title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1994:22) om certifiering m.m. av utsäde av stråsäd

text: Grundläggande bestämmelser om certifiering m.m. av utsäde finns dels i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: , dels i

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: SJVFS 2001:27

text: DEFINITIONER

text: De termer och begrepp som används i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: och i

text: 13 kap.

text: miljöbalken (1998:808)

text: har samma betydelse i dessa föreskrifter. I dessa föreskrifter avses med utsäde: frö för sådd, av de i bilagorna 1 och 2 nämnda arterna, grundutsäde: utsäde certifierat i en klass som medger reproduktion för certifiering av skörden, bruksutsäde: utsäde som inte ska användas för vidare uppförökning, förädlarmaterial (F-material): utsäde av en förädlad sort, som används av förädlaren eller dennes representant för upprätthållande av sorten eller för framställning av stamutsäde, stamutsäde (utsädesklass A): utsäde som under ansvar av förädlaren eller dennes representant är framställt från F-material och som uppfyller de i bilagorna 1 eller 2 angivna kraven för stamutsäde samt är avsett för framställning av basutsäde,

text: basutsäde (utsädesklass B)

text: 1 Jfr

text: rådets direktiv 66/402/EEG av den 14 juni 1966

text: om saluföring av utsäde av stråsäd (EGT 125, 11.7.1966, s. 2309/66, Celex 31966L0402), senast ändrat genom

text: kommissionens direktiv 2006/55/EG

text: (EUT L 159, 13.6.2006, s. 13, Celex 32006L0055),

text: kommissionens direktiv 2006/47/EG

text: (EUT L 136, 24.5.2006, s. 18, Celex 32006L0047),

text: kommissionens beslut 80/755/EEG

text: (EGT L 207, 9.8.1980, s. 37, Celex 31980D0755), ändrat genom

text: kommissionens beslut 81/109/EEG

text: (EGT L 64, 11.3.1981, s. 13, Celex 31981D0109),

text: kommissionens beslut 81/675/EEG

text: (EGT L 246, 29.8.1981, s. 26, Celex 31981D0675), ändrat genom

text: kommissionens beslut 86/563/EEG

text: (EGT L 327, 22.11.1986, s. 50, Celex 31986D0563),

text: kommissionens beslut 96/334/EG

text: (EGT L 127, 25.5.1996, s. 39, Celex 31996D0334),

text: kommissionens beslut 74/269/EEG

text: (EGT L 141, 24.5.1974, s. 20, Celex 31974D0269), ändrat genom

text: kommissionens beslut 78/512/EEG

text: (EGT L 157, 15.6.1978, s. 35, Celex 31978D0512),

text: kommissionens beslut 74/531/EEG

text: (EGT L 299, 7.11.1974, s. 13, Celex 31974D0531),

text: kommissionens beslut 95/75/EG

text: (EGT L 60, 18.3.1995, s. 30, Celex 31995D0075) samt Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 69/98 av den 17 juli 1998 om ändring av bilaga I (Veterinära frågor och växtskyddsfrågor) till EES-avtalet (EGT L 158, 24.6.1999, s. 1, Celex 21999D0624(1)), senast ändrat genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 141/2004 (EUT L 102, 21.4.2005, s. 6). 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2006:82

text: a) andra sorter än hybridsorter: utsäde som är framställt från stamutsäde som levererats från förädlaren eller dennes representant, eller på förädlarens begäran är framställt från F-material som uppfyller kraven för stamutsäde, och som uppfyller de i bilagorna 1 eller 2 angivna kraven för basutsäde samt är avsett för framställning av certifikatutsäde, b) hybridsorter: utsäde som under ansvar av förädlaren eller dennes representant är framställt från F-material som uppfyller de i bilagorna 1 eller 2 angivna kraven för stamutsäde, och som uppfyller de i bilagorna 1 eller 2 angivna kraven för basutsäde samt är avsett för framställning av certifikatutsäde, certifikatutsäde (utsädesklass C) av kanariegräs (utom hybrider), majs, råg, ris, sorghum och sudangräs samt hybridsorter av övriga arter: utsäde som är framställt från basutsäde, eller på förädlarens begäran från stamutsäde, och som uppfyller de i bilagorna 1 eller 2 angivna kraven för certifikatutsäde samt är avsett för användning som bruksutsäde, certifikatutsäde av första generationen (utsädesklass C1) av durumvete, havre, korn, ris, rågvete, speltvete och vete, utom hybridsorter av dessa arter: utsäde som är framställt från basutsäde, eller på förädlarens begäran från stamutsäde, och som uppfyller de i bilagorna 1 eller 2 angivna kraven för certifikatutsäde C1 samt är avsett för framställning av certifikatutsäde av andra generationen eller för användning som bruksutsäde, certifikatutsäde av andra generationen (utsädesklass C2) av durumvete, havre, korn, ris, rågvete, speltvete och vete, utom hybridsorter av dessa arter: utsäde som är framställt från certifikatutsäde av första generationen, eller på förädlarens begäran från stamutsäde eller basutsäde, och som uppfyller de i bilagorna 1 eller 2 angivna kraven för certifikatutsäde C2 samt är avsett för användning som bruksutsäde, provtagningssäsong: perioden från den 1 juli till och med den 30 juni, officiella åtgärder: åtgärder som vidtas av Statens jordbruksverk eller av ett organ som förklarats behörigt av Jordbruksverket, OECD-systemet: de regler som är fastställda av OECD den 28 september 2000 för certifiering av utsäde av stråsäd, dokumenterad sort: officiellt godkänd sort som finns intagen i en sortlista inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i OECD:s sortlista, ännu icke godkänd sort: en sort som inte finns på EG:s gemensamma sortlista och för vilken det lämnats in en ansökan till Jordbruksverket om intagning i den svenska sortlistan, sundhetsintyg: sundhetscertifikat eller annat sundhetsintyg godkänt av Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2005:90

text: GRUNDLÄGGANDE KRAV FÖR CERTIFIERING

text: Provtagning och partistorlek

text: Provtagning av utsäde för certifiering ska ske enligt de regler som fastställts av International Seed Testing Association (ISTA). Alla utsädespartier för certifiering ska vara officiellt provtagna eller provtagna av en provtagare som auktoriserats av Jordbruksverket. Villkoren för att kunna bli en auktoriserad provtagare framgår av bilaga 3 b. I bilagan finns också bestämmelser som den auktoriserade provtagaren ska följa. Den auktoriserade provtagarens arbete kontrolleras av Jordbruksverket genom en stickprovskontroll på minst 5 %. Stick-

text: provskontroll behöver dock inte utföras på prov som tas ut av en automatisk provtagare. Alla delar av ett parti ska vara åtkomliga för provtagning. Utsäde som ska betas ska kunna provtas även före betning. Om det finns särskilda skäl får Jordbruksverket medge undantag från kravet på provtagning före betning. Certifiering får endast ske vid utsädesanläggning vars anordningar för provtagning, märkning, försegling och, i tillämpliga fall, blandning godkänts av Jordbruksverket. För att ett utsädesföretag ska kunna använda sig av en auktoriserad provtagare måste företaget godkännas av Jordbruksverket enligt bilaga 3 b och lämna den information som krävs enligt bilagan. Ett utsädesparti som ska certifieras ska vara enhetligt och dess vikt får inte överstiga 30 ton. Beträffande kanariegräs och sorghum-arter får dock utsädespartiets vikt inte överstiga 10 ton och beträffande majs får utsädespartiets vikt uppgå till högst 40 ton. I samtliga fall får dock de högsta tillåtna vikterna överskridas med högst 5 procent. (

text: SJVFS 2006:57

text: Fältbesiktning och sortkontroll

text: Utsäde för certifiering ska komma från fältbesiktigad och godkänd utsädesodling. För att godkännas ska utsädesodlingen läggas ut på fält i god hävd och utan känd förekomst av flyghavre samt uppfylla angivna krav för utsädesodling enligt bilaga 3 och krav på sortkvalitet enligt bilagorna 1 eller 2. Innan en utsädesodling slutligt kan godkännas av Jordbruksverket ska godkända resultat från både fältbesiktningen och från kontrollodling av grundutsädet föreligga. Detta gäller oavsett om den fältbesiktigats av Jordbruksverket eller av en auktoriserad besiktningsman enligt 5 a §. Vid slutlig fältbesiktning ska odlingen ha befunnits vara fri från flyghavre. (

text: SJVFS 2005:90

text: Anmälan av utsädesodling till fältbesiktning ska ske skriftligen till Jordbruksverket. Av anmälan ska det framgå om officiell eller auktoriserad besiktningsman avses användas. För vårsådda utsädesodlingar ska anmälan ha kommit in till Jordbruksverket senast den 15 maj skördeåret och för höstsådda ska anmälan ha kommit in senast den 25 april, om inte annan tidpunkt medges i det enskilda fallet. Anmälningar efter den 15 juli kan endast medges om Jordbruksverket har möjlighet till besiktning alternativt stickprovskontroll. Odlingar som anmäls för sent kan avvisas. Under vegetationsperioden svarar Jordbruksverket för besiktning av anmäld areal enligt vad som anges i bilaga 3 samt att fastställa fältavsnittens storlek, antal och fördelning på fält som ska besiktigas. Jordbruksverket kontrollodlar partier som certifieras i klasserna A, B och C1, samt i klasserna C och C2 i den omfattning Jordbruksverket anser erforderligt. I anslutning till kontrollodlingen bedöms om den ska kombineras med laboratorieanalys. Jordbruksverket, eller en auktoriserad besiktningsman enligt 5 a §, äger utan föregående meddelande om besiktning tillträde till odling som anmälts och utför besiktning i för grödan lämpligt utvecklingsstadium. Jordbruksverket underrättar skriftligen uppdragsgivaren om resultatet av kontrollodling respektive fältbesiktning. (

text: SJVFS 2005:90

text: Fältbesiktning av en utsädesodling avsedd för produktion av certifikatutsäde får utföras av en person som Jordbruksverket auktoriserat för detta ändamål. Villkoren för sådan auktorisation framgår av bilaga 3 a. I bilagan finns också bestämmelser som den auktoriserade besiktningsmannen ska följa. Jordbruksverket efterkontrollerar genom stickprov minst 5 % av utsädesodlingarna som fältbesiktigats av besiktningsmän som auktoriserats enligt första stycket. Utsädespartier från dessa utsädesodlingar ska kontrollodlas i den omfattning Jordbruksverket anser nödvändigt. (

text: SJVFS 2005:90

text: Frövarukvalitet

text: Frövarukvaliteten ska undersökas enligt ISTA:s regler, med de avvikande bestämmelser rörande minsta provvikt för undersökning av inblandning av antal frön av andra arter som framgår av bilaga 1 punkt 2 och bilaga 2 punkt 2. De analyser som krävs för certifiering av utsäde, för att kontrollera om kvalitetskraven i bilaga 1 respektive bilaga 2 uppfylls, ska utföras av det certifierande organet eller av ett laboratorium som har auktoriserats av Jordbruksverket. Villkoren för att ett laboratorium ska kunna auktoriseras framgår av bilaga 3 c. I bilagan finns också bestämmelser som det auktoriserade laboratoriet ska följa. Jordbruksverket kontrollerar genom stickprov minst 5 % av analyserna som utförts vid det auktoriserade laboratoriet. (

text: SJVFS 2005:90

text: Utsäde får godkännas för certifiering för saluföring i Sverige, om det vid undersökning av de uttagna proven, uppfyller kvalitetskraven 1. i bilaga 1 för havre, korn, råg, rågvete och vete, 2. i bilaga 2 för durumvete, kanariegräs, majs, speltvete, ris, sorghum och sudangräs. Sundhetsanalyserna får göras på råvaruprov under förutsättning att detta tagits ut av en officiell eller auktoriserad provtagare. Utsäde får godkännas för certifiering för utförsel till andra länder inom EES om det, vid undersökning av de uttagna proven, uppfyller kvalitetskraven i bilaga 2. Parti får inte godkännas för certifiering om utsädet enligt det certifierande organets bedömning är otillfredsställande rensat eller inte antas tåla lagring utan att grobarheten försämras. (

text: SJVFS 2005:55

text: Utan hinder av bestämmelserna i 7 § får utsäde av havre, korn, råg, rågvete och vete godkännas för certifiering i tillämplig klass C, C1 respektive C2 för saluföring i Sverige till och med den 31 oktober 2008 enligt nedanstående villkor. 1. Utsädet ska vid undersökning av de uttagna proven uppfylla kvalitetskraven i bilaga 1.1, 1.3-1.5 samt bilaga 2.2. Minsta provmängd för bestämning av antal inblandningar av frön av andra arter ska vara 1 kg. För flyghavreundersökning i havre ska provmängden vara minst 2 kg. 2. Förpackningarna ska tydligt märkas med texten ”EG:s regler”. (

text: SJVFS 2007:79

text: Certifiering av art- och sortblandningar

text: Blandning av utsäde av olika arter får certifieras för användning som bruksutsäde, om samtliga av blandningens beståndsdelar var för sig uppfyller certifierings-

text: kraven för respektive art. Utsäde av havre, korn, råg, rågvete och vete i sådan blandning ska uppfylla kraven som fastställs i 7 a §. Blandning av utsäde av olika sorter av samma art får certifieras för användning som bruksutsäde, om i blandningen ingående partier var för sig uppfyller kraven som fastställs i 7 a §. (

text: SJVFS 2006:82

text: Särskilda krav för utsäde av ännu icke godkända sorter

text: Saluföring av utsäde av en ännu icke godkänd sort får ske i enlighet med

text: kommissionens beslut 2004/842/EG

text: om genomförandebestämmelser enligt vilka medlemsstaterna får tillåta utsläppande på marknaden av utsäde som hör till sorter för vilka det har lämnats in en ansökan om införande på den nationella sortlistan för arter av lantbruks- eller köksväxter . Ansökan om saluföring till försöksodling i fältmässig skala ska skickas till Jordbruksverket och kan göras av den som lämnat in ansökan om sortgodkännande eller en representant för denne. Ansökan ska innehålla följande uppgifter 1. planerade försöksodlingar, 2. uppgift om sorten ska försöksodlas enbart i Sverige. Om utsädet avses saluföras till andra medlemsstater ska dessa anges, 3. sortbeskrivning, samt 4. information om hur sorten upprätthålls. (

text: SJVFS 2005:90

text: Utsädet ska uppfylla kraven i dessa föreskrifter för certifiering i lägsta certifieringsklass för arten. Märkning ska göras enligt bilaga 4.2. (

text: SJVFS 2005:90

text: Betat utsäde

text: Utsäde som har behandlats med bekämpningsmedel (betats) får endast certifieras om medlet är jämnt fördelat på frövaran. (

text: SJVFS 2001:27

text: Bestämmelser om emballage och märkning av betat utsäde finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2001:13

text: ) om emballage för betat utsäde. (

text: SJVFS 2001:27

text: Utlämnande av certifierat utsäde

text: Parti för certifiering ska finnas tillgängligt på platsen för certifieringen intill dess att undersökningen av kvaliteten visar att kraven, med undantag för efterkontrollen av sortäkthet och sortrenhet, i bilagorna 1 eller 2, är uppfyllda. Utan hinder av bestämmelsen i första stycket får det certifierande organet certifiera utsäde för utlämning till förbrukare inom landet innan resultatet av kvalitetsundersökningen är klart. Utan hinder av bestämmelsen i första stycket får det certifierande organet certifiera utsäde för utförsel till ett land inom EES innan resultatet av grobarhetsanalysen är klart. Som villkor för sådan certifiering gäller att

text: 3 EUT L 361, 9.12.2004, s. 21, Celex 32004D0842.

text: 1. utlämnandet endast ska avse första handelsledet och att köparens namn och adress anges, 2. en renhetsanalys som uppfyller kraven i bilaga 2 uppvisas, 3. den grobarhet som framgår av föranalysen anges, 4. utsädesproducenten ska informera köparen om resultatet av grobarhetsanalysen utvisar att kvalitetskraven i bilaga 2 inte är uppfyllda. Meddelande om utsädesparti, som certifierats och lämnats ut till förbrukare innan kvaliteten undersökts och som inte uppfyller kvalitetskraven i bilagorna 1 eller 2, kungörs i Statens jordbruksverks författningssamling. Meddelande om vårsådda arter kungörs före den 15 augusti och om höstsådda arter före den 1 februari. (

text: SJVFS 2005:90

text: Undantag från krav på grobarhet

text: Utan hinder av bestämmelserna i 7 § kan Jordbruksverket för certifiering godkänna partier av stamutsäde och basutsäde, som inte uppfyller de i bilaga 1 angivna kraven avseende grobarhet för havre, korn, råg, rågvete och vete och motsvarande krav i bilaga 2 för durumvete, kanariegräs, majs, speltvete, ris, sorghum och sudangräs samt för övriga stråsädesarter för utförsel. Sådant godkännande kan meddelas under förutsättning att konstaterad grobarhet uppges vid saluföringen och att utsädet ska användas för fortsatt uppförökning. (

text: SJVFS 2005:90

text: Utsäde av genetiskt modifierade sorter

text: Utöver kraven i dessa föreskrifter får utsäde som är av en sort som är genetiskt modifierad endast saluföras om ett tillstånd till utsläppande på marknaden finns enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken (1998:808)

text: eller om ett godkännande för utsläppande på marknaden finns som uppfyller kraven om ömsesidigt erkännande enligt

text: 3 kap. 43 § förordningen (2002:1086)

text: om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön. Att sorten är genetiskt modifierad ska framgå av märkningen på förpackningen enligt märkningskraven i bilaga 4, samt av alla dokument, officiella eller andra, som fästs på eller åtföljer utsädespartiet. Uppgift om att en sort är genetiskt modifierad ska även framgå av försäljningskataloger och annan information där sorten omnämns. (

text: SJVFS 2005:55

text: MÄRKNING OCH FÖRSEGLING

text: Vid saluföring ska varje förpackning vara försedd med ett officiellt märke vars utformning och innehåll uppfyller kraven i bilaga 4. Märkningen ska utföras under det certifierande organets kontroll och utgör ett bevis på att utsädet är certifierat. Ett officiellt märke ska vara av självhäftande material eller av rivbeständigt material, påsytt på förpackningen eller fäst under plomb. Som officiellt märke får också användas outplånlig och påtryckt eller påstämplad text som Jordbruksverket godkänt och som uppfyller märkningskraven i bilaga 4. Då påtryckt eller påstämplad text används ska varje förpackning vara försedd med ett individuellt löpnummer. Företaget som utför tryckningen på förpackningarna ska underrätta det certifierande organet om antalet förpackningar som märkts, med

text: uppgift om deras löpnummer. Det certifierande organet ska föra journal över de utsädeskvantiteter som märkts enligt detta system, med uppgifter om antalet förpackningar i varje parti, förpackningarnas innehåll och löpnummer. Det certifierande organet ska också granska producenternas journaler. (

text: SJVFS 2005:90

text: Förpackningar med utsäde som certifierats enligt 11 § tredje stycket och förpackningar med stamutsäde och basutsäde som godkänts enligt 12 § ska, utöver kraven i bilaga 4, genom säljarens eller leverantörens försorg vara försedda med ett leverantörsmärke på vilket grobarheten, leverantörens namn och adress samt utsädespartiets referensnummer anges. Dessutom ska, för utsäde som godkänts enligt 12 §, på det officiella märket anges att partiets grobarhet inte uppfyller kraven i bilagorna 1 eller 2. Leverantörsmärket ska inte kunna förväxlas med det officiella märket. (

text: SJVFS 1996:101

text: Vid märkning av förpackningar med utsäde för vilket undantag medgetts enligt 26 § ska, i fråga om utsäde av en dokumenterad sort, det officiella märket ha samma färg som för motsvarande utsädesklass. För utsäde av ej dokumenterad sort ska det officiella märket ha sådan färg som anges i bilaga 4. Märket ska alltid ange att utsädet uppfyller mindre strikta krav. (

text: SJVFS 1996:101

text: Förpackningar med sådant utsäde som avses i 20 a § ska utöver kraven i bilaga 4 vara försedda med ett leverantörsmärke med texten "Utsäde för utförsel". (

text: SJVFS 1996:101

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 1996:101

text: Vid certifiering ska varje förpackning förseglas under det certifierande organets kontroll i samband med provtagning och märkning. Försegling ska utgöras av förslutning och plombering och ska vara utförd på sådant sätt att den förstörs vid öppnandet. Följande förslutningssystem får användas utan plombering: 1. påsar av papper eller plast, förutsatt att de inte har någon annan öppning än påfyllningsanordningen och att denna är försedd med ett självhäftande system eller värmeförslutningssystem som försluter öppningen efter påfyllning på sådant sätt att den inte kan öppnas utan att skadas, 2. påsar av icke vävt material som sys ihop, förutsatt att en sifferserie som inleds med siffran 1 i påsens överkant eller liknande märkning (bokstäver, symbol) som visar att påsens ursprungliga mått inte ändrats, är tryckt med outplånlig skrift på minst ena sidan av påsens öppning, eller 3. påsar av papper eller plast, förutsatt att de inte har någon annan öppning än påfyllningsanordningen, att de försluts genom trycket av det påfyllda utsädets vikt på påfyllningsanordningen samt att anordningens längd inte understiger 22 % av påsens bredd. (

text: SJVFS 1996:101

text: Ommärkning

text: Ommärkning av ett parti kan göras om resultatet av kvalitetsundersökningen visar att partiet inte uppfyller angivna frövarukvalitetskrav, men att kvalitetskraven i en lägre klass enligt bilaga 1 är uppfyllda eller för utförsel att Europeiska gemenskapens (EG:s) krav enligt bilaga 2 är uppfyllda. Ommärkningen ska utföras under det certifierande organets kontroll.

text: Annullering

text: Visar resultatet av undersökningen av frövarukvaliteten att utsädet inte uppfyller kraven i bilaga 2, ska märkena makuleras under det certifierande organets kontroll. Har förpackning med påtryckt eller påstämplad text använts, ska förpackningen tömmas eller den påtryckta eller påstämplade texten makuleras under det certifierande organets kontroll. (

text: SJVFS 1996:101

text: Certifieringens varaktighet

text: Ett utsädesparti får endast saluföras under den provtagningssäsong då förseglingen ägt rum. Utsäde som provtagits under perioden från den 1 mars t.o.m. den 30 juni får dock saluföras fram till årets slut. Förlängt godkännande av certifierat utsäde kan medges, om partiet efter provtagning och kontroll av det certifierande organet visar sig fortfarande uppfylla grobarhetskravet. Om förlängning medges, ska det certifierande organet utföra nödvändig tilläggsmärkning. (

text: SJVFS 2001:27

text: UTFÖRSEL AV UTSÄDE (

text: SJVFS 1996:101

text: Utsäde av en sort som inte är intagen i den svenska sortlistan eller i EG:s gemensamma sortlista för arter av lantbruksväxter men som är intagen i en nationell sortlista i ett land inom EES får certifieras för utförsel till det landet om utsädet uppfyller kraven i bilaga 2. (

text: SJVFS 1996:101

text: Rubriken före 21 § har utgått (

text: SJVFS 1996:101

text: Utsäde för utförsel kan på begäran certifieras av Jordbruksverket enligt OECD:s system, om sorten i fråga är intagen i OECD:s sortlista eller i den officiella sortlistan i ett land som är anslutet till detta system och utsädespartiet uppfyller de av OECD fastställda kraven. Vid certifiering enligt OECD-systemet utfärdar Jordbruksverket certifieringsbevis och märker partiet enligt OECD:s regler. (

text: SJVFS 2005:90

text: Utsäde avsett för certifiering i ett land inom EES får säljas till det landet som icke slutligt certifierat utsäde under förutsättning att utsädet 1. kommer från en godkänd utsädesodling, 2. är förpackat och märkt med ett officiellt märke vars utformning och innehåll uppfyller kraven i bilaga 4, samt

text: 3. åtföljs av ett officiellt dokument enligt bilaga 5. (

text: SJVFS 1996:101

text: INFÖRSEL AV UTSÄDE

text: Införsel av utsäde som ska användas för uppförökning eller som ska saluföras, ska av importören skriftligen anmälas till Jordbruksverket senast två veckor efter införseln. Vid införsel från ett land utanför EES är lägsta mängd som kräver anmälan 2 kg. Anmälan ska innehålla följande uppgifter: 1. ursprungsland och officiell kontrollmyndighet, 2. avsändarland, 3. art, 4. sort, 5. kvantitet, 6. referensnummer, och 7. utsädesklass. Om utsädet är certifierat enligt OECD:s system ska anmälan åtföljas av ISTA:s "orange certifikat" eller annat certifikat som Jordbruksverket godkänner. (

text: SJVFS 2005:90

text: Av

text: och

text: 22 §§

text: utsädesförordningen

text: framgår att införsel av certifierat utsäde får ske från andra länder inom EES, Schweiz samt från tredjeland som godkänts av EG. Av

text: rådets beslut 2003/17/EG av den 16 december 2002

text: om likvärdighet av fältbesiktningar av utsädesodlingar i tredje land och om likvärdighet av utsäde producerat i tredje land framgår att endast utsäde av de i rådsbeslutet angivna arterna får föras in och endast från de för respektive art likställda tredjeländerna. Av

text: rådets beslut 2003/17/EG

text: framgår att endast utsäde certifierat som basutsäde, certifikatutsäde av samtliga kategorier samt handelsutsäde får föras in från tredjeland. Villkoren för att utsäde ska få föras in framgår av

text: rådets beslut 2003/17/EG

text: . Villkoren för ommärkning och återförslutning av sådana likvärdiga partier framgår av

text: artikel 3 i rådets beslut 2003/17/EG

text: SJVFS 2005:90

text: Utsädesparti som förs in i landet ska åtföljas av ett officiellt dokument vari intygas antingen 1. att partiet är odlat på ett fält som vid fältbesiktning har befunnits vara fritt från flyghavre och att ett prov om 1 kg från partiet likaledes har befunnits vara fritt från flyghavre, eller 2. att ett prov om 3 kg från partiet har befunnits vara fritt från flyghavre. (

text: SJVFS 1996:101

text: Utsäde får föras in som icke slutligt certifierat utsäde för att certifieras som certifikatutsäde om 1. sorten är intagen i den svenska sortlistan, i EG:s gemensamma sortlista för arter av lantbruksväxter eller i Schweiz sortlista, 2. partiet åtföljs av ett officiellt dokument vari intygas att det är odlat på ett fält som vid fältbesiktning har befunnits fritt från flyghavre,

text: 4 EGT L 8, 14.1.2003, s. 10, Celex 32003D0017. Rättelse publicerad i EUT L 75, 21.3.2003, s. 54. Ändrat genom

text: rådets beslut 2003/403/EG

text: (EUT L 141, 7.6.2003, s. 23),

text: rådets förordning (EG) nr 885/2004

text: (EUT L 168, 1.5.2004, s. 1) och

text: rådets beslut 2005/834/EG

text: (EUT L 312, 29.11.2005).

text: 3. utsädet härstammar från basutsäde eller certifikatutsäde av första generationen, och 4. moderpartiet är sortkontrollerat av en myndighet i ett annat land inom EES, eller av en myndighet i ett land som med avseende på fältbesiktningen och certifieringen har godkänts av EG som tredje land , och 5. utsädet är märkt enligt kraven för icke slutligt certifierat utsäde samt åtföljt av ett officiellt dokument enligt bilaga 5. (

text: SJVFS 2005:90

text: Införsel av ett utsädesparti av en sort som inte är intagen i den svenska sortlistan eller i EG:s gemensamma sortlista för arter av lantbruksväxter får ske om partiet 1. har ett tillstånd för saluföring enligt

text: kommissionens beslut 2004/842/EG

text: om genomförandebestämmelser enligt vilka medlemsstaterna får tillåta utsläppande på marknaden av utsäde som hör till sorter för vilka det har lämnats in en ansökan om införande på den nationella sortlistan för arter av lantbruks- eller köksväxter , 2. förs in för uppförökning och hela skörden därefter förs ut ur landet, 3. förs in för rensning och färdigbearbetning och därefter förs ut ur landet, 4. är odlat som F-material under förädlarens kontroll och förs in för vidare uppförökning under förädlarrepresentants ansvar, eller 5. förs in för försöksmässig provning, vetenskapligt ändamål eller urvalsarbete i partier med en högsta nettovikt om 100 kg. (

text: SJVFS 2005:90

text: UNDANTAG FRÅN BESTÄMMELSERNA

text: Vid brist på utsäde eller om det annars finns särskilda skäl, kan Jordbruksverket medge undantag från de krav som angivits i denna författning, såvida det inte strider mot EG:s bestämmelser. (

text: SJVFS 1996:101

text: Bestämmelser med krav på registrering av den som yrkesmässigt producerar, lagrar, saluför eller inför växter samt med krav på att vissa växter ska åtföljas av ett sundhetsintyg vid införsel från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. (

text: SJVFS 1996:101

text: Denna författning träder i kraft den 1 mars 1994, då Lantbruksstyrelsens föreskrifter (

text: LSFS 1987:5

text: ) för utsädesodling av lantbruksväxter (utom potatis) och Lantbruksstyrelsens föreskrifter (

text: LSFS 1989:26

text: ) om statsplombering av utsäde (utom potatis) ska upphöra att gälla. För certifiering och märkning före den 1 juli 1994 av under 1993 eller tidigare producerat utsäde som är avsett för utsläppande på marknaden i Sverige gäller dock

text: 5 Se

text: rådets beslut 2003/17/EG

text: om likvärdighet av fältbesiktningar av utsädesodlingar i tredje land och om likvärdighet av utsäde producerat i tredje land (EGT L 8 14.1.2003 s. 10, Celex 32003D0017. Rättelse publicerad i EUT L 75, 21.3.2003, s. 54. Ändrat genom

text: rådets beslut 2003/403/EG

text: (EUT L 141, 7.6.2003, s. 23),

text: rådets förordning (EG) nr 885/2004

text: (EUT L 168, 1.5.2004, s. 1) och

text: rådets beslut 2005/834/EG

text: (EUT L 312, 29.11.2005). 6 EUT L 361, 9.12.2004, s. 21, Celex 32004D0842. 7

text: SJVFS 1994:22

text: Lantbruksstyrelsens föreskrifter (

text: LSFS 1989:26

text: ) om statsplombering av utsäde (utom potatis) i tillämpliga delar. Därutöver får följande tillämpas för utsläppande på marknaden i Sverige. Utsädesodling som hösten 1993 grundats på utsäde statsplomberat i klass C med högre generationstal än första generationen efter basutsäde får fram till den 1 november 1994 certifieras i klass C utan generationstal. Utsäde statsplomberat i klass C med högre generationstal än andra generationen efter basutsäde, i klass D, E eller U får fram till den 30 juni 1995 ommärkas till klass C utan generationstal, om kravet i 20 § andra stycket är uppfyllt. (

text: SJVFS 1994:150

text: ). Tilläggsmärkning av utsäde som ommärkts till klass C utan generationstal får ske längst t.o.m. den 30 juni 1998. (

text: SJVFS 1996:101

text: Denna författning träder i kraft den 2 september 1994.

text: Denna författning träder i kraft den 15 december 1994.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 1996.

text: Denna författning träder i kraft den 20 november 1998.

text: Denna författning träder i kraft den 25 maj 1999.

text: Denna författning träder i kraft den 5 april 2001.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 oktober 2005. 2. Genom författningen upphävs Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:121

text: ) om egenkontroll av bruksutsäde av stråsäd. Den som senast vid ikraftträdandet av denna författning hade beviljats tillstånd att bedriva egen-

text: SJVFS 1994:150

text: . 9

text: SJVFS 1994:197

text: . 10

text: SJVFS 1996:101

text: . 11

text: SJVFS 1998:115

text: . 12

text: SJVFS 1999:43

text: . 13

text: SJVFS 2001:27

text: . 14

text: SJVFS 2005:55

text: kontroll av bruksutsäde får fortsätta att bedriva denna verksamhet enligt tillståndet och den gamla författningen, dock längst till den 30 juni 2006. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 januari 2006. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 juli 2006. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 december 2006. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 7 december 2007.

text: MATS PERSSON Eva Dahlberg (Växtodlingsenheten)

text: SJVFS 2005:90

text: SJVFS 2006:57

text: SJVFS 2006:82

text: Bilaga 1

text: KVALITETSKRAV FÖR STRÅSÄD UTOM DURUMVETE,

text: KANARIEGRÄS, MAJS, SPELTVETE, RIS, SORGHUM OCH SUDANGRÄS

text: - SVENSKA KRAV

text: Utsädet ska uppfylla följande krav:

text: 1. Utsädet ska ha godtagbar sortäkthet och sortrenhet eller, för utsäde av en inavlad linje, godtagbar äkthet och renhet med avseende på dess egenskaper. För utsäde av hybridsorter ska ovannämnda bestämmelser även gälla de ingående komponenternas egenskaper. Högsta tillåtna inblandning av främmande sort (med undantag för sortblandningar), konstaterad vid kontrollodling eller laboratorieanalys, framgår av nedan angiven tabell:

text: Antalsprocent i respektive klass Art A, B C1 C2 Havre, korn, vete 0,1 0,3 1,0 utom hybridsorter Rågvete, 0,3 1,0 2,0 självbefruktande sorter utom hybridsorter

text: Övriga arter ska vara sortäkta med hänsyn till art och utsädesklass. Utsäde av hybridråg får godkännas för certifiering som certifikatutsäde om resultat av officiell efterkontroll av basutsäde eller, i tillämpliga fall, blandning av komponenter utvisar att kraven är uppfyllda. För utsäde av hybridsorter av havre, korn, ris, vete, durumvete, speltvete och självbefruktande sorter rågvete gäller att sortrenheten för utsädesklassen C ska minst vara 90 %. Den ska kontrolleras vid officiell efterkontroll, vilka utförs på ett lämpligt antal prov. 2. Utsädet ska i övrigt uppfylla följande krav beträffande renhet, inblandning av andra arter, grobarhet samt förekomst av mjöldryga. Minsta provmängd för bestämning av antal inblandningar av frön av andra arter ska vara 1 kg. Undantag gäller för flyghavreundersökning i havre där den uttagna provmängden ska vara minst 2 kg.

text: Rent frö Frön av andra arter Grobarhet Sklerotier eller fragment av sklerotier av mjöldryga Art Klass vikt-% toleran st/kg, högst av % tol. st/kg s totalt a) stråsäd

text: Avena sativa

text: L. Havre A, B 99,7 0,3 8 2 91 b) 5 2 C1 " " 10 4 " b) " 6 C2 " " 14 8 " b) " 6

text: Hordeum

text: vulgare L. 2-radskorn A, B 99,7 0,3 8 2 92 4 2 C1 " " 10 4 " " 6 C2 " " 13 7 " " 6 6-radskorn A, B 99,7 0,3 8 2 90 5 2 C1 " " 10 4 " " 6 C2 " " 13 7 " " 6

text: Secale

text: cereale L. Råg A, B 99,7 0,3 8 2 90 5 2 C " " 13 7 " " 6 c)

text: x Triticosecale

text: Wittmack Rågvete A, B 98,0 0 8 2 85 5 2 C1 " " 10 4 " " 6 C2 " " 20 14 " " 6

text: Triticum

text: aestivum L. emend. Fiori et Paol. Vete A, B 99,7 0,3 8 2 90 5 2 C1 " " 10 4 " " 6 C2 " " 13 7 " " 6 Anmärkningar: a) Varav högst 2 frön av åkerrättika (Raphanus raphanistrum) och/eller klätt (Agrostemma githago). b) Beträffande naken havre får grobarheten vara lägst 75% i samtliga utsädesklasser. c) Certifikatutsäde av hybridråg: 8 st/kg.

text: 3. Vattenhalten för samtliga arter får vara högst 16,0%, utom för höstsäd som provtagits under perioden den 1 mars till och med den 31 juli då vattenhalten får vara högst 15,0%.

text: 4. Utsädet får inte innehålla frön av flyghavre (Avena fatua, A. sterilis, A. ludoviciana) eller dårrepe (Lolium temulentum) i den uttagna provmängden.

text: 5. Utsädet får inte vara infekterat med sjukdomar och skadliga organismer som i hög grad försämrar användbarheten. För nedanstående arter och sjukdomar gäller dock vid laboratorieanalys av kärnprov följande:

text: A. Korn a. Flygsot på korn (Ustilago nuda). Utsäde betat med effektivt medel får certifieras. Antalsprocenten smittade kärnor i icke betat utsäde får vara högst

text: Klass Antalsprocent A 0,1 B 0,2 C1 0,3

text: B. Höstvete a. Stinksot (Tilletia caries). Utsädet får inte certifieras om det finns mer än 1000 sporer per gram. Utsäde med en förekomst av sporer av vanligt stinksot som understiger 1000 sporer per gram får certifieras om det betas med effektivt medel. Utsäde som certifieras utan betning får inte innehålla några stinksotsporer.

text: b. Dvärgstinksot (Tilletia contraversa). Utsädet får inte certifieras om det finns mer än 500 sporer per gram. Utsäde med en förekomst av sporer av dvärgstinksot som understiger 500 sporer per gram får certifieras om det betas med effektivt medel. Utsäde som certifieras utan betning får inte innehålla några dvärgstinksotsporer.

text: c. Förekommer både vanligt stinksot och dvärgstinksot i samma utsädesparti får högst 500 sporer av vardera sjukdomen förekomma per gram, för att utsädet ska få certifieras. Utsädet får då certifieras om det betas med effektivt medel. (

text: SJVFS 2001:27

text: Bilaga 2

text: KVALITETSKRAV FÖR DURUMVETE, KANARIEGRÄS, MAJS,

text: SPELTVETE, RIS, SORGHUM OCH SUDANGRÄS SAMT KVALITETSKRAV FÖR ÖVRIGA ARTER AV STRÅSÄD FÖR UTFÖRSEL - EG:S KRAV

text: Utsädet ska uppfylla följande krav:

text: Antalsprocent i respektive klass Art A, B C1 C2 Durumvete, havre, 0,1 0,3 1,0 korn, speltvete, vete, ris utom hybridsorter Rågvete, 0,3 1,0 2,0 självbefruktande sorter utom hybridsorter

text: Övriga arter ska vara sortäkta med hänsyn till art och utsädesklass. Utsäde av hybridråg får godkännas för certifiering som certifikatutsäde om resultat av officiell efterkontroll av basutsäde eller, i tillämpliga fall, blandning av komponenter utvisar att kraven är uppfyllda.

text: För utsäde av hybridsorter av havre, korn, ris, vete, durumvete, speltvete och självbefruktande sorter rågvete gäller att sortrenheten för utsädesklassen C ska minst vara 90 %. Den ska kontrolleras vid officiell efterkontroll, vilka utförs på ett lämpligt antal prov.

text: 2. Utsädet ska i övrigt uppfylla följande krav beträffande renhet, inblandning av andra arter, grobarhet samt förekomst av mjöldryga. Minsta provmängd för bestämning av antal inblandningar av frön av andra arter ska vara 0,5 kg om inget annat anges i tabellen.

text: Art Klass Rent frö Frön av andra arter Grobarhet % Sklerotier eller vikt-% st/0,5 kg varav stråsäd fragment av sklerotier av mjöldryga st/0,5 kg Havre, korn, A, B 99,0 4 varav 1 stråsäd a) 85 b) 1 vete C1 98,0 10 " 7 " a) " 3 C2 " 10 " 7 " a) " 3 Rågvete A, B 98,0 4 varav 1 stråsäd a) 80 1 C1 98,0 10 " 7 " a) " 3 C2 " 10 " 7 " a) " 3 Råg A, B 98,0 4 " 1 " a) 85 1 C " 10 " 7 " a) " 3 c)

text: Phalaris

text: canariensis L. Kanariegräs A, B 98,0 4/200 g varav 1 stråsäd 75 1/200 g C 98,0 10/200 g " 5 " 75 3/200 g

text: Art Klass Rent frö Frön av andra arter Grobarhet Sklerotier eller vikt-% st/0,5 kg varav stråsäd % fragment av sklerotier av mjöldryga st/0,5 kg

text: Triticum durum

text: Desf. Durumvete A, B 99,0 4 varav 1 stråsäd a) 85 1 C1 98,0 10 " 7 " a) " 3 C2 " 10 " 7 " a) " 3 Triticum spelta L. Speltvete A, B 99,0 4 varav 1 stråsäd a) 85 1 C1 98,0 10 " 7 " a) " 3 C2 " 10 " 7 " a) " 3 Zea mays L. Majs A, B 98,0 0/250 g resp. 0/1000 g d) 90 1/250 g resp. 1/1000 g d) C 98,0 0/1000 g " 3/1000 g Oryza sativa L. Ris A, B 98,0 4 e) 80 C1 ” 10 e) ” C2 ” 15 e) ”

text: Sorghum bicolor (L.) Moensch

text: Sorghum A, B 98,0 0/900 g 80,0 C ” ” ” Sorghum sudanense (Piper) Stapf. Sudangräs A, B 98,0 0/900 g 80,0 C ” ” ”

text: Anmärkningar: a) Varav av andra arter än stråsäd: högst 1 frö av åkerrättika (Raphanus raphanistrum) och/eller klätt (Agrostemma githago) i utsädesklass A och B, resp. 3 frön i utsädesklass C, C1 och C2. b) Beträffande naken havre får grobarheten vara lägst 75 % i samtliga utsädesklasser. c) Certifikatutsäde av hybridråg: 4 st/0,5 kg. Om det i ett prov av föreskriven vikt finns fem sklerotier eller fragment av sklerotier ska detta prov ändå anses motsvara kraven, om ett andra prov av samma vikt inte innehåller mer än fyra sklerotier eller fragment av sklerotier. d) Basutsäde av inavlade linjer respektive basutsäde annat än inavlade linjer och certifikatutsäde. e) Varav högst 1 rött frö av ris eller av hirs i B, högst 3 i C1 och högst 5 i C2.

text: 3. Vattenhalten för majs och kanariegräs får vara högst 15,0 % och för övriga arter högst 16,0 %.

text: 4. Utsädet får inte innehålla frön av flyghavre (Avena fatua, A. sterilis, A. ludoviciana) eller dårrepe (Lolium temulentum) i den uttagna provmängden. För utsäde avsett för utförsel till andra länder inom Europeiska unionen ska förekomst av en flyghavrekärna i ett prov av föreskriven vikt ändå anses motsvara kravet, om ett

text: andra prov med samma vikt inte innehåller någon flyghavrekärna. Vad som sägs i föregående mening gäller dock inte vid utförsel till Danmark, Finland, Nederländerna, Irland samt Nordirland.

text: 5. Sjukdomar och skadliga organismer som försämrar utsädets användbarhet ska hållas på lägsta möjliga nivå. (

text: SJVFS 2001:27

text: Bilaga 3

text: KRAV PÅ UTSÄDESODLING FÖR CERTIFIERING AV SKÖRDEN OCH PÅ FÄLTBESIKTNING

text: Utsädesodling:

text: 1. Förfrukten på fältet får inte vara oförenlig med produktionen av utsäde av den aktuella grödans art och sort, och fältet ska vara tillräckligt fritt från plantor som härrör från den tidigare grödan.

text: 2. Grödan ska uppfylla följande krav i fråga om avstånd från angränsande pollenkällor som kan ge upphov till oönskad pollinering:

text: Gröda Minsta avstånd Kanariegräs, råg som ej är hybridråg samt rågvete av icke självbefruktande sorter: — för produktion av stam- och basutsäde 300 m — för produktion av certifikatutsäde 250 m Rågvete, självbefruktande sorter: — för produktion av stam- och basutsäde 50 m — för produktion av certifikatutsäde 20 m Hybridråg: — för produktion av basutsäde - om hansterilitet används 1 000 m - om hansterilitet inte används 600 m — för produktion av certifikatutsäde 500 m Majs 200 m Hybridsorter av havre, korn, ris, vete, durumvete, speltvete och självbefruktande rågvete: — för produktion av certifikatutsäde 25 m (avståndet mellan honkomponenten och alla andra sorter av samma art utom en gröda av hankomponenten)

text: Ovanstående avstånd kan reduceras om det vid fältbesiktning bedöms finnas tillräckligt skydd i form av naturliga korsningsbarriärer.

text: 3. Grödan ska ha godtagbar sortäkthet och sortrenhet eller, för grödor av en inavlad linje, godtagbar äkthet och renhet med avseende på dess egenskaper. Vid produktion av utsäde av hybridsorter ska detsamma även gälla de ingående komponenternas egenskaper, inklusive hansterilitet eller återställande av fertilitet.

text: I synnerhet grödor av kanariegräs och råg ska uppfylla följande krav:

text: A. Kanariegräs, råg utom hybridråg: Antalet plantor av den aktuella arten som utgörs av främmande sort får inte överstiga: — en per 30 m² vid produktion av basutsäde, — en per 10 m² vid produktion av certifikatutsäde.

text: B. Hybridråg: a) antalet plantor av grödans art som uppenbarligen måste bedömas som icke komponentäkta får inte överstiga: — en per 30 m² vid produktion av basutsäde, — en per 10 m² vid produktion av certifikatutsäde, vilket vid officiella fältbesiktningar endast ska gälla honplantan.

text: b) I fråga om basutsäde ska, om hansterilitet används, de hansterila plantornas sterilitetsgrad vara minst 98 %.

text: Där det är ändamålsenligt ska certifikatutsäde produceras genom blandad odling av en hansteril honkomponent med en hankomponent som återställer hanfertiliteten.

text: C. Grödor avsedda för produktion av certifikatutsäde av hybridsorter av havre, korn, ris, vete, durumvete, speltvete och självbefruktande rågvete:

text: a) grödan ska ha tillräcklig äkthet och renhet i fråga om komponenternas egenskaper. Om utsädet produceras med hjälp av en kemisk hybridiseringsagent ska grödan framför allt vara förenlig med följande normer eller övriga villkor: i) Sortrenheten för varje komponent ska för - havre, korn, ris, vete, durumvete och speltvete uppgå till 99,7 %, - självbefruktande rågvete uppgå till 99,0 %. ii) Hybriditeten ska vara minst 95 %. Andelen hybriditet ska undersökas i enlighet med gällande internationella metoder, i den utsträckning sådana metoder finns. Om hybriditeten bestäms under utsädesanalysen före certifiering behöver den inte fastställas under fältbesiktning.

text: D. Majs: a) Andelen plantor som utgörs av främmande sort eller avvikande typ i förhållande till sorten, den inavlade linjen eller komponenten får inte överstiga: aa) vid produktion av basutsäde: i) för inavlade linjer: 0,1% ii) för enkla hybrider, enskilda komponenter: 0,1% iii) för populationssorter: 0,5% bb) vid produktion av certifikatutsäde: i) komponenter till hybridsorter: — för inavlade linjer: 0,2% — för enkla hybrider: 0,2% — för populationssort: 1,0% ii) populationssorter: 1,0%.

text: b) Följande övriga krav ska vara uppfyllda vid produktion av utsäde av hybridsorter: aa) Hanplantorna ska ge ifrån sig tillräckligt med pollen medan honplantorna blommar. bb) Hansterilitet ska genomföras där så är lämpligt. cc) I de fall då 5% eller mer av honplantorna har mottagliga pistillmärken får andelen honplantor som har gett ifrån sig pollen eller som ger ifrån sig pollen inte överstiga: — 1% vid någon officiell fältbesiktning, och — 2% vid samtliga officiella fältbesiktningar.

text: Plantor anses ha gett ifrån sig pollen eller ge ifrån sig pollen när ståndarknapparna har kommit fram ur skärmfjällen på 50 mm eller mer av vippans mittaxel eller sidor och har gett ifrån sig eller ger ifrån sig pollen.

text: Fältbesiktning:

text: Uppfyllande av de krav som anges ovan ska kontrolleras genom fältbesiktning. Dessa fältbesiktningar ska utföras enligt följande:

text: A. Fältbesiktning ska utföras då grödan är i sådant skick och i ett sådant utvecklingsstadium att fullgod kontroll är möjlig.

text: B. Antalet fältbesiktningar ska utgöra — minst en för durumvete, havre, kanariegräs, korn, råg, rågvete och vete, och — för majs under blomningssäsongen minst en för populationssorter och minst tre för inavlade linjer eller hybrider

text: När den aktuella skörden följer på en skörd av majs under det föregående året eller det innevarande året ska minst en särskild fältbesiktning göras för att kontrollera att bestämmelserna i punkt 1 i denna bilaga är uppfyllda.

text: 4. Skadliga organismer, särskilt sotsvampar, som försämrar utsädets användbarhet ska hållas på lägsta möjliga nivå.

text: Bilaga 3a

text: AUKTORISATION AV PERSON SOM SKA UTFÖRA FÄLTBESIKTNING AV UTSÄDESODLINGAR

text: 1. Ansökan ska göras till Jordbruksverket. Ansökan ska innehålla följande uppgifter: a. Sökandes namn och adress och övriga kontaktuppgifter. b. Uppgift om sökanden är egen företagare eller anställd. Om sökanden är anställd ska följande uppgifter om arbetsgivaren lämnas: namn, adress och övriga kontaktuppgifter samt uppgift om arbetsgivaren är ett utsädesföretag eller inte. c. Uppgift om för vilka arter auktorisationen söks. 2. Den sökande ska ha lantbruksutbildning eller motsvarande kunskaper som innebär att sökanden kan utföra fältbesiktning på ett tillfredsställande sätt. 3. Sökanden ska underteckna en åtagandeförklaring att han eller hon åtar sig att följa bestämmelserna för officiella fältbesiktningar. 4. Besiktningsmannen får inte dra någon egen fördel av resultatet av fältbesiktningen. 5. Auktorisation meddelas av Jordbruksverket när sökanden med godkänt resultat har genomgått Jordbruksverkets grundkurs för nya besiktningsmän. Beslutet tidsbegränsas till tre år. 6. Besiktningsmannen tilldelas av Jordbruksverket ett kontrollnummer som alltid ska anges tillsammans med dennes underskrift på besiktningsprotokoll och besiktningsrapporter. 7. Beslutet ger behörighet att utföra fältbesiktning av utsädesodlingar av stråsäd som anmälts till Jordbruksverket för fältbesiktning. 8. Besiktningsmannen ska genomföra fältbesiktningen enligt Jordbruksverkets anvisningar för fältbesiktning av stråsäd, vilka uppdateras årligen. Aktuella fältbesiktningsprotokoll ska användas. Besiktningsprotokollen ska skickas in till Jordbruksverket så snart som möjligt efter genomförd besiktning, så att Jordbruksverket har möjlighet att genomföra en stickprovskontroll. 9. Besiktningsmannen ska årligen utföra fältbesiktningar av de relevanta grödorna. 10. Förnyad auktorisation förutsätter att besiktningsmannen årligen utför fältbesiktningar och att vederbörande minst vart tredje år deltar i Jordbruksverkets repetitionskurs för fältbesiktning av stråsäd. 11. Jordbruksverket får återkalla en auktorisation om något av de ovannämnda villkoren inte efterlevs. Återkallande får göras även om besiktningsmannen inte bryter mot reglerna med avsikt. Jordbruksverket meddelar ett sådant återkallande till besiktningsmannens arbetsgivare liksom till andra certifierande organ i Sverige. 12. Utsäde som kommer från en utsädesodling som besiktigats av en besiktningsman vars behörighet senare återkallats, får underkännas vid certifieringen. (

text: SJVFS 2005:90

text: Bilaga 3b

text: AUKTORISATION SOM PROVTAGARE SAMT GODKÄNNANDE AV UTSÄDESFÖRETAG SOM ANVÄNDER AUKTORISERAD PROVTAGARE

text: A. Auktorisation som provtagare kan meddelas en fysisk person, enligt villkoren i punkterna B - G. Utsädesföretag som önskar använda auktoriserade provtagare ska godkännas av Jordbruksverket och ska lämna information enligt punkterna H - J.

text: B. Ansökan ska göras till Jordbruksverket. Ansökan ska innehålla följande uppgifter: 1. Provtagarens namn, adress och övriga kontaktuppgifter. 2. Uppgift om provtagaren är egen företagare eller anställd. Om provtagaren är anställd ska följande uppgifter om arbetsgivaren lämnas: namn, adress och övriga kontaktuppgifter samt uppgift om arbetsgivaren är ett utsädesföretag eller inte. 3. Uppgift om för vilka utsädesföretag och utsädesanläggningar provtagning kommer att utföras. 4. Uppgift om vilka arter som kommer att provtas.

text: C. Auktorisation meddelas av Jordbruksverket när provtagaren har genomgått officiell kurs för provtagare och godkänts vid officiell examination.

text: D. En provtagare som är anställd av ett utsädesföretag får endast ta ut och hantera prov från detta företag, om inte en särskild överenskommelse finns mellan företagen och Jordbruksverket.

text: E. Provtagaren ska 1. ta ut prov enligt ISTA:s gällande metoder och följa anvisningarna från Jordbruksverket, 2. årligen ta ut och hantera prov, 3. delta i en officiell repetitionskurs minst vartannat år.

text: F. Det ska vara en tillfredsställande överensstämmelse mellan analysresultaten av prov som provtagaren tagit ut och kontrollprov som en officiell provtagare tagit ut.

text: G. Jordbruksverket får återkalla auktorisationen om något av villkoren i punkterna C- F inte efterlevs. Återkallande får göras även om provtagaren inte bryter mot reglerna med avsikt. Jordbruksverket meddelar ett sådant återkallande till provtagarens arbetsgivare liksom till andra certifierande organ i Sverige. Utsäde som kommer från utsädespartier som provtagits av en provtagare vars auktorisation senare återkallats får underkännas vid certifieringen.

text: H. Ansökan ska göras till Jordbruksverket. Ansökan ska innehålla följande uppgifter: 1. utsädesföretagets namn, adress och övriga kontaktuppgifter, uppgift om vid vilka utsädesanläggningar auktoriserad provtagare kommer att användas, 2. uppgift om manuell eller automatisk provtagning sker vid anläggningen, 3. uppgift om vilka arter som kommer att provtas av den auktoriserade provtagaren, samt

text: 4. namn på de auktoriserade provtagare som kommer att provta utsäde för företagets räkning.

text: I. Innan provtagning påbörjas ska utsädesföretagets lokaler och utrustning godkännas av Jordbruksverket. Ett godtagbart ledningssystem för kvalitet enligt nationell eller internationell standard ska finnas. Systematisk kontroll av den automatiska provtagaren ska regelbundet utföras av en officiell eller auktoriserad provtagare.

text: J. Jordbruksverket ska informeras om alla förändringar som har betydelse för verksamheten, t.ex. personalförändringar. (

text: SJVFS 2005:90

text: Bilaga 3c

text: AUKTORISATION AV LABORATORIUM

text: A. Auktorisation för att utföra de laboratorieanalyser som ligger till grund för certifieringsorganets beslut om certifiering kan meddelas ett laboratorium om: 1. det är oberoende eller en del av ett utsädesföretag, 2. det har en person som är ansvarig för analysverksamheten med direkt ansvar för det tekniska arbetet och som har nödvändiga fackkunskaper för att leda analysverksamheten, 3. det finns ett godtagbart ledningssystem för kvalitet enligt nationell eller internationell standard, 4. de som utför analyser har nödvändiga kunskaper för de analyser som utförs och med godkänt resultat har genomgått examination för de analyser och arter som auktorisationen omfattar på ett sådant sätt att laboratoriet alltid har personal som kan genomföra de analyser som krävs, samt 5. det har nödvändiga lokaler och utrustning.

text: B. Ansökan ska göras till Jordbruksverket. Ansökan ska innehålla följande uppgifter: 1. Laboratoriets namn, adress och övriga kontaktuppgifter samt laboratoriets ägarförhållanden. Om mer än en lokal avses användas som laboratorium inom ramen för auktorisationen ska detta framgå. 2. Namn på och adress och övriga kontaktuppgifter till den person som är ansvarig för analysverksamheten och ställföreträdare för denna person. 3. Uppgift om vilka arter som laboratoriet söker auktorisation för. 4. Uppgift om laboratoriets lokaler och utrustning. 5. Uppgift om laboratoriepersonalens kunskaper, eventuella kurser och officiella examinationer inom utsädesanalysområdet. 6. Uppgift om för vilka utsädesföretag laboratoriet kommer att analysera utsäde.

text: Utformningen av analysbevisen som utfärdas ska godkännas av Jordbruksverket. Auktorisation meddelas när Jordbruksverket anser att kraven är uppfyllda.

text: C. Ett laboratorium som ägs eller ingår i samma koncern som ett utsädesföretag får endast analysera prov från detta företag, om inte en särskild överenskommelse finns mellan företagen och Jordbruksverket.

text: D. Analysering ska göras enligt ISTA:s gällande metoder och de nationella metoder för sundhetsanalyser som fastställs av Jordbruksverket, samt följa eventuella anvisningar från Jordbruksverket.

text: E. Resultaten av analyserna ska sändas till det certifierande organet omedelbart efter avslutad analys. Dessutom ska uppgift om analyserna och dess resultat skickas till Jordbruksverket om annat certifierande organ används av utsädesföretaget vars analyser laboratoriet utför. Resultaten ska skickas till Jordbruksverket i elektronisk form och i det format som Jordbruksverket fastställer.

text: F. Det ska vara en tillfredsställande överensstämmelse mellan analysresultaten från laboratoriet med de som stickprov som analyseras av Jordbruksverket. Laboratoriet ska dessutom 1. fylla i analysbevisen på ett tillfredsställande sätt, 2. vid Jordbruksverkets tillsyn bedömas ha genomfört uppgifterna på ett tillfredsställande sätt och följt upp eventuella anmärkningar, 3. delta i ringtester med tillfredsställande resultat, 4. skicka minst en person att delta i en officiell repetitionskurs varje år på ett sådant sätt att de personer som utför analyser deltar i en sådan kurs minst vartannat år, samt 5. informera Jordbruksverket om alla förändringar som har betydelse för verksamheten, t.ex. personalbyten inom utsädesanalysområdet.

text: G. Jordbruksverket får återkalla en auktorisation om något av villkoren i punkterna A och C-F inte efterlevs. Återkallande får göras även vid vårdslöshet. Utsäde som certifierats på grundval av analyser från ett laboratorium som förlorat sin auktorisation kan få certifieringen annullerad. (

text: SJVFS 2005:90

text: Bilaga 4

text: MÄRKNINGSKRAV

text: 1. Märkning av partier och förpackningar

text: a. Obligatorisk information på officiellt märke, avseende samtliga utsädesklasser och arter (med undantag för art- eller sortblandningar): ∗ 1. Texten "EG:s regler". 2. Certifieringsorgan och land. 3. Partiets referensnummer samt ev. löpnummer på säckar. 4. Månad och år för officiell försegling. 5. Art (anges med åtminstone latinskt namn i förkortad form). 6. Sort. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 7. Utsädesklass. För stamutsäde ska även anges antal generationer som föregår certifikatutsäde eller certifikatutsäde av första generationen. 8. Produktionsland. 9. Netto- eller bruttovikt. Har pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser använts, ska även typ av tillsats anges samt det ungefärliga förhållandet mellan frönas vikt och totalvikten. 10. För sorter som är hybrider eller inavelslinjer: a) För basutsäde, om hybriden eller inavelslinjen som utsädet tillhör har godkänts officiellt: Namnet på den komponent, under vilket den har godkänts officiellt, och texten "komponent" i fråga om hybrider eller inavelslinjer som uteslutande är avsedda som komponenter för slutliga sorter. b) För basutsäde i övriga fall: Namnet på den komponent som basutsädet tillhör (kan anges med kodbeteckning), åtföljt av ett omnämnande av den slutliga sorten och texten "komponent". c) För certifikatutsäde: Namnet på den sort som utsädet tillhör, åtföljt av texten "hybrid". 11. Om utsädet varit föremål för betning ska detta anges.

text: b. Obligatorisk information på officiellt märke för art- eller sortblandningar: 1. Texten "EG:s regler".* 2. Certifieringsorgan. 3. Partiets referensnummer samt ev. löpnummer på säckar. 4. Månad och år för officiell försegling. 5. Texten "Art- eller sortblandning", utsädesklass (C eller C2 efter vad som är tillämpligt). 6. Blandningens arter/sorter och deras viktförhållanden. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 7. Netto- eller bruttovikt. Har pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser använts, ska även typ av tillsats anges samt det ungefärliga förhållandet mellan frönas vikt och totalvikten. 8. utgått/upphävts 9. Om utsädet varit föremål för betning ska detta anges.

text: ∗ För svenskproducerat utsäde godkänt enligt bilaga 1 punkt 2 anges ”EG:s regler, svenska kvalitetskrav”. För naken havre anges dessutom ”lägsta grobarhet 75 %”.

text: 2. Särskild märkning

text: Märkning av F-material, som ska användas för produktion av stamutsäde. Det officiella märket ska omfatta följande upplysningar: 1. Art (anges med åtminstone latinskt namn i förkortad form). 2. Sort. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 3. Texten "F-material". 4. Referensnummer. 5. Produktionsland. 6. Om utsädet varit föremål för betning ska detta anges.

text: Märkning av icke slutgiltigt certifierat utsäde. Det officiella märket ska omfatta följande upplysningar: 1. Certifieringsorgan och land. 2. Art, får anges med latinskt namn i förkortad form. 3. Sort. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. I fråga om hybrider eller inavelslinjer som uteslutande är avsedda som komponenter för slutliga sorter ska texten "komponent" läggas till. 4. Utsädesklass. 5. För hybridsorter texten "hybrid". 6. Netto- eller bruttovikt. 7. Texten "Ej slutgiltigt certifierat utsäde". 8. Om utsädet varit föremål för betning ska detta anges.

text: Märkning av utsäde av en ännu icke godkänd sort

text: Det officiella märket ska omfatta följande upplysningar: 1. Certifieringsorgan och land. 2. Partiets referensnummer 3. Månad och år för officiell försegling 4. Art. 5. Sortens benämning (förädlarbeteckning, förslaget till officiell sortbenämning eller den godkända officiella sortbenämningen). 6. Texten "Sorten har ännu inte uppförts på den officiella sortlistan". 7. Texten ”Endast för försöksodling”. 8. Netto- eller bruttovikt eller deklarerat antal rent frö, eller i tillämpliga fall antalet frögyttringar. Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, ska även typ av tillsats anges samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten. 9. Om utsädet varit föremål för betning ska detta anges.

text: 3. Utformning av officiellt märke

text: a. Färg: F-material Vit Stamutsäde (klass A) Vit med violett diagonal rand Basutsäde (klass B) Vit Certifikatutsäde (klass C) Blå Certifikatutsäde 1:a generation (klass C1) Blå Certifikatutsäde 2:a generation (klass C2) Röd Art- eller sortblandningar Grön Ej dokumenterad sort Brun Icke slutligt certifierat utsäde Grå Ännu icke godkänd sort Orange

text: b. Storlek: Minsta storlek 110 x 67 mm. (

text: SJVFS 2005:90

text: Bilaga 5

text: OFFICIELLT DOKUMENT SOM KRÄVS VID UTFÖRSEL OCH INFÖRSEL AV ICKE SLUTLIGT CERTIFIERAT UTSÄDE (ENLIGT 21 a OCH 24 §§)

text: Dokumentet ska innehålla följande upplysningar:

text: 1. Utställande myndighet. 2. Art, får anges med latinskt namn i förkortad form. 3. Sort. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 4. Utsädesklass. 5. Referensnummer för moderparti samt i vilket land certifiering av sådant parti har skett. 6. Partiets eller odlingens referensnummer. 7. Areal för produktion av aktuellt parti. 8. Skördad mängd och antal förpackningar. 9. Godkänd fältbesiktning. 10. Resultat av ev. föranalyser. (

text: SJVFS 2001:27


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2003:20) om registrering av anläggningar med värphöns

text: I dessa föreskrifter förstås med djurhållare: ansvarig fysisk eller juridisk person på en produktionsplats, produktionsplats: anläggning med värphöns, värphöns: höns av arten Gallus gallus som är värpmogna och som hålls för produktion av ägg som inte är avsedda för kläckning. (

text: SJVFS 2004:91

type: stycke

type: paragraf

text: Dessa föreskrifter omfattar inte 1. produktionsplatser med en maximal kapacitet som är mindre än 350 värphöns, eller 2. produktionsplatser för inhysning av avelsvärphöns.

text: En djurhållare på en produktionsplats med en maximal kapacitet som är större än 350 värphöns ska till Statens jordbruksverk på blankett JSB 3.8 anmäla följande uppgifter om produktionsplatsen: 1. adress och fastighetsbeteckning, 2. djurhållarens namn, adress och person- eller organisationsnummer, 3. ägarens namn, adress och person- eller organisationsnummer, 4. geografiskt läge, 5. maximal kapacitet, 6. produktionsmetod, samt

text: Jfr

text: rådets direktiv 1999/74/EG av den 19 juli 1999

text: om att fastställa miniminormer för skyddet av värphöns (EGT L 203, 3.8.1999, s. 53, Celex 31999L0074) samt

text: kommissionens direktiv 2002/4/EG av den 30 januari 2002

text: om registrering av anläggningar som håller värphöns och som omfattas av

text: rådets direktiv 1999/74/EG

text: (EGT L 30, 31.1.2002, s. 44, Celex 32002L0004).

text: 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2004:91

type: rubrik

text: 7. antalet hus och avdelningar. Anmälan ska ha kommit in till Statens jordbruksverk senast den 30 april 2003. För produktionsplatser som kommer att tas i bruk efter detta datum ska anmälan kommit in innan de tas i bruk. (

text: SJVFS 2007:82

text: ) 4 § Förändringar på en produktionsplats som medför att sådana uppgifter som anmälts enligt 3 § inte längre är riktiga eller fullständiga ska senast en månad efter förändringen anmälas av djurhållaren till Statens jordbruksverk. 5 § har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:82

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. För anmälan som inkommit och registrerats före den 1 januari 2008 gäller äldre bestämmelser. (

text: SJVFS 2007:82

text: ) ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 januari 2008.

text: MATS PERSSON

text: Niklas Persson (Registerutvecklingsenheten)

type: foreskrift


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2007:12) om märkning och registrering av nötkreatur

text: Grundläggande bestämmelser om systemet för identifiering och registrering av nötkreatur finns i 1.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000

text: om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävande av

text: rådets förordning (EG) nr 820/97

text: , 2.

text: kommissionens förordning (EG) nr 911/2004 av den 29 april 2004

text: om genomförande av

text: beträffande öronmärken, pass och register på anläggningarna , 3.

text: kommissionens förordning (EG) nr 644/2005 av den 27 april 2005

text: om att tillåta ett särskilt identifieringssystem för nötkreatur som hålls för kulturella och historiska ändamål på godkända anläggningar som föreskrivs i 5

text: , 4. lagen (

text: ) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter, 5. förordningen (

text: ) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter. 6. lagen (

text: ) om provtagning på djur, m.m., samt 7. förordningen (

text: ) om provtagning på djur, m.m.

text: Jfr rådets direktiv

text: rådets direktiv 97/12/EG av den 17 mars 1997

text: om ändring och uppdatering av direktiv

text: om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen (EGT L 109, 25.4.1997, s. 1, Celex 31997L0012). 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2007:71

text: . 3 EGT L 204, 11.8.2000, s. 1 (Celex 32000R1760). 4 EUT L 163, 30.4.2004, s. 65 (Celex 32004R0911). 5 EUT L 107, 28.4.2005, s. 18 (Celex 32005R0644).

text: Definitioner

text: Vid tillämpningen av dessa föreskrifter avses med besättning: samtliga djur på en produktionsplats där det stadigvarande hålls moderdjur, CDB: Centrala nötkreatursregistret, djur: nötkreatur (inbegripet Bison bison och Bubalus bubalus), djurhållare: detsamma som avses i

text: artikel 2 i förordning (EG) nr 1760/2000

text: , egen produktionsplats: produktionsplats varpå man är registrerad som djurhållare enligt 3 § i denna föreskrift, ersättningsbricka: efterbeställd originalbricka, importbricka: en röd öronbricka förpräglad med ursprunglandets produktionsplatsnummer, individnummer samt kontrollsiffra, moderdjur: ett hondjur som har gett avkomma eller är dräktigt, originalbricka: en öronbricka som är förpräglad med produktionsplats- och individnummer samt kontrollsiffra, produktionsplats: detsamma som avses med anläggning i

text: , samt den del av ett transportmedel varpå djur transporteras och som ska registreras i enlighet med 4 §, samt reservbricka: en öronbricka som är förpräglad med produktionsplatsnummer och på vilken individnummer och kontrollsiffra ska skrivas på för hand.

text: Registrering av produktionsplats

text: Djurhållare på en produktionsplats ska till Jordbruksverket eller Svensk Mjölk AB på blankett JSB3.1 anmäla följande uppgifter om: 1. Djurhållarens namn, adress, telefonnummer, person- eller organisationsnummer, 2. produktionsplatsens adress, fastighetsbeteckning, församling, kommun, 3. vilka djurslag som omfattas av verksamheten på produktionsplatsen, och 4. typ av verksamhet på produktionsplatsen. (

text: SJVFS 2007:83

text: Djurhållare på en produktionsplats som utgörs av ett transportmedel för djur ska på blankett JSB3.11 anmäla transportmedlets registreringsnummer och typ av transportmedel, samt uppgifterna i 3 § med undantag för punkten 2 om: 1. Djur från fler än en produktionsplats blandas på transportmedlet under transport varefter de lämnas av på fler än en produktionsplats eller, 2. den mottagande eller avsändande produktionsplatsens djurhållare inte har kännedom om den produktionsplats djuren hämtades ifrån respektive kommer till.

text: SJVFS 2007:71

text: Förändringar på en produktionsplats som medför att sådana uppgifter som anmälts enligt 3 och 4 §§ inte längre är fullständiga eller riktiga ska senast en månad efter förändringen anmälas till Jordbruksverket av djurhållaren. Anmälningsskyldigheten avser även upphörande av djurhållning. Vid en anmälan enligt första stycket ska det produktionsplatsnummer som tilldelats platsen enligt 6 § alltid uppges.

text: Produktionsplatsnummer

text: Produktionsplats som anmälts enligt 3 och 4 §§ tilldelas ett produktionsplatsnummer av Jordbruksverket. Numret gäller för all verksamhet med nötkreatur, svin, får eller getter på produktionsplatsen. Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket i ett enskilt fall medge att en produktionsplats utformas på annat vis än vad som sägs i 2 §. Ett sådant medgivande kan av Jordbruksverket förenas med vissa villkor.

text: Märkning av djur

text: Märkning av djur enligt dessa föreskrifter får endast utföras i enlighet med de märkningssystem och med användande av de öronbrickor som godkänts av Jordbruksverket. Öronbrickor ska innehålla de uppgifter som framgår av 9 §. Märkningen ska, om inte annat anges, utföras av djurhållaren eller av denne anlitad person.

text: En kalv ska märkas med en originalbricka i vartdera örat senast 20 dagar efter födseln. Kalvar som lämnar födelsebesättningen ska oavsett ålder vara märkta med originalbricka i vartdera örat. Kalvar som dött före en veckas ålder behöver dock inte vara märkta innan de lämnar produktionsplatsen om de lämnas till en destruktionsanläggning. Originalbrickor får endast användas i besättningar där djurhållaren i enlighet med 25 § har rapporterat att det finns moderdjur av det aktuella djurslaget.

text: Djur ska märkas med gula originalbrickor präglade med följande identitetsuppgifter: 1. Landsbeteckningen SE, 2. födelsebesättningens produktionsplatsnummer, 3. individnummer som ska bestå av ett löpnummer inom födelsebesättningen, numret får inte vara högre än 9999, samt 4. kontrollsiffra. Det kan förekomma djur med annan färg på brickorna än gul. Dessa djur får dock endast märkas med brickor av annan färg än gul då det gäller märkning med ersättnings- eller reservbrickor. Ett djur får aldrig märkas med ett identitetsnummer som redan finns på ett annat djur i besättningen. Individnummer som använts på originalbrickor enligt första stycket får inte användas i besättningen igen förrän tio år efter det datum djuret dött.

text: Då ett djur har tappat en öronbricka eller brickan har blivit oläslig ska en ersättningsbricka snarast möjligt appliceras på djuret. Ersättningsbrickan ska alltid vara präglad med samma identitetsuppgifter som fanns på originalbrickan. Detta gäller även de fall djuret vid beställningen av ersättningsbrickan hålls på annan produktionsplats än i sin födelsebesättning. Ersättningsbrickor får endast användas av djurhållare på sådana produktionsplatser som i enlighet med 3 och 5 §§ har anmält att de har djur av det aktuella djurslaget.

text: Djur som tappat en originalbricka kan märkas med en ersättnings- eller reservbricka. Djur ska dock alltid vara märkta med minst en original- eller ersättningsbricka. Reservbrickor får endast beställas till de djur som är födda på djurhållarens egna produktionsplatser.

text: I de fall ett moderdjur tillfälligt hålls på en annan produktionsplats än den stadigvarande och därvid lämnar avkomma ska avkomman märkas med det produktionsplatsnummer där moderdjuret stadigvarande hålls eller senast har hållits stadigvarande.

text: Beställningar av originalbrickor, ersättningsbrickor och reservbrickor ska lämnas till Jordbruksverket eller till sådan organisation med vilken Jordbruksverket träffat avtal om detta.

text: Jordbruksverket kan i enskilda fall medge att öronbrickorna avlägsnas i enlighet med förordning

text: (EG) nr 644/2005

text: på djur som hålls för kulturella eller historiska ändamål på av Jordbruksverket godkända produktionsplatser. Öronbrickorna ska i dessa fall ersättas med det märkningssystem som anvisas av Jordbruksverket och ska utgöras av: 1. Två öronbrickor av plast eller metall, eller 2. en tatuering. Av märkningen ska framgå de identitetsuppgifter som anges 9 § första stycket 1- 4.

text: Djur som inte är födda i Sverige ska vid ankomsten till den första mottagande produktionsplatsen i landet märkas med svenska importbrickor. Den ursprungliga märkningen får inte avlägsnas. Djurhållaren ansvarar för att en officiell veterinär anlitas för märkningen av djuren. Veterinären ska beställa öronbrickorna hos Jordbruksverket och märka djuren i enlighet med de närmare anvisningar som verket lämnar i varje enskilt fall. Veterinären ska även registrera märkningen i den aktuella produktionsplatsens journal på sådant sätt att sambandet mellan den ursprungliga och den svenska märkningen anges tydligt.

text: Journalföring av djurinnehav

text: En djurhållare ska registrera uppgifter som avses i denna paragraf samt i 19 § i en journal som godkänts av Jordbruksverket. Journalen ska föras kronologiskt. I journalen ska datum anges för de förändringar som inträffar på produktionsplatsen. Rättningar ska hanteras med annulleringsposter och nya registreringsposter. Uppgifterna ska registreras i journalen samma dag som förändringen inträffat. För respektive djurslag på produktionsplatsen ska en och samma journal användas. En journal ska avse en produktionsplats. Varje produktionsplats identifieras av sitt produktionsplatsnummer. I de fall djur flyttas till en djurhållares egna produktionsplatser och dessa utgör beten samt under förutsättning att det där inte hålls djur tillhörande någon annan djurhållare, behöver förflyttningarna endast noteras i journalen som förs på den produktionsplats där djuren hålls stadigvarande.

text: Avsändande och mottagande djurhållare ska vid transporter i sin journal registrera transportfordonets produktionsplatsnummer i de fall som framgår av 22 §. (SJVFS

text: Vid elektronisk journalföring får enbart databaserade program som godkänts av Jordbruksverket användas. Ansökan om godkännande ska ges in till Jordbruksverket.

text: Dataprogrammen ska vara avsedda för PC- eller Macintosh-datorer. Om annan datormiljö avses att användas måste särskild överenskommelse träffas med Jordbruksverket. Journalföringsdelen ska vara en separat modul i den elektroniska journalen. Journalföringsmodulen ska versionshanteras separat. Jordbruksverket godkänner en version av journalföringsmodulen. I den elektroniska journalen ska framgå registreringstidpunkt för varje registrerad post samt uppgift om namnet på det program som utnyttjas för registrering av händelsen. Från den elektroniska journalen ska det vara möjligt att ta fram en lista som har samma uppställning som de manuellt förda journaler som godkänts av Jordbruksverket.

text: Journalföring enligt 16 - 18 §§ avseende djur ska omfatta de uppgifter som avses i

text: artikel 8 b

text: – d förordning

text: (EG) nr 911/2004

text: , samt: 1. Djurets identitetsnummer, 2. födelsedatum, 3. kön, och 4. ras. Av journalföringen ska det vid varje tidpunkt totala djurinnehavet framgå med varje enskilt djurs identitet angiven. Då journalföringen påbörjas ska samtliga djur som redan finns på produktionsplatsen registreras i journalen.

text: Djurhållaren ska bevara uppgifterna i journalen i minst tre år. (

text: SJVFS 2007:71

text: Rapportering till CDB

text: En djurhållare eller dennes ombud ska rapportera varje förändring av sitt innehav av djur till Jordbruksverket eller Svensk Mjölk AB. Med förändring av djurinnehav avses även förflyttning av djur mellan en djurhållares olika produktionsplatser. De djurhållare, som inte bedriver förmedlings- eller slakteriverksamhet, behöver dock inte rapportera förflyttning av djur mellan egna produktionsplatser om dessa ligger inom samma eller angränsande kommuner. Djur som tillfälligt utgår från en produktionsplats och återförs till den produktionsplats djuren lämnade ska rapporteras tillfälligt ute. Djurhållare som tar emot djur rapporterade som tillfälligt ute ska inte rapportera denna förändring i sitt djurinnehav. Rapporteringen ska utföras senast sju dagar efter det att förändringen av djurinnehavet inträffade. En kalvs födelse ska rapporteras senast sju dagar efter det att kalven märktes i enlighet med 8 §. Rapportering som sker enligt 24 § 1-3 och som skickas med post, ska ha kommit in till Jordbruksverket eller Svensk Mjölk AB senast tre dagar efter det att rapporteringen utfördes.

text: Slakteri ska rapportera att djur är slaktade i samband med den ordinarie rapporteringen av slakt enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:56

text: ) om slakteriers rapportering av avseende slaktade djur. Ombud ska på begäran av Jordbruksverket kunna uppvisa fullmakt från djurhållaren. (

text: SJVFS 2007:83

text: Djurhållare vid transport ska endast rapportera när: 1. Djur från fler än en produktionsplats blandas under transport varefter de lämnas av på fler än en produktionsplats, eller 2. djurhållare på en avsändande eller mottagande produktionsplats inte har kännedom om varandra. Denna paragraf gäller inte rapportering av djur som förs direkt till slakt.

text: I de fall djurhållare vid transport är skyldiga att rapportera enligt 22 § ska djurhållarna på avsändande respektive mottagande produktionsplats rapportera tranportmedlets produktionsplatsnummer.

text: Rapportering enligt 21 § första stycket och 22 § ska ske antingen genom att använda: 1. Jordbruksverkets blankett SJV E16.1, 2. Svensk Mjölk AB:s blanketter som godkänts av Jordbruksverket för detta ändamål, 3. husdjursföreningarnas ordinarie inrapporteringsvägar för officiella kontrollprogram till Svensk Mjölk AB, 4. Jordbruksverkets internettjänst. Jordbruksverket kan besluta att rapportering enligt 21 § första stycket och 22 § får ske på annat sätt än vad som framgår av första stycket 1-4.

text: Vid rapportering ska följande anges: 1. Djurhållarens produktionsplatsnummer, 2. djurets identitetsnummer, 3. datum för förändringen, 4. djurets kön, och 5. vad förändringen av djurinnehavet på produktionsplatsen beror på. I de fall förändringen av djurinnehavet beror på födelse ska dessutom följande anges: 1. Moderdjurets identitetsnummer, och 2. kalvens ras; härvid ska de koder som framgår av bilaga 1 användas. I de fall förändringen av djurinnehavet beror på att djur inkommit till eller utgått från produktionsplatsen ska det, utöver vad som framgår i första stycket, även anges till respektive från vilket produktionsplatsnummer djuret har kommit. Vidare ska det vid import eller export av djur anges det aktuella import- respektive exportlandet i enlighet med bilaga 2.

text: I de fall ett moderdjur tillfälligt hålls på en annan produktionsplats än den stadigvarande och därvid lämnar avkomma ska avkomman rapporteras med det produktionsplatsnummer som djuret märks med i enlighet med 12 §.

text: Förändringar som rapporteras skriftligen enligt 24 § 1, 2 eller 3 ska vara undertecknade av djurhållaren eller dennes ombud. Vid elektronisk rapportering enligt 24 § 4 krävs inget undertecknande av djurhållaren. Förändringar som rapporteras enligt 24 § 4 ska verifieras av djurhållaren genom en behörighetskod (PIN-kod) som tilldelats av Jordbruksverket.

text: Avgifter m.m.

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:83

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:83

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:83

text: En djurhållare som beställer originalöronbrickor ska betala en avgift till Jordbruksverket om 80 kronor per beställning för att täcka de kostnader som är förenade med systemet för märkning av djur.

text: Vid utförsel av djur ska en djurhållare hos Jordbruksverket ansöka om ett nötkreaturspass för varje djur som ska föras ut. I ansökan ska djurens fullständiga identitetsnummer anges. Ansökan ska ges in till Jordbruksverket senast två veckor innan utförsel ska ske. Djurhållaren ska betala en avgift till Jordbruksverket om 60 kronor för varje utfärdat pass.

text: Destruktion av använda öronbrickor

text: Djurhållare på en produktionsplats där slakt eller destruktion bedrivs ska destruera använda öronbrickor från slaktade djur.

text: Övriga bestämmelser

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: 1. För rapportering som inkommit och registrerats före den 1 januari 2008 gäller äldre bestämmelser. (

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2008. MATS PERSSON Peter Svensson (Registerutvecklingsenheten)

text: Bilaga 1

text: Raslista

text: Kod Ras

text: 01 SRB (Svensk röd och vit boskap) 02 SLB (Svensk låglands boskap) 03 SKB (Svensk kullig boskap) 04 SJB (Svensk Jersey boskap) 05 SAB (Svensk Ayrshire boskap) 06 RB (Röd dansk boskap) 08 Hereford 09 Charolais 11 Aberdeen Angus 12 Limousin 14 Simmental 16 Highland Cattle 17 Belted Galloway 18 Blonde d’Aquitaine 19 Dexter 20 Galloway 21 Tiroler Grauvieh 22 Piemontese 23 Belgisk blå och vit boskap 24 Gelbvieh 25 Chianina 26 South Devon 27 Montbéliard 28 Fleckvie 29 Wagyu 30 Dansk Korthorn 31 Brown Swiss 40 Rödkulla 41 Fjällko 42 Väneko 43 Bohuskulla 44 Ringamålako 50 Telemarkfe 51 Vestlandsk fjordfe 52 Dølafe 90 Bison bison (amerikansk bison) 91 Bubalus bubalus (buffel, vattenbuffel) 99 Korsning/ obestämbar ras

text: Bilaga 2 SE-nummer

text: SE- Land nummer

text: SE 000001 Island SE 000002 Norge SE 000003 Finland SE 000004 Danmark SE 000006 Nederländerna SE 000007 Belgien SE 000008 Luxemburg SE 000009 Tyskland SE 000011 Frankrike SE 000013 Spanien SE 000014 Portugal SE 000015 Italien SE 000016 Schweiz SE 000017 Österrike SE 000018 Grekland SE 000019 Irland SE 000020 Storbritannien SE 000021 Polen SE 000022 Estland SE 000023 Lettland SE 000024 Litauen SE 000025 Ungern SE 000026 Tjeckien SE 000027 Slovakien SE 000028 Slovenien SE 000029 Cypern SE 000031 Malta SE 000032 Serbien Montenegro SE 000040 USA SE 000041 Kanada SE 000050 Jordanien SE 000051 Kroatien SE 000052 Ryssland SE 000053 Vitryssland SE 000054 Turkiet SE 000055 Bosnien och Hercegovina SE 000060 Australien SE 000061 Nya Zeeland SE 000080 Sydkorea SE 000081 Malaysia SE 000082 Japan


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2007:13) om märkning och registrering av svin

text: Grundläggande bestämmelser om märkning och registrering av svin finns i 1.

text: rådets direktiv 92/102/EEG

text: om identifikation och registrering av djur , 2.

text: rådets direktiv 97/12/EG av den 17 mars 1997

text: om ändring och uppdatering av direktiv

text: om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen , 3.

text: om ändring av

text: rådets direktiv 64/432/EEG

text: om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen , 4.

text: kommissionens beslut 2000/678/EG

text: om fastställande av föreskrifter för registrering av jordbruksföretag i nationella databaser avseende svin i 6 enlighet med

text: rådets direktiv 64/432/EEG

text: , 5. lagen (

text: ) om provtagning på djur, m.m., samt 6. förordningen (

text: ) om provtagning på djur, m.m.

text: Jfr

text: rådets direktiv 92/102/EEG av den 27 november 1992

text: om identifikation och registrering av djur (EGT L 355, 5.12.1992, s. 32, Celex 31992L0102),

text: om ändring och uppdatering av direktiv

text: om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen (EGT L 109, 25.4.1997, s. 1, Celex 31997L0012),

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/15/EG av den 10 april 2000

text: om ändring av

text: rådets direktiv 64/432/EEG

text: om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen (EGT L 105, 3.5.2000, s. 34, Celex 32000L0015) samt

text: kommissionens beslut 2000/678/EG av den 23 oktober 2000

text: om fastställande av föreskrifter för registrering av jordbruksföretag i nationella databaser avseende svin i enlighet med

text: rådets direktiv 64/432/EEG

text: (EGT L 281, 7.11.2000, s. 16, Celex 32000D0678). 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2007:72

text: . 3 EGT L 355, 5.12.1992, s. 32 (Celex 31992L0102). 4 EGT L 109, 25.4.1997, s. 1 (Celex 31997L0012). 5 EGT L 105, 3.5.2000, s. 34 (Celex 32000L0015). 6 EGT L 281, 7.11.2000, s. 16 (Celex 32000D0678).

text: Definitioner

text: Vid tillämpningen av dessa föreskrifter avses med djur: sådana svin som avses i

text: rådets direktiv 64/432/EEG av den 26 juni 1964

text: om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen djurhållare: varje fysisk eller juridisk person som, även tillfälligt, är ansvarig för djur, ersättningsbricka: efterbeställd originalbricka, importbricka: en röd öronbricka förpräglad med ursprunglandets produktionsplatsnummer samt individnummer, klövbärande djur: djur tillhörande ordningen Artiodactyle, såsom exempelvis nötkreatur, svin, får och getter, moderdjur: ett hondjur som har gett avkomma eller är dräktigt, originalbricka: en öronbricka som är förpräglad med produktionsplatsnummer och i förekommande fall individnummer, samt produktionsplats: varje form av verksamhet, byggnad eller, i fråga om frilandsjordbruk, plats där djur hålls, förvaras eller hanteras, samt den del av ett transportmedel varpå djur transporteras och som ska registreras i enlighet med 4 §.

text: Registrering av produktionsplats

text: Djurhållare på en produktionsplats ska till Jordbruksverket på blankett JSB3.1 anmäla följande uppgifter om: 1. Djurhållarens namn, adress, telefonnummer, person- eller organisationsnummer, 2. produktionsplatsens adress, fastighetsbeteckning, församling, kommun, 3. vilket djurslag som omfattas av verksamheten på produktionsplatsen, 4. produktionsplatsens geografiska koordinater, 5. produktionsinriktning, 6. produktionsplatsens kapacitet, och 7. typ av verksamhet. De uppgifter som avses i första stycket 4-6 gäller inte en produktionsplats där det enbart hålls svin som omfattas av Djurskyddsmyndighetens föreskrifter (

text: DFS 2004:16

text: ) och allmänna råd om villkor för hållande, uppfödning och försäljning m.m. av djur avsedda för sällskap och hobby. (

text: SJVFS 2007:84

text: Djurhållare på en produktionsplats som utgör ett transportmedel för djur ska på blankett JSB3.11 anmäla transportmedlets registreringsnummer och typ av transportmedel, samt uppgifterna i 3 §, med undantag för 2 och 4-7, om: 1. Djur från fler än en produktionsplats blandas på transportmedlet under transport varefter de lämnas av på fler än en produktionsplats eller, 2. den mottagande produktionsplatsens djurhållare inte har kännedom om den produktionsplats som djuren hämtades från så att denne kan rapportera de uppgifter som avses i 21 §. (

text: SJVFS 2007:72

text: 7 EGT L 121, 29.7.1964, s. 1977 (Celex 31964L0432).

text: Förändringar på en produktionsplats som medför att sådana uppgifter som anmälts enligt 3 § eller 4 § inte längre är fullständiga eller riktiga ska senast en månad efter förändringen anmälas till Jordbruksverket av djurhållaren. Anmälningsskyldigheten avser även upphörande av djurhållning. Vid en anmälan enligt första stycket ska det produktionsplatsnummer som tilldelats platsen enligt 6 § alltid uppges.

text: Produktionsplatsnummer

text: Produktionsplats som anmälts enligt 3 § eller 4 § tilldelas ett produktionsplatsnummer av Jordbruksverket. Numret gäller för all verksamhet med nötkreatur, svin, får eller getter på produktionsplatsen. Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket i ett enskilt fall medge att en produktionsplats utformas på annat vis än vad som sägs i 2 §. Ett sådant medgivande kan av Jordbruksverket förenas med vissa villkor.

text: Märkning av djur

text: Märkning av djur enligt dessa föreskrifter ska ske genom applicering av minst en öronbricka eller tatuering på djuret. Märkningen får endast utföras i enlighet med de märkningssystem och med användande av de öronbrickor eller de tatueringsenheter som godkänts av Jordbruksverket. Öronbrickor och tatueringsenheter ska innehålla de uppgifter som framgår av 11 §. Brickornas handelar ska alltid vara gula. Brickornas hondelar får aldrig vara röda. Märkningen ska, om inte annat anges, utföras av djurhållaren eller av denne anlitad person. En tatuering ska vara läsbar under djurets hela livstid och öronbrickor ska sitta säkert.

text: Om ett djur ska märkas med öronbrickor ska det första gången ske med originalbrickor. Originalbrickor får endast användas i besättningar där det finns moderdjur av det aktuella djurslaget.

text: Då ett djur tappat en öronbricka eller brickan blivit oläslig ska en ersättningsbricka snarast möjligt appliceras på djuret. Ersättningsbrickan ska alltid vara präglad med samma identitetsuppgifter som fanns på originalbrickan. Detta gäller även i de fall djuret vid beställningen av ersättningsbrickan hålls på annan produktionsplats än i sin födelsebesättning. Ersättningsbrickor får endast användas av djurhållare på sådana produktionsplatser som i enlighet med 3 eller 5 §§ har anmält att de har djur av det aktuella djurslaget.

text: Beställningar av originalbrickor, ersättningsbrickor och tatueringsenheter ska lämnas till Jordbruksverket eller till sådan organisation med vilken Jordbruksverket träffat avtal om detta.

text: Följande identitetsuppgifter ska användas vid märkning av djur: 1. Landsbeteckningen SE, och 2. födelsebesättningens produktionsplatsnummer. Öronbrickorna får kompletteras med djurets individnummer.

text: Djur ska märkas snarast möjligt och senast när de lämnar sin födelsebesättning. Djur som dör i sin födelsebesättning behöver dock inte vara märkta om de lämnas till en destruktionsanläggning.

text: Djur som inte är födda i Sverige ska vid ankomsten till den första mottagande produktionsplatsen i landet märkas med svenska importbrickor. Den ursprungliga märkningen får inte avlägsnas. Djurhållaren svarar för att en officiell veterinär anlitas för märkningen av djuren. Veterinären ska beställa öronbrickorna hos Jordbruksverket och märka djuren i enlighet med de närmare anvisningar som verket lämnar i varje enskilt fall. Veterinären ska även registrera märkningen i den aktuella produktionsplatsens journal på sådant sätt att sambandet mellan den ursprungliga och den svenska märkningen anges tydligt.

text: Journalföring av djurinnehav

text: En djurhållare ska registrera de uppgifter som framgår av 17 §. Journalen ska föras kronologiskt. I journalen ska datum anges för de förändringar som inträffar på produktionsplatsen. Rättningar ska hanteras med annulleringsposter och nya registreringsposter. Uppgifterna ska registreras i journalen samma dag som förändringen inträffat. För respektive djurslag på produktionsplatsen ska en och samma journal användas. En journal ska avse en produktionsplats. Varje produktionsplats identifieras av sitt produktionsplatsnummer. Avsändande och mottagande djurhållare ska vid transporter i sin journal registrera transportfordonets produktionsplatsnummer i de fall som framgår av 19 § tredje stycket 1 – 2.

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:72

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:72

text: Journalföring enligt 14 § avseende djur ska omfatta följande uppgifter: 1. Till produktionsplatsen inkommande djur. Därvid ska uppgifter registreras om antalet djur samt den produktionsplats varifrån djuren närmast kommer med angivande av produktionsplatsnummer eller namn och fullständig adress samt datum för djurens ankomst till produktionsplatsen. 2. Djur som lämnar produktionsplatsen. Därvid ska uppgifter registreras om antalet djur samt den produktionsplats som tar emot djuren med angivande av produktionsplatsnummer eller namn och fullständig adress samt det datum då djuren lämnade produktionsplatsen. Detta gäller även döda djur. 3. Djur som föds på produktionsplatsen. Journalföring ska senast ske då djuren blivit avvanda. För samtliga förändringar enligt första stycket 1 – 3 ska det aktuella djurets fullständiga identitet enligt 11 § noteras. Av journalföringen ska det vid varje tidpunkt framgå det totala djurinnehavet med undantag för de djur som ännu inte är avvanda, med angivande av djurens identitet. Då journalföringen påbörjas ska antalet djur som redan finns på produktionsplatsen registreras i journalen.

text: Djurhållaren ska bevara uppgifterna i journalen i tre år. (

text: SJVFS 2007:72

text: Rapportering av förflyttning av djur

text: Ett eller flera djur som mottas på en produktionsplats ska rapporteras av djurhållaren på denna produktionsplats eller dennes ombud. Rapporteringsskyldigheten gäller inte om djurhållaren på en produktionsplats mottar sådana djur som avses i 3 § andra stycket och det på produktionsplatsen inte hålls eller hanteras andra klövbärande djur. Om det har skett en utförsel av djur från Sverige ska denna rapporteras av djurhållaren på den avsändande produktionsplatsen. Rapporteringen ska göras till Jordbruksverket och utföras senast sju dagar efter mottagandet på eller avsändandet från produktionsplatsen. Rapportering som skickas med post, ska ha kommit in till Jordbruksverket senast tre dagar efter det att rapporteringen utfördes. Djurhållare vid transport ska räknas som avsändande respektive mottagande produktionsplats i följande fall och är därmed skyldiga att rapportera till grisregistret om: 1. Djur från fler än en produktionsplats blandas under transport varefter de lämnas av på fler än en produktionsplats, eller 2. djurhållare på en produktionsplats som mottar svin inte har sådan kännedom om förflyttningen av svinen att han kan rapportera de uppgifter som avses i 21 §. Om ett slakteri mottar ett eller flera djur för slakt ska denna förflyttning rapporteras genom den ordinarie rapporteringen av slakt enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:56

text: ) om slakteriers rapportering avseende slaktade djur.

text: Rapportering enligt 19 § första och andra stycket ska ske antingen genom att använda 1. Jordbruksverkets blankett JSB3.7, eller 2. en fil enligt en av Jordbruksverket fastställd postbeskrivning (filspecifikation) via Jordbruksverkets internettjänst. Uppgifterna ska verifieras via elegitimation. 3. direktregistrering i webbformulär via Jordbruksverkets internettjänst. Uppgifterna ska verifieras via e-legitimation. Jordbruksverket kan besluta att en rapportering enligt 19 § första stycket får ske på annat sätt än vad som framgår av första stycket 1 och 2. (

text: SJVFS 2007:84

text: Vid rapporteringen ska följande anges: 1. Den avsändande produktionsplatsens produktionsplatsnummer, 2. den mottagande produktionsplatsens produktionsplatsnummer, 3. antalet förflyttade djur och 4. datum för ett djurs avfärd och ankomst. Om det har skett en införsel av djur till Sverige ska, utöver vad som anges i första stycket 2 – 4, adressen till den anläggning varifrån ett djur har förflyttats och numret på det hälsointyg som åtföljer djuret eller gruppen av djur anges. Om det har skett en utförsel av djur från Sverige ska, utöver vad som avses i första stycket 1, 3 och 4, det mottagande landet samt numret på det hälsointyg som åtföljer djuret eller gruppen av djur anges.

text: Avgifter

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:84

text: ). 23 § har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:84

text: ). 24 § En djurhållare som beställer originalbrickor eller tatueringsenheter ska betala en avgift till Jordbruksverket om 80 kr per beställning för att täcka de kostnader som är förenade med systemet för märkning av djur.

text: Destruktion av använda öronbrickor

text: Övriga bestämmelser

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: SJVFS 2007:84

text: ) ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 januari 2008. 20 § första stycket 3 träder ikraft den 31 mars 2008.

text: MATS PERSSON

text: Peter Svensson (Registerutvecklingsenheten)