande i samma rum. Om detta inte är möjligt bör namn på den eller de närvarande antecknas. Något förhör per telefon bör inte genomföras om omständigheterna beträffande den påstådda gärningen är komplicerade. Ett telefonförhör är inte heller lämpligt om det uppstår språksvårigheter eller den misstänkte befinner sig i chock, är påverkad av alkohol eller droger eller om denne av annan anledning har svårt att förstå vad som läggs honom eller henne till last eller inte förmår lämna en klar redogörelse för sin version av händelsen. Det kan finnas särskild anledning för polismyndigheten att i de samråd med berörda företrädare för butiker, branschorganisationer, företagarföreningar m.m. som nämns i de allmänna råden till 4 § ta upp frågor om tillvägagångssättet vid förhör med misstänkta.

text: Allmänna råd

text: Mot bakgrund av bestämmelserna i LUL är den förenklade handläggningsrutinen inte tillämplig vid utredning av snatteribrott där den misstänkte gärningsmannen inte har fyllt femton år. Är den misstänkte mellan femton och arton år har Polisen som huvudregel skyldighet att underrätta en sådan person som anges i 5 § LUL och socialtjänsten om brottsmisstanken och att kalla den personen och socialtjänsten till förhör med den unge. Det kan dock underlåtas i fråga om förseelser av mycket bagatellartade slag. Snatteri kan inte likställas med sådana förseelser. Något förhör per telefon kan därför inte genomföras med den unge inom ramen för den förenklade handläggningsrutinen. Emellertid kan anmälan tas upp, den unge tillfrågas om sin identitet och de kontroller göras som krävs för att säkerställa identiteten. Av det nämnda följer att i dessa fall kan utredningen om brottet inte genomföras i form av en förenklad brottsutredning enligt bestämmelserna i

text: 23 kap. 22 §

text: RB.

text: Lokala föreskrifter

text: Allmänna råd

text: Polismyndigheten bör besluta de lokala föreskrifter som behövs för verkställighet av denna författning.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2006.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: STEFAN STRÖMBERG

text: Ingemar Hummer (Polisenheten)


title: Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om fingeravtryck och annan signalementsupptagning

text: 1 kap. Författningsbestämmelser

text: 1 § Personuppgiftslagen (1998:204)

text: innehåller generella bestämmelser om automatiserad behandling av personuppgifter.

text: Polisdatalagen (1998:622)

text: och

text: polisdataförordningen (1999:81)

text: innehåller de särskilda regler som, utöver

text: personuppgiftslagen

text: , gäller för behandling av personuppgifter i Polisens verksamhet. Rikspolisstyrelsen har utfärdat regler om Polisens IT-system, nämligen föreskrifter och allmänna råd om användningen av IT-system inom Polisen (FAP 170-1) och föreskrifter och allmänna råd om säkerhet vid Polisens informationsbehandling med stöd av IT (FAP 174-1), vilka författningar finns intagna i Rikspolisstyrelsens författningssamling (RPSFS). Behandling av signalementsuppgifter regleras tills vidare, dock längst t.o.m. den 31 december 2007, av Datainspektionens tillståndsbeslut avseende signalementsregister.

text: 2 kap. Tillämpningsområde

text: När det med stöd av förordningen (

text: ) om fingeravtryck m.m. har 1 tagits fingeravtryck, 2 tagits avtryck av hand, fot eller öra, 3 tagits fotografi eller 4 gjorts videoupptagning skall person- och signalementsuppgifter dokumenteras enligt vad som anges i denna författning.

text: Allmänna råd

text: Har mer än fem år förflutit sedan fotografi togs eller videoupptagning gjordes, bör man överväga om nytt fotografi eller ny videoupptagning skall göras enligt 5 § förordningen om fingeravtryck. Om Rikskriminalpolisen inte uttryckligen begär nya finger- eller handflateavtryck inklusive handflatans yttre kant, räcker det med ett tumavtryck på signalementsblankettens nedre del för att säkerställa en identitetskontroll.

text: 3 kap. Dokumentation

text: AFIS (Automatic Fingerprint Identification System) är ett IT-system för automatiserad behandling av finger- och handflateavtryck inom Polisen. Systemet innefattar en funktion för elektronisk upptagning av finger- och handflateavtryck (LiveScan) med hjälp av vilken sådana avtryck kan skannas och bilderna sparas i en databas.

text: Fingeravtryck, handflateavtryck inklusive handflatans yttre kant och signalement skall tas upp på blanketten RPS 473.1, fingeravtryck och signalementsunderlag, eller, där en sådan funktion för elektronisk upptagning som anges i 1 § finns, behandlas elektroniskt. Om avtrycken tagits endast för jämförelse (jämförelseavtryck) skall detta anges på blanketten eller vid den elektroniska behandlingen.

text: Allmänna råd

text: Blanketten RPS 473.9 kan användas för jämförelseavtryck.

text: Blanketten 473.1 skall skrivas ut på papper som uppfyller kraven enligt Svenskt Arkiv eller på åldersbeständigt papper enligt ISO 9706 eller på papper som enligt leverantörsförsäkran motsvarar Riksarkivets tekniska krav. Pappersvikten skall uppgå till minst 90 g/m2.

text: Uppgifter om fotografi skall antecknas i blanketten fotojournal, RPS 473.4 eller dokumenteras i elektronisk form.

text: 4 kap. Signalement

text: Följande signalementsbeteckningar skall användas.

text: Kroppsbyggnad Ansiktsform Hårfärg Skallighet

text: smärt oval svart frontal klen rund brunaktig tonsural mediär rektangulär mörkblond total kraftig kvadratisk mellanblond hårlös atletisk trattformig ljusblond

text: 1 Systemet har anskaffats med stöd av ett ramavtal som ingåtts av Rikspolisstyrelsen. Avtalet har föregåtts av upphandling enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling.

text: pyramidformig gråsprängd rutformig grå bikonkav vit röd (Se illustrationer (Se illustrationer (Se illustrationer § 4) § 5) §6)

text: Hårform Ögonfärg Näsa Tänder

text: rak bruna rak friska vågig blå konkav defekta krusig gröna konvex (även luckor) peruk melerade örnnäsa utstående olikfärgade vågformad överprotes annan platt underprotes ö + u protes (Se illustrationer § 7)

text: Hudfärg

text: ljushyad rödlätt/rödbrusig lätt mörkhyad mörkhyad mycket mörkhyad

text: Allmänna råd

text: Om det av omständigheterna framgår att en person har färgat hår eller färgade ögonlinser bör han eller hon tillfrågas om vilken färg hår respektive ögon naturligen har. Signalementsbeteckningen bör då kompletteras med uppgifter om förhållandet och om naturlig hår- eller ögonfärg. Uppgift om färgat hår eller bruk av färgade ögonlinser skrivs in under Andra kännetecken

text: Tatueringar skall redovisas enligt följande exempel.

text: Vä und-arms insida: Banderoll Hö und-arms insida: "Maggan" "Eva och Harra 1.4.1995"

text: Vä und-arms utsida: Svärd där- Hö und-arms utsida: Kvinnoanunder banderoll med ordet "SIV" sikte i vä-profil 7x5 cm Vä hands utsida: Röd örn 3x4 cm Hö handled insida: Dolk 1x7 cm

text: Vä pekf insida: Grön fyruddig Hö handled utsida: Kors 2x4 cm stjärna

text: Hö hands utsida: Dödskalle 2x5 Vä lillf utsida: "H" cm

text: Allmänna råd

text: Redovisningen bör ske så att den del av kroppen där tatueringen finns anges (t.ex. Vä hands utsida) innan tatueringens närmare utseende beskrivs. Därvid bör, där text förekommer, anges om stora eller små bokstäver använts.

text: Andra kännetecken skall redovisas enligt vad som framgår av följande exempel. Vänster handled insida: Brunt födelsemärke, cirkelform 1 cm Språk: Spanska Talar med utpräglad skånsk dialekt Stammar något Går framåtlutad Har färgat hår Använder färgade ögonlinser

text: Kroppsbyggnad skall beskrivas enligt följande.

text: Ansiktsform skall beskrivas enligt följande.

text: Skallighet skall beskrivas enligt följande.

text: Näsryggens form skall beskrivas enligt följande.

text: Den som ansvarar för brottsutredningen skall se till att den misstänktes identitet fastställs och att rätt brottskod används. Den som tar upp finger- och handflateavtryck, jämförelseavtryck, signalement eller tar fotografi ansvarar för att uppgifterna förs in på blanketten eller behandlas elektroniskt.

text: 5 kap. Fotografering m.m.

text: Fotografier skall vara välliknande. Den som normalt bär glasögon skall göra detta på bilden som tas framifrån. Om glasögon har färgat glas eller ögonbågar som stör identifieringsmöjligheten, tas även en bild utan glasögon.

text: I nederkanten på bilden som tas framifrån skall det synas en pannå där myndighetskod, fotoår, fotonummer, svenskt personnummer eller samordningsnummer samt längd finns angivet enligt följande system:

text: Myndighetskod Fotoår Fotonummer Födelsetid Födelsenummer eller Längd Samordningsnummer

text: Om födelsetid eller födelsenummer eller samordningsnummer saknas, skall fälten för dessa lämnas tomma. Fälten kompletteras på fotokopian. Längd mäts i strumplästen.

text: Allmänna råd

text: Anteckningar på baksidan av lösa fotografier bör göras i den nedre kanten för att undvika störande reliefer på ansiktsbilden.

text: En papperskopia av fotografiet skall ha storleken 6 x 13 cm och vara tvåbildsfoto i höger helprofil och framifrån. På den färdiga kopian skall bilden som tagits framifrån sitta överst.

text: Den som ansvarar för fotograferingen skall registrera åtgärden i fotojournalen med löpande nummer.

text: 6 kap. Redovisning m.m.

text: Fingeravtryck, fotografi m.m. enligt

text: 7 § förordningen (1992:824)

text: om fingeravtryck m.m. skall sändas till Rikskriminalpolisen. Om avtryck har behandlats elektroniskt skall detta anges på blanketten. Öronavtryck och videoupptagning förvaras hos polismyndigheten och redovisas under ”Andra kännetecken”.

text: Allmänna råd

text: För att spårdatabasen inte skall belastas med fingeravtrycksspår som avsatts av personer som, utan att vara misstänkta för brott, har befunnit sig på en brottsplats, bör jämförelseavtryck tas av dessa personer. Avtrycken kan tas antingen på blanketten RPS 473.1 eller på blanketten för jämförelseavtryck, RPS 473.9. Används blanketten 473.1 anges tydligt att avtrycken tagits endast för jämförelse. De fingeravtryck som tagits av målsäganden eller annan som inte är misstänkt för brottet gallras vid Rikskriminalpolisen så snart den jämförande undersökningen har gjorts.

text: Dessa föreskrifter och allmänna råd träder i kraft den 1 januari 2006, då Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om fingeravtryck och fotografering (

text: RPSFS 2000:16

text: , FAP 473-1) skall upphöra att gälla.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: ULF BERG

text: Leif Gillgren (Polisenheten)


title: Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om systemet för hemlig teleavlyssning m.m

text: Rikspolisstyrelsen (Polisväsendets IT-service) skall inom Polisen ha ansvar för 1 distribution till polismyndighet av telemeddelanden och uppgifter om telemeddelanden från den centrala anslutningspunkt som anges i 2 § första stycket 3, samt 2 utrustning för bearbetning av telemeddelanden och uppgifter om telemeddelanden som polismyndighet erhåller genom distribution enligt första punkten.

text: Säkerhetspolisens ansvar

text: Säkerhetspolisen skall inom Polisen ha ansvar för 1 tekniska och administrativa frågor som rör åtgärder hos enskilda så att beslut om hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning kan verkställas, 2 ett centralt system för lagring, uppspelning och bevissäkring av telemeddelanden och uppgifter om telemeddelanden som erhålls genom hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning, 3 den centrala anslutningspunkt som tillhandahålls Rikspolisstyrelsen (Polisväsendets IT-service) för distribution av telemeddelanden och uppgifter om telemeddelanden från det centrala systemet, 4 annan distribution av telemeddelanden och uppgifter om telemeddelanden till och från det centrala systemet än som anges i 1 § 1, samt 5 att tillhandahålla Rikspolisstyrelsen och polismyndighet klientprogramvara för det användargränssnitt (GUI) som används i det centrala systemet. Med enskilda avses den som bedriver verksamhet där beslut om hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning kan komma att verkställas. Säkerhetspolisens ansvar enligt första stycket omfattar frågor såsom

text: 1 utveckling av teknik, 2 inköp, tillhandahållande, installation, teknisk drift, reparation, service och underhåll av all utrustning i det centrala systemet, 3 slutande av avtal rörande verkställighet och övriga kontakter med enskilda, 4 fördelning av verkställighetskostnader mellan myndigheterna, och 5 utfärdande av handledningar och utbildningsunderlag.

text: Allmänna råd

text: I frågor som rör verkställighet av hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning bör Säkerhetspolisen svara för kontakter med brottsutredande myndigheter även utanför Polisen som nyttjar systemet.

text: Polismyndighets ansvar

text: Vid polismyndighet som är ansluten till det centrala systemet för hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning skall det finnas en person som ansvarar för verksamheten. Den ansvarige skall ha minst en ställföreträdare. Uppgifter om vem som är ansvarig och vem eller vilka som är dennes ställföreträdare skall lämnas till Säkerhetspolisen.

text: Polismyndighet skall besluta om behörighet för den personal som skall arbeta med det centrala systemet för hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning. Polismyndighet skall även besluta om återkallelse av sådan behörighet. Beslut enligt första stycket skall anmälas till Säkerhetspolisen för hantering av behörighet i det centrala systemet.

text: Systemsäkerhet

text: Bestämmelser om den lägsta säkerhetsnivå som kan godtas för Polisens IT-system och vid informationsbehandling med stöd av IT finns i Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om säkerhet vid Polisens informationsbehandling med stöd av IT (

text: RPSFS 2005:1

text: , FAP 174-1). Särskilda bestämmelser om behandling av sådana hemliga uppgifter som avses i

text: 4 § säkerhetsskyddsförordningen (1996:633)

text: samt om säkerhetsskydd i övrigt finns i Rikspolisstyrelsens föreskrifter om säkerhetsskydd (

text: RPSFS 2004:11

text: , FAP 244-1).

text: Allmänna råd

text: Polismyndighet bör samråda med Rikspolisstyrelsen (Säkerhetsenheten) innan beslut fattas om i vilken lokal som verksamhet som rör hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning skall bedrivas.

text: Övriga bestämmelser

text: När beslut om hemlig teleavlyssning eller hemlig teleövervakning skall verkställas, skall begäran om detta göras hos Säkerhetspolisen.

text: Allmänna råd

text: I frågor rörande verkställighet av beslut om hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning bör kontakt tas med den enhet inom Säkerhetspolisen som handlägger verkställigheten. Detsamma gäller vid en polismyndighets övriga kontakter med enskilda i dessa frågor. Vid behov bör Säkerhetspolisen kunna bistå vid utredning av vilken teleadress som kan komma ifråga för tvångsmedlen.

text: Alla som arbetar med det centrala systemet för hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning skall ha genomgått den utbildning avseende användargränssnitt, funktionalitet och andra med systemet sammanhängande frågor, som Säkerhetspolisen genomfört eller godkänt.

text: Allmänna råd

text: Innan behörighet beslutas för den som skall arbeta i det centrala systemet bör polismyndigheten säkerställa att den som skall arbeta med systemet har tillräckliga kunskaper och är väl förtrogen med det material som Säkerhetspolisen distribuerar i samband med utbildning.

text: Denna författning träder i kraft den 31 december 2005. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för de äldre system för hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning som var i operativ drift vid ikraftträdandet, till dess att den operativa driften av dessa system upphör.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: STEFAN STRÖMBERG

text: Lars-Åke Johansson (Säkerhetspolisen)


title: Föreskrifter och allmänna råd om vapenhandlares och vissa sammanslutningars förvaring av skjutvapen m.m.

text: 1 kap. Författningsbestämmelser m.m.

text: Bestämmelser om förvaring av skjutvapen och ammunition finns i

text: vapenlagen (1996:67)

text: och

text: vapenförordningen (1996:70)

text: . I fråga om förvaring av ammunition som räknas till explosiva varor finns bestämmelser även i lagen (

text: ) om brandfarliga och explosiva varor och i förordningen (

text: ) om brandfarliga och explosiva varor.

text: De regler om standarder och normer för förvaringsutrymmen, larm och skalskydd som anges i dessa föreskrifter avser den lägsta tillåtna nivån för inbrottsskydd. Även andra standarder eller normer än de till vilka det hänvisas skall accepteras, om de når upp till den lägsta tillåtna nivån.

text: Allmänna råd

text: Vid tveksamhet om en sökande skall anses ha visat att en avsedd förvaring uppfyller kraven enligt dessa föreskrifter kan polismyndigheten samråda med Säkerhetspolisen i saken.

text: 2 kap. Förvaringsutrymmen

text: Definitioner m.m.

text: Med valv eller värdeskåp förstås ett förvaringsutrymme, vars inbrottsskyddande förmåga uppfyller kraven i SS EN 1143-1 utgåva 1, Grade 3 och,

text: Anmälan har gjorts enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7. 1998, s. 37, Celex 31998L0034), ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/48/EG

text: (EGT L 217, 5.8.1998, s. 18, Celex 31998L0048).

text: med undantag för ett valv som är gjutet på plats, är certifierat av ackrediterat certifieringsorgan. Med säkerhetsskåp förstås ett förvaringsutrymme som uppfyller lägst Svensk Standard SS 3492 säkerhetsskåp eller motsvarande krav och är certifierat av ackrediterat certifieringsorgan.

text: Valv eller värdeskåp skall vara försett med ett lås för säkerhetsskåp enligt Svensk Standard SS 3492. Första stycket gäller även när förvaringen sker i ett lika säkert förvaringsutrymme enligt 3 §.

text: Med lika säkert förvaringsutrymme skall förstås ett utrymme som uppfyller följande minimikrav. 1. omslutande delar skall bestå av lägst 4 mm stålplåt, 2. fogarna skall ha minst samma motståndsförmåga mot inbrott som övriga omslutande delar, 3. regelverket skall ha kolvar i minst tre riktningar och vara av s.k. avlastad typ, vilket innebär att låsets spärrelement inte får belastas när regelverkets kolvar belastas i öppningsriktningen, 4. låsmekanismen skall vara borrskyddad, 5. en separat mekanism skall finnas som aktiveras vid inslagning eller sprängning mot låset, varvid mekanismen skall spärra regelverket i låst läge, 6. regelverkets och bakkantsbeslagens ingrepp får inte vara mindre än 20 mm och 7. nyckeln skall, när nyckellås används, kunna tas ur låset endast när regeln är fullt utlåst och förreglad.

text: Ett fristående förvaringsutrymme som avses i 1 eller 3 § och som utan vapen har en vikt som understiger 150 kg skall vara förankrat i byggnadsstommen. Som ett alternativ till förankring kan utrymmet förses med tyngder så att vikten 150 kg uppnås.

text: Med ett ackrediterat certifieringsorgan avses ett certifieringsorgan som är ackrediterat för uppgiften av SWEDAC enligt lagen (

text: ) om teknisk kontroll. Certifiering kan utföras även av ett certifieringsorgan i något annat land inom EES, som 1. är ackrediterat för uppgiften mot standarden SS EN 45 011 av ett ackrediteringsorgan som uppfyller och tillämpar kraven i standarden SS EN 45 010, eller 2. på annat sätt erbjuder likvärdiga garantier vad gäller teknisk och yrkesmässig kompetens samt garantier för oberoende.

text: För att verifiera kraven enligt 1 § skall provning utföras av ett provningsorgan som är ackrediterat för uppgiften av SWEDAC enligt lagen (

text: ) om teknisk kontroll och skall omfatta de metoder som anges i SS EN 1143-1 respektive SS 3492. Provning kan även utföras av ett organ som

text: Svensk Standard SS och Svensk och Europeisk Standard SS EN utges av Standardiseringen i Sverige, SIS och tillhandahålls av SIS Förlag AB.

text: 1. är ackrediterat för uppgiften mot standarden ISO/IEC 17 025 och omfattar de metoder som anges i SS EN 1143-1 respektive SS 3492 av ett ackrediteringsorgan som uppfyller och tillämpar kraven i SS EN 45 003, eller 2. på annat sätt erbjuder likvärdiga garantier vad gäller teknisk och yrkesmässig kompetens samt garantier för oberoende.

text: 3 kap. Vapenkategorier

text: Definitioner

text: Med särskilt farliga vapen avses i dessa föreskrifter tillståndspliktiga enhandsvapen och skjutvapen med helautomatisk funktion.

text: Allmänna råd

text: Till kategorin särskilt farliga vapen kan räknas pistoler och revolvrar samt kulsprutepistoler och automatgevär.

text: Med övriga skjutvapen avses i dessa föreskrifter bl.a. tillståndspliktiga 1. kulgevär som inte avses i 1 §, 2. hagelgevär, 3. äldre militära hel- eller halvautomatiska vapen, till vilka ammunition inte eller endast med svårighet kan anskaffas, 4. mynningsladdade eller bakladdade vapen som inte laddas med patroner, 5. kolsyre-, luft- eller fjädervapen, 6. harpunvapen och 7. vapen och anordningar som avses i

text: 1 kap. 3 § vapenlagen (1996:67)

text: 4 kap. Förvaring av skjutvapen hos vapenhandlare

text: Allmänt

text: En vapenhandlare skall förvara vapnen i ett förvaringsutrymme som är lämpligt med hänsyn till dels vapnens antal, farlighet och begärlighet från stöldsynpunkt, dels beskaffenheten av och lokaliseringen av den lokal där förvaringsutrymmet finns.

text: Under tid då en lokal hålls öppen för kunder skall vapen som exponeras förvaras så att risken för tillgrepp minimeras.

text: Då ett vapen förevisas skall det stå under uppsikt.

text: Allmänna råd

text: Ett vapen bör anses stå under uppsikt om vapenhandlaren, föreståndaren eller en ersättare har omedelbar kontroll över vapnet och kan uppmärksamma och vidta åtgärder vid försök till tillgrepp.

text: Förvaring av särskilt farliga vapen

text: En vapenhandlare skall förvara särskilt farliga vapen i ett valv eller i ett värdeskåp. Avser förvaringen högst tio enhandsvapen, får dock vapnen förvaras i ett säkerhetsskåp eller i ett lika säkert förvaringsutrymme. Förvaringsutrymmet skall vara larmat enligt bestämmelserna i 7 kap. 1 § 2-6.

text: Avser förvaringen högst 20 enhandsvapen, behöver förvaringsutrymmet dock inte vara larmat, om det är placerat i vapenhandlarens bostad. Detsamma gäller, om högst tio enhandsvapen med stöd av 4 § andra stycket förvaras i ett säkerhetsskåp eller i ett lika säkert förvaringsutrymme i vapenhandlarens bostad.

text: Allmänna råd

text: Med bostad kan likställas byggnad, t.ex. garage eller förråd, som är låsbar och sammanbyggd med bostaden och där det finns en dörr mellan byggnaden och bostaden. Detsamma gäller byggnad som inte är sammanbyggd med bostaden men så placerad i förhållande till denna att byggnaden är möjlig att övervaka från bostaden. I sådant fall bör dock en anordning finnas som anger för personer i bostaden när ett angrepp på byggnaden sker. En sådan anordning bör inte utan svårighet kunna sättas ur funktion.

text: Förvaring av övriga vapen

text: En vapenhandlare skall förvara övriga vapen i ett valv eller i ett värdeskåp. Avser förvaringen högst 20 övriga vapen, får dock vapnen förvaras i ett säkerhetsskåp eller i ett lika säkert förvaringsutrymme. Förvaringsutrymmet skall vara larmat enligt bestämmelserna i 7 kap. 1 § 2-6.

text: Avser förvaringen högst 40 övriga vapen, behöver förvaringsutrymmet dock inte vara larmat om det är placerat i vapenhandlarens bostad. Detsamma gäller, om högst 20 övriga vapen med stöd av 6 § andra stycket förvaras i ett säkerhetsskåp eller i ett lika säkert förvaringsutrymme i vapenhandlarens bostad.

text: Bestämmelser om förvaring av sådana vapen och anordningar som avses i 3 kap. 2 § 7 finns i

text: 5 kap. 2 § andra stycket vapenlagen (1996:67)

text: Gemensam förvaring av särskilt farliga vapen och övriga vapen

text: Om enhandsvapen förvaras tillsammans med övriga vapen på en annan plats än i vapenhandlarens bostad, skall förvaringen ske enligt bestämmelserna i 4, 6, 13 och 14 §§. I sådant fall tillämpas bestämmelserna i 4 § andra och tredje styckena eller 6 § andra och tredje styckena på så sätt, att ett enhandsvapen motsvarar två övriga vapen.

text: Om enhandsvapen förvaras tillsammans med övriga vapen i ett förvaringsutrymme som är placerat i vapenhandlarens bostad, tillämpas bestäm-

text: melserna i 5 eller 7 §, dock att varje enhandsvapen vid sådan förvaring motsvarar två övriga vapen. Om det antal enhandsvapen och övriga vapen som förvaras tillsammans i ett förvaringsutrymme i vapenhandlarens bostad överstiger vad som anges i 5 och 7 §§, gäller bestämmelserna i 4 § första och tredje styckena.

text: Övrig förvaring

text: En vapenhandlare får förvara skjutvapen i mer än ett förvaringsutrymme under förutsättning dock att det sammanlagda antalet förvarade vapen inte överstiger vad som anges i 4 – 7 §§, 9 § och 10 § första stycket.

text: Bestämmelser om förvaring av effektbegränsade kolsyre-, luft- eller fjädervapen finns i

text: Fysiskt skalskydd

text: Byggnad eller rum där vapen förvaras enligt 4 § första och andra styckena, 6 § första och andra styckena eller 9 § skall ha ett mekaniskt inbrottsskydd som når upp till skyddsklass 2 enligt SSF 200:3, Regler - Mekanisk - inbrottsskydd. Fönster, glas i dörrenhet och brandventilatorer skall förses med ett inkrypningsskydd bestående av 1. skyddsglas i klass P6B enligt SS EN 356 utgåva 1, 2. galler i klass 1 enligt SSF 012, Galler – Krav och klassindelning , fastställd juli 1993, eller 3. minst sex mm tjock polykarbonat.

text: Det fysiska skalskyddet skall kompletteras med antingen personell bevakning genom väktare eller teknisk bevakning genom larm enligt 7 kap. 1 §.

text: 5 kap. Förvaring av skjutvapen och ammunition hos vissa sammanslutningar

text: Allmänt

text: De sammanslutningar som avses i denna författning är angivna i bilaga 1 till Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om vapenlagstiftningen (FAP 551-3).

text: Enligt bestämmelserna i 3 kap. 3 § Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om vapenlagstiftningen (FAP 551-3), skall en sammanslutning som ansöker om tillstånd att inneha skjutvapen bl.a. lämna uppgift om den plats där vapen förvaras, förvaringsutrymmets beskaffenhet och vem som är ansvarig för förvaringen. Vad som anges i 4 kap. 1 § i fråga om ett förvaringsutrymmes lämplighet gäller även vid förvaring hos sammanslutningar.

text: Svenska Stöldskyddsföreningen, SSF.

text: Förvaring av särskilt farliga vapen

text: En sammanslutning skall förvara särskilt farliga vapen i ett valv eller i ett värdeskåp. Förvaringsutrymmet skall vara larmat enligt bestämmelserna i 7 kap. 1 § 2-6.

text: Är förvaringsutrymmet placerat i en föreningsfunktionärs bostad och avser förvaringen högst fem helautomatiska vapen eller högst tio enhandsvapen, får vapnen, utan hinder av vad som sägs i 3 §, förvaras i ett säkerhetsskåp eller i ett lika säkert förvaringsutrymme eller, om förvaringen avser högst tio helautomatiska vapen eller högst 20 enhandsvapen, i ett valv eller i ett värdeskåp. Ett sådant förvaringsutrymme behöver inte vara larmat.

text: Allmänna råd

text: De allmänna råd som anges i anslutning till 4 kap. 5 § tillämpas även när skjutvapen förvaras för en sammanslutnings räkning. Beträffande helautomatiska vapen som inte förvaras i valv eller värdeskåp bör polismyndigheten meddela särskilda förvaringsvillkor om delad förvaring. En huvuddel bör förvaras i ett säkerhetsskåp eller i ett lika säkert förvaringsutrymme och en för vapnet vital del bör förvaras på ett annat säkert sätt. Vad som avses med vital del anges i 16 kap. 11 § Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om vapenlagstiftningen (FAP 551-3).

text: Förvaring av övriga vapen

text: En sammanslutning skall förvara övriga vapen i ett valv eller i ett värdeskåp. Förvaringsutrymmet skall vara larmat enligt bestämmelserna i 7 kap. 1 § 2-6 eller, om förvaringen avser högst fem övriga vapen, enligt bestämmelserna i 7 kap. 2 §.

text: Är förvaringsutrymmet placerat i en föreningsfunktionärs bostad och avser förvaringen högst 20 övriga vapen, får vapnen, utan hinder av vad som sägs i 5 §, förvaras i ett säkerhetsskåp eller i ett lika säkert förvaringsutrymme eller, om förvaringen avser högst 40 övriga vapen, i ett valv eller i ett värdeskåp. Ett sådant förvaringsutrymme behöver inte vara larmat.

text: Om helautomatiska vapen eller enhandsvapen förvaras tillsammans med övriga vapen på annan plats än i en föreningsfunktionärs bostad, skall förvaringen ske enligt bestämmelserna i 3 § och 13 § första stycket.

text: Om helautomatiska vapen eller enhandsvapen förvaras tillsammans med övriga vapen i ett förvaringsutrymme som är placerat i en föreningsfunktionärs bostad, tillämpas bestämmelserna i 4 § eller 6 §, dock att varje helautomatiskt vapen vid sådan förvaring motsvarar två enhandsvapen och varje enhandsvapen motsvarar två övriga vapen.

text: Om det antal helautomatiska vapen, enhandsvapen eller övriga vapen som förvaras tillsammans i ett förvaringsutrymme i en föreningsfunktionärs bostad överstiger vad som anges i 4 § eller 6 §, gäller bestämmelserna i 3 §.

text: Övrig förvaring

text: En föreningsfunktionär får för sammanslutningens räkning förvara skjutvapen i mer än ett förvaringsutrymme under förutsättning dock att det sammanlagda antalet vapen som förvaras hos denne inte överstiger vad som anges i 4 §, 6 § eller 9 § första stycket.

text: Vid beräkning av det antal vapen som får förvaras i en föreningsfunktionärs bostad skall hänsyn tas till såväl sammanslutningens vapen som andra vapen som förvaras där.

text: Fysiskt skalskydd

text: Om en sammanslutnings skjutvapen förvaras i ett valv eller värdeskåp på någon annan plats än i en föreningsfunktionärs bostad äger bestämmelserna i 4 kap. 13 och 14 §§ motsvarande tillämpning. Bestämmelserna i första stycket gäller dock inte om förvaringen avser högst fem övriga vapen.

text: Ammunitionsförvaring

text: Förvaring av ammunition skall ske i ett säkerhetsskåp eller i något annat lika säkert förvaringsutrymme. Förvaras ammunition hos en föreningsfunktionär, gäller dock bestämmelserna i

text: . Ammunition får inte förvaras i samma förvaringsutrymme som skjutvapen.

text: 6 kap. Förvaring under förflyttning och transport i övrigt

text: Bestämmelser om förvaring av skjutvapen och ammunition under förflyttning m.m. och förvaring under transport i övrigt finns i 16 kap. Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om vapenlagstiftningen (FAP 551- 3).

text: 7 kap. Larm

text: Om ett utrymme enligt denna författning skall vara larmat skall larmet, utom i fall som avses i 2 § 1, uppfylla kraven i larmklass 3 enligt SSF Regler - Projektering och installation av inbrottslarmanläggning, SSF 130, utgåva 6. Därvid skall följande gälla:

text: 1. Det fysiska skalskyddet skall vara försett med ett larm.

text: 2. Förvaringsutrymmet skall vara försett med larm som detekterar (reagerar) vid angrepp (exempelvis seismiska detektorer). 3. Larmöverföring skall ske genom en övervakad förbindelse som vid angrepp avger larm inom 10 minuter. Sker förvaringen enligt 4 kap. 4 § andra stycket eller 4 kap. 6 § andra stycket i säkerhetsskåp eller i lika säkert förvaringsutrymme, skall dock larmöverföringen ske genom en fast uppkopplad ledning som skall vara kontinuerligt övervakad. 4. Larmet skall överföras till en larmcentral som uppfyller SSF Regler- Larmcentraler / Central remote monitoring stations, SSF 136, utgåva 3. 5. Centralutrustning inklusive överföringsutrustning skall vara placerad inom larmskyddat område. 6. Tiden för en insats efter ett larm skall, så långt det är möjligt, stå i relation till det fysiska skyddet, så att larmad personal kan vara på plats innan det fysiska skyddet har penetrerats.

text: Om skjutvapen skall förvaras enligt bestämmelserna i 5 kap. 5 § andra stycket och avser högst fem övriga vapen, gäller i stället följande: 1. Förvaringsutrymmet skall vara försett med larm som detekterar (reagerar) vid angrepp (exempelvis seismiska detektorer). 2. Larmöverföring skall ske enligt 1 § 3 första meningen eller genom larmuppringare (trådbunden eller trådlös). 3. Larmet skall överföras till minst två föreningsfunktionärer som kan utöva sådan tillsyn att risken för tillgrepp minimeras. 4. Centralutrustning inklusive överföringsutrustning skall vara placerad inom larmskyddat område.

text: 8 kap. Särskilda förvaringsvillkor

text: När det finns särskild anledning till det får en polismyndighet enligt

text: 5 kap. 5 § vapenlagen (1996:67)

text: besluta att tillstånd att inneha skjutvapen skall förenas med villkor att vapnet skall förvaras på visst sätt.

text: Allmänna råd

text: En polismyndighet som beslutar villkor för en vapenhandlares eller en sammanslutnings förvaring av vapen bör särskilt kontrollera att villkoret är förenligt med bestämmelsen i 1 kap. 2 §.

text: 9 kap. Undantag

text: Rikspolisstyrelsen kan meddela undantag från dessa föreskrifter.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 1. Denna författning träder i kraft den 1 mars 2005, då Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: RPSFS 2003:13

text: , FAP 556-2) om vapenhand-

text: lares och vissa sammanslutningar förvaring av skjutvapen m.m. skall upphöra att gälla. 2. Den som före den 1 januari 2004 innehade ett skåp som inte uppfyller kraven i Svensk Standard men som godkänts eller accepterats enligt RPSeller SSF-norm som gällde före den 1 juli 1992 får även efter den 1 januari 2004 förvara skjutvapen i ett sådant, dock längst till utgången av år 2010.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: STEFAN STRÖMBERG

text: Claes Johansson (Polisenheten)