text: 1 kap. Allmänna bestämmelser

text: Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas då vattenmyndigheten klassificerar ekologisk status eller potential och kemisk ytvattenstatus för ytvattenförekomster och fastställer miljökvalitetsnormer för dessa enligt

text: 3 kap.

text: och

text: 2 §§

text: 4 kap.

text: 4 a

text: och

text: 16 §§

text: vattenförvaltningsförordningen (2004:660)

text: och bilaga V till

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000

text: om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område, senast ändrat genom Kommissionens direktiv

text: av den 30 oktober 2014 om ändring av

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG

text: om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område, samt artiklarna

text: och

text: samt bilaga 1 till

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/105/EG av den 16 december 2008

text: om miljökvalitetsnormer inom vattenpolitikens område och ändring och senare upphävande av

text: rådets direktiv 82/176/EEG

text: och

text: , samt om ändring av

text: , senast ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/39/EU av den 12 augusti 2013

text: om ändring av direktiven

text: och

text: vad gäller prioriterade ämnen på vattenpolitikens område samt redovisar sådana uppgifter enligt

text: 9 kap. 2 § vattenförvaltningsförordningen (2004:660)

text: Definitioner

text: Termer och uttryck som används i dessa föreskrifter har samma betydelse som i

text: och Havs- och vattenmyndighetens föreskrifter och allmänna råd (

text: HVMFS 2017:20

text: ) om kartläggning och analys av ytvatten enligt samma förordning om inte annat anges i

text: 3 §

text: i detta kapitel.

text: I dessa föreskrifter avses med Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2025-11-01 Aktivt brukad mark: ungskog, hyggen och aktivt brukad åkermark, dock inte betes- och slåttervall.

text: Allmänna fysikalisk-kemiska bedömningsgrunder: de fysikalisk-kemiska bedömningsgrunder som inte innefattar särskilda förorenande ämnen.

text: Anlagda ytor: tomtmark, väg eller annan hårdgjord yta, industritomt, bebyggelse eller övrig inte hårdgjord markyta, som är mänskligt tillskapad.

text: Artificiella strukturer: strukturer skapade genom mänsklig aktivetet, ofta med artificiella material, som leder till en avvikelse från referensförhållandet avseende hydromorfologin. Exempel på artificiella strukturer är pirar, erosionsskydd, invallningar, bryggor m.m.

text: Bedömningsgrund: naturvetenskapligt kriterium för att klassificera kemisk ytvattenstatus och ekologisk status eller ekologisk potential. De biologiska, hydromorfologiska och allmänna fysikalisk-kemiska bedömningsgrunderna innehåller referensvärden eller referensförhållanden och klassgränser för en kvalitetsfaktor. Metoder för beräkning beskrivs närmare i Havs- och vattenmyndighetens vägledningar. Bedömningsgrunderna för kvalitetsfaktorn särskilda förorenande ämnen framgår i tabell 1 i bilaga 2 och i tabell 1 i bilaga 5 medan bedömningsgrunderna för kemisk ytvattenstatus framgår av bilaga 6.

text: Biota: vattenlevande organismer som t.ex. fisk, kräftdjur och blötdjur.

text: Ekologisk kvalitetskvot (EK): motsvarar förhållandet mellan observerade värden för en viss ytvattenförekomst och de referensvärden som är tillämpliga på denna ytvattenförekomst. Kvoten uttrycks som ett numeriskt värde mellan 0 och 1, där hög ekologisk status motsvaras av värden nära ett (1) och dålig ekologisk status motsvaras av värden nära noll (0).

text: Grunda vattenområden (för hydromorfologi): vattenområden utanför strandlinjen i sjöar, kustvatten och vatten i övergångszon, vars bottensediment och strukturer är väsentligt påverkade av vågors rörelse eller regelbundna vattenståndsvariationer på grund av tidvatten och vindskjuvning.

text: Grupp av ytvattenförekomster: två eller flera ytvattenförekomster som ligger inom samma vattendistrikt, har samma typtillhörighet och är föremål för likartad påverkan.

text: Hydromorfologisk typ: en grupp av ytvattenförekomster med likartade hydromorfologiska processer och strukturer. Hydromorfologisk typ utgör utgångspunkt för bedömning av referensförhållandet.

text: Klassgräns: gräns mellan de olika klasserna i en biologisk, hydromorfologisk och allmän fysikalisk-kemisk bedömningsgrund. Klassificering: parametrar och kvalitetsfaktorer bedöms för att sedan vägas samman till ekologisk status eller ekologisk potential samt kemisk ytvattenstatus.

text: Kustnära område: tidvis vattentäckt kustområde. Område som är vattentäckt vid högsta förutsebara vattenstånd.

text: Kvalitetsfaktor: biologisk, fysikalisk-kemisk eller hydromorfologisk faktor. En kvalitetsfaktor består av en eller flera parametrar.

text: Matris: en del av vattenmiljön (vatten, sediment eller biota). Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2025-11-01 Meandrande vattendrag: vattendrag med en vattendragsfåra som har en regelbunden till oregelbunden slingrande sträckning med erosion i ytterkurvorna och sedimentation i innerkurvorna.

text: Närområde: markområde som ansluter till vattendrag, sjöar och kustvatten och vatten i övergångszon. Markområde från vattendragsfårans övre kant intill 30 meter i anslutande markområde för vattendrag. Markområde som ansluter från ytvattenförekomstens strandlinje intill 30 meter i omkringliggande markområde för sjöar. Markområde som börjar vid strandlinjen intill 100 meter i anslutande landområde eller vattenområde för kustvatten och vatten i övergångszon.

text: Osäkerhet: den samlade osäkerheten i miljöövervakningsdata för en enskild parameter eller kvalitetsfaktor samt osäkerheten i att resultatet av en bedömning av en parameter eller klassificering av en kvalitetsfaktor är inom den aktuella statusklassen. Osäkerheten uttrycks, där det är möjligt, i form av sannolikhet för felaktig klassificering.

text: Parameter: del av en biologisk, allmän fysikalisk-kemisk eller hydromorfologisk kvalitetsfaktor för ekologiska bedömningsgrunder, eller ett ämne eller en ämnesgrupp för kemiska bedömningsgrunder.

text: Referensförhållande: tillstånd i form av biologiska, allmänna fysikaliskkemiska och hydromorfologiska funktioner och strukturer som en ytvattenförekomst uppvisar vid ingen eller mycket liten mänsklig påverkan. Referensförhållande kan fastställas specifikt för ytvattenförekomsten eller för typer av ytvattenförekomster.

text: Referensvärde: tillstånd för en parameter då en ytvattenförekomst uppvisar ingen eller mycket liten mänsklig påverkan. Referensvärde kan fastställas specifikt för ytvattenförekomsten eller för typer av ytvattenförekomster.

text: Rimlighetsbedömning: en värdering om resultatet av en bedömning av en enskild parameter eller klassificering av kvalitetsfaktor är rimlig i förhållande till ytvattenförekomstens karakterisering och påverkan samt avseende ekologisk status eller ekologisk potential i relation till andra relevanta kvalitetsfaktorer. Bedömningen ska genomföras utifrån bästa tillgängliga kunskap om tillstånd och påverkan.

text: Strandlinje: gräns mellan havsområde och landområde i kustvatten eller vatten i övergångszon, gräns mellan sjöyta och landområde i sjö samt gräns mellan vattenyta och vattendragsfårans kant i vattendrag, som definieras av medelvattenståndet i ytvattenförekomsten.

text: Svämplan: flacka ytor längs vattendrag som bildas genom återkommande översvämningar och som i de flesta fall avgränsas av en dalgång. I sjöar utgörs svämplan av områden längs strandlinjen som bildas genom återkommande översvämningar vid höga vattenstånd.

text: Särskilda förorenande ämnen: en kvalitetsfaktor som omfattar de förorenande ämnen för vilka det finns värden i bilaga 2 avsnitt 7 och bilaga 5 avsnitt 4 i dessa föreskrifter och som släpps ut eller tillförs ytvattenförekomsten i betydande mängd.

text: Tillförlitlighet: beskriver osäkerheten om resultatet av klassificeringen av den Konsoliderad elektronisk kemiska statusen, den sammanvägda ekologiska statusen eller ekologiska utgåva Uppdaterad 2025-11-01 potentialen är inom den aktuella statusklassen. Tillförlitligheten bedöms till fyra kategorier, hög (3), medel (2), låg (1) eller okänd (0).

text: Vattendragsfåra: vattendragets botten samt kanter upp till den nivå där vattnet översvämmar omkringliggande närområde och svämplan.

text: Övervakningsstation: ett geografiskt läge som är representativt för en ytvattenförekomst. Information från en övervakningsstation kan bestå av data från en enskild provtagningsplats eller flera provtagningsplatser.

type: kapitel

text: 2 kap. Klassificering

text: Vattenmyndigheten ska klassificera ekologisk status alternativt ekologisk potential och kemisk ytvattenstatus för en ytvattenförekomst i syfte att beskriva rådande tillstånd i ytvattenförekomsten och till stöd för att bedöma vilka miljökvalitetsnormer som ska fastställas.

text: Den nationella planen enligt

text: 11 kap. 28 § miljöbalken

text: är, enligt

text: och

text: 26 §§

text: förordningen (

text: ) om vattenverksamheter, vägledande och ska främja att vattenmyndighetens arbete med klassificering enligt

text: bedrivs med den prioriteringsordning som behövs för att genomföra planen.

text: Ekologisk status och ekologisk potential

text: Vattenmyndigheten ska vid klassificering av ekologisk status och ekologisk potential utgå från – resultatet av den övervakning som ska genomföras enligt Havs- och vattenmyndighetens föreskrifter (

text: ) om övervakning av ytvatten enligt

text: , och – de i bilaga 1–5 angivna klassgränserna för biologiska, allmänna fysikaliskkemiska och hydromorfologiska parametrarna och kvalitetsfaktorerna samt de i tabell 1 i bilaga 2 och i tabell 1 i bilaga 5 angivna värdena för särskilda förorenande ämnen. Klassificeringen får baseras på underlagsdata från grupp av ytvattenförekomster.

text: Vattenmyndigheten ska först bedöma de enskilda parametrarna för de biologiska, allmänna fysikalisk-kemiska och hydromorfologiska kvalitetsfaktorerna och därefter väga samman resultatet och klassificera status för respektive biologiska, fysikalisk-kemiska och hydromorfologiska kvalitetsfaktorer enligt bilaga 1–5. Vattenmyndigheten ska klassificera den fysikalisk-kemiska kvalitetsfaktorn särskilda förorenande ämnen, om något eller några av de ämnen som finns angivna i tabell 1 i bilaga 2 och tabell 1 i bilaga 5 släpps ut eller tillförs ytvattenförekomsten i betydande mängd, till – god status eller god potential om övervakningsresultat visar att värdet i tabell 1 i bilaga 2 och tabell 1 i bilaga 5 för något av de aktuella ämnena inte överskrids vid någon för ytvattenförekomsten representativ övervakningsstation, och – måttlig status eller måttlig potential om värdet i tabell 1 i bilaga 2 och tabell 1 i bilaga 5 för något ämne överskrids vid någon för ytvattenförekomsten representativ övervakningsstation. Osäkerheten ska bedömas för en enskild parameter samt för resultatet av klassificering av en kvalitetsfaktor. Om vattenmyndigheten anser att osäkerheten

text: av en enskild parameter eller klassificering av en enskild kvalitetsfaktor är hög ska orsaken utredas. Konsoliderad elektronisk utgåva Rimlighetsbedömning för en enskild parameter eller kvalitetsfaktor ska Uppdaterad 2025-11-01 genomföras. Om vattenmyndigheten anser att en bedömning av en enskild parameter eller klassificering av en enskild kvalitetsfaktor inte är rimlig ska orsaken utredas. Bedömning av osäkerhet och rimlighet ska även göras av expertbedömning enligt 10 § i detta kapitel. Om en utredning bekräftar att resultatet av klassificeringen inte är rimligt ska vattenmyndigheten bortse från resultatet av klassificeringen för berörd parameter eller kvalitetsfaktor. Vattenmyndigheten ska då genomföra en expertbedömning enligt 10 § i detta kapitel för berörda parametrar eller kvalitetsfaktorer. Resultatet av vattenmyndighetens bedömningar enligt denna paragraf ska dokumenteras enligt 12 § i detta kapitel.

text: Vattenmyndigheten ska efter bedömningarna i 4 § i detta kapitel göra en sammanvägning enligt nedan. När betydande mänsklig påverkan har identifierats enligt 8 § Havs- och vattenmyndighetens föreskrifter och allmänna råd (HMVFS 2017:20) om kartläggning och analys av ytvatten enligt

text: ska vattenmyndigheten vid sammanvägningen enligt nedan använda den eller de kvalitetsfaktorer som är mest relevanta för att följa konsekvensen av aktuell miljöpåverkan. Vid klassificering av ekologisk status eller ekologisk potential ska vattenmyndigheten först väga samman de biologiska kvalitetsfaktorerna. I de fall de biologiska kvalitetsfaktorerna ger resultatet hög eller god status respektive maximal eller god ekologisk potential ska därutöver de fysikaliskkemiska kvalitetsfaktorerna vägas samman. De fysikalisk-kemiska kvalitetsfaktorerna kan försämra den ekologiska statusen endast från hög till god alternativt till måttlig eller från god till måttlig. De fysikalisk-kemiska kvalitetsfaktorerna kan försämra den ekologiska potentialen endast från maximal till god alternativt maximal till måttlig eller från god till måttlig. I de fall de biologiska och fysikalisk-kemiska kvalitetsfaktorerna ger resultatet hög status eller maximal potential ska därutöver de hydromorfologiska kvalitetsfaktorerna vägas samman. De hydromorfologiska kvalitetsfaktorerna kan endast försämra den ekologiska statusen från hög till god och den ekologiska potentialen från maximal till god. Vid sammanvägning blir den kvalitetsfaktor som klassificerats till sämst status eller potential styrande. Klassificeringen får baseras på underlagsdata från grupp av ytvattenförekomster. Vid klassificering av ekologisk status eller ekologisk potential ska tillförlitligheten bedömas. Resultatet ska dokumenteras enligt

text: 12 §

text: i detta kapitel.

text: Vattenmyndigheten ska vid klassificering av ekologisk potential för en konstgjord eller kraftigt modifierad ytvattenförekomst – använda de kvalitetsfaktorer som ska tillämpas för den ytvattenkategori som ytvattenförekomsten tilldelats i enlighet med 8 g § Havs- och vattenmyndighetens föreskrifter och allmänna råd (HMVFS 2017:20) om kartläggning och analys av ytvatten enligt

text: , och – för varje ytvattenförekomst beskriva och definiera maximal, god, måttlig, otillfredsställande och dålig ekologisk potential i enlighet med

text: 1 kap. 4 § vattenförvaltningsförordningen (2004:660)

text: och

text: och

text: 8 §§

text: i detta kapitel. Resultatet ska dokumenteras enligt

text: 12 §

text: i detta kapitel.

text: Vattenmyndigheten ska för varje ytvattenförekomst som förklarats som Konsoliderad elektronisk konstgjord eller kraftigt modifierad utifrån biologiska kvalitetsfaktorer enligt utgåva Uppdaterad 2025-11-01 aktuell ytvattenkategori underbygga tillhörande bedömningar med uppgifter om – maximal ekologisk potential, det vill säga ytvattenförekomstens referensförhållande, – vad som är god ekologisk potential för ytvattenförekomsten, och – ytvattenförekomstens nuvarande ekologiska potential. Resultatet ska dokumenteras enligt 12 § i detta kapitel.

text: När vattenmyndigheten klassificerar ekologisk potential för de biologiska, hydromorfologiska och fysikalisk-kemiska kvalitetsfaktorer ska detta göras utifrån bedömningsgrunderna i bilaga 1–5 för den ytvattenkategori som den konstgjorda eller kraftigt modifierade ytvattenförekomsten bäst stämmer överens med. När vattenmyndigheten klassificerar ekologisk potential för de kvalitetsfaktorer som inte bedöms vara påverkade av en ytvattenförekomsts konstgjorda eller kraftigt modifierade karaktär ska den klass för status som framgår i bilaga 1–5 för den bedömda kvalitetsfaktorns status ersättas med motsvarande klass för potential enligt följande – hög status motsvarar maximal potential, – god status motsvarar god potential, – måttlig status motsvarar måttlig potential, – otillfredsställande status motsvarar otillfredsställande potential, och – dålig status motsvarar dålig potential.

text: När vattenmyndigheten klassificerar ekologisk potential för de kvalitetsfaktorer som bedöms vara påverkade av en ytvattenförekomsts konstgjorda eller kraftigt modifierade karaktär ska klassen som framgår i bilaga 1–5 för den bedömda kvalitetsfaktorns status ersättas med motsvarande klass för potential enligt följande – maximal potential motsvarar de högsta ekologiska förhållanden som kan uppnås, – god potential motsvarar lätta förändringar jämfört med de ekologiska förhållanden som föreligger vid maximal potential, – måttlig potential motsvarar måttliga förändringar jämfört med de ekologiska förhållanden som föreligger vid maximal potential, – otillfredsställande potential motsvarar stora förändringar jämfört med de ekologiska förhållanden som föreligger vid maximal potential, och – dålig potential motsvarar allvarliga förändringar jämfört med de ekologiska förhållanden som föreligger vid maximal potential. Dessa förhållanden får uppskattas genom en expertbedömning enligt 10 § i detta kapitel. Resultatet ska dokumenteras enligt 12 § i detta kapitel.

text: Kemisk ytvattenstatus

text: Vattenmyndigheten ska klassificera kemisk ytvattenstatus för de prioriterade, prioriterade farliga samt andra ämnen och ämnesgrupper som är upptagna i tabell 1 i bilaga 6 och släpps ut eller tillförs en ytvattenförekomst, om inget annat medges enligt rimlighetsbedömningen eller osäkerhetsbedömningen i denna paragraf samt enligt 11 § i detta kapitel, till 1. uppnår ej god kemisk ytvattenstatus, om övervakningsresultat visar att något gränsvärde i tabell 1 i bilaga 6 för minst ett av ämnena överskrids vid någon för ytvattenförekomsten representativ övervakningsstation, eller 2. uppnår god kemisk ytvattenstatus i en ytvattenförekomst, om inget av gränsvärdena överskrids vid någon för ytvattenförekomsten representativ övervakningsstation. För de ämnen där det förekommer gränsvärden för biota i tabell 1 i bilaga 6 ska, om inget annat medges enligt osäkerhetsbedömningen eller

text: rimlighetsbedömningen i denna paragraf samt enligt 11 § i detta kapitel, årsmedelvärdena för vatten inte användas vid klassificeringen. Konsoliderad elektronisk utgåva Osäkerheten ska bedömas för en enskild parameter. Om vattenmyndigheten Uppdaterad 2025-11-01 anser att osäkerheten av en enskild parameter är hög ska orsaken utredas. Rimlighetsbedömning för en parameter ska genomföras. Om vattenmyndigheten anser att en bedömning för en enskild parameter inte är rimlig ska orsaken utredas. Om en utredning bekräftar att resultatet av klassificeringen inte är rimligt ska vattenmyndigheten bortse från resultatet av berörd parameter. Vattenmyndigheten ska då genomföra en expertbedömning enligt 11 § detta kapitel. Klassificeringen kan baseras på underlagsdata från grupp av ytvattenförekomster. Vid klassificering av kemisk status ska tillförlitligheten bedömas. Resultatet av vattenmyndighetens bedömningar enligt denna paragraf ska dokumenteras enligt 12 § detta kapitel.

text: Expertbedömning

text: Vattenmyndigheten ska genomföra en expertbedömning för enskilda parametrar och i förekommande fall kvalitetsfaktorer vid klassificering av ytvattenförekomstens ekologiska status eller ekologiska potential om underlagsdata för ytvattenförekomsten saknas eller har hög osäkerhet och det inte heller är möjligt att inhämta underlagsdata som behövs för bedömningsgrunderna enligt bilaga 1–5, samt att det därefter – inte är möjligt att tillämpa en eller flera bedömningsgrunder enligt bilaga 1– 5, – bekräftats av utredning att resultatet av klassificeringen enligt 4 § inte är rimligt, eller – bekräftats att resultatet av klassificeringen har hög osäkerhet. Expertbedömning ska genomföras utifrån bästa tillgängliga kunskap om status och påverkan och utgå ifrån parametrar och klassgränser i bedömningsgrunderna i bilaga 1–5. Resultatet ska dokumenteras enligt 12 § i detta kapitel.

text: Vattenmyndigheten ska genomföra en expertbedömning för enskilda parametrar vid klassificering av ytvattenförekomstens kemiska status om underlagsdata för ytvattenförekomsten saknas eller har hög osäkerhet och det inte heller är möjligt att inhämta underlagsdata som behövs för bedömningsgrunden enligt bilaga 6, samt att det därefter – inte är möjligt att tillämpa bedömningsgrunderna för prioriterade, prioriterade farliga samt andra ämnen och ämnesgrupper som anges i tabell 1 i bilaga 6, – bekräftats av utredning att resultatet av klassificeringen enligt 4 § inte är rimligt, eller – bekräftats att resultatet av klassificeringen har hög osäkerhet.

text: Expertbedömningen ska genomföras utifrån i tabell 1 i bilaga 6 angivna parametrar och gränsvärden samt utifrån bästa tillgängliga kunskap om tillstånd och påverkan. Resultatet ska dokumenteras enligt 12 § detta kapitel.

text: Dokumentation

text: För varje ytvattenförekomst ska det, i av Havs- och vattenmyndigheten angiven databas, redovisas hur klassificeringen enligt detta kapitel har utförts, resultatet av denna samt genomförda bedömningar särskilt avseende

text: – varje klassificerad parameter eller kvalitetsfaktor för ekologisk status Konsoliderad elektronisk alternativt ekologisk potential och kemisk ytvattenstatus samt skäl till valda utgåva Uppdaterad 2025-11-01 parametrar eller kvalitetsfaktorer vid klassificeringen, – referensvärden och klassgränser i de fall dessa har justerats, och – motiv, genomförande och resultat av expertbedömning enligt 2 kap. 10 och 11 §§ i dessa föreskrifter. En separat redovisning får göras för de ämnen som uppträder som allmänt förekommande långlivade, bioackumulerande och toxiska (PBT-ämnen) enligt vad som framgår av sista kolumnen i tabell 1 bilaga 6 samt för de prioriterade ämnena som anges i

text: 4 kap. 4 § första stycket 3 vattenförvaltningsförordningen (2004:660)

text: . Dessutom ska information om det underlag som har använts vid klassificeringen dokumenteras för respektive klassificerad kvalitetsfaktor. Vattenmyndigheten ska med hänsyn till de krav som ställs i

text: 2 kap. 4 § vattenförvaltningsförordningen (2004:660)

text: sammanfatta och presentera informationen på ett lättförståeligt sätt.

text: 3 kap. Förutsättningar för fastställande av miljökvalitetsnormer

text: När vattenmyndigheten fastställer en miljökvalitetsnorm för en ytvattenförekomst enligt 4 kap. i dessa föreskrifter ska det göras utifrån resultatet av – beskrivningen av betydande mänsklig påverkan enligt 8 § Havs- och vattenmyndighetens föreskrifter och allmänna råd (HMVFS 2017:20) om kartläggning och analys av ytvatten enligt

text: , – klassificeringen av ekologisk status och ekologisk potential och kemisk ytvattenstatus enligt

text: 2 kap.

text: i dessa föreskrifter, och – riskbedömningen enligt

text: 9 §

text: Havs- och vattenmyndighetens föreskrifter och allmänna råd (HMVFS 2017:20) om kartläggning och analys av ytvatten enligt

text: Innan vattenmyndigheten fastställer en miljökvalitetsnorm för en ytvattenförekomst som utgör, utgör del av eller påverkar ett sådant skyddat område som ingår i register över skyddade områden enligt

text: 3 kap. 2 § vattenförvaltningsförordningen (2004:660)

text: ska vattenmyndigheten bedöma om bestämmelserna för det skyddade området ställer särskilda krav avseende en enskild parameter eller kvalitetsfaktor. Vattenmyndigheten ska dokumentera och redovisa bedömningar och resultat i av Havs- och vattenmyndigheten angiven databas. Vattenmyndigheten ska med hänsyn till de krav som ställs i

text: 4 kap. Fastställande av miljökvalitetsnormer

text: Den nationella planen enligt

text: 11 kap. 28 § miljöbalken

text: , är enligt

text: och

text: 26 §§

text: förordningen (

text: ) om vattenverksamheter, vägledande och ska främja att vattenmyndighetens arbete med kvalitetskrav enligt

text: Vattenmyndigheten ska vid fastställande av en miljökvalitetsnorm, utöver bestämmelserna i

text: 4 kap.

text: , tillämpa bestämmelserna i detta kapitel.

text: Vattenmyndigheten ska fastställa miljökvalitetsnormen till hög ekologisk status i en ytvattenförekomst om den ekologiska statusen har klassificerats till hög Konsoliderad elektronisk utgåva i ytvattenförekomsten. Uppdaterad 2025-11-01 Vattenmyndigheten ska fastställa miljökvalitetsnormen till god ekologisk status i en ytvattenförekomst om den ekologiska statusen har klassificerats till god, måttlig, otillfredsställande eller dålig i ytvattenförekomsten, med beaktande av vad som följer av

text: 4 kap.

text: och 6–11 §§ i detta kapitel. Vattenmyndigheten ska fastställa miljökvalitetsnormen till maximal ekologisk potential i en ytvattenförekomst om den ekologiska potentialen har klassificerats till maximal i ytvattenförekomsten. Vattenmyndigheten ska fastställa miljökvalitetsnormen till god ekologisk potential i en ytvattenförekomst om den ekologiska potentialen har klassificerats till god, måttlig, otillfredsställande eller dålig i ytvattenförekomsten, med beaktande av vad som följer av

text: 4 kap.

text: och 6–11 §§ i detta kapitel. När vattenmyndigheten fastställer miljökvalitetsnormen ska det ske så att respektive biologiska, fysikalisk-kemiska eller hydromorfologiska kvalitetsfaktorer för ytvattenförekomsten inte försämras till en lägre statusklass än den bedömda statusklassen för respektive kvalitetsfaktor.

text: Vattenmyndigheten ska fastställa miljökvalitetsnormen för kemisk ytvattenstatus för en ytvattenförekomst till god kemisk ytvattenstatus, med beaktande av vad som följer av

text: 4 kap.

text: och 6–11 §§ i detta kapitel.

text: Vattenmyndigheten ska fastställa miljökvalitetsnormen för en ytvattenförekomst som utgör, utgör del av eller påverkar skyddade områden så att bestämmelser för respektive skyddat område kan följas enligt

text: 4 kap.

text: och

text: 6 a §§

text: Om kriterier för skyddade områden enligt 4 kap. 6 och 6 a §§ eller undantag enligt

text: 4 kap.

text: och

text: 10 §§

text: och detta kapitel är uppfyllda ska vattenmyndigheten fastställa miljökvalitetsnormen för ytvattenförekomsten så att det framgår vilken kvalitetsfaktor för ekologisk status alternativt ekologisk potential eller vilken enskild parameter för kemisk ytvattenstatus som är justerad med anledning av de krav som följer av det skyddade området eller undantaget. Den justerade parametern eller kvalitetsfaktorn ska redovisas i av Havs- och vattenmyndigheten angiven databas och i förvaltningsplan och åtgärdsprogram i enlighet med 5–7 §§ i Havs- och vattenmyndighetens föreskrifter och allmänna råd (

text: HVMFS 2015:34

text: ) om förvaltningsplaner och åtgärdsprogram för ytvatten enligt

text: Undantag

text: För den ytvattenförekomst där ekologisk ytvattenstatus alternativt potential eller kemisk ytvattenstatus är sämre än god ska vattenmyndigheten utreda om undantag enligt

text: 4 kap.

text: och

text: 10 §§

text: är tillämpbart. Vattenmyndigheten ska först utreda om undantag enligt

text: 4 kap. 9 § vattenförvaltningsförordningen (2004:660)

text: , förlängd tidsfrist, är tillämpbart. Därefter ska vattenmyndigheten utreda om undantag enligt

text: 4 kap. 10 § vattenförvaltningsförordningen (2004:660)

text: , mindre stränga kvalitetskrav, är tillämpbart. Resultatet ska dokumenteras enligt 13 § i detta kapitel.

text: Vattenmyndigheten ska vid beslut om förlängd tidsfrist underbygga Konsoliderad elektronisk tillhörande bedömningar med uppgifter om utgåva Uppdaterad 2025-11-01 – god ekologisk status alternativt god ekologisk potential kan uppnås i första hand senast 2021 och i andra hand senast den 22 december 2027, – god kemisk ytvattenstatus kan uppnås senast vid den tidpunkt som följer av tillämpningen av

text: 4 kap.

text: och

text: 9 §§

text: , – alla förbättringar som behövs och som kan åstadkommas senast den 22 december 2027, innefattande de som är beroende av naturliga förhållanden och enligt vad som framgår av

text: och

text: 26 §§

text: förordningen (

text: ) om vattenverksamheter, – orsaken till den förlängda tidsfristen är att det inte är möjligt av tekniska skäl eller med rimliga kostnader åstadkomma de förbättringar som behövs eller om det är en följd av naturliga förhållanden, – vilken eller vilka typer av betydande mänsklig påverkan som identifierats enligt 8 § Havs- och vattenmyndighetens föreskrifter och allmänna råd (HMVFS 2017:20) om kartläggning och analys av ytvatten enligt

text: samt vilken kvalitetsfaktor som inte uppnår god ekologisk status alternativt god ekologisk potential eller vilken parameter som inte uppnår god kemisk ytvattenstatus senast 2021 eller 22 december 2027 och som motiverar den förlängda tidsfristen samt – hur vattenmiljön stegvis ska förbättras och hur det säkerställs att kvaliteten inte riskerar att försämras ytterligare. Resultatet ska dokumenteras enligt

text: 13 §

text: i detta kapitel.

text: Vattenmyndigheten ska vid beslut om mindre stränga kvalitetskrav underbygga tillhörande bedömningar med uppgifter om – orsaken till undantaget från att nå god ekologisk status alternativt god ekologisk potential eller god kemisk ytvattenstatus är naturliga förhållanden, att det är omöjligt eller skulle medföra orimliga kostnader, – vilken eller vilka typer av betydande mänsklig påverkan som identifierats enligt 8 § Havs- och vattenmyndighetens föreskrifter och allmänna råd (HMVFS 2017:20) om kartläggning och analys av ytvatten enligt

text: samt vilken kvalitetsfaktor som inte uppnår god ekologisk status alternativt god ekologisk potential eller vilken parameter som inte uppnår god kemisk ytvattenstatus och som motiverar mindre stränga kvalitetskrav, – de miljömässiga eller samhällsekonomiska behov som inte utan orimliga kostnader kan tillgodoses på ett sätt som är väsentligt bättre för miljön samt – hur det säkerställs att alla möjliga åtgärder vidtas så att kvaliteten inte riskerar att försämras ytterligare. Resultatet ska dokumenteras enligt

text: 13 §

text: i detta kapitel.

text: När vattenmyndigheten beslutar om mindre stränga kvalitetskrav för en ytvattenförekomst ska vattenmyndigheten även besluta om förlängd tidsfrist i de fall det är tillämpligt.

text: Vattenmyndigheten ska för den ytvattenförekomst där mindre stränga kvalitetskrav har beslutats i föregående förvaltningscykel utreda om ytvattenförekomsten kan uppnå god ekologisk status alternativt god ekologisk potential eller god kemisk ytvattenstatus. Om förutsättningar för mindre stränga kvalitetskrav kvarstår ska vattenmyndigheten fatta nytt beslut om mindre stränga kvalitetskrav. Finner vattenmyndigheten att det saknas grund för att besluta om mindre stränga kvalitetskrav ska vattenmyndigheten revidera miljökvalitetsnormen. Resultatet ska dokumenteras enligt 13 § i detta kapitel.

text: Vattenmyndigheten ska se över och vid behov revidera miljökvalitetsnormen för den ytvattenförekomst där en verksamhet eller åtgärd Konsoliderad elektronisk utgåva tillåtits enligt

text: 4 kap. 11 § vattenförvaltningsförordningen (2004:660)

text: efter det att Uppdaterad 2025-11-01 den tillåtna verksamheten eller åtgärden har påbörjats eller genomförts och effekter av denna har konstaterats i ytvattenförekomsten. Resultatet ska dokumenteras enligt 13 § i detta kapitel.

text: Dokumentation

text: Vattenmyndigheten ska vid fastställande och redovisning av miljökvalitetsnormer dokumentera bedömningar och resultat enligt detta kapitel i av Havs- och vattenmyndigheten angiven databas. Vattenmyndigheten ska med hänsyn till de krav som ställs i

text: sammanfatta och presentera informationen på ett lättförståeligt sätt. Redovisning ska särskilt ske för – den bedömning som tillämpning av bestämmelsen i

text: 4 kap.

text: 7 §§

text: medför, särskilt på kvalitetsfaktoreller parameternivå, – de avvikelser och undantag från kvalitetskraven enligt

text: 4 kap.

text: och

text: 4 a §§

text: som tillämpning av bestämmelserna i

text: 4 kap.

text: och

text: 16 §§

text: samma förordning medför särskilt på kvalitetsfaktor- eller parameternivå och – ställningstaganden för ändring av en miljökvalitetsnorm.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2020 då Havs- och vattenmyndighetens föreskrifter (

text: HVMFS 2013:19

text: ) om klassificering och miljökvalitetsnormer avseende ytvatten ska upphöra att gälla. (

text: HVMFS 2019:25

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 november 2025. (

text: HVMFS 2025:23

text: Bilaga 1

text: Konsoliderad elektronisk utgåva

text: Uppdaterad 2025-11-01 BILAGA 1: BEDÖMNINGSGRUNDER FÖR BIOLOGISKA

text: KVALITETSFAKTORER I SJÖAR OCH VATTENDRAG

text: 1 Växtplankton i sjöar

text: 1.1 Kvalitetsfaktor och ingående parametrar

text: Växtplankton i sjöar ska klassificeras genom parametrarna totalbiomassa, klorofyll a och växtplantontrofiskt index (PTI). Dessa visar på näringsförhållanden. Klassgränserna i tabell 1.1–1.3 ska användas vid klassificering av respektive parameter. Även parametern antal taxa av växtplankton, vilken visar på surhet, ska beräknas. Detta ska göras enligt avsnitt 1.6 och klassgränserna i tabell 1.4 ska användas vid klassificering av artantal. Sammanvägningen ska ske enligt beskrivning i avsnitt 1.7.

text: 1.2 Krav på underlagsdata

text: För att bedömningsgrunden ska kunna tillämpas ska provtagning ha skett under juli till augusti. Analys av växtplankton ska ha gjorts enligt standarden SS-EN 16698:2015, SS-EN 15204:2006, SS-EN 16695:2015 eller med annan metod som ger likvärdigt resultat. Minst tre års data ska användas för klassificeringen. Provtagning och analys av klorofyll a ska ha gjorts enligt SS-EN ISO 5667- 1:2007 och SS 28146 eller med annan metod som ger likvärdigt resultat. För att bedömning av status ska kunna göras ska typologi enligt Havs- och vattenmyndighetens föreskrifter och allmänna råd (HMVFS 2017:20) om kartläggning och analys av ytvatten enligt

text: användas. För sjötyper som saknar referensvärden enligt avsnitt 1.3– 1.5 används referensvärden för den övergripande typen region och humus.

text: 1.3 Totalbiomassa

text: Tabell 1.1. Referensvärden, maximala värden (totbiomax), klassgränser och EK för parametern totalbiomassa (mg/l). Typ Klass- Bio- Bio- EK EK Region Status- Bio- EK gräns massa massa Gony +humus gräns massa Gony 1MLK totbioref 0,20 0,46 1 1 1K totbioref 0,46 1 H/G 0,50 0,67 0,96 0,97 H/G 0,69 0,99 G/M 1,0 1,3 0,90 0,88 G/M 1,4 0,94 M/O 2,2 2,7 0,75 0,71 M/O 2,8 0,85 O/D 4,8 5,5 0,42 0,36 O/D 5,5 0,67 totbiomax 8,1 8,1 0 0 totbiomax 16 0 1GLB totbioref 3,1 1 1B totbioref 1,7 1 H/G 4,6 0,97 H/G 3,4 0,96 G/M 9,2 0,88 G/M 6,8 0,87 M/O 18 0,71 M/O 14 0,69 O/D 36 0,35 O/D 28 0,35 totbiomax 54 0 totbiomax 42 0 1MLB totbioref 0,30 0,81 1 1 2B totbioref 0,76 1 H/G 0,60 2,2 0,97 0,95 H/G 2,3 0,94 G/M 1,2 4,4 0,90 0,86 G/M 4,6 0,85 M/O 2,7 8,8 0,73 0,69 M/O 9,2 0,68 O/D 6,0 18 0,36 0,34 O/D 18 0,34 totbiomax 9,2 27 0 0 totbiomax 27 0

text: 2GLB totbioref 0,59 1 3K totbioref 0,13 1 H/G 2,4 0,93 H/G 0,24 0,96 Konsoliderad elektronisk utgåva G/M 4,8 0,83 G/M 0,48 0,87 Uppdaterad 2025-11-01

text: M/O 9,6 0,65 M/O 0,96 0,69 O/D 19 0,27 O/D 1,9 0,34

text: totbiomax 26 0 totbiomax 2,8 0 2MLB totbioref 0,30 1,0 1 1 3B totbioref 0,30 1

text: H/G 0,60 2,3 0,97 0,95 H/G 0,95 0,94 G/M 1,2 4,6 0,92 0,86 G/M 1,9 0,86 M/O 2,7 9,2 0,79 0,68 M/O 3,8 0,68 O/D 6 18 0,51 0,35 O/D 7,6 0,34

text: totbiomax 12 27 0 0 totbiomax 11 0 3MLK totbioref 0,20 1 4K totbioref 0,09 1

text: H/G 0,40 0,96 H/G 0,13 0,97 G/M 0,65 0,91 G/M 0,26 0,88 M/O 1,5 0,73 M/O 0,52 0,70 O/D 3,3 0,35 O/D 1,0 0,33

text: totbiomax 5,0 0 totbiomax 1,5 0 3GLB totbioref 0,66 1

text: H/G 1,3 0,96 G/M 2,6 0,88 M/O 5,3 0,72 O/D 11 0,37

text: totbiomax 17 0 3MLB totbioref 0,20 0,30 1 1

text: H/G 0,50 0,84 0,96 0,94 G/M 0,80 1,7 0,91 0,86 M/O 2,2 3,4 0,71 0,69 O/D 4,8 6,7 0,34 0,34 totbiomax 7,2 10 0 0

text: 1.4 Klorofyll a

text: Tabell 1.2. Referensvärden, maximala värden (chlmax), klassgränser och EK för parametern klorofyll a.

text: Typ Status- Kloro- Kloro- EK EK Region Status- Kloro- EK gräns fyll a fyll a Gony +humus gräns fyll a Gony 1MLK chlref 2,5 3,2 1 1 1K chlref 2,7 1 H/G 5,0 4,6 0,95 0,93 H/G 4,3 0,97 G/M 8,5 6,9 0,87 0,82 G/M 8,6 0,90 M/O 17 10 0,69 0,67 M/O 17 0,75 O/D 33 16 0,35 0,38 O/D 34 0,46 chlmax 50 24 0 0 chlmax 61 0 1GLB chlref 16 1 1B chlref 10 1 H/G 31 0,89 H/G 18 0,90 G/M 47 0,77 G/M 27 0,79 M/O 70 0,60 M/O 41 0,62 O/D 100 0,37 O/D 61 0,37 chlmax 150 0 chlmax 90 0 1MLB chlref 3,0 5,0 1 1 2B chlref 8 1 H/G 6,0 12 0,94 0,87 H/G 12 0,92 G/M 10 18 0,86 0,77 G/M 18 0,81 M/O 20 27 0,66 0,61 M/O 27 0,64 O/D 40 41 0,26 0,36 O/D 41 0,39 chlmax 53 61 0 0 chlmax 61 0

text: Konsoliderad elektronisk H/G 6,0 17 0,94 0,92 H/G 2,4 0,97 utgåva G/M 10 26 0,86 0,81 G/M 4,8 0,88 Uppdaterad 2025-11-01 M/O 20 38 0,66 0,64 M/O 10 0,71 O/D 40 57 0,26 0,38 O/D 19 0,35 chlmax 53 86 0 0 chlmax 29 0 3MLK chlref 2,0 1 3B chlref 3,1 1 H/G 4,0 0,94 H/G 4,9 0,94 G/M 6,0 0,88 G/M 7,4 0,85 M/O 12 0,71 M/O 11 0,72 O/D 24 0,35 O/D 17 0,52 chlmax 36 0 chlmax 31 0 3MLB chlref 2,5 3,1 1 1 4K chlref 0,74 1 H/G 5,0 5,9 0,95 0,90 H/G 1,0 0,98 G/M 7,5 8,9 0,89 0,79 G/M 2,0 0,89 M/O 17 13 0,69 0,62 M/O 4,0 0,71 O/D 33 20 0,35 0,37 O/D 8,0 0,36 chlmax 50 30 0 0 chlmax 12 0

text: 1.5 Växtplanktontrofiskt index (PTI)

text: Tabell 1.3. Referensvärden, maximala värden (PTImax) och klassgränser för PTI. Typ Status- PTI EK Region Status- PTI EK gräns +humus gräns 1MLK PTIref -0,30 1 1K PTIref -0,30 1 H/G 0,02 0,75 H/G -0,10 0,85 G/M 0,25 0,58 G/M 0,18 0,63 M/O 0,55 0,35 M/O 0,47 0,41 O/D 0,85 0,12 O/D 0,75 0,19 PTImax 1,0 0 PTImax 1,0 0 1GLB PTIref -0,10 1 1B PTIref -0,12 1 H/G 0,22 0,73 H/G 0,17 0,74 G/M 0,45 0,54 G/M 0,38 0,55 M/O 0,70 0,33 M/O 0,60 0,36 O/D 0,90 0,17 O/D 0,80 0,18 PTImax 1,1 0 PTImax 1,0 0 1MLB PTIref -0,30 1 2B PTIref -0,06 1 H/G -0,05 0,79 H/G 0,15 0,80 G/M 0,18 0,60 G/M 0,36 0,60 M/O 0,45 0,38 M/O 0,57 0,41 O/D 0,75 0,13 O/D 0,78 0,21 PTImax 0,90 0 PTImax 1,0 0 2GLB PTIref -0,54 1 3K PTIref -0,49 1 H/G 0,01 0,63 H/G -0,27 0,85 G/M 0,24 0,46 G/M 0,08 0,62 M/O 0,50 0,28 M/O 0,42 0,39 O/D 0,77 0,09 O/D 0,78 0,15 PTImax 0,90 0 PTImax 1,0 0 2MLB PTIref -0,002 1 3B PTIref -0,40 1 H/G 0,27 0,73 H/G -0,12 0,80 G/M 0,45 0,55 G/M 0,14 0,61 M/O 0,67 0,33 M/O 0,38 0,44 O/D 0,90 0,10 O/D 0,62 0,27 PTImax 1 0 PTImax 1,0 0 3MLK PTIref -0,48 1 4K PTIref -0,90 1

text: H/G -0,15 0,78 H/G -0,70 0,88 G/M 0,07 0,63 G/M -0,32 0,64 Konsoliderad elektronisk utgåva M/O 0,43 0,39 M/O 0,08 0,39 Uppdaterad 2025-11-01 O/D 0,77 0,16 O/D 0,47 0,14 PTImax 1,0 0 PTImax 0,70 0 3GLB PTIref -0,40 1 H/G -0,05 0,78 G/M 0,28 0,58 M/O 0,62 0,36 O/D 0,98 0,14 PTImax 1,2 0 3MLB PTIref -0,41 1 H/G -0,18 0,77 G/M -0,05 0,64 M/O 0,23 0,37 O/D 0,45 0,15 PTImax 0,60 0

text: 1.6 Antal taxa av växtplankton

text: Tabell 1.4. Referensvärde och klassgränser för klassificering av parametern antal taxa av växtplankton uttryckt som EK. Region+humus Surhetsklass Antal taxa av EK växtplankton 4K och 4B (över taxaref 25 trädgränsen) Osäkerhet (SD) 0,11 Hög > 20 0,80 ≤ EK God 15–20 0,60 ≤ EK < 0,80 Måttlig 10–15 0,40 ≤ EK < 0,60 Otillfredsställande < 10 EK < 0,40 2K, 3K, 4K (under taxaref 45 trädgränsen) Osäkerhet (SD) 0,05 Hög > 30 0,67 ≤ EK God 25–30 0,56 ≤ EK < 0,67 Måttlig 20–25 0,44 ≤ EK < 0,56 Otillfredsställande < 20 EK < 0,44 2B, 3B, 4B (under taxaref 45 trädgränsen) Osäkerhet (SD) 0,03 Hög > 40 0,89 < EK God 30–40 0,67 ≤ EK < 0,89 Måttlig 20–30 0,44 ≤ EK < 0,67 Otillfredsställande < 20 EK < 0,44 1K taxaref 50 Osäkerhet (SD) 0,07 Hög > 45 0,90 ≤ EK God 35–45 0,70 ≤ EK < 0,90 Måttlig 20–35 0,40 ≤ EK < 0,70 Otillfredsställande < 20 EK < 0,40 1B taxaref 45 Osäkerhet (SD) 0,07

text: Konsoliderad elektronisk God 30–40 0,67 ≤ EK < 0,88 utgåva Uppdaterad 2025-11-01 Måttlig 15–30 0,33 ≤ EK < 0,67 Otillfredsställande < 15 EK < 0,33

text: 1.7 Sammanvägning av parametrar för näringspåverkan

text: Sammanvägningen ska baseras på ekologiska kvoter för totalbiomassa och PTI enligt steg 1–4 nedan. Om klorofyll a mätts ska det kombineras med totalbiomassa enligt steg 2. Om endast klorofyll a mätts får en klassificering baserad enbart på klorofyll a göras enligt avsnitt 1.4 och tabell 1.2.

text: Steg 1. Normalisera parametrar

text: EK-värden för varje parameter normaliseras till en skala där gränserna för hög/god, god/måttlig, måttlig/otillfredsställande och otillfredsställande/dålig är 0,8, 0,6, 0,4 respektive 0,2 genom klassvis linjär transformering enligt formel 1.

text: 𝐸𝐸𝐸𝐸 − 𝐸𝐸𝐸𝐸𝑛𝑛𝑛𝑛𝑛𝑛𝑛𝑛𝑛𝑛 𝐸𝐸𝐸𝐸𝑛𝑛𝑛𝑛𝑛𝑛𝑛𝑛 = ∗ 0,2 + 𝐸𝐸𝐸𝐸𝑛𝑛𝑛𝑛𝑛𝑛𝑛𝑛,𝑛𝑛𝑛𝑛𝑛𝑛𝑛𝑛𝑛𝑛 𝐸𝐸𝐸𝐸ö𝑣𝑣𝑛𝑛𝑛𝑛 − 𝐸𝐸𝐸𝐸𝑛𝑛𝑛𝑛𝑛𝑛𝑛𝑛𝑛𝑛

text: Formel 1. Formel för beräkning av EKnorm. EKnorm = det normaliserade EK-värdet, EK = det icke-normaliserade EK-värdet, EKnedre = den icke-normaliserade lägre gränsen för varje parameter, EKövre = den icke-normaliserade övre gränsen för varje parameter, EKnorm,nedre = den normaliserade lägre gränsen.

text: Steg 2. Kombinera klorofyll a och totalbiomassa

text: Om både klorofyll a och totalbiomassa har mätts ska de kombineras genom att beräkna medelvärdet av de normaliserade EK-värdena.

text: Steg 3. Kombinera med PTI

text: Beräkna medelvärdet av resultatet från steg 2 med det normaliserade EK-värdet för PTI.

text: Steg 4. Klassificering

text: Klassificering av status för växtplankton med avseende på näringspåverkan sker genom att jämföra det kombinerade EK-värdet enligt steg 1–3 med klassgränser i tabell 1.5.

text: Tabell 1.5. Klassgränser för näringspåverkan på växtplankton.

text: Klass Kombinerat EKnorm

text: Hög 0,8 ≤ EK God 0,6 ≤ EK < 0,8 Måttlig 0,4 ≤ EK < 0,6 Otillfredsställande 0,2 ≤ EK < 0,4 Dålig EK < 0,2

text: Konsoliderad elektronisk utgåva

text: 2 Makrofyter i sjöar Uppdaterad 2025-11-01

text: 2.1 Kvalitetsfaktor och ingående parameter

text: Makrofyter i sjöar ska klassificeras genom att parametern trofiindex (TMI). Klassgränserna i tabell 2.2 ska användas vid klassificering av makrofyter.

text: 2.2 Krav på underlagsdata

text: För att bedömningsgrunden för makrofyter i sjöar ska kunna tillämpas ska – inventering ha genomförts under sensommaren när vattenvegetationen är färdigutvecklad, och – inventering ha inkluderat alla makrofyter inklusive mossor och kransalger, förutom helofyter, och alla förekommande arter ska ha antecknats.

text: 2.3 Trofiindex TMI

text: Tabell 2.2. Referensvärden och klassgränser för klassificering av makrofyter i sjöar uttryckt som ekologisk kvalitetskvot (EK).

text: Typ Status TMI Ekologisk kvalitetskvot (EK)

text: 1 Referensvärde 8,54 Sydgräns limes norrlandicus, över högsta Hög 0,92≤EK kustlinjen God 0,86≤EK<0,92 Måttlig 0,82≤EK<0,86 Otillfredsställande, dålig EK<0,82 2 Referensvärde 8,16 Sydgräns limes norrlandicus, under Hög 0,92≤EK högsta kustlinjen God 0,90≤EK<0,92 Måttlig 0,84≤EK<0,90 Otillfredsställande, dålig EK<0,84 3 Referensvärde 8,27 Nordgräns limes norrlandicus Hög 0,93≤EK God 0,84≤EK<0,93 Måttlig 0,57≤EK<0,84 Otillfredsställande, dålig EK<0,57

text: 3 Kiselalger i sjöar och vattendrag

text: 3.1 Kvalitetsfaktor och ingående parametrar

text: Kiselalger i sjöar och vattendrag ska klassificeras med hjälp av parametrarna IPS och ACID. IPS visar förekomst av näringsämnen och lättnedbrytbar organisk förorening. ACID visar på surhet.

text: 3.2 Krav på underlagsdata

text: För att bedömningsgrunden för kiselalger ska kunna tillämpas ska provtagning och analys ha gjorts enligt SS-EN 13946:2014 och SS-EN 14407:2014 med stöd

text: av Havs- och vattenmyndighetens undersökningstyp ”Påväxt i sjöar och vattendrag Konsoliderad elektronisk – kiselalgsanalys”. utgåva Uppdaterad 2025-11-01

text: 3.3 Kiselalgsindex IPS

text: Tabell 3.1. Referensvärde samt klassgränser för IPS för hela Sverige. Metodbundet mått på osäkerhet: 0,5 enheter om IPS > 13, felmarginal 1 enhet om IPS < 13.

text: Status IPS-värde EK-värde

text: Referensvärde 19,6 Hög 17,5 ≤ IPS 0,89 ≤ EK God 14,5 ≤ IPS < 17,5 0,74 ≤ EK < 0,89 Måttlig 11,0 ≤ IPS < 14,5 0,56 ≤ EK < 0,74 Otillfredsställande 8,0 ≤ IPS < 11,0 0,41 ≤ EK < 0,56 Dålig IPS < 8,0 EK < 0,41

text: 3.4 Surhetsindex ACID

text: Tabell 3.2. Klassgränser för ACID för hela Sverige.

text: Status EK-värde

text: God 0,73 ≤ EK Måttlig 0,53 ≤ EK < 0,73 Otillfredsställande 0,28 ≤ EK < 0,53 Dålig EK < 0,28

text: 3.5 Sammanvägning av status

text: Status för kvalitetsfaktorn kiselalger bestäms av status för IPS eller ACID. I de fall både IPS och ACID har relevans med avseende på påverkan på vattenförekomsten vägs de samman enligt principen ”sämst styr”. Om IPS visar hög status och ACID visar god sätts dock status för kiselalger till hög.

text: 4 Bottenfauna i sjöar

text: 4.1 Kvalitetsfaktor och ingående parametrar

text: Bottenfauna i sjöar ska klassificeras genom parametrarna ASPT, BQI och MILA. Klassgränserna i tabell 4.2, 4.3 och 4.5 ska användas vid klassificeringen för respektive parameter. ASPT används i sjöars litoral, BQI används i sjöars profundal och MILA används i sjöars litoral.

text: 4.2 Krav på underlagsdata

text: För att bedömningsgrunden för bottenfauna i sjöar ska kunna tillämpas ska provtagning och analys ha gjorts enligt SS-EN ISO 10870:2012 eller med annan metod som ger likvärdiga resultat för prover i litoral och SS-028190 eller med annan metod som ger likvärdiga resultat för prover i profundal. Provtagning ska ske under perioden september till november

text: 4.3 Bottenfaunaindex ASPT

text: Tabell 4.2. Referensvärden och klassgränser för klassificering av parametern ASPT i sjöar. SD avser standardavvikelsen för den ekologiska kvalitetskvoten.. Typ Status ASPT

text: Ekologisk kvalitetskvot (EK)

text: Illies ekoregion 14 Referensvärde 5,85 Centralslätten. Konsoliderad elektronisk Osäkerhet 0,057 utgåva (SD av EK) Uppdaterad 2025-11-01 Hög 0,95≤EK God 0,70≤EK<0,95 Måttlig 0,50≤EK<0,70 Otillfredsställande 0,25≤EK<0,50 Dålig EK< 0,25 Illies ekoregion 22 Referensvärde 5,80 Fennoskandiska skölden Osäkerhet (SD av EK) 0,070 Hög 0,90≤EK God 0,70≤EK<0,90 Måttlig 0,45≤EK<0,70 Otillfredsställande 0,25≤EK<0,45 Dålig EK<0,25 Illies ekoregion 20 Referensvärde 5,60 Boreala höglandet Osäkerhet 0,130 (SD av EK) Hög 0,60≤EK God 0,45≤EK<0,60 Måttlig 0,30≤EK<0,45 Otillfredsställande 0,15≤EK<0,30 Dålig EK< 0,15

text: 4.4 Bottenfaunaindex BQI

text: Tabell 4.3. Referensvärden och klassgränser för klassificering av parametern BQI. SD avser standardavvikelsen för den ekologiska kvalitetskvoten.

text: Typ Status BQI Ekologisk kvalitetskvot (EK)

text: Illies ekoregion 14 Referensvärde 2,68 Centralslätten. Osäkerhet 0,060 (SD av EK) Hög 0,75≤EK God 0,60≤EK<0,75 Måttlig 0,40≤EK<0,60 Otillfredsställande 0,20≤EK<0,40 Dålig EK<0,20 Illies ekoregion 22 Referensvärde 3,00 Fennoskandiska skölden Osäkerhet (SD av EK) 0,067 Hög 0,84≤EK God 0,67≤EK<0,84 Måttlig 0,45≤EK<0,67 Otillfredsställande 0,25≤EK<0,45

text: Dålig EK<0,25 Konsoliderad elektronisk utgåva Illies ekoregion 20 Referensvärde 3,25 Uppdaterad 2025-11-01 Boreala höglandet Osäkerhet 0.01 (SD av EK) Hög 0,95≤EK God 0,70≤EK<0,95 Måttlig 0,50≤EK<0,70 Otillfredsställande 0,25≤EK<0,50 Dålig EK<0,25

text: 4.5 Bottenfaunaindex MILA

text: Tabell 4.5. Referensvärde och klassgränser för MILA.

text: Status Gränsvärde

text: Referensvärde 70* Hög 0,92 ≤ EK God 0,68 ≤ EK < 0,92 Måttlig 0,46 ≤ EK < 0,68 Otillfredsställande 0,23 ≤ EK < 0,46 Dålig EK < 0,23

text: *om status utan korrigering blir måttlig eller sämre ska nytt referensvärde räknas ut från pHref.

text: 5 Bottenfauna i vattendrag

text: 5.1 Kvalitetsfaktor och ingående parametrar

text: Bottenfauna i vattendrag ska klassificeras genom parametrarna ASPT och DJindex. Klassgränserna i tabell 5.2 och 5.4 ska användas vid klassificeringen för respektive parameter.

text: 5.2 Krav på underlagsdata

text: För att bedömningsgrunden för bottenfauna i vattendrag ska kunna tillämpas ska provtagning och analys ha gjorts enligt SS-EN ISO 10870:2012 eller med annan metod som ger likvärdiga resultat. Provtagning ska ske under perioden september till november.

text: 5.3 Bottenfaunaindex ASPT

text: Tabell 5.2. Referensvärden och klassgränser för klassificering av parametern ASPT i vattendrag. SD avser standardavvikelsen för den ekologiska kvalitetskvoten.

text: Typ Status ASPT Ekologisk kvalitetskvot (EK)

text: Illies ekoregion 14 Referensvärde 5,37 Centralslätten Osäkerhet (SD av EK) 0,075 Hög 0,90≤EK God 0,70≤EK<0,90 Måttlig 0,45≤EK<0,70 Otillfredsställande 0,25≤EK<0,45

text: Dålig EK<0,25 Konsoliderad elektronisk Illies ekoregion 22 Referensvärde 6,53 utgåva Fennoskandiska skölden Uppdaterad 2025-11-01 Osäkerhet (SD av EK) 0,045 Hög 0,90≤EK God 0,70≤EK<0,90 Måttlig 0,45≤EK<0,70 Otillfredsställande 0,25≤EK<0,45 Dålig EK<0,25 Illies ekoregion 20 Referensvärde 6,67 Boreala höglandet Osäkerhet (SD av EK) 0,027 Hög 0,90≤EK God 0,70≤EK<0,90 Måttlig 0,45≤EK<0,70 Otillfredsställande 0,25 ≤EK<0,45 Dålig EK<0,25

text: 5.4 Bottenfaunaindex DJ-index

text: Tabell 5.4. Referensvärden och klassgränser för klassificering av parametern DJ-index i vattendrag. SD avser standardavvikelsen för den ekologiska kvalitetskvoten.

text: Typ Status DJ-index Ekologisk kvalitetskvot (EK)

text: Illies ekoregion 14 Referensvärde 10 Centralslätten Osäkerhet (SD av EK) 0,219 Hög 0,80≤EK God 0,60≤EK<0,80 Måttlig 0,40≤EK<0,60 Otillfredsställande 0,20≤EK<0,40 Dålig EK<0,20 Illies ekoregion 22 Referensvärde 14 Fennoskandiska skölden Osäkerhet (SD av EK) 0,061 Hög 0,80≤EK God 0,60≤EK<0,80 Måttlig 0,40≤EK<0,60 Otillfredsställande 0,20≤EK<0,40 Dålig EK<0,20 Illies ekoregion 20 Referensvärde 14 Boreala höglandet Osäkerhet (SD av EK) 0,070 Hög 0,80≤EK God 0,60≤EK<0,80 Måttlig 0,40≤EK<0,60 Otillfredsställande 0,20≤EK<0,40

text: Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2025-11-01

text: 6 Fisk i sjöar

text: 6.1 Kvalitetsfaktor och ingående parametrar

text: Fisk i sjöar ska klassificeras genom parametrarna fiskindex EQR8, surhetsindex AindexW5 och näringspåverkansindex EindexW3.

text: 6.2 Krav på underlagsdata

text: För att bedömningsgrunden för fisk i sjöar ska kunna tillämpas ska – sjön ha naturliga förutsättningar att hysa fisk, – sjön, för AindexW5 och EindexW3, i sitt opåverkade tillstånd ha haft en fiskfauna dominerad av varmvattensanpassade fiskarter (se tabell 6.7), och – underlagsdata ha samlats in med standardiserat provfiske enligt standard SS- EN 14 757:2015 eller med annan metod som ger likvärdiga resultat.

text: Tabell 6.7. Statusklassernas gränsvärden för AindexW5, EindexW3 och EQR8.

text: Status EK av AindexW5 EK av EindexW3 EK av EQR8

text: Hög 0,74 ≤ EK 0,75 ≤ EK 0,72 ≤ EK God 0,55 ≤ EK < 0,74 0,56 ≤ EK < 0,75 0,46 ≤ EK < 0,72 Måttlig 0,37 ≤ EK < 0,55 0,37 ≤ EK < 0,56 0,30 ≤ EK < 0,46 Otillfredsställande 0,18 ≤ EK < 0,37 0,19 ≤ EK < 0,37 0,15 ≤ EK < 0,30 Dålig EK < 0,18 EK < 0,19 EK < 0,15

text: 6.3 Försurning

text: Om sjön bedöms vara naturligt sur med avseende på AindexW5 ska vattenmyndigheten göra en expertbedömning av statusen för den specifika vattenförekomsten, alternativt ta hjälp av andra bedömningsgrunder.

text: 7 Fisk i vattendrag

text: 7.1 Kvalitetsfaktor och ingående parametrar

text: Fisk i vattendrag ska klassificeras genom beräkning av fiskindex VIX enligt avsnitt 7.3. För klassificering och koppling till påverkanstyp används även tre sidoindex; VIXsm (surhetspåverkan), VIXh (hydrologisk påverkan) och VIXmorf (morfologisk påverkan).

text: 7.2 Krav på underlagsdata

text: För att bedömningsgrunden för fisk i vattendrag ska kunna tillämpas ska – lokalen ha, eller tidigare ha haft, naturliga förutsättningar att stadigvarande hysa laxfiskarter enligt tabell 7.3. Har lokalen inte hyst laxfisk ska bedömningsgrunden inte användas, – vattendragets bredd vara maximalt 25 m vid den undersökta lokalen, – lokalen ha en lutning mindre än 5 % och domineras av hårdbotten, – vattendragets höjd över havet vara maximalt 800 m och – underlag ha samlats in med standardiserat elfiske enligt standard SS-EN 14 011:2006 eller med annan metod som ger likvärdiga resultat. Elfisket ska ha utförts vid minst tre lokaler under de senaste sex åren eller vid en lokal under minst tre år de senaste sex åren.

text: Konsoliderad elektronisk Tabell 7.10. Klassgränser för VIX-värden. utgåva Uppdaterad 2025-11-01

text: Status VIX-värde

text: Osäkerhet Beräknas enligt formel Hög 0,739≤VIX God 0,467≤VIX<0,739 Måttlig 0,274≤VIX<0,467 Otillfredsställande 0,081≤VIX<0,274 Dålig VIX<0,081

text: 7.4.2 Sänkt status och stöd av sidoindex

text: Om VIX visar på måttlig, otillfredsställande eller dålig status enligt tabell 7.10 ska detta relateras till betydande påverkan enligt påverkansanalys. Om påverkansanalysen stöds av ett eller flera sidoindex (tabell 7.11) sätts status till måttlig, otillfredsställande eller dålig enligt VIX (tabell 7.10).

text: Tabell 7.11. Klassgränser (god-måttlig) för VIXsm, VIXh samt VIXmorf. VIXsm VIXh VIXmorf Klassgräns för sänkt status < 0,432 < 0,434 < 0,350

text: Bilaga 2

text: Konsoliderad elektronisk utgåva

text: Uppdaterad 2025-11-01 BILAGA 2: BEDÖMNINGSGRUNDER FÖR FYSIKALISK-

text: KEMISKA KVALITETSFAKTORER I SJÖAR OCH VATTENDRAG

text: 1 Näringsämnen i sjöar

text: Näringsämnen i sjöar ska i normalfallet klassificeras genom parametern totalfosfor (tot-P) utifrån klassgränserna i tabell 1.1 och 1.2.

text: Om tydliga indikationer däremot finns på att kvävehalten styr tillväxten och påverkar artsammansättningen i en ytvattenförekomst där det finns en väsentlig mänskligt orsakad kvävebelastning får vattenmyndigheten göra en expertbedömning av lämplig kvävehalt som gräns mellan god och måttlig status för kväve. I dessa fall bestäms status för kvalitetsfaktorn näringsämnen i sjöar av status för tot-P eller status för kvävehalt beroende på vilken som är sämst.

text: 1.2 Krav på underlagsdata

text: För att bedömningsgrunderna för näringsämnen i sjöar ska kunna tillämpas ska analyser av tot-P ha utförts enligt SS-EN ISO 6878 alternativt SS-EN ISO 15681 eller med annan metod som ger likvärdiga resultat. Om kväve klassificeras ska analyser för de olika fraktionerna, beroende på vilken som används, ha utförts enligt följande standarder eller med metod som ger likvärdiga resultat: Ammoniumkväve enligt SIS 028134, nitratkväve och nitritkväve enligt SS-EN ISO 13395 samt totalkväve enligt SS-EN ISO 11905-1. För näringsfattiga sjöar (tot-P < 25 µg/l) ska rapporteringsgränsen för totalfosfor och nitrit+nitrat vara 1 µg/l och för ammonium 3 µg/l. Bedömningen ska göras på ytvattenprover motsvarande höstcirkulationen, helårsmedelvärde eller augustiprov. Med höstcirkulationen avses en ytvattentemperaturen på eller under 8 °C och med helårsmedelvärdet avses medelvärdet av minst fyra prover varav minst ett från varje årstid. Vid beräkningen ska användas ett medelvärde på vattnets absorbans och turbiditet för samma tidsperiod som tot-P har uppmätts.

text: 1.3 Totalfosfor i sjöar

text: Tabell 1.1. Statusklassificering av tot-P i sjöar.

text: Status Klassgräns (EK-värde)

text: Hög 0,7≤EK

text: God 0,5≤EK<0,7 Måttlig 0,3≤EK<0,5

text: Otillfredsställande 0,2≤EK<0,3 Dålig EK<0,2

text: Senaste lydelse

text: HVMFS 2019:25

text: . Avsnitt 7.1 och 7.2 har ändrats redaktionellt. En fotnot har lagts till i slutet av första stycket avsnitt 7.2 för att förtydliga processen och förutsättningarna för översyn av gällande bedömningsgrunder med avseende på biotillgänglighet.

text: Konsoliderad elektronisk utgåva 2.1 Kvalitetsfaktor och ingående parametrar Uppdaterad 2025-11-01 Näringsämnen i vattendrag ska i normalfallet klassificeras genom parametern totalfosfor (tot-P) utifrån klassgränserna i tabell 2.1. Om tydliga indikationer däremot finns på att kvävehalten styr tillväxten och påverkar artsammansättningen i en ytvattenförekomst där det finns en väsentlig mänskligt orsakad kvävebelastning får vattenmyndigheten göra en expertbedömning av lämplig kvävehalt som gräns mellan god och måttlig status för kväve. I dessa fall bestäms status för kvalitetsfaktorn näringsämnen i vattendrag av status för tot-P eller status för kvävehalt beroende på vilken som är sämst.

text: 2.2 Krav på underlagsdata

text: För att en klassificering med bedömningsgrunderna för näringsämnen i vattendrag ska kunna göras ska analyser av tot-P ha utförts enligt SS-EN ISO 6878 alternativt SS-EN ISO 15681 eller med annan metod som ger likvärdiga resultat. Om kväve klassificeras ska analyser för de olika fraktionerna, beroende på vilken som används, ha utförts enligt följande standarder eller med annan metod som ger likvärdiga resultat: Ammoniumkväve enligt SIS 028134, nitratkväve och nitritkväve enligt SS-EN ISO 13395 samt totalkväve enligt SS-EN ISO 11905-1. Vid beräkning ska medelvärde av AbsF, Ca, Mg och Cl användas, och vara för samma tidsperiod som de halter av tot-P det görs bedömning för.

text: 2.3 Totalfosfor i vattendrag

text: Tabell 2.1. Statusklassificering av tot-P i vattendrag.

text: Status EK-värde

text: Hög 0,7≤EK God 0,5≤EK< 0,7 Måttlig 0,3≤EK<0,5

text: 3 Siktdjup i sjöar

text: 3.1 Kvalitetsfaktor

text: Siktdjup i sjöar ska klassificeras utifrån klassgränserna i tabell 3.1.

text: 3.2 Krav på underlagsdata

text: För att en klassificering med bedömningsgrunderna för siktdjup i sjöar ska kunna göras ska provtagning ha gjorts enligt SS-EN ISO 7027 (del 2, 2.2) eller med annan metod som ger likvärdiga resultat. Beräkningsperioden är minst ett år när mer än fyra mätvärden finns från perioden maj–oktober och tre år när mätning endast sker i augusti. Om vattnets absorbans används för att beräkna ett referensvärde för siktdjupet ska absorbansen mätas på filtrerat prov enligt SS-EN ISO 7887:2012. I första hand ska mätning ske i 5 cm kyvett vid 420 nm. Om mätning skett vid annan lämplig våglängd eller uppgifter endast finns om vattnets färgtal så kan lämplig omräkningsfaktor användas. Vid beräkningen använd ett medelvärde på vattnets absorbans för samma tidsperiod som siktdjupet har uppmätts, d.v.s. en

text: beräkningsperiod om minst ett år om mer än fyra mätningar har skett under Konsoliderad elektronisk perioden maj–oktober eller för tre år om mätningar endast skett i augusti. utgåva Uppdaterad 2025-11-01

text: 3.3 Siktdjup

text: Tabell 3.1. Statusklassificering av siktdjup i sjöar.

text: Status EK-värde

text: Hög 0,67≤EK God 0,50≤EK<0,67 Måttlig 0,33≤EK<0,50

text: Otillfredsställande 0,25≤EK<0,33 Dålig EK<0,25

text: 4 Syrgas i sjöar och vattendrag

text: 4.1 Kvalitetsfaktor

text: Syrgas i sjöar och vattendrag ska klassificeras utifrån klassgränserna i tabell 4.1.

text: 4.2 Krav på underlagsdata

text: 4.3 Syrgaskoncentration

text: Tabell 4.1. Statusklassificering av syrgaskoncentration för sjöar.

text: Status Syrgaskoncentration (mg/l)

text: Varmvattensfiskar Huvudsakligen salmonider

text: Hög Syrgas ≥ 7 (8) ≥ 9 God ≥ 5 syrgas <7 7–9

text: Måttlig ≥ 4 syrgas < 5 6–7

text: Konsoliderad elektronisk utgåva Dålig Syrgas < 2 < 4 Uppdaterad 2025-11-01

text: 5 Försurning i ej kalkade eller ej kalkpåverkade sjöar

text: För att klassificera försurning i sjöar ska då det finns modellering med MAGICmodellen för ytvattenförekomsten modellerat referenstillstånd för år 1860 jämföras med dagens tillstånd och den pH-förändring som har beräknats med tabell 5.1. Om det saknas en modellering av MAGIC för en ytvattenförekomst ska försurningspåverkan klassificeras från en likvärdig ytvattenförekomst i det webbaserade verktyget MAGIC-bibliotek.

text: 5.2 Krav på underlagsdata

text: För att MAGIC-biblioteket ska kunna tillämpas behövs följande uppgifter: − de vattenkemiska parametrarna: pH, SO4, Cl, Ca, Mg och DOC, dissolved organic carbon eller TOC, total organic carbon för ett år efter 1990, − X- och Y-koordinat för ytvattenförekomsten i Sveriges rikes nät, RT90, − avrinningen till ytvattenförekomsten i m/år, och − sjöns area. Klassificeringen för sjöar ska göras på halter motsvarande medianvärden.

text: 5.3 pH-förändring i sjöar

text: Tabell 5.1. Klassgränser för klassificering av försurningspåverkan i sjöar.

text: Klass pH-förändring Status

text: 1 <0,2 Hög status

text: 2 0,2–0,4 God status

text: 3 0,4–0,6 Måttlig status

text: 4 0,6–0,8 Otillfredsställande status

text: 5 >0,8 Dålig status

text: 6 Försurning i ej kalkade eller ej kalkpåverkade vattendrag

text: För att klassificera försurning i vattendrag ska då det finns modellering med MAGIC-modellen för ytvattenförekomsten modellerat referenstillstånd för år 1860 jämföras med dagens tillstånd och den pH förändring som har beräknats med tabell 6.1. Om det saknas en modellering av MAGIC för en ytvattenförekomst ska försurningspåverkan klassificeras från en likvärdig ytvattenförekomst i det webbaserade verktyget MAGIC-bibliotek.

text: 6.2 Krav på underlagsdata

text: För att MAGIC-biblioteket ska kunna tillämpas behövs följande uppgifter: − de vattenkemiska parametrarna: pH, SO4, Cl, Ca, Mg och DOC, dissolved organic carbon eller TOC, total organic carbon för ett år efter 1990, − X- och Y-koordinat för ytvattenförekomsten i Sveriges rikes nät, RT90, och − avrinningen till ytvattenförekomsten i m/år avrinningsområde.

text: Klassificeringen för vattendrag ska göras på flödesvägt medelvärde. Konsoliderad elektronisk För att BDM ska kunna tillämpas ska ANC (acid neutralizing capacity) och utgåva Uppdaterad 2025-11-01 DOC (dissolved organic carbon) eller TOC (total organic carbon) under basflöde och i tidsserie under vårfloden finnas tillgängliga. För att pBDM ska kunna tillämpas ska ANC och DOC eller TOC under vinterbasflöde finnas tillgängligt.

text: 6.3 pH-förändring i vattendrag

text: Tabell 6.1. Klassgränser för klassificering av försurningspåverkan i vattendrag.

text: Klass pH-förändring Status

text: 1 <0,2 Hög status

text: 2 0,2–0,4 God status

text: 3 0,4–0,6 Måttlig status

text: 4 0,6–0,8 Otillfredsställande status

text: 5 >0,8 Dålig status

text: 7 Särskilda förorenande ämnen i sjöar och vattendrag

text: 7.1 Klassificering

text: Klassificering av särskilda förorenande ämnen ska göras för de ämnen angivna i tabell 1 som släpps ut eller tillförs i betydande mängd i ytvattenförekomsten, eller i betydande mängd tillförs på annat sätt. Vid klassificering ska de värden för respektive ämne användas som anges i samma tabell. För det fall vattenmyndigheten identifierar ytterligare ämnen som släpps ut eller tillförs i betydande mängd i en ytvattenförekomst, eller tillförs i betydande mängd på annat sätt, ska detta rapporteras till Havs- och vattenmyndigheten för ställningstagande till om dessa ska föras in i tabell 1.

text: 7.2 Bedömningsgrunder för särskilda förorenande ämnen i inlandsytvatten .

text: Värdena för vatten uttrycks i tabell 1 som totala koncentrationer i hela vattenprovet, med undantag för koppar, zink, krom, arsenik och uran; dessa avser upplöst koncentration, dvs. den upplösta fasen i ett vattenprov som erhållits genom filtrering genom ett 0,45 μm-filter, eller motsvarande förbehandling. För metallerna koppar och zink avses biotillgänglig koncentration. Vattenmyndigheten får därför ta hänsyn till vattnets hårdhet, dess pH-värde, löst organiskt kol eller andra parametrar för vattenkvalitet som påverkar dessa ämnens biotillgänglighet i vatten. De biotillgängliga koncentrationerna ska i så fall fastställas med hjälp av lämpliga modeller för biotillgänglighet.

text: Inlandsytvatten omfattar vattendrag och sjöar och till dessa sammanhängande konstgjorda eller kraftigt modifierade ytvattenförekomster. Med biotillgänglig avses här den del av den lösta halten som beräknas tas upp av vattenlevande organismer. Havs- och vattenmyndigheten har för avsikt att se över bedömningsgrunder i Tabell 1 när det finns vetenskapligt validerad och publikt tillgänglig biotillgänglighetsmodell, framtagen enligt CIS 27 (Guidance Document No: 27 Technical Guidance For Deriving Environmental Quality Standards) och CIS 38 – (Guidance Document No. 38 Technical Guidance for implementing Environmental Quality Standards (EQS) for metals), för ämne som i dag saknar en sådan modell.

text: för att hänsyn ska tas till naturlig bakgrund, om den naturliga bakgrunden hindrar Konsoliderad elektronisk

text: utgåva

text: efterlevnad av värdena i tabell 1. Uppdaterad 2025-11-01 Värdena för sediment avser sediment med 5 % organiskt kol. Vid avvikande kolhalt hos sedimentet multipliceras analyserad koncentration med [5/(aktuell organisk kolhalt i %)] före jämförelsen med värdet i tabell 1.

text: Tabell 1. Bedömningsgrunder för särskilda förorenande ämnen i inlandsytvatten. För vatten (årsmedelvärden och maximal tillåten koncentration) avses enheten μg/l, för sediment enheten μg/kg torrvikt och för biota enheten μg/kg våtvikt. Värden för biota avser fisk om inget annat anges.

text: Ämne God status

text: CAS ( ) Års-medel- Maximal Sedi- Biota värde ( ) tillåten ment koncentration ( )

text: Ammoniak 7664-41-7 1,0 6,8 (NH3-N) ( ) Arsenik och 7440-38-2 0,50 7,9 arsenikföreningar ( ) Bentazon 25057-89-0 27 4 700 Bisfenol A 80-05-7 1,6 2,7 Bronopol 52-51-7 0,7 C14-17 85535-85-9 1 kloralkaner, MCCP Ciprofloxacin 85721-33-1 0,1 Dekametylcyklo- 541-02-6 11 000 830 pentasiloxan, D5 Diflufenikan 83164-33-4 0,01 Diklofenak 15307-86-5 0,1 Diklorprop-P 15165-67-0 10 17-alfa- 57-63-6 0,000035 etinylöstradiol Glyfosat 1071-83-6 100 Imidakloprid 138261-41-3 0,005 Kloridazon 1698-60-8 10 Koppar och 7440-50-8 0,5 bio- 36 000 kopparföreningar tillgängligt ( ) Krom och 1333-82-0; 3,4 kromföreningar 7775-11-3; 10588-01-9; 7789-09-5; 7778-50-9 MCPA 94-74-6 1 Mekoprop & 7085-19-0 & 20 Mekoprop-P 16484-77-8 Metribuzin 21087-64-9 0,08 Metsulfuron- 74223-64-6 0,02 metyl Nitrat (NO3-N) 14797-55-8 2 200 11 000

text: Ämne God status

text: Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2025-11-01 1

text: Nonylfenol- 0,3 NPetoxilater( ) TEQ Oktametylcyklo- 556-67-2 15 830 tetrasiloxan, D4 Polyklorerade ( ) 125 bifenyler, PCB, ej dioxinlika Poly- och ( ) 0,09 perfluorerade alkylsubstanser, PFAS11 ( ) Pirimikarb 23103-98-2 0,09 Sulfusulfuron 141776-32-1 0,05 Triklosan 3380-34-5 0,1 Uran ( ) 7440-61-1 0,17 8,6 Zink ( ) 7440-66-6 5,5 biotillgängligt 17-beta-östradiol 50-28-2 0,0004 (1) CAS: Chemical Abstracts Service. Avser kemiskt identifieringsnummer. (2) Denna parameter är ett värde uttryckt som ett medelvärde på årsnivå. (3) Denna parameter är ett värde uttryckt som maximal tillåten koncentration, uppmätt vid ett enskilt mättillfälle. Vattenmyndigheterna får, i enlighet med förfarande uttryckt i bilaga I del B punkt 2 stycke 2 i direktiv

text: , dock tillämpa statistiska metoder för bedömning av efterlevnaden av dessa värden. (4) Halt ammoniak, uttryckt som ammoniakkväve (NH3-N), beräknas utifrån halt ammoniumkväve (NH4-N), temperatur och pH: – Halt NH3-N = fraktion NH3-N * halt NH4-N – Fraktion NH3-N = 1/(10^(pKa-pH)+1) – pKa = 0,0901821 + 2729,92 / T (T = temperatur uttryckt i Kelvin). (5) Vid tillämpning av värdet ska hänsyn tas till naturlig bakgrund. Naturlig bakgrundskoncentration subtraheras från uppmätt koncentration före jämförelsen mot värdet i tabellen. (6) Total koncentration nonylfenol (NP) och NP-ekvivalenter beräknas enligt följande formel: Total koncentration = Σ(Cx * TEF). TEF-värden: NP = 1; NP1EO = 0,5; NP2EO = 0,5; NPnEO (3 ≥ n ≤ 8) = 0,5; NPnEO (n ≥ 9) = 0,005; NP1EC = 0,005; NP2EC = 0,005. (7) Kongener CB 28, 52, 101, 138, 153 och 180. Värdet avser muskel av fisk. För diadroma fiskarter, d.v.s. fiskarter som vandrar mellan havs- och inlandsvatten under sin livscykel, används istället värdet som anges i tabell 1 i bilaga 5, avsnitt 4.2. För ål används istället värdet 300 μg/kg. (8) Värdet för PFAS11 avser de dricksvattenförekomster som har identifierats i enlighet med

text: . Värdet får inte överskridas i vattenförekomsten i den punkt som är representativ för råvattenintag. (9) Summan av följande kongener: Perfluoroktansulfonsyra (PFOS) 1763-23-1; Perfluorbutansulfonat (PFBS) 375-73-5; Perfluorhexansulfonat (PFHxS) 355-46-4; Fluortelomersulfonat (6:2 FTS) 27619-97-2; Perfluorbutanoat (PFBA) 375-22-4; Perfluorpentanoat (PFPeA) 2706-90-3; Perfluorhexanoat (PFHxA) 307-24-4; Perfluorheptanoat (PFHpA) 375-85-9; Perfluoroktanoat (PFOA) 335-67-1; Perfluornonanoat (PFNA) 375-95-1; Perfluordekanoat (PFDA) 335-76-2.

text: Bilaga 3

text: Konsoliderad elektronisk utgåva

text: BILAGA 3: BEDÖMNINGSGRUNDER FÖR Uppdaterad 2025-11-01

text: HYDROMORFOLOGISKA KVALITETSFAKTORER I SJÖAR, VATTENDRAG, KUSTVATTEN OCH VATTEN I ÖVERGÅNGSZON

text: 1. Klassificering av hydromorfologisk status

text: I avsnitt 2–10 anges de kvalitetsfaktorer och underliggande parametrar som ska användas för fastställande av hydromorfologisk status.

text: 1.1 Klassificering av enskilda parametrar

text: Utgångspunkten för klassificering av de hydromorfologiska kvalitetsfaktorerna är att klassificeringen görs för hela ytvattenförekomstens längd eller yta. I de fall där det finns behov av att analysera delar av ytvattenförekomsten separat, på grund av väsentligt olika hydromorfologiska referensförhållanden, beräknas statusen för den enskilda parametern enligt följande:

text: S ∙ D Status = � � 𝑉𝑉 V �

text: där S är statusen för parametern för delsträckan, D är delsträckans längd i meter och V är hela ytvattenförekomstens längd i meter. I de fall parametern utrycks som en yta ska D motsvara delområdets yta i kvadratmeter och V hela ytvattenförekomstens yta i kvadratmeter. Vid klassificering av enskilda parametrar ska hög status motsvara värdet 5, god status värdet 4, måttlig status värdet 3, otillfredsställande status värdet 2 och dålig status värdet 1.

text: 1.2 Klassificering av de hydromorfologiska kvalitetsfaktorerna

text: Vid sammanvägningen av parametrarna till kvalitetsfaktorerna konnektivitet och hydrologisk regim (i kustvatten och vatten i övergångszon, hydrografiska villkor) ska den parameter vara utslagsgivande som uppvisar den sämsta statusen. För kvalitetsfaktorn morfologiskt tillstånd ska ett genomsnitt för varje parameters klass beräknas. Varje parameters status får då ett numeriskt värde enligt 1.1. tredje stycket.

text: 2. Konnektivitet i vattendrag

text: 2.1.1 Beskrivning

text: Begreppet konnektivitet i vatten beskrivs som möjligheten till spridning och fria passager för djur, växter, sediment och organiskt material i uppströms och nedströms riktning samt från vattendraget till omgivande landområden, i relation till referensförhållandena.

text: 2.1.2 Klassificering

text: Kvalitetsfaktorn konnektivitet i vattendrag ska klassificeras utifrån parametrarna konnektivitet i uppströms- och nedströmsriktning och konnektivitet i sidled till närområde och svämplan enligt avsnitt 2.2 och 2.3. Bristande konnektivitet på grund av artificiella barriärer behöver inte innebära att barriären ligger inom ytvattenförekomsten. Bedömning av bristande konnektivitet i den

text: Konsoliderad elektronisk

text: om den artificiella barriären ligger i en annan ytvattenförekomst.

text: utgåva

text: Uppdaterad 2025-11-01 Vid sammanvägningen av parametrarna konnektivitet i uppströms- och nedströmsriktning och konnektivitet i sidled till närområde och svämplan till kvalitetsfaktorn konnektivitet i vattendrag ska den parameter vara utslagsgivande som har sämst status.

text: 2.2 Konnektivitet i uppströms och nedströms riktning i vattendrag

text: Tabell 2.1. Klassgränser för konnektivitet i uppströms och nedströms riktning i vattendrag med utgångspunkt från vandringsbenägna fiskarter.

text: Status Klass Konnektivitet i uppströms och nedströms riktning i vattendrag

text: Hög 5 samtliga vandringsbenägna fiskarter förekommer enligt referensförhållandet, och kan vandra inom eller genom ytvattenförekomsten.

text: God 4 1 % till mindre än 25 % av de vandringsbenägna fiskarterna enligt referensförhållandet saknas på grund av bristande konnektivitet i uppströms och nedströms riktning eller saknar möjlighet att vandra inom eller genom ytvattenförekomsten

text: Måttlig 3 25 % till mindre än 65 % av de vandringsbenägna fiskarterna enligt referensförhållandet saknas på grund av bristande konnektivitet i uppströms och nedströms riktning eller saknar möjlighet att vandra inom eller genom ytvattenförekomsten

text: Otillfredsställande 2 65 % till mindre än 95 % av de vandringsbenägna fiskarterna enligt referensförhållandet saknas på grund av bristande konnektivitet i uppströms och nedströms riktning eller saknar möjlighet att vandra inom eller genom ytvattenförekomsten.

text: Dålig 1 95 % till 100 % av de vandringsbenägna fiskarterna enligt referensförhållandet saknas på grund av bristande konnektivitet i uppströms och nedströms riktning eller saknar möjlighet att vandra inom eller genom ytvattenförekomsten.

text: 2.3 Konnektivitet i sidled till närområde och svämplan i vattendrag

text: Tabell 2.2. Klassgränser för konnektivitet i sidled till närområde och svämplan i vattendrag.

text: Status Klass Konnektivitet i sidled till närområde och svämplan i vattendrag

text: Hög 5 högst 5 % av vattendragets närområde utgörs av aktivt brukad mark eller anlagda ytor eller, högst 5 % av vattendragsfårans kanter eller närområde förekommer artificiella strukturer som leder till bristande konnektivitet till närområde.

text: God 4 mer än 5 % men högst 15 % av vattendragets närområde utgörs av aktivt brukad mark eller anlagda ytor eller, i mer än 5 % men högst 15 % av vattendragsfårans kanter eller närområde förekommer artificiella strukturer som leder till bristande konnektivitet till närområde.

text: Måttlig 3 mer än 15 % men högst 35 % av vattendragets närområde utgörs av aktivt brukad mark eller anlagda

text: ytor eller, i mer än 15 % men högst 35 % av vattendragsfårans kanter eller närområde förekommer Konsoliderad elektronisk utgåva artificiella strukturer som leder till bristande Uppdaterad 2025-11-01 konnektivitet till närområde. Otillfredsställande 2 mer än 35 % men högst 75 % av vattendragets närområde utgörs av aktivt brukad mark eller anlagda ytor eller, i mer än 35 % men högst 75 % av vattendragsfårans kanter eller närområde förekommer artificiella strukturer som leder till bristande konnektivitet till närområde. Dålig 1 mer än 75 % av vattendragets närområde utgörs av aktivt brukad mark eller anlagda ytor eller, i mer än 75 % av vattendragsfårans kanter eller närområde förekommer artificiella strukturer som leder till bristande konnektivitet till närområde.

text: 3. Hydrologisk regim i vattendrag

text: 3.1 Kvalitetsfaktor och ingående parameter

text: 3.1.1 Beskrivning

text: Kvalitetsfaktorn hydrologisk regim i vattendrag beskrivs som det hydrologiska tillstånd en ytvattenförekomst uppvisar avseende vattenflödesvolym, vattenflödesdynamik och tillgänglig flödeseffekt relativt referensförhållandet.

text: 3.1.2 Klassificering

text: Kvalitetsfaktorn hydrologisk regim i vattendrag ska klassificeras utifrån parametrarna specifik flödeseffekt, volymsavvikelse, flödets förändringstakt samt vattenståndets förändringstakt enligt avsnitt 3.2, 3.3, 3.4 och 3.5. Vid sammanvägningen av parametrarna specifik flödeseffekt, volymsavvikelse, flödets förändringstakt samt vattenståndets förändringstakt till kvalitetsfaktorn hydrologisk regim i vattendrag ska den parameter vara utslagsgivande som har sämst status.

text: 3.2 Specifik flödeseffekt i vattendrag

text: Tabell 3.1. Klassgränser för specifik flödeseffekt i vattendrag.

text: Status Klass Specifik flödesenergi i vattendrag Hög 5 Ytvattenförekomstens specifika flödeseffekt avviker med högst 5 % från referensförhållandet. God 4 Ytvattenförekomstens specifika flödeseffekt avviker med mer än 5 % men högst 15 % från referensförhållandet. Måttlig 3 Ytvattenförekomstens specifika flödeseffekt avviker med mer än 15 % men högst 35 % från referensförhållandet. Otillfredsställande 2 Ytvattenförekomstens specifika flödeseffekt avviker med mer än 35 % men högst 75 % från referensförhållandet. Dålig 1 Ytvattenförekomstens specifika flödeseffekt avviker med mer än 75 % från referensförhållandet.

text: Konsoliderad elektronisk utgåva

text: Uppdaterad 2025-11-01 Tabell 3.2. Klassgränser för volymsavvikelse i vattendrag.

text: Status Klass Volymsavvikelse i vattendrag Hög 5 volymsavvikelsen avviker med högst 5 % från referensförhållandet. God 4 volymsavvikelsen avviker med mer än 5 % men högst 15 % från referensförhållandet. Måttlig 3 volymsavvikelsen avviker med mer än 15 % men högst 50 % från referensförhållandet. Otillfredsställande 2 volymsavvikelsen avviker med mer än 50 % men högst 100 % från referensförhållandet. Dålig 1 volymsavvikelsen avviker med mer än 100 % från referensförhållandet.

text: 3.4 Flödets förändringstakt i vattendrag

text: Tabell 3.3. Klassgränser för flödets förändringstakt i vattendrag.

text: Status Klass Flödets förändringstakt i vattendrag Hög 5 flödets förändringstakt avviker med högst 5 % från referensförhållandet. God 4 flödets förändringstakt avviker med mer än 5 % men högst 15 % från referensförhållandet. Måttlig 3 flödets förändringstakt avviker med mer än 15 % men högst 50 % från referensförhållandet. Otillfredsställande 2 flödets förändringstakt avviker med mer än 50 % men högst 100 % från referensförhållandet. Dålig 1 flödets förändringstakt avviker med mer än 100 % från referensförhållandet.

text: 3.5 Vattenståndets förändringstakt i vattendrag

text: Tabell 3.4. Klassgränser för vattenståndets förändringstakt i vattendrag.

text: Status Klass Vattenståndets förändringstakt i vattendrag Hög 5 vattenståndets förändringstakt avviker med högst 0,05 m/timme relativt referensförhållandet. God 4 vattenståndets förändringstakt avviker med mer än 0,05 m/timme men högst 0,15 m/timme relativt referensförhållandet. Måttlig 3 vattenståndets förändringstakt avviker med mer än 0,15 m/timme men högst 0,3 m/timme relativt referensförhållandet. Otillfredsställande 2 vattenståndets förändringstakt avviker med mer än 0,3 m/timme men högst 1 m/timme relativt referensförhållandet. Dålig 1 vattenståndets förändringstakt avviker med mer än 1 m/timme relativt referensförhållandet.

text: Konsoliderad elektronisk utgåva

text: 4.1 Kvalitetsfaktor och ingående parameter Uppdaterad 2025-11-01

text: 4.1.1 Beskrivning

text: Morfologiskt tillstånd beskrivs som de fysiska strukturer och funktioner en ytvattenförekomst uppvisar avseende variation i vattendragets djup och bredd, dess morfologiska strukturer och substrat samt strandzonens och svämplanets strukturer relativt referensförhållandet.

text: 4.1.2 Klassificering

text: Kvalitetsfaktorn morfologiskt tillstånd i vattendrag ska klassificeras utifrån parametrarna vattendragsfårans form, vattendragets planform, vattendragsfårans bottensubstrat, död ved i vattendrag, strukturer i vattendrag, vattendragets kanter, vattendragets närområde och svämplanets strukturer och funktion enligt avsnitt 4.2, 4.3, 4.4, 4.5, 4.6, 4.7 och 4.8. Sammanvägningen av de enskilda parametrarna till kvalitetsfaktorn morfologiskt tillstånd ska utgå från genomsnittslig status för samtliga klassificerade parametrar.

text: 4.2 Vattendragsfårans form

text: Tabell 4.1. Klassgränser för vattendragsfårans form.

text: Status Klass Vattendragsfårans form Hög 5 högst 5 % av ytvattenförekomstens längd är vattendragsfårans form väsentligt påverkad från referensförhållandet. God 4 mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens längd är vattendragsfårans form väsentligt påverkad från referensförhållandet. Måttlig 3 mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens längd är vattendragsfårans form väsentligt påverkad från referensförhållandet. Otillfredsställande 2 mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens längd är vattendragsfårans form väsentligt påverkad från referensförhållandet. Dålig 1 mer än 75 % av ytvattenförekomstens längd är vattendragsfårans form väsentligt påverkad från referensförhållandet.

text: 4.3 Vattendragets planform

text: Tabell 4.2 Klassgränser för vattendragets planform.

text: Status Klass Vattendragets planform Hög 5 vattendragets planform avviker med högst 5 % från referensförhållandet. God 4 vattendragets planform avviker med mer än 5 % men högst 15 % från referensförhållandet. Måttlig 3 vattendragets planform avviker med mer än 15 % men högst 35 % från referensförhållandet. Otillfredsställande 2 vattendragets planform avviker med mer än 35 % men högst 75 % från referensförhållandet.

text: Dålig 1 vattendragets planform avviker med mer än 75 % från Konsoliderad elektronisk referensförhållandet. utgåva Uppdaterad 2025-11-01

text: 4.4 Vattendragsfårans bottensubstrat

text: Tabell 4.3 Klassgränser för vattendragsfårans bottensubstrat.

text: Status Klass Vattendragsfårans bottensubstrat

text: Hög 5 högst 5 % av vattendragets längd avviker vattendragsfårans bottensubstrat väsentligt jämfört med referensförhållandet.

text: God 4 mer än 5 % men högst 15 % av vattendragets längd avviker vattendragsfårans bottensubstrat väsentligt jämfört med referensförhållandet.

text: Måttlig 3 mer än 15 % men högst 35 % av vattendragets längd avviker vattendragsfårans bottensubstrat väsentligt jämfört med referensförhållandet.

text: Otillfredsställande 2 mer än 35 % men högst 75 % av vattendragets längd avviker vattendragsfårans bottensubstrat väsentligt jämfört med referensförhållandet.

text: Dålig 1 mer än 75 % av vattendragets längd avviker vattendragsfårans bottensubstrat väsentligt jämfört med referensförhållandet.

text: 4.5 Död ved i vattendrag

text: Tabell 4.4 Klassgränser för död ved i vattendrag.

text: Status Klass Död ved i vattendrag

text: Hög 5 högst 5 % av ytvattenförekomstens längd avviker förekomsten av död ved väsentligt från referensförhållandet.

text: God 4 mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens längd avviker förekomsten av död ved väsentligt från referensförhållandet.

text: Måttlig 3 mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens längd avviker förekomsten av död ved väsentligt från referensförhållandet.

text: Otillfredsställande 2 mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens längd avviker förekomsten av död ved väsentligt från referensförhållandet.

text: Dålig 1 mer än 75 % av ytvattenförekomstens längd avviker förekomsten av död ved väsentligt från referensförhållandet.

text: 4.6 Strukturer i vattendraget

text: Tabell 4.5 Klassgränser för strukturer i vattendraget.

text: Status Klass Strukturer i vattendraget

text: Hög 5 högst 5 % av ytvattenförekomstens längd är vattendragsfårans strukturer väsentligt förändrade relativt referensförhållandet.

text: God 4 mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens längd är vattendragsfårans strukturer väsentligt förändrade relativt referensförhållandet.

text: Måttlig 3 mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens längd är vattendragsfårans strukturer väsentligt Konsoliderad elektronisk utgåva förändrade relativt referensförhållandet. Uppdaterad 2025-11-01 Otillfredsställande 2 mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens längd är vattendragsfårans strukturer väsentligt förändrade relativt referensförhållandet. Dålig 1 mer än 75 % av ytvattenförekomstens längd är vattendragsfårans strukturer väsentligt förändrade relativt referensförhållandet.

text: 4.7 Vattendragsfårans kanter

text: Tabell 4.6 Klassgränser för vattendragsfårans kanter.

text: Status Klass Vattendragsfårans kanter Hög 5 högst 5 % av ytvattenförekomstens längd är vattendragsfårans kanter väsentligt förändrad från referensförhållandet. God 4 mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens längd är vattendragsfårans kanter väsentligt förändrad från referensförhållandet. Måttlig 3 mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens längd är vattendragsfårans kanter väsentligt förändrad från referensförhållandet. Otillfredsställande 2 mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens längd är vattendragsfårans kanter väsentligt förändrad från referensförhållandet. Dålig 1 mer än 75 % av ytvattenförekomstens längd är vattendragsfårans kanter väsentligt förändrad från referensförhållandet.

text: 4.8 Vattendragets närområde

text: Tabell 4.7 Klassgränser för vattendragets närområde.

text: Status Klass Vattendragets närområde Hög 5 högst 5 % av ytvattenförekomstens närområde utgörs av aktivt brukad mark eller anlagda ytor. God 4 mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens närområde utgörs av aktivt brukad mark eller anlagda ytor. Måttlig 3 mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens närområde utgörs av aktivt brukad mark eller anlagda ytor. Otillfredsställande 2 mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens närområde utgörs av aktivt brukad mark eller anlagda ytor. Dålig 1 mer än 75 % av ytvattenförekomstens närområde utgörs av aktivt brukad mark eller anlagda ytor.

text: 4.9 Svämplanets strukturer och funktion i vattendrag

text: Tabell 4.8 Klassgränser för svämplanets strukturer och funktion.

text: Status Klass Svämplanets strukturer och funktion

text: Konsoliderad elektronisk kommer aktivt brukad mark och anlagda ytor eller utgåva Uppdaterad 2025-11-01 avsaknad av strukturer enligt referensförhållandet. God 4 mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens svämplan förekommer aktivt brukad mark och anlagda ytor eller avsaknad av strukturer enligt referensförhållandet.

text: Måttlig 3 mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens svämplan förekommer aktivt brukad mark och anlagda ytor eller avsaknad av strukturer enligt referensförhållandet. Otillfredsställande 2 mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens svämplan förekommer aktivt brukad mark och anlagda ytor eller avsaknad av strukturer enligt referensförhållandet.

text: Dålig 1 mer 75 % av ytvattenförekomstens svämplan förekommer aktivt brukad mark och anlagda ytor eller avsaknad av strukturer enligt referensförhållandet.

text: 5. Konnektivitet i sjöar

text: 5.1 Kvalitetsfaktor och ingående parameter

text: 5.1.1 Beskrivning

text: Kvalitetsfaktorn konnektivitet i sjöar beskrivs som möjligheten till spridning och fria passager för djur, växter, sediment och organiskt material längs det grunda vattenområdet i sjöar samt från sjön till omgivande landområden beroende av vattnet i ytvattenförekomsten, i relation till referensförhållandet. Bristande konnektivitet för sediment och organiskt material ingår inte i kvalitetsfaktorn konnektivitet i sjöar eftersom denna påverkan beaktas genom de morfologiska kvalitetsfaktorerna. Kvalitetsfaktorn konnektivitet ska därför enbart bedömas utifrån dess effekter på de biologiska kvalitetsfaktorerna för sjöar.

text: 5.1.2 Klassificering

text: Kvalitetsfaktorn konnektivitet i sjöar ska klassificeras utifrån parametrarna längsgående konnektivitet och konnektivitet till närområde och svämplan enligt avsnitt 5.2 och 5.3. Bristande konnektivitet på grund av artificiella barriärer behöver inte innebära att barriären ligger inom ytvattenförekomsten. Bedömning av bristande konnektivitet i den aktuella ytvattenförekomsten ska utgå från de biologiska kvalitetsfaktorerna även om den artificiella barriären ligger i en annan ytvattenförekomst. Sammanvägningen av parametrarna längsgående konnektivitet och konnektivitet till närområde och svämplan i vattendrag till kvalitetsfaktorn kontinuitet ska utgå från den parameter som har den sämsta statusen.

text: 5.2 Längsgående konnektivitet i sjöar

text: Tabell 5.1. Klassgränser för längsgående konnektivitet i sjöar. Status Klass Längsgående konnektivitet i sjöar

text: Hög 5 högst 5 % av ytvattenförekomstens grunda vattenområden förekommer bristande konnektivitet.

text: God 4 mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens grunda vattenområden förekommer bristande Konsoliderad elektronisk utgåva konnektivitet. Uppdaterad 2025-11-01 Måttlig 3 mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens grunda vattenområden förekommer bristande konnektivitet. Otillfredsställande 2 mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens grunda vattenområden förekommer bristande konnektivitet. Dålig 1 mer än 75 % av ytvattenförekomstens grunda vattenområden förekommer bristande konnektivitet.

text: 5.3 Konnektivitet till närområde och svämplan kring sjöar

text: Tabell 5.2. Klassgränser för konnektivitet till närområde och svämplan kring sjöar.

text: Status Klass Konnektivitet till närområde och svämplan kring sjöar Hög 5 högst 5 % av ytvattenförekomstens strandlinje förekommer bristande konnektivitet till närområde och svämplan God 4 mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens strandlinje förekommer bristande konnektivitet till närområde och svämplan. Måttlig 3 mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens strandlinje förekommer bristande konnektivitet till närområde och svämplan. Otillfredsställande 2 mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens strandlinje förekommer bristande konnektivitet till närområde och svämplan. Dålig 1 i mer än 75 % av ytvattenförekomstens strandlinje förekommer bristande konnektivitet till närområde och svämplan.

text: 6. Hydrologisk regim i sjöar

text: 6.1 Kvalitetsfaktorer och ingående parametrar

text: 6.1.1 Beskrivning

text: Begreppet hydrologisk regim beskrivs som sjöars vattenflödesvolym, vattnets uppehållstid och vattenflödesdynamik samt förbindelser med grundvattenförekomster, i relation till referensförhållandet.

text: 6.1.2 Klassificering

text: Kvalitetsfaktorn hydrologisk regim i sjöar ska klassificeras utifrån vattenståndsvariation, avvikelse i vinter- och sommarvattenstånd och vattenståndets förändringstakt i sjöar enligt avsnitt 6.3, 6.4 och 6.5. Sammanvägningen av parametrarna till kvalitetsfaktorn hydrologisk regim i sjöar ska utgå från den parameter som har det sämsta statusen.

text: 6.2 Vattenståndsvariation i sjöar

text: Tabell 6.1. Klassgränser för vattenståndsvariation i sjöar.

text: Status Klass Vattenståndsvariation i sjöar Konsoliderad elektronisk utgåva Hög 5 Vattenståndets medelavvikelse från oreglerade Uppdaterad 2025-11-01 förhållanden är högst 0,05 m. God 4 Vattenståndets medelavvikelse från oreglerade förhållanden är mer än 0,05 m till 0,25 m. Måttlig 3 Vattenståndets medelavvikelse från oreglerade förhållanden är mer än 0,25 m till 1 m. Otillfredsställande 2 Vattenståndets medelavvikelse från oreglerade förhållanden är mer än 1 m till 3 m. Dålig 1 Vattenståndets medelavvikelse från oreglerade förhållanden är mer än 3 m

text: 6.3 Avvikelse i vinter- eller sommarvattenstånd

text: Tabell 6.2. Klassgränser för avvikelse i vinter- eller sommarvattenstånd.

text: Status Klass Avvikelse i vinter- eller sommarvattenstånd Hög 5 Vattenståndets medelavvikelse från oreglerade förhållanden under vinter- eller sommarperioden är högst 0,05 m. God 4 Vattenståndets medelavvikelse från oreglerade förhållanden är mer än 0,05 m till 0,25 m. Måttlig 3 Vattenståndets medelavvikelse från oreglerade förhållanden är mer än 0,25 m till 1 m. Otillfredsställande 2 Vattenståndets medelavvikelse från oreglerade förhållanden är mer än 1 m till 3 m. Dålig 1 Vattenståndets medelavvikelse från oreglerade förhållanden är mer än 1 m till 3 m.

text: 6.4 Vattenståndets förändringstakt i sjöar

text: Tabell 6.3. Klassgränser för vattenståndets förändringstakt.

text: Status Klass Vattenståndets förändringstakt i sjöar. Hög 5 Förändringstakten avviker med högst 5 % från referensförhållandet. God 4 Förändringstakten avviker med mer än 5 % men högst 15 % från referensförhållandet. Måttlig 3 Förändringstakten avviker med mer än 15 % men högst 50 % från referensförhållandet. Otillfredsställande 2 Förändringstakten avviker med mer än 50 % men högst 200 % från referensförhållandet. Dålig 1 Förändringstakten avviker med mer än 200 % från referensförhållandet.

text: Konsoliderad elektronisk utgåva

text: 7.1 Kvalitetsfaktor och ingående parameter Uppdaterad 2025-11-01

text: 7.1.1 Beskrivning

text: Morfologiskt tillstånd i sjöar beskrivs som det tillstånd en ytvattenförekomst uppvisar avseende variation i djupförhållanden, planform, dess strukturer och substrat samt det grunda vattenområdets och svämplanets strukturer relativt referensförhållandet.

text: 7.1.2 Klassificering Kvalitetsfaktorn morfologiskt tillstånd i sjöar ska klassificeras utifrån parametrarna förändring av sjöars planform, bottensubstrat i sjöar, strukturer på det grunda vattenområdet i sjöar, närområdet runt sjöar samt svämplanets strukturer och funktion runt sjöar enligt avsnitt 7.2, 7.3, 7.4, 7.5 och 7.6. Sammanvägningen av de enskilda parametrarna till kvalitetsfaktorn morfologiskt tillstånd ska utgå från genomsnittslig status för samtliga klassificerade parametrar.

text: 7.2 Förändring av sjöars planform

text: Tabell 7.1. Klassgränser för sjöars planform.

text: Status Klass Förändring av sjöars planform Hög 5 sjöns planform avviker med högst 5 % från referensförhållandet. God 4 sjöns planform avviker med mer än 5 % men högst 15 % från referensförhållandet. Måttlig 3 sjöns planform avviker med mer än 15 % men högst 35 % från referensförhållandet. Otillfredsställande 2 sjöns planform avviker med mer än 35 % men högst 75 % från referensförhållandet. Dålig 1 sjöns planform avviker med mer än 75 % från referensförhållandet.

text: 7.3 Bottensubstrat i sjöar

text: Tabell 7.2. Klassgränser för bottensubstrat.

text: Status Klass Bottensubstrat i sjöar Hög 5 högst 5 % av sjöns bottenarea avviker bottensubstratet väsentligt från referensförhållandet. God 4 mer än 5 % men högst 15 % av sjöns bottenarea avviker bottensubstratet väsentligt från referensförhållandet. Måttlig 3 mer än 15 % men högst 35 % av sjöns bottenarea avviker bottensubstratet väsentligt från referensförhållandet. Otillfredsställande 2 mer än 35 % men högst 75 % av sjöns bottenarea avviker bottensubstratet väsentligt från referensförhållandet. Dålig 1 mer än 75 % av sjöns bottenarea avviker bottensubstratet väsentligt från referensförhållandet.

text: 7.4 Strukturer på det grunda vattenområdet i sjöar

text: Tabell 7.3. Klassgränser för strukturer på det grunda vattenområdet i sjöar.

text: Status Klass Strukturer på det grunda vattenområdet i sjöar Konsoliderad elektronisk utgåva Hög 5 högst 5 % av det grunda vattenområdets yta är de Uppdaterad 2025-11-01 naturliga strukturerna väsentligt förändrade från referensförhållandet.

text: God 4 mer än 5 % men högst 15 % av det grunda vattenområdets yta är de naturliga strukturerna väsentligt förändrade från referensförhållandet.

text: Måttlig 3 mer än 15 % men högst 35 % av det grunda vattenområdets yta är de naturliga strukturerna väsentligt förändrade från referensförhållandet.

text: Otillfredsställande 2 mer än 35 % men högst 75 % av det grunda vattenområdets yta är de naturliga strukturerna väsentligt förändrade från referensförhållandet.

text: Dålig 1 mer än 75 % av det grunda vattenområdets yta är de naturliga strukturerna väsentligt förändrade från referensförhållandet.

text: 7.5 Närområdet runt sjöar

text: Tabell 7.4. Klassgränser för närområdet runt sjöar.

text: Status Klass Närområdet runt sjöar.

text: Hög 5 högst 5 % av ytvattenförekomstens närområde utgörs av aktivt brukad mark eller anlagda ytor.

text: God 4 mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens närområde utgörs av aktivt brukad mark eller anlagda ytor.

text: Måttlig 3 mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens närområde utgörs av aktivt brukad mark eller anlagda ytor.

text: Otillfredsställande 2 mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens närområde utgörs av aktivt brukad mark eller anlagda ytor.

text: Dålig 1 mer än 75 % av ytvattenförekomstens närområde utgörs av aktivt brukad mark eller anlagda ytor.

text: 7.6 Svämplanets strukturer och funktion runt sjöar

text: Tabell 7.5. Klassgränser för svämplanets strukturer och funktion runt sjöar.

text: Status Klass Svämplanets strukturer och funktion runt sjöar

text: Hög 5 högst 5 % av ytvattenförekomstens svämplan förekommer aktivt brukad mark och anlagda ytor eller avsaknad av strukturer enligt referensförhållandet.

text: God 4 mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens svämplan förekommer aktivt brukad mark och anlagda ytor eller avsaknad av strukturer enligt referensförhållandet.

text: Måttlig 3 mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens svämplan förekommer aktivt brukad mark och anlagda ytor eller avsaknad av strukturer enligt referensförhållandet.

text: Otillfredsställande 2 mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens svämplan förekommer aktivt brukad mark och anlagda

text: referensförhållandet. Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2025-11-01 Dålig 1 mer 75 % av ytvattenförekomstens svämplan förekommer aktivt brukad mark och anlagda ytor eller avsaknad av strukturer enligt referensförhållandet.

text: 8. Konnektivitet i kustvatten och vatten i övergångszon

text: 8.1 Kvalitetsfaktor och ingående parameter

text: 8.1.1 Beskrivning

text: Konnektivitet i kustvatten och vatten i övergångszon beskrivs som möjligheten till spridning och fria passager för djur, växter, sediment och organiskt material längs det grunda vattenområdet samt från ytvattenförekomsten till det kustnära området, i relation till referensförhållandet. Bristande konnektivitet för sediment och organiskt material ingår inte i kvalitetsfaktorn konnektivitet i kustvatten och vatten i övergångszon eftersom denna påverkan beaktas genom de morfologiska kvalitetsfaktorerna. Kvalitetsfaktorn konnektivitet ska därför enbart bedömas utifrån dess effekter på de biologiska kvalitetsfaktorerna för kustvatten och vatten i övergångszon.

text: 8.1.2 Klassificering

text: Kvalitetsfaktorn konnektivitet i kustvatten och vatten i övergångszon ska klassificeras utifrån parametrarna längsgående konnektivitet och konnektivitet mellan kustvatten och vatten i övergångszon och kustnära landområden enligt avsnitt 8.2 och 8.3. Bristande konnektivitet på grund av artificiella barriärer behöver inte innebära att barriären ligger inom ytvattenförekomsten. Bedömning av bristande konnektivitet i den aktuella ytvattenförekomsten ska utgå från de biologiska kvalitetsfaktorerna även om den artificiella barriären ligger i en annan ytvattenförekomst. Sammanvägningen av parametrarna längsgående konnektivitet och konnektivitet mellan kustvatten och vatten i övergångszon och kustnära landområden till kvalitetsfaktorn konnektivitet i kustvatten och vatten i övergångszon ska utgå från den parameter som uppvisar den sämsta statusen.

text: 8.2 Längsgående konnektivitet i kustvatten och vatten i övergångszon

text: Tabell 8.1. Klassgränser för längsgående konnektivitet i kustvatten och vatten i övergångszon. Status Klass Längsgående konnektivitet i kustvatten och vatten i övergångszon Hög 5 högst 5 % av ytvattenförekomstens grunda vattenområde förekommer bristande konnektivitet. God 4 mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens grunda vattenområde förekommer bristande konnektivitet. Måttlig 3 mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens grunda vattenområde förekommer bristande konnektivitet. Otillfredsställande 2 mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens grunda vattenområde förekommer bristande konnektivitet. Dålig 1 mer än 75 % av ytvattenförekomstens grunda vattenområde förekommer bristande konnektivitet.

text: Konsoliderad elektronisk

text: områden

text: utgåva Uppdaterad 2025-11-01

text: Tabell 8.2. Klassgränser för konnektivitet mellan kustvatten och vatten i övergångszon och kustnära områden.

text: Status Klass Konnektivitet mellan kustvatten och vatten i övergångszon och kustnära områden. Hög 5 högst 5 % av ytvattenförekomstens kustlängd förekommer bristande konnektivitet mellan kustvatten och vatten i övergångszon och kustnära områden. God 4 mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens kustlängd förekommer bristande konnektivitet mellan kustvatten och vatten i övergångszon och kustnära områden. Måttlig 3 mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens kustlängd förekommer bristande konnektivitet mellan kustvatten och vatten i övergångszon och kustnära områden. Otillfredsställande 2 mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens kustlängd förekommer bristande konnektivitet mellan kustvatten och vatten i övergångszon och kustnära områden. Dålig 1 mer än 75 % av ytvattenförekomstens kustlängd förekommer bristande konnektivitet mellan kustvatten och vatten i övergångszon och kustnära områden.

text: 9. Hydrografiska villkor i kustvatten och vatten i övergångszon

text: 9.1 Kvalitetsfaktorer och ingående parametrar

text: 9.1.1 Beskrivning

text: Hydrografiska villkor beskrivs som det tillstånd en ytvattenförekomst uppvisar avseende tidvattenmönster, de dominerande strömmarnas riktning och styrka samt vågexponering i relation till referensförhållandet. Hydrografiska villkor motsvarar hydrologisk regim i sjöar och vattendrag.

text: 9.1.2 Klassificering

text: Kvalitetsfaktorn hydrografiska villkor i kustvatten och vatten i övergångszon ska klassificeras utifrån parametrarna tidvattenregim och vattenståndsvariation, strömningsförhållanden, vågregim, sötvatteninflöde och vattenutbyte enligt avsnitt 9.2, 9.3, 9.4 och 9.5. Sammanvägningen av parametrarna till hydrografiska villkor i kustvatten och vatten i övergångszon ska utgå från den parameter som uppvisar den sämsta statusen.

text: 9.2 Tidvattenregim och vattenståndsvariation i kustvatten och vatten i övergångszon

text: Tabell 9.1. Klassgränser för tidvattenregim och vattenståndsvariation i kustvatten och vatten i övergångszon.

text: Status Klass Tidvattenregim och vattenståndsvariation i kustvatten och vatten i övergångszon Hög 5 högst 5 % av ytvattenförekomstens tidvatten- och vattenståndspåverkade yta är tidvattenregimen och

text: vattenståndsvariationen väsentligt påverkad i jämförelse med referensförhållandet. Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2025-11-01 God 4 mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens tidvatten- och vattenståndspåverkade yta är tidvattenregimen och vattenståndsvariationen väsentligt påverkad i jämförelse med referensförhållandet.

text: Måttlig 3 mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens tidvatten- och vattenståndspåverkade yta är tidvattenregimen och vattenståndsvariationen väsentligt påverkad i jämförelse med referensförhållandet.

text: Otillfredsställande 2 mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens tidvatten- och vattenståndspåverkade yta är tidvattenregimen och vattenståndsvariationen väsentligt påverkad i jämförelse med referensförhållandet.

text: Dålig 1 mer än 75 % av ytvattenförekomstens tidvatten- och vattenståndspåverkade yta är tidvattenregimen och vattenståndsvariationen väsentligt påverkad i jämförelse med referensförhållandet.

text: 9.3 Strömningsförhållanden i kustvatten och vatten i övergångszon

text: Tabell 9.2. Klassgränser för strömningsförhållanden i kustvatten och vatten i övergångszon.

text: Status Klass Strömningsförhållanden i kustvatten och vatten i övergångszon

text: Hög 5 högst 5 % av ytvattenförekomstens yta är strömningsförhållanden väsentligt förändrade från referensförhållandet.

text: God 4 mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens yta är strömningsförhållanden väsentligt förändrade från referensförhållandet.

text: Måttlig 3 mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens yta är strömningsförhållanden väsentligt förändrade från referensförhållandet.

text: Otillfredsställande 2 mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens yta är strömningsförhållanden väsentligt förändrade från referensförhållandet.

text: Dålig 1 mer än 75 % av ytvattenförekomstens yta är strömningsförhållanden väsentligt förändrade från referensförhållandet.

text: 9.4 Vågregim i kustvatten och vatten i övergångszon

text: Tabell 9.3. Klassgränser för vågregim i kustvatten och vatten i övergångszon.

text: Status Klass Vågregim i kustvatten och vatten i övergångszon

text: Hög 5 högst 5 % av det grunda vattenområdets yta är strömningsförhållanden väsentligt förändrade från referensförhållandet.

text: God 4 mer än 5 % men högst 15 % av det grunda vattenområdets yta är strömningsförhållanden väsentligt förändrade från referensförhållandet.

text: Måttlig 3 mer än 15 % men högst 35 % av det grunda vatten- Konsoliderad elektronisk områdets yta är strömningsförhållanden väsentligt utgåva Uppdaterad 2025-11-01 förändrade från referensförhållandet. Otillfredsställande 2 mer än 35 % men högst 75 % av det grunda vattenområdets yta är strömningsförhållanden väsentligt förändrade från referensförhållandet. Dålig 1 mer än 75 % av det grunda vattenområdets yta är strömningsförhållanden väsentligt förändrade från referensförhållandet.

text: 9.5 Sötvatteninflöde och vattenutbyte i kustvatten och vatten i övergångszon

text: Tabell 9.4. Klassgränser för sötvatteninflöde och vattenutbyte i kustvatten och vatten i övergångszon.

text: Status Klass Sötvatteninflöde och vattenutbyte i kustvatten och vatten i övergångszon Hög 5 högst 5 % av ytvattenförekomstens yta är sötvatteninflöde och vattenutbyte väsentligt förändrat från referensförhållandet. God 4 mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens yta är sötvatteninflöde och vattenutbyte väsentligt förändrat från referensförhållandet. Måttlig 3 mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens yta är sötvatteninflöde och vattenutbyte väsentligt förändrat från referensförhållandet. Otillfredsställande 2 mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens yta är sötvatteninflöde och vattenutbyte väsentligt förändrat från referensförhållandet. Dålig 1 mer än 75 % av ytvattenförekomstens yta är sötvatteninflöde och vattenutbyte väsentligt förändrat från referensförhållandet.

text: 10. Morfologiskt tillstånd i kustvatten och vatten i övergångszon

text: 10.1 Kvalitetsfaktorer och ingående parametrar

text: 10.1.1 Beskrivning

text: Morfologiskt tillstånd i kustvatten och vatten i övergångszon beskrivs som det tillstånd en ytvattenförekomst uppvisar avseende variation i djupförhållanden, bottenstrukturer och -substrat samt tidvattenzonens strukturer relativt referensförhållandet.

text: 10.1.2 Klassificering

text: Kvalitetsfaktorn morfologiskt tillstånd i kustvatten och vatten i övergångszon ska klassificeras utifrån parametrarna grunda vattenområdets morfologi, bottensubstrat och sedimentdynamik och bottenstrukturer enligt avsnitt 10.2, 10.3 och 10.4. Sammanvägningen av de enskilda parametrarna till kvalitetsfaktorn morfologiskt tillstånd i kustvatten och vatten i övergångszon ska utgå från ett genomsnitt av de klassificerade parametrarna.

text: övergångszon. Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2025-11-01

text: Tabell 10.1. Klassgränser för grunda vattenområdets morfologi i kustvatten och vatten i övergångszon.

text: Status Klass Grunda vattenområdets morfologi i kustvatten och vatten i övergångszon.

text: Hög 5 högst 5 % av ytvattenförekomstens grunda vattenområde avviker morfologin väsentligt från referensförhållandet.

text: God 4 mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens grunda vattenområde avviker morfologin väsentligt från referensförhållandet.

text: Måttlig 3 mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens grunda vattenområde avviker morfologin väsentligt från referensförhållandet.

text: Otillfredsställande 2 mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens grunda vattenområde avviker morfologin väsentligt från referensförhållandet.

text: Dålig 1 mer än 75 % av ytvattenförekomstens grunda vattenområde avviker morfologin väsentligt från referensförhållandet.

text: 10.3 Bottensubstrat och sedimentdynamik i kustvatten och vatten i övergångszon

text: Tabell 10.2. Klassgränser för bottensubstrat och sedimentdynamik i kustvatten och vatten i övergångszon.

text: Status Klass Bottensubstrat och sedimentdynamik i kustvatten och vatten i övergångszon

text: Hög 5 högst 5 % av ytvattenförekomstens yta avviker väsentligt avseende bottensubstratet och sedimentdynamik från referensförhållandet.

text: God 4 mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens yta avviker väsentligt avseende bottensubstratet och sedimentdynamik från referensförhållandet.

text: Måttlig 3 mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens yta avviker väsentligt avseende bottensubstratet och sedimentdynamik från referensförhållandet.

text: Otillfredsställande 2 mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens yta avviker väsentligt avseende bottensubstratet och sedimentdynamik från referensförhållandet.

text: Dålig 1 mer än 75 % av ytvattenförekomstens yta avviker väsentligt avseende bottensubstratet och sedimentdynamik från referensförhållandet.

text: 10.4 Bottenstrukturer i kustvatten och vatten i övergångszon

text: Tabell 10.3. Klassgränser för bottenstrukturer i kustvatten och vatten i övergångszon.

text: Status Klass Bottenstrukturer i kustvatten och vatten i övergångszon

text: Hög 5 högst 5 % av ytvattenförekomstens yta avviker väsentligt Konsoliderad elektronisk utgåva avseende bottenstrukturer samt förekomst av artificiella Uppdaterad 2025-11-01 strukturer från referensförhållandet.

text: God 4 mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens yta avviker väsentligt avseende bottenstrukturer samt förekomst av artificiella strukturer från referensförhållandet.

text: Måttlig 3 mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens yta avviker väsentligt avseende bottenstrukturer samt förekomst av artificiella strukturer från referensförhållandet.

text: Otillfredsställande 2 mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens yta avviker väsentligt avseende bottenstrukturer samt förekomst av artificiella strukturer från referensförhållandet.

text: Dålig 1 mer än 75 % av ytvattenförekomstens yta avviker väsentligt avseende bottenstrukturer samt förekomst av artificiella strukturer från referensförhållandet.

text: Konsoliderad elektronisk utgåva

text: BILAGA 4: BEDÖMNINGSGRUNDER FÖR BIOLOGISKA Uppdaterad 2025-11-01

text: KVALITETSFAKTORER I KUSTVATTEN OCH VATTEN I ÖVERGÅNGSZON

text: 1 Bottenfauna i kustvatten och vatten i övergångszon

text: Bottenfauna i kustvatten och vatten i övergångszon ska klassificeras utifrån klassgränserna i tabell 1.1.

text: 1.2 Krav på underlagsdata

text: För att bedömningsgrunden för bottenfauna i kustvatten och vatten i övergångszon ska kunna tillämpas ska – data från minst fem stationer användas, – prov ha tagits på minst fem meters djup, och

text: – provdata vara insamlade med huggare med en provtagningsyta av 0,1m (±0,02) samt sållade på ett såll med 1 mm maskvidd.

text: 1.3 Bottenfaunaindex BQIm

text: Tabell 1.1. Klassgränser för klassificering av status uppdelat per typ. Numrering av typer enligt typindelning i Havs- och vattenmyndighetens föreskrifter och allmänna råd (HMVFS 2017:20) om kartläggning och analys av ytvatten enligt

text: BQIm

text: Bassäng Typ nr Djupstrata HG GM MO OD

text: Västerhavet 1–6 och 25 5–20 m 13,9 10,3 6,9 3,4 1–6 och 25 > 20 m 15,7 12,0 8,0 4,0 Östersjön 7 5–60 m 10,7 4,0 2,7 1,8 8 5–60 m 10,5 3,5 2,3 1,6 9 5–60 m 10,7 4,0 2,7 1,8 10 5–60 m 9,3 4,0 2,7 1,8 11 5–60 m 8,0 4,0 2,7 1,8 12 5–60 m 10,7 4,0 2,7 1,8 13 5–60 m 9,0 3,0 2,0 1,3 14 5–60 m 10,7 4,0 2,7 1,8 15 5–60 m 10,7 4,0 2,7 1,8 24 5–60 m 7,7 3,0 2,0 1,3 Bottniska viken 16 > 5 m 10,7 4,0 2,7 1,8

text: Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2025-11-01 18 > 5 m 10,0 4,0 2,7 1,8 19 > 5 m 10,0 4,0 2,7 1,8 20 > 5 m 10,0 4,0 2,7 1,8 21 > 5 m 10,0 4,0 2,7 1,8 22 > 5 m 7,5 2,0 1,3 0,9 23 > 5 m 6,3 1,5 1,0 0,7

text: 2 Makroalger och gömfröiga växter i kustvatten

text: Makroalger och gömfröiga växter i kustvatten ska klassificeras utifrån klassgränserna i tabell 2.2.

text: 2.2 Krav på underlagsdata

text: För att bedömningsgrunden för makroalger och gömfröiga växter i kustvatten ska kunna tillämpas ska – data vara insamlade med vedertagna provtagningsmetoder, – underlagsdata baseras på en provtagning från perioden juli till september, – data från minst tre transekter inom en ytvattenförekomst användas, – transekten ha placerats så att salthalten ligger inom angivet intervall för aktuell typ, – profilen ha bestått av hårdbotten när makroalgsarter används för bedömningen och av mjukbotten om kransalger och gömfröiga växter används, och – profilens djup ha varit större än det maximala djupet för de ingående arterna vid hög status, dock krävs maximalt 20 meter.

text: 2.3 Djuputbredning

text: Tabell 2.2. För makroalger och gömfröiga växter ska följande EK-skala tillämpas. Denna indelning gäller för samtliga typer vid klassificering av makroalger och gömfröiga växter i kustvatten. Status EK Hög status 0,80≤EK God status 0,60≤EK<0,80 Måttlig status 0,40≤EK<0,60 Otillfredsställande status 0,20≤EK<0,40 Dålig status EK<0,20

text: 3 Växtplankton i kustvatten och vatten i övergångszon

text: Växtplankton i kustvatten och vatten i övergångszon ska klassificeras utifrån parametrarna biomassa av växtplankton, uttryckt som biovolym, och klorofyll a. Parametrarna ska vägas samman enligt avsnitt 3.3.3. Om data saknas för någon av parametrarna ska klassificeringen baseras på den kvarvarande parametern.

text: Klassgränserna i tabell 3.3–3.4 ska användas vid klassificering av respektive parameter. Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2025-11-01

text: 3.2 Krav på underlagsdata

text: För att bedömningsgrunden för växtplankton i kustvatten och vatten i övergångszon ska kunna tillämpas ska – underlagsdata ha insamlats med vedertagna provtagningsmetoder, – provtagning ha skett minst två gånger per år under perioden juli–augusti för Östersjön (typerna 7–24) och tre gånger per år under perioden juni–augusti för Västerhavet (typerna 1–6 och 25), – data från minst tre år under den senaste sexårsperioden användas, och – biovolymdata beräknas enligt de storleksklasser som tillhandahålls av datavärd. Klassificering av växtplanktons biovolym ska baseras på data från integrerat prov (med slang eller som ett samlingsprov taget med vattenhämtare på olika djup) i ytskiktet (0–10 m). Om vattendjupet är <12 m, ska klassificeringen baseras på data insamlade med vattenhämtare från 0,5 m. Om annat djupintervall har använts, ska värdet räknas om till att gälla 0–10 m. Klassificering av klorofyll ska baseras på data från samma djup som biovolymproverna för Västerhavet (typ 1–6 och 25) och Bottniska viken (typ 16– 23). För Egentliga Östersjön (typ 7–15 och 24) ska status klassificeras baserat på data från 0,5 m djup. Prover från andra djup kan räknas om så att de motsvarar ovan angivet djup och djupintervall.

text: 3.3 Biovolym och klorofyll a

text: Statusklassificeringen avgörs av medelvärdet av de numeriska klassningarna (Nklass) för biovolym och klorofyll a.

text: Tabell 3.3. Referensvärden (Rv) och klassgränser (HG, GM, MO, OD) för EK för sommarhalter av biovolym av växtplankton (mm /l). Grå markering anger att referensvärdena ska korrigeras utifrån observerad salthalt före beräkning av EK och jämförelse av dessa med EK-klassgränserna.

text: Biovolym (mm /l) Biovolym EK Typ Rv HG GM MO OD

text: Västerhavet

text: 1n 0,8 0,67 0,52 0,26 0,13 1s 0,9 0,69 0,53 0,27 0,14 2 1,35 0,68 0,45 0,3 0,17 3 0,8 0,67 0,52 0,26 0,13 25 1,4 0,67 0,51 0,29 0,17 4 0,5 0,67 0,45 0,22 0,08 5 0,7 0,58 0,33 0,17 0,1 6 0,25 0,63 0,33 0,1 0,05

text: Eg Östersjön

text: 7 0,18 0,72 0,56 0,24 0,08 8 0,18 0,72 0,56 0,24 0,08 9 0,18 0,72 0,56 0,24 0,08 10 0,18 0,72 0,56 0,24 0,08 11 0,18 0,72 0,56 0,24 0,08 12 0,18 0,72 0,56 0,24 0,08 13 0,18 0,72 0,56 0,24 0,08

text: 14 0,18 0,72 0,56 0,24 0,08 Konsoliderad elektronisk utgåva 15 0,18 0,72 0,56 0,24 0,08 Uppdaterad 2025-11-01 24 0,18 0,72 0,56 0,24 0,08

text: Bottenhavet

text: 16 0,21 0,66 0,45 0,24 0,08 17 0,18 0,67 0,45 0,24 0,08 18 0,21 0,66 0,45 0,24 0,08 19 0,18 0,67 0,45 0,24 0,08

text: Bottenviken

text: 20 0,16 0,64 0,43 0,24 0,08 21 0,15 0,56 0,38 0,2 0,07 22 0,16 0,64 0,43 0,24 0,08 23 0,15 0,56 0,38 0,2 0,07

text: Tabell 3.4. Referensvärden (Rv) och klassgränser (HG, GM, MO, OD) för EK för sommarhalter av klorofyll a (µg/l). Grå markering anger att referensvärdena ska korrigeras utifrån observerad salthalt före beräkning av EK och jämförelse av dessa med EKklassgränserna.

text: Klorofyll Klorofyll a EK Typ a (µg /l)

text: Rv HG GM MO OD

text: Västerhavet

text: 1n 1,15 0,76 0,62 0,35 0,19 1s 1,6 0,76 0,57 0,35 0,2 2 1,37 0,79 0,53 0,34 0,23 3 0,99 0,79 0,63 0,31 0,18 25 1,8 0,86 0,67 0,44 0,28 4 1,0 0,83 0,67 0,33 0,17 5 0,99 0,83 0,67 0,33 0,17 6 0,94 0,82 0,59 0,37 0,18

text: Eg Östersjön

text: 7 1,3 0,8 0,67 0,35 0,15 8 1,4 0,8 0,67 0,35 0,15 9 1,3 0,8 0,67 0,35 0,15 10 1,4 0,8 0,67 0,35 0,15 11 1,4 0,8 0,67 0,35 0,15 12 1,4 0,8 0,67 0,35 0,15 13 1,4 0,8 0,67 0,35 0,15 14 1,4 0,8 0,67 0,35 0,15 15 1,4 0,8 0,67 0,35 0,15 24 1,4 0,8 0,67 0,35 0,15

text: Bottenhavet

text: 16 1,4 0,78 0,61 0,33 0,14 17 1,2 0,8 0,6 0,32 0,14 18 1,4 0,78 0,61 0,33 0,14 19 1,2 0,8 0,6 0,32 0,14

text: Bottenviken

text: 20 1,3 0,72 0,57 0,28 0,12

text: 21 1,2 0,75 0,58 0,30 0,13 Konsoliderad elektronisk 22 1,2 0,67 0,52 0,28 0,12 utgåva 23 1,1 0,73 0,55 0,3 0,13 Uppdaterad 2025-11-01

text: Bilaga 5

text: Konsoliderad elektronisk utgåva

text: Uppdaterad 2025-11-01 BILAGA 5: BEDÖMNINGSGRUNDER FÖR FYSIKALISK-

text: KEMISKA KVALITETSFAKTORER I KUSTVATTEN OCH VATTEN I ÖVERGÅNGSZON

text: 1 Siktdjup i kustvatten och vatten i övergångzon

text: 1.1 Kvalitetsfaktor

text: Siktdjup i kustvatten och vatten i övergångszon ska klassificeras utifrån klassgränserna i tabell 1.1.

text: 1.2 Krav på underlagsdata

text: Klassificering av siktdjup i kustvatten och vatten i övergångszon ska baseras på data från månatliga mätningar sommartid (juni–augusti) under en treårsperiod. Provtagning ska ha utförts enligt HELCOM:s COMBINE Manual. Klassgränserna för siktdjup i tabell 1.1 ska användas vid klassificering av status för siktdjup i kustvatten och vatten i övergångszon. För typ 8, 12, 13 och 24 finns referensvärden för siktdjup fastställda för det yttre kustområdet. Då referensvärdet är salthaltsberoende ska klassgränsen för respektive ytvattenförekomst inom ovan nämnda typer korrigeras utifrån observerad salthalt (medelvärde av salthalten, 0–10 m) enligt bilaga 4, avsnitt 3.3.2 innan klassificering. För detaljerad beskrivning av salthaltskorrigering se bilaga 4 avsnitt 3.3.2.

text: 1.3 Siktdjup

text: Tabell 1.1. Referensvärden (Rv) och klassgränser (HG, GM, MO, OD) för EK för siktdjup (m).

text: Typ Siktdjup (m) Siktdjup EK

text: RV HG GM MO OD

text: Västerhavet

text: 1n 10,5 0,81 0,67 0,48 0,29 1s 8,0 0,81 0,69 0,50 0,38 2 8,0 0,81 0,63 0,44 0,31 3 12 0,83 0,67 0,42 0,29 25 4,5 0,89 0,67 0,45 0,11 4 10,5 0,90 0,76 0,48 0,33 5 10,5 0,90 0,76 0,48 0,33 6 10 0,80 0,75 0,45 0,30

text: Eg. Östersjön

text: Senaste lydelse

text: HVMFS 2019:25

text: . Avsnitt 4.2 har ändrats redaktionellt. En fotnot har lagts till i slutet av första stycket i samma avsnitt för att förtydliga processen och förutsättningarna för översyn av gällande bedömningsgrunder med avseende på biotillgänglighet.

text: 7 10 0,83 0,70 0,40 0,20 Konsoliderad elektronisk utgåva 8 (10 0,83 0,70 0,40 0,20) Uppdaterad 2025-11-01 9 10 0,83 0,70 0,40 0,20 10 10 0,83 0,70 0,40 0,20 11 10 0,83 0,70 0,40 0,20 12 (10 0,83 0,70 0,40 0,20) 13 (10 0,83 0,70 0,40 0,20) 14 10 0,83 0,70 0,40 0,20 15 10 0,83 0,70 0,40 0,20 24 (10 0,83 0,70 0,40 0,20)

text: Bottenhavet

text: 16 7,0 0,83 0,70 0,40 0,20 17 10 0,83 0,70 0,40 0,20 18 7,0 0,67 0,44 0,30 0,20 19 9,0 0,67 0,44 0,23 0,19

text: Bottenviken

text: 20 6,3 0,67 0,44 0,30 0,19 21 8,8 0,67 0,44 0,30 0,19 22 5,4 0,67 0,44 0,30 0,20 23 7,5 0,67 0,44 0,29 0,20

text: 2 Näringsämnen i kustvatten och vatten i övergångzon

text: 2.1 Kvalitetsfaktor och ingående parametrar

text: Näringsämnen i kustvatten och vatten i övergångszon ska klassificeras utifrån klassgränserna för vinterhalter av totalkväve (tot-N), totalfosfor (tot-P), löst oorganiskt kväve (NO3-N + NO2-N + NH4-N, DIN) och löst oorganiskt fosfor (PO4, DIP) samt sommarhalter av totalkväve och totalfosfor i tabell 2.2–2.7. Sammanvägning av parametrarna till kvalitetsfaktorn näringsämnen ska ske, baserat på minst treårsmedelvärde, enligt avsnitt 2.3.2 nedan.

text: 2.2 Krav på underlagsdata

text: För att bedömningsgrunden för näringsämnen i kustvatten och vatten i övergångszon ska kunna tillämpas ska – underlagsdata vara insamlade med vedertagna provtagningsmetoder, – provtagning ha skett månadsvis, – data ha samlats in under både vinterperioden (innan vårblomning) och sommarperioden (vinterperioden är för Västerhavet (typerna 1–6 och 25) dec–mars, Egentliga Östersjön (typerna 7–15 och 24) dec–feb, Bottniska

text: Konsoliderad elektronisk

text: (typerna 1–6 och 25) juni–aug och för Östersjön (typerna 7–24) juli–aug),

text: utgåva

text: Uppdaterad 2025-11-01 – salthalten finnas angiven vid varje provtagningsdjup, – mätningar ha skett vid diskreta djup eller med ett profilerande mätinstrument, s.k. CTD-sond, – bedömning göras på ytvatten (0–10m). I de fall språngskiktet (termoklin och/eller haloklin) är välutvecklat och grundare än 10 m ska endast data ovanför språngsiktet användas och – provtagning och analys av vattenprover vara utfört av ackrediterat laboratorium och enligt HELCOM:s COMBINE Manual. – data för Västerhavets typer 1–6 samt 25 samlas in vid minimum tre mättillfällen under perioden december–mars.

text: 2.3 Totalkväve, totalfosfor, löst oorganiskt kväve, löst oorganiskt fosfor

text: Sammanvägningen ska baseras på statusklasserna för vintervärden av DIN, DIP, tot-N, tot-P samt statusklasserna för sommarvärden av tot-N, tot-P.

text: Ett medelvärde av de numeriska klassningarna (Nklass) beräknas för DIN, DIP, tot-N, tot-P under vintern och ett medelvärde för tot-N, tot-P under sommaren. Därefter beräknas medelvärdet av sommar och vinter, vilket blir den sammanvägda klassificeringen av näringsämnen.

text: Tabell 2.2. Referensvärden och klassgränser för tot-N vinter. Värdena som presenteras för varje salthaltsintervall är koncentrationer angivna i µmol/l. Salthalt = uppmätt salthalt i psu.

text: Totalkväve, Vinter

text: Typ 1n, 2, 3 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,150*s+23,1 referensvärde EK 1 0,88 0,79 0,6 0,43 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 23,1 26,2 29,2 38,4 53,6 ≥27 19,1 21,6 24,1 31,6 44,2

text: Typ 1s, 4, 25 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,659*s+30,2 referensvärde EK 1 0,88 0,79 0,6 0,43 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 30,2 34,3 38,2 50,3 70,2 ≥20 17,0 19,3 21,5 28,3 39,5

text: Typ 5, 6 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,000*s+17,0 referensvärde EK 1 0,89 0,77 0,61 0,43 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l

text: ≤7 17,0 19,1 22,1 27,9 39,5 Konsoliderad elektronisk 17,0 19,1 22,1 27,9 39,5 utgåva ≥20 Uppdaterad 2025-11-01

text: Typ 7 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -6,516*s+62,6 referensvärde EK 1 0,91 0,84 0,67 0,50 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 62,6 68,8 74,5 93,4 125,2 ≥7 17,0 18,7 20,2 25,3 34,0

text: Typ 8, 9 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -5,337*s+54,4 referensvärde EK 1 0,91 0,84 0,67 0,50 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 54,4 59,7 64,7 81,1 108,7 ≥7 17,0 18,6 20,2 25,3 34,0

text: Typ 10, 11 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,000*s+17,0 referensvärde EK 1 0,89 0,85 0,65 0,50 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 17,0 19,1 20,0 26,2 34,0 ≥7 17,0 19,1 20,0 26,2 34,0

text: Typ 12s, 13, 14 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -4,555*s+44,3 referensvärde EK 1 0,91 0,83 0,66 0,50 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 44,3 48,7 53,4 67,2 88,7 ≥6 17,0 18,7 20,5 25,8 34,0

text: Typ 12n, 15, 24 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig -2,942*s+34,7 Ekvation för referensvärde EK 1 0,93 0,85 0,68 0,51 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 34,7 37,3 40,8 51,0 67,9

text: ≥6 17,0 18,3 20,0 25,0 33,3 Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2025-11-01 Typ 16, 17 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -2,264*s+29,3 referensvärde EK 1 0,93 0,85 0,68 0,51 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 29,3 31,5 34,5 43,1 57,5 ≥5 18,0 19,3 21,2 26,5 35,3

text: Typ 18, 19 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,040*s+17,8 referensvärde EK 1 0,91 0,83 0,66 0,50 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 17,8 19,6 21,4 27,0 35,6 ≥5 18,0 19,8 21,6 27,3 36,0

text: Typ 20, 21 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,170*s+18,9 referensvärde EK 1 0,91 0,83 0,67 0,50 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 18,9 20,7 22,7 28,1 37,7 ≥5 18,0 19,8 21,7 26,8 36,0

text: Typ 22, 23 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,590*s+19,8 referensvärde EK 1 0,93 0,85 0,68 0,51 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 19,8 21,3 23,3 29,1 38,8 ≥3 18,0 19,4 21,2 26,5 35,3

text: 2.3.3.2 DIN – Löst oorganiskt kväve

text: Tabell 2.3. Referensvärden och klassgränser för DIN (NO3 + NO2 + NH4) vintertid. Värdena som presenteras för varje salthaltsintervall är koncentrationer angivna i µmol/l. Salthalt = uppmätt salthalt i psu.

text: DIN, Vinter

text: Typ 1n, 2, 3 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,096*s+8,6

text: referensvärde Konsoliderad elektronisk EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 utgåva Uppdaterad 2025-11-01 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 8,6 10,7 12,8 19,5 29,7 ≥27 6,0 7,5 8,9 13,6 20,7

text: Typ 1s, 4, 25 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,445*s+12,6 referensvärde EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 12,6 15,7 18,8 28,6 43,4 ≥20 3,7 4,6 5,5 8,4 12,7

text: Typ 5, 6 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,000*s+2,3 referensvärde EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l ≤7 2,3 2,9 3,4 5,2 7,9 ≥20 2,3 2,9 3,4 5,2 7,9

text: Typ 7 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -6,371*s+46,9 referensvärde EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 46,9 58,6 70,0 106,6 161,7 ≥7 2,3 2,9 3,4 5,2 7,9

text: Typ 8, 9 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -3,700*s+27,9 referensvärde EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 27,9 34,9 41,6 63,4 96,2 ≥7 2,0 2,5 2,9 4,5 6,9

text: Typ 10 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,000*s+2,0 referensvärde

text: EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 Konsoliderad elektronisk utgåva Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l Uppdaterad 2025-11-01 0 2,0 2,5 3,0 4,5 6,9 ≥7 2,0 2,5 3,0 4,5 6,9

text: Typ 11 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,000*s+1,9 referensvärde EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 1,9 2,4 2,8 4,3 6,6 ≥7 1,9 2,4 2,8 4,3 6,6 Typ 12s, 13, 14 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -2,483*s+16,9 referensvärde EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 16,9 21,1 25,2 38,4 58,3 ≥6 2,0 2,5 3,0 4,5 6,9

text: Typ 12n, 15, 24 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -2,383*s+16,3 referensvärde EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 16,3 20,4 24,3 37,0 56,2 ≥6 2,0 2,5 3,0 4,5 6,9

text: Typ 16, 17 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -1,280*s+8,4 referensvärde EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 8,4 10,5 12,5 19,1 29,0 ≥5 2,0 2,5 3,0 4,6 6,9

text: Typ 18, 19 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,800*s+6,0 referensvärde EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l

text: 0 6,0 7,5 9,0 13,6 20,7 Konsoliderad elektronisk 2,0 2,5 3,0 4,5 6,9 utgåva ≥5 Uppdaterad 2025-11-01

text: Typ 20, 21 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,640*s+5,9 referensvärde EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 5,9 7,4 8,8 13,4 20,3 ≥5 2,7 3,4 4,0 6,1 9,3

text: Typ 22, 23 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,933*s+6,3 referensvärde EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 6,3 7,9 9,4 14,3 21,7 ≥3 3,5 4,4 5,2 7,9 12,0

text: Konsoliderad elektronisk utgåva

text: Uppdaterad 2025-11-01 Tabell 2.4. Referensvärden och klassgränser för tot-P vinter. Värdena som presenteras för varje salthaltsintervall är koncentrationer angivna i µmol/l. Salthalt = uppmätt salthalt i psu.

text: Totalfosfor, Vinter

text: Typ 1n, 2, 3 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,011*s+0,40 referensvärde EK 1 0,85 0,74 0,53 0,36 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,40 0,47 0,54 0,75 1,11 ≥27 0,70 0,82 0,95 1,32 1,95

text: Typ 1s, 4, 25 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,011*s+0,48 referensvärde EK 1 0,87 0,78 0,58 0,41 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,48 0,55 0,62 0,83 1,17 ≥20 0,70 0,81 0,90 1,21 1,71

text: Typ 5, 6 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,017*s+0,37 referensvärde EK 1 0,88 0,78 0,58 0,41 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l ≤7 0,49 0,55 0,62 0,83 1,18 ≥20 0,71 0,80 0,89 1,21 1,71

text: Typ 7 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,076*s+1,03 referensvärde EK 1 0,82 0,69 0,47 0,31 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 1,03 1,26 1,49 2,19 3,32 ≥7 0,50 0,62 0,72 1,06 1,61

text: Typ 8, 9 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,040*s+0,78 referensvärde EK 1 0,82 0,69 0,47 0,31 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l

text: 0 0,78 0,95 1,13 1,66 2,52 Konsoliderad elektronisk 0,50 0,61 0,72 1,06 1,62 utgåva ≥7 Uppdaterad 2025-11-01

text: Typ 10, 11 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,000*s+0,40 referensvärde EK 1 0,8 0,68 0,45 0,29 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,40 0,50 0,59 0,89 1,38 ≥7 0,40 0,50 0,59 0,89 1,38

text: Typ 12s, 13, 14 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,107*s+1,04 referensvärde EK 1 0,8 0,66 0,43 0,28 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 1,04 1,30 1,58 2,42 3,71 ≥6 0,40 0,50 0,61 0,93 1,42

text: Typ 12n, 15, 24 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,042*s+0,65 referensvärde EK 1 0,8 0,66 0,43 0,28 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,65 0,81 0,98 1,51 2,32 ≥6 0,40 0,50 0,60 0,93 1,43

text: Typ 16, 17 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,010*s+0,45 referensvärde EK 1 0,83 0,71 0,51 0,34 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,45 0,54 0,63 0,88 1,32 ≥5 0,40 0,48 0,56 0,78 1,18

text: Typ 18, 19 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,026*s+0,27 referensvärde EK 1 0,83 0,71 0,51 0,34 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,27 0,33 0,38 0,53 0,79

text: ≥5 0,40 0,48 0,56 0,79 1,17 Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2025-11-01 Typ 20, 21 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,006*s+0,33 referensvärde EK 1 0,78 0,64 0,42 0,26 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,33 0,42 0,52 0,79 1,27 ≥5 0,30 0,38 0,48 0,72 1,16

text: Typ 22, 23 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,047*s+0,34 referensvärde EK 1 0,78 0,64 0,42 0,26 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,34 0,44 0,53 0,81 1,31 ≥3 0,20 0,26 0,31 0,48 0,77

text: 2.3.3.4 DIP - Löst oorganiskt fosfor

text: Tabell 2.5. Referensvärden och klassgränser för DIP (PO4) vinter. Värdena som presenteras för varje salthaltsintervall är koncentrationer angivna i µmol/l. Salthalt = uppmätt salthalt i psu.

text: DIP, Vinter

text: Typ 1n, 2, 3 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,011*s+0,19 referensvärde EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,19 0,24 0,28 0,43 0,66 ≥27 0,49 0,62 0,74 1,13 1,74

text: Typ 1s, 4, 25 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,010*s+0,20 referensvärde EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,20 0,25 0,30 0,45 0,69 ≥20 0,40 0,51 0,60 0,91 1,37

text: Typ 5, 6 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,011*s+0,18

text: referensvärde Konsoliderad elektronisk EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 utgåva Uppdaterad 2025-11-01 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l ≤7 0,26 0,33 0,38 0,59 0,89 ≥20 0,40 0,51 0,59 0,92 1,37

text: Typ 7 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,007*s+0,32 referensvärde EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,32 0,40 0,48 0,73 1,10 ≥7 0,27 0,34 0,40 0,62 0,93

text: Typ 8, 9 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,009*s+0,19 referensvärde EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,19 0,24 0,28 0,43 0,66 ≥7 0,25 0,32 0,37 0,56 0,87

text: Typ 10 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,000*s+0,25 referensvärde EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,25 0,31 0,37 0,57 0,86 ≥7 0,25 0,31 0,37 0,57 0,86

text: Typ 11 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,000*s+0,20 referensvärde EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,20 0,25 0,30 0,45 0,69 ≥7 0,20 0,25 0,30 0,45 0,69 Typ 12s, 13, 14 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,015*s+0,34 referensvärde EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29

text: Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l Konsoliderad elektronisk utgåva 0,34 0,42 0,51 0,77 1,17 Uppdaterad 2025-11-01 0 ≥6 0,25 0,31 0,38 0,57 0,86

text: Typ 12n, 15, 24 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,003*s+0,23 referensvärde EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,23 0,29 0,34 0,52 0,79 ≥6 0,25 0,31 0,37 0,57 0,86

text: Typ 16, 17 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,014*s+0,13 referensvärde EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,13 0,16 0,19 0,30 0,45 ≥5 0,20 0,24 0,30 0,46 0,69

text: Typ 18, 19 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,024*s+0,08 referensvärde EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,08 0,10 0,12 0,18 0,28 ≥5 0,20 0,25 0,30 0,46 0,70

text: Typ 20, 21 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,008*s+0,11 referensvärde EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,11 0,14 0,16 0,25 0,38 ≥5 0,15 0,19 0,22 0,34 0,52

text: Typ 22, 23 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,000*s+0,10 referensvärde EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l

text: 0 0,10 0,12 0,15 0,23 0,34 Konsoliderad elektronisk 0,10 0,12 0,15 0,23 0,34 utgåva ≥3 Uppdaterad 2025-11-01

text: 2.3.3.5 Totalkväve sommar

text: Tabell 2.6. Referensvärden och klassgränser för tot-N sommar. Värdena sompresenteras för varje salthaltsintervall är koncentrationer angivna i µmol/l. Salthalt = uppmätt salthalt i psu.

text: Totalkväve, sommar

text: Typ 1n, 2, 3 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,158*s+14,3 referensvärde EK 1 0,88 0,79 0,6 0,43 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 14,3 16,2 18,1 23,8 33,2 ≥27 10,0 11,3 12,7 16,7 23,3

text: Typ 1s, 4, 25 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,473*s+21,5 referensvärde EK 1 0,87 0,77 0,57 0,4 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 21,5 24,7 27,9 37,7 53,7 ≥20 12,0 13,8 15,6 21,1 30,0

text: Typ 5, 6 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,250*s+17,0 referensvärde EK 1 0,87 0,77 0,57 0,4 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l ≤7 15,2 17,5 19,8 26,7 38,1 ≥20 12,0 13,8 15,6 21,0 30,0

text: Typ 7 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -2,856*s+35,0 referensvärde EK 1 0,86 0,77 0,55 0,38 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 35,0 40,7 45,4 63,6 92,1 ≥7 15,0 17,5 19,4 27,3 39,5

text: Typ 8, 9 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -2,679*s+33,8

text: referensvärde Konsoliderad elektronisk utgåva EK 1 0,86 0,77 0,55 0,38 Uppdaterad 2025-11-01 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 33,8 39,2 43,8 61,4 88,8 ≥7 15,0 17,4 19,4 27,3 39,5

text: Typ 10, 11 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,000*s+15,0 referensvärde EK 1 0,88 0,79 0,56 0,38 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 15,0 17,0 19,0 26,8 39,5 ≥7 15,0 17,0 19,0 26,8 39,5

text: Typ 12s, 13, 14 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig -2,775*s+31,7 Ekvation för referensvärde EK 1 0,87 0,78 0,56 0,39 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 31,7 36,4 40,6 56,5 81,2 ≥6 15,0 17,3 19,3 26,8 38,5

text: Typ 12n, 15, 24 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -1,483*s+23,9 referensvärde EK 1 0,87 0,78 0,56 0,38 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 23,9 27,5 30,6 42,7 62,9 ≥6 15,0 17,3 19,2 26,8 39,5

text: Typ 16, 17 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,870*s+20,4 referensvärde EK 1 0,86 0,76 0,56 0,39 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 20,4 23,7 26,8 36,3 52,2 ≥5 16,0 18,6 21,1 28,5 41,0

text: Typ 18, 19 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,042*s+16,2 referensvärde

text: EK 1 0,85 0,75 0,55 0,38 Konsoliderad elektronisk Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l utgåva Uppdaterad 2025-11-01 0 16,2 19,1 21,6 29,5 42,7 ≥5 16,0 18,9 21,3 29,1 42,1

text: Typ 20, 21 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,164*s+15,2 referensvärde EK 1 0,88 0,78 0,57 0,39 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 15,2 17,2 19,5 26,6 38,9 ≥5 16,0 18,1 20,6 28,0 41,0

text: Typ 22, 23 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,060*s+17,2 referensvärde EK 1 0,86 0,76 0,55 0,39 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 17,2 20,0 22,6 31,2 44,1 ≥3 17,0 19,8 22,4 30,9 43,6

text: 2.3.3.6 Totalfosfor sommar

text: Tabell 2.7. Referensvärden och klassgränser för tot-P sommar. Värdena som presenteras för varje salthaltsintervall är koncentrationer angivna i µmol/l. Salthalt = uppmätt salthalt i psu.

text: Totalfosfor, sommar

text: Typ 1n, 2, 3 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,004*s+0,28 referensvärde EK 1 0,83 0,71 0,50 0,33 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,28 0,34 0,39 0,56 0,85 ≥27 0,39 0,48 0,55 0,80 1,20

text: Typ 1s, 4, 25 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,004*s+0,32 referensvärde EK 1 0,83 0,71 0,50 0,33 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,32 0,39 0,45 0,64 0,97 ≥20 0,40 0,49 0,57 0,80 1,21

text: Typ 5, 6 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Konsoliderad elektronisk utgåva Ekvation för Uppdaterad 2025-11-01 0,008*s+0,23 referensvärde EK 1 0,82 0,71 0,50 0,33 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l ≤7 0,29 0,35 0,41 0,59 0,89 ≥20 0,39 0,48 0,57 0,81 1,21

text: Typ 7 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,046*s+0,62 referensvärde EK 1 0,85 0,74 0,53 0,36 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,62 0,73 0,84 1,17 1,72 ≥7 0,30 0,35 0,41 0,57 0,83

text: Typ 8, 9 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,009*s+0,36 referensvärde EK 1 0,85 0,74 0,53 0,36 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,36 0,42 0,49 0,68 1,00 ≥7 0,30 0,35 0,41 0,57 0,83

text: Typ 10, 11 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,000*s+0,30 referensvärde EK 1 0,86 0,73 0,54 0,36 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,30 0,35 0,41 0,56 0,83 ≥7 0,30 0,35 0,41 0,56 0,83

text: Typ 12s, 13, 14 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,075*s+0,75 referensvärde EK 1 0,86 0,74 0,54 0,36 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,75 0,87 1,01 1,39 2,08 ≥6 0,30 0,35 0,40 0,56 0,83

text: Typ 12n, 15, 24 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig

text: Ekvation för -0,033*s+0,50 Konsoliderad elektronisk referensvärde utgåva EK 1 0,86 0,74 0,54 0,36 Uppdaterad 2025-11-01 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,50 0,58 0,68 0,93 1,39 ≥6 0,30 0,35 0,41 0,56 0,83

text: Typ 16, 17 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,028*s+0,39 referensvärde EK 1 0,84 0,72 0,51 0,34 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,39 0,46 0,54 0,76 1,15 ≥5 0,25 0,30 0,35 0,48 0,74

text: Typ 18, 19 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,004*s+0,23 referensvärde EK 1 0,83 0,70 0,48 0,31 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,23 0,28 0,33 0,48 0,74 ≥5 0,25 0,31 0,36 0,52 0,80

text: Typ 20, 21 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,014*s+0,27 referensvärde EK 1 0,81 0,69 0,47 0,31 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,27 0,33 0,39 0,57 0,87 ≥5 0,20 0,24 0,29 0,42 0,65

text: Typ 22, 23 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,073*s+0,37 referensvärde EK 1 0,83 0,69 0,47 0,31 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,37 0,45 0,54 0,79 1,19 ≥3 0,15 0,19 0,22 0,32 0,48

text: Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2025-11-01 3.1 Kvalitetsfaktor

text: Syrebalans i kustvatten och vatten i övergångszon ska klassificeras utifrån klassgränserna i tabell 3.1, 3.2 och 3.3.

text: 3.2 Krav på underlagsdata

text: För att bedömningsgrunden för syrebalans i kustvatten och vatten i övergångszon ska kunna tillämpas ska – syrgashalterna ha mätts månadsvis, – provtagning ha skett i den djupaste delen av ytvattenförekomsten i en profil från ytan till botten på följande standarddjup: 0 m, 5 m, 10 m, 15 m, 20 m, 30 m,

text: 40 m. osv. med det djupaste provet taget mindre än en meter ovanför botten. Vid grunda stationer (med ett bottendjup understigande 10 m) ska en finare djupindelning (ex. 2,5 m) användas, – provtagning vara utfört enligt HELCOM:s COMBINE Manual och

text: – analys ske genom jodometrisk titrering (SS-EN 25813) eller genom mätning med syresensor (elektrod) av ackrediterat laboratorium.

text: 3.3 Syrgasbrist

text: Tabell 3.2. Klassgränser för ytvattenförekomster som är påverkade av flerårig syrgasbrist, klassificeras utifrån andel påverkad bottenyta.

text: Klassgränser för andel (%) bottenyta Ytvattenförekomst (station) påverkad av syrgasbrist

text: Stockholms Skärgård

text: Hög God Måttlig Otillf. Dålig

text: Tranholmenområdet (Ekhagen) ≤ 22 > 22–33 > 33–38 > 38–43 > 43

text: Kanholmsfjärden (Kanholmsfjärden) ≤ 14 > 14–21 > 21–48 > 48–75 > 75

text: Skurusundet (Lännerstadssundet) ≤ 30 > 30–45 > 45–48 > 48–50 > 50

text: Askrikefjärden (Älvvik) ≤ 2 > 2–3 > 3–35 > 35–67 > 67

text: Laholmsbukten, Skälderviken & Öresund

text: Laholmsbuktens kustvatten (Hallands väderö) ≤ 11 > 11–16 > 16–55 > 55–93 > 93

text: N Öresunds kustvatten (Kullen) ≤ 4 > 4–6 > 6–42 > 42–77 > 77

text: Skälderviken (S2) ≤ 8 > 8–12 > 12–45 > 45–78 > 78

text: Skälderviken (S5) ≤ 29 > 29–44 > 44–61 > 61–78 > 78

text: N m Öresunds kustvatten Konsoliderad elektronisk (W-Landskrona) ≤ 7 > 7–11 > 11–46 > 46–80 > 80 utgåva Uppdaterad 2025-11-01

text: Västkusten

text: Havstensfjord (Havstensfjord) ≤ 11 > 11–16 > 16–28 > 28–40 > 40

text: Koljöfjord (Koljöfjord) ≤ 14 > 14–20 > 20–27 > 27–33 > 33

text: Gullmarn centralbassäng (Alsbäck) ≤ 16 > 16–24 > 24–53 > 53–82 > 82

text: Tabell 3.3. Klassgränser för ytvattenförekomst som anses påverkad av ständigt förekommande syrgasbrist.

text: Hög God Måttlig Otillf. Dålig

text: Byfjorden (Byfjorden) ≤ 40 > 40–60 > 60–64 > 64–68 > 68

text: 4 Särskilda förorenande ämnen i kustvatten och vatten i övergångszon

text: 4.1 Klassificering

text: Klassificering av särskilda förorenande ämnen ska göras för de ämnen angivna i tabell 1 som släpps ut eller tillförs i betydande mängd i ytvattenförekomsten, eller i betydande mängd tillförs på annat sätt. Vid klassificering ska de värden för respektive ämne användas som anges i samma tabell. För det fall vattenmyndigheten identifierar ytterligare ämnen som släpps ut eller tillförs i betydande mängd i en ytvattenförekomst, eller tillförs i betydande mängd på annat sätt ska detta rapporteras till Havs- och vattenmyndigheten för ställningstagande till om dessa ska föras in i tabell 1.

text: 4.2 Bedömningsgrunder för särskilda förorenande ämnen i kustvatten och vatten i övergångszon.

text: Värdena för vatten uttrycks i tabell 1 som totala koncentrationer i hela vattenprovet, med undantag för koppar, zink, krom, arsenik och uran; dessa avser upplöst koncentration, dvs. den upplösta fasen i ett vattenprov som erhållits genom filtrering genom ett 0,45 μm-filter, eller motsvarande förbehandling. För koppar avses biotillgänglig koncentration.

text: Havs- och vattenmyndigheten har för avsikt att se över bedömningsgrunder i tabell 1 när det finns vetenskapligt validerad och publikt tillgänglig biotillgänglighetsmodell, framtagen enligt CIS 27 (Guidance Document No: 27 Technical Guidance For Deriving Environmental Quality Standards) och CIS 38 – (Guidance Document No. 38 Technical Guidance for implementing Environmental Quality Standards (EQS) for metals), för ämne som i dag saknar en sådan modell.

text: Konsoliderad elektronisk

text: för att hänsyn ska tas till naturlig bakgrund, om den naturliga bakgrunden hindrar

text: utgåva

text: Uppdaterad 2025-11-01 efterlevnad av värdena i tabell 1. Värdena för sediment avser sediment med 5 % organiskt kol. Vid avvikande kolhalt hos sedimentet multipliceras analyserad koncentration med [5/(aktuell organisk kolhalt i %)] före jämförelsen med värdet i tabell 1.

text: Tabell 1. Bedömningsgrunder för särskilda förorenande ämnen i kustvatten och vatten i övergångszon. För vatten (årsmedelvärden och maximal tillåten koncentration) avses enheten μg/l, för sediment enheten μg/kg torrvikt och för biota enheten μg/kg våtvikt. Värden för biota avser fisk om inget annat anges.

text: Ämne God status

text: CAS ( ) Års- Maximal Sedi- Biota medel- tillåten ment värde ( ) koncentration ( )

text: Ammoniak 7664-41-7 0,66 5,7 (NH3-N) ( ) Arsenik och 7440-38-2 0,55 1,1 arsenikföreningar ( ) Bentazon 25057-89-0 Bisfenol A 80-05-7 0,11

text: Bronopol 52-51-7 0,3 C14-17 85535-85-9 0,2 kloralkaner, MCCP Ciprofloxacin 85721-33-1 0,1

text: Dekametylcyklo- 541-02-6 2 200 830 pentasiloxan, D5 Diflufenikan 83164-33-4 Diklofenak 15307-86-5 0,01 Diklorprop-P 15165-67-0 17-alfa- 57-63-6 0,000007 etinylöstradiol Glyfosat 1071-83-6 Imidakloprid 138261-41-3

text: Kloridazon 1698-60-8 Koppar och 7440-50-8 Biotill- 52 000 kopparföreningar gängliga ( ) värden: 2,6 för Västerhavet 0,87 för Östersjön ( )

text: Krom och 1333-82-0; 3,4 kromföreningar 7775-11-3; 10588-01-9; 7789-09-5; 7778-50-9

text: Ämne God status

text: Konsoliderad elektronisk 1 utgåva CAS ( ) Års- Maximal Sedi- Biota Uppdaterad 2025-11-01

text: medel- tillåten ment värde ( ) koncentration ( )

text: MCPA 94-74-6

text: Mekoprop & 7085-19-0 & Mekoprop-P 16484-77-8 Metribuzin 21087-64-9

text: Metsulfuron- 74223-64-6 metyl Nonylfenol- 0,3 NPetoxilater ( ) TEQ Oktametylcyklo- 556-67-2 830 tetrasiloxan, D4 Polyklorerade ( ) 75 bifenyler, PCB, ej dioxinlika Poly- och ( ) 0,09 perfluorerade alkylsubstanser, PFAS11 ( ) Pirimikarb 23103-98-2

text: Sulfusulfuron 141776-32-1 Triklosan 3380-34-5 0,01 Uran ( ) 7440-61-1 0,17 8,6

text: Zink och 7440-66-6 3,4 för zinkföreningar ( ) Västerhavet 1,1 för Östersjön 17-beta-östradiol 50-28-2 0,00008

text: (1) CAS: Chemical Abstracts Service. Avser kemiskt identifieringsnummer. (2) Denna parameter är ett värde uttryckt som ett medelvärde på årsnivå. (3) Denna parameter är ett värde uttryckt som maximal tillåten koncentration, uppmätt vid ett enskilt mättillfälle. Vattenmyndigheten får, i enlighet med förfarande uttryckt i bilaga I del B punkt 2 stycke 2 i direktiv

text: (9) Värdet för PFAS11 avser de dricksvattenförekomster som har identifierats i enlighet med Konsoliderad elektronisk

text: . Värdet får inte överskridas i utgåva vattenförekomsten i den punkt som är representativ för råvattenintag. Uppdaterad 2025-11-01 (10) Summan av följande kongener: Perfluoroktansulfonsyra (PFOS) 1763-23-1; Perfluorbutansulfonat (PFBS) 375-73-5; Perfluorhexansulfonat (PFHxS) 355-46-4; Fluortelomersulfonat (6:2 FTS) 27619-97-2; Perfluorbutanoat (PFBA) 375-22-4; Perfluorpentanoat (PFPeA) 2706-90-3; Perfluorhexanoat (PFHxA) 307-24-4; Perfluorheptanoat (PFHpA) 375-85-9; Perfluoroktanoat (PFOA) 335-67-1; Perfluornonanoat (PFNA) 375-95-1; Perfluordekanoat (PFDA) 335-76-2.

text: Bilaga 6

text: Konsoliderad elektronisk utgåva

text: BILAGA 6: GRÄNSVÄRDEN FÖR KEMISK YTVATTENSTATUS Uppdaterad 2025-11-01

text: 1. Gränsvärden för kemisk ytvattenstatus

text: Gränsvärdena som anges för vatten i tabell 1 uttrycks som totala koncentrationer i hela vattenprovet, med undantag av metallerna kadmium, bly, kvicksilver och nickel. Gränsvärdena för metaller avser upplöst koncentration, det vill säga den upplösta fasen i ett vattenprov som erhållits genom filtrering genom ett 0,45 μm-filter eller motsvarande förbehandling. För metallerna nickel och bly avses biotillgänglig koncentration när det gäller årsmedelvärden för inlandsvatten. Gränsvärden för biota avser fisk om inget annat anges. Gränsvärden för sediment avser, med undantag för ämnena 6 och 20, sediment med 5 % organiskt kol. Vid avvikande kolhalt hos sedimentet multipliceras analyserad koncentration med [5/(aktuell organisk kolhalt i %)] före jämförelsen med gränsvärdet.

text: Med biotillgänglig avses här den del av den lösta halten som beräknas tas upp av vattenlevande organismer.

text: U ut K H ppda gå ons va V ol ide M ter ad 2025 rad e FS

text: -11 lekt roni -01 sk

text: Tabell 1. Gränsvärden för kemisk ytvattenstatus. För vatten (årsmedelvärden och maximal tillåten koncentration) avses enheten μg/l, för biota enheten µg/kg våtvikt och för sediment enheten µg/kg torrvikt. Nr Ämnets namn CAS-nummer ( ) Gränsvärde, Gränsvärde, Gränsvärde, Gränsvärde, Biota Sedim- Priori- Prioriterade PBT-

text: Årsmedelvärde Årsmedelvärde maximal tillåten maximal tillåten ent terade farliga ämnen

text: 2 2 4 4

text: ( ) ( ) koncentration ( ) koncentration ( ) ämnen ämnen Inlands- Andra ytvatten Inlandsytvatten ( ) Andra ytvatten ytvatten ( )

text: 1 Alaklor 15972-60-8 0,3 0,3 0,7 0,7 X 2 Antracen 120-12-7 0,1 0,1 0,1 0,1 24 X

text: 3 Atrazin 1912-24-9 0,6 0,6 2,0 2,0 X

text: 4 Bensen 71-43-2 10 8 50 50 X 5 Bromerade difenyletrar ( ) 32534-81-9 0,14 0,014 0,0085 X X

text: 6 Kadmium och kadmium- 7440-43-9 ≤ 0,08 (klass 1) 0,2 ≤ 0,45 (klass 1) ≤ 0,45 (klass 1) 2300 X föreningar (beroende på 0,08 (klass 2) 0,45 (klass 2) 0,45 (klass 2) vattenhårdhetsklass) ( ) 0,09 (klass 3) 0,6 (klass 3) 0,6 (klass 3) 0,15 (klass 4) 0,9 (klass 4) 0,9 (klass 4) 0,25 (klass 5) 1,5 (klass 5) 1,5 (klass 5)

text: 6a Koltetraklorid 56-23-5 12 12 Ej tillämpligt Ej tillämpligt

text: 7 C10-13 Kloralkaner 85535-84-8 0,4 0,4 1,4 1,4 17 000 X

text: 8 Klorfenvinfos 470-90-6 0,1 0,1 0,3 0,3 X 9 Klorpyrifos (Klorpyrifosetyl) 2921-88-2 0,03 0,03 0,1 0,1 X

text: 9a Cyklodiena 309-00-2 Σ = 0,01 Σ = 0,005 Ej tillämpligt Ej tillämpligt bekämpningsmedel: 60-57-1 Aldrin 72-20-8 Dieldrin 465-73-6 Endrin Isodrin 9b DDT total ( ) Ej tillämpligt 0,025 0,025 Ej tillämpligt Ej tillämpligt para-para-DDT 50-29-3 0,01 0,01 Ej tillämpligt Ej tillämpligt

text: 10 1,2-dikloretan 107-06-2 10 10 Ej tillämpligt Ej tillämpligt X 11 Diklormetan 75-09-2 20 20 Ej tillämpligt Ej tillämpligt X

text: Nr Ämnets namn CAS-nummer ( ) Gränsvärde, Gränsvärde, Gränsvärde, Gränsvärde, Biota Sedim- Priori- Prioriterade PBT-

text: 2 2 4 4

text: 12 Di(2-etylhexyl)ftalat (DEHP) 117-81-7 1,3 1,3 Ej tillämpligt Ej tillämpligt 3000 X (avser kräftdju r och blötdjur ) 13 Diuron 330-54-1 0,2 0,2 1,8 1,8 X

text: 14 Endosulfan 115-29-7 0,005 0,0005 0,01 0,004 X 15 Fluoranten 206-44-0 0,0063 0,0063 0,12 0,12 30 2000 X (avser kräftdju r och blötdjur ) 16 Hexaklorbensen 118-74-1 0,05 0,05 10 X 17 Hexaklorbutadien 87-68-3 0,6 0,6 55 X 18 Hexaklorcyklohexan 608-73-1 0,02 0,002 0,04 0,02 X 19 Isoproturon 34123-59-6 0,3 0,3 1,0 1,0 X

text: 20 Bly och blyföreningar 7439-92-1 1,2 1,3 14 14 X biotillgängligt Inlandsvatten 130 000

text: Andra ytvatten 120 000

text: 21 Kvicksilver och 7439-97-6 0,07 0,07 20 X X kvicksilverföreningar 22 Naftalen 91-20-3 2 2 130 130 X

text: 23 Nickel och nickelföreningar 7440-02-0 4 8,6 34 34 X biotillgängligt U ut K H ppda gå ons va V ol ide M 79 ter ad 2025 rad e FS

text: -11 lekt roni -01 sk

text: -11 lekt roni -01 sk

text: 2 2 4 4

text: 24 Nonylfenoler (4-nonylfenol) 84852-15-3 0,3 0,3 2,0 2,0 X

text: 25 Oktylfenol ((4-(1,1',3,3'- 140-66-9 0,1 0,01 Ej tillämpligt Ej tillämpligt X tetrametyl-butyl)fenol))

text: 26 Pentaklorbensen 608-93-5 0,007 0,0007 Ej tillämpligt Ej tillämpligt 370 X 27 Pentaklorfenol 87-86-5 0,4 0,4 1 1 X 28 Polyaromatiska kolväten Ej tillämpligt Ej tillämpligt Ej tillämpligt Ej tillämpligt X X (PAH) ( ) Benso(a)pyren 50-32-8 0,00017 0,00017 0,27 0,027 5 (avser X kräftdju r och blötdjur ) Benso(b)fluoranten 205-99-2 0,017 0,017 X Benso(k)fluoranten 207-08-9 0,017 0,017 X Benso(g,h,i)perylen 191-24-2 0,0082 0,00082 X Indeno (1,2,3-cd)pyren 193-39-5 Ej tillämpligt Ej tillämpligt X 29 Simazin 122-34-9 1 1 4 4 X

text: 29a Tetrakloretylen 127-18-4 10 10 Ej tillämpligt Ej tillämpligt 29b Trikloretylen 79-01-6 10 10 Ej tillämpligt Ej tillämpligt

text: 30 Tributyltennföreningar 36643-28-4 0,0002 0,0002 0,0015 0,0015 1,6 X X (Tributyltenn-katjon)

text: 31 Triklorbensener 12002-48-1 0,4 0,4 Ej tillämpligt Ej tillämpligt X 32 Triklormetan 67-66-3 2,5 2,5 Ej tillämpligt Ej tillämpligt X

text: 33 Trifluralin 1582-09-8 0,03 0,03 Ej tillämpligt Ej tillämpligt X 34 Dikofol 115-32-2 0,0013 0,000032 Ej tillämpligt Ej tillämpligt 33 X

text: 2 2 4 4

text: 35 Perfluoroktansulfonsyra och 1763-23-1 0,00065 0,00013 36 7,2 9,1 X X dess derivat (PFOS) 36 Kinoxifen 124495-18-7 0,15 0,015 2,7 0,54 X 37 Dioxiner och dioxinlika ( ) Ej tillämpligt Ej tillämpligt Summa X X föreningar PCDD + PCDF + PCB- DL 0,0065 TEQ ( ) (avser fisk, kräftdju r och blötdjur ) 38 Aklonifen 74070-46-5 0,12 0,012 0,12 0,012 X 39 Bifenox 42576-02-3 0,012 0,0012 0,04 0,004 X 40 Cybutryn 28159-98-0 0,0025 0,0025 0,016 0,016 X 41 Cypermetrin 52315-07-8 0,00008 0,000008 0,0006 0,00006 X

text: 42 Diklorvos 62-73-7 0,0006 0,00006 0,0007 0,00007 X 43 Hexabrom-cyklododekan ( ) 0,0016 0,0008 0,5 0,05 167 X X (HBCDD) 44 Heptaklor och 76-44-8/ 1024-57- 0,0000002 0,00000001 0,0003 0,00003 0,0067 X X heptaklorepoxid 3 45 Terbutryn 886-50-0 0,065 0,0065 0,34 0,034 X

text: (1) CAS: Chemical Abstracts Service. Avser kemiskt identifieringsnummer. (2) Denna parameter är ett gränsvärde uttryckt som ett medelvärde på årsnivå. Om inte annat anges gäller värdet för den totala koncentrationen av alla isomerer. (3) Inlandsytvatten omfattar vattendrag och sjöar och därmed sammanhängande konstgjorda eller kraftigt modifierade ytvattenförekomster. (4) Denna parameter är ett gränsvärde uttryckt som maximal tillåten koncentration, uppmätt vid ett enskilt mättillfälle. Vattenmyndigheten får, i enlighet med förfarande uttryckt i bilaga I del B punkt 2 stycke 2 i direktiv

text: , dock tillämpa statistiska metoder för bedömning av efterlevnaden av dessa värden. Där

text: U ut K H ppda gå ons va V ol ide M 81 ter ad 2025 rad e FS

text: -11 lekt roni -01 sk

text: -11 lekt roni -01 sk

text: gränsvärdet anges som ”ej tillämpligt” anses gränsvärdena på årsnivå utgöra skydd mot kortvariga föroreningstoppar vid kontinuerliga utsläpp eftersom de är avsevärt lägre än de värden som härletts utifrån akut toxicitet. (5) Värdet avser summan av kongener av pentabromdifenyleter med nummer 28, 47, 99, 100, 153 och 154. (6) För kadmium och dess föreningar (nr 6) varierar gränsvärdet beroende på vattnets hårdhetsklass (klass 1: < 40 mg CaCO3/l, klass 2: 40 till < 50 mg CaCO3/l, klass 3: 50 till < 100 mg CaCO3/l, klass 4: 100 till < 200 mg CaCO3/l och klass 5: ≥200 mg CaCO3/l). (7) DDT total består av summan av isomererna 1,1,1-triklor-2,2-bis(p-klorfenyl)etan (CAS-nr 50-29-3, EU-nr 200-024-3); 1,1,1-triklor- 2(o-klorfenyl)-2-(pklorfenyl)etan (CAS-nr 789-02-6, EU-nr 212-332-5); 1,1-diklor-2,2-bis(p-klorfenyl)etylen (CAS-nr 72-55-9, EU-nr 200-784-6); och 1,1-diklor-2,2-bis(pklorfenyl)etan (CAS-nr 72-54-8, EU-nr 200-783-0). (8) Dessa gränsvärden avser biotillgängliga koncentrationer av ämnena. (9) För polyaromatiska kolväten (PAH) (nr 28) kan bens(a)pyren ses som en markör för övriga PAH vid klassificering av kemisk ytvattenstatus med utgångspunkt från halter i biota och årsmedelvärde för vatten. (10) Här avses följande föreningar: Följande polyklorerade dibenso-p-dioxiner (PCDD): 2,3,7,8-T4CDD (CAS-nr 1746-01-6), 1,2,3,7,8-P5CDD (CAS-nr 40321-76-4), 1,2,3,4,7,8- H6CDD (CAS-nr 39227-28-6), 1,2,3,6,7,8-H6CDD (CAS-nr 57653-85-7), 1,2,3,7,8,9-H6CDD (CAS-nr 19408-74-3), 1,2,3,4,6,7,8- H7CDD (CAS-nr 35822-46-9), 1,2,3,4,6,7,8,9- O8CDD (CAS-nr 3268-87-9); följande polyklorerade dibensofuraner (PCDF): 2,3,7,8-T4CDF (CAS-nr 51207-31-9), 1,2,3,7,8-P5CDF (CAS-nr 57117-41-6), 2,3,4,7,8- P5CDF (CAS-nr 57117- 31-4), 1,2,3,4,7,8-H6CDF (CAS-nr 70648-26-9), 1,2,3,6,7,8-H6CDF (CAS-nr 57117-44-9), 1,2,3,7,8,9-H6CDF (CAS-nr 72918-21-9), 2,3,4,6,7,8-H6CDF (CASnr 60851-34-5), 1,2,3,4,6,7,8-H7CDF (CAS-nr 67562-39-4), 1,2,3,4,7,8,9-H7CDF (CAS-nr 55673-89-7), 1,2,3,4,6,7,8,9-O8CDF (CAS-nr 39001-02-0); samt följande dioxinlika polyklorerade bifenyler (PCB-DL): 3,3’,4,4’-T4CB (PCB 77, CAS-nr 32598-13-3), 3,3’,4’,5-T4CB (PCB 81, CAS-nr 70362- 50-4), 2,3,3’,4,4’-P5CB (PCB 105, CAS-nr 32598-14-4), 2,3,4,4’,5-P5CB (PCB 114, CAS-nr 74472-37-0), 2,3’,4,4’,5-P5CB (PCB 118, CAS-nr 31508-00-6), 2,3’,4,4’,5’- P5CB (PCB 123, CAS-nr 65510-44-3), 3,3’,4,4’,5-P5CB (PCB 126, CAS-nr 57465-28-8), 2,3,3’,4,4’,5- H6CB (PCB 156, CAS-nr 38380-08-4), 2,3,3’,4,4’,5’- H6CB (PCB 157, CAS-nr 69782-90-7), 2,3’,4,4’,5,5’-H6CB (PCB 167, CAS-nr 52663-72-6), 3,3’,4,4’,5,5’-H6CB (PCB 169, CAS-nr 32774-16-6), 2,3,3’,4,4’,5,5’- H7CB (PCB 189, CAS-nr 39635-31-9).

text: 2 Tillämpning av de gränsvärden som anges i tabell 1

text: 1. Vattenmyndigheten får vid utvärdering av övervakningsresultaten i jämförelse med gränsvärdena ta hänsyn till a) den naturliga bakgrundskoncentrationen för metaller och deras föreningar i vatten och sediment, om den hindrar efterlevnad av gränsvärdena, och b) vattnets hårdhet, dess pH-värde, löst organiskt kol eller andra parametrar för vattenkvalitet som påverkar metallers biotillgänglighet i vatten; de biotillgängliga koncentrationerna ska i så fall fastställas med hjälp av lämpliga modeller för biotillgänglighet, och c) ämnenas biotillgänglighet i sediment.

text: 2. Ämnena som anges i tabell 1 ska ha analyserats enligt det förfarande inkluderat beräkning av medelvärde som anges i Havs- och vattenmyndighetens föreskrifter (

text: HVMFS 2015:26

text: ) om övervakning av ytvatten enligt

text: . I de fall det beräknade medelvärdet underskrider kvantifieringsgränsen, och denna är högre än gränsvärdet, ska resultatet för det uppmätta ämnet inte beaktas vid bedömning av övergripande kemisk ytvattenstatus för den aktuella ytvattenförekomsten.

text: 4.2 Bedömningsgrunder för särskilda förorenande ämnen i kustvatten BILAGA 6: GRÄNSVÄRDEN FÖR KEMISK YTVATTENSTATUS 77

text: 1 kap. allmänna bestämmelser

text: Tillämpningsområde

text: 4 kap.

text: och

text: 6 a §§

text: förordningen (

text: ) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön och bilaga V till

text: om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område , senast ändrat genom

text: om ändring av direktiven

text: och

text: vad gäller prioriterade ämnen på vattenpolitikens område , samt artiklarna

text: och

text: samt bilaga 1 till

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/105/EG

text: och ändring och senare upphävande av

text: rådets direktiv 82/176/EEG

text: och

text: , samt om ändring av Europaparlamentets och

text: Senaste lydelse

text: HVMFS 2013:19

text: . EGT L 327, 22.12.2000, s. 1 (Celex 32000L0060). EUT L 226, 24.8.2013, s. 1–17 (Celex 32013L0039).

text: HVMFS 2013:19

text: rådets direktiv 2000/60/EG

text: , senast ändrat genom Europaparlamentets och Konsoliderad elektronisk

text: rådets direktiv 2013/39/EU av den 12 augusti 2013

text: om ändring av direktiven utgåva Uppdaterad 2019-01-01

text: och

text: vad gäller prioriterade ämnen på vattenpolitikens område. (

text: HVMFS 2015:4

text: Definitioner

text: Termer och uttryck som används i dessa föreskrifter har samma betydelse som i förordningen (

text: ) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön och Havs- och vattenmyndighetens föreskrifter (

text: HVMFS 2017:20

text: ) om kartläggning och analys av ytvatten enligt nämnda förordning om inte annat anges i

text: 3 §

text: HVMFS 2018:17

text: I dessa föreskrifter avses med

text: Aktivt brukad mark: ungskog, hyggen och aktivt brukad åkermark, dock inte betes- och slåttervall.

text: Bedömningsgrund: naturvetenskaplig kriterie för att klassificera kemisk ytvattenstatus och ekologisk status eller potential. De ekologiska bedömningsgrunderna innehåller referensvärden eller referensförhållanden och klassgränser för en kvalitetsfaktor. De kemiska bedömningsgrunderna innehåller gränsvärden för ämnen eller ämnesgrupper.

text: EUT L 348, 24.12.2008, s. 84 (Celex 32008L0105). Senaste lydelse

text: HVMFS 2013:19

text: . Senaste lydelse

text: HVMFS 2016:31

text: HVMFS 2013:19

text: Grupp av yttvattenförekomster: två eller flera ytvattenförekomster som Konsoliderad elektronisk utgåva ligger inom samma vattendistrikt, har samma typtillhörighet och är föremål för Uppdaterad 2019-01-01 likartad påverkan. (

text: HVMFS 2018:17

text: Klassgräns: gräns mellan de olika klasserna i en bedömningsgrund.

text: Klassificering: parametrar och kvalitetsfaktorer bedöms för att sedan vägas samman till ekologisk status eller potential samt kemisk ytvattenstatus.

text: Matris: en del av vattenmiljön (vatten, sediment eller biota).

text: Meandrande vattendrag: vattendrag med en vattendragsfåra som har en regelbunden till oregelbunden slingrande sträckning med erosion i ytterkurvorna och sedimentation i innerkurvorna.

text: Parameter: del av en biologisk, fysikalisk-kemisk eller hydromorfologisk kvalitetsfaktor för ekologiska bedömningsgrunder, eller ett ämne eller en ämnesgrupp för kemiska bedömningsgrunder.

text: Referensförhållande: tillstånd i form av biologiska, fysikalisk-kemiska och hydromorfologiska funktioner och strukturer som en ytvattenförekomst uppvisar vid ingen eller mycket liten mänsklig påverkan. Referensförhållande kan fastställas specifikt för ytvattenförekomsten eller för typer av ytvattenförekomster.

text: Strandlinje: gräns mellan havsområde och landområde i kustvatten eller vatten i övergångszon, gräns mellan sjöyta och landområde i sjö samt gräns mellan

text: HVMFS 2013:19

text: vattenyta och vattendragsfårans kant i vattendrag, som definieras av Konsoliderad elektronisk medelvattenståndet i ytvattenförekomsten. utgåva Uppdaterad 2019-01-01 Svämplan: flacka ytor längs vattendrag som bildas genom återkommande översvämningar och som i de flesta fall avgränsas av en dalgång. I sjöar utgörs svämplan av områden längs strandlinjen som bildas genom återkommande översvämningar vid höga vattenstånd. (

text: HVMFS 2016:31

text: Övervakningsstation: ett geografiskt läge som är representativt för en ytvattenförekomst. Information från en övervakningsstation kan bestå av data från en enskild provtagningsplats eller flera provtagningsplatser. (

text: HVMFS 2015:4

text: 2 kap. Klassificering

text: Vattenmyndigheten ska klassificera ekologisk status eller potential och kemisk ytvattenstatus för ytvattenförekomster i syfte att avgöra vilka miljökvalitetsnormer som ska fastställas.

text: Ekologisk status och potential

text: Vid klassificering av ekologisk status ska de biologiska kvalitetsfaktorerna vägas samman för ytvattenförekomsten. Klassificeringen kan baseras på underlagsdata från grupp av ytvattenförekomster. I de fall de biologiska kvalitetsfaktorerna ger resultatet god eller hög status ska därutöver de fysikalisk-kemiska kvalitetsfaktorerna vägas samman. I de fall de biologiska och fysikalisk-kemiska kvalitetsfaktorerna ger resultatet hög status ska därutöver de hydromorfologiska kvalitetsfaktorerna vägas samman. Vid sammanvägning av kvalitetsfaktorer är den kvalitetsfaktor utslagsgivande som klassificerats till sämst status. De fysikalisk-kemiska kvalitetsfaktorerna kan försämra den ekologiska statusen endast från hög till god eller från god till måttlig. De hydromorfologiska kvalitetsfaktorerna kan försämra den ekologiska statusen endast från hög till god.

text: Vattenmyndigheten kan förklara en vattenförekomst som konstgjord eller kraftigt modifierad om det vid klassificering enligt 2 § i detta kapitel framkommer att god status inte kan nås och detta bedöms ha sådana orsaker som anges i

text: 4 kap. 3 § förordning (2004:660)

text: om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön, om förutsättningarna i övrigt i den bestämmelsen och i

text: 4 kap. 13 § samma förordning

text: uppfylls. Vattenförekomsten ska då klassificeras enligt 4 och 5 §§ i detta kapitel. (

text: HVMFS 2016:31

text: Vid klassificering av ekologisk status ska bedömningsgrunderna i bilaga 1–5 tillämpas, om inte annat medges i 9-13 §§ i detta kapitel.

text: Vid klassificering av ekologisk potential ska de kvalitetsfaktorer som inte

text: HVMFS 2013:19

text: bedöms vara påverkade av en ytvattenförekomsts konstgjorda eller modifierade Konsoliderad elektronisk utgåva karaktär klassificeras utifrån bedömningsgrunderna i bilaga 1–5, om inte annat Uppdaterad 2019-01-01 medges i 9-13 §§ i detta kapitel. Vid klassificeringen ska bedömningsgrunder för den ytvattenkategori som bäst stämmer överens med den konstgjorda eller kraftigt modifierade ytvattenförekomsten tillämpas. Den klass för status som erhålls ska ersättas med motsvarande klass för potential enligt följande: – hög status motsvarar maximal potential, – god status motsvarar god potential, – måttlig status motsvarar måttlig potential, – otillfredsställande status motsvarar otillfredsställande potential, och – dålig status motsvarar dålig potential. För att kunna klassificera de kvalitetsfaktorer som bedöms vara påverkade av en ytvattenförekomsts konstgjorda eller modifierade karaktär ska vattenmyndigheten fastställa vilken naturlig vattenkategori som den konstgjorda eller kraftigt modifierade vattenförekomsten närmast liknar.

text: HVMFS 2016:31

text: Vid klassificering av ekologisk potential ska de kvalitetsfaktorer som bedöms vara påverkade av en ytvattenförekomsts konstgjorda eller modifierade karaktär klassificeras på följande sätt: – gränsen mellan maximal och god potential ska fastställas till de ekologiska förhållanden som bedöms följa efter det att alla mildrande hydromorfologiska åtgärder har vidtagits. Dessa förhållanden får uppskattas genom en expertbedömning. Till mildrande hydromorfologiska åtgärder ska inte räknas åtgärder som på ett betydande sätt negativt påverkar orsaken till ytvattenförekomstens konstgjorda eller modifierade karaktär, – gränsen mellan god och måttlig potential ska fastställas till de ekologiska förhållanden som endast uppvisar mindre förändringar jämfört med de som föreligger vid gränsen mellan maximal och god potential. Dessa förhållanden får uppskattas genom en expertbedömning, – för att klassificera måttlig, otillfredsställande och dålig potential används de kvalitetsfaktorer som inte bedöms vara påverkade av en ytvattenförekomsts konstgjorda eller modifierade karaktär enligt 4 §. I de fall då ingen kvalitetsfaktor kan bedömas vara opåverkad av ytvattenförekomstens konstgjorda eller modifierade karaktär ska en expertbedömning göras enligt 13 §.

text: Vid klassificering av ekologisk status eller potential ska kvalitetsfaktorn särskilda förorenande ämnen klassificeras enligt förfarandet i bilaga 2 avsnitt 7 eller bilaga 5 avsnitt 4, om inte annat medges i 9 § eller 13 § i detta kapitel.

text: HVMFS 2015:4

text: Senaste lydelse

text: HVMFS 2013:19

text: HVMFS 2013:19

text: Kemisk ytvattenstatus

text: Konsoliderad elektronisk utgåva 7 § Klassificering av kemisk ytvattenstatus ska ske för de ämnen och Uppdaterad 2019-01-01 ämnesgrupper som är upptagna i bilaga 6 och släpps ut i ytvattenförekomsten eller tillförs på annat sätt.

text: Vid klassificering ska de gränsvärden som anges i tabell 1 bilaga 6 tillämpas för ytvattenförekomsten, med beaktande av 8 a §, om inte annat medges i 9 § eller 14 § i detta kapitel. Klassificeringen kan baseras på underlagsdata från en grupp av ytvattenförekomster när det gäller ämnena nr 5, 21, 28, 30, 35, 37, 43 och 44. En ytvattenförekomst ska klassificeras med god kemisk ytvattenstatus om övervakningsresultat visar att gränsvärdena för tillämpbara matriser inte överskrids vid någon övervakningsstation i ytvattenförekomsten och med uppnår ej god kemisk ytvattenstatus om tillämpbart gränsvärde för minst ett av ämnena överskrids för någon övervakningsstation. Klassificering för ämnena nr 34-45 ska ske första gången senast den 22 december 2018. (

text: HVMFS 2015:4

text: I de fall det förekommer gränsvärden för biota i tabell 1 i bilaga 6 ska dessa användas vid klassificering enligt 8 §. Om gränsvärde för biota inte överskrids men gränsvärde för maximal tillåten koncentration för ytvatten i tabell 1 i bilaga 6 överskrids vid någon övervakningsstation, ska klassificering göras utifrån det senare gränsvärdet. (

text: HVMFS 2016:31

text: Bedömning av rimlighet och osäkerhet vid klassificeringen

text: Bedömning av rimlighet och osäkerhet vid klassificeringen ska genomföras. Tillförlitligheten ska beskrivas. Bedömningen ska genomföras på de data som finns från ytvattenförekomsten eller från grupp av ytvattenförekomster. Om resultatet av bedömningen enligt första stycket ger anledning att anta att klassificeringen för en parameter inte är rimlig eller har stor osäkerhet ska orsakerna till detta utredas. Om utredningen bekräftar att resultatet inte är rimligt eller har stor osäkerhet får vattenmyndigheten bortse från resultatet av klassificeringen för berörd parameter. Genomförandet och resultatet av utredningen ska dokumenteras.

text: Sura förhållanden

text: Om en klassificering utifrån de biologiska bedömningsgrunderna för sjöar och vattendrag indikerar sura förhållanden enligt någon av bedömningsgrunderna i bilaga 1, ska vattenmyndigheten utreda om detta beror på naturlig surhet eller mänskligt orsakad försurning. Om de sura förhållandena till någon del bedöms ha naturliga orsaker ska referensvärdena eller klassgränserna justeras.

text: Senaste lydelse

text: HVMFS 2013:19

text: . Senaste lydelse

text: HVMFS 2015:4

text: . Senaste lydelse

text: HVMFS 2013:19

text: Genomförandet och resultatet av utredningen ska dokumenteras. (HVMFS

text: HVMFS 2013:19

text: 2018:17) Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2019-01-01

text: Näringsrika förhållanden

text: Om en klassificering utifrån de biologiska bedömningsgrunderna för sjöar och vattendrag resulterar i måttlig eller sämre status eller potential får vattenmyndigheten, efter en utredning som visar att detta beror på naturlig näringsrikedom, justera referensvärdena eller klassgränserna för de berörda biologiska parametrarna eller kvalitetsfaktorerna. Genomförandet och resultatet av utredningen ska dokumenteras.

text: Hydromorfologiska förhållanden

text: Om en klassificering utifrån de biologiska bedömningsgrunderna för sjöar, vattendrag, kustvatten och vatten i övergångszon resulterar i måttlig eller sämre status eller potential får vattenmyndigheten, efter en utredning som visar att detta beror på naturliga hydromorfologiska förhållanden, justera referensvärdena eller klassgränserna för de berörda biologiska parametrarna eller kvalitetsfaktorerna. Om de hydromorfologiska kvalitetsfaktorerna indikerar måttlig status eller potential eller sämre, får vattenmyndigheten klassificera ytvattenförekomsten till måttlig status eller potential, om det saknas underlag för att göra en bedömning av samtliga biologiska kvalitetsfaktorer för den berörda ytvattenförekomsten och en utredning visar att det finns anledning att anta att den ekologiska statusen motsvarar bedömningen av de hydromorfologiska kvalitetsfaktorerna. Genomförandet och resultatet av utredningar enligt första och andra stycket ska dokumenteras.

text: Expertbedömning

text: Om det vid klassificering av ekologisk status eller potential inte är möjligt att tillämpa en eller flera bedömningsgrunder enligt bilaga 1-5 på grund av att underlagsdata som krävs enligt bedömningsgrunden saknas för ytvattenförekomsten, eller om det inte är möjligt att modellera biotillgänglighet avseende särskilda förorenande ämnen , ska vattenmyndigheten göra en expertbedömning av ytvattenförekomstens status eller potential. Även för enskilda kvalitetsfaktorer kan expertbedömning av status eller potential göras. Expertbedömningen ska utgå från bedömningsgrunderna och göras utifrån bästa tillgängliga kunskap om tillstånd och påverkan. (

text: HVMFS 2015:4

text: Om det vid klassificering av kemisk ytvattenstatus inte är möjligt att tillämpa de gränsvärden som anges i tabell 1 i bilaga 6, med beaktande av 8 a §, på grund av att underlagsdata saknas för den matris som gränsvärdet som ska tillämpas avser, eller om det inte är möjligt att modellera biotillgänglighet ,

text: Senaste lydelse

text: HVMFS 2013:19

text: . Avser koppar och zink i inlandsytvatten. Senaste lydelse

text: HVMFS 2013:19

text: . Avser nickel och bly i inlandsytvatten.

text: HVMFS 2013:19

text: ska vattenmyndigheten göra en expertbedömning av ytvattenförekomstens Konsoliderad elektronisk status. utgåva Uppdaterad 2019-01-01 Expertbedömningen ska göras utifrån i tabell 1 i bilaga 6 angivna gränsvärden för alternativa matriser, då sådana finns, och i övrigt utifrån bästa tillgängliga kunskap om tillstånd och påverkan. (

text: HVMFS 2015:4

text: Dokumentation

text: För varje ytvattenförekomst ska det i databasen Vatteninformationssystem Sverige (VISS), eller motsvarande, redovisas hur klassificeringen enligt 1-14 §§ har utförts samt resultatet av denna: – för varje klassificerad kvalitetsfaktor eller parameter och – i form av ekologisk status och kemisk ytvattenstatus eller – i form av ekologisk potential och kemisk ytvattenstatus. Redovisning ska ske särskilt för: – referensvärden och klassgränser i de fall dessa har justerats enligt 2 kap. 10-12 §§, – motiv, genomförande och resultat av expertbedömning enligt 2 kap. 13 och 14 §§, Dessutom ska information om det underlag som har använts vid klassificeringen dokumenteras för respektive klassificerad kvalitetsfaktor.

text: HVMFS 2015:4

text: 3 kap. Fastställande av miljökvalitetsnormer

text: När vattenmyndigheten fastställer miljökvalitetsnormer ska den, utöver bestämmelserna i

text: 4 kap.

text: förordningen (

text: ) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön, tillämpa bestämmelserna i detta kapitel. Tillämpning av bestämmelserna i

text: 4 kap.

text: nämnda förordning kan medföra att en miljökvalitetsnorm ska fastställas till en annan än enligt 2–4 §§ i detta kapitel.

text: Ekologisk status och potential

text: Om den ekologiska statusen har klassificerats till hög i en ytvattenförekomst ska miljökvalitetsnormen för ytvattenförekomsten fastställas till hög ekologisk status. Om den ekologiska statusen har klassificerats till god, måttlig, otillfredsställande eller dålig i en ytvattenförekomst ska miljökvalitetsnormen för ytvattenförekomsten fastställas till god ekologisk status.

text: Om den ekologiska potentialen har klassificerats till maximal i en ytvattenförekomst ska miljökvalitetsnormen för ytvattenförekomsten fastställas till maximal ekologisk potential.

text: Senaste lydelse

text: HVMFS 2013:19

text: Om den ekologiska potentialen har klassificerats till god, måttlig,

text: HVMFS 2013:19

text: otillfredsställande eller dålig i en ytvattenförekomst ska miljökvalitetsnormen Konsoliderad elektronisk utgåva för ytvattenförekomsten fastställas till god ekologisk potential. Uppdaterad 2019-01-01

text: Kemisk ytvattenstatus

text: Miljökvalitetsnormen för kemisk ytvattenstatus ska fastställas till god kemisk ytvattenstatus.

text: Dokumentation

text: Miljökvalitetsnormerna ska redovisas i databasen Vatteninformationssystem Sverige (VISS) eller motsvarande. Redovisning ska ske särskilt för: – den bedömning som tillämpning av bestämmelsen i

text: 4 kap. 7 § förordningen (2004:660)

text: om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön medför och – de avvikelser och undantag som tillämpning av bestämmelserna i

text: 4 kap.

text: 13 §§

text: nämnda förordning medför. (

text: HVMFS 2015:4

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 september 2013.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 maj 2015. (

text: HVMFS 2015:4

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2017. (

text: HVMFS 2016:31

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2019. (

text: HVMFS 2018:17

text: Senaste lydelse

text: HVMFS 2013:19

text: HVMFS 2013:19

text: Bilaga 1

text: Konsoliderad elektronisk utgåva

text: Uppdaterad 2019-01-01 BILAGA 1: BEDÖMNINGSGRUNDER FÖR BIOLOGISKA

text: 1 Växtplankton i sjöar

text: 1.1Kvalitetsfaktor och ingående parametrar

text: Växtplankton i sjöar ska klassificeras genom att parametrarna totalbiomassa, klorofyll a och växtplantontrofiskt index (PTI) beräknas enligt avsnitt 1.3-1.5. Dessa visar på näringsförhållanden. Klassgränserna i tabell 1.1- 1.3 ska användas vid klassificering av respektive parameter. Även parametern antal taxa av växtplankton, vilken visar på surhet, ska beräknas. Detta ska göras enligt avsnitt 1.6 och klassgränserna i tabell 1.4 ska användas vid klassificering av artantal. Sammanvägningen ska ske enligt beskrivning i avsnitt 1.7. (HVMFS

text: 1.2 Krav på underlagsdata

text: För att bedömningsgrunden ska kunna tillämpas ska provtagning ha skett under juli till augusti. Analys av växtplankton ska ha gjorts enligt standarden SS-EN 16698:2015, SS-EN 15204:2006, SS-EN 16695:2015 eller med annan metod som ger likvärdigt resultat. Minst tre års data ska användas för klassificeringen. Provtagning och analys av klorofyll a ska ha gjorts enligt SS-EN ISO 5667- 1:2007 och SS 28146 eller med annan metod som ger likvärdigt resultat. För att bedömning av status ska kunna göras ska typologi enligt Havs- och vattenmyndighetens föreskrifter (

text: HVMFS 2017:20

text: ) användas. För sjötyper som saknar referensvärden enligt avsnitt 1.3-1.5 används referensvärden för den övergripande typen region och humus. (

text: HVMFS 2018:17

text: 1.3 Totalbiomassa

text: EK för totalbiomassa (mg/l) beräknas enligt formel 1.1. Växtplankton antas ha samma densitet som vatten. Biomassan 1 mg/l motsvarar då biovolymen 1 mm /l. Typspecifika referensvärden och maximala värden för biomassa erhålls ur tabell 1.1. För sjöar som domineras av Gonyostomum (> 5% av totalbiomassan) finns för vissa typer särskilda värden enligt tabell 1.1.

text: EKtotbio = (totbioobs – totbiomax) / (totbioref – totbiomax)

text: Formel 1.1. Formel för beräkning avEKtotbio. totbioobs = det observerade värdet, totbiomax = det maximala värdet för totalbiomassa enligt tabell 1.1, totbioref = referensvärdet enligt tabell 1.1.

text: För prover där det observerade värdet överstiger det maximala värdet sätts EK = 0. För prover som har lägre totalbiomassa än referensvärdet för typen sätts EK = 1. (

text: HVMFS 2018:17

text: Lydelse enligt

text: HVMFS 2018:17

text: . Senaste tidigare lydelse

text: HVMFS 2013:19

text: HVMFS 2013:19

text: Tabell 1.1. Referensvärden, maximala värden (totbiomax), klassgränser och EK för Konsoliderad elektronisk utgåva parametern totalbiomassa (mg/l). Kolumner markerade med Gony gäller för sjöar med Uppdaterad 2019-01-01 dominans av Gonyostomum (> 5% av totalbiomassan). Om typ saknas används den övergripande typen region+humus. Typer 2K och 4B saknades i referensmaterialet. För dessa kan typ 3K respektive 3B användas. Klassgränser avser gränser mellan status hög och god (H/G), god och måttlig (G/M), måttlig och otillfredsställande (M/O) samt otillfredsställande och dålig (O/D). Typerna tas fram enligt Havs- och vattenmyndighetens föreskrifter (

text: HVMFS 2017:20

text: ) om kartläggning och analys av ytvatten enligt förordningen (

text: ) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön.

text: HVMFS 2018:17

text: Typ Klass- Bio- Bio- EK EK Region Status- Bio- EK gräns massa massa Gony +humus gräns massa Gony 1MLK totbioref 0,20 0,46 1 1 1K totbioref 0,46 1 H/G 0,50 0,67 0,96 0,97 H/G 0,69 0,99 G/M 1,0 1,3 0,90 0,88 G/M 1,4 0,94 M/O 2,2 2,7 0,75 0,71 M/O 2,8 0,85 O/D 4,8 5,5 0,42 0,36 O/D 5,5 0,67 totbiomax 8,1 8,1 0 0 totbiomax 16 0 1GLB totbioref 3,1 1 1B totbioref 1,7 1 H/G 4,6 0,97 H/G 3,4 0,96 G/M 9,2 0,88 G/M 6,8 0,87 M/O 18 0,71 M/O 14 0,69 O/D 36 0,35 O/D 28 0,35 totbiomax 54 0 totbiomax 42 0 1MLB totbioref 0,30 0,81 1 1 2B totbioref 0,76 1 H/G 0,60 2,2 0,97 0,95 H/G 2,3 0,94 G/M 1,2 4,4 0,90 0,86 G/M 4,6 0,85 M/O 2,7 8,8 0,73 0,69 M/O 9,2 0,68 O/D 6,0 18 0,36 0,34 O/D 18 0,34 totbiomax 9,2 27 0 0 totbiomax 27 0 2GLB totbioref 0,59 1 3K totbioref 0,13 1 H/G 2,4 0,93 H/G 0,24 0,96 G/M 4,8 0,83 G/M 0,48 0,87 M/O 9,6 0,65 M/O 0,96 0,69 O/D 19 0,27 O/D 1,9 0,34 totbiomax 26 0 totbiomax 2,8 0 2MLB totbioref 0,30 1,0 1 1 3B totbioref 0,30 1 H/G 0,60 2,3 0,97 0,95 H/G 0,95 0,94 G/M 1,2 4,6 0,92 0,86 G/M 1,9 0,86 M/O 2,7 9,2 0,79 0,68 M/O 3,8 0,68 O/D 6 18 0,51 0,35 O/D 7,6 0,34 totbiomax 12 27 0 0 totbiomax 11 0 3MLK totbioref 0,20 1 4K totbioref 0,09 1 H/G 0,40 0,96 H/G 0,13 0,97 G/M 0,65 0,91 G/M 0,26 0,88 M/O 1,5 0,73 M/O 0,52 0,70 O/D 3,3 0,35 O/D 1,0 0,33

text: HVMFS 2013:19

text: totbiomax 5,0 0 totbiomax 1,5 0

text: Konsoliderad elektronisk 3GLB totbioref 0,66 1 utgåva Uppdaterad 2019-01-01 H/G 1,3 0,96 G/M 2,6 0,88 M/O 5,3 0,72 O/D 11 0,37 totbiomax 17 0 3MLB totbioref 0,20 0,30 1 1 H/G 0,50 0,84 0,96 0,94 G/M 0,80 1,7 0,91 0,86 M/O 2,2 3,4 0,71 0,69 O/D 4,8 6,7 0,34 0,34 totbiomax 7,2 10 0 0

text: HVMFS 2018:17

text: 1.4 Klorofyll a (

text: HVMFS 2018:17

text: EK för klorofyll a (µg/l) beräknas enligt formel 1.2. Typspecifika referensvärden och maximala värden för klorofyll a erhålls ur tabell 1.2. För sjöar som domineras av Gonyostomum ( 5% av totalbiomassan) finns särskilda värden enligt tabell 1.2.

text: EKchl = (chlobs – chlmax) / (chlref – chlmax)

text: Formel 1.2. Formel för beräkning av EKchl. chlobs = det observerade värdet, chlmax = det maximala värdet enligt tabell 1.2, chlref = referensvärdet enligt tabell 1.2.

text: För prover där det observerade värdet (chlobs) överstiger det maximala värdet sätts EK = 0. För prover med lägre halt klorofyll a än referensvärdet för typen sätts EK = 1. (

text: HVMFS 2018:17

text: Tabell 1.2. Referensvärden, maximala värden (chlmax), klassgränser och EK för parametern klorofyll a. Kolumner markerade med Gony gäller för sjöar med dominans av Gonyostomum ( 5% av totalbiomassan). Om typ saknas används den övergripande typen region+humus. Typer 2K och 4B saknades i referensmaterialet. För dessa kan typ 3K respektive 3B användas. Klassgränser avser gräns mellan status hög och god (H/G), god och måttlig (G/M), måttlig och otillfredsställande (M/O) samt otillfredsställande och dålig (O/D). Typerna tas fram enligt Havs- och vattenmyndighetens föreskrifter (

text: HVMFS 2017:20

text: ) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön. (

text: HVMFS 2018:17

text: ) Typ Status- Kloro- Kloro- EK EK Region Status- Kloro- EK gräns fyll a fyll a Gony +humus gräns fyll a Gony 1MLK chlref 2,5 3,2 1 1 1K chlref 2,7 1 H/G 5,0 4,6 0,95 0,93 H/G 4,3 0,97 G/M 8,5 6,9 0,87 0,82 G/M 8,6 0,90 M/O 17 10 0,69 0,67 M/O 17 0,75 O/D 33 16 0,35 0,38 O/D 34 0,46 chlmax 50 24 0 0 chlmax 61 0 1GLB chlref 16 1 1B chlref 10 1

text: H/G 31 0,89 H/G 18 0,90

text: HVMFS 2013:19

text: G/M 47 0,77 G/M 27 0,79 Konsoliderad elektronisk M/O 70 0,60 M/O 41 0,62 utgåva Uppdaterad 2019-01-01 O/D 100 0,37 O/D 61 0,37 chlmax 150 0 chlmax 90 0 1MLB chlref 3,0 5,0 1 1 2B chlref 8 1 H/G 6,0 12 0,94 0,87 H/G 12 0,92 G/M 10 18 0,86 0,77 G/M 18 0,81 M/O 20 27 0,66 0,61 M/O 27 0,64 O/D 40 41 0,26 0,36 O/D 41 0,39 chlmax 53 61 0 0 chlmax 61 0 2MLB chlref 3,0 11 1 1 3K chlref 1,6 1 H/G 6,0 17 0,94 0,92 H/G 2,4 0,97 G/M 10 26 0,86 0,81 G/M 4,8 0,88 M/O 20 38 0,66 0,64 M/O 10 0,71 O/D 40 57 0,26 0,38 O/D 19 0,35 chlmax 53 86 0 0 chlmax 29 0 3MLK chlref 2,0 1 3B chlref 3,1 1 H/G 4,0 0,94 H/G 4,9 0,94 G/M 6,0 0,88 G/M 7,4 0,85 M/O 12 0,71 M/O 11 0,72 O/D 24 0,35 O/D 17 0,52 chlmax 36 0 chlmax 31 0 3MLB chlref 2,5 3,1 1 1 4K chlref 0,74 1 H/G 5,0 5,9 0,95 0,90 H/G 1,0 0,98 G/M 7,5 8,9 0,89 0,79 G/M 2,0 0,89 M/O 17 13 0,69 0,62 M/O 4,0 0,71 O/D 33 20 0,35 0,37 O/D 8,0 0,36 chlmax 50 30 0 0 chlmax 12 0

text: HVMFS 2018:17

text: 1.5 Planktontrofiskt index (PTI) (

text: HVMFS 2018:17

text: Planktontrofiskt index (PTI) beräknas enligt formel 1.3.

text: 𝑛 ∑𝑗=1𝑎𝑗𝑠𝑗

text: 𝑃𝑇𝐼 = 𝑛

text: ∑𝑗=1𝑎𝑗

text: Formel 1.3. Formel för beräkning av PTI. n = antal arter med indikatorvärden i en sjö, aj = biomassan av taxon j i prov, sj = indikatorvärdet för taxon j i prov.

text: Indikatorvärden för ingående taxa finns i tabell 1.6.

text: EK för PTI beräknas enligt formel 1.4. Typspecifika referensvärden och maximala värden för PTI erhålls ur tabell 1.3.

text: EKPTI = (PTIobs – PTImax) / (PTIref – PTImax)

text: Formel 1.4. Formel för beräkning av EKPTI. PTIobs = det observerade värdet, PTImax = det maximala värdet enligt tabell 1.3, PTIref = referensvärdet enligt tabell 1.3.

text: HVMFS 2013:19

text: För prover där det observerade värdet överstiger det maximala värdet sätts Konsoliderad elektronisk EK = 0. För prover som har lägre värde än referensvärdet för typen sätts EK =

text: utgåva Uppdaterad 2019-01-01 1. (

text: HVMFS 2018:17

text: Tabell 1.3. Referensvärden, maximala värden (PTImax) och klassgränser för PTI. Då typ saknas används den övergripande typen region+humus. Typer 2K och 4B saknades i referensmaterialet. För dessa kan typ 3K respektive 3B användas. Klassgränser avser gräns mellan status hög och god (H/G), god och måttlig (G/M), måttlig och otillfredsställande (M/O) samt otillfredsställande och dålig (O/D). Typerna tas fram enligt Havs- och vattenmyndighetens föreskrifter (

text: HVMFS 2017:20

text: HVMFS 2018:17

text: ) Typ Status- PTI EK Region Status- PTI EK gräns +humus gräns 1MLK PTIref -0,30 1 1K PTIref -0,30 1 H/G 0,02 0,75 H/G -0,10 0,85 G/M 0,25 0,58 G/M 0,18 0,63 M/O 0,55 0,35 M/O 0,47 0,41 O/D 0,85 0,12 O/D 0,75 0,19 PTImax 1,0 0 PTImax 1,0 0 1GLB PTIref -0,10 1 1B PTIref -0,12 1 H/G 0,22 0,73 H/G 0,17 0,74 G/M 0,45 0,54 G/M 0,38 0,55 M/O 0,70 0,33 M/O 0,60 0,36 O/D 0,90 0,17 O/D 0,80 0,18 PTImax 1,1 0 PTImax 1,0 0 1MLB PTIref -0,30 1 2B PTIref -0,06 1 H/G -0,05 0,79 H/G 0,15 0,80 G/M 0,18 0,60 G/M 0,36 0,60 M/O 0,45 0,38 M/O 0,57 0,41 O/D 0,75 0,13 O/D 0,78 0,21 PTImax 0,90 0 PTImax 1,0 0 2GLB PTIref -0,54 1 3K PTIref -0,49 1 H/G 0,01 0,63 H/G -0,27 0,85 G/M 0,24 0,46 G/M 0,08 0,62 M/O 0,50 0,28 M/O 0,42 0,39 O/D 0,77 0,09 O/D 0,78 0,15 PTImax 0,90 0 PTImax 1,0 0 2MLB PTIref -0,002 1 3B PTIref -0,40 1 H/G 0,27 0,73 H/G -0,12 0,80 G/M 0,45 0,55 G/M 0,14 0,61 M/O 0,67 0,33 M/O 0,38 0,44 O/D 0,90 0,10 O/D 0,62 0,27 PTImax 1 0 PTImax 1,0 0 3MLK PTIref -0,48 1 4K PTIref -0,90 1 H/G -0,15 0,78 H/G -0,70 0,88 G/M 0,07 0,63 G/M -0,32 0,64

text: M/O 0,43 0,39 M/O 0,08 0,39

text: HVMFS 2013:19

text: O/D 0,77 0,16 O/D 0,47 0,14 Konsoliderad elektronisk utgåva PTImax 1,0 0 PTImax 0,70 0 Uppdaterad 2019-01-01 3GLB PTIref -0,40 1 H/G -0,05 0,78 G/M 0,28 0,58 M/O 0,62 0,36 O/D 0,98 0,14 PTImax 1,2 0 3MLB PTIref -0,41 1 H/G -0,18 0,77 G/M -0,05 0,64 M/O 0,23 0,37 O/D 0,45 0,15 PTImax 0,60 0

text: HVMFS 2018:17

text: 1.6 Antal taxa av växtplankton (

text: HVMFS 2018:17

text: EK för taxa beräknas enligt formel 1.5.

text: EKtaxa = taxaobs / taxaref

text: Formel 1.5. Formel för beräkning av EKtaxa. taxaobs = det observerade värdet, taxaref = referensvärdet enligt tabell 1.4.

text: För naturligt sura sjöar (pHref 6) justeras referensvärdet för antal taxa enligt formel 1.6-1.8. Referens-pH (pHref) tas fram i enlighet med de fysikaliskkemiska bedömningsgrunderna i bilaga 2.

text: referensvärde för antal taxa av växtplankton = -20,61 + 6,3 * pHref

text: Formel 1.6. Formel för beräkning av referensvärde för region 4 (över trädgränsen).

text: referensvärde för antal taxa av växtplankton = -28,98 + 11,1 * pHref

text: Formel 1.7. Formel för beräkning av referensvärde för regioner 2, 3 och 4 (under trädgränsen).

text: referensvärde för antal taxa av växtplankton = -87,53 + 21,7 * pHref

text: Formel 1.8. Formel för beräkning av referensvärde för region 1.

text: HVMFS 2018:17

text: Tabell 1.4. Referensvärde och klassgränser för klassificering av parametern antal taxa av växtplankton uttryckt som EK. Om antal taxa ≥ referensvärdet sätts EK till 1. SD avser standardavvikelsen för EK. (

text: HVMFS 2018:17

text: HVMFS 2013:19

text: Region+humus Surhetsklass Antal taxa av EK Konsoliderad elektronisk växtplankton utgåva Uppdaterad 2019-01-01 4K och 4B (över taxaref 25 trädgränsen) Osäkerhet (SD) 0,11 Hög 20 0,80 ≤ EK God 15-20 0,60 ≤ EK 0,80 Måttlig 10-15 0,40 ≤ EK 0,60 Otillfredsställande 10 EK 0,40 2K, 3K, 4K (under taxaref 45 trädgränsen) Osäkerhet (SD) 0,05 Hög 30 0,67 ≤ EK God 25-30 0,56 ≤ EK 0,67 Måttlig 20-25 0,44 ≤ EK 0,56 Otillfredsställande 20 EK 0,44 2B, 3B, 4B (under taxaref 45 trädgränsen) Osäkerhet (SD) 0,03 Hög 40 0,89 EK God 30-40 0,67 ≤ EK 0,89 Måttlig 20-30 0,44 ≤ EK 0,67 Otillfredsställande 20 EK 0,44 1K taxaref 50 Osäkerhet (SD) 0,07 Hög 45 0,90 ≤ EK God 35-45 0,70 ≤ EK 0,90 Måttlig 20-35 0,40 ≤ EK 0,70 Otillfredsställande 20 EK 0,40 1B taxaref 45 Osäkerhet (SD) 0,07 Hög 40 0,88 ≤ EK God 30-40 0,67 ≤ EK 0,88 Måttlig 15-30 0,33 ≤ EK 0,67 Otillfredsställande 15 EK 0,33

text: HVMFS 2018:17

text: 1.7 Sammanvägning av parametrar för näringspåverkan (

text: HVMFS 2018:17

text: Steg 1. Normalisera parametrar

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk EK-värden för varje parameter normaliseras till en skala där gränserna för utgåva Uppdaterad 2019-01-01 hög/god, god/måttlig, måttlig/otillfredsställande och otillfredsställande/dålig är 0,8, 0,6, 0,4 respektive 0,2 genom klassvis linjär transformering enligt formel 1.9.

text: 𝐸𝐾 − 𝐸𝐾𝑛𝑒𝑑𝑟𝑒 𝐸𝐾𝑛𝑜𝑟𝑚 = ∗ 0,2 + 𝐸𝐾𝑛𝑜𝑟𝑚,𝑛𝑒𝑑𝑟𝑒 𝐸𝐾ö𝑣𝑟𝑒 − 𝐸𝐾𝑛𝑒𝑑𝑟𝑒

text: Formel 1.9. Formel för beräkning av EKnorm. EKnorm = det normaliserade EKvärdet, EK = det icke-normaliserade EK-värdet, EKnedre = den ickenormaliserade lägre gränsen för varje parameter, EKövre = den ickenormaliserade övre gränsen för varje parameter, EKnorm,nedre = den normaliserade lägre gränsen.

text: Steg 3. Kombinera med PTI

text: Beräkna medelvärdet av resultatet från steg 2 med det normaliserade EKvärdet för PTI.

text: Steg 4. Klassificering

text: Klassificering av status för växtplankton med avseende på näringspåverkan sker genom att jämföra det kombinerade EK-värdet enligt steg 1-3 med klassgränser i tabell 1.5. (

text: HVMFS 2018:17

text: Tabell 1.5. Klassgränser för näringspåverkan på växtplankton. (

text: HVMFS 2018:17

text: Klass Kombinerat EKnorm

text: Hög 0,8 ≤ EK God 0,6 ≤ EK 0,8 Måttlig 0,4 ≤ EK 0,6 Otillfredsställande 0,2 ≤ EK 0,4 Dålig EK 0,2

text: HVMFS 2018:17

text: Tabell 1.6. Indikatorvärden för beräkning av PTI. (

text: HVMFS 2018:17

text: DyntaxaID Taxonomisk lista Kommentar Indikatorvärde Saknas

text: ej närmare identifierad, 5000053 CYANOBACTERIA 2 µm 1,455

text: Nostocophycidae

text: 1010275 Anabaenopsis 3,311 x 1010276 Aphanizomenon 1,595

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk 1016291 Cuspidothrix 1,595 utgåva Uppdaterad 2019-01-01 6008082 Cylindrospermopsis 2,121 x 1016289 Dolichospermum 0,984 1010278 Gloeotrichia 1,232 x

text: Oscillatoriophycidae

text: 1010247 Aphanothece 0,154 1010249 Chroococcus 0,559 1016200 Gloeocapsa 0,559 x 6034724 Gomphosphaeria 1,363 1010253 Microcystis 1,788 1010254 Radiocystis -0,331 1009933 Spirulina 2,954 x ej närmare 3000550 Oscillatoriales identifierad 1,600 1016283 Geitlerinema 2,695 1010231 Lyngbya 1,345 x 1010232 Oscillatoria 1,575 1010234 Phormidium 1,666 1010236 Planktothrix 1,416

text: Synechococcophycidae

text: 1010255 Aphanocapsa 0,562 1010259 Coelosphaerium 0,827 1010267 Cyanodictyon 0,318 1010268 Cyanonephron 1,289 1010242 Limnothrix 1,441 1010256 Merismopedia -1,242 1010240 Planktolyngbya 1,513 1010244 Pseudanabaena 1,570 1010263 Rhabdoderma -0,448 1010264 Rhabdogloea -1,908 1010243 Romeria 3,035 1010260 Snowella -0,157 1015936 Synechococcus 1,167 1010257 Synechocystis 0,920 x

text: HVMFS 2013:19

text: 1010261 Woronichinia 0,043 Konsoliderad elektronisk utgåva CHLOROPHYTA Uppdaterad 2019-01-01

text: Chlorodendrophyceae

text: 1016309 Tetraselmis 1,015 x

text: Ulvophyceae

text: 1010797 Planctonema 0,730

text: Trebouxiophyceae

text: 1010757 Actinastrum 2,608 1010753 Botryococcus -1,008 1010799 Chlorella 1,373 1010800 Closteriopsis 1,595 1010745 Crucigenia 0,056 1010754 Dictyosphaerium 0,094 1010729 Franceia 0,504 1010796 Gloeotila -1,251 1015154 Golenkiniopsis 1,752 x 6001134 Hindakia 0,094 1015215 Keratococcus 0,579 1010704 Koliella -0,898 1010732 Lagerheimia 1,306 1010726 Micractinium 1,444 6001133 Mucidosphaerium 0,094 1010764 Nephrochlamys 3,322 1010734 Nephrocytium -0,652 1010735 Oocystis -0,405 1010766 Quadricoccus 2,519 1010767 Siderocelis 1,787 1010798 Stichococcus 1,708 1010769 Tetrachlorella 0,832 x 4000128 Chlorophyceae ej närmare 1,336 identifierad, rekommenderad nivå för s.k. små gröna kulor 6001045 Acutodesmus 1,340

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk 1010801 Ankistrodesmus 0,470 utgåva Uppdaterad 2019-01-01 1010719 Ankyra -0,071 saknas Chlorotetraedron vissa arter av 1,367 x Tetraëdron har förts hit, ej implementerat i Sverige 1010744 Coelastrum 1,078 6018010 Coenochloris 0,372 1010743 Coenocystis 0,980 1010759 Desmodesmus 1,340 1015208 Didymocystis 0,637 6001117 Enallax 1,340 x 1010762 Eutetramorus 2,048 1015206 Gloeocystis -1,636 1010725 Golenkinia 1,053 1010731 Kirchneriella 1,056 6001146 Lacunastrum 1,260 6001143 Monactinus 1,260 1016310 Monoraphidium -0,744 6001131 Mychonastes 2,870 6001138 Parapediastrum 1,260 1010724 Pediastrum 1,260 1010736 Planktosphaeria 0,755 6001140 Pseudopediastrum 1,260 1010738 Quadrigula -0,436 1010739 Raphidocelis 0,008 x 1010749 Scenedesmus 1,340 1010721 Schroederia 1,477 1016232 Stauridium 1,260 1015291 Tetraëdron 0,476 1010751 Tetrastrum 1,100 1010755 Westella 0,503 även Crucigeniella 1010752 Willea förs hit -0,941 3000506 Chlamydomonadales ej närmare -0,436 identifierad,

text: tidigare

text: HVMFS 2013:19

text: Volvocales Konsoliderad elektronisk utgåva 1015220 Carteria -0,480 Uppdaterad 2019-01-01 1010772 Chlamydocapsa -0,139 1010783 Chlamydomonas 0,182 1010778 Chlorogonium 2,624 1016192 Diplochloris 3,853 x 1010790 Eudorina 0,694 1010793 Gonium 0,671 1010791 Pandorina 1,763 1015219 Paulschulzia 0,121 1010785 Phacotus 1,134 1010771 Pseudosphaerocystis 0,027 1010786 Pteromonas 2,053 1010789 Spermatozopsis 2,214 1010773 Sphaerocystis -0,277 1010741 Treubaria 1,054 1010792 Volvox 1,032

text: Nephrophyceae

text: 1010811 Nephroselmis 1,363

text: Pedinophyceae

text: 1010810 Scourfieldia -1,400

text: CHAROPHYTA

text: Conjugatophyceae

text: 1010716 Closterium 0,732 1010708 Cosmarium 0,081 1010710 Euastrum -0,492 1009461 Mougeotia -0,112 1010713 Spondylosium -0,480 1010714 Staurastrum 0,526 1010715 Staurodesmus -1,155 1015144 Teilingia -0,715 1015138 Xanthidium -0,055

text: Klebsormidiophyceae

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk 1010747 Elakatothrix -0,995 utgåva Uppdaterad 2019-01-01 CRYPTOPHYTA ej närmare 4000167 Cryptophyceae identifierad 1,562 3000615 Cryptomonadales 1,055 1010531 Chroomonas -1,042 1010525 Cryptomonas 0,189 1010527 Plagioselmis -0,618 1010534 Rhodomonas 0,632

text: Coccolithophyceae

text: 1010298 Chrysochromulina -0,472

text: Aurearenophyceae

text: 1010323 Stichogloea -1,460

text: OCHROPHYTA

text: ej närmare 4000155 Chrysophyceae identifierad -1,468 1010321 Bitrichia -1,586 3000561 Chromulinales ej närmare -1,026 identifierad rekommenderad nivå för svårbestämda chrysomonader 1015255 Chromulina svårbestämd, -1,280 använd Chromulinales 1010312 Chrysococcus -0,468 1010315 Chrysolykos -1,992 1010324 Chrysosphaerella -0,590 1010313 Dinobryon -0,727 1010314 Epipyxis -1,250 1010316 Kephyrion använd även för -1,510 Pseudokephyrion 1015256 Monochrysis -1,242 1010309 Ochromonas svårbestämd, -1,350 använd Chromulinales 1010310 Uroglena -0,772 2003128 Chrysamoebaceae -0,151 1010318 Chrysidiastrum -1,320 1015257 Chrysostephanosphaera -1,583

text: ej närmare

text: HVMFS 2013:19

text: 4000110 Xanthophyceae identifierad 0,998 Konsoliderad elektronisk utgåva 1015266 Centritractus 0,992 Uppdaterad 2019-01-01 1010360 Goniochloris 1,984 1015217 Isthmochloron -2,022 1015267 Ophiocytium 0,582 1010362 Pseudogoniochloris 0,985 x 1010363 Tetraëdriella -0,604

text: Synurophyceae

text: 1010326 Mallomonas -0,766 1010325 Spiniferomonas -1,435 1010327 Synura -0,316 ej närmare 3000566 Ochromonadales identifierad -1,772 x 1010328 Syncrypta 1,195 x

text: Raphidophyceae

text: 1010331 Gonyostomum -0,069

text: Eustigmatophyceae

text: 1010337 Pseudostaurastrum 1,095

text: Dictyochophyceae

text: 1010347 Pseudopedinella -1,104

text: BACILLARIOPHYTA

text: Mediophyceae

text: 1010377 Acanthoceras 0,561 4000164 Coscinodiscophyceae Centrales, 1,063 oidentifierade centriska kiselalger 1010407 Actinocyclus 3,430 1010397 Aulacoseira 0,847 1010369 Cyclostephanos 2,223 1010371 Cyclotella -0,209 1016154 Discostella -1,582 1010409 Melosira 1,711 1010368 Skeletonema 2,853 1010370 Stephanodiscus 1,427

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk 1010376 Thalassiosira 3,035 x utgåva Uppdaterad 2019-01-01 1010416 Urosolenia -0,799 ej närmare 4000165 Bacillariophyceae identifierad 0,577 1010466 Achnanthes -0,504 1012309 Asterionella -0,227 1010489 Cymatopleura 1,577 1010523 Diatoma 1,082 1010494 Eunotia -0,318 1010522 Fragilaria 0,317 1010513 Staurosira 1,801 x 1010487 Surirella 1,626 1010505 Tabellaria -0,790 1016145 Ulnaria 0,881 ej närmare 3000599 Bacillariales identifierad 0,886 1010464 Cylindrotheca 2,132 x 1016152 Denticula 0,886 x 1010462 Nitzschia 1,674

text: EUGLENOPHYTA

text: ej närmare 4000172 Euglenophyceae identifierad 1,689 1010665 Colacium 0,098 x 1010670 Euglena 2,095 1010669 Lepocinclis 1,951 6018175 Monomorphina 2,296 1010668 Phacus 1,912 1010667 Strombomonas 3,715 1010666 Trachelomonas 1,227

text: MIOZOA

text: ej närmare 4000169 Dinophyceae identifierad -1,319 1010608 Amphidinium -0,140 1010604 Ceratium 0,583 1010574 Glenodinium 0,192 1010606 Gymnodinium -1,000

text: HVMFS 2013:19

text: 1010607 Katodinium 0,343 x Konsoliderad elektronisk utgåva 1010575 Peridiniopsis -0,057 Uppdaterad 2019-01-01 1010576 Peridinium -0,125

text: HVMFS 2018:17

text: 2 Makrofyter i sjöar

text: Makrofyter i sjöar ska klassificeras genom att parametern trofiindex (TMI) beräknas och uttrycks som EK enligt avsnitt 2.3. Klassgränserna i tabell 2.2 ska användas vid klassificering av makrofyter.

text: 2.2 Krav på underlagsdata

text: 2.3 Trofiindex TMI

text: 2.3.1 Klassificering

text: Trofiindex beräknas enligt formel 2.1. 𝑛 ∑𝑖=1(𝐼𝑛𝑑𝑖𝑘𝑎𝑡𝑜𝑟𝑣ä𝑟𝑑𝑒𝐴𝑟𝑡𝑖 ∗ 𝑉𝑖𝑘𝑡𝑓𝑎𝑘𝑡𝑜𝑟𝐴𝑟𝑡𝑖) 𝑇𝑟𝑜𝑓𝑖𝑖𝑛𝑑𝑒𝑥 = 𝑛 ∑𝑖=1𝑉𝑖𝑘𝑡𝑓𝑎𝑘𝑡𝑜𝑟𝐴𝑟𝑡𝑖

text: Formel 2.1. Makrofyternas indikatorvärden och viktfaktorer framgår i tabell 2.1. Resultat erhållet med formel 2.1 räknas om till EK enligt följande:

text: (𝑂𝑏𝑠𝑒𝑟𝑣𝑒𝑟𝑎𝑡 𝑇𝑀𝐼 − 1) 𝐸𝑘 = (𝑅𝑒𝑓𝑒𝑟𝑒𝑛𝑠𝑣ä𝑟𝑑𝑒 − 1)

text: Referensvärden anges i tabell 2.2. Tabell 2.1. Makrofyternas indikatorvärden (1-10) samt viktfaktorer (0,1-1).

text: Kransalger

text: Vetenskapligt namn Svenskt namn Indikatorvärde Viktfaktor

text: Chara aspera Borststräfse 2 0,5 Chara contraria Gråsträfse 2 0,6

text: HVMFS 2013:19

text: Vetenskapligt namn Svenskt namn Indikatorvärde Vikt-

text: Konsoliderad elektronisk faktor utgåva Uppdaterad 2019-01-01 Chara globularis Skörsträfse 6 0,9 Chara hispida Taggsträfse 1 0,4 Chara rudis Spretsträfse 6 0,6 Chara tomentosa Rödsträfse 7 0,6 Chara virgata Papillsträfse 8 1,0 Nitella flexilis Glansslinke 10 1,0 Nitella opaca Mattslinke 10 1,0 Nitella wahlbergiana Nordslinke 7 0,9

text: Mossor

text: Bryum pseudotriquetrum Kärrbryum 10 1,0 Calliergon cordifolium Kärrskedmossa 7 0,9 Calliergon giganteum Stor skedmossa 9 0,9 Calliergon megalophyllum Jätteskedmossa 8 1,0 Calliergonella cuspidata Spjutmosssa 8 0,4 Drepanocladus aduncus Lerkrokmossa 7 0,8 Drepanocladus longifolius Hårkrokmossa 8 0,9 Drepanocladus polygamus Spärrkrokmossa 8 1,0 Drepanocladus sordidus Fiskekrokmossa 7 1,0 Fissidens fontanus Vattenfickmossa 8 1,0 Fontinalis antipyretica Stor näckmossa 8 0,7 Fontinalis dalecarlica Smal näckmossa 10 0,8 Fontinalis hypnoides Sjönäckmossa 6 0,9 Leptodictyum riparium Vattenkrypmossa 8 0,9 Platyhypnidium riparoides Bäcknäbbmossa 9 1,0 Pseudobryum cinclidioides Källpraktmossa 8 0,8 Riccia fluitans Gaffelmossa 2 0,5 Ricciocarpus natans Vattenstjärna 2 0,8 Scorpidium scorpioides Korvskorpionmossa 10 0,9 Sphagnum auriculatum Hornvitmossa 8 0,4 Sphagnum cuspidatum Flytvitmossa 10 1,0 Sphagnum platyphyllum Skedvitmossa 8 0,9

text: HVMFS 2013:19

text: faktor Konsoliderad elektronisk utgåva Sphagnum subsecundum Krokvitmossa 10 1,0 Uppdaterad 2019-01-01 Warnstorfia exannulata Kärrkrokmossa 8 1,0 Warnstorfia fluitans Vattenkrokmossa 10 1,0 Warnstorfia trichofylla Penselkrokmossa 10 1,0 Warnstorfia tundrae Nordlig krokmossa 8 1,0

text: Kärlväxter

text: Alopecurus aequalis Gulkavle 8 0,8 Callitriche cophocarpa Sommarlånke 8 1,0 Callitriche hamulata Klolånke 10 1,0 Callitriche hermaphroditica Höstlånke 6 0,7 Callitriche palustris Smålånke 8 0,9 Ceratophyllum demersum Hornsärv 6 0,8 Elatine hydropiper Slamkrypa 7 0,9 Elatine triandra Tretalig slamkrypa 7 0,9 Eleocharis acicularis Nålsäv 8 0,8 Elodea canadensis Vattenpest 4 0,7 Elodea nutallii Smal vattenpest 6 0,6 Glyceria fluitans Mannagräs 7 0,8 Hippuris vulgaris Hästsvans 7 0,8 Hottonia palustris Vattenblink 4 0,9 Hydrocharis morsus-ranae Dyblad 3 0,7 Isoëtes echinospora Vekt braxengäs 8 0,9 Isoëtes lacustris Styvt braxengäs 9 0,9 Juncus bulbosus Löktåg 8 0,9 Lemna gibba Kupandmat 1 0,3 Lemna minor Andmat 4 0,8 Lemna trisulca Korsandmat 3 0,7 Limosella aquatica Ävjebrodd 8 0,8 Lobelia dortmanna Notblomster 9 0,9 Lythrum portula Rödlånke 7 0,9 Myriophyllum alterniflorum Hårslinga 9 0,9

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk faktor utgåva Uppdaterad 2019-01-01 Myriophyllum sibiricum Knoppslinga 6 0,9 Myriophyllum spicatum Axslinga 3 0,7 Myriophyllum verticillatum Kransslinga 3 0,6 Najas flexilis Sjönajas 1 0,9 Nuphar lutea Gul näckros 8 0,9 Nuphar pumila Dvärgnäckros 7 0,9 Nymphaea alba coll. Vita näckrosor 8 0,9 Oenanthe aquatica Vattenstäkra 6 0,8 Persicaria amphibia Vattenpilört 6 0,7 Pilularia globulifera Klotgräs 9 0,5 Plantago uniflora Strandpryl 8 0,8 Potamogeton alpinus Rostnate 8 0,9 Potamogeton berchtoldii Gropnate 8 0,9 Potamogeton compressus Bandnate 5 0,8 Potamogeton crispus Krusnate 3 0,7 Potamogeton filiformis Trådnate 8 0,7 Potamogeton friesii Uddnate 2 0,8 Potamogeton gramineus Gräsnate 8 0,9 Potamogeton lucens Grovnate 4 0,7 Potamogeton natans Gäddnate 7 0,8 Potamogeton obtusifolius Trubbnate 6 0,8 Potamogeton pectinatus Borstnate 2 0,7 Potamogeton perfoliatus Ålnate 8 0,8 Potamogeton praelongus Långnate 7 0,8 Potamogeton pusillus Spädnate 2 0,7 Potamogeton rutilus Styvnate 4 0,7 Ranunculus aquatilis Vattenmöja 2 0,5 Ranunculus circinatus Hjulmöja 2 0,7 Ranunculus confervoides Hårmöja 10 0,9 Ranunculus peltatus subsp. Sköldmöja 8 0,9

text: peltatus

text: Ranunculus reptans Strandranunkel 8 0,9 Sagittaria natans Trubbpilblad 7 0,8 Sagittaria sagittifolia Pilblad 7 0,8

text: HVMFS 2013:19

text: faktor Konsoliderad elektronisk utgåva Sparganium angustifolium Plattbladig igelknopp 9 0,9 Uppdaterad 2019-01-01 Sparganium gramineum Flotagräs 8 0,9 Spirodela polyrhiza Stor andmat 2 0,7 Stratiotes aloides Vattenaloe 3 0,8 Subularia aquatica Sylört 8 0,9 Tillaea aquatica Fyrling 7 0,8 Utricularia intermedia Dybläddra 9 0,9 Utricularia minor Dvärgbläddra 6 0,9 Utricularia vulgaris Vattenbläddra 8 0,8 Zannichellia palustris Hårsärv 3 0,8

text: 2.3.2 Referensvärden och klassgränser

text: 1 Referensvärde 8,54 Sydgräns limes norrlandicus, över Hög 0,92≤EK högsta kustlinjen God 0,86≤EK0,92 Måttlig 0,82≤EK0,86 Otillfredsställande, dålig EK0,82 2 Referensvärde 8,16 Sydgräns limes norrlandicus, under Hög 0,92≤EK högsta kustlinjen God 0,90≤EK0,92 Måttlig 0,84≤EK0,90 Otillfredsställande, dålig EK0,84 3 Referensvärde 8,27 Nordgräns limes norrlandicus Hög 0,93≤EK God 0,84≤EK0,93 Måttlig 0,57≤EK0,84 Otillfredsställande, dålig EK0,57

text: I fall då det beräknade EK-värdet ligger 0,05 enheter från någon av klassgränserna mellan hög och god status eller god och måttlig status, det vill

text: HVMFS 2013:19

text: säga mycket nära en klassgräns enligt 2 kap. 9 §, ska artlistan i tabell 2.3. Konsoliderad elektronisk användas för att göra en säkrare klassificering av statusen för kvalitetsfaktorn

text: utgåva Uppdaterad 2019-01-01 makrofyter.

text: Tabell 2.3. Makrofytarter som bör användas i kombination med sjöarnas indikatorvärden när dessa ligger nära en klassgräns för att kunna skilja mellan olika statusklasser i de tre typerna.

text: Typ Klassgräns mellan: hög och god god och måttlig måttlig och otillfredsställande Enbart i hög I god och lägre I god eller hög I måttlig, otill- Enbart i status men inte i måttlig fredsställande otillfredseller dålig men ställande inte i god eller eller dålig hög 1 Alopecurus Lemna trisulca2 Callitriche aequalis1 hamulata2

text: Fontinalis Myriophyllum Lobelia

text: antipyretica1 spicatum2 2

text: dortmanna Isoëtes lacustris2 Potamogeton Nitella opaca2

text: Isoëtes Potamogeton Ranunculus

text: echinospora2 obtusifolius1 confervoides2

text: Juncus Sparganium bulbosus2 angustifolium2 Persicaria Utricularia

text: amphibia1 intermedia2

text: Potamogeton berchtoldii2 Scorpidium

text: Warnstorfia

text: Warnstorfia

text: trichophyllus1 2 Lemna minor2

text: 2 Isoëtes lacustris

text: Lemna trisulca2

text: Juncus bulbosus2 Lobelia Potamogeton

text: 2 compressus2

text: dortmanna Myriophyllum alterniflorum2 Ranunculus reptans2 Sparganium angustifolium2 Utricularia minor2

text: 3 Isoëtes lacustris2 Chara aspera2 Calliergonella Chara Chara cuspidata2 contraria2 hispida1

text: Isoëtes Hydrocharis Callitriche Potamogeton Chara

text: echinospora2 morsus-ranae2 hamulata2 friesii2 tomentosa1 Juncus Lemna trisulca2 Spirodela

text: bulbosus2 polyrhiza2 Lobelia Myriophyllum Stratiotes

text: dortmanna2 spicatum2 aloides2

text: Nitella opaca2 Potamogeton

text: Scorpidium Ranunculus

text: scorpioides2 circinatus2

text: HVMFS 2013:19

text: Sparganium Ricciocarpus Konsoliderad elektronisk angustifolium2 natans2 utgåva Sparganium Zannichellia Uppdaterad 2019-01-01 gramineum2 palustris2

text: Subularia

text: Utricularia intermedia2 Warnstorfia

text: Warnstorfia

text: trichophyllus1 1 Förekommer enbart i respektive klass av ekologisk status 2 Förekommer med ≥ 70 % men 100 % i respektive klass av ekologisk status

text: 3 Kiselalger i sjöar och vattendrag (

text: HVMFS 2018:17

text: Kiselalger i sjöar och vattendrag ska klassificeras med hjälp av parametrarna IPS och ACID. IPS visar förekomst av näringsämnen och lättnedbrytbar organisk förorening. ACID visar på surhet. (

text: HVMFS 2018:17

text: 3.2 Krav på underlagsdata

text: För att bedömningsgrunden för kiselalger ska kunna tillämpas ska provtagning och analys ha gjorts enligt SS-EN 13946:2014 och SS-EN 14407:2014 med stöd av Havs- och vattenmyndighetens undersökningstyp ”Påväxt i sjöar och vattendrag – kiselalgsanalys”. (

text: HVMFS 2018:17

text: 3.3 Kiselalgsindex IPS

text: 3.3.1 Beräkning av IPS (

text: HVMFS 2018:17

text: IPS beräknas enligt formel 3.1. ∑(𝐴𝑗 ∗ 𝑆𝑗 ∗ 𝑉𝑗) 𝐼𝑃𝑆 = 4,75 ∗ − 3,75 ∑(𝐴𝑗 ∗ 𝑉𝑗)

text: Formel 3.1. Aj = den relativa abundansen i procent av taxon j, Sj = föroreningskänsligheten hos taxon j (1-5, där ett högt värde visar en hög föroreningskänslighet). Vj = indikatorvärdet hos taxon j (1-3, där ett högt värde betyder att ett taxon endast tål begränsade ekologiska variationer, d.v.s. är en stark indikator).

text: HVMFS 2018:17

text: 3.3.2 Beräkning av referensvärde (

text: HVMFS 2018:17

text: I dagsläget saknas underlag för att justera referensvärdet (IPSref) utifrån vattnets naturliga koncentration av näringsämnen. IPSref har därför alltid samma värde (19,6). Om referensvärdet för totalfosfor enligt de fysikalisk-kemiska bedömningsgrunderna i bilaga 2 är mycket lågt ( 6 µg/l) ska IPS därför inte användas för att klassificera utifrån näringspåverkan. Om referensvärdet istället

text: HVMFS 2013:19

text: är mycket högt ( 40 µg/l) ska referensvärdet för IPS användas med försiktighet Konsoliderad elektronisk och eventuellt justeras genom expertbedömning. (

text: HVMFS 2018:17

text: ) utgåva Uppdaterad 2019-01-01 3.3.3 Beräkning av ekologisk kvot och klassificering av status (HVMFS

text: Resultat erhållet med formeln ovan räknas om till EK enligt följande:

text: EK = IPS / IPSref

text: Status för IPS sätts enligt de gränsvärden som anges i tabell 3.1. Den resulterande statusen för IPS tas sedan med i den sammanvägda statusen för kiselalger som beskrivs i avsnitt 3.5. (

text: HVMFS 2018:17

text: Tabell 3.1. Referensvärde samt klassgränser för IPS för hela Sverige. Metodbundet mått på osäkerhet: 0,5 enheter om IPS 13, felmarginal 1 enhet om IPS 13. (HVMFS

text: Status IPS-värde EK-värde

text: Referensvärde 19,6 Hög 17,5 ≤ IPS 0,89 ≤ EK God 14,5 ≤ IPS 17,5 0,74 ≤ EK 0,89 Måttlig 11,0 ≤ IPS 14,5 0,56 ≤ EK 0,74 Otillfredsställande 8,0 ≤ IPS 11,0 0,41 ≤ EK 0,56 Dålig IPS 8,0 EK 0,41

text: 3.4 Surhetsindex ACID

text: 3.4.1 Beräkning av ACID (

text: HVMFS 2018:17

text: Surhetsindex ACID beräknas enligt formel 3.2.

text: ACID = [log((ADMI/EUNO)+0,003)+2,5]+ [log10((circumneutrala+alkalifila+alkalibionta)/(acidobionta+acidofila)+0,003) +2,5]

text: Formel 3.2. En täljare eller nämnare = 0 ersätts med 1, när relativa abundansen uttrycks som procent. Om den relativa abundansen anges i promille ersätts 0 med 10. Den första delen av indexet baseras på kvoten mellan den relativa abundansen av artkomplexet Achnanthidium minutissimum (ADMI) och släktet Eunotia (EUNO). Den andra delen av indexet tar hänsyn till alla kiselalger i provet och baseras på följande indelning: (HVMFS

text: Acidobiont huvudsakligen förekommande vid pH 5,5 acidofil huvudsakligen förekommande vid pH 7 circumneutral huvudsakligen förekommande vid pH-värden omkring 7 alkalifil huvudsakligen förekommande vid pH 7 alkalibiont endast förekommande vid pH 7 En täljare eller nämnare = 0 ersätts med 1, när relativa abundansen uttrycks som procent.

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk utgåva

text: 3.4.2 Beräkning av referensvärde (

text: HVMFS 2018:17

text: Uppdaterad 2019-01-01 Om ACID är lägre än 5,8 beräknas referensvärde för ACID enligt följande:

text: ACIDref = 2,9 * pHref - 13,1

text: pHref är förväntat pH-värde utan mänsklig verksamhets påverkan. Detta tas fram i enlighet med de fysikalisk-kemiska bedömningsgrunderna i bilaga 2, från historiska vattenkemiska data från tiden före försurningspåverkan eller med annan lämplig metodik. (

text: HVMFS 2018:17

text: 3.4.3 Beräkning av ekologisk kvot och klassificering av status (HVMFS

text: Om ACID är högre än 4,2 sätts status till god, vilket tas med i den sammanvägda statusen för kiselalger enligt avsnitt 3.5. Om ACID är lägre än 4,2 beräknas EK enligt följande:

text: EK = ACID / ACIDref

text: Försurningsstatus klassificeras därefter enligt tabell 3.2. Denna status tas därefter med i den sammanvägda statusen för kiselalger som beskrivs i avsnitt 3.5. (

text: HVMFS 2018:17

text: Tabell 3.2. Klassgränser för ACID för hela Sverige. (

text: HVMFS 2018:17

text: Status EK-värde

text: God 0,73 ≤ EK Måttlig 0,53 ≤ EK 0,73 Otillfredsställande 0,28 ≤ EK 0,53 Dålig EK 0,28

text: HVMFS 2018:17

text: 3.5 Sammanvägning av status (

text: HVMFS 2018:17

text: Status för kvalitetsfaktorn kiselalger bestäms av status för IPS eller ACID. I de fall både IPS och ACID har relevans med avseende på påverkan på vattenförekomsten vägs de samman enligt principen ”sämst styr”. Om IPS visar hög status och ACID visar god sätts dock status för kiselalger till hög. (HVMFS

text: 4 Bottenfauna i sjöar

text: Bottenfauna i sjöar ska klassificeras genom att parametrarna ASPT, BQI och MILA beräknas och uttrycks som EK enligt avsnitt 4.3-4.5. Klassgränserna i tabell 4.2, 4.3 och 4.5 ska användas vid klassificeringen för respektive

text: HVMFS 2013:19

text: parameter. ASPT används i sjöars litoral, BQI används i sjöars profundal och Konsoliderad elektronisk MILA används i sjöars litoral. (

text: HVMFS 2018:17

text: utgåva Uppdaterad 2019-01-01

text: 4.2 Krav på underlagsdata

text: För att bedömningsgrunden för bottenfauna i sjöar ska kunna tillämpas ska provtagning och analys ha gjorts enligt SS-EN ISO 10870:2012 eller med annan metod som ger likvärdiga resultat för prover i litoral och SS-028190 eller med annan metod som ger likvärdiga resultat för prover i profundal. Provtagning ska ske under perioden september till november. Så kallat ”sökprov” ska inte inkluderas i bedömningen. Taxonomisk bestämning utförs till den nivå som anges i tabell 4.6 och 4.7, eller till en mer detaljerad nivå. Om olika nivåer anges i tabellerna ska bestämningen utföras till den mer detaljerade nivån. Utöver de taxonomiska listorna tillkommer för BQI även identifikation av 12 fjädermyggstaxa. (

text: HVMFS 2018:17

text: 4.3 Bottenfaunaindex ASPT

text: 4.3.1 Klassificering

text: ASPT beräknas enligt följande: Indexvärdet för ASPT är ett medelvärde per ingående taxa och beräknas genom summering av indikatorvärden (tabell 4.1) och division med antalet ingående taxa (familjer).

text: Tabell 4.1. Indikatorvärden för ASPT för olika familjer.

text: Indikator- Familj värde

text: 10 Aphelocheiridae, Beraeidae, Brachycentridae, Capniidae, Chloroperlidae, Ephemeridae, Ephemerellidae, Goeridae, Heptageniidae, Lepidostomatidae, Leptoceridae, Leptophlebiidae, Leuctridae, Molannidae, Odontoceridae,

text: Perlidae, Perlodidae, Phryganeidae, Potamanthidae,

text: Sericostomatidae. Siphlonuridae, Taeniopterygidae

text: 8 Aeshnidae, Astacidae, Agriidae, Cordulegasteridae, Corduliidae, Gomphidae, Lestidae, Libellulidae,

text: Philopotamidae, Psychomyiidae

text: 7 Caenidae, Limnephilidae, Nemouridae,

text: Polycentropodidae, Rhyacophilidae (inkl Glossosomatidae)

text: 6 Ancylidae, Coenagriidae, Corophiiidae, Gammaridae, Hydroptilidae, Neritidae, Platycnemididae, Unionidae,

text: Viviparidae

text: 5 Chrysomelidae, Clambidae, Corixidae, Curculionidae, Dendrocoelidae, Dryopidae, Dytiscidae, Elminthidae, Gerridae, Gyrinidae, Haliplidae, Heledidae, Hydrophilidae (inkl Hydraenidae), Hydropsychidae, Hygrobiidae, Hydrometridae, Mesoveliidae, Naucoridae, Nepidae, Notonectidae, Planariidae, Pleidae, Simuliidae, Tipulidae (inkl Pediciidae) 4 Baetidae, Piscicolidae, Sialidae

text: 3 Asellidae, Erpobdellidae, Glossiphoniidae, Hirudidae,

text: HVMFS 2013:19

text: Hydrobiidae, Lymnaeidae, Planorbidae, Physidae, Konsoliderad elektronisk Sphaeriidae, Valvatidae utgåva Uppdaterad 2019-01-01 2 Chironomidae 1 Oligochaeta

text: EK beräknas enligt följande:

text: EK = beräknat ASPT/referensvärde

text: Referensvärden anges i tabell 4.2

text: 4.3.2 Referensvärden och klassgränser

text: Tabell 4.2. Referensvärden och klassgränser för klassificering av parametern ASPT i sjöar. SD avser standardavvikelsen för den ekologiska kvalitetskvoten. Illies ekoregioner enligt figur 4.1.

text: Typ Status ASPT

text: Ekologisk kvalitetskvot (EK)

text: Illies ekoregion 14 Referensvärde 5,85 Centralslätten. Osäkerhet 0,057 (SD av EK) Hög 0,95≤EK God 0,70≤EK0,95 Måttlig 0,50≤EK0,70 Otillfredsställande 0,25≤EK0,50 Dålig EK 0,25 Illies ekoregion 22 Referensvärde 5,80 Fennoskandiska skölden Osäkerhet (SD av EK) 0,070 Hög 0,90≤EK God 0,70≤EK0,90 Måttlig 0,45≤EK0,70 Otillfredsställande 0,25≤EK0,45 Dålig EK0,25 Illies ekoregion 20 Referensvärde 5,60 Boreala höglandet Osäkerhet 0,130 (SD av EK) Hög 0,60≤EK God 0,45≤EK0,60 Måttlig 0,30≤EK0,45

text: HVMFS 2013:19

text: Otillfredsställande 0,15≤EK0,30 Konsoliderad elektronisk utgåva Dålig EK 0,15 Uppdaterad 2019-01-01

text: 4.4 Bottenfaunaindex BQI

text: 4.4.1 Klassificering

text: BQI beräknas enligt formel 4.1.

text: (𝑘𝑖 ∗ 𝑛𝑖) 𝐵𝑄𝐼 = ∑ 𝑁

text: Formel 4.1. Formel för beräkning av BQI. ki = 5 för Heterotrissocladius subpilosus, ki =

text: 4 för Paracladopelma sp., Micropsectra sp., Heterotanytarsus apicalis, Heterotrissocladius grimshawi, Heterotrissocladius marcidus och Heterotrissocladius maeaeri, ki = 3 för Sergentia coracina, Tanytarsus sp. och Stictochironomus sp., ki = 2 för Chironomus

text: 1 2

text: anthracinus-typ , ki = 1 för Chironomus plumosus-typ , BQI = 0 om dessa indikatortaxa saknas i provet, ni = antalet individer inom indikatorgrupp i, N = det totala antalet individer i samtliga indikatorgrupper.

text: I Chironomus anthracinus-typ ingår: C. anthracinus (Dyntaxa taxon-id 235235), C. pilicornis (Dyntaxa taxon-id 235265) och C. riihimakiensis (Dyntaxa taxon-id 235268).

text: I Chironomus plumosus-typ ingår: C. plumosus (Dyntaxa taxon-id 233431), C. annularius (Dyntaxa taxon-id 235234), C. cingulatus (Dyntaxa taxon-id 235240).

text: HVMFS 2018:17

text: Resultat erhållet med formel 4.1 räknas om till EK enligt följande:

text: EK = beräknat BQI / referensvärde

text: Referensvärden anges i tabell 4.3.

text: 4.4.2 Referensvärden och klassgränser

text: Tabell 4.3. Referensvärden och klassgränser för klassificering av parametern BQI. SD avser standardavvikelsen för den ekologiska kvalitetskvoten. Illies ekoregioner enligt figur 4.1.

text: Illies ekoregion 14 Referensvärde 2,68 Centralslätten. Osäkerhet 0,060 (SD av EK)

text: Hög 0,75≤EK God 0,60≤EK0,75 Måttlig 0,40≤EK0,60

text: Otillfredsställande 0,20≤EK0,40 Dålig EK0,20

text: Illies ekoregion 22 Referensvärde 3,00

text: HVMFS 2013:19

text: Fennoskandiska skölden Konsoliderad elektronisk Osäkerhet (SD av EK) 0,067 utgåva Uppdaterad 2019-01-01 Hög 0,84≤EK God 0,67≤EK0,84 Måttlig 0,45≤EK0,67 Otillfredsställande 0,25≤EK0,45 Dålig EK0,25 Illies ekoregion 20 Referensvärde 3,25 Boreala höglandet Osäkerhet 0.01 (SD av EK) Hög 0,95≤EK God 0,70≤EK0,95 Måttlig 0,50≤EK0,70 Otillfredsställande 0,25≤EK0,50 Dålig EK0,25

text: 4.5 Bottenfaunaindex MILA

text: 4.5.1 Klassificering

text: Multimetriskt index MILA som endast ska användas för Illies ekoregion 14 enligt figur 4.1 påvisar surhet och byggs upp av sex olika delindex: (1) relativ abundans av dagsländor (Ephemeroptera), (2) relativ abundans av tvåvingar (Diptera), (3) antal taxa av snäckor (Gastropoda), (4) antal taxa av dagsländor, (5) värdet för AWIC-index, samt (6) relativ abundans av predatorer. När MILA beräknas ska taxa tillhörande familjen Leptophlebiidae inte användas, varken för antalet familjer eller andra delindex, och inte heller när totalabundanser ska beräknas för relativ abundans. (

text: HVMFS 2018:17

text: Delindexen i MILA beräknas med hjälp av indikatorvärdena i tabell 4.7.

text: HVMFS 2018:17

text: Dagsländor, snäckor och tvåvingar

text: I tabell 4.7 anges taxa som tillhör ordningen dagsländor (Ephemeroptera, taxon-id 3000171 i Dyntaxa), ordningen tvåvingar (Diptera, taxon-id 3000191) och klassen snäckor (Gastropoda, taxon-id 4000055). (

text: HVMFS 2018:17

text: AWIC

text: Indexvärdet för AWIC beräknas som medelindikatorvärdet för påträffade familjer med indikatorvärden listade i tabell 4.7. Om taxa med indikatorvärde för AWIC saknas utgår delindexet AWIC. (

text: HVMFS 2018:17

text: HVMFS 2013:19

text: Predatorer

text: Konsoliderad elektronisk utgåva Delindexet beräknas genom att för varje taxa multiplicera indikatortalet för Uppdaterad 2019-01-01 predatorer (tabell 4.7) med antalet funna individer och sedan summera den erhållna viktade abundansen. Slutligen beräknas andelen predatorer genom att dela den summan med totalantalet individer. Även taxa som inte har något indikatortal för predator räknas med i totalabundansen. (

text: HVMFS 2018:17

text: ∑(𝑎𝑏𝑢𝑛𝑑𝑎𝑛𝑠 ∗ 𝑖𝑛𝑑𝑖𝑘𝑎𝑡𝑜𝑟𝑡𝑎𝑙) 𝑎𝑛𝑑𝑒𝑙 𝑝𝑟𝑒𝑑𝑎𝑡𝑜𝑟𝑒𝑟 𝑖 𝑝𝑟𝑜𝑐𝑒𝑛𝑡 = 𝑡𝑜𝑡𝑎𝑙𝑎𝑏𝑢𝑛𝑑𝑎𝑛𝑠

text: HVMFS 2018:17

text: Normalisering av delindex

text: Värden för varje delindex normaliseras så att de får ett värde mellan 0 och 10. För dagsländor, antal taxa snäckor, antal taxa dagsländor och AWIC sätts det normaliserade delindexet till 0 om det är lägre än den nedre gränsen och till 10 om det är över den övre gränsen i tabell 4.4. Ligger delindexet mellan dessa gränser beräknas det normaliserade delindexet enligt: (

text: HVMFS 2018:17

text: 𝑣ä𝑟𝑑𝑒 𝑑𝑒𝑙𝑖𝑛𝑑𝑒𝑥 − 𝑛𝑒𝑑𝑟𝑒 𝑔𝑟ä𝑛𝑠 𝑛𝑜𝑟𝑚𝑎𝑙𝑖𝑠𝑒𝑟𝑎𝑡 𝑑𝑒𝑙𝑖𝑛𝑑𝑒𝑥 = ∗ 10 differens

text: där nedre gräns och differens erhålls i tabell 4.4. (

text: HVMFS 2018:17

text: För tvåvingar och predatorer sätts det normaliserade delindexet till 10 om det är lägre än den nedre gränsen och till 0 om det är över den övre gränsen i tabell 4.4. Ligger delindexet mellan dessa gränser beräknas det normaliserade delindexet enligt: (

text: HVMFS 2018:17

text: ö𝑣𝑟𝑒 𝑔𝑟ä𝑛𝑠 − 𝑣ä𝑟𝑑𝑒 𝑑𝑒𝑙𝑖𝑛𝑑𝑒𝑥 𝑛𝑜𝑟𝑚𝑎𝑙𝑖𝑠𝑒𝑟𝑎𝑡 𝑑𝑒𝑙𝑖𝑛𝑑𝑒𝑥 = ∗ 10 differens

text: där övre gräns och differens erhålls i tabell 4.4. (

text: HVMFS 2018:17

text: Tabell 4.4. Gränsvärden för normalisering av de sex delindexen som ingår i MILA. Relativa abundanser anges som proportioner. Differensen används när ett delindexvärde ligger innanför gränsvärdena. (

text: HVMFS 2018:17

text: Delindex Nedre gräns Övre gräns Differens

text: Dagsländor (relativ abundans) 0 0,34 0,34 Tvåvingar (relativ abundans) 0 0,6 0,6 Antal taxa snäckor 0 2 2 Antal taxa dagsländor 0 4 4 AWIC 4,33 5,53 1,2 Predatorer (relativ abundans) 0,06 0,51 0,45

text: HVMFS 2018:17

text: MILA beräknas sedan enligt formel 4.2.

text: 10 ∗ ∑(normaliserade index)

text: HVMFS 2013:19

text: 𝑀𝐼𝐿𝐴 = Konsoliderad elektronisk 𝑎𝑛𝑡𝑎𝑙 𝑖𝑛𝑔å𝑒𝑛𝑑𝑒 𝑑𝑒𝑙𝑖𝑛𝑑𝑒𝑥 utgåva (

text: HVMFS 2018:17

text: ) Uppdaterad 2019-01-01

text: Formel 4.2. Formel för beräkning av MILA. Antal ingående delindex är i normalfallet 6 st. MILA får ett värde som kan variera mellan 0 och 100.

text: Resultat erhållet med formel 4.2 räknas om till EK enligt följande:

text: EK = beräknat MILA / referensvärde

text: Referensvärde och klassgränser anges i tabell 4.5. Om bedömningen blir måttlig status eller sämre, ska ett nytt referensvärde räknas fram utifrån referensvärdet för pH (pHref), som tas fram i enlighet med de fysikalisk-kemiska bedömningsgrunderna i bilaga 2. Det nya referensvärdet beräknas enligt följande: (

text: HVMFS 2018:17

text: Referensvärde = 20,12 * pHref – 69,85

text: HVMFS 2018:17

text: Tabell 4.5. Referensvärde och klassgränser för MILA. (

text: HVMFS 2018:17

text: Status Gränsvärde

text: Referensvärde 70* Hög 0,92 ≤ EK God 0,68 ≤ EK 0,92 Måttlig 0,46 ≤ EK 0,68 Otillfredsställande 0,23 ≤ EK 0,46 Dålig EK 0,23 *om status utan korrigering blir måttlig eller sämre ska nytt referensvärde räknas ut från pHref. (

text: HVMFS 2018:17

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2019-01-01

text: Figur 4.1. Illies ekoregioner, Centralslätten (14), Fennoskandiska skölden (22) och det Boreala höglandet (20).

text: Tabell 4.6. Taxonomisk nivå för beräkning av ASPT och DJ-index. (

text: HVMFS 2018:17

text: 1 Porifera 10 Nemathelminthes 2 Spongillidae 11 Nematomorpha 3 Coelentrata 12 Mollusca 4 Hydrozoa 13 Gastropoda 5 Plathelminthes 14 Neritidae 6 Turbellaria 15 Theodoxus fluviatilis (L.) 7 Planaridae 16 Viviparidae 8 Dendrocoelidae 17 Viviparus contectus (Millet) 9 Nematoda 18 Viviparus viviparus (L.)

text: 19 Bithynia leachi (Sheppard) 55 Segmentina nitida Müller

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk 20 Bithynia tentaculata (L.) 56 Planorbarius corneus L. utgåva Uppdaterad 2019-01-01 21 Hydrobiidae 57 Physidae 22 Hydrobia-Potamopyrgus 58 Physa fontinalis L. 23 Marstoniopsis scholtzi (Schmidt) 59 Physella acuta 24 Valvatidae 60 Aplexa hypnorum L. 25 Valvata cristata Müller 61 Bivalvia 26 Valvata macrostoma Mörch 62 Margaritifera margaritifera L. 27 Valvata piscinalis (Müller) 63 Unionidae 28 Valvata sibirica Middendorf 64 Unio sp. 29 Acroloxus lacustris (L.) 65 Anodonta-Pseudoanodonta 30 Lymnaeidae 66 Dreissena polymorpha Pallas 31 Myxas glutinosa (Muller) 67 Sphaeridae 32 Lymnaea sp. 68 Sphaerium sp. 33 Lymnaea stagnalis (L.) 69 Musculinum lacustre Müller 34 Stagnicola sp. 70 Pisidium sp. 35 Stagnicola palustris group 71 Annelida 36 Stagnicola corvus Gmelin 72 Oligochaeta 37 Stagnicola glabra Müller 73 Hirudinea 38 Galba truncatula (Müller) 74 Piscicolidae 39 Radix sp. 75 Piscicola geometra (L.) 40 Radix balthica (Linnaeus 1758) 76 Glossiphonidae 41 Radix balthica/labiata 77 Theromyzon maculosum (Rath.) 42 Ancylidae 78 Theromyzon tessulatum (O.F.Müller) 43 Ancylus fluviatilis (Müller) 79 Hemiclepsis marginata (O.F.Müller) 44 Planorbidae 80 Glossiphonia-Batrachobdella 45 Planorbis sp. 81 Glossiphonia complanata (L.) 46 Anisus vortex (L.) 82 Helobdella stagnalis (L.) 47 Anisus vorticulus (Troschel) 83 Hirudinidae 48 Anisus spirorbis (L.) 84 Haemopis sanguisuga (L:) 49 Bathyomphalus contortus (L.) 85 Hirudo medicinalis L. 50 Gyraulus sp. 86 Erpobdellidae 51 Gyraulus acronicus-albus-laevis 87 Erpobdella octoculata (L.) 52 Gyraulus riparius (Westerlund) 88 Erpobdella testacea (Sav.) 53 Gyraulus crista (L.) 89 Dina lineata (O.F.Müller) 54 Hippeutis complanatus (L.) 90 Crustacea

text: HVMFS 2013:19

text: 91 Branchinecta paludosa O.F.M. 127 Baetis fuscatus group Konsoliderad elektronisk utgåva 92 Polyartemia forcipata Frisch. 128 Baetis fuscatus (L.) Uppdaterad 2019-01-01 93 Tanymastix stagnalis (L.) 129 Centroptilum luteolum Müller 94 Lepidurus arcticus Kröyer 130 Cloeon dipterum group 95 Lepidurus apus L. 131 Cloeon simile group 96 Argulus sp. 132 Procloeon bifidum (Bengtsson) 97 Mysis relicta Lovén 133 Siphlonuridae 98 Asellidae 134 Ameletus inopinatus Bengtsson 99 Asellus aquaticus L. 135 Parameletus sp. 100 Monoporeia affinis Sars 136 Siphlonurus alternatus (Say) 101 Gammaridae 137 Siphlonurus armatus Eaton 102 Relictacanthus lacustris Sars 138 Siphlonurus lacustris-aestivalis 103 Pallasea quadrispinosa Sars 139 Metretopus alter Bengtsson 104 Gammarus sp. 140 Metretopus borealis (Eaton) 105 Gammarus duebeni Lillj. 141 Heptagenidae 106 Gammarus pulex L. 142 Arthroplea congener Bengtsson 107 Gammarus lacustris Sars 143 Ecdyonurus joernensis Bengtsson 108 Astatcidae 144 Heptagenia dalecarlica Bengtsson 109 Astacus astacus (L.) 145 Kageronia fuscogrisea (Retzius, 1783) 110 Pacifastacus leniusculus (Dana) 146 Heptagenia orbiticola Kluge 111 Arachnida 147 Heptagenia sulphurea (Müller) 112 Argyroneta aquatica (Clerk) 148 Rhithrogena sp. 113 Hydracarina 149 Leptophlebidae 114 Insecta 150 Leptophlebia sp. 115 Ephemeroptera 151 Paraleptophlebia sp. 116 Baetidae 152 Ephemeridae 117 Acentrella lapponica Bengtsson 153 Ephemera sp. 118 Baetis sp. 154 Ephemera danica Müller 119 Baetis buceratus Eaton 155 Ephemera glaucops Pictet 120 Nigrobaetis digitatus (Bengtsson,1912) 156 Ephemera vulgata L. 121 Nigrobaetis niger (Linnaeus, 1761) 157 Ephemerellidae 122 Baetis liebenauae Keffermüller 158 Ephemerella sp 123 Baetis muticus (Linnaeus 1758) 159 Ephemerella aurivillii (Bengtsson) 124 Baetis rhodani (Pictet) 160 Serratella ignita (Poda 1761) 125 Baetis vernus group 161 Ephemerella mucronata (Bengtsson) 126 Baetis macani-bundaye 162 Caenidae

text: 163 Brachycercus harrisellus Curtis 199 Amphinemura standfussi-sulcicollis

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk 164 Caenis sp. 200 Amphinemura sulcicollis (steph.) utgåva Uppdaterad 2019-01-01 165 Caenis horaria (L.) 201 Nemoura sp.

text: 166 Caenis lactea (Burmeister) 202 Nemoura avicularis Mort.

text: 167 Caenis rivulorum Eaton 203 Nemoura cinerea (Retz.)

text: 168 Caenis robusta Eaton 204 Nemurella pictetii Klap.

text: 169 Caenis luctuosa-macrura 205 Protonemura sp.

text: 170 Prosopistoma foliaceum (Foureroy) 206 Protonemura meyeri (Pict.)

text: 171 Plecoptera 207 Capniidae

text: 172 Perlodidae 208 Capnia sp.

text: 173 Arcynopteryx compacta (McL.) 209 Capnopsis schilleri (Rost.)

text: 174 Diura bicaudata (L.) 210 Leuctridae

text: 175 Diura nanseni (Kempny) 211 Leuctra sp.

text: 176 Isogenus sp. 212 Leuctra fusca-digitata-hippopus

text: 177 Isogenus nubecula Newm. 213 Leuctra fusca (L.)

text: 178 Perlodes dispar (Ramb.) 214 Leuctra hippopus Kempny

text: 179 Isoperla sp. 215 Leuctra nigra (Oliv.)

text: 180 Isoperla difformis (Klap.) 216 Odonata

text: 181 Isoperla grammatica (Poda) 217 Calopteryx splendens (Harris)

text: 182 Isoperla obscura (Zett.) 218 Calopteryx virgo (L.)

text: 183 Dinochras cephalotes (Curt.) 219 Lestidae

text: 184 Chloroperlidae 220 Lestes sp.

text: 185 Isoptena sp. 221 Sympecma fusca (v d Linden)

text: 186 Isoptena serricornis (Pict.) 222 Platycnemis pennipes-Pyrrhosoma

text: nymphula

text: 187 Xanthoperla apicalis (Newm.) 223 Platycnemidae 188 Siphlonoperla sp. 224 Platycnemis pennipes (Pallas) 189 Siphlonoperla burmeisteri (Pict.) 225 Coenagrionidae 190 Taeniopterygidae 226 Pyrrhosoma nymphula (Sulzer) 191 Taeniopteryx sp. 227 Erythromma najas(Hansemann) 192 Taeniopteryx nebulosa (L.) 228 Coenagrion sp. 193 Brachyptera sp. 229 Enallagma cyathigerum (Charpentier) 194 Brachyptera risi (Klap.) 230 Ischnura sp. 195 Brachyptera braueri (Klap.) 231 Aeshnidae 196 Nemouridae 232 Aeshna sp. 197 Amphinemura sp. 233 Brachytron pratense Müller 198 Amphinemura borealis (Mort.)

text: HVMFS 2013:19

text: 234 Gomphidae 270 Ilybius sp. Konsoliderad elektronisk utgåva 235 Gomphus vulgatissimus(L.) 271 Agabus sp. Uppdaterad 2019-01-01 236 Ophiogomphus sp. 272 Rhantus sp. 237 Onychogomphus forcipatus (L.) 273 Colymbetes sp. 238 Cordulegasteridae 274 Laccophilus sp. 239 Cordulegaster boltoni (Donovan) 275 Hydaticus sp. 240 Corduliidae 276 Graphoderus sp. 241 Cordulia aenea (L.) 277 Acilius sp. 242 Somatochlora sp. 278 Dytiscus sp. 243 Libellulidae 279 Dryopidae 244 Leucorrhinia sp. 280 Dryops sp. 245 Libellula sp. 281 Elmididae 246 Orthetrum sp. 282 Stenelmis sp. 247 Sympetrum sp. 283 Stenelmis canaliculata (Gyllenhal) 248 Coleoptera 284 Elmis sp. 249 Gyrinidae 285 Elmis aenea (P.W.J. Müller) 250 Gyrinus sp. 286 Esolus sp. 251 Orectochilus villosus (Müll.) 287 Esolus angustatus (P.W.J. Müller) 252 Haliplidae 288 Oulimnius sp. 253 Noterus sp. 289 Oulimnius troglodytes-tuberculatus 254 Dytiscidae 290 Oulimnius troglodytes (Gyllenhal) 255 Copelatus sp. 291 Oulimnius tuberculatus (P.W.J.Müller) 256 Hydroglyphus sp. 292 Limnius sp. 257 Hygrotus sp. 293 Limnius volckmari (Panzer) 258 Coelambus sp. 294 Normandia sp. 259 Hyphydrus sp. 295 Normandia nitens (P.W.J. Müller) 260 Hydroporus sp. 296 Riolus sp. 261 Porhydrus sp. 297 Riolus cupreus (P.W.J. Müller) 262 Graptodytes sp. 298 Scirtidae 263 Oreodytes sp. 299 Elodes sp. 264 Suphrodytes sp. 300 Microcara sp. 265 Deronectes sp. 301 Cyphon sp. 266 Scarodytes sp. 302 Trionocyphon sp. 267 Stictotarsus sp. 303 Scirtes sp. 268 Nebrioporus sp. 304 Chrysomelidae 269 Platambus sp. 305 Plateumaris sp.

text: 306 Donacia sp. 342 Ranatra linearis (L.)

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk 307 Hydraenidae 343 Aphelocheiridae utgåva Uppdaterad 2019-01-01 308 Ochtebius sp. 344 Aphelocheirus aestivalis (F.) 309 Hydraena sp. 345 Notonectidae 310 Limnebius sp. 346 Notonecta sp. 311 Hydrochidae 347 Corixidae 312 Hydrochus sp. 348 Neuroptera 313 Spercheidae 349 Sialidae 314 Spercheus sp. 350 Sialis sp. 315 Helophoridae 351 Sialis fuliginosa-nigripes 316 Helophorus sp. 352 Sialis lutaria group 317 Hydrophilidae 353 Sisyra sp. 318 Berosus sp. 354 Lepidoptera 319 Chaetarthria sp. 355 Trichoptera 320 Anacaena sp. 356 Rhyacophilidae 321 Laccobius sp. 357 Rhyacophila sp. 322 Helochares sp. 358 Rhyacophila fasciata Hagen 323 Enochrus sp. 359 Rhyacophila obliterata-nubila 324 Hydrobius sp. 360 Rhyacophila nubila Zett. 325 Cercyon sp. 361 Glossosomatidae 326 Hygrobiidae 362 Glossosoma intermedium Klap. 327 Clambidae 363 Glossosoma sp. 328 Helodidae 364 Agapetus sp. 329 Helodes sp. 365 Hydroptilidae 330 Curculionidae 366 Agraylea sp. 331 Hemiptera 367 Hydroptila sp. 332 Mesoveliidae 368 Ithytrichia sp. 333 Mesovelia sp. 369 Ithytrichia lamellaris Eaton 334 Hydrometridae 370 Orthotrichia sp. 335 Hydrometra sp. 371 Oxyethira sp. 336 Velia caprai Tam. 372 Tricholeiochiton sp. 337 Velia saulii Tam. 373 Tricholeiochiton fagesii Guinard 338 Microvelia sp. 374 Philopotamidae 339 Gerridae 375 Philopotamus montanus Don. 340 Nepidae 376 Wormaldia subnigra McL. 341 Nepa cinerea L. 377 Wormaldia occipitalis Pictet

text: HVMFS 2013:19

text: 378 Chimarra marginata L. 414 Agrypnetes crassicornis Mcl. Konsoliderad elektronisk utgåva 379 Psychomyiidae 415 Agrypnia sp. Uppdaterad 2019-01-01 380 Lype phaeopa Stephens 416 Oligostomis reticulata L. 381 Lype reducta Hagen 417 Oligotricha sp. 382 Psychomyia pusilla Fbr. 418 Phryganea bipunctata Retz. 383 Tinodes pallidulus Mcl. 419 Phryganea grandis L. 384 Tinodes waeneri L. 420 Semblis atrata Gmelin 385 Ecnomus tenellus Ramb. 421 Semblis phalaenoides L. 386 Polycentropidae 422 Trichostegia minor Curtis 387 Cyrnus sp. 423 Brachycentridae 388 Cyrnus flavidus Mcl. 424 Brachycentrus subnubilus Curtis 389 Cyrnus insolutus Mcl. 425 Micrasema gelidum McL. 390 Cyrnus trimaculatus Curtis 426 Micrasema setiferum Pictet 391 Cyrnus crenaticornis Kol. 427 Lepidostomatidae 392 Holocentropus sp. 428 Crunoecia irrorata Curtis 393 Holocentropus dubius Rbr. 429 Lepidostoma hirtum Fbr. 394 Holocentropus insignis Mart. 430 Limnephilidae 395 Holocentropus picicornis Steph. 431 Ironoquia dubia Stephens 396 Holocentropus stagnalis Albarda 432 Apatania sp. 397 Neureclipsis bimaculata L. 433 Ecclisopteryx dalecarlica Kol. 398 Plectrocnemia sp. 434 Chaetopteryx-Anitella 399 Plectrocnemia conspersa 435 Limnephilini 400 Polycentropus sp. 436 Anabolia sp. 401 Polycentropus flavomaculatus Pictet 437 Glyphotaelius pellucidus Retz. 402 Polycentropus irroratus Mal. 438 Grammotaulius sp. 403 Hydropsychidae 439 Limnephilus sp. 404 Cheumatopsyche lepida Pictet 440 Nemotaulius punctatolineatus Retz. 405 Ceratopsyche silfvenii Ulmer 441 Phacopteryx brevipennis Curtis 406 Ceratopsyche nevae Kol. 442 Halesus sp. 407 Hydropsyche angustipennis Curtis 443 Hydatophylax infumatus McL. 408 Hydropsyche contubernalis Mcl. 444 Micropterna lateralis Steph. 409 Hydropsyche pellucidula Curtis 445 Micropterna sequax McL. 410 Hydropsyche saxonica Mcl. 446 Potamophylax sp. 411 Hydropsyche siltalai Döhler 447 Stenophylax permistus McL. 412 Arctopsyche ladogensis Kol. 448 Goeridae 413 Phryganeidae 449 Goera pilosa Fabr.

text: 450 Silo pallipes Fabr. 484 Mystacides azurea (L.)

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk 451 Beraeidae 485 Oecetis furva (Rambur) utgåva Uppdaterad 2019-01-01 452 Beraea maurus (Curtis) 486 Oecetis lacustris (Pictet)

text: 453 Beraea pullata (Curtis) 487 Oecetis notata (Rambur)

text: 454 Beraeodes minutus L. 488 Oecetis ochracea (Curtis)

text: 455 Sericostomatidae 489 Oecetis testacea (Curtis)

text: 456 Sericostoma personatum K. 490 Setodes argentipunctellus (McL.)

text: 457 Notidobia ciliaris L. 491 Triaenodes sp.

text: 458 Odontoceridae 492 Ylodes sp.

text: 459 Odontocerum albicorne Scop. 493 Diptera

text: 460 Molannidae 494 Brachysera

text: 461 Molanna albicans Zett. 495 Psychodidae

text: 462 Molanna angustata Curtis 496 Pericoma sp.

text: 463 Molanna submarginalis McL: 497 Culicidae

text: 464 Molanna nigra Zett. 498 Chaoborus sp.

text: 465 Molannodes tinctus Zett. 499 Simuliidae

text: 466 Leptoceridae 500 Ceratopogonidae

text: 467 Adicella reducta McL. 501 Chironomidae

text: 468 Athripsodes sp. 502 Chironomus sp.

text: 469 Athripsodes albifrons-commatatus- 503 Tabanidae

text: cinereus

text: 504 Atherix ibis F. 470 Athripsodes aterrimus Steph. 505 Ibisia marginata F. 471 Ceraclea sp. 506 Dolichopodidae 472 Ceraclea alboguttata Hagen 507 Empididae 473 Ceraclea annulicornis Steph. 508 Eristalis sp. 474 Ceraclea dissimilis Steph. 509 Sciomyzidae 475 Ceraclea excisus Morton 510 Ephydridae 476 Ceraclea fulva (Rambur) 511 Muscidae 477 Ceraclea nigronervosa (Retzius) 512 Tipulidae 478 Ceraclea perplexa McL. 513 Limoniidae 479 Ceraclea senilis (Burmeister) 514 Ptychoptera sp. 480 Erotesis baltica McL. 515 Phalacrocera sp. 481 Leptocerus tineiformis Curtis 516 Triogma sp. 482 Mystacides sp. 517 Dixa sp. 483 Mystacides longicornis-nigra

text: HVMFS 2013:19

text: Tabell 4.7. Taxonomisk nivå, indikatortal och taxonomisk information för beräkning av

text: Konsoliderad elektronisk MILA. (

text: HVMFS 2018:17

text: ) utgåva Uppdaterad 2019-01-01

text: AWIC Pre- indika Dag- Bäck- Två- Taxon Taxonid dator -tortal slända slända vinge Snäcka Familj

text: Annelida 5000022 0,1 0 0 0 0 (organismgrupp Oligochaeta 3000107 0 6 0 0 0 0 Oligochaeta) Erpobdellidae 2000557 1 6 0 0 0 0 Erpobdellidae

text: Dina lineata 226002 1 6 0 0 0 0 Erpobdellidae

text: Erpobdella 1006746 1 6 0 0 0 0 Erpobdellidae

text: Erpobdella

text: octoculata 225484 1 6 0 0 0 0 Erpobdellidae

text: Erpobdella

text: testacea 226003 1 6 0 0 0 0 Erpobdellidae

text: Hirudinidae 2000556 0 0 0 0 0 Hirudinidae

text: Haemopis

text: sanguisuga 225483 1 0 0 0 0 Hirudinidae

text: Hirudo

text: medicinalis 101076 0 0 0 0 0 Hirudinidae

text: Hirudinida 3000109 0 0 0 0 0 Glossi- Glossiphoniidae 2000555 1 6 0 0 0 0 phoniidae

text: Glossiphonia

text: /Batraco- Glossibdella 6009712 0,5 6 0 0 0 0 phoniidae Batraco- Glossibdella 1006982 0 6 0 0 0 0 phoniidae Glossi- Glossiphonia 1006984 1 6 0 0 0 0 phoniidae Glossiphonia Glossicomplanata 226004 1 6 0 0 0 0 phoniidae Helobdella Glossistagnalis 226006 1 6 0 0 0 0 phoniidae Hemiclepsis Glossimarginata 225481 0 6 0 0 0 0 phoniidae Glossi- Theromyzon 1006986 0 6 0 0 0 0 phoniidae Theromyzon Glossimaculosum 226007 0 6 0 0 0 0 phoniidae Theromyzon Glossitessulatum 226008 0 6 0 0 0 0 phoniidae

text: Piscicolidae 2000554 0 6 0 0 0 0 Piscicolidae

text: Piscicola

text: geometra 225478 0 6 0 0 0 0 Piscicolidae

text: Argyroneta

text: aquatica 219030 1 0 0 0 0 Argyronetidae Hydrach- (ranglös nidiae 6004835 0,7 0 0 0 0 Hydrachnidiae)

text: Crustacea 4000076 0 0 0 0 0 Branchinecta Branchinpaludosa 100507 0 0 0 0 0 ectidae

text: Tanymastix Branchio-

text: HVMFS 2013:19

text: stagnalis 101882 0 0 0 0 0 podidae Konsoliderad elektronisk Polyartemia utgåva forcipata 101614 0 0 0 0 0 Polyartemidae Uppdaterad 2019-01-01

text: Lepidurus 1008238 0 0 0 0 0 Triopsidae

text: Lepidurus

text: apus 101190 0 0 0 0 0 Triopsidae

text: Lepidurus

text: arcticus 101191 0 0 0 0 0 Triopsidae

text: Argulus 1009452 0 0 0 0 0 Argulidae

text: Astacidae 2001557 0,3 0 0 0 0 Astacidae

text: Astacus

text: astacus 100407 0,3 0 0 0 0 Astacidae

text: Pacifastacus

text: leniusculus 233833 0,3 0 0 0 0 Astacidae

text: Corophiidae 2001676 0 0 0 0 0 Corophiidae

text: Gammaridae 2001688 0 6 0 0 0 0 Gammaridae

text: Gammaracan

text: thus lacustris 100988 0 6 0 0 0 0 Gammaridae

text: Gammarus 1009327 0 6 0 0 0 0 Gammaridae

text: Gammarus

text: lacustris 234368 0,2 6 0 0 0 0 Gammaridae

text: Gammarus

text: pulex 234369 0,1 6 0 0 0 0 Gammaridae

text: Pallaseopsis quadri-

text: spinosa 233571 0 6 0 0 0 0 Pallaseidae

text: Monoporeia

text: affinis 233408 0 0 0 0 0 Pontoporeiidae

text: Asellidae 2001595 0 6 0 0 0 0 Asellidae

text: Asellus

text: aquaticus 233396 0 6 0 0 0 0 Asellidae

text: Mysis relicta 264135 0 0 0 0 0 Mysidae

text: Brachycera 2001303 0 0 0 1 0

text: Coleoptera 3000181 0,3 0 0 0 0

text: Dytiscidae 2001012 1 6 0 0 0 0 Dytiscidae

text: Agabus 1002424 1 6 0 0 0 0 Dytiscidae

text: Ilybius 1002425 1 6 0 0 0 0 Dytiscidae

text: Platambus

text: maculatus 103633 1 6 0 0 0 0 Dytiscidae

text: Colymbetes 1002427 1 6 0 0 0 0 Dytiscidae

text: Rhantus 1002426 1 6 0 0 0 0 Dytiscidae

text: Liopterus 1002422 1 6 0 0 0 0 Dytiscidae

text: Acilius 1002431 1 6 0 0 0 0 Dytiscidae

text: Graphoderus 1002430 1 6 0 0 0 0 Dytiscidae

text: HVMFS 2013:19

text: Dytiscus 1002432 1 6 0 0 0 0 Dytiscidae Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2019-01-01 Hydaticus 1002429 1 6 0 0 0 0 Dytiscidae

text: Hydro-

text: glyphus 1002409 1 6 0 0 0 0 Dytiscidae Deronectes 1002418 1 6 0 0 0 0 Dytiscidae Graptodytes 1002415 1 6 0 0 0 0 Dytiscidae Hydroporus 1002413 1 6 0 0 0 0 Dytiscidae Nebrioporus 1002420 1 6 0 0 0 0 Dytiscidae Oreodytes 1002416 1 6 0 0 0 0 Dytiscidae Porhydrus 1002414 1 6 0 0 0 0 Dytiscidae Scarodytes 1002419 1 6 0 0 0 0 Dytiscidae Stictotarsus 1002421 1 6 0 0 0 0 Dytiscidae Hygrotus 1002411 1 6 0 0 0 0 Dytiscidae

text: Hyphydrus

text: ovatus 103580 1 6 0 0 0 0 Dytiscidae Laccophilus 1002428 1 6 0 0 0 0 Dytiscidae Gyrinidae 2001013 1 3 0 0 0 0 Gyrinidae Gyrinus 1002434 1 3 0 0 0 0 Gyrinidae

text: Orectochilus

text: villosus 103705 1 3 0 0 0 0 Gyrinidae Haliplidae 2001010 0,3 6 0 0 0 0 Haliplidae Hygrobiidae 2003990 1 0 0 0 0 Hygrobiidae Noteridae 2001011 1 6 0 0 0 0 Noteridae Noterus 1002405 1 6 0 0 0 0 Noteridae Chrysomelidae 2001102 0 0 0 0 0 Chrysomelidae Donacia 1003409 0 0 0 0 0 Chrysomelidae Plateumaris 1003410 1 0 0 0 0 Chrysomelidae Curculionidae 2001107 0 0 0 0 0 Curculionidae Dryopidae 2001039 0 0 0 0 0 Dryopidae Dryops 1002861 0 0 0 0 0 Dryopidae Elmidae 2001038 0 6 0 0 0 0 Elmidae Elmis aenea 105077 0 6 0 0 0 0 Elmidae

text: Esolus

text: angustatus 100922 0 6 0 0 0 0 Elmidae

text: Limnius

text: volckmari 105080 0 6 0 0 0 0 Elmidae

text: Normandia

text: nitens 101407 0 6 0 0 0 0 Elmidae

text: HVMFS 2013:19

text: Oulimnius 1002857 0 6 0 0 0 0 Elmidae Konsoliderad elektronisk Oulimnius utgåva troglodytes 105079 0 6 0 0 0 0 Elmidae Uppdaterad 2019-01-01

text: Oulimnius

text: tuberculatus 105078 0 6 0 0 0 0 Elmidae

text: Riolus

text: cupreus 101719 0 6 0 0 0 0 Elmidae

text: Stenelmis

text: canaliculata 101823 0 6 0 0 0 0 Elmidae Helophoridae 2001017 0 6 0 0 0 0 Helophoridae Helophorus 1002437 1 6 0 0 0 0 Helophoridae Hydrochidae 2001019 0 6 0 0 0 0 Hydrochidae Hydrochus 1002439 0 6 0 0 0 0 Hydrochidae Hydrophilidae 2001021 0,1 6 0 0 0 0 Hydrophilidae Anacaena 1002444 1 6 0 0 0 0 Hydrophilidae Berosus 1002441 0 6 0 0 0 0 Hydrophilidae Chaetarthria 1002442 0 6 0 0 0 0 Hydrophilidae Enochrus 1002447 0,1 6 0 0 0 0 Hydrophilidae Helochares 1002446 1 6 0 0 0 0 Hydrophilidae Hydrobius 1002449 1 6 0 0 0 0 Hydrophilidae Laccobius 1002445 0,3 6 0 0 0 0 Hydrophilidae Cercyon 1002454 0 6 0 0 0 0 Hydrophilidae Spercheidae 2001020 0 6 0 0 0 0 Spercheidae Spercheus 1002440 0 6 0 0 0 0 Spercheidae Clambidae 2001031 0 0 0 0 0 Clambidae Scirtidae 2001033 0 6 0 0 0 0 Scirtidae Cyphon 1002806 0 6 0 0 0 0 Scirtidae Elodes 1002804 0,1 6 0 0 0 0 Scirtidae Microcara 1002805 0 6 0 0 0 0 Scirtidae

text: Priono-

text: cyphon 1002807 0 6 0 0 0 0 Scirtidae Scirtes 1002808 0 6 0 0 0 0 Scirtidae Hydraenidae 2001024 0 6 0 0 0 0 Hydraenidae Hydraena 1002484 0 6 0 0 0 0 Hydraenidae Limnebius 1002485 0 6 0 0 0 0 Hydraenidae Ochthebius 1002483 0 6 0 0 0 0 Hydraenidae Diptera 3000191 0 0 0 1 0

text: Dolicho- Dolicho-

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk podidae 2001321 1 0 0 1 0 podidae utgåva Uppdaterad 2019-01-01 Empididae 2001319 1 0 0 1 0 Empididae

text: Ephydridae 2001371 0 0 0 1 0 Ephydridae

text: Muscidae 2001373 1 0 0 1 0 Muscidae

text: Sciomyzidae 2001360 1 0 0 1 0 Sciomyzidae

text: Eristalis 1000353 0 0 0 1 0 Syrphidae

text: Athericidae 2001307 1 0 0 1 0 Athericidae

text: Atherix ibis 100412 1 0 0 1 0 Athericidae

text: Ibisia

text: marginata 101132 1 0 0 1 0 Athericidae

text: Tabanidae 2001309 1 0 0 1 0 Tabanidae Cerato- Ceratopogonidae 2001301 1 0 0 1 0 pogonidae Chironomidae 2001302 0,1 4 0 0 1 0 Chironomidae

text: Chironomus 1009301 0 4 0 0 1 0 Chironomidae

text: Simuliidae 2001300 0 3 0 0 1 0 Simuliidae

text: Chaoborus 1013477 1 0 0 1 0 Chaoboridae

text: Culicidae 2001298 0,1 0 0 1 0 Culicidae

text: Dixa 1014057 0 0 0 1 0 Dixidae

text: Psychodidae 2001288 0,1 0 0 1 0 Psychodidae

text: Pericoma 1014073 0 0 0 1 0 Psychodidae

text: Ptychoptera 1006898 0 0 0 1 0 Ptychopteridae Cylindro- Phalacrocera 1013727 0 4 0 0 1 0 tomidae Cylindro- Triogma 1013728 0 4 0 0 1 0 tomidae

text: Limoniidae 2001277 0 4 0 0 1 0 Limoniidae

text: Pediciidae 2001278 0 4 0 0 1 0 Pediciidae

text: Tipulidae 2001275 0 4 0 0 1 0 Tipulidae Ephemeroptera 3000171 0 1 0 0 0

text: Ameletus 1006957 0 1 0 0 0 Ameletidae

text: Ameletus

text: inopinatus 225942 0 1 0 0 0 Ameletidae

text: Baetidae 2000865 0 6 1 0 0 0 Baetidae

text: Acentrella

text: lapponica 225943 0 6 1 0 0 0 Baetidae

text: Baetis 1006960 0 6 1 0 0 0 Baetidae

text: Baetis

text: buceratus 225945 0 6 1 0 0 0 Baetidae

text: Baetis

text: HVMFS 2013:19

text: liebenauae 225948 0 6 1 0 0 0 Baetidae Konsoliderad elektronisk Baetis utgåva muticus 225944 0 6 1 0 0 0 Baetidae Uppdaterad 2019-01-01

text: Baetis

text: rhodani 225950 0 6 1 0 0 0 Baetidae

text: Baetis

text: subalpinus 225952 0 6 1 0 0 0 Baetidae

text: Baetis vernus 225954 0 6 1 0 0 0 Baetidae

text: Baetis fuscatus/

text: scambus 6009714 0 6 1 0 0 0 Baetidae

text: Baetis macani/

text: bundyae 6009713 0 6 1 0 0 0 Baetidae

text: Centroptilum

text: luteolum 225955 0 6 1 0 0 0 Baetidae

text: Cloeon dipterum/

text: inscriptum 6009715 0,1 6 1 0 0 0 Baetidae

text: Cloeon

text: similegroup 6009716 0,1 6 1 0 0 0 Baetidae

text: Nigrobaetis

text: digitatus 225961 0 6 1 0 0 0 Baetidae

text: Nigrobaetis

text: niger 225962 0 6 1 0 0 0 Baetidae

text: Procloeon

text: bifidum 225963 0 6 1 0 0 0 Baetidae

text: Caenidae 2000860 0 6 1 0 0 0 Caenidae

text: Brachycercus

text: harrisella 100502 0 6 1 0 0 0 Caenidae

text: Caenis 1006966 0 6 1 0 0 0 Caenidae

text: Caenis

text: horaria 225965 0 6 1 0 0 0 Caenidae

text: Caenis lactea 225966 0 6 1 0 0 0 Caenidae

text: Caenis

text: luctuosa 225967 0 6 1 0 0 0 Caenidae

text: Caenis

text: macrura 102881 0 6 1 0 0 0 Caenidae

text: Caenis

text: rivulorum 225969 0 6 1 0 0 0 Caenidae

text: Caenis

text: robusta 225970 0 6 1 0 0 0 Caenidae Ephemerellidae 2000862 0 6 1 0 0 0 Ephemerellidae

text: Ephemerella 1006967 0 6 1 0 0 0 Ephemerellidae

text: Ephemerella

text: aurivillii 225971 0 6 1 0 0 0 Ephemerellidae

text: Ephemerella

text: mucronata 225972 0 6 1 0 0 0 Ephemerellidae

text: Serratella

text: ignita 225973 0 6 1 0 0 0 Ephemerellidae

text: Ephemeridae 2000859 0 6 1 0 0 0 Ephemeridae

text: Ephemera 1006969 0 6 1 0 0 0 Ephemeridae

text: Ephemera

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk danica 225975 0 6 1 0 0 0 Ephemeridae utgåva Ephemera Uppdaterad 2019-01-01 glaucops 102883 0 6 1 0 0 0 Ephemeridae

text: Ephemera

text: vulgata 225977 0 6 1 0 0 0 Ephemeridae Heptageniidae 2000861 0 6 1 0 0 0 Heptageniidae

text: Arthroplea

text: congener 225978 0 1 0 0 0 Heptageniidae

text: Heptagenia

text: dalecarlica 225980 0 6 1 0 0 0 Heptageniidae

text: Heptagenia

text: sulphurea 225983 0 6 1 0 0 0 Heptageniidae

text: Kageronia

text: fuscogrisea 225981 0 6 1 0 0 0 Heptageniidae

text: Kageronia

text: orbiticola 101063 0 6 1 0 0 0 Heptageniidae

text: Paracinygmula

text: joernensis 225984 0 6 1 0 0 0 Heptageniidae

text: Rhithrogena

text: germanica 101707 0 6 1 0 0 0 Heptageniidae Lepto- Leptophlebiidae 2000863 0 6 1 0 0 0 phlebiidae Lepto- Leptophlebia 1006975 0 6 1 0 0 0 phlebiidae Leptophlebia Leptomarginata 225986 0 6 1 0 0 0 phlebiidae Leptophlebia Leptovespertina 225987 0 6 1 0 0 0 phlebiidae Paralepto- Leptophlebia 1006976 0 6 1 0 0 0 phlebiidae

text: Metretopus 1006977 0 1 0 0 0 Metretopodidae

text: Metretopus

text: alter 225991 0 1 0 0 0 Metretopodidae

text: Metretopus

text: borealis 225992 0 1 0 0 0 Metretopodidae Siphlonuridae 2000864 0 1 0 0 0 Siphlonuridae

text: Parameletus 1006979 0 1 0 0 0 Siphlonuridae

text: Siphlonurus 1006980 0 1 0 0 0 Siphlonuridae

text: Siphlonurus

text: aestivalis 225996 0 1 0 0 0 Siphlonuridae

text: Siphlonurus

text: alternatus 225997 0 1 0 0 0 Siphlonuridae

text: Siphlonurus

text: armatus 101785 0 1 0 0 0 Siphlonuridae

text: Siphlonurus

text: lacustris 225999 0 1 0 0 0 Siphlonuridae

text: Hemiptera 3000177 1 0 0 0 0

text: Gerridae 2000939 1 0 0 0 0 Gerridae

text: Microvelia 1007036 0,3 0 0 0 0 Veliidae

text: Velia caprai 226069 1 0 0 0 0 Veliidae

text: HVMFS 2013:19

text: Velia saulii 101961 1 0 0 0 0 Veliidae Konsoliderad elektronisk Hydro- utgåva metridae 2000938 1 0 0 0 0 Hydrometridae Uppdaterad 2019-01-01

text: Hydrometra 1007035 1 0 0 0 0 Hydrometridae

text: Mesoveliidae 2000936 1 0 0 0 0 Mesoveliidae

text: Mesovelia 1007033 1 0 0 0 0 Mesoveliidae

text: Corixidae 2000943 0 6 0 0 0 0 Corixidae Aphelo- Aphelocheiridae 2000945 1 0 0 0 0 cheiridae

text: Aphelo-

text: cheirus Apheloaestivalis 226118 1 0 0 0 0 cheiridae

text: Naucoridae 2000944 1 0 0 0 0 Naucoridae

text: Ilyocoris

text: cimicoides 101135 1 0 0 0 0 Naucoridae

text: Nepidae 2000942 1 0 0 0 0 Nepidae

text: Nepa cinerea 261293 1 0 0 0 0 Nepidae

text: Ranatra

text: linearis 226082 1 0 0 0 0 Nepidae

text: Notonectidae 2000946 1 0 0 0 0 Notonectidae

text: Notonecta 1007054 1 0 0 0 0 Notonectidae

text: Pleidae 2000947 1 0 0 0 0 Pleidae

text: Plea

text: minutissima 101597 1 0 0 0 0 Pleidae (ordning Lepidoptera 3000188 0 0 0 0 0 Lepidoptera)

text: Sialidae 2001111 1 6 0 0 0 0 Sialidae

text: Sialis 1007003 1 6 0 0 0 0 Sialidae

text: Sialis

text: fuliginosa 226040 1 6 0 0 0 0 Sialidae

text: Sialis lutaria-

text: group 6009718 1 6 0 0 0 0 Sialidae

text: Sialis lutaria 226041 1 6 0 0 0 0 Sialidae

text: Neuroptera 3000185 0,5 0 0 0 0

text: Sisyra 1007008 0 0 0 0 0 Sisyridae

text: Odonata 3000172 1 0 0 0 0

text: Aeshnidae 2000872 1 0 0 0 0 Aeshnidae

text: Aeshna 1002312 1 0 0 0 0 Aeshnidae

text: Aeshna

text: grandis 208287 1 0 0 0 0 Aeshnidae

text: Brachytron

text: pratense 208294 1 0 0 0 0 Aeshnidae Cordule- Cordulegastridae 2000874 1 0 0 0 0 gastridae

text: Cordule-

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk gaster Corduleutgåva boltonii 208298 1 0 0 0 0 gastridae Uppdaterad 2019-01-01 Corduliidae 2000875 1 0 0 0 0 Corduliidae

text: Cordulia

text: aenea 208299 1 0 0 0 0 Corduliidae

text: Somato-

text: chlora 1002322 1 0 0 0 0 Corduliidae

text: Somatochlora

text: metallica 208300 1 0 0 0 0 Corduliidae

text: Gomphidae 2000873 1 0 0 0 0 Gomphidae

text: Gomphus

text: vulgatissimus 102921 1 0 0 0 0 Gomphidae

text: Onychogomphus

text: forcipatus 208297 1 0 0 0 0 Gomphidae

text: Ophiogomphus

text: cecilia 101461 1 0 0 0 0 Gomphidae

text: Libellulidae 2000876 1 0 0 0 0 Libellulidae

text: Leucorrhinia 1002324 1 0 0 0 0 Libellulidae

text: Libellula 1002325 1 0 0 0 0 Libellulidae

text: Orthetrum 1002326 1 0 0 0 0 Libellulidae

text: Sympetrum 1002327 1 0 0 0 0 Libellulidae Platycnemis Platycpennipes/ nemididae Pyrrhosoma /Coenanymphula 6009717 1 3 0 0 0 0 grionidae Calopterygidae 2000867 1 6 0 0 0 0 Calopterygidae

text: Calopteryx 1002302 1 6 0 0 0 0 Calopterygidae

text: Calopteryx

text: splendens 208262 1 6 0 0 0 0 Calopterygidae

text: Calopteryx

text: virgo 208263 1 6 0 0 0 0 Calopterygidae Coenagrionidae 2000870 1 6 0 0 0 0 Coenagrionidae

text: Coenagrion 1002309 1 6 0 0 0 0 Coenagrionidae

text: Coenagrion

text: hastulatum 208274 1 6 0 0 0 0 Coenagrionidae

text: Enallagma

text: cyathigerum 208279 1 6 0 0 0 0 Coenagrionidae

text: Erythromma 1007291 1 6 0 0 0 0 Coenagrionidae

text: Erythromma

text: najas 208271 1 6 0 0 0 0 Coenagrionidae

text: Ischnura 1002311 1 6 0 0 0 0 Coenagrionidae

text: Pyrrhosoma

text: nymphula 208270 1 6 0 0 0 0 Coenagrionidae

text: Lestidae 2000868 1 0 0 0 0 Lestidae

text: HVMFS 2013:19

text: Lestes 1002303 1 0 0 0 0 Lestidae Konsoliderad elektronisk utgåva Sympecma 1002304 1 0 0 0 0 Lestidae Uppdaterad 2019-01-01 Platy- Platycnemididae 2000869 1 0 0 0 0 cnemididae Platycnemis Platypennipes 208269 1 0 0 0 0 cnemididae

text: Plecoptera 3000174 0,4 0 1 0 0

text: Capniidae 2000885 0 0 1 0 0 Capniidae

text: Capnia 1006990 0 0 1 0 0 Capniidae

text: Capnopsis

text: schilleri 226017 0 0 1 0 0 Capniidae Chloroperlidae 2000882 0,6 1 0 1 0 0 Chloroperlidae

text: Isoptena

text: serricornis 101148 0 1 0 1 0 0 Chloroperlidae

text: Siphonoperla

text: burmeisteri 226038 0 1 0 1 0 0 Chloroperlidae

text: Xanthoperla

text: apicalis 101977 0 1 0 1 0 0 Chloroperlidae

text: Leuctridae 2000886 0 1 0 1 0 0 Leuctridae

text: Leuctra 1006996 0 1 0 1 0 0 Leuctridae

text: Leuctra

text: digitata 226025 0 1 0 1 0 0 Leuctridae

text: Leuctra fusca 226026 0 1 0 1 0 0 Leuctridae

text: Leuctra

text: hippopus 226027 0 1 0 1 0 0 Leuctridae

text: Leuctra nigra 226028 0 1 0 1 0 0 Leuctridae

text: Nemouridae 2000884 0 1 0 1 0 0 Nemouridae

text: Amphine-

text: mura 1006987 0 1 0 1 0 0 Nemouridae

text: Amphinemura

text: borealis 226009 0 1 0 1 0 0 Nemouridae

text: Amphinemura

text: standfussi 226010 0 1 0 1 0 0 Nemouridae

text: Amphinemura

text: sulcicollis 226011 0 1 0 1 0 0 Nemouridae

text: Nemoura 1006997 0 1 0 1 0 0 Nemouridae

text: Nemoura

text: avicularis 226030 0 1 0 1 0 0 Nemouridae

text: Nemoura

text: cinerea 226031 0 1 0 1 0 0 Nemouridae

text: Nemoura

text: flexuosa 226033 0 1 0 1 0 0 Nemouridae

text: Nemurella

text: pictetii 226035 0 1 0 1 0 0 Nemouridae

text: Protonemura 1007000 0 1 0 1 0 0 Nemouridae

text: Protonemura

text: meyeri 226037 0 1 0 1 0 0 Nemouridae

text: HVMFS 2013:19

text: Perlidae 2000881 0,9 6 0 1 0 0 Perlidae Konsoliderad elektronisk utgåva Dinocras Uppdaterad 2019-01-01 cephalotes 226018 0,9 6 0 1 0 0 Perlidae

text: Perlodidae 2000880 0,9 2 0 1 0 0 Perlodidae

text: Arcynopteryx

text: compacta 226012 1 2 0 1 0 0 Perlodidae

text: Diura 1006993 1 2 0 1 0 0 Perlodidae

text: Diura

text: bicaudata 226019 1 2 0 1 0 0 Perlodidae

text: Diura

text: nanseni 226020 1 2 0 1 0 0 Perlodidae

text: Isogenus

text: nubecula 101147 1 2 0 1 0 0 Perlodidae

text: Isoperla 1006995 0,7 2 0 1 0 0 Perlodidae

text: Isoperla

text: grammatica 226023 0,7 2 0 1 0 0 Perlodidae

text: Perlodes

text: dispar 226036 0,8 2 0 1 0 0 Perlodidae Taenio- Taeniopterygidae 2000883 0 2 0 1 0 0 pterygidae Taenio- Brachyptera 1006989 0 2 0 1 0 0 pterygidae Brachyptera Taeniobraueri 100505 0 2 0 1 0 0 pterygidae Brachyptera Taeniorisi 226013 0 2 0 1 0 0 pterygidae Taeniopteryx Taenionebulosa 226039 0 2 0 1 0 0 pterygidae

text: Trichoptera 3000187 0 0 0 0 0

text: Ecnomidae 2001184 0 6 0 0 0 0 Ecnomidae

text: Ecnomus

text: tenellus 206340 0,9 6 0 0 0 0 Ecnomidae Hydro- Hydropsychidae 2001185 0,3 4 0 0 0 0 psychidae Arctopsyche Hydroladogensis 206362 0 4 0 0 0 0 psychidae Ceratopsyche Hydronevae 206355 0 4 0 0 0 0 psychidae Ceratopsyche Hydrosilfvenii 206356 0,3 4 0 0 0 0 psychidae

text: Cheumato-

text: psyche Hydrolepida 206354 0,3 4 0 0 0 0 psychidae Hydropsyche Hydroangustipennis 206357 0,3 4 0 0 0 0 psychidae Hydropsyche Hydrocontubernalis 101098 0,1 4 0 0 0 0 psychidae Hydropsyche Hydropellucidula 206359 0,3 4 0 0 0 0 psychidae Hydropsyche Hydrosaxonica 101099 0,3 4 0 0 0 0 psychidae Hydropsyche Hydrosiltalai 206361 0,3 4 0 0 0 0 psychidae Polycentro- Polycentropodidae 2001187 0,9 1 0 0 0 0 podidae

text: Polycentro-

text: HVMFS 2013:19

text: Cyrnus 1001862 0,9 1 0 0 0 0 podidae Konsoliderad elektronisk Cyrnus Polycentro- utgåva crenaticornis 206341 0,9 1 0 0 0 0 podidae Uppdaterad 2019-01-01 Cyrnus Polycentroflavidus 206342 0,9 1 0 0 0 0 podidae Cyrnus Polycentroinsolutus 206343 0,9 1 0 0 0 0 podidae Cyrnus Polycentrotrimaculatus 206344 0,9 1 0 0 0 0 podidae Holo- Polycentrocentropus 1001863 0,9 1 0 0 0 0 podidae

text: Holo-

text: centropus Polycentrodubius 206345 0,9 1 0 0 0 0 podidae

text: Holo-

text: centropus Polycentroinsignis 206346 0 1 0 0 0 0 podidae

text: Holo-

text: centropus Polycentropicicornis 206347 0,9 1 0 0 0 0 podidae

text: Holo-

text: centropus Polycentrostagnalis 206348 0,9 1 0 0 0 0 podidae Neureclipsis Polycentrobimaculata 206349 0,9 1 0 0 0 0 podidae Plectro- Polycentrocnemia 1001865 0,9 1 0 0 0 0 podidae Poly- Polycentrocentropus 1001866 0,9 1 0 0 0 0 podidae

text: Polycentropus

text: flavo- Polycentromaculatus 206352 0,9 1 0 0 0 0 podidae Polycentro- Polycentropus irroratus 206353 0,9 1 0 0 0 0 podidae Psychomyiidae 2001188 0 6 0 0 0 0 Psychomyiidae

text: Lype 1001858 0 6 0 0 0 0 Psychomyiidae

text: Lype

text: phaeopa 206335 0 6 0 0 0 0 Psychomyiidae

text: Lype reducta 206336 0 6 0 0 0 0 Psychomyiidae

text: Psychomyia

text: pusilla 206337 0,1 6 0 0 0 0 Psychomyiidae

text: Tinodes 1001860 0 6 0 0 0 0 Psychomyiidae

text: Tinodes

text: pallidulus 102893 0 6 0 0 0 0 Psychomyiidae

text: Tinodes

text: waeneri 206339 0,1 6 0 0 0 0 Psychomyiidae Glossoso- Glossosomatidae 2001190 0 6 0 0 0 0 matidae Glossoso- Agapetus 1001847 0 6 0 0 0 0 matidae Glossoso- Glossosoma 1001846 0 6 0 0 0 0 matidae Glossosoma Glossosointermedium 206297 0 6 0 0 0 0 matidae

text: Hydroptilidae 2001191 0,1 6 0 0 0 0 Hydroptilidae

text: HVMFS 2013:19

text: Agraylea 1001848 0 6 0 0 0 0 Hydroptilidae Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2019-01-01 Hydroptila 1001849 0,1 6 0 0 0 0 Hydroptilidae

text: Ithytrichia 1001850 0 6 0 0 0 0 Hydroptilidae

text: Orthotrichia 1001851 0 6 0 0 0 0 Hydroptilidae

text: Oxyethira 1001852 0 6 0 0 0 0 Hydroptilidae

text: Tricholeio-

text: chiton fagesii 101922 0 6 0 0 0 0 Hydroptilidae

text: Leptoceridae 2001198 0 6 0 0 0 0 Leptoceridae

text: Adicella

text: reducta 206486 0 6 0 0 0 0 Leptoceridae

text: Athripsodes 1001918 0,2 6 0 0 0 0 Leptoceridae

text: Athripsodes

text: albifrons 206487 0,2 6 0 0 0 0 Leptoceridae

text: Athripsodes

text: aterrimus 206488 0,2 6 0 0 0 0 Leptoceridae

text: Athripsodes

text: cinereus 206489 0,4 6 0 0 0 0 Leptoceridae

text: Athripsodes

text: commutatus 206490 0 6 0 0 0 0 Leptoceridae

text: Ceraclea 1001919 0 6 0 0 0 0 Leptoceridae

text: Ceraclea

text: alboguttata 206491 0 6 0 0 0 0 Leptoceridae

text: Ceraclea

text: annulicornis 206492 0 6 0 0 0 0 Leptoceridae

text: Ceraclea

text: dissimilis 206493 0 6 0 0 0 0 Leptoceridae

text: Ceraclea

text: excisa 102886 0 6 0 0 0 0 Leptoceridae

text: Ceraclea

text: fulva 206495 0 6 0 0 0 0 Leptoceridae

text: Ceraclea

text: nigronervosa 206496 0 6 0 0 0 0 Leptoceridae

text: Ceraclea

text: perplexa 206497 0 6 0 0 0 0 Leptoceridae

text: Ceraclea

text: senilis 206498 0 6 0 0 0 0 Leptoceridae

text: Erotesis

text: baltica 206499 0 6 0 0 0 0 Leptoceridae

text: Leptocerus

text: tineiformis 102905 0 6 0 0 0 0 Leptoceridae

text: Mystacides 1001922 0,1 6 0 0 0 0 Leptoceridae

text: Mystacides

text: azurea 206501 0,1 6 0 0 0 0 Leptoceridae

text: Mystacides longicornis/

text: nigra 6009719 0,1 6 0 0 0 0 Leptoceridae

text: Oecetis 1001923 1 6 0 0 0 0 Leptoceridae

text: Oecetis furva 102906 0,5 6 0 0 0 0 Leptoceridae

text: Oecetis

text: lacustris 206505 1 6 0 0 0 0 Leptoceridae

text: Oecetis

text: notata 206506 1 6 0 0 0 0 Leptoceridae

text: Oecetis

text: HVMFS 2013:19

text: ochracea 206507 1 6 0 0 0 0 Leptoceridae Konsoliderad elektronisk Oecetis utgåva testacea 206508 1 6 0 0 0 0 Leptoceridae Uppdaterad 2019-01-01

text: Setodes 1001924 0,5 6 0 0 0 0 Leptoceridae

text: Setodes argenti-

text: punctellus 206509 0 6 0 0 0 0 Leptoceridae

text: Triaenodes 1001925 0 6 0 0 0 0 Leptoceridae

text: Ylodes 1001926 0 6 0 0 0 0 Leptoceridae

text: Molannidae 2001199 0,7 0 0 0 0 Molannidae

text: Molanna 1001915 0,7 0 0 0 0 Molannidae

text: Molanna

text: albicans 101338 0 0 0 0 0 Molannidae

text: Molanna

text: angustata 206482 0,7 0 0 0 0 Molannidae

text: Molanna

text: nigra 206483 0 0 0 0 0 Molannidae

text: Molanna sub-

text: marginalis 101339 0 0 0 0 0 Molannidae

text: Molannodes

text: tinctus 206485 0,7 0 0 0 0 Molannidae Odontoceridae 2001202 0,4 6 0 0 0 0 Odontoceridae

text: Odontocerum

text: albicorne 101435 0,4 6 0 0 0 0 Odontoceridae

text: Apatania 1001884 0 4 0 0 0 0 Apataniidae

text: Goeridae 2001193 0 4 0 0 0 0 Goeridae

text: Goera pilosa 206472 0 4 0 0 0 0 Goeridae

text: Silo pallipes 206473 0 4 0 0 0 0 Goeridae Limnephilidae 2001194 0,2 4 0 0 0 0 Limnephilidae

text: Ironoquia

text: dubia 206385 0 4 0 0 0 0 Limnephilidae

text: Ecclisopteryx

text: dalecarlica 100880 0 4 0 0 0 0 Limnephilidae

text: Chaeto-

text: pterygini 6000559 0,2 4 0 0 0 0 Limnephilidae

text: Anabolia 1001890 0,2 4 0 0 0 0 Limnephilidae

text: Glyphotaelius

text: pellucidus 206411 0,3 4 0 0 0 0 Limnephilidae

text: Grammo-

text: taulius 1001895 0,3 4 0 0 0 0 Limnephilidae

text: Limnephilus 1001897 0,3 4 0 0 0 0 Limnephilidae

text: Nemotaulius punctato-

text: lineatus 206457 0 4 0 0 0 0 Limnephilidae

text: Phacopteryx

text: brevipennis 206458 0,3 4 0 0 0 0 Limnephilidae

text: Halesus 1001901 0,2 4 0 0 0 0 Limnephilidae

text: Hydato-

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk phylax utgåva infumatus 206463 0,2 4 0 0 0 0 Limnephilidae Uppdaterad 2019-01-01 Micropterna 1001903 0,2 4 0 0 0 0 Limnephilidae

text: Micropterna

text: lateralis 206464 0,2 4 0 0 0 0 Limnephilidae

text: Micropterna

text: sequax 206465 0,2 4 0 0 0 0 Limnephilidae

text: Potamo-

text: phylax 1001905 0,2 4 0 0 0 0 Limnephilidae

text: Stenophylax

text: permistus 206471 0 4 0 0 0 0 Limnephilidae Philopotamidae 2001189 0 3 0 0 0 0 Philopotamidae

text: Chimarra

text: marginata 206334 0 3 0 0 0 0 Philopotamidae

text: Philopotamus

text: montanus 206331 0 3 0 0 0 0 Philopotamidae

text: Wormaldia 1001856 0 3 0 0 0 0 Philopotamidae

text: Wormaldia

text: occipitalis 102894 0 3 0 0 0 0 Philopotamidae

text: Wormaldia

text: subnigra 206333 0 3 0 0 0 0 Philopotamidae Brachy- Brachycentridae 2001195 0 0 0 0 0 centridae

text: Brachy-

text: centrus Brachysubnubilus 206380 0,3 0 0 0 0 centridae Brachy- Micrasema 1001880 0 0 0 0 0 centridae Micrasema Brachygelidum 206381 0 0 0 0 0 centridae Micrasema Brachysetiferum 206382 0 0 0 0 0 centridae Lepido- Lepidostomatidae 2001196 0 2 0 0 0 0 stomatidae Crunoecia Lepidoirrorata 102887 0,2 2 0 0 0 0 stomatidae Lepidostoma Lepidohirtum 206384 0 2 0 0 0 0 stomatidae

text: Phryganeidae 2001197 0 0 0 0 0 Phryganeidae

text: Agrypnetes

text: crassicornis 206363 0 0 0 0 0 Phryganeidae

text: Agrypnia 1001872 0,6 0 0 0 0 Phryganeidae

text: Oligostomis

text: reticulata 206372 0 0 0 0 0 Phryganeidae

text: Oligotricha 1001875 0,6 0 0 0 0 Phryganeidae

text: Oligotricha

text: lapponica 206373 0 0 0 0 0 Phryganeidae

text: Oligotricha

text: striata 206374 0,6 0 0 0 0 Phryganeidae

text: Phryganea 1001876 0,6 0 0 0 0 Phryganeidae

text: Phryganea

text: bipunctata 206375 0,6 0 0 0 0 Phryganeidae

text: Phryganea

text: grandis 206376 0,6 0 0 0 0 Phryganeidae

text: HVMFS 2013:19

text: Semblis 1001877 0 0 0 0 0 Phryganeidae Konsoliderad elektronisk Semblis utgåva atrata 101767 0 0 0 0 0 Phryganeidae Uppdaterad 2019-01-01

text: Semblis

text: phalaenoides 101768 0 0 0 0 0 Phryganeidae

text: Trichostegia

text: minor 206379 0,4 0 0 0 0 Phryganeidae Rhyacophilidae 2001192 1 6 0 0 0 0 Rhyacophilidae

text: Rhyacophila 1001845 1 6 0 0 0 0 Rhyacophilidae

text: Rhyacophila

text: fasciata 206294 1 6 0 0 0 0 Rhyacophilidae

text: Rhyacophila

text: nubila 206295 1 6 0 0 0 0 Rhyacophilidae

text: Rhyacophila

text: obliterata 206296 1 6 0 0 0 0 Rhyacophilidae

text: Beraeidae 2001200 0 0 0 0 0 Beraeidae

text: Beraea 1001909 0 0 0 0 0 Beraeidae

text: Beraea

text: maura 102885 0 0 0 0 0 Beraeidae

text: Beraea

text: pullata 206475 0 0 0 0 0 Beraeidae

text: Beraeodes

text: minutus 100475 0 0 0 0 0 Beraeidae Sericosto- Sericostomatidae 2001201 0 4 0 0 0 0 matidae Notidobia Sericostociliaris 206478 0 4 0 0 0 0 matidae Sericostoma Sericostopersonatum 206479 0,1 4 0 0 0 0 matidae

text: Mollusca 5000023 0 0 0 0 0

text: Bivalvia 4000057 0 0 0 0 0

text: Dreissena

text: polymorpha 106634 0 0 0 0 0 Dreissenidae

text: Sphaeriidae 2000729 0 6 0 0 0 0 Sphaeriidae

text: Musculium

text: lacustre 106635 0 6 0 0 0 0 Sphaeriidae

text: Pisidium 1005133 0 6 0 0 0 0 Sphaeriidae

text: Sphaerium 1005134 0 6 0 0 0 0 Sphaeriidae Margaritifera Margaritimargaritifera 101268 0 0 0 0 0 feridae

text: Unionidae 2000706 0 0 0 0 0 Unionidae

text: Anodonta /Pseudanodo

text: nta 6009711 0 0 0 0 0 Unionidae

text: Anodonta 1005153 0 0 0 0 0 Unionidae

text: Pseudano-

text: donta 1006716 0 0 0 0 0 Unionidae

text: Unio 1005155 0 0 0 0 0 Unionidae

text: Gastropoda 4000055 0 0 0 0 1

text: HVMFS 2013:19

text: Viviparidae 2000580 0 0 0 0 1 Viviparidae Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2019-01-01 Viviparus 1004993 0 0 0 0 1 Viviparidae

text: Viviparus

text: contectus 106659 0 0 0 0 1 Viviparidae

text: Viviparus

text: fasciatus 106660 0 0 0 0 1 Viviparidae

text: Bithyniidae 2000582 0 6 0 0 0 1 Bithyniidae

text: Bithynia 1004933 0 6 0 0 0 1 Bithyniidae

text: Bithynia

text: leachii 100482 0 6 0 0 0 1 Bithyniidae

text: Bithynia

text: tentaculata 106653 0 6 0 0 0 1 Bithyniidae

text: Hydrobiidae 2000585 0 6 0 0 0 1 Hydrobiidae

text: Hydrobia 1004953 0 6 0 0 0 1 Hydrobiidae

text: Marstoniopsis

text: insubrica 101269 0 6 0 0 0 1 Hydrobiidae

text: Potamo-

text: pyrgus 1004955 0 6 0 0 0 1 Hydrobiidae

text: Valvatidae 2000583 0 6 0 0 0 1 Valvatidae

text: Valvata 1004992 0 6 0 0 0 1 Valvatidae

text: Valvata

text: cristata 106658 0 6 0 0 0 1 Valvatidae

text: Valvata

text: macrostoma 101956 0 6 0 0 0 1 Valvatidae

text: Valvata

text: piscinalis 101957 0 6 0 0 0 1 Valvatidae

text: Valvata

text: sibirica 101958 0 6 0 0 0 1 Valvatidae

text: Acroloxidae 2000657 0 6 0 0 0 1 Acroloxidae

text: Acroloxus

text: lacustris 106607 0 6 0 0 0 1 Acroloxidae

text: Galba

text: truncatula 106614 0 6 0 0 0 1 Acroloxidae

text: Lymnaeidae 2000658 0 6 0 0 0 1 Lymnaeidae

text: Lymnaea

text: stagnalis 106619 0 6 0 0 0 1 Lymnaeidae

text: Myxas

text: glutinosa 101367 0 6 0 0 0 1 Lymnaeidae

text: Omphiscola

text: glabra 101817 0 6 0 0 0 1 Lymnaeidae

text: Radix 1006662 0 6 0 0 0 1 Lymnaeidae

text: Radix

text: balthica 106629 0 6 0 0 0 1 Lymnaeidae

text: Stagnicola 1006663 0 6 0 0 0 1 Lymnaeidae

text: Stagnicola

text: corvus 106631 0 6 0 0 0 1 Lymnaeidae

text: Stagnicola

text: palustris 106633 0 6 0 0 0 1 Lymnaeidae

text: Physidae 2000659 0 6 0 0 0 1 Physidae

text: Aplexa

text: HVMFS 2013:19

text: hypnorum 100369 0 6 0 0 0 1 Physidae Konsoliderad elektronisk Physa utgåva fontinalis 106621 0 6 0 0 0 1 Physidae Uppdaterad 2019-01-01

text: Planorbidae 2000660 0 6 0 0 0 1 Planorbidae

text: Ancylus

text: fluviatilis 106608 0 6 0 0 0 1 Planorbidae

text: Anisus 1006649 0 6 0 0 0 1 Planorbidae

text: Anisus vortex 106610 0 6 0 0 0 1 Planorbidae

text: Anisus

text: vorticulus 100295 0 6 0 0 0 1 Planorbidae

text: Bathyomphalus

text: contortus 106611 0 6 0 0 0 1 Planorbidae

text: Gyraulus 1006643 0 6 0 0 0 1 Planorbidae

text: Gyraulus

text: acronicus 106615 0 6 0 0 0 1 Planorbidae

text: Gyraulus

text: albus 106616 0 6 0 0 0 1 Planorbidae

text: Gyraulus

text: crista 101018 0 6 0 0 0 1 Planorbidae

text: Gyraulus

text: laevis 101019 0 6 0 0 0 1 Planorbidae

text: Gyraulus

text: riparius 101020 0 6 0 0 0 1 Planorbidae

text: Hippeutis

text: complanatus 106618 0 6 0 0 0 1 Planorbidae

text: Planorbarius

text: corneus 106624 0 6 0 0 0 1 Planorbidae

text: Planorbis 1006660 0 6 0 0 0 1 Planorbidae

text: Segmentina

text: nitida 101765 0 6 0 0 0 1 Planorbidae

text: Neritidae 2000577 0 0 0 0 1 Neritidae

text: Theodoxus

text: fluviatilis 106606 0 0 0 0 1 Neritidae (stam Nematoda 5000021 0,3 0 0 0 0 Nematoda) Nemato- (stam Nematomorpha 5000017 0 0 0 0 0 morpha) Platyhelminthes 5000007 0,6667 0 0 0 0

text: Tricladida 4000026 1 0 0 0 0

text: Dugesiidae 2000163 1 4 0 0 0 0 Dugesiidae Dendrocoelidae 2000164 1 0 0 0 0 Dendrocoelidae

text: Planariidae 2000162 1 4 0 0 0 0 Planariidae

text: HVMFS 2018:17

text: HVMFS 2013:19

text: 5 Bottenfauna i vattendrag

text: Konsoliderad elektronisk utgåva

text: Uppdaterad 2019-01-01 5.1 Kvalitetsfaktor och ingående parametrar

text: Bottenfauna i vattendrag ska klassificeras genom att parametrarna ASPT och DJ-index beräknas och uttrycks som EK enligt avsnitt 5.3-5.4. Klassgränserna i tabell 5.2 och 5.4 ska användas vid klassificeringen för respektive parameter. (

text: HVMFS 2018:17

text: 5.2 Krav på underlagsdata

text: För att bedömningsgrunden för bottenfauna i vattendrag ska kunna tillämpas ska provtagning och analys ha gjorts enligt SS-EN ISO 10870:2012 eller med annan metod som ger likvärdiga resultat. Provtagning ska ske under perioden september till november. Så kallat ”sökprov” ska inte inkluderas i bedömningen. Taxonomisk bestämning utförs till den nivå som anges i tabell

text: 4.6 och 4.7, eller till en mer detaljerad nivå. Om olika nivåer anges i tabellerna ska bestämningen utföras till den mer detaljerade nivån. (

text: HVMFS 2018:17

text: 5.3 Bottenfaunaindex ASPT

text: 5.3.1 Klassificering

text: Indexvärdet för ASPT är ett medelvärde per ingående taxa och beräknas genom summering av indikatorvärden (tabell 5.1) och division med antalet ingående taxa (familjer).

text: Tabell 5.1. Indikatorvärden för ASPT för olika familjer.

text: Indikator- Familj värde

text: 10 Aphelocheiridae, Beraeidae, Brachycentridae, Capniidae, Chloroperlidae, Ephemeridae, Ephemerellidae, Goeridae, Heptageniidae, Lepidostomatidae, Leptoceridae, Leptophlebiidae, Leuctridae, Molannidae, Odontoceridae, Perlidae, Perlodidae, Phryganeidae, Potamanthidae, Sericostomatidae. Siphlonuridae,

text: Taeniopterygidae

text: 8 Aeshnidae, Astacidae, Agriidae, Cordulegasteridae, Corduliidae, Gomphidae,

text: Lestidae, Libellulidae, Philopotamidae, Psychomyiidae

text: 7 Caenidae, Limnephilidae, Nemouridae, Polycentropodidae, Rhyacophilidae (inkl

text: Glossosomatidae)

text: 6 Ancylidae, Coenagriidae, Corophiiidae, Gammaridae, Hydroptilidae, Neritidae,

text: Platycnemididae, Unionidae, Viviparidae

text: 5 Chrysomelidae, Clambidae, Corixidae, Curculionidae, Dendrocoelidae, Dryopidae, Dytiscidae, Elminthidae, Gerridae, Gyrinidae, Haliplidae, Heledidae, Hydrophilidae (inkl Hydraenidae), Hydropsychidae, Hygrobiidae, Hydrometridae, Mesoveliidae, Naucoridae, Nepidae, Notonectidae, Planariidae,

text: Pleidae, Simuliidae, Tipulidae (inkl Pediciidae)

text: 4 Baetidae, Piscicolidae, Sialidae 3 Asellidae, , Erpobdellidae, Glossiphoniidae, Hirudidae, Hydrobiidae,

text: Lymnaeidae, Planorbidae, Physidae, Sphaeriidae, Valvatidae

text: 2 Chironomidae

text: 1 Oligochaeta

text: HVMFS 2013:19

text: EK beräknas enligt följande:

text: EK = beräknat ASPT / referensvärde

text: Referensvärden anges i tabell 5.2.

text: 5.3.2 Referensvärden och klassgränser

text: Tabell 5.2. Referensvärden och klassgränser för klassificering av parametern ASPT i vattendrag. SD avser standardavvikelsen för den ekologiska kvalitetskvoten. Illies ekoregioner enligt figur 4.1.

text: Illies ekoregion 14 Referensvärde 5,37 Centralslätten Osäkerhet (SD av EK) 0,075 Hög 0,90≤EK God 0,70≤EK0,90 Måttlig 0,45≤EK0,70 Otillfredsställande 0,25≤EK0,45 Dålig EK0,25 Illies ekoregion 22 Referensvärde 6,53 Fennoskandiska skölden Osäkerhet (SD av EK) 0,045 Hög 0,90≤EK God 0,70≤EK0,90 Måttlig 0,45≤EK0,70 Otillfredsställande 0,25≤EK0,45 Dålig EK0,25 Illies ekoregion 20 Referensvärde 6,67 Boreala höglandet Osäkerhet (SD av EK) 0,027 Hög 0,90≤EK God 0,70≤EK0,90 Måttlig 0,45≤EK0,70 Otillfredsställande 0,25 ≤EK0,45 Dålig EK0,25

text: HVMFS 2013:19

text: 5.4 Bottenfaunaindex DJ-index

text: Konsoliderad elektronisk

text: utgåva 5.4.1 Klassificering

text: Uppdaterad 2019-01-01

text: Det multimetriska DJ-indexet för eutrofiering byggs upp av fem olika enkla index. Värden för dessa fem enkla index ska normaliseras så att var och en får ett värde 1, 2 och 3 enligt kriterierna i tabell 5.3.

text: Tabell 5.3. Kriterier för normalisering av enkla indexvärden till värdet 1, 2 eller 3 för beräkning av DJ-index.

text: Index Kriterier

text: Dag- bäck- och nattsländor ≤ 5,0 5,0-12,0 12,0 (Antal taxa) % kräftdjur ≥ 22,2 0,5-22.2 ≤ 0,5 (Av total abundans) % dag- bäck- och nattsländor ≤ 10,4 10,4-52,1 ≥ 52,1 (Av total abundans) ASPT ≤ 5,0 5,0-6,3 ≥ 6,3 Saprobie-index ≥ 2,5 1,9-2,5 ≤ 1,9

text: Indexnorm = 1 = 2 = 3

text: DJ-indexet beräknas genom summering av de normaliserade värdena och kan anta ett minimumvärde på 5 och ett maximumvärde på 15.

text: EK beräknas enligt följande:

text: EK = (beräknat DJ-index - 5) / (referensvärde - 5)

text: Referensvärden anges i tabell 5.4.

text: 5.4.2 Referensvärden och klassgränser

text: Tabell 5.4. Referensvärden och klassgränser för klassificering av parametern DJ-index i vattendrag. SD avser standardavvikelsen för den ekologiska kvalitetskvoten. Illies ekoregioner enligt figur 4.1.

text: Illies ekoregion 14 Referensvärde 10 Centralslätten Osäkerhet (SD av EK) 0,219 Hög 0,80≤EK God 0,60≤EK0,80 Måttlig 0,40≤EK0,60

text: Otillfredsställande 0,20≤EK0,40

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk Dålig EK0,20 utgåva Uppdaterad 2019-01-01 Illies ekoregion 22 Referensvärde 14 Fennoskandiska skölden Osäkerhet (SD av EK) 0,061 Hög 0,80≤EK God 0,60≤EK0,80 Måttlig 0,40≤EK0,60 Otillfredsställande 0,20≤EK0,40 Dålig EK0,20 Illies ekoregion 20 Referensvärde 14 Boreala höglandet Osäkerhet (SD av EK) 0,070 Hög 0,80≤EK God 0,60≤EK0,80 Måttlig 0,40≤EK0,60 Otillfredsställande 0,20≤EK0,40 Dålig EK0,20

text: 6 Fisk i sjöar

text: Fisk i sjöar ska klassificeras genom beräkning av fiskindex EQR8, surhetsindex AindexW5 och näringspåverkansindex EindexW3 enligt avsnitt 6.3. (

text: HVMFS 2018:17

text: 6.2 Krav på underlagsdata

text: För att bedömningsgrunden för fisk i sjöar ska kunna tillämpas ska – sjön ha naturliga förutsättningar att hysa fisk, – sjön, för AindexW5 och EindexW3, i sitt opåverkade tillstånd ha haft en fiskfauna dominerad av varmvattensanpassade fiskarter (se tabell 6.1), och – underlagsdata ha samlats in med standardiserat provfiske enligt standard SS-EN 14 757:2015 eller med annan metod som ger likvärdiga resultat. (

text: HVMFS 2018:17

text: Tabell 6.1. Fiskarter som används för grupperingar inför beräkning av indikatorer i fiskindexen AindexW5 och EindexW3. Listade arter är varm- eller kallvattensanpassade, samt utgör grund för gruppering av karpfiskar respektive potentiellt fiskätande abborrfiskar. (

text: HVMFS 2018:17

text: Fiskart/taxon Vetenskapligt namn Varm Kall Karpfisk Fiskätande abborrfiskar

text: Abborre Perca fluviatilis X X Asp Aspius aspius X

text: HVMFS 2013:19

text: Benlöja Alburnus alburnus X X Konsoliderad elektronisk Bergsimpa Cottus poecilopus X utgåva Uppdaterad 2019-01-01 Björkna/braxen1) Abramis bjoerkna x X X

text: A. brama

text: Björkna Abramis bjoerkna X X Braxen Abramis brama X X Bäckröding Salvelinus fontinalis X Elritsa Phoxinus phoxinus X (X)2) Faren Abramis ballerus X X Färna Leuciscus cephalus X Gers Gymnocephalus X

text: cernuus

text: Groplöja Leucaspius delineatus X Gädda Esox lucius X Gös Sander lucioperca X X Harr Thymallus thymallus X Hornsimpa Triglopsis X

text: quadricornis

text: Id Leuciscus idus X Indianlax Oncorhynchus nerka X Karp Cyprinus carpio X X Karpfisk1) Cyprinidae X X Lake Lota lota X Lax Salmo salar X Mal4) Siluris glanis X Mört Rutilus rutilus X X Nissöga Cobitis taenia X Nors Osmerus eperlanus X Regnbåge Oncorhynchus mykiss X Ruda Carassius carassius X X Röding Salvelinus alpinus X Sandkrypare Gobio gobio X Sarv Rutilus X X

text: erythrophthalmus

text: Sik Coregonus lavaretus X Siklöja Coregonus albula X Simpa Cottus sp. X Stensimpa Cottus gobio X Stäm Leuciscus leuciscus X Sutare Tinca tinca X X Vimma5) Abramis vimba X Ål Anguilla anguilla X Öring Salmo trutta X

text: HVMFS 2018:17

text: 1) Hybriden klassificeras på samma sätt som ursprungsarterna och icke

text: HVMFS 2013:19

text: artbestämda karpfiskar antas tillhöra rena arter eller hybrider av Konsoliderad elektronisk utgåva varmvattensarter. Uppdaterad 2019-01-01 2) Elritsa räknas inte in i gruppen karpfisk vid beräkning av parametern andel karpfiskar. 3) Indianlax klassificeras som kallvattensanpassad om den påträffas i provfisken i svenska sjöar. 4) Mal klassificeras som varmvattensanpassad om den påträffas i provfisken i svenska sjöar. 5) Vimma räknas med i andel karpfiskar om den påträffas i provfisken i svenska sjöar. (

text: HVMFS 2018:17

text: 6.3 Klassificering (

text: HVMFS 2018:17

text: Steg 1

text: Värden för följande omgivningsfaktorer ska sammanställas: 1. sjöns altitud (Höh i m över havet) 2. sjöarea (km för AindexW5 och EindexW3 samt sjöyta i ha för EQR8) 3. maxdjup (Maxz i m) 4. årsmedelvärde i lufttemperatur (Temp i °C) 5. temperaturamplitud (julimedelvärde minus januarimedelvärde, AmpT, °C) 6. sjöns belägenhet i förhållande till högsta kustlinjen (HK, 0 = under, 1 = över) (

text: HVMFS 2018:17

text: Altituden transformeras med log10(x+1), och för sjöarea och maxdjup används log10(x).

text: Steg 2

text: Referensvärden beräknas med hjälp av linjära regressionsmodeller enligt formel 6.1.

text: Y = a + b1 * X1 + … + bn * Xn

text: Formel 6.1. Formel för beräkning av referensvärden. a är intercept och b1 - bn är regressionskoefficienter för omgivningsfaktorer (X1 – Xn) enligt tabell 6.2 för AindexW5 och EindexW3 samt tabell 6.3 för EQR8. (

text: HVMFS 2018:17

text: Steg 3

text: Sju parametrar (1-7 nedan) beräknas via observationer i provfisken. Parametrarna 1 och 4 transformeras med log10(x+1), parametrarna 2-3 med log10([x+0,01] / [1,01-x]) och parametrarna 5-7 med log10(x). Inom parantes anges förkortning använd i tabell 6.2. Endast fångst i bottennät tas med i beräkningarna. 1. Antal fiskarter (LgNsp). 2. Andel karpfiskar (LogitpCyp): Biomassa av karpfiskar dividerat med total biomassa i bottennätsfångsten. Arter av karpfiskar som medräknas framgår av tabell 6.1.

text: HVMFS 2013:19

text: 3. Andel potentiellt fiskätande abborrfiskar (LogitpPiscPerc), se tabell 6.2: Konsoliderad elektronisk Andelen potentiellt fiskätande abborre sätts till 0 vid längder under 120 mm utgåva Uppdaterad 2019-01-01 längd och 1 vid längder över 180 mm. Vid längder däremellan beräknas andelen som 1 – ((180 – längd) / 60). Individvikterna hos abborre uppskattas som vikt b -6 (g) = a * längd (mm) , där a = 3,377×10 , och b = 3,205. Varje uppskattad individvikt multipliceras sedan med den längdberoende andelen enligt ovan. Summan av produkterna blir biomassan av fiskätande abborre, som sedan adderas till eventuell biomassa (g) av gös. Slutligen divideras den totala summan av fiskätande abborrfiskar med den totala biomassan (g) av alla arter i fångsten. 4. NPUE (totalt antal fiskar/nät) (LgNpue): Totalt antal fiskar dividerat med antalet nät. 5. NPUEmört (antal mört/nät) (LgNpueMört): Totalt antal mörtar dividerat med antalet nät. 6. Geometrisk medellängd av mört (mLgLmört): Längd (mm) av varje fångad fisk transformeras till log10(längd). Summan av log10(längd) för alla mörtar divideras med antalet av samma mörtar. 7. Geometrisk medellängd av abborre (mLgLaborre): Summan av log10(längd) för alla abborrar divideras med antalet av samma abborrar.

text: HVMFS 2018:17

text: Parametrarna 1-8 i EQR8 beräknas. Parametrarna 4-5 transformeras med log10(x+1) och parametrarna 6 och 8 med log10(x). Endast fångsten i bottennät tas med i beräkningarna, förutom i punkt 1 där ytterligare arter fångade i pelagiska nät räknas med. (

text: HVMFS 2018:17

text: ) 1. Antal inhemska fiskarter (tabell 6.4). (

text: HVMFS 2018:17

text: ) 2. Simpsons Dn (diversitetsindex baserat på antal individer): beräknas som: Dn= 1 / Σ (Pi ) där Pi = numerär andel av art i, och summeringen görs över samtliga arter i fångsten. 3. Simpsons Dw (diversitetsindex baserat på biomassa): beräknas som Dw=1 / Σ (Pi ), där Pi = viktsandel av art i, och summeringen görs över samtliga arter i fångsten. 4. Relativ biomassa av inhemska fiskarter: total vikt (g) av alla inhemska arter, dividerat med antal nät. 5. Relativt antal av inhemska arter: totalt antal individer av alla inhemska arter, dividerat med antal nät. 6. Medelvikt i totala fångsten: alla arter tas med, och deras totala vikt (g) divideras med totalt antal individer. 7. Andel potentiellt fiskätande abborrfiskar (baserad på biomassa i totala fångsten): Andelen potentiellt fiskätande abborre antas vara 0 vid längder under 120 mm och 1 vid längder över 180 mm. Vid längder däremellan beräknas andelen som 1 – ((180 – längd) /60). Individvikterna hos abborre b -6 uppskattas som vikt (g) = a*längd (mm) , där a = 3,377 * 10 , och b = 3,205. Varje uppskattad individvikt multipliceras sedan med den längdberoende andelen fiskätande abborre enligt ovan. Summan av produkterna blir biomassan av fiskätande abborre, som sedan adderas till

text: eventuell biomassa av gös. Slutligen divideras den totala summan av

text: HVMFS 2013:19

text: fiskätande abborrfiskar med den totala biomassan av alla arter i fångsten. Konsoliderad elektronisk utgåva 8. Kvot abborre/karpfiskar (baserad på biomassa): total vikt av abborre Uppdaterad 2019-01-01 dividerat med total vikt av alla inhemska karpfiskar.

text: Steg 4

text: Beräkning av avvikelser från referensvärden (residualer): Värden som beräknades i steg 2 kontrolleras först. En återtransformerad andel av totala biomassan som är lägre än 0 eller högre än 1 justeras till närmaste rimliga värde, vilket är minst -2 eller högst 2 i den logittransformerade formen (LogitpCyp och LogitpPiscPerc). Ett negativt referensvärde i antal inhemska fiskarter justeras till värdet 0. För varje parameter beräknas residualen som observerat värde minus referensvärde (i förekommande fall på transformerade värden). (HVMFS

text: Steg 5

text: Beräkning av Z-värden: Residualerna räknas om till Z-värden via division med parameterspecifik standardavvikelse (SD) av referensmaterialets residualer. SDresid-värden i tabell 6.5 används för parametrar i AindexW5 och EindexW3, och SDresidvärden i tabell 6.3 för parametrar i EQR8. (

text: HVMFS 2018:17

text: Steg 6

text: Omvandling till P-värden: Använd den kumulativa normalfördelningsfunktionen i valfritt statistikprogram. Enkelsidiga P-värden för parametrarna i AindexW5 och EindexW3 hämtas. Ingående parametrar framgår av tabell 6.5. Tabell 6.6 visar vilka parametrar som ökar respektive minskar vid indexspecifik påverkan (styr framtagande av enkelsidigt P-värde). För EQR8 används dubbelsidiga P-värden för samtliga åtta delparametrar. (

text: HVMFS 2018:17

text: Steg 7

text: Beräkning av sammanvägt fiskindex: Beräkna AindexW5 som ett medelvärde av 1-5 P-värdena, EindexW3 som ett medelvärde av 1-3 P-värdena och EQR8 som ett medelvärde av 3-8 P-värdena som är möjliga att beräkna ur en given provfiskefångst. (

text: HVMFS 2018:17

text: Tabell 6.2. Intercept och regressionskoefficienter för beräkning av referensvärden för de parametrar som ingår i AindexW5 och EindexW3. (

text: HVMFS 2018:17

text: ) 2 ) 1) 2 ) 2 ) 1) (x+ (x) (x) (x) (x) (x+ 10 10 10 10 10 X 2 10 : X X pt log (log lg (lg : : ce log (log : : : : lT ea ea axZ axZ ede Parameter Inter Höh: Höh: Ar Ar M M M AmpT AmpT 1) -0,861 0,131 0,0568 0,0974 -0,00143 LgNsp

text: HVMFS 2013:19

text: 2) -2,234 -0,149 -0,176 0,170 0,0941 Konsoliderad elektronisk LogitpCyp utgåva 3) -6,235 0,332 0,190 0,283 0,188 Uppdaterad 2019-01-01 Logitp- PiscPerc 4) 0,846 -0,046 0,102 0,589 -0,425 0,058 0,00096 LgNpue 5) -0,0731 1,883 -0,643 -0,297 0,000756 LgNpueMört 6) 2,109 0,0941 0,0407 -0,0082 mLgLmört 7) 2,030 0,0158 0,0320 mLgLaborre

text: HVMFS 2018:17

text: Tabell 6.3. Intercept och regressionskoefficienter för beräkning av referensvärden för parametrarna i EQR8, samt de standardavvikelser (SDresid) som behövs för beräkning av Z-värden. (

text: HVMFS 2018:17

text: Parameter Kod Intercept lgHoh LgSjöyta lgMaxz Temp Hk SDresid

text: 1. Antal Niart -0,410 2,534 0,347 -0,916 1,538 inhemska fiskarter

text: 2. S Dn 2,537 -0,460 0,380 0,570 Artdiversitet: Simpsons D, antal

text: 3. S Dw 1,223 0,345 0,153 0,753 Artdiversitet: Simpsons D, biomassa

text: 4. Relativ lgWiart 3,666 -0,202 0,121 -0,394 0,202 biomassa av inhemska fiskarter

text: 5. Relativt lgNiind 2,171 -0,397 0,081 -0,262 0,044 0,241 antal av inhemska fiskarter

text: 6. Medelvikt i lgMeanW 1,181 0,307 -0,038 0,234 totala fångsten

text: 7. Andel Andpis 0,057 0,198 0,175 potentiellt fiskätande abborrfiskar

text: lgAb- 8. Kvot CyW 1,223 -0,186 0,472 abborre/ karpfiskar (biomassa)

text: Tabell 6.4. Lista över fiskarter kända från svenska sötvatten. Inplanterad innebär att arten

text: HVMFS 2013:19

text: inte räknas som inhemsk. (

text: HVMFS 2018:17

text: ) Konsoliderad elektronisk

text: Familj Vetenskapligt namn Svenskt namn Inplanterad NORS utgåva Petromyzontidae (nejonögon) Petromyzon marinus Havsnejonöga Uppdaterad 2019-01-01 Lampetra fluviatilis Flodnejonöga X Lampetra planeri Bäcknejonöga Acipenseridae (störfiskar) Acipenser oxyrinchus Stör Anguillidae (ålfiskar) Anguilla anguilla Ål X Clupeidae (sillfiskar) Alosa fallax Staksill Cyprinidae (karpfiskar) Abramis ballerus Faren X Abramis bjoerkna Björkna X Abramis brama Braxen X Vimba vimba Vimma X Alburnus alburnus Löja X Aspius aspius Asp X Carassius carassius Ruda X Cyprinus carpio Karp X X Gobio gobio Sandkrypare X Leucaspius delineatus Groplöja X Leuciscus idus Id X Leuciscus leuciscus Stäm X Pelecus cultratus Skärkniv Phoxinus phoxinus Elritsa X Rutilus rutilus Mört X . Scardinius Sarv X erythrophtalamus Squalius cephalus Färna X Tinca tinca Sutare X Cobitidae (nissögefiskar) Cobitis taenia Nissöga X Balitoridae (grönlingsfiskar) Barbatula barbatula Grönling Siluridae (egentliga malar) Silurus glanis Mal X Esocidae (gäddfiskar) Esox lucius Gädda X Salmonidae (laxfiskar) Oncorhynchus clarki Strupsnittsöring X Oncorhynchus mykiss Regnbåge X X Oncorhynchus nerka Indianlax X Salmo salar Lax X Salmo trutta Öring X Salvelinus alpinus Fjällröding X Salvelinus fontinalis Bäckröding X X Salvelinus namaycush Canadaröding X X Salvelinus umbla Storröding X Thymallus thymallus Harr X Coregonidae (sikfiskar) Coregonus albula Siklöja X Coregonus sp. Sikar X Coregonus maraena Älvsik Coregonus maxillaris Storsik Coregonus megalops Blåsik Coregonus nilssoni Planktonsik Coregonus pallasi Aspsik Coregonus peled Storskallesik Coregonus trybomi Vårlekande siklöja Coregonus widegreni Sandsik Osmeridae (norsfiskar) Osmerus eperlanomarinus Bracknors

text: Osmerus eperlanus Nors X

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk Lotidae (lakefiskar) Lota lota Lake X utgåva Gasterosteidae (spiggfiskar) Gasterosteus aculeatus Storspigg X Uppdaterad 2019-01-01 Pungitius pungitius Småspigg X Cottidae (simpor) Cottus gobio Stensimpa X Cottus koshewnikowi Rysk simpa Cottus poecilopus Bergsimpa X Triglopsis quadricornis Hornsimpa X Percidae (abborrfiskar) Perca fluviatilis Abborre X Sander lucioperca Gös X Gymnocephalus cernua Gärs X Pleuronectidae Platichthus flesus Skrubbskädda (flundrefiskar)

text: ** = lokalt starkt hotad. (

text: HVMFS 2018:17

text: Tabell 6.5. Standardavvikelser (SDresid) som behövs för beräkning av Z-värden för parametrarna i AindexW5 och EindexW3. (

text: HVMFS 2018:17

text: Parameter SDresid SDresid (ingen fisk) Parameter

text: 1) LgNsp 0,12813 0,1294 AindexW5 2) LogitpCyp 0,56430 AindexW5 3) LogitpPiscPerc 0,46496 AindexW5, EindexW3 4) LgNpue 0,21494 0,2403 EindexW3 5) LgNpueMört 0,38103 AindexW5 6) mLgLmört 0,07265 AindexW5 7) mLgLaborre 0,08023 EindexW3

text: HVMFS 2018:17

text: Tabell 6.6. Översikt av parametrarna i AindexW5 och EindexW3. För varje parameter anges vilken parametertyp som indikeras och hypotes om hur indikatorn förändras vid påverkan av surhet respektive näringsämnen. (

text: HVMFS 2018:17

text: Parameter Parametertyp Surhet Näringsämnen

text: Antal fiskarter Artsammansättning - inte relevant Andel karpfiskar (biomassa) Artsammansättning - inte relevant Andel potentiellt fiskätande Artsammansättning + abborrfiskar (biomassa) NPUE: totalt antal fiskar /nät Abundans inte + relevant NPUEmört: antal mört/nät Abundans - inte relevant Geometrisk medellängd av Åldersstruktur + inte relevant mört Geometrisk medellängd av Åldersstruktur inte abborre relevant

text: HVMFS 2018:17

text: 6.3.1 EK och klassgränser (

text: HVMFS 2018:17

text: EK för AindexW5 beräknas enligt följande.

text: EK = AindexW5 / 0,495

text: EK för EindexW3 beräknas enligt följande.

text: HVMFS 2013:19

text: EK = EindexW3 / 0,515 Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2019-01-01 EK för EQR8 är samma som medelvärdet enligt steg 7.

text: AindexW5, EindexW3 och EQR8 klassificeras enligt tabell 6.7.

text: HVMFS 2018:17

text: Tabell 6.7. Statusklassernas gränsvärden för AindexW5, EindexW3 och EQR8. (HVMFS

text: Hög 0,74 ≤ EK 0,75 ≤ EK 0,72 ≤ EK God 0,55 ≤ EK 0,74 0,56 ≤ EK 0,75 0,46 ≤ EK 0,72 Måttlig 0,37 ≤ EK 0,55 0,37 ≤ EK 0,56 0,30 ≤ EK 0,46 Otillfredsställande 0,18 ≤ EK 0,37 0,19 ≤ EK 0,37 0,15 ≤ EK 0,30 Dålig EK 0,18 EK 0,19 EK 0,15

text: HVMFS 2018:17

text: 6.3.2 Försurning

text: Om sjön bedöms vara naturligt sur med avseende på AindexW5 ska vattenmyndigheten göra en expertbedömning av statusen för den specifika vattenförekomsten, alternativt ta hjälp av andra bedömningsgrunder. (HVMFS

text: 7 Fisk i vattendrag

text: Fisk i vattendrag ska klassificeras genom beräkning av fiskindex VIX enligt avsnitt 7.3. För klassificering och koppling till påverkanstyp används även tre sidoindex; VIXsm (surhetspåverkan), VIXh (hydrologisk påverkan) och VIXmorf (morfologisk påverkan). (

text: HVMFS 2018:17

text: 7.2 Krav på underlagsdata

text: För att bedömningsgrunden för fisk i vattendrag ska kunna tillämpas ska – lokalen ha, eller tidigare ha haft, naturliga förutsättningar att stadigvarande hysa laxfiskarter enligt tabell 7.3. Har lokalen inte hyst laxfisk ska bedömningsgrunden inte användas, – vattendragets bredd vara maximalt 25 m vid den undersökta lokalen, – lokalen ha en lutning mindre än 5 % och domineras av hårdbotten, – vattendragets höjd över havet vara maximalt 800 m och – underlag ha samlats in med standardiserat elfiske enligt standard SS- EN 14 011:2006 eller med annan metod som ger likvärdiga resultat. Elfisket ska ha utförts vid minst tre lokaler under de senaste sex åren eller vid en lokal under minst tre år de senaste sex åren. (

text: HVMFS 2018:17

text: HVMFS 2013:19

text: 7.3 Fiskindex VIX och sidoindex (

text: HVMFS 2018:17

text: Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2019-01-01 7.3.1 Beräkning av VIX, VIXsm och VIXh

text: Steg 1

text: En bedömning görs av ursprunglig populationstyp av öring och/eller lax (strömlevande, sjövandrande eller havsvandrande).

text: Nedanstående omgivningsvariabler ska användas och tranformeras med log10(x+1). (

text: HVMFS 2018:17

text: ) 1. avrinningsområdesstorlek (kategori) (tabell 7.1) 2. andel sjö i avrinningsområdet (kategori) (tabell 7.1) 3. minsta avstånd till närmaste sjö uppströms eller nedströms (km) där 10 km är max 4. höjd över havet (m), 5. lutning (m per km, ‰) 6. absolutvärdet av medeltemperatur för år (luft, långtidsmedelvärden) 7. medeltemperatur för juli (luft, långtidsmedelvärden) 8. vattendragets bredd (m) mätt vid elfisketillfället 9. provtagen area (m ) vid elfisketillfället

text: För variabel 6, medeltemperatur för år, multipliceras det transformerade värdet med -1 om originalvärdet är 0. Kvadrerade värden för transformerade omgivningsvariabler används också i vissa fall (tabell 7.2). (

text: HVMFS 2018:17

text: Tabell 7.1. Gränser för kategori 1-5 för omgivningsvariabeln avrinningsområdesstorlek och kategori 1-4 för omgivningsvariabeln andel sjö (andel i % av total yta uppströms lokalen). (

text: HVMFS 2018:17

text: ) Kategori Avrinningsområdesstorlek % sjöyta (km ) 1 10 1 2 100 5 3 1 000 ≤ 10 4 ≤ 10 000 10 5 10 000 -

text: HVMFS 2018:17

text: Tabell 7.2. Konstanter för uträkning av referensvärden till fiskparametrar för VIX med linjära regressionsmodeller. SDresid är standardavvikelsen för transformering av residualer till Z-värden. (

text: HVMFS 2018:17

text: ) Omgivnings 1 Täthet 2 Andel 3 Andel 4 Andel 5 Andel 6 Andel -variabler öring och toleranta lithofila toleranta intolerant laxfisklax individer individer arter a arter arter som reproducerar sig Intercept 1,6612 -0,0941 1,4814 -0,3804 1,6743 2,0105 Avr.omr.kl -1,3934 0,4065 -2,1484 And.sjö.kl. Min.dist.sjö -0,3690 0,6081 -0,5692 0,1937 HOH ,

text: Lutning

text: HVMFS 2013:19

text: Medt.år -0,8184 0,7936 Konsoliderad elektronisk Medt.juli utgåva Bredd -0,0637 Uppdaterad 2019-01-01 Provt.area - - - 0,1458 - Avr.omr.kl2 -0,2838 -0,5358 And.sjö.kl 0,1149 -0,2976 0,2662 Min.dist.sjö 0,2496 0,2623 -0,3637 0,4539 HOH2 -0,0436 -0,1601 Lutning2 0,0970 0,0808 Medt.år2 1,4885 0,1396 0,4312 -1,3832 Medt.juli2 Provt.area - - -0,0629 - SDresid 0,5080 0,1518 0,2756 0,2235 0,3966 0,7186

text: Omgivnings 7 1a 1b 1c 3a -variabler Simpsons STRÖM- SJÖVAND- HAVS- STRÖMdiversitets- LEVANDE RANDE VANDRAN LEVANDE index Täthet öring Täthet öring DE Täthet Andel och lax och lax öring och lithofila lax individer Intercept -1,9028 -3,1468 2,0220 2,3956 -2,2575 Avr.omr.kl 0,3597 -1,7749 -3,1389 And.sjö.kl. Min.dist.sjö 0,1356 0,3161 HOH 0,6388 3,2391 Lutning 0,3440 -0,2581 0,1623 Medt.år 0,7952 1,2151 -1,8217 Medt.juli 1,3382 Bredd -0,2250 -0,3411 0,5216 -0,1498 Provt.area 0,2702 - - - - Avr.omr.kl And.sjö.kl2 -0,9735 -0,4396 Min.dist.sjö2 HOH2 -0,7175 Lutning2 -0,0723 Medt.år 2,9676 Medt.juli 1,4363 Provt.area2 - - - - SDresid 0,2861 0,4384 0,4435 0,4084 0,2567

text: Steg 2

text: Observerade värden på parametrar räknas ut från elfiskedata. Parametrarna är:

text: 1. Sammanlagd täthet av öring och lax (n individer per 100 m ), används för VIX, VIXsm, VIXh 2. Andel toleranta individer (tabell 7.3), används för VIX, VIXh 3. Andel lithofila individer (tabell 7.3), används för VIX, VIXsm 4. Andel toleranta arter (tabell 7.3), används för VIX, VIXh 5. Andel intoleranta arter (tabell 7.3), används för VIX, VIXsm 6. Andel laxfiskarter som reproducerar sig (tabell 7.3), används för VIX, VIXsm (

text: HVMFS 2018:17

text: För VIXh (se Steg 7) tillkommer också (

text: HVMFS 2018:17

text: HVMFS 2013:19

text: 7. Simpsons diversitetsindex S = 1 - Σ (( ni / N) ), där ni är individantalet

text: Konsoliderad elektronisk

text: (beräknad täthet per hektar) av en enskild art och N är det totala

text: utgåva Uppdaterad 2019-01-01 individantalet.

text: Värdena transformeras: Sammanlagd täthet av öring och lax transformeras med log10(x+1), övriga parametrar transformeras med arcsin(√x). (

text: HVMFS 2018:17

text: Tabell 7.3. Förteckning över förekommande fiskarter som klassificeras som intoleranta, toleranta, lithofila och laxfiskarter där förekomst av årsungar (0+) indikerar reproduktion. (

text: HVMFS 2018:17

text: Laxfiskarter, Fiskart Latinskt namn Intoleranta Toleranta Lithofila 0+ indikerar reproduktion Abborre Perca fluviatilis X Asp Aspiusas pius X Benlöja Alburnus alburnus X Bergsimpa Cottus poecilopus X X Björkna Blicca bjoerkna X Braxen Abramis brama X Bäcknejonöga Lampetra planeri X X Bäckröding Salvelinus fontinalis X X Elritsa Phoxinus phoxinus X Faren Abramis ballerus X Flodnejonöga Lampetra fluviatilis X X Färna Leuciscus cephalus X

text: Ctenopha

text: Gräskarp X

text: ryngodonidella

text: Grönling Barbatula barbatula X Harr Thymallus thymallus X X X Havsnejonöga Petromyzon marinus X X Hornsimpa Triglopsis quadricornis X Kanadaröding Salvelinus namaycush X X Karp Cyprinus carpio X Lake Lota lota X Lax Salmo salar X X X Mört Rutilus rutilus X Regnbåge Oncorhync husmykiss X Ruda Carassius carassius X Röding Salvelinus alpinus X X X Sik Coregonus sp. X (obestämd) Siklöja Coregonus albula X X Småspigg Pungitius pungitius X Stensimpa Cottus gobio X X Storskallesik Coregonus peled X Storspigg Gasteros teusaculeatus X Stäm Leuciscus leuciscus X Sutare Tinca tinca X Vimma Vimba vimba X Ål Anguilla anguilla X

text: Öring Salmo trutta X X X

text: HVMFS 2013:19

text: HVMFS 2018:17

text: ) Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2019-01-01

text: Steg 3

text: Referensvärden av parametrar för varje elfiske räknas ut med linjär regression baserade på transformerade värden av omgivningsvariablerna. Referensvärden beräknas med hjälp av linjära regressionsmodeller enligt formel 7.1. Intercept och regressionskoefficienter för omgivningsfaktorer erhålls ur tabell 7.2. För parametrar 1a, 1b, 1c samt 3a i tabell 7.2 beräknas referensvärden utifrån populationstyp som definierats i steg 1. (

text: HVMFS 2018:17

text: Y = a + b1 * X1 + … + bn * Xn,

text: Formel 7.1. Formel för beräkning av referensvärde för VIX. a är intercept och b1 - bn är regressionskoefficienter för omgivningsfaktorer (X1 – Xn) enligt tabell 7.2. (HVMFS

text: Referensvärdena motsvarar transformerade värden enligt Steg 2.

text: Steg 4

text: Beräkning av avvikelser från referensvärden (residualer): För varje parameter beräknas residualen som observerat värde minus referensvärde.

text: HVMFS 2018:17

text: Steg 5

text: Beräkning av Z-värden: Residualerna räknas om till Z-värden via division med parameterspecifik standardavvikelse (SD) av referensmaterialets residualer (tabell 7.2). (

text: HVMFS 2018:17

text: Steg 6

text: Omvandling till P-värden: Hämta ett P-värde (sannolikhetsvärde) för varje Z-värde via statistikprogram. Beroende på förväntat gensvar hos varje parameter utifrån riktning på påverkan (tabell 7.4) hämtas antingen ett enkelsidigt P-värde för positiv eller negativ respons, eller ett dubbelsidigt Pvärde för respons med maximum eller minimum för intermediär påverkan.

text: HVMFS 2018:17

text: Steg 7

text: Beräkning av index: Beräkna VIX, VIXsm och VIXh som ett medelvärde av P-värdena för de parametrarna som ingår i respektive index (tabell 7.3).

text: HVMFS 2018:17

text: Tabell 7.4. Förväntad respons på generell påverkan och separata påverkanstyper för parametrar i VIX. Icke signifikanta parametrar inom parentes. + - anger att parametern först ökar sedan minskar med grad av påverkan, - + anger att parametern först minskar sedan ökar med grad av påverkan. + + anger att parametern ökar och - - att den minskar

text: HVMFS 2013:19

text: med påverkan. (

text: HVMFS 2018:17

text: Konsoliderad elektronisk Närsalter/ utgåva Generell Surhet organisk Morfologi Hydrologi Konnekti- Uppdaterad 2019-01-01 belastning vitet

text: Sammanlagd täthet av öring och - - - - - - - ( - + ) lax - - Andel toleranta individer R%i + ( + + ) + ( + ) + + - Andel lithofila individer R%i + - - + - - ( - + ) ( + - ) + Andel toleranta arter (antal arter) + - ( - - ) - + - ( + ) + - - T%a Andel intoleranta arter (antal arter) + - - + - - ( - + ) ( + - ) - T%a Andel laxfiskarter som - - -- - - - ( - - ) ( + - ) reproducerar sig Simpsons diversitetsindex ( + - ) - ( - - ) - ( + - ) - ( - ) + - ( - + )

text: 7.3.2 Beräkning av VIXmorf (

text: HVMFS 2018:17

text: Steg 1

text: Beräkning av observerade värden: Observerade värden för varje indikator och elfiske räknas ut från elfiskedata och transformeras även enligt tabell 7.5 (tabell 7.6 och tabell 7.7 visar vilka fiskarter som tillhör respektive grupp). (

text: HVMFS 2018:17

text: Tabell 7.5. Indikatorer för bedömning av VIXmorf. (

text: HVMFS 2018:17

text: Indikator Förklaring Enhet och eventuell transformering

text: Täthet av öring 2 Täthet av öring log10(individer/100 m +1) totalt Täthet av rheofila För ingående arter 2 log10(individer/100 m +1) arter se tabell 7.6. Täthet av För ingående arter 2 log10(individer/100 m +1) gynnade arter se tabell 7.7. arcsin√(log10(täthet av rheofila arter/100 Andel rheofila För ingående arter 2 m +1)/log10(täthet av totalt antal individer/100 individer se tabell 7.6. 2 m +1)) arcsin√(log10(täthet av gynnade arter/100 Andel gynnade För ingående arter 2 m +1)/log10(täthet av totalt antal individer/100 individer se tabell 7.7. 2 m +1)) Antal rheofila För ingående arter Antal arter se tabell 7.6. Antal För ingående arter missgynnade Antal se tabell 7.7. arter

text: HVMFS 2018:17

text: Tabell 7.6. Indelning av fiskarter i funktionella grupper enligt levnadsvanor. (

text: HVMFS 2018:17

text: Limnofila (sjölevande) Rheofila (strömlevande)

text: Abborre Mört Simpor Lax Björkna Nissöga Nejonögon Regnbågsöring Braxen Nors Bäckröding Röding Groplöja Ruda Grönling Stäm Gers Siklöja Harr Vimma Hornsimpa Sutare Kanadaröding Öring

text: HVMFS 2018:17

text: HVMFS 2013:19

text: Tabell 7.7. Funktionella artgrupper. (

text: HVMFS 2018:17

text: ) Konsoliderad elektronisk utgåva

text: Förekomst Täthet

text: Uppdaterad 2019-01-01

text: Gynnade Missgynnade Gynnade Missgynnade

text: Abborre Elritsa Abborre Nejonögon Mört Nejonögon Gädda Simpor Simpor Lake Öring Öring Mört

text: HVMFS 2018:17

text: Steg 2

text: Referensvärden för varje indikator och elfiske räknas ut med multipel linjär regression och baseras på, i angivna fall, transformerade, värden av omgivningsvariablerna (tabell 7.8). Referensvärden beräknas med hjälp av linjära regressionsmodeller enligt formel 7.2, där intercept och regressionskoefficienter hämtas från tabell 7.9. (

text: HVMFS 2018:17

text: Y = a + b1 * X1 + … + bn * Xn,

text: Formel 7.2. Formel för beräkning av referensvärde för VIXmorf. a är intercept och b1 bn är regressionskoefficienter för omgivningsvariabler (X1 – Xn) enligt tabell 7.9.

text: HVMFS 2018:17

text: Tabell 7.8. Omgivningsvariabler för beräkning av referensvärden. (

text: HVMFS 2018:17

text: Variabel Enhet och eventuell transformering

text: Åbredd log10 (m) (vattendragsbredd) Avrinningsområdet area log10 (km ) Avrinningsområdets storlek, 1. 0,1-9 km i 5 klasser. 2 2. 10-99 km 3. 100-999 km 4. 1000-9999 km 5. ≥10 000 km X-koordinat (6 siffror) RT90-koordinaten för X dividerat med 10 000 Y-koordinat (6 siffror) RT90-koordinaten för Y dividerat med 10 000 o Årsmedeltemperatur 5 + lufttemperatur C enligt SMHI 1961-90 o Medeltemperatur i januari Lufttemperatur C enligt SMHI 1961-90 o Medeltemperatur i juli Lufttemperatur C enligt SMHI 1961-90 Provtagen yta log10 (m ) Antal utfisken Antal Andel sjö i avrinningsområdet, 1. 1 % av avrinningsområdet uppströms i 4 klasser: lokalen 2. 1-4,99 % 3. 5-9,99 % 4. ≥ 10 % Avstånd till närmsta sjö uppströms km, med en decimal upp till 10 km, sedan 10 km

text: HVMFS 2013:19

text: Minsta avstånd till sjö (upp- eller km, med en decimal upp till 10 km, sedan 10

text: Konsoliderad elektronisk nedströms) km utgåva

text: Uppdaterad 2019-01-01 Högsta kustlinjen 0 = under marina gränsen, 1 = över marina gränsen Populationstyp öring 0 = ej angivet eller strömlevande, 1 = vandrande från sjö eller hav Höjd över havet m Vattenhastighet, bedömd vid 1. Lugn ( 0,2 m/s) elfiske: 2. Strömmande (0,2-0,7 m/s)

text: 3. Stråkande/forsande ( 0,7 m/s)

text: HVMFS 2018:17

text: Tabell. 7.9. Intercept (konstanter) och regressionskoefficienter för uträkning av

text: referensvärden, samt förklarad variation (r ) och residualernas standardavvikelse avseende omgivningsvariabler. (

text: HVMFS 2018:17

text: Omgivnings- Tät- Tät- Täthet Andel Andel Andel Andel variabler het het gynnade rheofila gynnade rheo- missöring rheo- arter indi- indi- fila gynnade fila vider vider arter arter arter

text: Intercept -2,462 -1,432 1,546 -0,039 5,745 -1,526 -0,055 (konstant) Åbredd -0,527 -0,447 -0,202 -0,139 -0,172 Avrinnings- -0,135 0,151 -0,092 0,124 0,250 0,451 områdets area Avrinnings- 0,054 0,062 -0,185 -0,236 områdets storlek X-koordinat -0,048 0,098 0,106 Y-koordinat 0,112 0,167 0,027 0,141 0,074 Årsmedel- 0,031 0,052 0,104 0,217 temperatur Medel- -0,072 temperatur i januari Medeltemperat 0,170 0,055 -0,121 0,067 -0,152 -0,394 -0,565 ur i juli Provtagen yta -0,341 -0,370 0,069 0,131 0,327 Antal utfisken 0,098 0,083 0,033 0,067 Andel sjö i -0,051 -0,029 -0,125 -0,115 avrinningsområdet Avstånd till -0,011 -0,006 -0,012 0,012 0,023 närmsta sjö uppströms Minsta avstånd 0,016 0,021 -0,007 0,015 -0,012 till sjö Högsta 0,161 -0,142 -0,093 0,493 kustlinjen Populations- 0,434 0,394 -0,035 0,169 -0,053 -0,217 typ öring Höjd över 0,002 0,001 -0,001 0,001 -0,001 -0,004 -0,006 havet

text: Vatten- 0,049 0,036 -0,049 0,066 -0,049 -0,121

text: HVMFS 2013:19

text: hastighet Konsoliderad elektronisk 2 utgåva r -värde 0,426 0,377 0,154 0,279 0,166 0,276 0,211 Uppdaterad 2019-01-01 SDresid 0,399 0,383 0,260 0,213 0,297 0,572 0,724

text: HVMFS 2018:17

text: Steg 3

text: Beräkning av avvikelser från referensvärden (residualer): För varje indikator beräknas residualen som observerat värde minus referensvärde. (HVMFS

text: Steg 4

text: Beräkning av Z-värden: Residualerna räknas om till Z-värden via division med den indikatorspecifika standardavvikelsen (SDresid) av referensmaterialets residualer (tabell 7.9). (

text: HVMFS 2018:17

text: Steg 5

text: Omvandling till P-värden: Hämta ett P-värde (sannolikhetsvärde) för varje Z-värde via statistikprogram. Beroende på förväntat gensvar hos varje parameter utifrån riktning på påverkan hämtas antingen ett enkelsidigt P-värde för negativ respons, eller ett dubbelsidigt P-värde för respons med maximum eller minimum för intermediär påverkan. Vid beräkning av P-värden för täthet av öring, täthet av rheofila arter, andel rheofila individer, antal rheofila arter och antal missgynnade arter ska enkelsidigt P-värde användas. Vid beräkning av täthet av gynnade arter och andel gynnade individer ska dubbelsidiga P-värden användas. (

text: HVMFS 2018:17

text: Steg 6

text: Beräkning av index: VIXmorf beräknas som ett medelvärde av P-värdena för samtliga indikatorer vid varje elfisketillfälle. (

text: HVMFS 2018:17

text: 7.4 Klassgränser (

text: HVMFS 2018:17

text: 7.4.1 VIX (

text: HVMFS 2018:17

text: Statusklassificeringen utgår från huvudindexet VIX enligt tabell 7.10. Om status för VIX är hög eller god klassificeras den slutliga statusen i enlighet med detta. (

text: HVMFS 2018:17

text: Tabell 7.10. Klassgränser för VIX-värden. (

text: HVMFS 2018:17

text: Status VIX-värde

text: Osäkerhet Beräknas enligt formel 7.3

text: Hög 0,739≤VIX God 0,467≤VIX0,739

text: HVMFS 2013:19

text: Måttlig 0,274≤VIX0,467 Konsoliderad elektronisk utgåva Otillfredsställande 0,081≤VIX0,274 Uppdaterad 2019-01-01 Dålig VIX0,081

text: HVMFS 2018:17

text: Osäkerhet för VIX beräknas enligt formel 7.3.

text: Predikterad SD för VIX-index = 0,1318 + (0,0951 * transformerad andel sjö i avromr) + (-0,0039 * transformerad, kvadrerad altitud) + (-0,0348 * transformerat minsta avstånd till sjö) + (-0,0400 * transformerad provtagen area) + ( 0,0988 * transformerad avrinningsområdets storleksklass).

text: Formel 7.3. Formel för beräkning av osäkerheten för VIX. (

text: HVMFS 2018:17

text: 7.4.2 Sänkt status och stöd av sidoindex (

text: HVMFS 2018:17

text: Om VIX visar på måttlig, otillfredsställande eller dålig status enligt tabell 7.10 ska detta relateras till betydande påverkan enligt påverkansanalys. Om påverkansanalysen stöds av ett eller flera sidoindex (tabell 7.11) sätts status till måttlig, otillfredsställande eller dålig enligt VIX (tabell 7.10). (HVMFS

text: Tabell 7.11. Klassgränser (god-måttlig) för VIXsm, VIXh samt VIXmorf. (HVMFS

text: VIXsm VIXh VIXmorf Klassgräns för sänkt status 0,432 0,434 0,350

text: Bilaga 2

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk utgåva

text: BILAGA 2: BEDÖMNINGSGRUNDER FÖR FYSIKALISK- Uppdaterad 2019-01-01

text: 1 Näringsämnen i sjöar

text: Näringsämnen i sjöar ska i normalfallet klassificeras genom att parametern totalfosfor (tot-P) beräknas och uttrycks i EK enligt avsnitt 1.3 och utifrån klassgränserna i tabell 1.1 och 1.2. (

text: HVMFS 2018:17

text: ) Om tydliga indikationer däremot finns på att kvävehalten styr tillväxten och påverkar artsammansättningen i en ytvattenförekomst där det finns en väsentlig mänskligt orsakad kvävebelastning får vattenmyndigheten göra en expertbedömning av lämplig kvävehalt som gräns mellan god och måttlig status för kväve. I dessa fall bestäms status för kvalitetsfaktorn näringsämnen i sjöar av status för tot-P eller status för kvävehalt beroende på vilken som är sämst.

text: 1.2 Krav på underlagsdata

text: För att bedömningsgrunderna för näringsämnen i sjöar ska kunna tillämpas ska analyser av tot-P ha utförts enligt SS-EN ISO 6878 alternativt SS-EN ISO 15681 eller med annan metod som ger likvärdiga resultat. Om kväve klassificeras ska analyser för de olika fraktionerna, beroende på vilken som används, ha utförts enligt följande standarder eller med metod som ger likvärdiga resultat: Ammoniumkväve enligt SIS 028134, nitratkväve och nitritkväve enligt SS-EN ISO 13395 samt totalkväve enligt SS-EN ISO 11905- 1. För näringsfattiga sjöar (tot-P 25 µg/l) ska rapporteringsgränsen för totalfosfor och nitrit+nitrat vara 1 µg/l och för ammonium 3 µg/l. Bedömningen ska göras på ytvattenprover motsvarande höstcirkulationen, helårsmedelvärde eller augustiprov. Med höstcirkulationen avses en ytvattentemperaturen på eller under 8 °C och med helårsmedelvärdet avses medelvärdet av minst fyra prover varav minst ett från varje årstid. Vid beräkningen ska användas ett medelvärde på vattnets absorbans och turbiditet för samma tidsperiod som tot-P har uppmätts. Värdet på Alt (sjöns höjd över havet (m)) ska vara 1 eller större.

text: HVMFS 2018:17

text: 1.3 Totalfosfor i sjöar

text: 1.3.1 Klassificering

text: Steg 1

text: Formel 1.1 och 1.2 nedan avser data från höstcirkulationen eller från hela året.

text: HVMFS 2018:17

text: Beräkna referensvärde för tot-P (ref-P) enligt formel 1.1.

text: Lydelse enligt

text: HVMFS 2018:17

text: . Senaste tidigare lydelse

text: HVMFS 2015:4

text: HVMFS 2013:19

text: log10(ref-P)1.1 = 1,425 + 0,162*log10AbsF + 0,482 * log10Turb – 0,128*log10Alt Konsoliderad elektronisk (

text: HVMFS 2018:17

text: ) utgåva Uppdaterad 2019-01-01 Formel 1.1. Formel för att beräkna referensvärde för tot-P. ref-P = referensvärde (tot-P µg/l), AbsF = absorbans vid 420 nm i 5 cm kuvett, Turb = Turbiditet i FNU, Alt = sjöns höjd över havet (m). (

text: HVMFS 2018:17

text: ) Alternativ metod: För äldre data som saknar turbiditetsmätningar eller om det kan misstänkas att turbiditeten påverkas påtagligt av båda kort- och långsiktig mänsklig aktivitet inkluderat övergödning ska användas formel 1.2. Även i kalkade vatten ska användas formel 1.2. (

text: HVMFS 2018:17

text: ) log10(ref-P)1.2 = 1,76 + 0,338*log10AbsF – 0,213*log10Alt (

text: HVMFS 2018:17

text: ) Formel 1.2. Förenklad formel för att beräkna referensvärdet för tot-P. Om endast data finns från augusti ska formler 1.3 och 1.4 användas.

text: HVMFS 2018:17

text: log10(ref-P)1.3 = 1,437 + 0,250*log10AbsF + 0,536*log10Turb – 0,120*log10Alt (

text: HVMFS 2018:17

text: ) Formel 1.3. Formel för att beräkna referensvärdet för tot-P för augustivärden.

text: HVMFS 2018:17

text: log10(ref-P)1.4 = 2,247 + 0,530*log10AbsF – 0,339*log10Alt (HVMFS

text: Formel 1.4. Förenklad formel för att beräkna referensvärdet för tot-P för augustivärden. (

text: HVMFS 2018:17

text: ) Beräkningen i formlerna 1.1 till 1.4 är baserad på mätning av absorbans vid 420 nm med 5 cm kyvett. Har mätning gjort med annan våglängd eller kyvettlängd ska en lämplig omräkningsfaktor användas. (

text: HVMFS 2018:17

text: Steg 2

text: Klassificering av tot-P EK beräknas enligt följande:

text: EK = referensvärde / observerad tot-P

text: Erhållen EK jämförs med klassgränserna i tabell 1.1.

text: 1.3.2 Klassgränser

text: Status Klassgräns (EK-värde)

text: Hög 0,7≤EK

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk utgåva God 0,5≤EK0,7 Uppdaterad 2019-01-01 Måttlig 0,3≤EK0,5

text: Otillfredsställande 0,2≤EK0,3 Dålig EK0,2

text: Klassgränser i µg/l beräknas som referensvärde / klassgräns (EK-värde).

text: 2 Näringsämnen i vattendrag

text: Näringsämnen i vattendrag ska i normalfallet klassificeras genom att parametern totalfosfor (tot-P) beräknas och uttrycks i EK enligt avsnitt 2.3 och utifrån klassgränserna i tabell 2.1. Om tydliga indikationer däremot finns på att kvävehalten styr tillväxten och påverkar artsammansättningen i en ytvattenförekomst där det finns en väsentlig mänskligt orsakad kvävebelastning får vattenmyndigheten göra en expertbedömning av lämplig kvävehalt som gräns mellan god och måttlig status för kväve. I dessa fall bestäms status för kvalitetsfaktorn näringsämnen i vattendrag av status för tot-P eller status för kvävehalt beroende på vilken som är sämst.

text: 2.2 Krav på underlagsdata

text: För att en klassificering med bedömningsgrunderna för näringsämnen i vattendrag ska kunna göras ska analyser av tot-P ha utförts enligt SS-EN ISO 6878 alternativt SS-EN ISO 15681 eller med annan metod som ger likvärdiga resultat. Om kväve klassificeras ska analyser för de olika fraktionerna, beroende på vilken som används, ha utförts enligt följande standarder eller med annan metod som ger likvärdiga resultat: Ammoniumkväve enligt SIS 028134, nitratkväve och nitritkväve enligt SS-EN ISO 13395 samt totalkväve enligt SS- EN ISO 11905-1. Vid beräkning ska medelvärde av AbsF, Ca, Mg och Cl användas, och vara för samma tidsperiod som de halter av tot-P det görs bedömning för. (

text: HVMFS 2018:17

text: 2.3 Totalfosfor i vattendrag

text: 2.3.1 Klassificering

text: Steg 1

text: Referensvärde för tot-P (ref-P) beräknas enligt formel 2.1.

text: ∗ ∗ 𝑙𝑜𝑔10(𝑟𝑒𝑓 − 𝑃) = 1,5330 + 0,240 ∗ 𝑙𝑜𝑔10(𝐶𝑎 ∗ 𝑀𝑔 ) + 0,301 ∗ log(𝐴𝑏𝑠𝐹) − 0,012√ℎö𝑗𝑑

text: HVMFS 2013:19

text: Formel 2.1. Formel för att beräkna referensvärdet för tot-P. ref-P = referensvärde (total- Konsoliderad elektronisk P µg/l), Ca*Mg* = icke marina baskatjoner (mekv/l), AbsF = absorbans mätt vid 420 nm utgåva i 5 cm kuvett, höjd = provtagningsstationens höjd över havet (höjd1m). Uppdaterad 2019-01-01 Icke marina baskatjoner beräknas enligt: Ca*Mg* = Ca + Mg – 0,235*Cl där alla koncentrationer anges som mekv/l

text: Förenklad metod

text: Om det inte finns data för baskatjoner och kloridjoner i ytvattenförekomsten ska formel 2.2 användas för att beräkna referensvärdet.

text: 𝑙𝑜𝑔10(𝑟𝑒𝑓 − 𝑃) = 1,380 + 0,240 ∗ 𝑙𝑜𝑔10(𝐴𝑏𝑠𝐹) − 0,0143√ℎö𝑗𝑑

text: Formel 2.2. Förenklad formel för att beräkna referensvärdet för tot-P.

text: Beräkningen i formel 2.1 och 2.2 är baserad på mätning av absorbans vid 420 nm med 5 cm kuvett. Har mätningen gjorts vid 436 nm per meter ska värdet för AbsF multipliceras med faktorn 1,26 för att erhålla ett värde motsvarande mätning vid 420nm i 5 cm kuvett.

text: Då den förenklade metoden är mindre säker får den endast användas för klassificering om den uppmätta koncentrationen av tot-P är mer än 8 µg/l från någon klassgräns i µg/l beräknad enligt avsnitt 2.4. I annat fall ska den ursprungliga beräkningsmetoden för referensvärde användas för klassificeringen.

text: För ytvattenförekomster där det finns mer än 10 % jordbruksmark i tillrinningsområdet ska referensvärdet (ref-Pjo) beräknas enligt formel 2.3. Alternativt används framräknade referensvärden från andra modeller som också tar hänsyn till eventuell retention uppströms ytvattenförekomsten. Beräkning av referensvärde enligt formel 2.3 får även göras för ytvattenförekomster med mindre än 10 % jordbruksmark i tillrinningsområdet.

text: ref-Pjo = (Pjo * Ajo*0.5 + ref-P*(100 – Ajo))/100

text: Formel 2.3. Formel för att beräkna referensvärde för tot-P vid jordbrukspåverkan. ref-Pjo är det sammanviktade referensvärdet (tot-P µg/l) i områden med jordbruksmark, Pjo är referensvärdet (tot-P µg/l) för jordbruksmark, Ajo är andel jordbruksmark (%) i området, ref-P är referensvärdet för “icke jordbruksmark” enligt formel 2.1 eller 2.2., 0.5 är en specifik faktor för viktning i statusklassificeringen.

text: Referensvärdet för jordbruksmark Pjo är relaterat till jordart och utlakningsregion samt är beräknat för varje delavrinningsområde för respektive vattenförekomst. Referensvärden ska beräknas och tillhandahållas genom datavärd. (

text: HVMFS 2018:17

text: Steg 2

text: Klassificering av tot-P

text: Den ekologiska kvalitetskvoten (EK) beräknas enligt följande:

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk EK = beräknat referensvärde (ref-P alt. ref-Pjo) / observerad tot-P utgåva Uppdaterad 2019-01-01 Erhållen EK jämförs med klassgränserna i tabell 2.1.

text: 2.3.2 Klassgränser

text: Status EK-värde

text: Hög 0,7≤EK

text: God 0,5≤EK 0,7 Måttlig 0,3≤EK0,5 Otillfredsställande 0,2≤EK0,3

text: Dålig EK0,2

text: Klassgränser i µg/l beräknas som referensvärde/klassgräns (EK-värde).

text: 3 Siktdjup i sjöar

text: 3.1 Kvalitetsfaktor

text: Siktdjup i sjöar ska klassificeras enligt avsnitt 3.3 och utifrån klassgränserna i tabell 3.1.

text: 3.2 Krav på underlagsdata

text: För att en klassificering med bedömningsgrunderna för siktdjup i sjöar ska kunna göras ska provtagning ha gjorts enligt SS-EN ISO 7027 (del 2, 2.2) eller med annan metod som ger likvärdiga resultat. Beräkningsperioden är minst ett år när mer än fyra mätvärden finns från perioden maj-oktober och tre år när mätning endast sker i augusti. Om vattnets absorbans används för att beräkna ett referensvärde för siktdjupet ska absorbansen mätas på filtrerat prov enligt SS-EN ISO 7887:2012. I första hand ska mätning ske i 5 cm kyvett vid 420 nm. Om mätning skett vid annan lämplig våglängd eller uppgifter endast finns om vattnets färgtal så kan lämplig omräkningsfaktor användas. Vid beräkningen använd ett medelvärde på vattnets absorbans för samma tidsperiod som siktdjupet har uppmätts, d.v.s. en beräkningsperiod om minst ett år om mer än fyra mätningar har skett under perioden maj-oktober eller för tre år om mätningar endast skett i augusti.

text: HVMFS 2018:17

text: HVMFS 2013:19

text: 3.3 Siktdjup

text: Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2019-01-01 3.3.1 Klassificering

text: Steg 1

text: Beräkna referensvärdet för siktdjup i första hand genom att använda siktdjupsvärden för sjön från perioder före en eventuell påverkan. I andra hand enligt formel 3.1. log10 (SDref ) = 0,678 – 0,116*log10(AbsF) – 0,471*log10(klorof) Formel 3.1. Formel för att beräkna referensvärde för siktdjup. SDref = referensvärde för siktdjup (m), AbsF = absorbans mätt på filtrerat prov vid 420 nm (per 5 cm kuvett), klorof = referensvärde för klorofyllkoncentration (klorofyll a µg/l) (tas från bedömningsgrunden för växtplankton, bilaga 1, avsnitt 1.8). Beräkna därefter referensvärdet för siktdjup genom antiloggning enligt följande formel. (

text: HVMFS 2018:17

text: SDref = 10(log10 (SDref)) (

text: HVMFS 2018:17

text: ) Har mätningen av absorbans gjorts vid annan lämplig våglängd eller om endast vattnets färgtal finns tillgängligt kan lämplig omräkningsfaktor användas. (

text: HVMFS 2018:17

text: Steg 2

text: Klassificering av siktdjup EK beräknas enligt följande: EK = observerat siktdjup / referensvärde

text: 3.3.2 Klassgränser

text: Status EK-värde

text: Hög 0,67≤EK God 0,50≤EK0,67 Måttlig 0,33≤EK0,50 Otillfredsställande 0,25≤EK0,33 Dålig EK0,25

text: 4 Syrgas i sjöar och vattendrag (

text: HVMFS 2018:17

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk utgåva 4.1 Kvalitetsfaktor Uppdaterad 2019-01-01 Syrgas i sjöar och vattendrag ska klassificeras enligt avsnitt 4.3 och utifrån klassgränserna i tabell 4.1. (

text: HVMFS 2018:17

text: 4.2 Krav på underlagsdata

text: För att en klassificering med bedömningsgrunderna för syrgas i sjöar och vattendrag ska kunna göras ska provtagning och analys ha utförts enligt SS EN 25813 alternativt SS EN 25814 eller med annan metod som ger likvärdiga resultat. Provtagning ska ske i den djupaste delen eller de djupaste delarna i sjön beroende på sjöns morfometri. Provtagning i skiktade sjöar ska ske under sommarstagnationen. I sjöar där hela vattenmassan ofta omblandas under året ska provtagning ske under sensommaren. I vattendrag ska provtagning framförallt ske om man misstänker att vattnet har låga syrgaser eller för att säkerställa goda syrgasförhållanden om vattnet innehåller syrgaskrävande organismer, t.ex. vissa fiskarter. Provtagning ska företrädesvis ske i lugnflytande delar. Kraftigt strömmande vatten och eventuella fall bör undvikas. I de fall det finns dokumenterad kännedom om betydande påverkan på sjön eller vattendraget genom belastning av näringsämnen, organiskt material eller annan belastning som kan påverka syrgasförhållandena i sjön ska denna kunskap användas vid framtagande av provtagningsprogram. Vid bedömningar av syrgasförhållandena ska minimivärdet under en mätperiod användas för att säkerställa att vattnets ekosystem inklusive fisksamhälle inte är utsatt för påverkan orsakad av låga syrgashalter. (

text: HVMFS 2018:17

text: 4.3 Syrgaskoncentration

text: 4.3.1 Klassificering

text: Vid bedömningar av syrgasförhållanden ska sjöar och vattendrag där fisksamhället huvudsakligen består av salmonider, dvs. laxartade fiskar som lax, öring, röding, regnbåge och harr, vilka generellt sett är mer syrgaskrävande än många andra fiskarter skiljas från övriga vatten. Även vatten med andra fiskar eller organismer som har stora krav på syrgashalten i vattnet ska bedömas som vatten med salmonider. Detta gäller till exempel om gös är en viktig fiskart i vattnet. (

text: HVMFS 2018:17

text: Steg 1

text: Beräkna status utgående från lägsta uppmätta värde för årets provtagning enligt tabell 4.1. (

text: HVMFS 2018:17

text: Status Syrgaskoncentration (mg/l)

text: HVMFS 2013:19

text: Hög Syrgas ≥ 7 (8) ≥ 9 Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2019-01-01 God ≥ 5 syrgas 7 7-9 Måttlig ≥ 4 syrgas 5 6-7

text: Otillfredsställande ≥ 2 syrgas 4 4-6

text: Dålig Syrgas 2 4

text: HVMFS 2018:17

text: Steg 2

text: Är vattnets status måttlig eller sämre med avseende på statusklassificering av syrgaskoncentration i tabell 4.1 ska omfattningen av de observerade syrgasförhållandena undersökas och dokumenteras. Detta ska ske såväl om det endast är vid enstaka tillfällen som låga syrgasförhållanden uppträder eller om det är regelbundet förekommande problem vid t.ex. sommarstagnationen under sensommaren eller under senvintern när sjön har varit istäckt under en längre tid. Det ska även fastställas om problemen uppträder endast i en mindre del av vattnet, t.ex. i en begränsad djuphåla eller om problemen är mer omfattande över större arealer. (

text: HVMFS 2018:17

text: 5 Försurning i ej kalkade eller ej kalkpåverkade sjöar (HVMFS

text: För att klassificera försurning i sjöar ska då det finns modellering med - MAGIC-modellen för ytvattenförekomsten modellerat referenstillstånd för år 1860 jämföras med dagens tillstånd och den pH-förändring som har beräknats med tabell 5.1. Om det saknas en modellering av MAGIC för en ytvattenförekomst ska försurningspåverkan klassificeras från en likvärdig ytvattenförekomst i det webbaserade verktyget MAGIC-bibliotek. (HVMFS

text: 5.2 Krav på underlagsdata

text: För att MAGIC-biblioteket ska kunna tillämpas behövs följande uppgifter:  de vattenkemiska parametrarna: pH, SO4, Cl, Ca, Mg och DOC, dissolved organic carbon eller TOC, total organic carbon för ett år efter 1990,  X- och Y-koordinat för ytvattenförekomsten i Sveriges rikes nät, RT90,  avrinningen till ytvattenförekomsten i m/år avrinningsområde, och  för sjöar även sjöns area. Klassificeringen för sjöar ska göras på halter motsvarande medianvärden. För att BDM ska kunna tillämpas ska ANC (acid neutralizing capacity) och DOC (dissolved organic carbon) eller TOC (total organic carbon) under basflöde och i tidsserie under vårfloden finnas tillgängliga. För att pBDM ska kunna tillämpas ska ANC och DOC eller TOC under vinterbasflöde finnas tillgängligt.

text: 5.3 pH-förändring i sjöar

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk utgåva 5.3.1 Klassgränser Uppdaterad 2019-01-01 Tabell 5.1. Klassgränser för klassificering av försurningspåverkan i sjöar.

text: Klass pH-förändring Status

text: 1 0,2 Hög status

text: 2 0,2-0,4 God status

text: 3 0,4-0,6 Måttlig status

text: 4 0,6-0,8 Otillfredsställande status

text: 5 0,8 Dålig status

text: Klassgränser enligt tabell 5.1 används för statusklassificering.

text: 6 Försurning i ej kalkade eller ej kalkpåverkade vattendrag (

text: HVMFS 2018:17

text: För att klassificera försurning i vattendrag ska då det finns modellering med MAGIC-modellen för ytvattenförekomsten modellerat referenstillstånd för år 1860 jämföras med dagens tillstånd och den pH förändring som har beräknats med tabell 6.1. Om det saknas en modellering av MAGIC för en ytvattenförekomst ska försurningspåverkan klassificeras från en likvärdig ytvattenförekomst i det webbaserade verktyget MAGIC-bibliotek. (HVMFS

text: 6.2 Krav på underlagsdata

text: För att MAGIC-biblioteket ska kunna tillämpas behövs följande uppgifter:  de vattenkemiska parametrarna: pH, SO4, Cl, Ca, Mg och DOC, dissolved organic carbon eller TOC, total organic carbon för ett år efter 1990,  X- och Y-koordinat för ytvattenförekomsten i Sveriges rikes nät, RT90, och  avrinningen till ytvattenförekomsten i m/år avrinningsområde. Klassificeringen för vattendrag ska göras på flödesvägt medelvärde. För att BDM ska kunna tillämpas ska ANC (acid neutralizing capacity) och DOC (dissolved organic carbon) eller TOC (total organic carbon) under basflöde och i tidsserie under vårfloden finnas tillgängliga. För att pBDM ska kunna tillämpas ska ANC och DOC eller TOC under vinterbasflöde finnas tillgängligt.

text: HVMFS 2013:19

text: 6.3 pH-förändring i vattendrag

text: Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2019-01-01 6.3.1 Klassgränser

text: Klass pH-förändring Status

text: 1 0,2 Hög status

text: 2 0,2-0,4 God status

text: 3 0,4-0,6 Måttlig status

text: 4 0,6-0,8 Otillfredsställande status

text: 5 0,8 Dålig status

text: Klassgränser enligt tabell 6.1 används för statusklassificering med undantag för bedömning med BDM att om pH under episoden befinner sig mellan 4,6 och 5,4 betraktas även klass 2 (0,2-0,4 pH-enheter) som måttlig status.

text: 7.1 Klassificering

text: Klassificering av särskilda förorenande ämnen ska göras för de ämnen angivna i tabell 1 som släpps ut i betydande mängd i ytvattenförekomsten, eller i betydande mängd tillförs på annat sätt. Vid klassificering ska de värden för respektive ämne användas som anges i samma tabell.(

text: HVMFS 2018:17

text: ) Kvalitetsfaktorn särskilda förorenande ämnen ska klassificeras som god status om övervakningsresultatet visar att värdet angivet i tabell 1 för något av de aktuella ämnena inte överskrids vid någon övervakningsstation och med måttlig status om värdet för något av de aktuella ämnena överskrids vid någon övervakningsstation. (

text: HVMFS 2018:17

text: ) För det fall vattenmyndigheten identifierar ytterligare ämnen som släpps ut i betydande mängd i en ytvattenförekomst, eller tillförs i betydande mängd på annat sätt, ska detta rapporteras till Havs- och vattenmyndigheten för ställningstagande till om dessa ska föras in i tabell 1. (

text: HVMFS 2018:17

text: 7.2 Bedömningsgrunder för särskilda förorenande ämnen i

text: HVMFS 2013:19

text: 19 20 Konsoliderad elektronisk

text: inlandsytvatten .

text: utgåva Uppdaterad 2019-01-01

text: Värdena för vatten uttrycks i tabell 1 som totala koncentrationer i hela vattenprovet, med undantag för koppar, zink, krom, arsenik och uran; dessa avser upplöst koncentration, d.v.s. den upplösta fasen i ett vattenprov som erhållits genom filtrering genom ett 0,45 μm-filter, eller motsvarande förbehandling. För metallerna koppar och zink avses biotillgänglig koncentration. Vattenmyndigheten får därför ta hänsyn till vattnets hårdhet, dess pH-värde, löst organiskt kol eller andra parametrar för vattenkvalitet som påverkar dessa ämnens biotillgänglighet i vatten. De biotillgängliga koncentrationerna ska i så fall fastställas med hjälp av lämpliga modeller för biotillgänglighet. (

text: HVMFS 2018:17

text: ) För arsenik, uran och zink i vatten samt koppar i sediment är värdena framtagna för att hänsyn ska tas till naturlig bakgrund, om den naturliga bakgrunden hindrar efterlevnad av värdena i tabell 1. (

text: HVMFS 2018:17

text: ) Värdena för sediment avser sediment med 5 % organiskt kol. Vid avvikande kolhalt hos sedimentet multipliceras analyserad koncentration med [5/(aktuell organisk kolhalt i %)] före jämförelsen med värdet i tabell 1. (

text: HVMFS 2018:17

text: Tabell 1. Bedömningsgrunder för särskilda förorenande ämnen i inlandsytvatten. För vatten (årsmedelvärden och maximal tillåten koncentration) avses enheten μg/l, för sediment enheten μg/kg torrvikt och för biota enheten μg/kg våtvikt. Värden för biota avser fisk om inget annat anges. (

text: HVMFS 2018:17

text: Ämne God status

text: Ammoniak 7664-41-7 1,0 6,8 (NH3-N) ( ) Arsenik och 7440-38-2 0,50 7,9 arsenikföreningar ( ) Bentazon 25057-89-0 27 4 700 Bisfenol A 80-05-7 1,6 2,7 Bronopol 52-51-7 0,7 C14-17 85535-85-9 1 kloralkaner, MCCP Ciprofloxacin 85721-33-1 0,1

text: Inlandsytvatten omfattar vattendrag och sjöar och därmed sammanhängande konstgjorda eller kraftigt modifierade ytvattenförekomster. Införd genom

text: HVMFS 2015:4

text: . Med biotillgänglig avses här den del av den lösta halten som beräknas tas upp av vattenlevande organismer.

text: HVMFS 2013:19

text: Ämne God status

text: Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2019-01-01 1

text: Dekametylcyklo- 541-02-6 11 000 830 pentasiloxan, D5 Diflufenikan 83164-33-4 0,01 Diklofenak 15307-86-5 0,1 Diklorprop-P 15165-67-0 10 17-alfa- 57-63-6 0,000035 etinylöstradiol Glyfosat 1071-83-6 100 Imidakloprid 138261-41-3 0,005 Kloridazon 1698-60-8 10 Koppar och 7440-50-8 0,5 bio- 36 000 kopparföreningar tillgängligt ( ) Krom och 1333-82-0; 3,4 kromföreningar 7775-11-3; 10588-01-9; 7789-09-5; 7778-50-9 MCPA 94-74-6 1 Mekoprop 7085-19-0 20 Mekoprop-P 16484-77-8 Metribuzin 21087-64-9 0,08 Metsulfuron- 74223-64-6 0,02 metyl Nitrat (NO3-N) 14797-55-8 2 200 11 000 Nonylfenol- 0,3 NPetoxilater( ) TEQ Oktametylcyklo- 556-67-2 15 830 tetrasiloxan, D4 Polyklorerade ( ) 125 bifenyler, PCB, ej dioxinlika Poly- och ( ) 0,09 perfluorerade alkylsubstanser, PFAS11 ( ) Pirimikarb 23103-98-2 0,09 Sulfusulfuron 141776-32-1 0,05 Triklosan 3380-34-5 0,1 Uran ( ) 7440-61-1 0,17 8,6 Zink ( ) 7440-66-6 5,5 biotillgängligt

text: Ämne God status

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk utgåva CAS ( ) Års-medel- Maximal Sedi- Biota Uppdaterad 2019-01-01

text: värde ( ) tillåten ment koncentration ( )

text: 17-beta-östradiol 50-28-2 0,0004 (1) CAS: Chemical Abstracts Service. Avser kemiskt identifieringsnummer. (2) Denna parameter är ett värde uttryckt som ett medelvärde på årsnivå. (3) Denna parameter är ett värde uttryckt som maximal tillåten koncentration, uppmätt vid ett enskilt mättillfälle. Vattenmyndigheterna får, i enlighet med förfarande uttryckt i bilaga I del B punkt 2 stycke 2 i direktiv

text: , dock tillämpa statistiska metoder för bedömning av efterlevnaden av dessa värden. (4) Halt ammoniak, uttryckt som ammoniakkväve (NH3-N), beräknas utifrån halt ammoniumkväve (NH4-N), temperatur och pH: – Halt NH3-N = fraktion NH3-N * halt NH4-N – Fraktion NH3-N = 1/(10^(pKa-pH)+1) – pKa = 0,0901821 + 2729,92 / T (T = temperatur uttryckt i Kelvin). (5) Vid tillämpning av värdet ska hänsyn tas till naturlig bakgrund. Naturlig bakgrundskoncentration subtraheras från uppmätt koncentration före jämförelsen mot värdet i tabellen. (

text: HVMFS 2018:17

text: ) (6) Total koncentration nonylfenol (NP) och NP-ekvivalenter beräknas enligt följande formel: Total koncentration = Σ(Cx * TEF). TEF-värden: NP = 1; NP1EO = 0,5; NP2EO = 0,5; NPnEO (3 ≥ n ≤ 8) = 0,5; NPnEO (n ≥ 9) = 0,005; NP1EC = 0,005; NP2EC = 0,005. (

text: HVMFS 2015:4

text: ) (7) Kongener CB 28, 52, 101, 138, 153 och 180. Värdet avser muskel av fisk. För diadroma fiskarter, d.v.s. fiskarter som vandrar mellan havs- och inlandsvatten under sin livscykel, används istället värdet som anges i tabell 1 i bilaga 5, avsnitt 4.2. För ål används istället värdet 300 μg/kg. (

text: HVMFS 2018:17

text: ) (8) Värdet för PFAS11 avser de dricksvattenförekomster som har identifierats i enlighet med

text: 3 kap. 2 § förordningen (2004:660)

text: om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön. Värdet får inte överskridas i vattenförekomsten i den punkt som är representativ för råvattenintag. (

text: HVMFS 2018:17

text: ) (9) Summan av följande kongener: Perfluoroktansulfonsyra (PFOS) 1763-23-1; Perfluorbutansulfonat (PFBS) 375-73-5; Perfluorhexansulfonat (PFHxS) 355-46-4; Fluortelomersulfonat (6:2 FTS) 27619-97-2; Perfluorbutanoat (PFBA) 375-22-4; Perfluorpentanoat (PFPeA) 2706-90-3; Perfluorhexanoat (PFHxA) 307-24-4; Perfluorheptanoat (PFHpA) 375-85-9; Perfluoroktanoat (PFOA) 335-67-1; Perfluornonanoat (PFNA) 375-95-1; Perfluordekanoat (PFDA) 335-76-2. (HVMFS

text: HVMFS 2013:19

text: Bilaga 3

text: Konsoliderad elektronisk utgåva

text: Uppdaterad 2019-01-01 BILAGA 3: BEDÖMNINGSGRUNDER FÖR

text: I avsnitt 2-10 anges de kvalitetsfaktorer och underliggande parametrar som ska användas för fastställande av hydromorfologisk status.

text: S ∗ D Status = ∑ ( ) 𝑉 V

text: Lydelse enligt

text: HVMFS 2018:17

text: . Senaste tidigare lydelse

text: HVMFS 2016:31

text: HVMFS 2013:19

text: Figur 1 Flödesschema för klassificering av de hydromorfologiska kvalitetsfaktorerna enligt 1.2.

text: 1.3 Referensförhållanden

text: Vid klassificering av de hydromorfologiska kvalitetsfaktorerna är utgångspunkten ytvattenförekomstens referensförhållande. Referensförhållandet för konnektivitet, hydrologisk regim/hydrografiska villkor samt morfologiskt tillstånd faställs specifikt för vattenförekomsten eller för en grupp av ytvattenförekomster av samma hydromorfologiska typ. I första hand ska historisk mätdata som beskriver de hydromorfologiska funktionerna och strukturerna före de mänskligt framkallade förändringarna användas för att beskriva referensförhållandet. Som stöd för att fastställa referensförhållanden för väsentliga hydromorfologiska funktioner och strukturer kan hydromorfologiska typer användas, se avsnitt 12. Varje hydromorfologisk typ representerar en uppsättning med specifika hydromorfologiska funktioner och strukturer som skapar de fysiska förutsättningarna för ekologisk status. Delar eller hela referensförhållandet kan vara baserad på modellberäkningar eller andra prediktiva modeller.

text: 2. Konnektivitet i vattendrag

text: 2.1.1 Beskrivning

text: Begreppet konnektivitet i vatten beskrivs som möjligheten till spridning och fria passager för djur, växter, sediment och organiskt material i uppströms och nedströms riktning samt från vattendraget till omgivande landområden, i relation till referensförhållandena. Bristande konnektivitet för sediment och organiskt material ingår inte i kvalitetsfaktorn konnektivitet eftersom konsekvensen av denna påverkan

text: HVMFS 2013:19

text: beaktas genom de morfologiska kvalitetsfaktorerna. Kvalitetsfaktorn Konsoliderad elektronisk konnektivitet ska därför enbart bedömas utifrån dess effekter på de biologiska utgåva Uppdaterad 2019-01-01 kvalitetsfaktorerna för vattendrag.

text: 2.1.2 Klassificering

text: Kvalitetsfaktorn konnektivitet i vattendrag ska klassificeras utifrån parametrarna konnektivitet i uppströms- och nedströmsriktning och konnektivitet i sidled till närområde och svämplan enligt avsnitt 2.2 och 2.3. Bristande konnektivitet på grund av artificiella barriärer behöver inte innebära att barriären ligger inom ytvattenförekomsten. Bedömning av bristande konnektivitet i den aktuella ytvattenförekomsten ska utgå från de biologiska kvalitetsfaktorerna även om den artificiella barriären ligger i en annan ytvattenförekomst. Vid sammanvägningen av parametrarna konnektivitet i uppströms- och nedströmsriktning och konnektivitet i sidled till närområde och svämplan i vattendrag till kvalitetsfaktorn konnektivitet ska den parameter vara utslagsgivande som har sämst status.

text: 2.2.1 Beskrivning

text: Konnektivitet i uppströms och nedströms riktning i vattendrag beskrivs som möjligheten för akvatiska organismer eller landlevande organismer med del av sin livscykel i ytvattenförekomsten, att förflytta sig i vattendragsfåran i uppströms- och nedströmsriktning eller från vattendragsfåran till anslutande sjö eller biflöden. Som biflöde får i detta sammanhang räknas vattendrag som mynnar i, eller i direkt uppströms anslutning till den ytvattenförekomst som ska bedömas.

text: 2.2.2 Klassificering

text: Konnektivitet i uppströms och nedströms riktning i vattendrag ska i första hand bedömas utifrån de fiskarter med vandringsbehov som förekommer i ytvattenförekomsten enligt referensförhållandet. Bedömning av status ska utgå ifrån procent av de vandringsbenägna fiskarter enligt tabell 11.1 som ska förekomma i ytvattenförekomsten enligt referensförhållandet eller som har begränsade möjligheter att förflytta sig inom eller mellan ytvattenförekomster så att artens åldersstruktur, fortplantning eller utveckling väsentligt påverkas. Klassificering av status för konnektivitet i uppströms och nedströms riktning i vattendrag kan utgå från hela ytvattenförekomsten eller delar av en ytvattenförekomst enligt 1.1.

text: 2.2.3 Klassgränser för konnektivitet i uppströms och nedströms riktning

text: Tabell 2.1. Klassgränser för konnektivitet i uppströms och nedströms riktning i

text: HVMFS 2013:19

text: vattendrag med utgångspunkt från vandringsbenägna fiskarter. Konsoliderad elektronisk

text: utgåva Status Klass Konnektivitet för fiskarter i uppströms och nedströms Uppdaterad 2019-01-01 riktning

text: Dålig 1 mer än 95 % av de vandringsbenägna fiskarterna enligt referensförhållandet saknas på grund av bristande konnektivitet i uppströms och nedströms riktning eller saknar möjlighet att vandra inom eller genom ytvattenförekomsten. Mindre än 5 % av vandringsbenägna fiskarter enligt referensförhållandet, kan passera artificiella barriärer som påverkar ytvattenförekomsten.

text: 2.3.1 Beskrivning

text: Konnektivitet i sidled till närområde och svämplan i vattendrag beskrivs som möjligheten för akvatiska organismer och landlevande organismer, med del av sin livscykel i ytvattenförekomsten, att förflytta sig mellan vattendragsfåran och närområdet eller mellan vattendragsfåran och svämplanet om sådant förekommer runt ytvattenförekomsten enligt referensförhållandet.

text: 2.3.2 Klassificering

text: HVMFS 2013:19

text: Klassificering av konnektivitet i sidled till närområde och svämplan i Konsoliderad elektronisk vattendrag ska utgå från hela ytvattenförekomstens längd eller summerad

text: utgåva

text: Uppdaterad 2019-01-01 sammanställning av delar av en ytvattenförekomst enligt 1.1.

text: 2.3.3 Klassgränser för konnektivitet i sidled till närområde och svämplan

text: Hög 5 högst 5 % av vattendragets närområde utgörs av aktivt brukad mark eller anlagda ytor eller, i mindre än 5 % av vattendragsfårans kanter eller närområde förekommer artificiella strukturer som leder till bristande konnektivitet till närområde.

text: Måttlig 3 mer än 15 % men högst 35 % av vattendragets närområde utgörs av aktivt brukad mark eller anlagda ytor eller, i mer än 15 % men högst 35 % av vattendragsfårans kanter eller närområde förekommer artificiella strukturer som leder till bristande konnektivitet till närområde.

text: Otillfredsställande 2 mer än 35 % men högst 75 % av vattendragets närområde utgörs av aktivt brukad mark eller anlagda ytor eller, i mer än 35 % men högst 75 % av vattendragsfårans kanter eller närområde förekommer artificiella strukturer som leder till bristande konnektivitet till närområde.

text: Dålig 1 mer än 75 % av vattendragets närområde utgörs av aktivt brukad mark eller anlagda ytor eller, i mer än 75 % av vattendragsfårans kanter eller närområde förekommer artificiella strukturer som leder till bristande konnektivitet till närområde.

text: 3. Hydrologisk regim i vattendrag

text: 3.1.1 Beskrivning

text: Kvalitetsfaktorn hydrologisk regim i vattendrag beskrivs som det hydrologiska tillstånd en ytvattenförekomst uppvisar avseende

text: vattenflödesvolym, vattenflödesdynamik och tillgänglig flödeseffekt relativt

text: HVMFS 2013:19

text: referensförhållandet. (

text: HVMFS 2016:31

text: 3.1.2 Klassificering

text: Kvalitetsfaktorn hydrologisk regim i vattendrag ska klassificeras utifrån parametrarna specifik flödeseffekt, volymsavvikelse, flödets förändringstakt samt vattenståndets förändringstakt enligt avsnitt 3.2, 3.3, 3.4 och 3.5. Vid sammanvägningen av parametrarna specifik flödeseffekt, volymsavvikelse, flödets förändringstakt samt vattenståndets förändringstakt till kvalitetsfaktorn hydrologisk regim i vattendrag ska den parameter vara utslagsgivande som har sämst status. (

text: HVMFS 2016:31

text: 3.2 Specifik flödeseffekt i vattendrag (

text: HVMFS 2016:31

text: 3.2.1 Beskrivning

text: Den specifika flödeseffekten beskrivs som avvikelse, på grund av mänsklig påverkan, från den energiförlust per meter vattendragsbredd som sker när vattnet strömmar i vattendragsfåran. Specifik flödeseffekt kan också beskrivas som den kraft per meter vattendragslängd som finns tillgänglig för att utföra de fysiska processerna i vattendraget i form av erosion, deposition och transport av material vilket skapar habitaten. Den specifika flödeseffekten beräknas enligt följande:

text: ρ • g • Q • S Specifik flödeseffekt [W/m ] = b

text: där ρ motsvarar vattnets densitet ( 1 000 kg/m ), g är gravitationskraften (9,81 3 3 kg/m ), Q är medelvattenföringen (m /s), S är vattenytans medellutning vid medelvattenföring (m/m) och b är vattendragfårans medelbredd i ytvattenförekomsten (m) vid medelvattenföring. (

text: HVMFS 2016:31

text: 3.2.2 Klassificering

text: Klassificering av specifik flödeseffekt i vattendrag ska utgå från hela ytvattenförekomstens längd eller som en summerad sammanställning av delar av en ytvattenförekomst enligt 1.1. (

text: HVMFS 2016:31

text: HVMFS 2013:19

text: 3.2.3. Klassgränser för specifik flödeseffekt (

text: HVMFS 2016:31

text: ) Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2019-01-01 Tabell 3.1. Klassgränser för specifik flödeseffekt i vattendrag.

text: HVMFS 2016:31

text: 3.3 Volymsavvikelse i vattendrag

text: 3.3.1 Beskrivning

text: Volymsavvikelse i vattendrag beskrivs som den genomsnittliga volymsavvikelsen i ytvattenförekomstens vattenföring mellan den nuvarande reglerade flödesregimen och den naturliga flödesregimen. Tidsseriernas upplösning kan antingen vara medelvärden per timme eller per dygn. Naturlig vattenföring beräknas genom rekonstruktion av oreglerade naturliga förhållanden för samma tidsperiod och upplösning som den reglerade vattenföringen.Volymsavvikelsen ska beräknas enligt följande:

text: 𝑀𝐸𝐷𝐸𝐿(𝐴𝐵𝑆(𝑄𝑅𝑖 − 𝑄𝑁𝑖)) 𝑉𝑄[%] = • 100 𝑀𝐸𝐷𝐸𝐿(𝑄𝑁𝑖)

text: där QRi är den reglerade vattenföringen vid tidssteget i och QNi är den naturliga vattenföringen vid samma tidssteg. ABS motsvarar absolutvärdet. 𝑀𝐸𝐷𝐸𝐿(𝑄𝑁𝑖) är medelvärdet av den naturliga vattenföringen för hela tidsserien, d.v.s. den naturliga medelvattenföringen. Den tidserie som används för att beräkna dygnsvattenföringen bör representera de senaste 10 åren eller kortare, dock minst 1 år, om förändringar i regleringen har införts inom den senaste 10-årsperioden. (

text: HVMFS 2018:17

text: 3.3.2 Klassificering

text: Statusklassificering av volymsavvikelse i vattendrag genomförs som ett genomsnitt för hela ytvattenförekomstens längd, såvida inte flera beräkningspunkter eller övervakningsstationer är tillgängliga i ytvattenförekomsten. I dessa fall kan statusklassificering genomföras enligt 1.1.

text: HVMFS 2013:19

text: 3.3.3 Klassgränser för volymsavvikelse Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2019-01-01 Tabell 3.2. Klassgränser för volymsavvikelse i vattendrag.

text: 3.4.1 Beskrivning

text: Parametern avvikelse i flödets förändringstakt mäter hur regleringar påverkar flödesvariationer på den korta tidsskalan. Parametern uttrycks i procent och jämför flödesvariationer i två tidsserier som beskriver reglerad respektive oreglerad vattenföring. Tidsseriernas upplösning kan antingen vara medelvärden per timme eller per dygn. Naturlig vattenföring beräknas genom rekonstruktion av oreglerade naturliga förhållanden för samma tidsperiod och upplösning som den reglerade vattenföringen. Avvikelsen i flödets förändringstakt beräknas enligt:

text: 𝐴𝑣𝑣𝑖𝑘𝑒𝑙𝑠𝑒 𝑖 𝑓𝑙ö𝑑𝑒𝑡𝑠 𝑓ö𝑟ä𝑛𝑑𝑟𝑖𝑛𝑔𝑠𝑡𝑎𝑘𝑡 [%] = 𝑀𝐸𝐷𝐸𝐿(𝐴𝐵𝑆(𝑄𝑅𝑖 − 𝑄𝑅𝑖−1)) { − 1} • 100 𝑀𝐸𝐷𝐸𝐿(𝐴𝐵𝑆(𝑄𝑁𝑖 − 𝑄𝑁𝑖−1))

text: där QRi-1 är den reglerade vattenföringen under föregående tidssteg, QRiär den reglerade vattenföringen under det aktuella tidssteget, QNi-1 är den naturliga vattenföringen under föregående tidssteg och QNi är den naturliga vattenföringen under det aktuella tidssteget. Observera att beräkningen av flödets förändringstakt kan resultera i antingen negativa eller positiva tal. Ett negativt tal innebär att regleringarna minskat flödets förändringstakt, medan ett positivt tal innebär att regleringarna ökat flödets förändringstakt. De tidserier som används för att beräkna parametern bör representera de senaste 10 åren eller kortare, dock minst 1 år, om förändringar i regleringen har införts inom den senaste 10-årsperioden. (

text: HVMFS 2018:17

text: HVMFS 2013:19

text: 3.4.2 Klassificering Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2019-01-01 Statusklassificering av flödets förändringstakt i vattendrag ska genomföras som ett genomsnitt för hela ytvattenförekomstens längd, såvida inte flera beräkningspunkter eller övervakningsstationer är tillgängliga i ytvattenförekomsten. I dessa fall kan statusklassificering genomföras enligt 1.1.

text: 3.4.3 Klassgränser för flödets förändringstakt

text: 3.5.1 Beskrivning

text: Vattenståndets förändringstakt (m/t) i vattendrag beskrivs som avvikelsen i vattenståndsförändring i vattendragsfåran uttryckt i meter per timme på grund av mänsklig aktivitet relativt referensförhållandet i procent enligt:

text: Abs|HRi-HNi| Vattenståndets förändringstakt = medelvärde ( ) ̅̅̅̅̅HN

text: Där HRi är det reglerade vattenståndet vid den aktuella dagen, HNi är det oreglerade vattenståndet och ̅̅̅̅̅𝐻𝑁 är medelvattenståndet under hela tidsperioden. Abs är absolutvärdet.

text: 3.5.2 Klassificering

text: Statusklassificering av vattenståndets förändringstakt i vattendrag genomförs som ett genomsnitt för hela ytvattenförekomsten längd, såvida inte flera beräkningspunkter eller övervakningsstationer är tillgängliga i ytvattenförekomsten. I dessa fall kan statusklassificering genomföras enligt 1.1.

text: HVMFS 2013:19

text: 3.5.3 Klassgränser för vattenståndets förändringstakt

text: Status Klass Minskning eller ökning relativt naturlig vattenståndsförändring Hög 5 vattenståndets förändringstakt avviker med högst 0,05 m/timme relativt referensförhållandet. God 4 vattenståndets förändringstakt avviker med mer än 0,05 m/timme men högst 0,15 m/timme relativt referensförhållandet. Måttlig 3 vattenståndets förändringstakt avviker med mer än 0,15 m/timme men högst 0,3 m/timme relativt referensförhållandet. Otillfredsställande 2 vattenståndets förändringstakt avviker med mer än 0,3 m/timme men högst 1 m/timme relativt referensförhållandet. Dålig 1 vattenståndets förändringstakt avviker med mer än 1 m/timme relativt referensförhållandet.

text: 4. Morfologiskt tillstånd i vattendrag

text: 4.1 Kvalitetsfaktor och ingående parameter

text: 4.1.1 Beskrivning

text: 4.1.2 Klassificering

text: 4.2 Vattendragsfårans form

text: 4.2.1 Beskrivning

text: HVMFS 2013:19

text: Vattendragsfårans form beskrivs som väsentlig avvikelse, på grund av Konsoliderad elektronisk mänsklig aktivitet, av vattendragsfårans bredd och djup från utgåva Uppdaterad 2019-01-01 referensförhållandet.

text: 4.2.2 Klassificering

text: Klassificering av vattendragsfårans form ska utgå från hela ytvattenförekomstens längd eller en summerad sammanställning av delar av en ytvattenförekomst enligt 1.1.

text: 4.2.3 Klassgränser för vattendragsfårans form

text: Status Klass Vattendragsfårans form

text: Hög 5 i högst 5 % av ytvattenförekomstens längd är vattendragsfårans form väsentligt påverkad från referensförhållandet.

text: God 4 i mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens längd är vattendragsfårans form väsentligt påverkad från referensförhållandet. Måttlig 3 i mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens längd är vattendragsfårans form väsentligt påverkad från referensförhållandet.

text: Otillfredsställande 2 i mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens längd är vattendragsfårans form väsentligt påverkad från referensförhållandet.

text: Dålig 1 i mer än 75 % av ytvattenförekomstens längd är vattendragsfårans form väsentligt påverkad från referensförhållandet.

text: 4.3 Vattendragets planform

text: 4.3.1 Beskrivning

text: Vattendragets planform beskrivs som avvikelse, på grund av mänsklig aktivitet, av vattendragets längd längs mitten på vattendragsfåran relativt med ursprunglig längd enligt referensförhållandet. Avseende vattendrag med flera parallella fåror, såsom kvillsystem och flätflod, ska vattendragets planform bedömas som med de aktiva fårornas totala längd jämfört med den ursprungliga totallängden enligt referensförhållandet.

text: 4.3.2 Klassificering

text: Klassificering av vattendragsfårans form ska utgå från hela ytvattenförekomstens längd eller summerad sammanställning av delar av en ytvattenförekomst enligt 1.1.

text: 4.3.3 Klassgränser för vattendragets planform

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2019-01-01 Tabell 4.2 Klassgränser för vattendragets planform. Status Klass Vattendragets planform Hög 5 vattendragets planform avviker med högst 5 % från referensförhållandet. God 4 vattendragets planform avviker med mer än 5 % men högst 15 % från referensförhållandet. Måttlig 3 vattendragets planform avviker med mer än 15 % men högst 35 % från referensförhållandet. Otillfredsställande 2 vattendragets planform avviker med mer än 35 % men högst 75 % från referensförhållandet. Dålig 1 vattendragets planform avviker med mer än 75 % från referensförhållandet.

text: 4.4 Vattendragsfårans bottensubstrat

text: 4.4.1 Beskrivning

text: Vattendragsfårans bottensubstrat beskrivs som avvikelse, på grund av mänsklig aktivitet, av vattendragsfårans kornstorlekssammansättning samt den rumsliga variationen av bottensubstrat i vattendraget i relation till det ursprungliga tillståndet enligt referensförhållandet. Bedömning av bottensubstratets sammansättning ska utgå från dominerande kornstorlek i hela kornstorleksklasser, enligt SS-EN ISO 14688-1, samt rumsliga variationen i ytvattenförekomsten. I kvalitetsfaktorn ingår även organiskt material som utgör del av bottensubstratet. I bedömning av vattendragsfårans bottensubstrat ingår även förekomst av artificiellt material såsom krossten, betong och plaster.

text: 4.4.2 Klassificering

text: Klassificering av vattendragsfårans bottensubstrat ska utgå från hela ytvattenförekomstens längd eller summerad sammanställning av delar av en ytvattenförekomst enligt 1.1.

text: 4.4.3 Klassgränser för vattendragsfårans bottensubstrat

text: Status Klass Vattendragsfårans bottensubstrat.

text: HVMFS 2013:19

text: Hög 5 i högst 5 % av vattendragets längd avviker vatten- Konsoliderad elektronisk dragsfårans bottensubstrat väsentligt jämfört med utgåva Uppdaterad 2019-01-01 referensförhållandet. God 4 i mer än 5 % men högst 15 % av vattendragets längd avviker vattendragsfårans bottensubstrat väsentligt jämfört med referensförhållandet. Måttlig 3 i mer än 15 % men högst 35 % av vattendragets längd avviker vattendragsfårans bottensubstrat väsentligt jämfört med referensförhållandet. Otillfredsställande 2 i mer än 35 % men högst 75 % av vattendragets längd avviker vattendragsfårans bottensubstrat väsentligt jämfört med referensförhållandet. Dålig 1 i mer än 75 % av vattendragets längd avviker vattendragsfårans bottensubstrat väsentligt jämfört med referensförhållandet.

text: 4.5 Död ved i vattendrag

text: 4.5.1 Beskrivning

text: Grov död ved anges som vedbitar i form av stamved eller grenar med en diameter större än 0,1 m. Klen död ved mosvarar vedbitar i form av stamved eller grenar med en diameter mindre än 0,1 m. Död ved i vattendrag beskrivs som väsentlig avvikelse, på grund av

text: mänsklig aktivitet, av förekomst av grov och klen död ved uttryckt i m ved längs vattendragsfårans kanter, i vattnet eller tvärs över den relativt referensförhållandet. Parametern anges i procent avvikelse från referensförhållandet. Den döda veden kan förekomma i vattnet eller ovanför vattenytan under förutsättning att den finns inom vattendragsfårans kanter.

text: 4.5.2 Klassificering

text: Klassificering av död ved i vattendrag ska utgå från hela ytvattenförekomstens längd eller summerad sammanställning av delar av en ytvattenförekomst enligt 1.1.

text: 4.5.3 Klassgränser för död ved

text: Status Klass Död ved i vattendrag Hög 5 i högst 5 % av ytvattenförekomstens längd avviker förekomsten av död ved väsentligt från referensförhållandet.

text: God 4 i mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens

text: HVMFS 2013:19

text: längd avviker förekomsten av död ved väsentligt från Konsoliderad elektronisk utgåva referensförhållandet. Uppdaterad 2019-01-01 Måttlig 3 i mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens längd avviker förekomsten av död ved väsentligt från referensförhållandet. Otillfredsställande 2 i mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens längd avviker förekomsten av död ved väsentligt från referensförhållandet. Dålig 1 i mer än 75 % av ytvattenförekomstens längd avviker förekomsten av död ved väsentligt från referensförhållandet.

text: 4.6 Strukturer i vattendraget

text: 4.6.1 Beskrivning

text: Med strukturer i vattendraget avses avvikelse, på grund av mänsklig aktivitet, i form av förekomsten av naturliga sedimentbankar, såsom sidobankar och mittbankar, förekomst av större block som skapar flödesvariation, blockoch stenkluster, växlande strömsträckor och höljor (så kallade riffle-pool system), dyner och revlar enligt referensförhållandet. I strukturer i vattendraget ingår också förekomst av erosionsformer såsom erosionsbranter i vattendragsfårans kanter i ytterkurvorna, naturlig förekomst av skred och erosionshöljor i botten. Tillsammans med bottensubstratet bildar dessa strukturer habitaten i vattendraget. Strukturer i vattendraget ska relateras till hydromorfologisk typ enligt referensförhållandet. I strukturer i vattendraget ingår även förekomst av artificiella strukturer som skapar väsentlig påverkan på de hydromorfologiska funktionerna och strukturerna. Parametern strukturer i vattendraget anges som andel av ytvattenförekomstens längd uttryckt i procent för där det förekommer väsentlig avvikelse i de naturliga strukturerna eller där det har tillkommit artificiella strukturer.

text: 4.6.2 Klassificering

text: Klassificering av strukturer i vattendrag ska utgå från hela ytvattenförekomstens längd eller summerad sammanställning av delar av en ytvattenförekomst enligt 1.1.

text: 4.6.3 Klassgränser för strukturer

text: Tabell 4.5 Klassgränser för strukturer i vattendraget. Status Klass Strukturer i vattendraget Hög 5 i högst 5 % av ytvattenförekomstens längd är vattendragsfårans strukturer väsentligt förändrade relativt referensförhållandet.

text: HVMFS 2013:19

text: God 4 i mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens Konsoliderad elektronisk längd är vattendragsfårans strukturer väsentligt utgåva Uppdaterad 2019-01-01 förändrade relativt referensförhållandet.

text: Måttlig 3 i mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens längd är vattendragsfårans strukturer väsentligt förändrade relativt referensförhållandet.

text: Otillfredsställande 2 i mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens längd är vattendragsfårans strukturer väsentligt förändrade relativt referensförhållandet. Dålig 1 i mer än 75 % av ytvattenförekomstens längd är vattendragsfårans strukturer väsentligt förändrade relativt referensförhållandet.

text: 4.7 Vattendragsfårans kanter

text: 4.7.1 Beskrivning

text: Vattendragsfårans kanter beskrivs som väsentlig avvikelse, på grund av mänsklig aktivitet, av kanternas form, strukturer och material relativt referensförhållandet. I parametern vattendragsfårans kanter ingår även förekomst av artificiella strukturer som har en väsentlig påverkan på vattendragsfårans hydromorfologiska funktioner och strukturer.

text: 4.7.2 Klassificering

text: Klassificering av vattendragsfårans kanter ska utgå från hela ytvattenförekomstens längd eller en summerad sammanställning av delar av en ytvattenförekomst enligt 1.1.

text: 4.7.3 Klassgränser för vattendragsfårans kanter

text: Status Klass Vattendragsfårans kanter

text: Hög 5 i högst 5 % av ytvattenförekomstens längd är vattendragsfårans kanter väsentligt förändrad från referensförhållandet.

text: God 4 i mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens längd är vattendragsfårans kanter väsentligt förändrad från referensförhållandet.

text: Måttlig 3 i mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens längd är vattendragsfårans kanter väsentligt förändrad från referensförhållandet.

text: Otillfredsställande 2 i mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens längd är vattendragsfårans kanter väsentligt förändrad från referensförhållandet.

text: Dålig 1 i mer än 75 % av ytvattenförekomstens längd är vatten-

text: HVMFS 2013:19

text: dragsfårans kanter väsentligt förändrad från Konsoliderad elektronisk utgåva referensförhållandet. Uppdaterad 2019-01-01

text: 4.8 Vattendragets närområde

text: 4.8.1 Beskrivning

text: Vattendragets närområde beskrivs som andel av närområdets yta som utgörs av aktivt brukad mark eller anlagda ytor.

text: 4.8.2 Klassificering

text: Klassificering av vattendragets närområde ska utgå från hela närområdets yta i ytvattenförekomsten.

text: 4.8.3 Klassgränser för vattendragets närområde

text: Tabell 4.7 Klassgränser för vattendragets närområde. Status Klass Vattendragets närområde Hög 5 högst 5 % av ytvattenförekomstens närområde utgörs av aktivt brukad mark eller anlagda ytor. God 4 mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens närområde utgörs av aktivt brukad mark eller anlagda ytor. Måttlig 3 mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens närområde utgörs av aktivt brukad mark eller anlagda ytor. Otillfredsställande 2 mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens närområde utgörs av aktivt brukad mark eller anlagda ytor. Dålig 1 mer än 75 % av ytvattenförekomstens närområde utgörs av aktivt brukad mark eller anlagda ytor.

text: 4.9.1 Beskrivning

text: Svämplanets strukturer och funktion i vattendrag beskrivs som andel av ytvattenförekomstens svämplan som utgörs av aktivt brukad mark och anlagda ytor eller där svämplanets strukturer saknas på grund av mänsklig aktivet. Svämplanets strukturer och funktion i vattendrag ska relateras till referensförhållandet.

text: 4.9.2 Klassificering

text: HVMFS 2013:19

text: Klassificering av svämplanet ska utgå från hela svämplanets yta i

text: Konsoliderad elektronisk vattenförekomsten. utgåva Uppdaterad 2019-01-01

text: 4.9.3 Klassgränser för svämplanets strukturer och funktion

text: Hög 5 i högst 5 % av ytvattenförekomstens svämplan förekommer aktivt brukad mark och anlagda ytor eller avsaknad av strukturer enligt referensförhållandet.

text: God 4 i mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens svämplan förekommer aktivt brukad mark och anlagda ytor eller avsaknad av strukturer enligt referensförhållandet.

text: Måttlig 3 i mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens svämplan förekommer aktivt brukad mark och anlagda ytor eller avsaknad av strukturer enligt referensförhållandet.

text: Otillfredsställande 2 i mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens svämplan förekommer aktivt brukad mark och anlagda ytor eller avsaknad av strukturer enligt referensförhållandet.

text: Dålig 1 i mer 75 % av ytvattenförekomstens svämplan förekommer aktivt brukad mark och anlagda ytor eller avsaknad av strukturer enligt referensförhållandet.

text: 5. Konnektivitet i sjöar

text: 5.1.1 Beskrivning

text: 5.1.2 Klassificering

text: Kvalitetsfaktorn konnektivitet i sjöar ska klassificeras utifrån parametrarna längsgående konnektivitet och konnektivitet till närområde och svämplan enligt avsnitt 5.2 och 5.3. Bristande konnektivitet på grund av artificiella barriärer

text: behöver inte innebära att barriären ligger inom ytvattenförekomsten.

text: HVMFS 2013:19

text: Bedömning av bristande konnektivitet i den aktuella ytvattenförekomsten ska Konsoliderad elektronisk utgåva utgå från de biologiska kvalitetsfaktorerna även om den artificiella barriären Uppdaterad 2019-01-01 ligger i en annan ytvattenförekomst. Sammanvägningen av parametrarna längsgående konnektivitet och konnektivitet till närområde och svämplan i vattendrag till kvalitetsfaktorn kontinuitet ska utgå från den parameter som har den sämsta statusen.

text: 5.2 Längsgående konnektivitet i sjöar

text: 5.2.1. Beskrivning

text: Längsgående konnektivitet i sjöar beskrivs som möjligheten för akvatiska organismer eller landlevande organismer, med del av sin livscykel i ytvattenförekomsten, att förflytta sig längs grunda vattenområden samt från ytvattenförekomsten till anslutande vattendrag. I bedömningen av längsgående konnektivitet ska även barriärer som förekommer uppströms och nedströms i anslutande vattendrag och som kan ha en väsentlig inverkan på de biologiska kvalitetsfaktorerna i den aktuella ytvattenförekomsten ingå.

text: 5.2.2 Klassificering

text: Längsgående konnektivitet i sjöar ska beräknas som andel av det grunda vattenområdets yta uttryckt i procent som är påverkad avseende bristande konnektivitet relativt referensförhållandet. Klassificering av längsgående konnektivitet ska utgå från hela ytan för ytvattenförekomstens grunda vattenområde.

text: 5.2.3 Klassgränser för längsgående konnektivitet

text: Tabell 5.1. Klassgränser för längsgående konnektivitet i sjöar. Status Klass Längsgående konnektivitet i sjöar Hög 5 i högst 5 % av ytvattenförekomstens grunda vattenområden förekommer bristande konnektivitet. God 4 i mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens grunda vattenområden förekommer bristande konnektivitet. Måttlig 3 i mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens grunda vattenområden förekommer bristande konnektivitet. Otillfredsställande 2 i mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens grunda vattenområden förekommer bristande konnektivitet. Dålig 1 i mer än 75 % av ytvattenförekomstens grunda vatten-områden förekommer bristande konnektivitet.

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2019-01-01 5.3 Konnektivitet till närområde och svämplan kring sjöar

text: 5.3.1 Beskrivning

text: Konnektivitet till närområde och svämplan kring sjöar beskrivs som möjligheten för akvatiska organismer eller landlevande organismer, med del av sin livscykel i ytvattenförekomsten, att förflytta sig mellan sjön och närområdet samt mellan sjön och svämplanet om sådant förekommer runt ytvattenförekomsten.

text: 5.3.2 Klassificering

text: Konnektivitet till närområde och svämplan ska beräknas som andel av ytvattenförekomstens perimeter i procent som är påverkad avseende bristande kontinuitet till närområde och svämplan relativt referensförhållandet. Klassificering av konnektivitet till närområde och svämplan kring sjöar ska utgå från hela ytvattenförekomstens strandlinje eller summerad sammanställning av delar av en ytvattenförekomsts perimeter enligt 1.1.

text: 5.3.3 Klassgränser för konnektivitet till närområde och svämplan

text: Tabell 5.2. Klassgränser för konnektivitet till närområde och svämplan kring sjöar. Status Klass Konnektivitet till närområde och svämplan kring sjöar Hög 5 i högst 5 % av ytvattenförekomstens strandlinje förekommer bristande konnektivitet till närområde och svämplan God 4 i mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens strandlinje förekommer bristande konnektivitet till närområde och svämplan. Måttlig 3 i mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens strandlinje förekommer bristande konnektivitet till närområde och svämplan. Otillfredsställande 2 i mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens strandlinje förekommer bristande konnektivitet till närområde och svämplan. Dålig 1 i mer än 75 % av ytvattenförekomstens strandlinje förekommer bristande konnektivitet till närområde och svämplan.

text: 6. Hydrologisk regim i sjöar

text: 6.1.1 Beskrivning

text: Begreppet hydrologisk regim beskrivs som sjöars vattenflödesvolym,

text: HVMFS 2013:19

text: vattnets uppehållstid och vattenflödesdynamik samt förbindelser med Konsoliderad elektronisk utgåva grundvattenförekomster, i relation till referensförhållandet. Uppdaterad 2019-01-01

text: 6.1.2 Klassificering

text: 6.2 Vattenståndsvariation i sjöar

text: 6.2.1 Beskrivning

text: Vattenståndsvariation i sjöar beskrivs som medelavvikelsen i meter mellan nuvarande vattenstånd och det oreglerade vattenståndet enligt referensförhållandet.

text: 6.2.2 Klassificering

text: Vattenståndsvariation i sjöar ska beräknas enligt följande:

text: 𝑉𝑎𝑡𝑡𝑒𝑛𝑠𝑡å𝑛𝑑𝑠𝑣𝑎𝑟𝑖𝑎𝑡𝑖𝑜𝑛 𝑖 𝑠𝑗ö𝑎𝑟 [𝑚] = 𝑀𝐸𝐷𝐸𝐿(𝐴𝐵𝑆(𝐻𝑅𝑖 − 𝑀𝐻𝑅)) − 𝑀𝐸𝐷𝐸𝐿(𝐴𝐵𝑆(𝐻𝑁𝑖 − 𝑀𝐻𝑁))

text: där HRi är det reglerade dygnsmedelvattenståndet vid den aktuella dagen och HNi är dygnsmedelvattenståndet vid den aktuella dagen under naturliga, oreglerade, förhållanden. 𝑀𝐻𝑁 = 𝑀𝐸𝐷𝐸𝐿(𝐻𝑁𝑖) är medelvärdet av det naturliga vattenståndet under hela tidserien och 𝑀𝐻𝑅 = 𝑀𝐸𝐷𝐸𝐿(𝐻𝑅𝑖) är medelvärdet av det reglerade vattenståndet under hela tidserien. Den tidserie som används för att beräkna vattenståndsvariation i sjöar bör representera de senaste 10 åren eller kortare, dock minst 1 år, om förändringar i regleringen har införts inom den senaste 10-årsperioden. (

text: HVMFS 2016:31

text: 6.2.3. Klassgränser för vattenståndsvariation

text: Tabell 6.1. Klassgränser för vattenståndsvariation i sjöar. Status Klass Vattenståndsvariation i sjöar Hög 5 Vattenståndets medelavvikelse från oreglerade förhållanden är mindre än 0,05 m. God 4 Vattenståndets medelavvikelse från oreglerade förhållanden är mer än 0,05 m till 0,25 m. Måttlig 3 Vattenståndets medelavvikelse från oreglerade förhållanden är mer än 0,25 m till 1 m.

text: HVMFS 2013:19

text: Otillfredsställande 2 Vattenståndets medelavvikelse från oreglerade Konsoliderad elektronisk förhållanden är mer än 1 m till 3 m. utgåva Uppdaterad 2019-01-01 Dålig 1 Vattenståndets medelavvikelse från oreglerade förhållanden är mer än 3 m

text: 6.3.1. Beskrivning

text: Avvikelse i vinter- eller sommarvattenstånd beskrivs som medelavvikelsen i meter under vinterperioden 1 november till 31 mars eller sommarperioden 1 juni till 31 augusti, mellan nuvarande medelvattenstånd och det oreglerade medelvattenståndet enligt referensförhållandet. Avvikelse i vinter- respektive sommarvattenstånd bedöms genom följande:

text: Avvikelse i vattenstånd = medelvärde(HRi − HR̅̅̅̅ − (HNi − HN̅̅̅̅))

text: där HRi är det reglerade dygnsmedelvattenståndet vid den aktuella dagen och HNi är dygnsmedelvattenståndet vid den aktuella dagen under naturliga, oreglerade, förhållanden och n är antalet dagar under den aktuella vinter- eller sommarperioden.

text: 6.3.2 Klassificering

text: Den period som har den sämsta statusen anger status för avvikelse i vintereller sommarvattenstånd. Statusklassificering ska genomföras för hela ytvattenförekomsten som en enhet.

text: 6.3.3. Klassgränser för avvikelse i vinter- eller sommarvattenstånd

text: Tabell 6.2. Klassgränser för avvikelse i vinter- eller sommarvattenstånd. Status Klass Avvikelse i vinter- eller sommarvattenstånd Hög 5 Vattenståndets medelavvikelse från oreglerade förhållanden under vinter- eller sommarperioden är mindre än 0,05 m. God 4 Vattenståndets medelavvikelse från oreglerade förhållanden är mer än 0,05 m till 0,25 m. Måttlig 3 Vattenståndets medelavvikelse från oreglerade förhållanden är mer än 0,25 m till 1 m. Otillfredsställande 2 Vattenståndets medelavvikelse från oreglerade förhållanden är mer än 1 m till 3 m. Dålig 1 Vattenståndets medelavvikelse från oreglerade förhållanden är mer än 1 m till 3 m.

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk utgåva 6.4 Vattenståndets förändringstakt i sjöar Uppdaterad 2019-01-01

text: 6.4.1 Beskrivning

text: Vattenståndets förändringstakt beskrivs som skillnad i förändring av vattenståndet mellan två intilliggande dygn relativt den naturliga oreglerade vattenståndsförändringen. Vattenståndsförändringen beräknas enligt följande:

text: 𝑉𝑎𝑡𝑡𝑒𝑛𝑠𝑡å𝑛𝑑𝑒𝑡𝑠 𝑓ö𝑟ä𝑛𝑑𝑟𝑖𝑛𝑔𝑠𝑡𝑎𝑘𝑡 [%] = 𝑆𝑈𝑀𝑀𝐴(𝐴𝐵𝑆(𝐻𝑅𝑖 − 𝐻𝑅𝑖−1)) { − 1} • 100 𝑆𝑈𝑀𝑀𝐴(𝐴𝐵𝑆(𝐻𝑁𝑖 − 𝐻𝑁𝑖−1))

text: där HRi-1 är det reglerade medelvattenståndet under föregående dag, HRi är medelvattenståndet under den aktuella dagen, HNi-1 är det naturliga medelvattenståndet under föregående dag och HNi är det naturliga medelvattenståndet under den aktuella dagen. ABS motsvarar absoluttalet. Den tidserie som används för att beräkna vattenståndets förändringstakt bör representera de senaste 10 åren eller kortare, dock minst 1 år, om förändringar i regleringen har införts inom den senaste 10-årsperioden. (

text: HVMFS 2016:31

text: 6.4.2 Klassificering

text: Vattenståndets förändringstakt i sjöar ska alltid beräknas för hela sjöns yta.

text: 6.4.3 Klassgränser för vattenståndets förändringstakt

text: Status Klass Vattenståndets förändringstakt i sjöar.

text: Hög 5 Förändringstakten avviker med högst 5 % från referensförhållandet. God 4 Förändringstakten avviker med mer än 5 % men högst 15 % från referensförhållandet. Måttlig 3 Förändringstakten avviker med mer än 15 % men högst 50 % från referensförhållandet. Otillfredsställande 2 Förändringstakten avviker med mer än 50 % men högst 200 % från referensförhållandet. Dålig 1 Förändringstakten avviker med mer än 200 % från referensförhållandet.

text: 7. Morfologiskt tillstånd i sjöar

text: 7.1 Kvalitetsfaktor och ingående parameter

text: 7.1.1 Beskrivning

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk Morfologiskt tillstånd i sjöar beskrivs som det tillstånd en ytvattenförekomst utgåva Uppdaterad 2019-01-01 uppvisar avseende variation i djupförhållanden, planform, dess strukturer och substrat samt det grunda vattenområdets och svämplanets strukturer relativt referensförhållandet.

text: 7.1.2 Klassificering

text: Kvalitetsfaktorn morfologiskt tillstånd i sjöar ska klassificeras utifrån parametrarna förändring av sjöars planform, bottensubstrat i sjöar, strukturer på det grunda vattenområdet i sjöar, närområdet runt sjöar samt svämplanets strukturer och funktion runt sjöar enligt avsnitt 7.2, 7.3, 7.4, 7.5 och 7.6. Sammanvägningen av de enskilda parametrarna till kvalitetsfaktorn morfologiskt tillstånd ska utgå från genomsnittslig status för samtliga klassificerade parametrar.

text: 7.2 Förändring av sjöars planform

text: 7.2.1 Beskrivning

text: Sjöars planform beskrivs som förändring av sjöars strandutveckling relativt referensförhållandet uttryckt i procent. Förändring av planform beräknas enligt följande: (SLp⁄(2*π*SAp))-(SLr⁄(2*π*SAr)) Förändring i planform [%]= *100 (SLr⁄(2*π*SAr))

text: Där SLp motsvarar nuvarande strandlinjens längd i meter, SAp är nuvarande sjöarea i kvadratmeter, SLr är strandlinjens längd i meter enligt referensförhållandet och SAr är motsvarande sjöarea i kvadratmeter.

text: 7.2.2 Klassificering

text: Sjöars planform ska alltid beräknas för hela ytvattenförekomsten.

text: 7.2.3 Klassgränser för sjöars planform

text: Tabell 7.1. Klassgränser för sjöars planform. Status Klass Sjöars planform Hög 5 sjöns planform avviker med högst 5 % från referensförhållandet. God 4 sjöns planform avviker med mer än 5 % men högst 15 % från referensförhållandet. Måttlig 3 sjöns planform avviker med mer än 15 % men högst 35 % från referensförhållandet. Otillfredsställande 2 sjöns planform avviker med mer än 35 % men högst 75 % från referensförhållandet.

text: Dålig 1 sjöns planform avviker med mer än 75 % från

text: HVMFS 2013:19

text: referensförhållandet. Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2019-01-01

text: 7.3 Bottensubstrat i sjöar

text: 7.3.1 Beskrivning

text: Kvalitetsfaktorn bottensubstrat omfattar ytvattenförekomstens kornstorlekssammansättning och den rumsliga variationen av bottensubstrat i sjön i relation till det ursprungliga tillståndet enligt referensförhållandet Bedömning av bottensubstratets sammansättning ska utgå från dominerande kornstorlek i kornstorleksklasser, enligt SS-EN ISO 14688-1, samt rumslig variation i ytvattenförekomsten. I kvalitetsfaktorn ingår även förekomst av död ved och annat organiskt material som utgör del av bottensubstratet.

text: 7.3.2 Klassificering

text: Klassificering av sjöns bottensubstrat ska utgå från hela ytvattenförekomstens bottenyta eller summerad sammanställning av delar av en ytvattenförekomst enligt 1.1.

text: 7.3.3 Klassgränser för bottensubstrat

text: Tabell 7.2. Klassgränser för bottensubstrat. Status Klass Bottensubstrat i sjöar Hög 5 i högst 5 % av sjöns bottenarea avviker bottensubstratet väsentligt från referensförhållandet. God 4 i mer än 5 % men högst 15 % av sjöns bottenarea avviker bottensubstratet väsentligt från referensförhållandet. Måttlig 3 i mer än 15 % men högst 35 % av sjöns bottenarea avviker bottensubstratet väsentligt från referensförhållandet. Otillfredsställande 2 i mer än 35 % men högst 75 % av sjöns bottenarea avviker bottensubstratet väsentligt från referensförhållandet. Dålig 1 i mer än 75 % av sjöns bottenarea avviker bottensubstratet väsentligt från referensförhållandet.

text: 7.4.1 Beskrivning

text: Strukturer på det grunda vattenområdet i sjöar beskrivs som strukturer i form av sedimentationsformer såsom revlar, dyner och deltabildningar, förekomst av

text: HVMFS 2013:19

text: erosionsformer och förekomst av död ved samt strukturer i in- och utlopp av Konsoliderad elektronisk sjön. I parametern ingår också förekomst av artificiella strukturer på det grunda

text: utgåva Uppdaterad 2019-01-01 vattenområdet.

text: 7.4.2 Klassificering

text: Klassificering av strukturer på det grunda vattenområdet i sjöar ska utgå från hela det grunda vattenområdets yta eller summerad sammanställning av delar av en ytvattenförekomsts grunda vattenområde enligt 1.1.

text: 7.4.3 Klassgränser för strukturer på det grunda vattenområdet

text: Status Klass Strukturer på det grunda vattenområdet i sjöar Hög 5 i högst 5 % av det grunda vattenområdets yta är de naturliga strukturerna väsentligt förändrade från referensförhållandet. God 4 i mer än 5 % men högst 15 % av det grunda vattenområdets yta är de naturliga strukturerna väsentligt förändrade från referensförhållandet. Måttlig 3 i mer än 15 % men högst 35 % av det grunda vattenområdets yta är de naturliga strukturerna väsentligt förändrade från referensförhållandet. Otillfredsställande 2 i mer än 35 % men högst 75 % av det grunda vattenområdets yta är de naturliga strukturerna väsentligt förändrade från referensförhållandet. Dålig 1 i mer än 75 % av det grunda vattenområdets yta är de naturliga strukturerna väsentligt förändrade från referensförhållandet.

text: 7.5 Närområdet runt sjöar

text: 7.5.1 Beskrivning

text: Närområdet runt sjöar beskrivs som procent av närområdets yta som utgörs av aktivt brukad mark eller anlagda ytor.

text: 7.5.2. Klassificering

text: Klassificering av närområdet runt sjöar ska utgå från hela närområdets yta.

text: 7.5.3 Klassgränser för närområdet

text: Status Klass Närområdet runt sjöar. Hög 5 högst 5 % av ytvattenförekomstens närområde utgörs av aktivt brukad mark eller anlagda ytor.

text: God 4 mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens

text: HVMFS 2013:19

text: närområde utgörs av aktivt brukad mark eller Konsoliderad elektronisk utgåva anlagda ytor. Uppdaterad 2019-01-01 Måttlig 3 mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens närområde utgörs av aktivt brukad mark eller anlagda ytor.

text: Otillfredsställande 2 mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens närområde utgörs av aktivt brukad mark eller anlagda ytor. Dålig 1 mer än 75 % av ytvattenförekomstens närområde utgörs av aktivt brukad mark eller anlagda ytor.

text: 7.6.1 Beskrivning

text: Kvalitetsfaktorn beskrivs i form av procent av ytvattenförekomstens svämplan som utgörs av aktivt brukad mark och anlagda ytor eller där svämplanets strukturer saknas, på grund av mänsklig aktivitet, enligt referensförhållandet.

text: 7.6.2. Klassificering

text: Klassificering av närområdet runt sjöar ska utgå från hela svämplanets yta.

text: 7.6.3 Klassgränser för svämplanets strukturer och funktion

text: HVMFS 2013:19

text: Dålig 1 i mer 75 % av ytvattenförekomstens svämplan före- Konsoliderad elektronisk kommer aktivt brukad mark och anlagda ytor eller utgåva Uppdaterad 2019-01-01 avsaknad av strukturer enligt referensförhållandet.

text: 8.1.1 Beskrivning

text: 8.1.2 Klassificering

text: 8.2.1 Beskrivning

text: Längsgående konnektivitet anges som avvikelse från referensförhållandet för marina organismers möjlighet att i kustvatten och vatten i övergångszon förflytta sig längs grunda vattenområden. Tillslutning av vikar på grund av permanenta konstruktioner utgör ett exempel på påverkanstryck som leder till försämrad konnektivitet.

text: 8.2.2 Klassificering

text: Konnektivitet ska beräknas som andel i procent av ytvattenförekomstens

text: HVMFS 2013:19

text: grunda vattenområden som är påverkad avseende bristande konnektivitet, Konsoliderad elektronisk

text: utgåva

text: relativt referensförhållandet. Uppdaterad 2019-01-01

text: 8.2.3 Klassgränser för längsgående konnektivitet

text: Tabell 8.1. Klassgränser för längsgående konnektivitet i kustvatten och vatten i övergångszon.

text: Status Klass Längsgående konnektivitet Hög 5 i högst 5 % av ytvattenförekomstens grunda vattenområde förekommer bristande konnektivitet. God 4 i mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens grunda vattenområde förekommer bristande konnektivitet. Måttlig 3 i mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens grunda vattenområde förekommer bristande konnektivitet. Otillfredsställande 2 i mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens grunda vattenområde förekommer bristande konnektivitet. Dålig 1 i mer än 75 % av ytvattenförekomstens grunda vattenområde förekommer bristande konnektivitet.

text: 8.3 Konnektivitet mellan kustvatten och vatten i övergångszon och kustnära områden

text: 8.3.1 Beskrivning

text: Med konnektivitet mellan kustvatten och vatten i övergångszon och kustnära områden avses möjligheten för marina organismer eller sötvatten- och landlevande organismer med del av sin livscykel i ytvattenförekomsten, att förflytta sig mellan kustvatten och vatten i övergångszon och sötvattenförekomster till det kustnära området.

text: 8.3.2 Klassificering

text: Konnektivitet mellan kustvatten och vatten i övergångszon och kustnära områden ska klassificeras i hela ytvattenförekomsten som en enhet.

text: 8.3.3 Klassgränser för konnektivitet

text: Status Klass Konnektivitet mellan kustvatten och vatten i övergångszon och kustnära områden. Hög 5 i högst 5 % av ytvattenförekomstens kustlängd förekommer bristande konnektivitet mellan kustvatten och vatten i övergångszon och kustnära områden.

text: HVMFS 2013:19

text: God 4 i mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens Konsoliderad elektronisk kustlängd förekommer bristande konnektivitet mellan utgåva Uppdaterad 2019-01-01 kustvatten och vatten i övergångszon och kustnära områden. Måttlig 3 i mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens kustlängd förekommer bristande konnektivitet mellan kustvatten och vatten i övergångszon och kustnära områden. Otillfredsställande 2 i mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens kustlängd förekommer bristande konnektivitet mellan kustvatten och vatten i övergångszon och kustnära områden. Dålig 1 i mer än 75 % av ytvattenförekomstens kustlängd förekommer bristande konnektivitet mellan kustvatten och vatten i övergångszon och kustnära områden.

text: 9.1.1 Beskrivning

text: 9.1.2 Klassificering

text: 9.2.1 Beskrivning

text: Tidvattenregim och vattenståndsvariation i kustvatten och vatten i övergångszon beskrivs som väsentlig avvikelse, på grund av mänsklig verksamhet, i tidvattnets variation och kustvatten och vatten i övergångszons vattenståndsvariationer, från referensförhållandet.

text: 9.2.2 Klassificering

text: HVMFS 2013:19

text: Klassificering ska utgå från hela det tidvatten- och vattenståndspåverkade Konsoliderad elektronisk

text: utgåva

text: området i ytvattenförekomstens yta. Uppdaterad 2019-01-01

text: 9.2.3 Klassgränser för tidvattenregim och vattenståndsvariation

text: Status Klass Tidvattenregim och vattenståndsvariation i kustvatten och vatten i övergångszon

text: Hög 5 i högst 5 % av ytvattenförekomstens tidvatten- och vattenståndspåverkade yta är tidvattenregimen och vattenståndsvariationen väsentligt påverkad i jämförelse med referensförhållandet.

text: God 4 i mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens tidvatten- och vattenståndspåverkade yta är tidvattenregimen och vattenståndsvariationen väsentligt påverkad i jämförelse med referensförhållandet. Måttlig 3 i mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens tidvatten- och vattenståndspåverkade yta är tidvattenregimen och vattenståndsvariationen väsentligt påverkad i jämförelse med referensförhållandet.

text: Otillfredsställande 2 i mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens tidvatten- och vattenståndspåverkade yta är tidvattenregimen och vattenståndsvariationen väsentligt påverkad i jämförelse med referensförhållandet.

text: Dålig 1 i mer än 75 % av ytvattenförekomstens tidvatten- och vattenståndspåverkade yta är tidvattenregimen och vattenståndsvariationen väsentligt påverkad i jämförelse med referensförhållandet.

text: 9.3.1 Beskrivning

text: Strömningsförhållanden i kustvatten och vatten i övergångszon beskrivs som väsentlig avvikelse, på grund av mänsklig verksamhet, i havsströmmarnas riktning och styrka från referensförhållandet.

text: 9.3.2 Klassificering

text: Klassificering av strömningsförhållanden i kustvatten och vatten i övergångszon ska utgå från hela ytvattenförekomstens yta eller vid behov, en summerad sammanställning av delar av en ytvattenförekomst enligt 1.1.

text: 9.3.3 Klassgränser för strömningsförhållanden

text: HVMFS 2013:19

text: Tabell 9.2. Klassgränser för strömningsförhållanden i kustvatten och vatten i

text: Konsoliderad elektronisk övergångszon. utgåva Uppdaterad 2019-01-01 Status Klass Strömningsförhållanden Hög 5 i högst 5 % av ytvattenförekomstens yta är strömningsförhållanden väsentligt förändrade från referensförhållandet.

text: God 4 i mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens yta är strömningsförhållanden väsentligt förändrade från referensförhållandet. Måttlig 3 i mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens yta är strömningsförhållanden väsentligt förändrade från referensförhållandet.

text: Otillfredsställande 2 i mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens yta är strömningsförhållanden väsentligt förändrade från referensförhållandet.

text: Dålig 1 i mer än 75 % av ytvattenförekomstens yta är strömningsförhållanden väsentligt förändrade från referensförhållandet.

text: 9.4.1 Beskrivning

text: Vågregim i kustvatten och vatten i övergångszon beskrivs som väsentlig avvikelse, på grund av mänsklig verksamhet, i vågornas riktning, våglängd, våghöjd samt exponering, från referensförhållandet.

text: 9.4.2 Klassificering

text: Klassificering ska utgå från hela det grunda vattenområdets yta i ytvattenförekomsten.

text: 9.4.3 Klassgränser för vågregim

text: Status Klass Vågregim i kustvatten och vatten i övergångszon Hög 5 i högst 5 % av det grunda vattenområdets yta är strömningsförhållanden väsentligt förändrade från referensförhållandet.

text: God 4 i mer än 5 % men högst 15 % av det grunda vattenområdets yta är strömningsförhållanden väsentligt förändrade från referensförhållandet. Måttlig 3 i mer än 15 % men högst 35 % av det grunda vattenområdets yta är strömningsförhållanden väsentligt förändrade från referensförhållandet.

text: Otillfredsställande 2 i mer än 35 % men högst 75 % av det grunda vatten-

text: HVMFS 2013:19

text: områdets yta är strömningsförhållanden väsentligt Konsoliderad elektronisk utgåva förändrade från referensförhållandet. Uppdaterad 2019-01-01 Dålig 1 i mer än 75 % av det grunda vattenområdets yta är strömningsförhållanden väsentligt förändrade från referensförhållandet.

text: 9.5.1 Beskrivning

text: Sötvatteninflöde och vattenutbyte i kustvatten och vatten i övergångszon beskrivs som väsentlig avvikelse, på grund av mänsklig verksamhet, i vattnets uppehållstid i övergångsvatten samt retentionstiden och sötvatteninflöde i slutna vikar i kustvattenförekomster, i relation till referensförhållandet.

text: 9.5.2 Klassificering

text: Sötvatteninflöde i övergångsvatten ska beräknas på hela ytvattenförekomstens yta. Retentionstiden och sötvatteninflöde i slutna vikar ska beräknas som andel av ytan i procent av ytvattenförekomstens totala slutna vikar.

text: 9.5.3 Klassgränser för sötvatteninflöde och vattenutbyte

text: Status Klass Sötvatteninflöde och vattenutbyte i kustvatten och vatten i övergångszon Hög 5 i högst 5 % av ytvattenförekomstens yta är sötvatteninflöde och vattenutbyte väsentligt förändrat från referensförhållandet. God 4 i mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens yta är sötvatteninflöde och vattenutbyte väsentligt förändrat från referensförhållandet. Måttlig 3 i mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens yta är sötvatteninflöde och vattenutbyte väsentligt förändrat från referensförhållandet. Otillfredsställande 2 i mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens yta är sötvatteninflöde och vattenutbyte väsentligt förändrat från referensförhållandet. Dålig 1 i mer än 75 % av ytvattenförekomstens yta är sötvatteninflöde och vattenutbyte väsentligt förändrat från referensförhållandet.

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk utgåva

text: Uppdaterad 2019-01-01 10. Morfologiskt tillstånd i kustvatten och vatten i övergångszon

text: 10.1.1 Beskrivning

text: 10.1.2 Klassificering

text: 10.2 Grunda vattenområdets morfologi i kustvatten och vatten i övergångszon.

text: 10.2.1 Beskrivning

text: Det grunda vattenområdets morfologi i kustvatten och vatten i övergångszon beskrivs som avvikelse i djupförhållanden, strandlinjens längd, förekomst av naturliga strukturer och landformer, strändernas morfologi, förekomst av artificiella strukturer samt yta för tidvattenpåverkade områden i relation till referensförhållandet.

text: 10.2.2 Klassificering

text: Klassificering av det grunda vattenområdets morfologi ska utgå från hela det grunda vattenområdets yta eller en summerad sammanställning av delar av en ytvattenförekomst enligt 1.1.

text: 10.2.3 Klassgränser för grunda vattenområdets morfologi

text: Tabell 10.1. Klassgränser för grunda vattenområdets morfologi i kustvatten och vatten

text: HVMFS 2013:19

text: i övergångszon. Konsoliderad elektronisk utgåva Status Klass Grunda vattenområdets morfologi i kustvatten och vatten Uppdaterad 2019-01-01 i övergångszon. Hög 5 i högst 5 % av ytvattenförekomstens grunda vattenområde avviker morfologin väsentligt från referensförhållandet. God 4 i mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens grunda vattenområde avviker morfologin väsentligt från referensförhållandet. Måttlig 3 i mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens grunda vattenområde avviker morfologin väsentligt från referensförhållandet. Otillfredsställande 2 i mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens grunda vattenområde avviker morfologin väsentligt från referensförhållandet. Dålig 1 i mer än 75 % av ytvattenförekomstens grunda vattenområde avviker morfologin väsentligt från referensförhållandet.

text: 10.3.1 Beskrivning

text: Bottensubstrat och sedimentdynamik i kustvatten och vatten i övergångszon beskrivs som avvikelser, på grund av mänsklig aktivitet, i bottensubstratets kornstorlekssammansättning, enligt SS-EN ISO 14688-1, samt erosions- och depositionsområdens läge och storlek från referensförhållandet.

text: 10.3.2 Klassificering

text: Klassificering av bottenstrukturer i kustvatten och vatten i övergångszon ska utgå från hela ytvattenförekomstens yta eller vid behov, en summerad sammanställning av delar av en ytvattenförekomst enligt 1.1.

text: 10.3.3 Klassgränser för bottensubstrat och sedimentdynamik

text: Status Klass Bottensubstrat och sedimentdynamik i kustvatten och vatten i övergångszon Hög 5 högst 5 % av ytvattenförekomstens yta avviker väsentligt avseende bottensubstratet och sedimentdynamik från referensförhållandet.

text: HVMFS 2013:19

text: God 4 mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens yta Konsoliderad elektronisk avviker väsentligt avseende bottensubstratet och utgåva Uppdaterad 2019-01-01 sedimentdynamik från referensförhållandet. Måttlig 3 mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens yta avviker väsentligt avseende bottensubstratet och sedimentdynamik från referensförhållandet. Otillfredsställande 2 mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens yta avviker väsentligt avseende bottensubstratet och sedimentdynamik från referensförhållandet. Dålig 1 mer än 75 % av ytvattenförekomstens yta avviker väsentligt avseende bottensubstratet och sedimentdynamik från referensförhållandet.

text: 10.4.1 Beskrivning

text: Bottenstrukturer i kustvatten och vatten i övergångszon beskrivs som avvikelse av förekomst av strukturer och landformer såsom sedimentbankar, rev och biogena strukturer, relativt referensförhållandet. I parametern ingår även förekomst av artificiella strukturer som har väsentlig påverkan på hydromorfologiska funktioner och strukturer.

text: 10.4.2 Klassificering

text: 10.4.3 Klassgränser för bottenstrukturer

text: Status Klass Bottenstrukturer i kustvatten och vatten i övergångszon Hög 5 högst 5 % av ytvattenförekomstens yta avviker väsentligt avseende bottenstrukturer samt förekomst av artificiella strukturer från referensförhållandet. God 4 mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens yta avviker väsentligt avseende bottenstrukturer samt förekomst av artificiella strukturer från referensförhållandet. Måttlig 3 mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens yta avviker väsentligt avseende bottenstrukturer samt förekomst av artificiella strukturer från referensförhållandet. Otillfredsställande 2 mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens yta avviker väsentligt avseende bottenstrukturer samt

text: förekomst av artificiella strukturer från

text: HVMFS 2013:19

text: referensförhållandet. Konsoliderad elektronisk utgåva Dålig 1 mer än 75 % av ytvattenförekomstens yta avviker Uppdaterad 2019-01-01 väsentligt avseende bottenstrukturer samt förekomst av artificiella strukturer från referensförhållandet.

text: 11. Vandringsbenägna fiskarter

text: 11.1 Beskrivning

text: Anadrom: fiskart som lever den huvudsakliga delen av sin livscykel i kustvatten eller vatten i övergångszon, men fortplantar sig i vattendrag eller sjövattenförekomster. Katadrom: fiskart som lever den huvudsakliga delen av sin livscykel i vattendrag eller sjövattenförekomster, men fortplantar sig i kustvatten eller vatten i övergångszon. Långväga potadrom: fiskart som lever den huvudsakliga delen av sin livscykel i vattendrag eller sjövattenförekomster, men som vandrar mellan flera ytvattenförekomster under del av sin livscykel. Kortväga potadrom: fiskart som lever den huvudsakliga delen av sin livscykel i vattendrag eller sjövattenförekomster, men som vandrar inom en ytvattenförekomst under del av sin livscykel. Lateral potadrom: fiskart som lever den huvudsakliga delen av sin livscykel i vattendrag eller sjövattenförekomster, men som vandrar till närområde eller svämplan under del av sin livscykel.

text: 11.1.1 Konnektivitetsbehov

text: Flertalet fiskarter har behov av att förflytta sig inom eller mellan ytvattenförekomster under sin livscykel. I tabell 11.1 anges de fiskarter som har störst behov av konnektivitet, för att arten ska kunna genomföra hela livscykeln och bibehålla populationens livskraft. Om konnektivitetsbehovet anges som att arten vandrar om naturliga möjligheter finns, innebär detta att arten kan vara stationär om det förekommer naturliga barriärer, men om det förekommer fria vandringsvägar kommer arter att förflytta sig inom eller mellan ytvattenförekomster. I det fall konnektivitetsbehovet anges som behov av konnektivitet mellan sjö och vattendrag eller mellan vattendrag och kust under livscykeln betyder det att arten måste ha fria vandringsvägar för att kunna genomföra hela livscykeln.

text: Tabell 11.1. Lista över vandringsbenägna fiskarter kända från svenska sötvatten.

text: Anadrom eller Långväga Kortväga Lateralt Art Behov av konnektivitet katadrom potadrom potadrom potadrom

text: Abborre Vandrar om naturliga Ja Ja Perca fluviatilis möjligheter finns

text: HVMFS 2013:19

text: Vandrar mellan sjö och

text: Asp Konsoliderad elektronisk Ja vattendrag eller vattendrag

text: Aspius aspius

text: utgåva och kust under livscykeln

text: Uppdaterad 2019-01-01

text: Benlöja Vandrar om naturliga Ja Ja Alburnus alburnus möjligheter finns

text: Elritsa Vandrar om naturliga Ja Ja Phoxinus phoxinus möjligheter finns

text: Faren Vandrar om naturliga Ja Abramis ballerus möjligheter finns

text: Vandrar mellan sjö och Flodnejonöga Ja Ja vattendrag eller vattendrag

text: Lampetra fluviatilis

text: och kust under livscykeln

text: Färna Vandrar om naturliga Ja Ja Squalius cephalus möjligheter finns

text: Gädda Vandrar om naturliga Ja Ja Esox lucius möjligheter finns

text: Gärs Vandrar om naturliga Gymnocephalus Ja möjligheter finns

text: cernuus

text: Vandrar mellan sjö och Gös Ja vattendrag eller vattendrag

text: Sander lucioperca

text: och kust under livscykeln

text: Harr Vandrar om naturliga Ja Ja Thymallus thymallus möjligheter finns

text: Vandrar mellan sjö och Havsnejonöga Ja vattendrag eller vattendrag

text: Petromyzon marinus

text: och kust under livscykeln

text: Id Vandrar om naturliga Ja Ja Leuciscus idus möjligheter finns

text: Lake Vandrar om naturliga Ja Ja Lota lota möjligheter finns

text: Vandrar mellan sjö och Lax Ja vattendrag eller vattendrag

text: Salmo salar

text: och kust under livscykeln

text: Mal Vandrar om naturliga Ja Silurus glanis möjligheter finns

text: Mört Vandrar om naturliga Ja Ja Rutilus rutilus möjligheter finns

text: Sik Vandrar om naturliga Ja Coregonus lavaretus möjligheter finns

text: Vandrar mellan sjö och Skärkniv Ja vattendrag eller vattendrag

text: Pelecus cultratus

text: och kust under livscykeln

text: Stäm Vandrar om naturliga Ja Ja Leuciscus leuciscus möjligheter finns

text: Vandrar mellan sjö och Vimma Ja vattendrag eller vattendrag

text: Vimba vimba

text: och kust under livscykeln

text: Vandrar mellan sjö och Ål Ja Ja vattendrag eller vattendrag

text: Anguilla anguilla

text: och kust under livscykeln

text: Öring Vandrar om naturliga Ja Ja Salmo trutta möjligheter finns

text: 12 Hydromorfologiska typer

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk utgåva 12.1 Beskrivning Uppdaterad 2019-01-01 Syftet med hydromorfologiska typer är att underlätta fastställande av referensförhållandet. Varje hydromorfologisk typ domineras av vissa hydromorfologiska processer med specifika hydromorfologiska strukturer som följd. En ytvattenförekomst i vattendrag eller kustvatten och vatten i övergångszon kan innehålla en eller flera enheter med olika hydromorfologiska typer. Likaså kan en hydromorfologisk typ som förekommer i flera sammanhängande ytvattenförekomster utgöra grund för att gruppera ytvattenförekomsterna. En sjö utgör alltid en hydromorfologisk typ. Genom att fastställa hydromorfologisk typ tillhandahålls en generell beskrivning av sambandet mellan hydrologisk regim och morfologiskt tillstånd samt känslighet för mänskligt påverkanstryck. Genom att jämföra ytvattenförekomstens hydromorfologiska status med hydromorfologisk typ, finns en möjlighet att förutsäga ytvattenförekomstens kommande utveckling och status.

text: 12.2 Hydromorfologiska typer i vattendrag

text: 12.2.1 Beskrivning

text: De hydromorfologiska typerna innebär en gradient där den specifika flödeseffekten är störst i branta vattendrag i fast berg och minst i meandrande vattendrag och vattendrag i torv. Detta innebär att de jordarter som innesluter vattendragsfåran också blir allt finkornigare. Med sinositet avses kvoten mellan vattendragsfårans längd och dalgångens längd. Om sinositeten är under 1,05 anges vattendraget som rakt, är den mellan 1,05 till 1,3 är vattendragsfåran svagt meandrande och om den överstiger 1,3 är vattendraget meandrande. Kvoten mellan djup och bredd anges som bredden samt djupet till fårans botten, vid vattendragsfårans övre kanter. Dalgångens inneslutning beskrivs som kvoten mellan svämplanets och vattendragsfårans bredd. Svämplanets bredd anges över hela dalgångens botten. Om dalgångens inneslutning är hög motsvarar kvoten mellan svämplanets och fårans bredd mellan 1 till 1,5, om kvoten är mellan 1,5 till 5 är dalgångens inneslutning måttlig och om kvoten är högre än 5 är dalgångens inneslutning låg. Vid flera parallella fåror motsvarar gränsen för måttlig inneslutning av dalgången en kvot mellan 1,5 till 2 och vid låg inneslutning, en kvot över 2. En hög inneslutning av fåran innebär att 90 % av vattendragsfåran är i direkt kontakt med dalgångens sluttningar. Låg inneslutning av dalgången betyder att 90 % av vattendragsfåran är i kontakt med svämplanet och kan förflytta sig utan begränsningar i sidled.

text: HVMFS 2016:31

text: 12.2.2 Hydromorfologiska typer i vattendrag

text: HVMFS 2013:19

text: Tabell 12.1. Hydromorfologiska typer i vattendrag .

text: Konsoliderad elektronisk utgåva Typ Undertyp Vatten- Sinositet Kvot Dalgångens Typiska Dominerande Uppdaterad 2019-01-01 dragets bredd/djup inneslutning jordarter botten-

text: lutning material

text: A: Vattendrag 10 % 1,5 12 Hög kalt berg fast berg Branta i fast berg vattendrag med lutning i fast berg över 10 %.

text: Vattendrag 10 % 1,5 12 Hög kalt berg fast berg med i fast berg lösa block till med lutning grus under 10 %.

text: B: Kaskadvatte 4 till 10 % 1,1 12 Måttlig morän och block och sten Branta ndrag isälvssedim vattendrag ent sten och turbulent flöde

text: Trappstegsf 2 till 20 % 1,2 12 hög till morän och block och sten ormat måttlig isälvssedim vattendrag ent

text: Vattendrag 0,5 till 2 % 1,2 12 hög till morän och block till sten med plan måttlig isälvssedim botten ent

text: C: Vattendrag 0,1 till 2 % 1,2 12 måttlig till morän och block till grus Breda med låg isälvssedim vattendrag transversellt ent med riffle-pool regelbunde system t växlande strömsträck or och höljor

text: Vattendrag 0,2 till 3 % 1,1 12 måttlig till isälvssedim sten till grus med låg ent och växelvis morän hölja och strömsträck a

text: D: Vattendrag 0,2 till 3 % 1,1 40 måttlig till låg morän till block till sten Vattendrag med isälvssedim med flera kvillsystem ent parallella fåror

text: Vattendrag 0,05 till 3 % 1,2 40 låg isälvssedim sten och grus med ent flätflodsyste m

text: Senaste lydelse

text: HVMFS 2013:19

text: , ändringen innebär en ändring i tabellhuvudet i form av att Kvot djup/bredd ändras till Kvot bredd/djup.

text: E: Svagt 0,001 till 1,05 till 1,5 12 låg till måttlig sandiga sand till mo

text: HVMFS 2013:19

text: meandrande 0,1 % jordarter Konsoliderad elektronisk Meandrand vattendrag utgåva e Uppdaterad 2019-01-01 vattendrag

text: Aktivt 0,001 till 1,3 12 Låg svämsedime grus till sand meandrande 0,1 % nt, vattendrag isälvsmateri al

text: Passivt 0,01 % 1,5 12 måttlig silt mo till mjäla meandrande vattendrag med ravin

text: Passivt 0,01 % 1,5 12 måttlig till låg lera-silt, mo till lera meandrande svämsedime vattendrag nt

text: F: Överfördjup 0,1 1.3 5 hög sand, lera- Sand till lera Överfördju at silt, pat vattendrag i svämsedime vattendrag finkorniga nt i finkorniga sediment sediment

text: T: Vattendrag 0,01 variabel 12 Låg torv torv Vattendrag i torv i torv

text: HVMFS 2016:31

text: HVMFS 2013:19

text: 12.2.3 Klassificering Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2019-01-01

text: 12.3 Hydromorfologiska typer i sjöar

text: 12.3.1 Beskrivning

text: Hydromorfologiska typer i sjöar utgår från den dominerande process som har bildat sjön. Många sjöar har emellertid bildats genom flera efterföljande

text: processer till exempel en kustnära sjö i en fjord vilket avspeglas i dess

text: HVMFS 2013:19

text: hydromorfologiska karaktäristik. Dessa sjöar kan initialt ha bildats som ett Konsoliderad elektronisk

text: utgåva

text: tektoniskt bäcken som sedan rensats från vittringsrester genom nedisning för att Uppdaterad 2019-01-01 sedan bildats som en lagunsjö. Vid bedömning av hydromorfologisk typ ska den dominerande processen som har skapat nuvarande morfologi identifieras. En sjös bildningsätt kommer avspeglas i morfologin och därmed påverka dagens hydromorfologiska funktioner och strukturer. Den hydromorfologiska typen ger också information om dess känslighet för olika typer av påverkanstryck.

text: Tabell 12.2. Hydromorfologiska typer i sjöar.

text: Morfologisk typ Morfologisk Karaktäristik undertyp

text: Sjöar i tektoniska Sprickdalssjö Sjöar bildade i sprickdalar som i sin tur är bildade genom bäcken tektoniska rörelser i jordskorpan och som sedan genom vittring och glacial erosion, skapat ett sjöbäcken. Genom spricksystem i olika riktningar kan sjön vara mycket flikig. En av de vanligaste sjötyperna. Substratet på det grunda vattenområdet är ofta stenigt, men kan vara finkorniga i inloppen genom deltabildningar. En betydande del av strandlinjen utgörs ofta av fast berg.

text: Sjö i gravsänka Sjöar bildad i en insjunkningszon i jordskorpan genom tektoniska rörelser. Formen är ofta långsträckt med branta kanter medan botten kan vara relativt flack.

text: Sjöar i glaciala Sjö i kitteldal Sjöar förekommande i botten av glaciärnischer eller kitteldalar. erosionsbäcken Ofta små avrinningsområden i övre delen av avrinningsområdena, uteslutande i norra Sverige. Formen är nästan cirkulär till oval och kan vara mycket djupa relativt storleken. Detta gör att det grunda vattenområdet är ofta smalt och domineras av berggrund, sten och grus. Förekommer oftast inom fjällkedjan på högre höjd.

text: Sjö i glaciala Långsträcka, smala sjöar med relativt raka sjöstränder utan erosionsbäcken flikighet som förekommer i en dalgång bildat genom mekanisk erosion av en dalglaciär eller smältvattenerosion vilket gör att dalgångens sidor är branta. Ofta är avrinningsområdet relativt stort. Substratet i det grunda området är oftast sten till grus. Tvärsnittsprofilen genom sjön är ofta parabelformad.

text: Sjö i Sjöar bildade i berggrundsslätt genom glaciärers erosion. glacialeroderad Jordtäcket runt sjöarna är ofta tunt eller saknas helt. Sjöarna är berggrundsslätt oftast små med litet avrinningsområde. Formen på sjöarna är styrda av berggrunden och sprickmönstret vilket gör att strandlinjen till stora delar är styrt av bergrundens, och i mindre delar av morän eller torv. Detta gör att strandlinjen planform, men också vattendjupet, varierar betydligt inom samma sjö. Sjöarna är ofta långsträckta i isrörelseriktningen. Dräneringsnätet till sjön är ofta kaotiskt. En betydande del av strandlinjen utgörs ofta av fast berg.

text: Glaciala Åsgropssjöar Sjöar bildade i isälvsmaterial på grund av smältande isblock från dämningsbäcken inlandsisen. Sjöarna är relativt små, ofta med branta kanter. Kan vara djupa i förhållande till storleken. Substratet i det grunda vattenområdet är oftast sand och grus med inslag av sten och block.

text: Dämningssjöar i Sjöar bildade i sänkor eller genom olika former av ryggar i morän eller morän eller isälvsmaterial. Det grunda vattenområdet består ofta isälvsmaterial av en blandning av block, grus och sand. Formen av sjön är ofta

text: HVMFS 2013:19

text: styrd av isrörelseriktningen antingen parallellt med isfronten Konsoliderad elektronisk eller vinkelrätt. utgåva Uppdaterad 2019-01-01 Naturliga, icke Våtmarkssjöar Relativt små sjöar bildade till största del i torv. Strandlinjen kan glaciala sjöar vara ojämn. Strandkanten kan vara brant eller till och med överhängande.

text: Fluvialt bildade Sjöar, t.ex. lagunsjöar och selsjöar bildade genom erosion och sjöar deposition av rinnande vatten. Sjöarna är relativt grunda med sand eller finare substrat på det grunda vattenområdet.

text: Slättlandsjöar Grunda sjöar, oftast med jämnt rundad strandlinje bildade genom sänkor i sand till lera. Övergången till närområdet kan vara diffust genom det flacka och breda grunda området.

text: Sjöar bildade Kustnära sjöar bildade genom dämning av sanddyner som genom dämning skyddar ytvattenförekomsten från direkt inflöde av havsvatten. av Dessa sjöar är ofta grunda med heterogent substrat bestående av vindtransporterat grus och sand. material

text: Sjöar bildade Kustnära sjöar bildade genom vinderosion, oftast mellan eller genom bakom sanddyner. Sjöarna är långsträckta och grunda och vinderosion förekommer. Bottensubstratet är oftast sandigt.

text: Sjöar bildade Sjöar som i huvudsak är bildade genom kemisk vittring i genom kemisk kalksten. I många fall är sjöarna grunda, men kan vara djupa om vittring de har utbildats i doliner.

text: Lagunsjöar vid Kustnära sjöar bildade genom avskärning av en del av kustlinjen kusten på grund av omfattande sedimenttransport längs kusten eller bildandet av sedimentryggar genom vågor.

text: Artificiella sjöar Dämningsområd Konstgjorda sjöar bildade genom dämning av vattendrag från Konstgjorda vatten e i vattendrag artificiella strukturer.

text: Vattenfylld Bergtäkter som har fyllts med vatten. bergtäkt

text: Vattenfylld täkt i Grustäkter eller torvtäkter där det har skapats en sjö efter grus, sand eller återställning efter avslutad täktverksamhet. torvtäkt

text: Sjö bildad Sjö bildad genom indämning av vatten med vallar. genom indämning med vallar

text: 12.4 Hydromorfologiska typer i kustvatten och vatten i övergångszon

text: 12.4.1 Beskrivning

text: Hydromorfologiska typer i kustvatten och vatten i övergångszon motsvarar enheter i ett kustvatten eller vatten i övergångszon med likartade dominerande hydromorfologiska funktioner och strukturer. En kustvattenförekomst innehåller därför oftast flera hydromorfologiska typer inom ytvattenförekomstens gränser.

text: Tabell 12.3. Hydromorfologiska typer i kustvatten och vatten i övergångszon.

text: Hydromorfolo Hydromorfologis Dominerande Hydromorfologiska processer i grunda

text: HVMFS 2013:19

text: gisk typ k undertyp hydromorfologiska vattenområden Konsoliderad elektronisk processer utgåva Klippkust Klippkust Klippkust: Vågerosion Uppdaterad 2019-01-01 Vågpåverkan, Små slutna vikar: sedimenttransport tidvattenpåverkan Klippkust med massrörelser Sedimenttransport in och ut från området fickstränder och längs stranden

text: Strandkust i Klintkust Vågpåverkan lösa jordarter Tidvattenpåverkan

text: Längsgående strandtransport In- och utgående strandtransport Vågpåverkan Strandkust Massrörelser Tidvattenpåverkan Reträtt av kustlinjen Längsgående Sedimenttransport strandtransport Färskvattenflöde genom yt- och In- och utgående grundvatten strandtransport Erosion av vattendrag

text: Strandkust med Pålagring och erosion naturliga barriärer Svallning och genombrott

text: Förflyttning av barriärer

text: Områden inom Slutna vikar och Sedimentation genom rinnande vatten slutna havsvikar övergångsvatten Vattenutbyte/ hydrologi Sedimentation genom marina processer Fåror bildade Färskvatteninflöde genom vattenutbyte Blandning av vattenmassor inom Förflyttning och övergångsvatten Delvis slutna laguner bildande av Tillväxt av översvämnings och bakom naturliga inströmningskanaler tidvattenområden barriärer Tillväxt av Förändring av in- och utlopp våtmarker Sedimenttillväxt

text: Deltaområden Vattendrags- Sedimentation vid Sedimentation vid flodmynning dominerade mynningsområdet Tillväxt av deltafronten deltaområde Deltatillväxt Förflyttning av barriärer och Utbyte saltvatten/ tidvattenpåverkade områden sötvatten Tillväxt av sediment och Bildandet av förgrenat våtmarksområden nät av fåror Vågdominerade  Bildande av barriärer deltaområde Förflyttning av  Strandtransport längs deltafronten vattendrag i deltat Tillväxt av våtmarker

text: Öppet Kustområden med kustområde på mjukbotten Sedimentation, erosion djupt vatten och förflyttning av sediment på grund av Kustområden med havsströmmar hårdbotten

text: HVMFS 2013:19

text: Bilaga 4

text: Konsoliderad elektronisk utgåva

text: Uppdaterad 2019-01-01 BILAGA 4: BEDÖMNINGSGRUNDER FÖR BIOLOGISKA

text: Bottenfauna i kustvatten och vatten i övergångszon ska klassificeras utifrån BQIm-index (Benthic Quality Index) för mjuka bottnar enligt formel 1.1 och utifrån de taxonomiska listorna i tabell 1.2 och 1.3 samt utifrån klassgränserna i tabell 1.1.

text: 1.2 Krav på underlagsdata

text: För att bedömningsgrunden för bottenfauna i kustvatten och vatten i övergångszon ska kunna tillämpas ska – data från minst fem stationer användas, – prov ha tagits på minst fem meters djup, och – provdata vara insamlade med huggare med en provtagningsyta av 0,1m (±0,02) samt sållade på ett såll med 1 mm maskvidd.

text: 1.3 Bottenfaunaindex BQIm

text: 1.3.1 Klassificering

text: Beräkning av statusklass för bottenfauna för en ytvattenförekomst ska göras enligt följande: 1. Beräkna BQIm (formel 1.1) utifrån varje enskilt prov (hugg) inom ytvattenförekomsten. Känslighetsvärden fås ur tabell 1.2 och 1.3. Taxa i tabell 1.4 ska ej ingå i dataunderlaget. 2. Beräkna medelvärde av BQIm för varje station (provpunkt) och år. 3. Dra slumpmässigt, med återläggning, lika många värden som det finns stationsmedelvärden för BQIm och beräkna medelvärdet av dessa dragna värden. Upprepa proceduren 9 999 gånger. Beräkna 20 % -percentilen för dessa 9 999 medelvärden (se tabell 1.1 för eventuella djupintervall). 4. Jämför värdet för 20 % -percentilen med klassgränserna för BQIm för aktuell typ och djupintervall i tabell 1.1, därigenom fås statusklassen.

text: 𝑆𝑘𝑙𝑎𝑠𝑠𝑎𝑑𝑒 𝑁𝑖 𝑁𝑡𝑜𝑡 𝐵𝑄𝐼𝑚 = [ ∑ ( ∗ 𝑘ä𝑛𝑠𝑙𝑖𝑔ℎ𝑒𝑡𝑖)] ∗ 𝑙𝑜𝑔10(𝑆 + 1) ∗ ( ) 𝑁𝑡𝑜𝑡.𝑘𝑙𝑎𝑠𝑠. 𝑁𝑡𝑜𝑡 + 5 𝑖=1

text: Formel 1.1. Formel för BQIm med dess ingående parametrar. S = totala antal arter, Sklassade = antal känslighetsklassade arter, Ntot = totalt antal individer per 0,1 m , Ntotklassade = totalt antal känslighetsklassade individer, Ni = antal individer av art i.

text: Lydelse enligt

text: HVMFS 2018:17

text: . Senaste tidigare lydelse

text: HVMFS 2013:19

text: HVMFS 2013:19

text: 1.3.2 Klassgränser

text: Tabell 1.1. Klassgränser för klassificering av status uppdelat per typ. Numrering av typer enligt typindelning i

text: NFS 2006:1

text: BQIm

text: Bassäng Typ nr Djupstrata HG GM MO OD

text: Västerhavet 1-6 och 25 5-20 m 13,9 10,3 6,9 3,4 1-6 och 25 20 m 15,7 12,0 8,0 4,0 Östersjön 7 5-60 m 10,7 4,0 2,7 1,8 8 5-60 m 10,5 3,5 2,3 1,6 9 5-60 m 10,7 4,0 2,7 1,8 10 5-60 m 9,3 4,0 2,7 1,8 11 5-60 m 8,0 4,0 2,7 1,8 12 5-60 m 10,7 4,0 2,7 1,8 13 5-60 m 9,0 3,0 2,0 1,3 14 5-60 m 10,7 4,0 2,7 1,8 15 5-60 m 10,7 4,0 2,7 1,8 24 5-60 m 7,7 3,0 2,0 1,3 Bottniska viken 16 5 m 10,7 4,0 2,7 1,8 17 5 m 10,0 4,0 2,7 1,8 18 5 m 10,0 4,0 2,7 1,8 19 5 m 10,0 4,0 2,7 1,8 20 5 m 10,0 4,0 2,7 1,8 21 5 m 10,0 4,0 2,7 1,8 22 5 m 7,5 2,0 1,3 0,9 23 5 m 6,3 1,5 1,0 0,7

text: HVMFS 2013:19

text: 1.3.3 Känslighetsvärden västkusten

text: Tabell 1.2. Känslighetsvärden för bottenfaunataxa västkusten (systematiskt sorterade). I de fall artnamn saknas används istället känslighetsvärdena för släktet eller annan överordnad taxonomisk nivå i de fall sådan finnes. Arter tillhörande Chironomidae*, Ostracoda* eller Oligochaeta* slås samman i respektive grupp i momentet före beräkning av faktorn för antal arter. Alla övriga taxa ska användas ogrupperade vid beräkning av faktorn för antal arter i BQIm. Förklarande text till *, ** och *** finns under tabell 1.3.

text: Taxa Känslighetsvärde Taxa Känslighetsvärde

text: Västkusten Västkusten

text: Oligochaeta * 5,10 Nephtys paradoxa 12,42

text: Tubificoides benedii 4,22 Ceratocephale loveni 12,54

text: Paramphinome jeffreysii 9,80 Eunereis longissima 7,93

text: Ophryotrocha 12,82 Neanthes succinea 3,81

text: longidentata

text: Neanthes virens 4,58 Lumbrineris fragilis 6,89 Hediste diversicolor 3,98 Lumbrineris gracilis 14,71 Pholoe baltica 9,41 Lumbrineris impatiens 11,95 Pholoe inornata 9,66 Lumbrineris scopa 9,54 Pholoe longa 9,26 Lumbrineris tetraura 12,50 Pholoe minuta 9,55 Drilonereis filum 11,99 Pholoe pallida 12,27 Onuphis quadricuspis 14,71 Anaitides groenlandica 6,05 Aphrodita aculeata 9,91 Anaitides longipes 10,68 Laetmonice filicornis 9,56 Anaitides maculata 6,75 Glycera alba 6,73 Anaitides mucosa 6,10 Glycera lapidum 10,79 Eteone barbata 10,46 Glycera rouxi 10,92 Eteone flava 4,72 Glycinde nordmanni 11,64 Eteone foliosa 11,12 Goniada maculata 9,27 Eteone longa 4,58 Gyptis rosea 13,74 Eumida bahusiensis 10,67 Kefersteinia cirrata 7,51 Eumida sanguinea 10,85 Nereimyra punctata 8,73 Phyllodoce rosea 13,03 Ophiodromus flexuosus 7,49 Sige fusigera 11,44 Aglaophamus malmgreni 12,19 Synelmis klatti 10,47 Nephtys caeca 6,01 Bylgides sarsi 7,99 Nephtys ciliata 8,78 Enipo kinbergi 7,49 Nephtys hombergii 5,04 Gattyana amondseni 7,71 Nephtys incisa 7,99 Gattyana cirrosa 8,04 Nephtys longosetosa 8,75

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk Västkusten Västkusten utgåva Uppdaterad 2019-01-01 Harmothoe antilopis 12,11 Polydora caulleryi 4,57

text: Harmothoe borealis 10,78 Polydora ciliata 4,99

text: Harmothoe elisabethae 5,23 Polydora cornuta 5,94

text: Harmothoe imbricata 5,25 Polydora quadrilobata 6,74

text: Harmothoe impar 6,74 Prionospio fallax 11,03

text: Lepidonotus squamatus 6,40 Prionospio dubia 11,64

text: Malmgreniella lunulata 11,76 Prionospio 11,87

text: multibranchiata

text: Panthalis oerstedi 12,68 Pseudopolydora antennata 4,19 Leanira tetragona 10,76 Pseudopolydora pulchra 8,01 Sthenelais limicola 6,97 Pygospio elegans 4,85 Sphaerodoropsis philippi 9,95 Scolelepis tridentata 12,27 Sphaerodorum flavum 11,06 Spio armata 6,40 Sphaerodorum gracilis 7,49 Spio filicornis 9,37 Exogone hebes 12,43 Spiophanes bombyx 11,68 Exogone verugera 12,56 Spiophanes kroeyeri 12,03 Galathowenia oculata 6,53 Trochochaeta multisetosa 6,75 Myriochele heeri 10,94 Ampharete acutifrons 8,20 Myriochele oculata 9,39 Ampharete baltica 8,21 Owenia fusiformis 7,70 Ampharete falcata 12,06 Chone duneri 6,56 Ampharete finmarchica 7,99 Chone infundibuliformis 10,96 Ampharete goesi 7,49 Euchone papillosa 9,83 Ampharete lindstroemi 10,15 Laonome kroeyeri 8,29 Amphicteis gunneri 11,73 Sabella pavonina 6,35 Anobothrus gracilis 10,67 Apistobranchus tenuis 12,77 Eclysippe vanelli 14,35 Apistobranchus tullbergi 9,17 Melinna cristata 8,58 Chaetopterus norvegicus 10,36 Samytha sexcirrata 8,34 Spiochaetopterus typicus 10,71 Sosane sulcata 8,28 Magelona alleni 11,55 Aphelochaeta vivipara 9,37 Magelona minuta 12,06 Caulleriella ** 6,22 Magelona mirabilis 12,49 Tharyx killariensis 11,83 Laonice bahusiensis 9,41 Chaetozone setosa 10,23 Laonice cirrata 11,94 Cirratulus cirratus 9,76 Malacoceros fuliginosus 2,16 Aphelochaeta mcintoshi 14,71 Minuspio cirrifera 12,07 Brada villosa 10,46 Polydora caeca 8,13 Diplocirrus glaucus 10,49

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk Taxa Känslighetsvärde Taxa Känslighetsvärde utgåva Västkusten Västkusten Uppdaterad 2019-01-01 Pherusa plumosa 7,49 Aricidea suecica 9,83 Pectinaria auricoma 9,73 Cirrophorus lyra 11,73 Pectinaria belgica 10,16 Levinsenia gracilis 9,23 Pectinaria koreni 3,00 Paraonis fulgens 9,17 Amaeana trilobata 13,80 Lipobranchus jeffreysii 11,29 Artacama proboscidea 9,57 Polyphysia crassa 6,38 Lanassa venusta 10,51 Scalibregma inflatum 6,65 Lanice conchilega 11,68 Anoplodactylus petiolatus 9,39 Lysilla loveni 8,95 Nephrops norvegicus 12,36 Neoamphitrite affinis 10,42 Liocarcinus depurator 6,99 Neoamphitrite figulus 6,40 Philocheras bispinosus 12,80 Pista cristata 10,61 Calocaris macandreae 11,46 Proclea graffii 9,71 Callianassa tyrrhena 10,45 Scionella lornensis 10,20 Caprella linearis 6,40 Streblosoma bairdi 14,79 Pariambus typicus 6,53 Terebellides stroemi 8,29 Phtisica marina 8,05 Trichobranchus glacialis 13,59 Ampelisca brevicornis 12,49 Trichobranchus roseus 10,65 Ampelisca diadema 10,73 Arenicola marina 5,28 Ampelisca macrocephala 9,58 Capitella capitata 1,10 Ampelisca tenuicornis 9,99 Heteromastus filiformis 8,95 Byblis gaimardi 12,67 Mediomastus ** 5,39 Haploops tubicola 9,37 Notomastus latericeus 9,79 Aora gracilis 11,63 Cossura longocirrata 10,79 Lembos longipes 13,60 Maldane sarsi 7,45 Microdeutopus gryllotalpa 6,91 Praxillella praetermissa 10,61 Argissa hamatipes 12,51 Rhodine gracilior 10,41 Corophium affine 9,95 Rhodine loveni 11,30 Corophium bonnellii 5,00 Ophelia borealis 9,39 Corophium crassicorne 13,29 Ophelina acuminata 9,44 Corophium insidiosum 9,30 Ophelina cylindricaudata 15,42 Corophium volutator 5,94 Ophelina modesta 13,58 Ericthonius difformis 11,47 Ophelina norvegica 15,00 Neohela monstrosa 12,12 Orbinia norvegica 13,82 Atylus vedlomensis 12,76 Scoloplos armiger 6,24 Dulichia monacantha 10,13 Aricidea jeffreysi 7,99 Dulichia porrecta 8,85

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk Västkusten Västkusten utgåva Uppdaterad 2019-01-01 Cheirocratus sundevallii 9,03 Ostracoda * 10,30

text: Eriopisa elongata 11,73 Pennatula phosphorea 11,40

text: Maera loveni 10,30 Virgularia mirabilis 9,66

text: Protomedeia fasciata 11,36 Cerianthus lloydii 8,68

text: Leucothoe lilljeborgi 10,44 Edwardsia danica 13,15

text: Acidostoma obesum 13,05 Edwardsia longicornis 11,52

text: Arrhis phyllonyx 9,84 Halcampa chrysanthellum 9,17

text: Bathymedon longimanus 13,33 Brissopsis lyrifera 9,23

text: Monoculodes packardi 13,35 Echinocardium cordatum 8,80

text: Monoculodes 10,89 Echinocardium flavescens 9,17

text: tenuirostratus

text: Spatangidae ** 13,75 Perioculodes longimanus 11,74 Echinocyamus pusillus 9,03 Synchelidium haplocheles 13,23 Labidoplax buski 10,66 Westwoodilla caecula 11,06 Cucumaria elongata 8,78 Harpinia ** 11,74 Asterias rubens 5,82 Diastylis bradyi 9,54 Astropecten irregularis 5,33 Diastylis cornuta 5,38 Ophiura affinis 8,64 Diastylis laevis 6,53 Ophiura albida 7,49 Diastylis lucifera 10,30 Ophiura ophiura 3,00 Diastylis rathkei 8,12 Ophiura robusta 9,37 Diastylis tumida 10,49 Ophiura sarsi 8,57 Diastyloides biplicata 13,04 Ophiura texturata 5,20 Diastyloides serrata 12,70 Amphilepis norvegica 14,71 Leptostylis longimana 13,07 Amphiura chiajei 7,80 Leptostylis villosa 12,20 Amphiura filiformis 7,80 Hemilamprops rosea 9,32 Echiurus echiurus 9,04 Lamprops fasciata 10,79 Harrimania kupfferi 11,84 Eudorella emarginata 11,64 Chaetoderma nitidulum 9,66 Eudorella truncatula 10,52 Hiatella arctica 3,95 Leucon acutirostris 6,55 Saxicavella jeffreysi 12,07 Leucon nasica 11,64 Corbula gibba 4,58 Campylaspis costata 13,98 Mya arenaria 3,48 Campylaspis rubicunda 12,99 Mya truncata 6,24 Echinozone coronata 11,73 Arctica islandica 5,92 Arcturella dilatata 6,53 Astarte elliptica 9,61 Idotea balthica 6,46 Astarte montagui 9,24 Apseudes spinosus 12,56

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk Taxa Känslighetsvärde Taxa Känslighetsvärde utgåva Västkusten Västkusten Uppdaterad 2019-01-01 Acanthocardia echinata 9,58 Nuculana pernula 10,51 Cerastoderma edule 4,85 Ennucula tenuis 9,71 Cerastoderma glaucum 4,58 Nucula nitidosa 8,12 Parvicardium minimum 10,42 Nucula sulcata 10,40 Parvicardium pinnulatum 10,05 Nucula tumidula 14,71 Parvicardium scabrum 5,91 Yoldiella fraterna 14,71 Decipula tenella 13,88 Yoldiella lucida 14,33 Montacuta ferruginosa 9,55 Bathyarca pectunculoides 15,29 Montacuta tenella 10,77 Modiolus modiolus 6,67 Mysella bidentata 6,83 Musculus discors 9,70 Kelliella miliaris 15,02 Musculus niger 8,88 Lucinoma borealis 6,92 Mytilus edulis 7,05 Myrtea spinifera 9,93 Chlamys septemradiatus 10,79 Mendicula ferruginosa 14,33 Acteon tornatilis 7,56 Thyasira equalis 10,96 Odostomia acuta 13,50 Thyasira flexuosa 4,53 Aporrhais pespelicanis 4,65 Thyasira obsoleta 14,71 Bittium reticulatum 7,41 Thyasira sarsii 7,47 Hydrobia ulvae 2,60 Spisula subtruncata 6,43 Euspira montagui 9,72 Cultellus pellucidus 5,92 Natica poliana 9,14 Abra alba 3,96 Polinices pulchella 9,57 Abra nitida 9,26 Alvania abyssicola 14,35 Scrobicularia plana 4,33 Hyala vitrea 10,12 Macoma balthica 5,23 Pusillina sarsi 7,00 Macoma calcarea 6,76 Turritella communis 7,80 Tellina fabula 12,37 Akera bullata 4,50 Tellina tenuis 7,44 Cylichna cylindracea 9,53 Mysia undata 9,37 Diaphana minuta 11,85 Petricola pholadiformis 3,81 Philine aperta 6,76 Chamelea gallina 10,79 Philine scabra 9,43 Clausinella fasciata 10,28 Retusa obtusa 8,21 Venus gallina 9,01 Retusa truncatula 9,83 Cuspidaria obesa 14,71 Buccinum undatum 6,40 Thracia convexa 10,38 Mangelia attenuata 9,84 Thracia phaseolina 12,15 Mangelia brachystoma 11,62 Nuculana minuta 9,53 Nassarius pygmaeus 10,84

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk Västkusten Västkusten utgåva Uppdaterad 2019-01-01 Nassarius reticulatus 4,99 Golfingia procera 8,56 Entalina quinquangularis 14,98 Onchnesoma steenstrupi 14,71 Tubulanus linearis 6,85 Phascolion strombi 9,35 Malacobdella grossa 8,59 Oligochaeta * 5,10 Nemertea, övriga *** 7,99 Tubificoides benedii 4,22 Phoronis muelleri 8,34 Paramphinome jeffreysii 9,80 Halicryptus spinulosus 6,29 Ophryotrocha 12,82

text: longidentata

text: Priapulus caudatus 7,96

text: 1.3.4 Känslighetsvärden ostkusten

text: Tabell 1.3. Känslighetsvärden för bottenfaunataxa ostkusten (systematiskt sorterade). Med hjälp av nedanstående tabell ska det gå att få fram känslighetsvärden för de flesta i Östersjösystemet påträffade arter. Tabellen utgör dock inte en komplett förteckning av de arter som kan påträffas i Östersjösystemet. I de fall artnamn saknas används istället känslighetsvärdena för släktet, eller annan överordnad taxonomisk nivå om inte släktet anges. Arter tillhörande Chironomidae*, Ostracoda* eller Oligochaeta* slås samman i respektive grupp i momentet före beräkning av faktorn för antal arter. Alla övriga taxa ska användas ogrupperade vid beräkning av faktorn för antal arter i BQIm.

text: Ostkusten Ostkusten

text: Oligochaeta* 1 Scoloplos armiger 10 Nephtys** 10 Aricidea jeffreysi 10 Hediste diversicolor 5 Aricidea suecica 10 Eteone** 10 Levinsenia gracilis 10 Bylgides sarsi 15 Crangon crangon 10 Fabricia sabella 10 Ampithoe rubricata 15 Manayunkia aestuarina 10 Leptocheirus pilosus 5 Marenzelleria** 5 Microdeutopus gryllotalpa 10 Pygospio elegans 5 Corophium volutator 10 Spio filicornis 10 Gammarus** 10 Streblospio benedicti 5 Bathyporeia pilosa 15 Trochochaeta multisetosa 5 Melita palmata 15 Alkmaria rominji 5 Phoxocephalus holbolli 15 Terebellides stroemi 10 Monoporeia affinis 15 Arenicola marina 10 Pontoporeia femorata 15 Capitella** 1 Diastylis rathkei 10 Heteromastus filiformis 5 Cyathura carinata 5

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk Taxa Känslighetsvärde Taxa Känslighetsvärde utgåva Ostkusten Ostkusten Uppdaterad 2019-01-01 Asellus aquaticus 5 Sphaerium** 10

text: Jaera** 15 Macoma** 5

text: Sphaeroma hookeri 10 Mytilus edulis 5

text: Saduria entomon 10 Radix balthica 15

text: Idotea balthica 5 Lymnaeidae, övriga*** 10

text: Idotea, övriga arter *** 10 Valvata macrostoma 5

text: Heterotanais oerstedi 5 Valvata piscinalis 10

text: Ostracoda* 15 Bithynia tentaculata 10

text: Coleoptera** 10 Potamopyrgus 10

text: antipodarum

text: Ceratopogonidae** 5 Hydrobiidae, övriga*** 5 Chaoboridae** 1 Littorina saxatilis 10 Chironomidae* 1 Rissoa** 15 Trichoptera** 15 Retusa truncatula 15 Ephemeroptera** 10 Limapontia** 15 Mya arenaria 10 Theodoxus fluviatilis 15 Arctica islandica 5 Micrura baltica 15 Astarte borealis 15 Nemertea, övriga*** 10 Astarte elliptica 15 Turbellaria** 10 Astarte montagui 15 Halicryptus spinulosus 15 Cerastoderma edule 5 Priapulus caudatus 10 Cerastoderma glaucum 10

text: Pisidium** 15

text: * Summera antalet individer av alla arter tillhörande Chironomidae och använd känslighetsvärdet för Chironomidae. Arter tillhörande Oligochaeta och Ostracoda slås samman på motsvarande sätt och känslighetsvärdet för Oligochaeta respektive Ostracoda används. De taxonomiska grupperingarna för Chironomidae, Oligochaeta och Ostracoda jämställs med art vid beräkning av faktorn för antal arter i BQIm, d.v.s. Chironomidae räknas som ett taxon oberoende om en eller flera chironomidarter förekommer. ** Om en art inom denna grupp erhållits anges artnamnet tillsammans med känslighetsvärdet för gruppen. Om två eller flera arter inom gruppen erhållits anges varje enskilt artnamn och samma känslighetsvärde används på dessa arter som anges för gruppen. *** Ange artnamn tillsammans med känslighetsvärdet som anges för gruppen ”övriga”. Arterna ska inte grupperas som ”övriga arter” utan anges som enskilda arter med dess fullständiga namn.

text: HVMFS 2013:19

text: 1.3.5 Uteslutna taxa

text: Tabell 1.4. Följande taxa samt underliggande taxa ska ej vara med som underlag i klassificeringen då de ej anses utgöra en del av den fauna som kan provtas kvantitativt med den metodik som använts.

text: Rang Taxa Rang Taxa

text: Subclass Hirudinea Infraclass Teleostei Subclass Acarina Family Alcyoniidae Suborder Cladocera Genus Urticina Subfamily Palaemoninae Genus Metridium Genus Pandalus Genus Clava Genus Meganyctiphanes Genus Dynamena Suborder Hyperiidea Genus Sertularella Order Mysida Genus Sertularia Class Maxillopoda Phylum Ectoprocta Genus Acanthocephala Phylum Nemata Phylum Chaetognatha Phylum Nematomorpha Family Branchiostomidae Class Trematoda Subphylum Tunicata Phylum Porifera Order Myxiniformes

text: Makroalger och gömfröiga växter i kustvatten ska klassificeras utifrån den maximala djuputbredningen av ett antal utvalda fleråriga makroalger och gömfröiga vattenväxter. Värden i tabell 2.1 ska användas för att beräkna den ekologiska kvalitetskvoten. Klassgränserna i tabell 2.2 ska användas vid klassificering av makroalger och gömfröiga växter i kustvatten.

text: 2.2 Krav på underlagsdata

text: För att bedömningsgrunden för makroalger och gömfröiga växter i kustvatten ska kunna tillämpas ska – data vara insamlade med vedertagna provtagningsmetoder, – underlagsdata baseras på en provtagning från perioden juli till september,

text: HVMFS 2013:19

text: – data från minst tre transekter inom en ytvattenförekomst användas, Konsoliderad elektronisk – transekten ha placerats så att salthalten ligger inom angivet intervall för utgåva Uppdaterad 2019-01-01 aktuell typ, – profilen ha bestått av hårdbotten när makroalgsarter används för bedömningen och av mjukbotten om kransalger och gömfröiga växter används, och – profilens djup ha varit större än det maximala djupet för de ingående arterna vid hög status, dock krävs maximalt 20 meter.

text: 2.3 Djuputbredning

text: 2.3.1 Klassificering

text: 1. Bedöm maximal djuputbredning (m) av ingående arter längs transekten. För att en transekt ska kunna klassificeras måste maximal djuputbredning av minst tre arter ingå. 2. Läs av i tabell 2.1 vilken poängklass det motsvarar för respektive art i den aktuella typen och omvandla till motsvarande poäng (5, 4, 3, 2 eller 1). En art ska räknas som utslagen endast om det är belagt att den tidigare funnits i området och att den slagits ut genom mänsklig påverkan. 3. Beräkna medelvärdet av poängen för samtliga i punkt 2 klassade arter längs transekten och dela med fem. Det värde som erhålls är EK-värdet för transekten. 4. EK-värdet för ytvattenförekomsten beräknas som medelvärdet av samtliga transekters EK-värde och anges med standardavvikelse. 5. Läs av i tabell 2.2 vilken statusklass EK-värdet för ytvattenförekomsten motsvarar.

text: 2.3.2 Klassgränser och djuputbredningsgränser

text: Tabell 2.1. Gränser (m) för maximal djuputbredning av utvalda makroalgsarter och gömfröiga växter. Om arten tidigare har funnits vid lokalen men nu saknas (det vill säga blivit utslagen av mänskliga aktiviteter) ges 1 poäng. Gränser saknas för typ 13, 24 och 25. Numrering av typer enligt typindelning i

text: NFS 2006:1

text: . Phyllophora pseudoceranoides innefattar även den i fält likartade Coccotylus truncatus.

text: Typ Taxa 5 poäng 4 poäng 3 poäng 2 poäng 1 poäng

text: om än: om än: om än: om  än: om arten:

text: 1 Västkustens inre kustvatten

text: Furcellaria lumbricalis 10 7 4 4 utslagen

text: Phyllophora 18 12 6 6 utslagen

text: pseudoceranoides

text: Rhodomela confervoides 12 7 4 4 utslagen

text: Zostera marina 8 6 3 3 utslagen

text: Chondrus crispus 8 5 3 3 utslagen

text: Delesseria sanguinea 18 12 6 6 utslagen

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk utgåva Halidrys siliquosa 8 5 3 3 utslagen Uppdaterad 2019-01-01 Saccharina latissima 10 7 4 4 utslagen Phycodrys rubens 15 10 5 5 utslagen

text: 2Västkustens fjordar Furcellaria lumbricalis 12 8 4 4 utslagen

text: Phyllophora

text: pseudoceranoides 10 8 4 4 utslagen Rhodomela confervoides 12 8 4 4 utslagen Zostera marina 8 6 3 3 utslagen Chondrus crispus 10 7 4 4 utslagen Delesseria sanguinea 13 9 5 5 utslagen Halidrys siliquosa 10 7 4 4 utslagen Saccharina latissima 8 6 3 3 utslagen Phycodrys rubens 13 8 4 4 utslagen 3 Skagerak, Västkustens yttre kustvatten

text: Furcellaria lumbricalis 12 9 5 5 utslagen

text: Phyllophora pseudoceranoides 22 18 9 9 utslagen

text: Rhodomela confervoides 12 9 5 5 utslagen

text: Chondrus crispus 13 9 5 5 utslagen

text: Delesseria sanguinea 22 18 9 9 utslagen

text: Halidrys siliquosa 10 8 4 4 utslagen

text: Saccharina latissima 12 9 5 5 utslagen

text: Phycodrys rubens 22 17 9 9 utslagen

text: Även arter med större max utbredning än 20 m vid hög status kan ingå i beräkning i typ 3.

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk utgåva 4 Kattegatt, Västkustens yttre kustområde Uppdaterad 2019-01-01 Furcellaria lumbricalis 12 8 4 4 utslagen

text: Phyllophora

text: pseudoceranoides 12 8 5 5 utslagen Rhodomela confervoides 12 8 4 4 utslagen Chondrus crispus 12 8 4 4 utslagen Delesseria sanguinea 16 8 5 5 utslagen Halidrys siliquosa 8 5 3 3 utslagen Saccharina latissima 10 6 4 4 utslagen Phycodrys rubens 16 8 5 5 utslagen

text: 5 Södra Hallands och norra Öresunds kustvatten Furcellaria lumbricalis 10 7 4 4 utslagen

text: Phyllophora

text: pseudoceranoides 12 7 4 4 utslagen Rhodomela confervoides 10 7 3 3 utslagen Zostera marina 8 6 3 3 utslagen Chondrus crispus 8 5 2 2 utslagen Delesseria sanguinea 12 8 5 5 utslagen Halidrys siliquosa 8 5 3 3 utslagen Saccharina latissima 6 4 2 2 utslagen Phycodrys rubens 12 8 5 5 utslagen

text: 6 Öresunds kustvatten Furcellaria lumbricalis 10 6 3 3 utslagen

text: Phyllophora

text: pseudoceranoides 10 6 3 3 utslagen Rhodomela confervoides 10 7 3 3 utslagen Zostera marina 8 6 3 3 utslagen Chondrus crispus 8 5 2 2 utslagen

text: HVMFS 2013:19

text: Halidrys siliquosa 8 5 3 3 utslagen Konsoliderad elektronisk utgåva Saccharina latissima 6 4 2 2 utslagen Uppdaterad 2019-01-01 7 Skånes kustvatten Furcellaria lumbricalis 10 6 3 3 utslagen

text: Phyllophora

text: pseudoceranoides 10 6 3 3 utslagen Rhodomela confervoides 8 5 3 3 utslagen Zostera marina 8 6 3 3 utslagen 8 Blekinge skärgårds och Kalmarsunds inre kustvatten Fucus serratus 8 4 2 2 utslagen Fucus vesiculosus 8 4 2 2 utslagen Furcellaria lumbricalis 10 6 3 3 utslagen

text: Phyllophora

text: pseudoceranoides 6 4 3 3 utslagen Rhodomela confervoides 6 4 2 2 utslagen Sphacelaria arctica 10 7 4 4 utslagen 9 Blekinge skärgårds och Kalmarsunds yttre kustvatten Fucus vesiculosus 10 6 3 3 utslagen Furcellaria lumbricalis 10 6 3 3 utslagen

text: Phyllophora

text: pseudoceranoides 8 6 4 4 utslagen Rhodomela confervoides 8 5 2 2 utslagen Sphacelaria arctica 12 7 3 3 utslagen 10 Östra Ölands, sydöstra Gotlands kustvatten samt Gotska sandön Fucus vesiculosus 7 5 2 2 utslagen Furcellaria lumbricalis 10 7 4 4 utslagen

text: Phyllophora

text: pseudoceranoides 15 11 6 6 utslagen Rhodomela confervoides 15 11 6 6 utslagen

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk Sphacelaria arctica 15 11 6 6 utslagen utgåva Uppdaterad 2019-01-01 Zostera marina 6 4 2 2 utslagen 11 Gotlands västra och norra kustvatten Fucus vesiculosus 7 5 2 2 utslagen Furcellaria lumbricalis 10 7 4 4 utslagen

text: Phyllophora

text: pseudoceranoides 15 11 6 6 utslagen Rhodomela confervoides 15 11 6 6 utslagen Sphacelaria arctica 15 11 6 6 utslagen Zostera marina 8 4 2 2 utslagen 12 Östergötlands samt Stockholms skärgård, mellankustvatten Fucus vesiculosus 6 4 2 2 utslagen Furcellaria lumbricalis 10 6 3 3 utslagen

text: Phyllophora

text: pseudoceranoides 8 5 2 2 utslagen Rhodomela confervoides 10 6 3 3 utslagen Sphacelaria arctica 10 6 3 3 utslagen

text: 14 Östergötlands yttre kustvatten Fucus vesiculosus 8 5 3 3 utslagen Furcellaria lumbricalis 10 6 3 3 utslagen

text: Phyllophora

text: pseudoceranoides 10 6 4 4 utslagen Potamogeton perfoliatus 7 4 2 2 utslagen Rhodomela confervoides 10 6 4 4 utslagen Sphacelaria arctica 12 8 4 4 utslagen Tolypella nidifica 6 3 1 1 utslagen Zostera marina 7 4 2 2 utslagen

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk 15 Stockholms skärgård, yttre kustvatten utgåva Uppdaterad 2019-01-01 Fucus vesiculosus 8 5 3 3 utslagen Furcellaria lumbricalis 10 6 3 3 utslagen

text: Phyllophora

text: pseudoceranoides 10 6 4 4 utslagen Potamogeton perfoliatus 7 4 2 2 utslagen Rhodomela confervoides 10 6 4 4 utslagen Sphacelaria arctica 12 8 4 4 utslagen Tolypella nidifica 6 3 1 1 utslagen Zostera marina 7 4 2 2 utslagen 16 Södra Bottenhavet, inre kustvatten Cladophora aegagropila 7 5 2 2 utslagen Cladophora rupestris 7 5 2 2 utslagen Fucus vesiculosus/F.radicans 7 5 3 3 utslagen Furcellaria lumbricalis 7 5 3 3 utslagen

text: Phyllophora

text: pseudoceranoides 10 6 4 4 utslagen Rhodomela confervoides 10 6 4 4 utslagen Sphacelaria arctica 11 8 4 4 utslagen Tolypella nidifica 6 3 1 1 utslagen 17 Södra Bottenhavet, yttre kustvatten Cladophora aegagropila 12 8 4 4 utslagen Cladophora rupestris 12 8 4 4 utslagen Fucus vesiculosus/F.radicans 8 6 3 3 utslagen Furcellaria lumbricalis 10 6 3 3 utslagen

text: Phyllophora

text: pseudoceranoides 10 6 4 4 utslagen Rhodomela confervoides 10 6 4 4 utslagen Sphacelaria arctica 12 8 4 4 utslagen

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk Tolypella nidifica 6 3 1 1 utslagen utgåva Uppdaterad 2019-01-01 18 Norra Bottenhavet, Höga kustens inre kustvatten Cladophora aegagropila 7 5 2 2 utslagen Cladophora rupestris 6 4 2 2 utslagen Fucus vesiculosus/F.radicans 6 4 2 2 utslagen Furcellaria lumbricalis 6 4 2 2 utslagen Potamogeton perfoliatus 5 3 2 2 utslagen Sphacelaria arctica 9 6 3 3 utslagen Tolypella nidifica 6 3 1 1 utslagen 19 Norra Bottenhavet, Höga kustens yttre kustvatten Cladophora aegagropila 9 6 3 3 utslagen Cladophora rupestris 8 5 3 3 utslagen Fucus vesiculosus/F.radicans 7 4 2 2 utslagen Furcellaria lumbricalis 8 5 3 3 utslagen Sphacelaria arctica 9 6 3 3 utslagen Tolypella nidifica 6 3 1 1 utslagen 20 Norra Kvarkens inre kustvatten Cladophora aegagropila 10 8 4 4 utslagen Fucus vesiculosus/F.radicans 5 4 2 2 utslagen Sphacelaria arctica 9 7 3 3 utslagen 21 Norra Kvarkens yttre kustvatten Cladophora aegagropila 10 8 4 4 utslagen Fucus vesiculosus/F.radicans 6 4 2 2 utslagen Potamogeton perfoliatus 5 3 2 2 utslagen Sphacelaria arctica 9 7 3 3 utslagen

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk utgåva 22 Bottenviken, inre kustvatten Uppdaterad 2019-01-01 Cladophora aegagropila 8 6 4 4 utslagen Potamogeton perfoliatus 4 2 1 1 utslagen Tolypella nidifica 5 3 1 1 utslagen Nitella 10 6 3 3 utslagen Chara baltica/Chara aspera 10 6 3 3 utslagen

text: 23 Bottenviken, yttre kustvatten Cladophora aegagropila 8 6 4 4 utslagen Potamogeton perfoliatus 4 2 1 1 utslagen Tolypella nidifica 5 3 1 1 utslagen Nitella 10 6 3 3 utslagen Chara baltica/Chara aspera 10 6 3 3 utslagen

text: Tabell 2.2. För makroalger och gömfröiga växter ska följande EK-skala tillämpas. Denna indelning gäller för samtliga typer vid klassificering av makroalger och gömfröiga växter i kustvatten.

text: Status EK Hög status 0,80≤EK God status 0,60≤EK0,80 Måttlig status 0,40≤EK0,60 Otillfredsställande status 0,20≤EK0,40 Dålig status EK0,20

text: Växtplankton i kustvatten och vatten i övergångszon ska klassificeras utifrån parametrarna biomassa av växtplankton, uttryckt som biovolym, och klorofyll a. Parametrarna ska vägas samman enligt avsnitt 3.3.3. Om data saknas för någon av parametrarna ska klassificeringen baseras på den kvarvarande parametern. Klassgränserna i tabell 3.3-3.4 ska användas vid klassificering av respektive parameter. (

text: HVMFS 2018:17

text: HVMFS 2013:19

text: 3.2 Krav på underlagsdata

text: Konsoliderad elektronisk utgåva För att bedömningsgrunden för växtplankton i kustvatten och vatten i Uppdaterad 2019-01-01 övergångszon ska kunna tillämpas ska – underlagsdata ha insamlats med vedertagna provtagningsmetoder, – provtagning ha skett minst två gånger per år under perioden juli-augusti för Östersjön (typerna 7-24) och tre gånger per år under perioden juni-augusti för Västerhavet (typerna 1-6 och 25), – data från minst tre år under den senaste sexårsperioden användas, och – biovolymdata beräknas enligt de storleksklasser som tillhandahålls av datavärd. (

text: HVMFS 2018:17

text: ) Klassificering av växtplanktons biovolym ska baseras på data från integrerat prov (med slang eller som ett samlingsprov taget med vattenhämtare på olika djup) i ytskiktet (0-10 m). Om vattendjupet är 12 m, ska klassificeringen baseras på data insamlade med vattenhämtare från 0,5 m. Om annat djupintervall har använts, ska värdet räknas om till att gälla 0-10 m. Klassificering av klorofyll ska baseras på data från samma djup som biovolymproverna för Västerhavet (typ 1-6 och 25) och Bottniska viken (typ 16-23). För Egentliga Östersjön (typ 7-15 och 24) ska status klassificeras baserat på data från 0,5 m djup. Prover från andra djup kan räknas om så att de motsvarar ovan angivet djup och djupintervall. (

text: HVMFS 2018:17

text: ) För typ 8, 12, 13 och 24 finns referensvärden för biovolym och klorofyll a fastställda enbart för det yttre kustområdet. Då referensvärdet är salthaltsberoende ska klassgränsen för respektive ytvattenförekomst inom ovan nämnda typer korrigeras utifrån uppmätt salthalt enligt avsnitt 3.3.2 innan klassificering. (

text: HVMFS 2018:17

text: 3.3 Biovolym och klorofyll a

text: 3.3.1 Klassificering

text: 1. För alla typer utom 8, 12, 13 och 24 ska den ekologiska kvalitetskvoten (EK) beräknas för varje enskilt prov utifrån referensvärden i tabell 3.3-3.4, enligt EK= (Referensvärde)/(Observerat värde). För typ 8, 12, 13 och 24 beräknas EK för varje enskilt prov utifrån salthaltskorrigerade referensvärden (se detaljerad beskrivning i avsnitt 3.3.2, A-D). (

text: HVMFS 2018:17

text: ) 2. Medelvärde av EK beräknas för varje år och provtagningsstation. 3. Medelvärde av EK beräknas för varje år och ytvattenförekomst utifrån representativa stationer. 4. Medelvärde av EK för ytvattenförekomsten beräknas på data från minst tre år från den senaste sexårsperioden. 5. Statusklassificering görs genom att flerårsmedelvärdet av EK jämförs med de i tabell 3.3-3.4 angivna EK-klassgränserna. 6. Om EK beräknats för både biovolym och klorofyll vägs EK samman enligt beskrivning i avsnitt 3.3.3 för slutlig statusklassificering. (HVMFS

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk utgåva 3.3.2 Beräkningar vid klassificering i salthaltsgradient – typ 8, 12, 13 och 24 Uppdaterad 2019-01-01

text: A. Beräkning av faktor för sötvattenspåverkan

text: Graden av sötvattenpåverkan beräknas utifrån observerad salthalt (S) i ytvattenförekomsten som ska klassificeras samt en jämförelsesalthalt (Shav ) från utsjön eller yttre kustområde som är obetydligt påverkat av lokal sötvattentillförsel. Jämförelsesalthalten bör vara mätt vid samma tillfälle. Om observerad jämförelsesalthalt saknas kan nominell (ungefärlig) salthalt användas. (Shav ≈7 för typ 8, och Shav ≈6 för typ 12, 13 och 24). Nominell utsjösalthalt gör dock att uppskattningen av graden av sötvattenpåverkan blir osäkrare än vid användning av observerad utsjösalthalt.

text: Saltkorrektionsfaktorn, Sf, ska beräknas för varje mättillfälle (för varje klorofyll och biovolymsvärde) enligt formel 3.1.

text: Sf = (Shav-S)/Shav

text: Formel 3.1. Beräkning av salthaltkorrektionsfaktorn (Sf), där Shav = salthalten i utsjön eller yttre kustområde och S = uppmätt salthalt. 0≤Sf≤1

text: Om salthalten i området som ska klassificeras är lika hög som jämförelsesalthalten blir salthaltskorrektionen 0. Om det är rent sötvatten blir faktorn 1. Vid en högre observerad salthalt än jämförelsesalthalten ska saltkorrektionsfaktorn sättas till 0.

text: B. Beräkning av referensvärde för totalkväve

text: Referenshalt för TN vid viss salthalt (TNrefSf) ska beräknas enligt formel 3.2.

text: TNref Sf = TNref hav + Sf * (TNref sötv -TNref hav) Formel 3.2. Beräkning av referenshalt av tot-N, där TNref_hav= referensvärdet för totalkväve i utsjön, TNref sötv = referensvärdet i sötvatten, och Sf = saltkorrektionsfaktorn.

text: C. Beräkning av referensvärde för klorofyll a, biovolym och siktdjup

text: Referensvärden för klorofyll vid viss salthalt (KFYLLrefSf) beräknas enligt formel 3.3. Referensvärden för siktdjup (SIKTrefSf) och biovolym (BIOVrefSf) beräknas med motsvarande empiriska relationer (tabell 3.1). B KFYLLrefSf = A*(TNrefSf)

text: Formel 3.3. Beräkning av referensvärdet för klorofyll i typ 8, 12, 13 och 24, där TNrefSf = referensvärdet för TN vid viss salthalt och A och B är från empiriskt funnit samband mellan klorofyll och totalkväve.

text: HVMFS 2013:19

text: Tabell 3.1. Ekvationer som används vid korrigering av referensvärden. Dessa gäller Konsoliderad elektronisk enbart för typ 8, 12, 13 och 24 i egentliga Östersjön. För övriga typer används fasta utgåva Uppdaterad 2019-01-01 gränser inom varje typ, d.v.s. ingen korrektion görs för näringstillförsel motsvarande referenshalt i tillrinnande sötvattnet. A och B sätts in i ekvationerna under rubriken ’Relation’ på angivet ställe.

text: Relation A B

text: Klorofyll a (µg/l) = 0,26 + A*TN 0,0051 1,9974 B (µmol/l) 1023,3 -1,696 B Siktdjup (m) = A*TN (µmol/l) -4 1,05*10 2,6878 3 B Biovolym (mm /l) = A*TN (µmol/l)

text: HVMFS 2018:17

text: D. Beräkning av EK för klorofyll a, biovolym och siktdjup

text: EK för klorofyll ska beräknas enligt:

text: EKKfyll = KFYLLrefSf/KFYLLobs

text: där KFYLLobs är observerat klorofyll som ska klassificeras.

text: Motsvarande beräkning för biovolym blir:

text: EKBiov = BIOVrefSf/BIOVobs

text: och för siktdjup:

text: EKSikt = SIKTobs / SIKTrefSf

text: 3.3.3 Sammanvägning av EK för biovolym och klorofyll

text: Steg 1

text: Sammanvägningen ska baseras på klassificerad status för biovolym samt klorofyll a. Statusklasserna ges ett numeriskt värde enligt tabell 3.2. För varje parameter beräknas ett viktat klassvärde genom formel 3.4 innan sammanvägningen görs enligt steg 2.

text: Tabell 3.2. Statusklassernas indelning i numeriska värden.

text: Status Numeriskt värde Nnedre

text: Hög status 0,8-1 0,8 God status 0,6 0,8 0,6 Måttlig status 0,4 0,6 0,4 Otillfredsställande status 0,2 0,4 0,2

text: HVMFS 2013:19

text: Dålig status 0,2 0

text: Konsoliderad elektronisk utgåva

text: HVMFS 2018:17

text: Uppdaterad 2019-01-01

text: Den numeriska klassen (Nklass) beräknas för respektive parameter för aktuellt EK-klassintervall/status (EKnedre - EKövre) enligt formel 3.4. (

text: HVMFS 2018:17

text: (Nklass) = (Nnedre) + (EKberäknat - EKnedre)/(EKövre - EKnedre) * 0,2

text: HVMFS 2018:17

text: Formel 3.4.

text: (Nklass) = viktat statusklassvärde för varje parameter. Nnedre= första siffran (heltal) i de numeriska värdena för statusklassen enligt tabell 3.2. EKberäknat= beräknat EKvärde från klassificeringen. EKnedre och EKövre = EK för nedre och övre klassgräns för motsvarande klass, hämtas från tabell 3.3–3.4 nedan. EKnedre för dålig status = 0 och EKövre för hög status = 1.

text: Steg 2

text: Medelvärdet av de numeriska klassningarna (Nklass) för biovolym och klorofyll a beräknas, vilket blir den sammanvägda klassificeringen av växtplankton. Statusklassificeringen avgörs av medelvärdet för den numeriska klassningen enligt tabell 3.2.

text: 3.3.4 Referensvärden och klassgränser

text: Tabell 3.3. Referensvärden (Rv) och klassgränser (HG, GM, MO, OD) för EK för

text: sommartida (juni-aug) biovolym av växtplankton (mm /l). Grå markering anger att referensvärdena ska korrigeras utifrån observerad salthalt före beräkning av EK och jämförelse av dessa med EK-klassgränserna.

text: Västerhavet

text: Eg Östersjön

text: 7 0,18 0,72 0,56 0,24 0,08 8 0,18 0,72 0,56 0,24 0,08 9 0,18 0,72 0,56 0,24 0,08

text: HVMFS 2013:19

text: 10 0,18 0,72 0,56 0,24 0,08 Konsoliderad elektronisk utgåva 11 0,18 0,72 0,56 0,24 0,08 Uppdaterad 2019-01-01 12 0,18 0,72 0,56 0,24 0,08 13 0,18 0,72 0,56 0,24 0,08 14 0,18 0,72 0,56 0,24 0,08 15 0,18 0,72 0,56 0,24 0,08 24 0,18 0,72 0,56 0,24 0,08

text: Bottenhavet

text: Bottenviken

text: Tabell 3.4. Referensvärden (Rv) och klassgränser (HG, GM, MO, OD) för EK för sommarhalter av klorofyll a (µg/l). Grå markering anger att referensvärdena ska korrigeras utifrån observerad salthalt före beräkning av EK och jämförelse av dessa med EK-klassgränserna. (

text: HVMFS 2018:17

text: Klorofyll Klorofyll a EK Typ a (µg /l)

text: Rv HG GM MO OD

text: Västerhavet

text: Eg Östersjön

text: 7 1,3 0,8 0,67 0,35 0,15 8 1,4 0,8 0,67 0,35 0,15 9 1,3 0,8 0,67 0,35 0,15 10 1,4 0,8 0,67 0,35 0,15 11 1,4 0,8 0,67 0,35 0,15 12 1,4 0,8 0,67 0,35 0,15 13 1,4 0,8 0,67 0,35 0,15

text: 14 1,4 0,8 0,67 0,35 0,15

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk 15 1,4 0,8 0,67 0,35 0,15 utgåva 24 1,4 0,8 0,67 0,35 0,15 Uppdaterad 2019-01-01

text: Bottenhavet

text: Bottenviken

text: 20 1,3 0,72 0,57 0,28 0,12 21 1,2 0,75 0,58 0,30 0,13 22 1,2 0,67 0,52 0,28 0,12 23 1,1 0,73 0,55 0,3 0,13

text: HVMFS 2018:17

text: HVMFS 2013:19

text: Bilaga 5

text: Konsoliderad elektronisk utgåva

text: Uppdaterad 2019-01-01 BILAGA 5: BEDÖMNINGSGRUNDER FÖR FYSIKALISK-

text: 1.1 Kvalitetsfaktor

text: Siktdjup i kustvatten och vatten i övergångszon ska klassificeras enligt avsnitt 1.3 och utifrån klassgränserna i tabell 1.1.

text: 1.2 Krav på underlagsdata

text: Klassificering av siktdjup i kustvatten och vatten i övergångszon ska baseras på data från månatliga mätningar sommartid (juni-augusti) under en treårsperiod. Provtagning ska ha utförts enligt HELCOM:s COMBINE Manual. Klassgränserna för siktdjup i tabell 1.1 ska användas vid klassificering av status för siktdjup i kustvatten och vatten i övergångszon. För typ 8, 12, 13 och 24 finns referensvärden för siktdjup fastställda för det yttre kustområdet. Då referensvärdet är salthaltsberoende ska klassgränsen för respektive ytvattenförekomst inom ovan nämnda typer korrigeras utifrån observerad salthalt (medelvärde av salthalten, 0-10 m) enligt bilaga 4, avsnitt 3.3.2 innan klassificering. För detaljerad beskrivning av salthaltskorrigering se bilaga 4 avsnitt 3.3.2. (

text: HVMFS 2018:17

text: 1.3 Siktdjup

text: 1.3.1 Klassificering

text: Den ekologiska kvalitetskvoten (EK) beräknas enligt följande ekvation:

text: 𝑜𝑏𝑠𝑒𝑟𝑣𝑒𝑟𝑎𝑡 𝑣ä𝑟𝑑𝑒 𝐸𝐾 = 𝑟𝑒𝑓𝑒𝑟𝑒𝑛𝑠𝑣ä𝑟𝑑𝑒

text: Klassificering ska göras baserat på medelvärdet av samtliga EK-värden för ytvattenförekomsten. Klassgränser för EK i tabell 1.1 ska användas vid klassificering.

text: Lydelse enligt

text: HVMFS 2018:17

text: . Senaste tidigare lydelse

text: HVMFS 2016:31

text: HVMFS 2013:19

text: 1.3.2 Referensvärden och klassgränser

text: Tabell 1.1. Referensvärden (Rv) och klassgränser (HG, GM, MO, OD) för EK för siktdjup (m). Grå markering anger att referensvärdena ska korrigeras utifrån -observerad salthalt före beräkning av EK och jämförelse av dessa med EK-klassgränserna.

text: Typ Siktdjup (m) Siktdjup EK

text: RV HG GM MO OD

text: Västerhavet

text: Eg. Östersjön

text: 7 10 0,83 0,70 0,40 0,20 8 (10 0,83 0,70 0,40 0,20) 9 10 0,83 0,70 0,40 0,20 10 10 0,83 0,70 0,40 0,20 11 10 0,83 0,70 0,40 0,20 12 (10 0,83 0,70 0,40 0,20) 13 (10 0,83 0,70 0,40 0,20) 14 10 0,83 0,70 0,40 0,20 15 10 0,83 0,70 0,40 0,20 24 (10 0,83 0,70 0,40 0,20)

text: Bottenhavet

text: 16 7,0 0,83 0,70 0,40 0,20

text: HVMFS 2013:19

text: 17 10 0,83 0,70 0,40 0,20 Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2019-01-01 18 7,0 0,67 0,44 0,30 0,20

text: 19 9,0 0,67 0,44 0,23 0,19

text: Bottenviken

text: 20 6,3 0,67 0,44 0,30 0,19

text: 21 8,8 0,67 0,44 0,30 0,19

text: 22 5,4 0,67 0,44 0,30 0,20

text: 23 7,5 0,67 0,44 0,29 0,20

text: Näringsämnen i kustvatten och vatten i övergångszon ska klassificeras utifrån klassgränserna för vinterhalter av totalkväve (tot-N), totalfosfor (tot-P), löst oorganiskt kväve (NO3-N + NO2-N + NH4-N, DIN) och löst oorganiskt fosfor (PO4, DIP) samt sommarhalter av totalkväve och totalfosfor i tabell 2.2- 2.7. Sammanvägning av parametrarna till kvalitetsfaktorn näringsämnen ska ske, baserat på minst treårsmedelvärde, enligt avsnitt 2.3.2 nedan. (HVMFS

text: 2.2 Krav på underlagsdata

text: För att bedömningsgrunden för näringsämnen i kustvatten och vatten i övergångszon ska kunna tillämpas ska – underlagsdata vara insamlade med vedertagna provtagningsmetoder, – provtagning ha skett månadsvis, – data ha samlats in under både vinterperioden (innan vårblomning) och sommarperioden (vinterperioden är för Västerhavet (typerna 1- 6 och 25) dec-mars, Egentliga Östersjön (typerna 7-15 och 24) dec-feb, Bottniska viken (typerna 16-23) nov-feb. Sommarperioden är för Västerhavet (typerna 1-6 och 25) juni-aug och för Östersjön (typerna 7- 24) juli-aug), (

text: HVMFS 2018:17

text: ) – salthalten finnas angiven vid varje provtagningsdjup, – mätningar ha skett vid diskreta djup eller med ett profilerande mätinstrument, s.k. CTD-sond, – bedömning göras på ytvatten (0-10m). I de fall språngskiktet (termoklin och/eller haloklin) är välutvecklat och grundare än 10 m ska endast data ovanför språngsiktet användas och – provtagning och analys av vattenprover vara utfört av ackrediterat laboratorium och enligt HELCOM:s COMBINE Manual. – data för Västerhavets typer 1-6 samt 25 samlas in vid minimum tre mättillfällen under perioden december-mars.

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk utgåva 2.3.1 Klassificering Uppdaterad 2019-01-01 1. Från varje mättillfälle beräknas ett stationsmedelvärde för prover tagna på diskreta djup i ytlagret (0-10 eller 0 till djupet för språngskiktet).

text: 2. Den ekologiska kvalitetskvoten (EK) beräknas enligt följande ekvation:

text: 𝑟𝑒𝑓𝑒𝑟𝑒𝑛𝑠𝑣ä𝑟𝑑𝑒 𝐸𝐾 = 𝑜𝑏𝑠𝑒𝑟𝑣𝑒𝑟𝑎𝑡 𝑣ä𝑟𝑑𝑒

text: För Västerhavets typer 1-6 samt 25 beräknas medelvärdet av halterna för DIN respektive DIP i ytlagret (0-10 m) för varje mättillfälle. Data från det mättillfälle som har det högsta medelvärdet av DIN används för att klassificera DIN och tot-N. Data från det mättillfälle som har det högsta medelvärdet av DIP används för att klassificera DIP och tot-P. För övriga typområden beräknas EK-värden för samtliga mättillfällen under provtagningsperioden. 3. Medelvärdet av EK för varje parameter och ytvattenförekomst beräknas för varje år. 4. Medelvärdet av EK för varje parameter och ytvattenförekomst beräknas för minst en treårsperiod. 5. Statusklassificering för respektive parameter görs genom att medelvärdet av EK jämförs med de angivna EK-klassgränserna i tabell 2.2-2.7. 6. EK vägs samman för ingående parametrar enligt beskrivning i avsnitt 2.3.2 för slutlig statusklassificering.

text: HVMFS 2018:17

text: 2.3.2 Sammanvägning av näringsämnen

text: Steg 1

text: Sammanvägningen ska baseras på statusklasserna för vintervärden av DIN, DIP, tot-N, tot-P samt statusklasserna för sommarvärden av tot-N, tot-P. Statusklasserna ges ett numeriskt värde enligt tabell 2.1. För varje parameter beräknas ett viktat klassvärde genom formel 2.1 innan sammanvägningen görs enligt steg 2.

text: Tabell 2.1. Statusklassernas indelning i numeriska värden.

text: Status Numeriskt värde Nnedre

text: Hög status 0,8-1 0,8

text: God status 0,6 0,8 0,6

text: Måttlig status 0,4 0,6 0,4

text: Otillfredsställande status 0,2 0,4 0,2

text: Dålig status 0,2 0

text: HVMFS 2013:19

text: HVMFS 2018:17

text: ) Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2019-01-01 Den numeriska klassen (Nklass) beräknas för respektive parameter för aktuellt EK-klassintervall / status (EKnedre – EKövre) enligt formel 2.1. (HVMFS

text: HVMFS 2018:17

text: Formel 2.1.

text: (Nklass) = viktat statusklassvärde för varje parameter. Nnedre= första siffran (heltal) i de numeriska värdena för statusklassen enligt tabell 2.1. EKberäknat= beräknat EKvärde från klassificeringen. EKnedre och EKövre = EK för nedre och övre klassgräns för motsvarande klass, hämtas från tabell 2.2-2.7 nedan. EKnedre för dålig status = 0 och EKövre för hög status = 1.

text: Steg 2

text: Ett medelvärde av de numeriska klassningarna (Nklass) beräknas för DIN, DIP, tot-N, tot-P under vintern och ett medelvärde för tot-N, tot-P under sommaren. Därefter beräknas medelvärdet av sommar och vinter, vilket blir den sammanvägda klassificeringen av näringsämnen. Statusklassificeringen avgörs av medelvärdet för den numeriska klassningen enligt tabell 2.1.

text: 2.3.3 Referensvärden och klassgränser

text: I tabell 2.2-2.7 anges de olika typernas salthaltsberoende referensvärden och klassgränser för respektive näringsämne. I tabellerna framgår vilken parameter, tidsperiod, djupintervall och typ som avses. Värdena som presenteras för varje salthaltsintervall är koncentrationer angivna i µmol/l. Eftersom salthalt bestämd med konduktivitetssensor inte är definierad för salthalt 2 psu ska ett konstant referensvärde användas för alla salthalter ≤ 2 psu. Referensvärdet för salthalter ≤ 2 psu sätts till det referensvärde som ekvationer enligt tabeller 2.2-2.7 ger vid salthalt 2 psu. (

text: HVMFS 2018:17

text: 2.3.3.1 Totalkväve vinter

text: Tabell 2.2. Referensvärden och klassgränser för tot-N vinter. Värdena som presenteras för varje salthaltsintervall är koncentrationer angivna i µmol/l. Salthalt = uppmätt salthalt i psu. (

text: HVMFS 2018:17

text: Totalkväve, Vinter

text: Typ 1n, 2, 3 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,150*s+23,1 referensvärde EK 1 0,88 0,79 0,6 0,43 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l

text: 0 23,1 26,2 29,2 38,4 53,6

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk 19,1 21,6 24,1 31,6 44,2 utgåva ≥27 Uppdaterad 2019-01-01

text: Typ 5, 6 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,000*s+17,0 referensvärde EK 1 0,89 0,77 0,61 0,43 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l ≤7 17,0 19,1 22,1 27,9 39,5 ≥20 17,0 19,1 22,1 27,9 39,5

text: HVMFS 2013:19

text: Typ 10, 11 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Konsoliderad elektronisk utgåva Ekvation för Uppdaterad 2019-01-01 0,000*s+17,0 referensvärde EK 1 0,89 0,85 0,65 0,50 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 17,0 19,1 20,0 26,2 34,0 ≥7 17,0 19,1 20,0 26,2 34,0

text: Typ 12n, 15, 24 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig -2,942*s+34,7 Ekvation för referensvärde EK 1 0,93 0,85 0,68 0,51 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 34,7 37,3 40,8 51,0 67,9 ≥6 17,0 18,3 20,0 25,0 33,3

text: Typ 16, 17 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -2,264*s+29,3 referensvärde EK 1 0,93 0,85 0,68 0,51 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 29,3 31,5 34,5 43,1 57,5 ≥5 18,0 19,3 21,2 26,5 35,3

text: Typ 18, 19 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,040*s+17,8 referensvärde EK 1 0,91 0,83 0,66 0,50

text: Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk 17,8 19,6 21,4 27,0 35,6 utgåva 0 Uppdaterad 2019-01-01 ≥5 18,0 19,8 21,6 27,3 36,0

text: HVMFS 2018:17

text: 2.3.3.2 DIN – Löst oorganiskt kväve

text: Tabell 2.3. Referensvärden och klassgränser för DIN (NO3 + NO2 + NH4) vintertid. Värdena som presenteras för varje salthaltsintervall är koncentrationer angivna i µmol/l. Salthalt = uppmätt salthalt i psu. (

text: HVMFS 2018:17

text: DIN, Vinter

text: Typ 1n, 2, 3 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,096*s+8,6 referensvärde EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 8,6 10,7 12,8 19,5 29,7 ≥27 6,0 7,5 8,9 13,6 20,7

text: Typ 1s, 4, 25 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig

text: HVMFS 2013:19

text: Ekvation för

text: Konsoliderad elektronisk -0,445*s+12,6 referensvärde utgåva Uppdaterad 2019-01-01 EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 12,6 15,7 18,8 28,6 43,4 ≥20 3,7 4,6 5,5 8,4 12,7

text: Typ 10 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,000*s+2,0 referensvärde EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l

text: 0 2,0 2,5 3,0 4,5 6,9

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk 2,0 2,5 3,0 4,5 6,9 utgåva ≥7 Uppdaterad 2019-01-01

text: Typ 18, 19 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig

text: HVMFS 2013:19

text: Ekvation för

text: Konsoliderad elektronisk 0,800*s+6,0 referensvärde utgåva Uppdaterad 2019-01-01 EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 6,0 7,5 9,0 13,6 20,7 ≥5 2,0 2,5 3,0 4,5 6,9

text: HVMFS 2018:17

text: 2.3.3.3 Totalfosfor vinter

text: Tabell 2.4. Referensvärden och klassgränser för tot-P vinter. Värdena som presenteras för varje salthaltsintervall är koncentrationer angivna i µmol/l. Salthalt = uppmätt salthalt i psu. (

text: HVMFS 2018:17

text: Totalfosfor, Vinter

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk Typ 1s, 4, 25 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig utgåva Uppdaterad 2019-01-01 Ekvation för 0,011*s+0,48 referensvärde EK 1 0,87 0,78 0,58 0,41 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,48 0,55 0,62 0,83 1,17 ≥20 0,70 0,81 0,90 1,21 1,71

text: Typ 8, 9 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,040*s+0,78 referensvärde EK 1 0,82 0,69 0,47 0,31 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,78 0,95 1,13 1,66 2,52 ≥7 0,50 0,61 0,72 1,06 1,62

text: Typ 10, 11 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,000*s+0,40 referensvärde

text: HVMFS 2013:19

text: EK 1 0,8 0,68 0,45 0,29 Konsoliderad elektronisk utgåva Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l Uppdaterad 2019-01-01 0 0,40 0,50 0,59 0,89 1,38 ≥7 0,40 0,50 0,59 0,89 1,38

text: ≥5 0,40 0,48 0,56 0,79 1,17

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2019-01-01 Typ 20, 21 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,006*s+0,33 referensvärde EK 1 0,78 0,64 0,42 0,26 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,33 0,42 0,52 0,79 1,27 ≥5 0,30 0,38 0,48 0,72 1,16

text: HVMFS 2018:17

text: 2.3.3.4 DIP - Löst oorganiskt fosfor

text: Tabell 2.5. Referensvärden och klassgränser för DIP (PO4) vinter. Värdena som presenteras för varje salthaltsintervall är koncentrationer angivna i µmol/l. Salthalt = uppmätt salthalt i psu. (

text: HVMFS 2018:17

text: DIP, Vinter

text: Typ 1s, 4, 25 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,010*s+0,20 referensvärde EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29

text: HVMFS 2013:19

text: Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l Konsoliderad elektronisk utgåva 0,20 0,25 0,30 0,45 0,69 0 Uppdaterad 2019-01-01 ≥20 0,40 0,51 0,60 0,91 1,37

text: Typ 5, 6 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,011*s+0,18 referensvärde EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l ≤7 0,26 0,33 0,38 0,59 0,89 ≥20 0,40 0,51 0,59 0,92 1,37

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk Typ 11 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig utgåva Uppdaterad 2019-01-01 Ekvation för 0,000*s+0,20 referensvärde EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,20 0,25 0,30 0,45 0,69 ≥7 0,20 0,25 0,30 0,45 0,69 Typ 12s, 13, 14 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,015*s+0,34 referensvärde EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,34 0,42 0,51 0,77 1,17 ≥6 0,25 0,31 0,38 0,57 0,86

text: Typ 18, 19 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,024*s+0,08 referensvärde EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29

text: HVMFS 2013:19

text: Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l Konsoliderad elektronisk utgåva 0,08 0,10 0,12 0,18 0,28 0 Uppdaterad 2019-01-01 ≥5 0,20 0,25 0,30 0,46 0,70

text: Typ 22, 23 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,000*s+0,10 referensvärde EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,10 0,12 0,15 0,23 0,34 ≥3 0,10 0,12 0,15 0,23 0,34

text: HVMFS 2018:17

text: 2.3.3.5 Totalkväve sommar

text: Tabell 2.6. Referensvärden och klassgränser för tot-N sommar. Värdena som presenteras för varje salthaltsintervall är koncentrationer angivna i µmol/l. Salthalt = uppmätt salthalt i psu. (

text: HVMFS 2018:17

text: Totalkväve, sommar

text: Ekvation för

text: HVMFS 2013:19

text: -0,473*s+21,5 Konsoliderad elektronisk referensvärde utgåva EK 1 0,87 0,77 0,57 0,4 Uppdaterad 2019-01-01 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 21,5 24,7 27,9 37,7 53,7 ≥20 12,0 13,8 15,6 21,1 30,0

text: Typ 8, 9 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -2,679*s+33,8 referensvärde EK 1 0,86 0,77 0,55 0,38 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 33,8 39,2 43,8 61,4 88,8 ≥7 15,0 17,4 19,4 27,3 39,5

text: Typ 10, 11 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,000*s+15,0 referensvärde EK 1 0,88 0,79 0,56 0,38 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l

text: HVMFS 2013:19

text: 0 15,0 17,0 19,0 26,8 39,5 Konsoliderad elektronisk utgåva 15,0 17,0 19,0 26,8 39,5 ≥7 Uppdaterad 2019-01-01

text: Typ 18, 19 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,042*s+16,2 referensvärde EK 1 0,85 0,75 0,55 0,38 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 16,2 19,1 21,6 29,5 42,7 ≥5 16,0 18,9 21,3 29,1 42,1

text: Typ 20, 21 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk Ekvation för utgåva 0,164*s+15,2 Uppdaterad 2019-01-01 referensvärde EK 1 0,88 0,78 0,57 0,39 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 15,2 17,2 19,5 26,6 38,9 ≥5 16,0 18,1 20,6 28,0 41,0

text: HVMFS 2018:17

text: 2.3.3.6 Totalfosfor sommar

text: Tabell 2.7. Referensvärden och klassgränser för tot-P sommar. Värdena som presenteras för varje salthaltsintervall är koncentrationer angivna i µmol/l. Salthalt = uppmätt salthalt i psu. (

text: HVMFS 2018:17

text: Totalfosfor, sommar

text: Typ 1s, 4, 25 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,004*s+0,32 referensvärde EK 1 0,83 0,71 0,50 0,33 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,32 0,39 0,45 0,64 0,97

text: HVMFS 2013:19

text: ≥20 0,40 0,49 0,57 0,80 1,21 Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2019-01-01 Typ 5, 6 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,008*s+0,23 referensvärde EK 1 0,82 0,71 0,50 0,33 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l ≤7 0,29 0,35 0,41 0,59 0,89 ≥20 0,39 0,48 0,57 0,81 1,21

text: Typ 12s, 13, 14 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig

text: Ekvation för

text: HVMFS 2013:19

text: -0,075*s+0,75 Konsoliderad elektronisk referensvärde utgåva EK 1 0,86 0,74 0,54 0,36 Uppdaterad 2019-01-01 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,75 0,87 1,01 1,39 2,08 ≥6 0,30 0,35 0,40 0,56 0,83

text: Typ 12n, 15, 24 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,033*s+0,50 referensvärde EK 1 0,86 0,74 0,54 0,36 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,50 0,58 0,68 0,93 1,39 ≥6 0,30 0,35 0,41 0,56 0,83

text: Typ 20, 21 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,014*s+0,27 referensvärde EK 1 0,81 0,69 0,47 0,31 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l

text: HVMFS 2013:19

text: 0 0,27 0,33 0,39 0,57 0,87 Konsoliderad elektronisk utgåva 0,20 0,24 0,29 0,42 0,65 ≥5 Uppdaterad 2019-01-01

text: HVMFS 2018:17

text: 3 Syrebalans i kustvatten och vatten i övergångzon

text: 3.1 Kvalitetsfaktor

text: Syrebalans i sjöar ska klassificeras enligt avsnitt 3.3 och utifrån klassgränserna i tabell 3.1, 3.2 och 3.3.

text: 3.2 Krav på underlagsdata

text: För att bedömningsgrunden för syrebalans i kustvatten och vatten i övergångszon ska kunna tillämpas ska – syrgashalterna ha mätts månadsvis, – provtagning ha skett i den djupaste delen av ytvattenförekomsten i en profil från ytan till botten på följande standarddjup: 0 m, 5 m, 10 m, 15 m, 20 m, 30 m, 40 m. osv. med det djupaste provet taget mindre än en meter ovanför botten. Vid grunda stationer (med ett bottendjup understigande 10 m) ska en finare djupindelning (ex. 2,5 m) användas, – provtagning vara utfört enligt HELCOM:s COMBINE Manual och

text: – analys ske genom jodometrisk titrering (SS-EN 25813) eller genom mätning med syresensor (elektrod) av ackrediterat

text: laboratorium. (

text: HVMFS 2018:17

text: 3.3 Syrgasbrist

text: 3.3.1 Klassificering

text: Syrebalansen i kustvatten och vatten i övergångszon ska inledningsvis bedömas utifrån alla tillgängliga data, baserat på den undre kvartilen av uppmätta syrgashalter i bottenvattnet, under tre på varandra följande år. Bottenvattnet definieras som 5 m över vattenförekomstens djupaste punkt (utifrån hypsografin för vattenförekomsten) men 2 m över vattenförekomstens djupaste punkt i vattenförekomster med ett maxdjup under 10 m. (HVMFS

text: I områden där syrgashalten är lägre än referensvärdet (3,5 ml/l) ska det

text: HVMFS 2013:19

text: därefter bestämmas om syrgasbristen är säsongsmässig, flerårig eller ständigt Konsoliderad elektronisk utgåva förekommande, baserat på stationsmedelvärdet för perioden januari-maj under Uppdaterad 2019-01-01 tre på varandra följande år enligt följande: – säsongsmässig syrgasbrist: om stationsmedelvärdet för januari-maj överstiger referensvärdet (3,5 ml/l) och vattenomsättning i djupvattnet är 1 år, – flerårig syrgasbrist: om stationsmedelvärdet för januari-maj understiger referensvärdet ( 3,5 ml/l) och vattenomsättningen i djupvattnet är 1 år, eller – ständigt förekommande syrgasbrist: om stationsmedelvärdet för januarimaj understiger referensvärdet ( 3,5 ml/l) och vattenomsättningen i djupvattnet är 1 år. För ytvattenförekomster som bedöms ha säsongsmässig syrgasbrist ska status klassificeras utifrån stationsmedelvärdet på undre kvartilen av uppmätta syrgashalter i bottenvattnet av alla månader under tre på varandra följande år. Dessa ytvattenförekomster ska klassificeras utifrån tabell 3.1. För ytvattenförekomster som uppvisar flerårig eller ständigt förekommande syrgasbrist ska status klassificeras utifrån hur stor area av den totala bottenytan som är utsatt för syrgasbrist. Status ska beräknas på medelvärdet av syrgashalterna för månaderna juni-december från minst en treårsperiod. Dessa ytvattenförekomster ska klassificeras utifrån tabell 3.2-3.3.

text: 3.3.2 Referensvärden och klassgränser

text: Tabell 3.1. Klassgränser för säsongsmässig syrgasbrist.

text: Status Klassgränser

text: Hög 3,5 ml/l God 3,5-2,1 ml/l Måttlig 2,1-1 ml/l Otillfredsställande 1 ml/l Dålig Svavelväte

text: Referensvärdet för syrgas i ytvattenförekomster där flerårig eller ständigt förekommande syrebrist förekommer är lika med andel bottenyta som är utsatt för syrgashalter mindre än 3,5 ml/l under månaderna januari-maj.

text: Stockholms Skärgård

text: Hög God Måttlig Otillf. Dålig

text: HVMFS 2013:19

text: Tranholmenområdet (Ekhagen) Konsoliderad elektronisk utgåva 22 22-33 33-38 38-43 43 Uppdaterad 2019-01-01 Kanholmsfjärden (Kanholmsfjärden) 14 14-21 21-48 48-75 75

text: Skurusundet (Lännerstadssundet) 30 30-45 45-48 48-50 50

text: Askrikefjärden (Älvvik) 2 2-3 3-35 35-67 67

text: Laholmsbukten, Skälderviken Öresund

text: Laholmsbuktens kustvatten (Hallands väderö) 11 11-16 16-55 55-93 93

text: N Öresunds kustvatten (Kullen) 4 4-6 6-42 42-77 77

text: Skälderviken (S2) 8 8-12 12-45 45-78 78

text: Skälderviken (S5) 29 29-44 44-61 61-78 78

text: N m Öresunds kustvatten (W-Landskrona) 7 7-11 11-46 46-80 80

text: Västkusten

text: Havstensfjord (Havstensfjord) 11 11-16 16-28 28-40 40

text: Koljöfjord (Koljöfjord) 14 14-20 20-27 27-33 33

text: Gullmarn centralbassäng (Alsbäck) 16 16-24 24-53 53-82 82

text: Hög God Måttlig Otillf. Dålig

text: HVMFS 2013:19

text: Byfjorden (Byfjorden) 40 40-60 60-64 64-68 68 Konsoliderad elektronisk utgåva Uppdaterad 2019-01-01

text: 4.1 Klassificering

text: Klassificering av särskilda förorenande ämnen ska göras för de ämnen angivna i tabell 1 som släpps ut i betydande mängd i ytvattenförekomsten, eller i betydande mängd tillförs på annat sätt. (

text: HVMFS 2018:17

text: ) Vid klassificering ska de värden för respektive ämne användas som anges i samma tabell. (

text: HVMFS 2018:17

text: HVMFS 2018:17

text: ) För det fall vattenmyndigheten identifierar ytterligare ämnen som släpps ut i betydande mängd i en ytvattenförekomst, eller tillförs i betydande mängd på annat sätt ska detta rapporteras till Havs- och vattenmyndigheten för ställningstagande till om dessa ska föras in i tabell 1. (

text: HVMFS 2018:17

text: Värdena för vatten uttrycks i tabell 1 som totala koncentrationer i hela vattenprovet, med undantag för koppar, zink, krom, arsenik och uran; dessa avser upplöst koncentration, d.v.s. den upplösta fasen i ett vattenprov som erhållits genom filtrering genom ett 0,45 μm-filter, eller motsvarande förbehandling. För koppar avses biotillgänglig koncentration. (HVMFS

text: För arsenik, uran och zink i vatten samt koppar i sediment är värdena framtagna för att hänsyn ska tas till naturlig bakgrund, om den naturliga bakgrunden hindrar efterlevnad av värdena i tabell 1. (

text: HVMFS 2018:17

text: HVMFS 2018:17

text: Tabell 1. Bedömningsgrunder för särskilda förorenande ämnen i kustvatten och vatten i övergångszon. För vatten (årsmedelvärden och maximal tillåten koncentration) avses enheten μg/l, för sediment enheten μg/kg torrvikt och för biota enheten μg/kg våtvikt. Värden för biota avser fisk om inget annat anges. (

text: HVMFS 2018:17

text: HVMFS 2013:19

text: Ämne God status

text: Konsoliderad elektronisk utgåva 1 Uppdaterad 2019-01-01 CAS ( ) Års- Maximal Sedi- Biota

text: Dekametylcyklo- 541-02-6 2 200 830 pentasiloxan, D5 Diflufenikan 83164-33-4 Diklofenak 15307-86-5 0,01 Diklorprop-P 15165-67-0

text: 17-alfa- 57-63-6 0,000007 etinylöstradiol Glyfosat 1071-83-6 Imidakloprid 138261-41-3 Kloridazon 1698-60-8 Koppar och 7440-50-8 Biotill- 52 000 kopparföreningar gängliga ( ) värden: 2,6 för Västerhavet 0,87 för Östersjön ( )

text: Krom och 1333-82-0; 3,4 kromföreningar 7775-11-3; 10588-01-9; 7789-09-5; 7778-50-9 MCPA 94-74-6

text: Mekoprop 7085-19-0 Mekoprop-P 16484-77-8

text: Ämne God status

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk 1 utgåva CAS ( ) Års- Maximal Sedi- Biota Uppdaterad 2019-01-01

text: Metribuzin 21087-64-9

text: Metsulfuron- 74223-64-6 metyl Nonylfenol- 0,3 NPetoxilater ( ) TEQ Oktametylcyklo- 556-67-2 830 tetrasiloxan, D4 Polyklorerade ( ) 75 bifenyler, PCB, ej dioxinlika Poly- och ( ) 0,09 perfluorerade alkylsubstanser, PFAS11 ( ) Pirimikarb 23103-98-2 Sulfusulfuron 141776-32-1

text: Triklosan 3380-34-5 0,01 Uran ( ) 7440-61-1 0,17 8,6 Zink och 7440-66-6 3,4 för zinkföreningar ( ) Västerhavet 1,1 för Östersjön 17-beta-östradiol 50-28-2 0,00008

text: HVMFS 2018:17

text: , dock tillämpa statistiska metoder för bedömning av efterlevnaden av dessa värden. (4) Halt ammoniak, uttryckt som ammoniak-kväve (NH3-N), beräknas utifrån halt ammoniumkväve (NH4-N), temperatur och pH: – Halt NH3-N = fraktion NH3-N * halt NH4-N – Fraktion NH3-N = 1/(10^(pKa-pH)+1) – pKa = 0,0901821 + 2729,92 / T (T = temperatur uttryckt i Kelvin) (5) Vid tillämpning av värdet ska hänsyn tas till naturlig bakgrund. Naturlig bakgrundskoncentration subtraheras från uppmätt koncentration före jämförelsen mot värdet i tabellen. (

text: HVMFS 2018:17

text: ) (6) Biotillgänglig koncentration beräknas genom att uppmätt koncentration divideras med 0,6136 (DOC/2) . Om platsspecifika data för DOC saknas, ska värdet 4,3 μg Cu/l tillämpas för Västerhavet och 1,45 μg Cu/l för Östersjön, istället för de i tabellen angivna värdena. (7) Total koncentration nonylfenol (NP) och NP-ekvivalenter beräknas enligt följande formel: Total koncentration = Σ(Cx * TEF). TEF-värden: NP = 1; NP1EO = 0,5; NP2EO

text: HVMFS 2013:19

text: = 0,5; NPnEO (3 ≥ n ≤ 8) = 0,5; NPnEO (n ≥ 9) = 0,005; NP1EC = 0,005; NP2EC = Konsoliderad elektronisk 0,005. (

text: HVMFS 2016:31

text: ) utgåva (8) Kongener CB 28, 52, 101, 138, 153 och 180. Värdet avser muskel av fisk eller Uppdaterad 2019-01-01 kräftdjur. (

text: HVMFS 2018:17

text: ) (9) Värdet för PFAS11 avser de dricksvattenförekomster som har identifierats i enlighet med

text: 3 kap. 2 § förordningen (2004:660)

text: HVMFS 2018:17

text: ) (10) Summan av följande kongener: Perfluoroktansulfonsyra (PFOS) 1763-23-1; Perfluorbutansulfonat (PFBS) 375-73-5; Perfluorhexansulfonat (PFHxS) 355-46-4; Fluortelomersulfonat (6:2 FTS) 27619-97-2; Perfluorbutanoat (PFBA) 375-22-4; Perfluorpentanoat (PFPeA) 2706-90-3; Perfluorhexanoat (PFHxA) 307-24-4; Perfluorheptanoat (PFHpA) 375-85-9; Perfluoroktanoat (PFOA) 335-67-1; Perfluornonanoat (PFNA) 375-95-1; Perfluordekanoat (PFDA) 335-76-2.

text: HVMFS 2018:17

text: Bilaga 6

text: HVMFS 2013:19

text: Konsoliderad elektronisk utgåva

text: BILAGA 6: GRÄNSVÄRDEN FÖR KEMISK Uppdaterad 2019-01-01

text: YTVATTENSTATUS

text: Gränsvärdena som anges för vatten i tabell 1 uttrycks som totala koncentrationer i hela vattenprovet, med undantag av metallerna kadmium, bly, kvicksilver och nickel. Gränsvärdena för metaller avser upplöst koncentration, det vill säga den upplösta fasen i ett vattenprov som erhållits genom filtrering genom ett 0,45 μm-filter eller motsvarande förbehandling. För metallerna nickel och bly avses biotillgänglig koncentration när det gäller årsmedelvärden för inlandsvatten. Gränsvärden för biota avser fisk om inget annat anges. Gränsvärden för sediment avser, med undantag för ämnena 6 och 20, sediment med 5 % organiskt kol. Vid avvikande kolhalt hos sedimentet multipliceras analyserad koncentration med [5/(aktuell organisk kolhalt i %)] före jämförelsen med gränsvärdet. (

text: HVMFS 2016:31

text: Lydelse enligt

text: HVMFS 2016:31

text: . Senaste tidigare lydelse

text: HVMFS 2013:19

text: Uppda utgåva Kons 2 H

text: 0 VM

text: oli 1

text: 198 ter 3

text: de ad ra :1 F 201 d 9 S 9 elektr -01 onis -01 k

text: Tabell 1 . Gränsvärden för kemisk ytvattenstatus. För vatten (årsmedelvärden och maximal tillåten koncentration) avses enheten μg/l, för biota enheten µg/kg våtvikt och för sediment enheten µg/kg torrvikt. Nr Ämnets namn CAS- Gränsvärde, Gränsvärde, Gränsvärde, Gränsvärde, Biota Sedim-

text: nummer Årsmedelvärde Årsmedelvärde maximal tillåten maximal tillåten ent

text: 1 2 2 4 4

text: ( ) ( ) ( ) koncentration ( ) koncentration ( ) Inlands- Andra ytvatten Inlandsytvatten Andra ytvatten

text: 3 3

text: ytvatten ( ) ( )

text: 1 Alaklor 15972-60- 0,3 0,3 0,7 0,7 8 2 Antracen 120-12-7 0,1 0,1 0,1 0,1 24

text: 3 Atrazin 1912-24-9 0,6 0,6 2,0 2,0 4 Bensen 71-43-2 10 8 50 50 5 Bromerade difenyletrar ( ) 32534-81- 0,14 0,014 0,0085 9 6 Kadmium och kadmium-föreningar 7440-43-9 ≤ 0,08 (klass 1) 0,2 ≤ 0,45 (klass 1) ≤ 0,45 (klass 1) 2300 (beroende på vattenhårdhetsklass) ( ) 0,08 (klass 2) 0,45 (klass 2) 0,45 (klass 2) 0,09 (klass 3) 0,6 (klass 3) 0,6 (klass 3) 0,15 (klass 4) 0,9 (klass 4) 0,9 (klass 4) 0,25 (klass 5) 1,5 (klass 5) 1,5 (klass 5)

text: 7 C10-13 Kloralkaner 85535-84- 0,4 0,4 1,4 1,4 17 000 8 8 Klorfenvinfos 470-90-6 0,1 0,1 0,3 0,3

text: Senaste lydelse

text: HVMFS 2013:19

text: Nr Ämnets namn CAS- Gränsvärde, Gränsvärde, Gränsvärde, Gränsvärde, Biota Sedim-

text: 1 2 2 4 4

text: 3 3

text: ytvatten ( ) ( )

text: 9 Klorpyrifos (Klorpyrifosetyl) 2921-88-2 0,03 0,03 0,1 0,1

text: 9a Cyklodiena bekämpningsmedel: 309-00-2 Σ = 0,01 Σ = 0,005 Ej tillämpligt Ej tillämpligt Aldrin 60-57-1 Dieldrin 72-20-8 Endrin 465-73-6 Isodrin

text: 9b DDT total ( ) Ej 0,025 0,025 Ej tillämpligt Ej tillämpligt tillämpligt para-para-DDT 50-29-3 0,01 0,01 Ej tillämpligt Ej tillämpligt

text: 10 1,2-dikloretan 107-06-2 10 10 Ej tillämpligt Ej tillämpligt 11 Diklormetan 75-09-2 20 20 Ej tillämpligt Ej tillämpligt

text: 12 Di(2-etylhexyl)ftalat (DEHP) 117-81-7 1,3 1,3 Ej tillämpligt Ej tillämpligt 3000 (avser kräftdjur och blötdjur) 13 Diuron 330-54-1 0,2 0,2 1,8 1,8

text: 14 Endosulfan 115-29-7 0,005 0,0005 0,01 0,004 15 Fluoranten 206-44-0 0,0063 0,0063 0,12 0,12 30 (avser 2000 kräftdjur Uppda utgåva Kons H

text: VM

text: oli ter de ad ra F 201 d S 2 9 elektr

text: 199 -01 0

text: onis 1 -01 3 k

text: :1 9

text: Uppda utgåva Kons 2 H

text: 0 VM

text: oli 1

text: 200 ter 3

text: 1 2 2 4 4

text: 3 3

text: ytvatten ( ) ( )

text: och blötdjur) 16 Hexaklorbensen 118-74-1 0,05 0,05 10 17 Hexaklorbutadien 87-68-3 0,6 0,6 55 18 Hexaklorcyklohexan 608-73-1 0,02 0,002 0,04 0,02

text: 19 Isoproturon 34123-59- 0,3 0,3 1,0 1,0 6 20 Bly och blyföreningar 7439-92-1 1,2 1,3 14 14 biotillgängligt Inlands -vatten 130 00 0

text: Andra ytvatte n 120 000

text: 21 Kvicksilver och kvicksilverföreningar 7439-97-6 0,07 0,07 20 22 Naftalen 91-20-3 2 2 130 130

text: 23 Nickel och nickelföreningar 7440-02-0 4 8,6 34 34 biotillgängligt

text: 1 2 2 4 4

text: 3 3

text: ytvatten ( ) ( )

text: 24 Nonylfenoler (4-nonylfenol) 84852-15- 0,3 0,3 2,0 2,0 3 25 Oktylfenol ((4-(1,1',3,3'-tetrametyl- 140-66-9 0,1 0,01 Ej tillämpligt Ej tillämpligt butyl)fenol))

text: 26 Pentaklorbensen 608-93-5 0,007 0,0007 Ej tillämpligt Ej tillämpligt 370

text: 27 Pentaklorfenol 87-86-5 0,4 0,4 1 1

text: 28 Polyaromatiska kolväten (PAH) ( ) Ej tillämpligt Ej tillämpligt Ej tillämpligt Ej tillämpligt

text: Benso(a)pyren 50-32-8 0,00017 0,00017 0,27 0,027 5 (avser kräftdjur och blötdjur) Benso(b)fluoranten 205-99-2 0,017 0,017

text: Benso(k)fluoranten 207-08-9 0,017 0,017

text: Benso(g,h,i)perylen 191-24-2 0,0082 0,00082

text: Indeno (1,2,3-cd)pyren 193-39-5 Ej tillämpligt Ej tillämpligt

text: 29 Simazin 122-34-9 1 1 4 4

text: 29a Tetrakloretylen 127-18-4 10 10 Ej tillämpligt Ej tillämpligt

text: 29b Trikloretylen 79-01-6 10 10 Ej tillämpligt Ej tillämpligt Uppda utgåva Kons H

text: VM

text: oli ter de ad ra F 201 d S 2 9 elektr

text: 201 -01 0

text: onis 1 -01 3 k

text: :1 9

text: Uppda utgåva Kons 2 H

text: 0 VM

text: oli 1

text: 202 ter 3

text: 1 2 2 4 4

text: 3 3

text: ytvatten ( ) ( )

text: 30 Tributyltennföreningar (Tributyltenn- 36643-28- 0,0002 0,0002 0,0015 0,0015 1,6 katjon) 4

text: 31 Triklorbensener 12002-48- 0,4 0,4 Ej tillämpligt Ej tillämpligt 1 32 Triklormetan 67-66-3 2,5 2,5 Ej tillämpligt Ej tillämpligt

text: 33 Trifluralin 1582-09-8 0,03 0,03 Ej tillämpligt Ej tillämpligt 34 Dikofol 115-32-2 0,0013 0,000032 Ej tillämpligt Ej tillämpligt 33 35 Perfluoroktansulfonsyra och dess 1763-23-1 0,00065 0,00013 36 7,2 9,1 derivat (PFOS) 36 Kinoxifen 124495- 0,15 0,015 2,7 0,54 18-7 37 Dioxiner och dioxinlika föreningar ( ) Ej tillämpligt Ej tillämpligt Summa PCDD + PCDF + PCB-DL 0,0065 TEQ ( ) (avser fisk, kräftdjur och blötdjur)

text: 1 2 2 4 4

text: 3 3

text: ytvatten ( ) ( )

text: 38 Aklonifen 74070-46- 0,12 0,012 0,12 0,012 5 39 Bifenox 42576-02- 0,012 0,0012 0,04 0,004 3 40 Cybutryn 28159-98- 0,0025 0,0025 0,016 0,016 0 41 Cypermetrin 52315-07- 0,00008 0,000008 0,0006 0,00006 8 42 Diklorvos 62-73-7 0,0006 0,00006 0,0007 0,00007 43 Hexabrom-cyklododekan (HBCDD) ( ) 0,0016 0,0008 0,5 0,05 167 44 Heptaklor och heptaklorepoxid 76-44-8/ 0,0000002 0,00000001 0,0003 0,00003 0,0067 1024-57-3 45 Terbutryn 886-50-0 0,065 0,0065 0,34 0,034

text: , dock tillämpa statistiska metoder för bedömning av efterlevnaden av dessa värden. Där gränsvärdet anges som ”ej tillämpligt” anses gränsvärdena på årsnivå utgöra skydd mot kortvariga föroreningstoppar vid kontinuerliga utsläpp eftersom de är avsevärt lägre än de värden som härletts utifrån akut toxicitet. (5) Värdet avser summan av kongener av pentabromdifenyleter med nummer 28, 47, 99, 100, 153 och 154. (6) För kadmium och dess föreningar (nr 6) varierar gränsvärdet beroende på vattnets hårdhetsklass (klass 1: 40 mg CaCO3/l, klass 2: 40 till 50 mg CaCO3/l, klass 3: 50 till 100 mg CaCO3/l, klass 4: 100 till 200 mg CaCO3/l och klass 5: ≥200 mg CaCO3/l).

text: Uppda utgåva Kons H

text: VM

text: oli ter de ad ra F 201 d S 2 9 elektr

text: 203 -01 0

text: onis 1 -01 3 k

text: :1 9

text: Uppda utgåva Kons 2 H

text: 0 VM

text: oli 1 204 ter 3 de ad ra :1 F 201 d 9 S 9 elektr -01 onis -01 k

text: (7) DDT total består av summan av isomererna 1,1,1-triklor-2,2-bis(p-klorfenyl)etan (CAS-nr 50-29-3, EU-nr 200-024-3); 1,1,1-triklor- 2(o-klorfenyl)-2-(pklorfenyl)etan (CAS-nr 789-02-6, EU-nr 212-332-5); 1,1-diklor-2,2-bis(p-klorfenyl)etylen (CAS-nr 72-55-9, EU-nr 200-784-6); och 1,1-diklor-2,2-bis(pklorfenyl)etan (CAS-nr 72-54-8, EU-nr 200-783-0). (8) Dessa gränsvärden avser biotillgängliga koncentrationer av ämnena. (9) För polyaromatiska kolväten (PAH) (nr 28) kan bens(a)pyren ses som en markör för övriga PAH vid klassificering av kemisk status med utgångspunkt från halter i biota och årsmedelvärde för vatten. (10) Här avses följande föreningar: Följande polyklorerade dibenso-p-dioxiner (PCDD): 2,3,7,8-T4CDD (CAS-nr 1746-01-6), 1,2,3,7,8-P5CDD (CAS-nr 40321-76-4), 1,2,3,4,7,8- H6CDD (CAS-nr 39227-28-6), 1,2,3,6,7,8-H6CDD (CAS-nr 57653-85-7), 1,2,3,7,8,9-H6CDD (CAS-nr 19408-74-3), 1,2,3,4,6,7,8- H7CDD (CAS-nr 35822-46-9), 1,2,3,4,6,7,8,9- O8CDD (CAS-nr 3268-87-9); följande polyklorerade dibensofuraner (PCDF): 2,3,7,8-T4CDF (CAS-nr 51207-31-9), 1,2,3,7,8-P5CDF (CAS-nr 57117-41-6), 2,3,4,7,8- P5CDF (CAS-nr 57117- 31-4), 1,2,3,4,7,8-H6CDF (CAS-nr 70648-26-9), 1,2,3,6,7,8-H6CDF (CAS-nr 57117-44-9), 1,2,3,7,8,9-H6CDF (CAS-nr 72918-21-9), 2,3,4,6,7,8-H6CDF (CASnr 60851-34-5), 1,2,3,4,6,7,8-H7CDF (CAS-nr 67562-39-4), 1,2,3,4,7,8,9-H7CDF (CAS-nr 55673-89-7), 1,2,3,4,6,7,8,9-O8CDF (CAS-nr 39001-02-0); samt följande dioxinlika polyklorerade bifenyler (PCB-DL): 3,3’,4,4’-T4CB (PCB 77, CAS-nr 32598-13-3), 3,3’,4’,5-T4CB (PCB 81, CAS-nr 70362- 50-4), 2,3,3’,4,4’-P5CB (PCB 105, CAS-nr 32598-14-4), 2,3,4,4’,5-P5CB (PCB 114, CAS-nr 74472-37-0), 2,3’,4,4’,5-P5CB (PCB 118, CAS-nr 31508-00-6), 2,3’,4,4’,5’- P5CB (PCB 123, CAS-nr 65510-44-3), 3,3’,4,4’,5-P5CB (PCB 126, CAS-nr 57465-28-8), 2,3,3’,4,4’,5- H6CB (PCB 156, CAS-nr 38380-08-4), 2,3,3’,4,4’,5’- H6CB (PCB 157, CAS-nr 69782-90-7), 2,3’,4,4’,5,5’-H6CB (PCB 167, CAS-nr 52663-72-6), 3,3’,4,4’,5,5’-H6CB (PCB 169, CAS-nr 32774-16-6), 2,3,3’,4,4’,5,5’- H7CB (PCB 189, CAS-nr 39635-31-9). (11) PCDD: polyklorerade dibenso-p-dioxiner; PCDF: polyklorerade dibensofuraner; PCB-DL: dioxinlika polyklorerade bifenyler; TEQ: toxiska ekvivalenter enligt WHO:s toxicitetsekvivalensfaktorer från 2005. (12) Här avses 1,3,5,7,9,11-hexabromcyklododekan (CAS-nr 25637-99-4), 1,2,5,6,9,10- hexabromcyklododekan (CAS-nr 3194-55-6), α- hexabromcyklododekan (CAS-nr 134237-50-6), β-hexabromcyklododekan (CAS-nr 134237-51-7) och γ-hexabromcyklododekan (CAS-nr 134237-52-8).

text: HVMFS 2015:4

text: HVMFS 2013:19

text: 29 Konsoliderad elektronisk

text: utgåva Uppdaterad 2019-01-01 1. Vattenmyndigheten får vid utvärdering av övervakningsresultaten i jämförelse med gränsvärdena ta hänsyn till a) den naturliga bakgrundskoncentrationen för metaller och deras föreningar i vatten och sediment, om den hindrar efterlevnad av gränsvärdena, och b) vattnets hårdhet, dess pH-värde, löst organiskt kol eller andra parametrar för vattenkvalitet som påverkar metallers biotillgänglighet i vatten; de biotillgängliga koncentrationerna ska i så fall fastställas med hjälp av lämpliga modeller för biotillgänglighet, och c) ämnenas biotillgänglighet i sediment. (

text: HVMFS 2015:4

text: 2. Ämnena som anges i tabell 1 ska ha analyserats enligt det förfarande inkluderat beräkning av medelvärde som anges i Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: ) om övervakning av ytvatten enligt förordningen (

text: ) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön, ändrad genom

text: NFS 2008:10

text: och 2011:4. I de fall det beräknade medelvärdet underskrider kvantifieringsgränsen, och denna är högre än gränsvärdet, ska resultatet för det uppmätta ämnet inte beaktas vid bedömning av övergripande kemisk status för den aktuella vattenförekomsten. (

text: HVMFS 2015:4

text: Senaste lydelse

text: HVMFS 2013:19

title: Havs- och vattenmyndighetens föreskrifter om klassificering och miljökvalitetsnormer avseende ytvatten

text: 1 kap. Allmänna bestämmelser

text: Tillämpningsområde

text: 3 kap.

text: och

text: 2 §§

text: 4 kap.

text: 4 a

text: och

text: 16 §§

text: och bilaga V till

text: av den 30 oktober 2014 om ändring av

text: och

text: samt bilaga 1 till

text: rådets direktiv 82/176/EEG

text: och

text: , samt om ändring av

text: , senast ändrat genom

text: om ändring av direktiven

text: och

text: Jfr

text: av den 30 oktober 2014 om ändring av

text: om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område samt

text: rådets direktiv 82/176/EEG

text: och

text: , samt om ändring av

text: , senast ändrat genom

text: om ändring av direktiven

text: och

text: vad gäller prioriterade ämnen på vattenpolitikens område.

text: Definitioner

text: HVMFS 2017:20

text: 3 §

text: i detta kapitel.

text: I dessa föreskrifter avses med

text: Klassgräns: gräns mellan de olika klasserna i en biologisk, hydromorfologisk och allmän fysikalisk-kemisk bedömningsgrund.

text: Klassificering: parametrar och kvalitetsfaktorer bedöms för att sedan vägas samman till ekologisk status eller ekologisk potential samt kemisk ytvattenstatus.

text: Svämplan: flacka ytor längs vattendrag som bildas genom återkommande översvämningar och som i de flesta fall avgränsas av en dalgång. I sjöar utgörs

text: svämplan av områden längs strandlinjen som bildas genom återkommande översvämningar vid höga vattenstånd.

text: Tillförlitlighet: beskriver osäkerheten om resultatet av klassificeringen av den kemiska statusen, den sammanvägda ekologiska statusen eller ekologiska potentialen är inom den aktuella statusklassen. Tillförlitligheten bedöms till fyra kategorier, hög (3), medel (2), låg (1) eller okänd (0).

text: 2 kap. Klassificering

text: Den nationella planen enligt

text: 11 kap. 28 § miljöbalken

text: är, enligt

text: och

text: 26 §§

text: förordningen (

text: ) om övervakning av ytvatten enligt

text: Vattenmyndigheten ska först bedöma de enskilda parametrarna för de biologiska, allmänna fysikalisk-kemiska och hydromorfologiska kvalitetsfaktorerna och därefter väga samman resultatet och klassificera status för respektive biologiska, fysikalisk-kemiska och hydromorfologiska kvalitetsfaktorer enligt bilaga 1–5. Vattenmyndigheten ska klassificera den fysikalisk-kemiska kvalitetsfaktorn särskilda förorenande ämnen, om något eller några av de ämnen som finns angivna i tabell 1 i bilaga 2 och tabell 1 i bilaga 5 släpps ut eller tillförs ytvattenförekomsten i betydande mängd, till

text: – god status eller god potential om övervakningsresultat visar att värdet i tabell 1 i bilaga 2 och tabell 1 i bilaga 5 för något av de aktuella ämnena inte överskrids vid någon för ytvattenförekomsten representativ övervakningsstation, och – måttlig status eller måttlig potential om värdet i tabell 1 i bilaga 2 och tabell 1 i bilaga 5 för något ämne överskrids vid någon för ytvattenförekomsten representativ övervakningsstation. Osäkerheten ska bedömas för en enskild parameter samt för resultatet av klassificering av en kvalitetsfaktor. Om vattenmyndigheten anser att osäkerheten av en enskild parameter eller klassificering av en enskild kvalitetsfaktor är hög ska orsaken utredas. Rimlighetsbedömning för en enskild parameter eller kvalitetsfaktor ska genomföras. Om vattenmyndigheten anser att en bedömning av en enskild parameter eller klassificering av en enskild kvalitetsfaktor inte är rimlig ska orsaken utredas. Bedömning av osäkerhet och rimlighet ska även göras av expertbedömning enligt 10 § i detta kapitel. Om en utredning bekräftar att resultatet av klassificeringen inte är rimligt ska vattenmyndigheten bortse från resultatet av klassificeringen för berörd parameter eller kvalitetsfaktor. Vattenmyndigheten ska då genomföra en expertbedömning enligt 10 § i detta kapitel för berörda parametrar eller kvalitetsfaktorer. Resultatet av vattenmyndighetens bedömningar enligt denna paragraf ska dokumenteras enligt 12 § i detta kapitel.

text: 12 §

text: i detta kapitel.

text: Vattenmyndigheten ska vid klassificering av ekologisk potential för en konstgjord eller kraftigt modifierad ytvattenförekomst

text: – använda de kvalitetsfaktorer som ska tillämpas för den ytvattenkategori som ytvattenförekomsten tilldelats i enlighet med 8 g § Havs- och vattenmyndighetens föreskrifter och allmänna råd (HMVFS 2017:20) om kartläggning och analys av ytvatten enligt

text: och

text: och

text: 8 §§

text: 12 §

text: i detta kapitel.

text: Vattenmyndigheten ska för varje ytvattenförekomst som förklarats som konstgjord eller kraftigt modifierad utifrån biologiska kvalitetsfaktorer enligt aktuell ytvattenkategori underbygga tillhörande bedömningar med uppgifter om – maximal ekologisk potential, det vill säga ytvattenförekomstens referensförhållande, – vad som är god ekologisk potential för ytvattenförekomsten, och – ytvattenförekomstens nuvarande ekologiska potential. Resultatet ska dokumenteras enligt 12 § i detta kapitel.

text: Kemisk ytvattenstatus

text: Vattenmyndigheten ska klassificera kemisk ytvattenstatus för de prioriterade, prioriterade farliga samt andra ämnen och ämnesgrupper som är upptagna i tabell 1 i bilaga 6 och släpps ut eller tillförs en ytvattenförekomst, om

text: inget annat medges enligt rimlighetsbedömningen eller osäkerhetsbedömningen i denna paragraf samt enligt 11 § i detta kapitel, till 1. uppnår ej god kemisk ytvattenstatus, om övervakningsresultat visar att något gränsvärde i tabell 1 i bilaga 6 för minst ett av ämnena överskrids vid någon för ytvattenförekomsten representativ övervakningsstation, eller 2. uppnår god kemisk ytvattenstatus i en ytvattenförekomst, om inget av gränsvärdena överskrids vid någon för ytvattenförekomsten representativ övervakningsstation. För de ämnen där det förekommer gränsvärden för biota i tabell 1 i bilaga 6 ska, om inget annat medges enligt osäkerhetsbedömningen eller rimlighetsbedömningen i denna paragraf samt enligt 11 § i detta kapitel, årsmedelvärdena för vatten inte användas vid klassificeringen. Osäkerheten ska bedömas för en enskild parameter. Om vattenmyndigheten anser att osäkerheten av en enskild parameter är hög ska orsaken utredas. Rimlighetsbedömning för en parameter ska genomföras. Om vattenmyndigheten anser att en bedömning för en enskild parameter inte är rimlig ska orsaken utredas. Om en utredning bekräftar att resultatet av klassificeringen inte är rimligt ska vattenmyndigheten bortse från resultatet av berörd parameter. Vattenmyndigheten ska då genomföra en expertbedömning enligt 11 § detta kapitel. Klassificeringen kan baseras på underlagsdata från grupp av ytvattenförekomster. Vid klassificering av kemisk status ska tillförlitligheten bedömas. Resultatet av vattenmyndighetens bedömningar enligt denna paragraf ska dokumenteras enligt 12 § detta kapitel.

text: Expertbedömning

text: Dokumentation

text: För varje ytvattenförekomst ska det, i av Havs- och vattenmyndigheten angiven databas, redovisas hur klassificeringen enligt detta kapitel har utförts, resultatet av denna samt genomförda bedömningar särskilt avseende – varje klassificerad parameter eller kvalitetsfaktor för ekologisk status alternativt ekologisk potential och kemisk ytvattenstatus samt skäl till valda parametrar eller kvalitetsfaktorer vid klassificeringen, – referensvärden och klassgränser i de fall dessa har justerats, och – motiv, genomförande och resultat av expertbedömning enligt 2 kap. 10 och 11 §§ i dessa föreskrifter. En separat redovisning får göras för de ämnen som uppträder som allmänt förekommande långlivade, bioackumulerande och toxiska (PBT-ämnen) enligt vad som framgår av sista kolumnen i tabell 1 bilaga 6 samt för de prioriterade ämnena som anges i

text: 2 kap.

text: 9 §

text: Den nationella planen enligt

text: 11 kap. 28 § miljöbalken

text: , är enligt

text: och

text: 26 §§

text: förordningen (

text: ) om vattenverksamheter, vägledande och ska främja

text: att vattenmyndighetens arbete med kvalitetskrav enligt

text: 4 kap.

text: Vattenmyndigheten ska fastställa miljökvalitetsnormen till hög ekologisk status i en ytvattenförekomst om den ekologiska statusen har klassificerats till hög i ytvattenförekomsten. Vattenmyndigheten ska fastställa miljökvalitetsnormen till god ekologisk status i en ytvattenförekomst om den ekologiska statusen har klassificerats till god, måttlig, otillfredsställande eller dålig i ytvattenförekomsten, med beaktande av vad som följer av

text: 4 kap.

text: 4 kap.

text: 4 kap.

text: och 6–11 §§ i detta kapitel.

text: 4 kap.

text: och

text: 6 a §§

text: 4 kap.

text: och

text: 10 §§

text: HVMFS 2015:34

text: Undantag

text: För den ytvattenförekomst där ekologisk ytvattenstatus alternativt potential eller kemisk ytvattenstatus är sämre än god ska vattenmyndigheten utreda om

text: undantag enligt

text: 4 kap.

text: och

text: 10 §§

text: Vattenmyndigheten ska vid beslut om förlängd tidsfrist underbygga tillhörande bedömningar med uppgifter om – god ekologisk status alternativt god ekologisk potential kan uppnås i första hand senast 2021 och i andra hand senast den 22 december 2027, – god kemisk ytvattenstatus kan uppnås senast vid den tidpunkt som följer av tillämpningen av

text: 4 kap.

text: och

text: 9 §§

text: och

text: 26 §§

text: förordningen (

text: 13 §

text: i detta kapitel.

text: 13 §

text: i detta kapitel.

text: Vattenmyndigheten ska se över och vid behov revidera miljökvalitetsnormen för den ytvattenförekomst där en verksamhet eller åtgärd tillåtits enligt

text: efter det att den tillåtna verksamheten eller åtgärden har påbörjats eller genomförts och effekter av denna har konstaterats i ytvattenförekomsten. Resultatet ska dokumenteras enligt 13 § i detta kapitel.

text: Dokumentation

text: 4 kap.

text: 7 §§

text: 4 kap.

text: och

text: 4 a §§

text: som tillämpning av bestämmelserna i

text: 4 kap.

text: och

text: 16 §§

text: HVMFS 2013:19

text: ) om klassificering och miljökvalitetsnormer avseende ytvatten ska upphöra att gälla.

text: På Havs- och vattenmyndighetens vägnar

text: JAKOB GRANIT

text: Ramona Liveland

text: Bilaga 1

text: BILAGA 1: BEDÖMNINGSGRUNDER FÖR BIOLOGISKA KVALITETSFAKTORER I SJÖAR OCH VATTENDRAG

text: 1 Växtplankton i sjöar

text: 1.2 Krav på underlagsdata

text: 1.3 Totalbiomassa

text: 2GLB totbioref 0,59 1 3K totbioref 0,13 1

text: H/G 2,4 0,93 H/G 0,24 0,96 G/M 4,8 0,83 G/M 0,48 0,87 M/O 9,6 0,65 M/O 0,96 0,69 O/D 19 0,27 O/D 1,9 0,34

text: 1.4 Klorofyll a

text: H/G 6,0 17 0,94 0,92 H/G 2,4 0,97 G/M 10 26 0,86 0,81 G/M 4,8 0,88 M/O 20 38 0,66 0,64 M/O 10 0,71 O/D 40 57 0,26 0,38 O/D 19 0,35 chlmax 53 86 0 0 chlmax 29 0 3MLK chlref 2,0 1 3B chlref 3,1 1 H/G 4,0 0,94 H/G 4,9 0,94 G/M 6,0 0,88 G/M 7,4 0,85 M/O 12 0,71 M/O 11 0,72 O/D 24 0,35 O/D 17 0,52 chlmax 36 0 chlmax 31 0 3MLB chlref 2,5 3,1 1 1 4K chlref 0,74 1 H/G 5,0 5,9 0,95 0,90 H/G 1,0 0,98 G/M 7,5 8,9 0,89 0,79 G/M 2,0 0,89 M/O 17 13 0,69 0,62 M/O 4,0 0,71 O/D 33 20 0,35 0,37 O/D 8,0 0,36 chlmax 50 30 0 0 chlmax 12 0

text: 1.5 Växtplanktontrofiskt index (PTI)

text: H/G -0,15 0,78 H/G -0,70 0,88 G/M 0,07 0,63 G/M -0,32 0,64 M/O 0,43 0,39 M/O 0,08 0,39 O/D 0,77 0,16 O/D 0,47 0,14 PTImax 1,0 0 PTImax 0,70 0 3GLB PTIref -0,40 1 H/G -0,05 0,78 G/M 0,28 0,58 M/O 0,62 0,36 O/D 0,98 0,14 PTImax 1,2 0 3MLB PTIref -0,41 1 H/G -0,18 0,77 G/M -0,05 0,64 M/O 0,23 0,37 O/D 0,45 0,15 PTImax 0,60 0

text: 1.6 Antal taxa av växtplankton

text: God 30–40 0,67 ≤ EK < 0,88 Måttlig 15–30 0,33 ≤ EK < 0,67 Otillfredsställande < 15 EK < 0,33

text: Steg 1. Normalisera parametrar

text: Steg 3. Kombinera med PTI

text: Steg 4. Klassificering

text: Klass Kombinerat EKnorm

text: 2 Makrofyter i sjöar

text: 2.2 Krav på underlagsdata

text: 2.3 Trofiindex TMI

text: 1 Referensvärde 8,54 Sydgräns limes norrlandicus, över Hög 0,92≤EK högsta kustlinjen God 0,86≤EK<0,92 Måttlig 0,82≤EK<0,86 Otillfredsställande, dålig EK<0,82 2 Referensvärde 8,16 Sydgräns limes norrlandicus, under Hög 0,92≤EK högsta kustlinjen God 0,90≤EK<0,92 Måttlig 0,84≤EK<0,90 Otillfredsställande, dålig EK<0,84 3 Referensvärde 8,27 Nordgräns limes norrlandicus Hög 0,93≤EK God 0,84≤EK<0,93 Måttlig 0,57≤EK<0,84 Otillfredsställande, dålig EK<0,57

text: 3 Kiselalger i sjöar och vattendrag

text: 3.2 Krav på underlagsdata

text: av Havs- och vattenmyndighetens undersökningstyp ”Påväxt i sjöar och vattendrag – kiselalgsanalys”.

text: 3.3 Kiselalgsindex IPS

text: Status IPS-värde EK-värde

text: 3.4 Surhetsindex ACID

text: Status EK-värde

text: 3.5 Sammanvägning av status

text: 4 Bottenfauna i sjöar

text: 4.2 Krav på underlagsdata

text: 4.3 Bottenfaunaindex ASPT

text: Ekologisk kvalitetskvot (EK)

text: Illies ekoregion 14 Referensvärde 5,85 Centralslätten. Osäkerhet 0,057 (SD av EK) Hög 0,95≤EK God 0,70≤EK<0,95 Måttlig 0,50≤EK<0,70 Otillfredsställande 0,25≤EK<0,50 Dålig EK< 0,25 Illies ekoregion 22 Referensvärde 5,80 Fennoskandiska skölden Osäkerhet (SD av EK) 0,070 Hög 0,90≤EK God 0,70≤EK<0,90 Måttlig 0,45≤EK<0,70 Otillfredsställande 0,25≤EK<0,45 Dålig EK<0,25 Illies ekoregion 20 Referensvärde 5,60 Boreala höglandet Osäkerhet 0,130 (SD av EK) Hög 0,60≤EK God 0,45≤EK<0,60 Måttlig 0,30≤EK<0,45 Otillfredsställande 0,15≤EK<0,30 Dålig EK< 0,15

text: 4.4 Bottenfaunaindex BQI

text: Dålig EK<0,25 Illies ekoregion 20 Referensvärde 3,25 Boreala höglandet Osäkerhet 0.01 (SD av EK) Hög 0,95≤EK God 0,70≤EK<0,95 Måttlig 0,50≤EK<0,70 Otillfredsställande 0,25≤EK<0,50 Dålig EK<0,25

text: 4.5 Bottenfaunaindex MILA

text: Status Gränsvärde

text: 5 Bottenfauna i vattendrag

text: 5.2 Krav på underlagsdata

text: 5.3 Bottenfaunaindex ASPT

text: Dålig EK<0,25 Illies ekoregion 22 Referensvärde 6,53 Fennoskandiska skölden Osäkerhet (SD av EK) 0,045 Hög 0,90≤EK God 0,70≤EK<0,90 Måttlig 0,45≤EK<0,70 Otillfredsställande 0,25≤EK<0,45 Dålig EK<0,25 Illies ekoregion 20 Referensvärde 6,67 Boreala höglandet Osäkerhet (SD av EK) 0,027 Hög 0,90≤EK God 0,70≤EK<0,90 Måttlig 0,45≤EK<0,70 Otillfredsställande 0,25 ≤EK<0,45 Dålig EK<0,25

text: 5.4 Bottenfaunaindex DJ-index

text: 6 Fisk i sjöar

text: 6.2 Krav på underlagsdata

text: 6.3 Försurning

text: 7 Fisk i vattendrag

text: 7.2 Krav på underlagsdata

text: Tabell 7.10. Klassgränser för VIX-värden.

text: Status VIX-värde

text: Bilaga 2

text: BILAGA 2: BEDÖMNINGSGRUNDER FÖR FYSIKALISK- KEMISKA KVALITETSFAKTORER I SJÖAR OCH VATTENDRAG

text: 1 Näringsämnen i sjöar

text: 1.2 Krav på underlagsdata

text: 1.3 Totalfosfor i sjöar

text: Status Klassgräns (EK-värde)

text: Hög 0,7≤EK

text: God 0,5≤EK<0,7 Måttlig 0,3≤EK<0,5 Otillfredsställande 0,2≤EK<0,3 Dålig EK<0,2

text: 2 Näringsämnen i vattendrag

text: Näringsämnen i vattendrag ska i normalfallet klassificeras genom parametern totalfosfor (tot-P) utifrån klassgränserna i tabell 2.1.

text: Om tydliga indikationer däremot finns på att kvävehalten styr tillväxten och påverkar artsammansättningen i en ytvattenförekomst där det finns en väsentlig mänskligt orsakad kvävebelastning får vattenmyndigheten göra en expertbedömning av lämplig kvävehalt som gräns mellan god och måttlig status för kväve. I dessa fall bestäms status för kvalitetsfaktorn näringsämnen i vattendrag av status för tot-P eller status för kvävehalt beroende på vilken som är sämst.

text: 2.2 Krav på underlagsdata

text: 2.3 Totalfosfor i vattendrag

text: Status EK-värde

text: Hög 0,7≤EK

text: God 0,5≤EK< 0,7 Måttlig 0,3≤EK<0,5 Otillfredsställande 0,2≤EK<0,3 Dålig EK<0,2

text: 3 Siktdjup i sjöar

text: 3.1 Kvalitetsfaktor

text: 3.2 Krav på underlagsdata

text: För att en klassificering med bedömningsgrunderna för siktdjup i sjöar ska kunna göras ska provtagning ha gjorts enligt SS-EN ISO 7027 (del 2, 2.2) eller med annan metod som ger likvärdiga resultat. Beräkningsperioden är minst ett år när mer än fyra mätvärden finns från perioden maj–oktober och tre år när mätning endast sker i augusti. Om vattnets absorbans används för att beräkna ett referensvärde för siktdjupet ska absorbansen mätas på filtrerat prov enligt SS-EN ISO 7887:2012. I första hand ska mätning ske i 5 cm kyvett vid 420 nm. Om mätning skett vid annan lämplig våglängd eller uppgifter endast finns om vattnets färgtal så kan lämplig omräkningsfaktor användas. Vid beräkningen använd ett medelvärde på vattnets absorbans för samma tidsperiod som siktdjupet har uppmätts, d.v.s. en beräkningsperiod om minst ett år om mer än fyra mätningar har skett under perioden maj–oktober eller för tre år om mätningar endast skett i augusti.

text: 3.3 Siktdjup

text: Status EK-värde

text: Hög 0,67≤EK God 0,50≤EK<0,67 Måttlig 0,33≤EK<0,50 Otillfredsställande 0,25≤EK<0,33 Dålig EK<0,25

text: 4 Syrgas i sjöar och vattendrag

text: 4.1 Kvalitetsfaktor

text: 4.2 Krav på underlagsdata

text: 4.3 Syrgaskoncentration

text: Status Syrgaskoncentration (mg/l)

text: Hög Syrgas ≥ 7 (8) ≥ 9 God ≥ 5 syrgas <7 7–9 Måttlig ≥ 4 syrgas < 5 6–7 Otillfredsställande ≥ 2 syrgas < 4 4–6 Dålig Syrgas < 2 < 4

text: 5.2 Krav på underlagsdata

text: 5.3 pH-förändring i sjöar

text: Klass pH-förändring Status

text: 1 <0,2 Hög status

text: 2 0,2–0,4 God status

text: 3 0,4–0,6 Måttlig status

text: 4 0,6–0,8 Otillfredsställande status

text: 5 >0,8 Dålig status

text: 6.2 Krav på underlagsdata

text: För att MAGIC-biblioteket ska kunna tillämpas behövs följande uppgifter: − de vattenkemiska parametrarna: pH, SO4, Cl, Ca, Mg och DOC, dissolved organic carbon eller TOC, total organic carbon för ett år efter 1990, − X- och Y-koordinat för ytvattenförekomsten i Sveriges rikes nät, RT90, och − avrinningen till ytvattenförekomsten i m/år avrinningsområde. Klassificeringen för vattendrag ska göras på flödesvägt medelvärde. För att BDM ska kunna tillämpas ska ANC (acid neutralizing capacity) och DOC (dissolved organic carbon) eller TOC (total organic carbon) under basflöde och i tidsserie under vårfloden finnas tillgängliga.

text: För att pBDM ska kunna tillämpas ska ANC och DOC eller TOC under vinterbasflöde finnas tillgängligt.

text: 6.3 pH-förändring i vattendrag

text: Klass pH-förändring Status

text: 1 <0,2 Hög status

text: 2 0,2–0,4 God status

text: 3 0,4–0,6 Måttlig status

text: 4 0,6–0,8 Otillfredsställande status

text: 5 >0,8 Dålig status

text: 7.1 Klassificering

text: Klassificering av särskilda förorenande ämnen ska göras för de ämnen angivna i tabell 1 som släpps ut eller tillförs i betydande mängd i ytvattenförekomsten, eller i betydande mängd tillförs på annat sätt. Vid klassificering ska de värden för respektive ämne användas som anges i samma tabell. För det fall vattenmyndigheten identifierar ytterligare ämnen som släpps ut eller eller tillförs i betydande mängd i en ytvattenförekomst, eller tillförs i betydande mängd på annat sätt, ska detta rapporteras till Havs- och vattenmyndigheten för ställningstagande till om dessa ska föras in i tabell 1.

text: Värdena för vatten uttrycks i tabell 1 som totala koncentrationer i hela vattenprovet, med undantag för koppar, zink, krom, arsenik och uran; dessa avser upplöst koncentration, d.v.s. den upplösta fasen i ett vattenprov som erhållits genom filtrering genom ett 0,45 μm-filter, eller motsvarande förbehandling. För metallerna koppar och zink avses biotillgänglig koncentration. Vattenmyndigheten får därför ta hänsyn till vattnets hårdhet, dess pH-värde, löst organiskt kol eller andra parametrar för vattenkvalitet som påverkar dessa ämnens biotillgänglighet i vatten. De biotillgängliga koncentrationerna ska i så fall fastställas med hjälp av lämpliga modeller för biotillgänglighet. För arsenik, uran och zink i vatten samt koppar i sediment är värdena framtagna för att hänsyn ska tas till naturlig bakgrund, om den naturliga bakgrunden hindrar efterlevnad av värdena i tabell 1. Värdena för sediment avser sediment med 5 % organiskt kol. Vid avvikande kolhalt hos sedimentet multipliceras analyserad koncentration med [5/(aktuell organisk kolhalt i %)] före jämförelsen med värdet i tabell 1.

text: Inlandsytvatten omfattar vattendrag och sjöar och till dessa sammanhängande konstgjorda eller kraftigt modifierade ytvattenförekomster. Med biotillgänglig avses här den del av den lösta halten som beräknas tas upp av vattenlevande organismer.

text: Ämne God status

text: Ammoniak 7664-41-7 1,0 6,8 (NH3-N) ( ) Arsenik och 7440-38-2 0,50 7,9 arsenikföreningar ( ) Bentazon 25057-89-0 27 4 700 Bisfenol A 80-05-7 1,6 2,7 Bronopol 52-51-7 0,7 C14-17 85535-85-9 1 kloralkaner, MCCP Ciprofloxacin 85721-33-1 0,1 Dekametylcyklo- 541-02-6 11 000 830 pentasiloxan, D5 Diflufenikan 83164-33-4 0,01 Diklofenak 15307-86-5 0,1 Diklorprop-P 15165-67-0 10 17-alfa- 57-63-6 0,000035 etinylöstradiol Glyfosat 1071-83-6 100 Imidakloprid 138261-41-3 0,005 Kloridazon 1698-60-8 10 Koppar och 7440-50-8 0,5 bio- 36 000 kopparföreningar tillgängligt ( ) Krom och 1333-82-0; 3,4 kromföreningar 7775-11-3; 10588-01-9; 7789-09-5; 7778-50-9 MCPA 94-74-6 1 Mekoprop & 7085-19-0 & 20 Mekoprop-P 16484-77-8 Metribuzin 21087-64-9 0,08 Metsulfuron- 74223-64-6 0,02 metyl Nitrat (NO3-N) 14797-55-8 2 200 11 000 Nonylfenol- 0,3 NPetoxilater( ) TEQ Oktametylcyklo- 556-67-2 15 830 tetrasiloxan, D4 Polyklorerade ( ) 125 bifenyler, PCB, ej dioxinlika Poly- och ( ) 0,09 perfluorerade

text: Ämne God status

text: alkylsubstanser, PFAS11 ( ) Pirimikarb 23103-98-2 0,09 Sulfusulfuron 141776-32-1 0,05 Triklosan 3380-34-5 0,1 Uran ( ) 7440-61-1 0,17 8,6 Zink ( ) 7440-66-6 5,5 biotillgängligt 17-beta-östradiol 50-28-2 0,0004 (1) CAS: Chemical Abstracts Service. Avser kemiskt identifieringsnummer. (2) Denna parameter är ett värde uttryckt som ett medelvärde på årsnivå. (3) Denna parameter är ett värde uttryckt som maximal tillåten koncentration, uppmätt vid ett enskilt mättillfälle. Vattenmyndigheterna får, i enlighet med förfarande uttryckt i bilaga I del B punkt 2 stycke 2 i direktiv

text: Bilaga 3

text: BILAGA 3: BEDÖMNINGSGRUNDER FÖR HYDROMORFOLOGISKA KVALITETSFAKTORER I SJÖAR, VATTENDRAG, KUSTVATTEN OCH VATTEN I ÖVERGÅNGSZON

text: S ∙ D Status = � � �

text: 𝑉𝑉 V där S är statusen för parametern för delsträckan, D är delsträckans längd i meter och V är hela ytvattenförekomstens längd i meter. I de fall parametern utrycks som en yta ska D motsvara delområdets yta i kvadratmeter och V hela ytvattenförekomstens yta i kvadratmeter. Vid klassificering av enskilda parametrar ska hög status motsvara värdet 5, god status värdet 4, måttlig status värdet 3, otillfredsställande status värdet 2 och dålig status värdet 1.

text: 2. Konnektivitet i vattendrag

text: 2.1.1 Beskrivning

text: 2.1.2 Klassificering

text: om den artificiella barriären ligger i en annan ytvattenförekomst. Vid sammanvägningen av parametrarna konnektivitet i uppströms- och nedströmsriktning och konnektivitet i sidled till närområde och svämplan till kvalitetsfaktorn konnektivitet i vattendrag ska den parameter vara utslagsgivande som har sämst status.

text: ytor eller, i mer än 15 % men högst 35 % av vattendragsfårans kanter eller närområde förekommer artificiella strukturer som leder till bristande konnektivitet till närområde. Otillfredsställande 2 mer än 35 % men högst 75 % av vattendragets närområde utgörs av aktivt brukad mark eller anlagda ytor eller, i mer än 35 % men högst 75 % av vattendragsfårans kanter eller närområde förekommer artificiella strukturer som leder till bristande konnektivitet till närområde. Dålig 1 mer än 75 % av vattendragets närområde utgörs av aktivt brukad mark eller anlagda ytor eller, i mer än 75 % av vattendragsfårans kanter eller närområde förekommer artificiella strukturer som leder till bristande konnektivitet till närområde.

text: 3. Hydrologisk regim i vattendrag

text: 3.1.1 Beskrivning

text: 3.1.2 Klassificering

text: 3.2 Specifik flödeseffekt i vattendrag

text: Tabell 3.2. Klassgränser för volymsavvikelse i vattendrag.

text: 4.1.1 Beskrivning

text: 4.1.2 Klassificering

text: 4.2 Vattendragsfårans form

text: 4.3 Vattendragets planform

text: Dålig 1 vattendragets planform avviker med mer än 75 % från referensförhållandet.

text: 4.4 Vattendragsfårans bottensubstrat

text: 4.5 Död ved i vattendrag

text: Status Klass Död ved i vattendrag

text: 4.6 Strukturer i vattendraget

text: Status Klass Strukturer i vattendraget

text: Måttlig 3 mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens längd är vattendragsfårans strukturer väsentligt förändrade relativt referensförhållandet. Otillfredsställande 2 mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens längd är vattendragsfårans strukturer väsentligt förändrade relativt referensförhållandet. Dålig 1 mer än 75 % av ytvattenförekomstens längd är vattendragsfårans strukturer väsentligt förändrade relativt referensförhållandet.

text: 4.7 Vattendragsfårans kanter

text: 4.8 Vattendragets närområde

text: kommer aktivt brukad mark och anlagda ytor eller avsaknad av strukturer enligt referensförhållandet. God 4 mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens svämplan förekommer aktivt brukad mark och anlagda ytor eller avsaknad av strukturer enligt referensförhållandet. Måttlig 3 mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens svämplan förekommer aktivt brukad mark och anlagda ytor eller avsaknad av strukturer enligt referensförhållandet. Otillfredsställande 2 mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens svämplan förekommer aktivt brukad mark och anlagda ytor eller avsaknad av strukturer enligt referensförhållandet. Dålig 1 mer 75 % av ytvattenförekomstens svämplan förekommer aktivt brukad mark och anlagda ytor eller avsaknad av strukturer enligt referensförhållandet.

text: 5. Konnektivitet i sjöar

text: 5.1.1 Beskrivning

text: 5.1.2 Klassificering

text: 5.2 Längsgående konnektivitet i sjöar

text: Tabell 5.1. Klassgränser för längsgående konnektivitet i sjöar. Status Klass Längsgående konnektivitet i sjöar Hög 5 högst 5 % av ytvattenförekomstens grunda vattenområden förekommer bristande konnektivitet.

text: God 4 mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens grunda vattenområden förekommer bristande konnektivitet. Måttlig 3 mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens grunda vattenområden förekommer bristande konnektivitet. Otillfredsställande 2 mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens grunda vattenområden förekommer bristande konnektivitet. Dålig 1 mer än 75 % av ytvattenförekomstens grunda vattenområden förekommer bristande konnektivitet.

text: 6. Hydrologisk regim i sjöar

text: 6.1.1 Beskrivning

text: 6.1.2 Klassificering

text: 6.2 Vattenståndsvariation i sjöar

text: Status Klass Vattenståndsvariation i sjöar Hög 5 Vattenståndets medelavvikelse från oreglerade förhållanden är högst 0,05 m. God 4 Vattenståndets medelavvikelse från oreglerade förhållanden är mer än 0,05 m till 0,25 m. Måttlig 3 Vattenståndets medelavvikelse från oreglerade förhållanden är mer än 0,25 m till 1 m. Otillfredsställande 2 Vattenståndets medelavvikelse från oreglerade förhållanden är mer än 1 m till 3 m. Dålig 1 Vattenståndets medelavvikelse från oreglerade förhållanden är mer än 3 m

text: 7. Morfologiskt tillstånd i sjöar

text: 7.1.1 Beskrivning

text: uppvisar avseende variation i djupförhållanden, planform, dess strukturer och substrat samt det grunda vattenområdets och svämplanets strukturer relativt referensförhållandet.

text: 7.1.2 Klassificering

text: 7.2 Förändring av sjöars planform

text: 7.3 Bottensubstrat i sjöar

text: Status Klass Strukturer på det grunda vattenområdet i sjöar Hög 5 högst 5 % av det grunda vattenområdets yta är de naturliga strukturerna väsentligt förändrade från referensförhållandet.

text: 7.5 Närområdet runt sjöar

text: Status Klass Närområdet runt sjöar.

text: Otillfredsställande 2 mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens svämplan förekommer aktivt brukad mark och anlagda ytor eller avsaknad av strukturer enligt referensförhållandet.

text: 8.1.1 Beskrivning

text: 8.1.2 Klassificering

text: Tabell 8.2. Klassgränser för konnektivitet mellan kustvatten och vatten i övergångszon och kustnära områden. Status Klass Konnektivitet mellan kustvatten och vatten i övergångszon och kustnära områden.

text: Hög 5 högst 5 % av ytvattenförekomstens kustlängd förekommer bristande konnektivitet mellan kustvatten och vatten i övergångszon och kustnära områden. God 4 mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens kustlängd förekommer bristande konnektivitet mellan kustvatten och vatten i övergångszon och kustnära områden. Måttlig 3 mer än 15 % men högst 35 % av ytvattenförekomstens kustlängd förekommer bristande konnektivitet mellan kustvatten och vatten i övergångszon och kustnära områden. Otillfredsställande 2 mer än 35 % men högst 75 % av ytvattenförekomstens kustlängd förekommer bristande konnektivitet mellan kustvatten och vatten i övergångszon och kustnära områden. Dålig 1 mer än 75 % av ytvattenförekomstens kustlängd förekommer bristande konnektivitet mellan kustvatten och vatten i övergångszon och kustnära områden.

text: 9.1.1 Beskrivning

text: 9.1.2 Klassificering

text: Status Klass Tidvattenregim och vattenståndsvariation i kustvatten och vatten i övergångszon Hög 5 högst 5 % av ytvattenförekomstens tidvatten- och vattenståndspåverkade yta är tidvattenregimen och vattenståndsvariationen väsentligt påverkad i jämförelse med referensförhållandet. God 4 mer än 5 % men högst 15 % av ytvattenförekomstens tidvatten- och vattenståndspåverkade yta är tidvattenregimen och vattenståndsvariationen väsentligt påverkad i jämförelse med referensförhållandet.

text: Måttlig 3 mer än 15 % men högst 35 % av det grunda vattenområdets yta är strömningsförhållanden väsentligt förändrade från referensförhållandet.

text: Otillfredsställande 2 mer än 35 % men högst 75 % av det grunda vattenområdets yta är strömningsförhållanden väsentligt förändrade från referensförhållandet.

text: Dålig 1 mer än 75 % av det grunda vattenområdets yta är strömningsförhållanden väsentligt förändrade från referensförhållandet.

text: 10.1.1 Beskrivning

text: 10.1.2 Klassificering

text: Hög 5 högst 5 % av ytvattenförekomstens yta avviker väsentligt avseende bottenstrukturer samt förekomst av artificiella strukturer från referensförhållandet.

text: BILAGA 4: BEDÖMNINGSGRUNDER FÖR BIOLOGISKA KVALITETSFAKTORER I KUSTVATTEN OCH VATTEN I ÖVERGÅNGSZON

text: 1.2 Krav på underlagsdata

text: 1.3 Bottenfaunaindex BQIm

text: BQIm

text: Bassäng Typ nr Djupstrata HG GM MO OD

text: 18 > 5 m 10,0 4,0 2,7 1,8 19 > 5 m 10,0 4,0 2,7 1,8 20 > 5 m 10,0 4,0 2,7 1,8 21 > 5 m 10,0 4,0 2,7 1,8 22 > 5 m 7,5 2,0 1,3 0,9 23 > 5 m 6,3 1,5 1,0 0,7

text: 2.2 Krav på underlagsdata

text: 2.3 Djuputbredning

text: Klassgränserna i tabell 3.3–3.4 ska användas vid klassificering av respektive parameter.

text: 3.2 Krav på underlagsdata

text: 3.3 Biovolym och klorofyll a

text: Västerhavet

text: Eg Östersjön

text: 14 0,18 0,72 0,56 0,24 0,08 15 0,18 0,72 0,56 0,24 0,08 24 0,18 0,72 0,56 0,24 0,08

text: Bottenhavet

text: Bottenviken

text: Klorofyll Klorofyll a EK Typ a (µg /l)

text: Rv HG GM MO OD

text: Västerhavet

text: Eg Östersjön

text: Bottenhavet

text: Bottenviken

text: 20 1,3 0,72 0,57 0,28 0,12

text: 21 1,2 0,75 0,58 0,30 0,13 22 1,2 0,67 0,52 0,28 0,12 23 1,1 0,73 0,55 0,3 0,13

text: Bilaga 5

text: BILAGA 5: BEDÖMNINGSGRUNDER FÖR FYSIKALISK- KEMISKA KVALITETSFAKTORER I KUSTVATTEN OCH VATTEN I ÖVERGÅNGSZON

text: 1.1 Kvalitetsfaktor

text: 1.2 Krav på underlagsdata

text: 1.3 Siktdjup

text: Typ Siktdjup (m) Siktdjup EK

text: RV HG GM MO OD

text: Västerhavet

text: Eg. Östersjön

text: 7 10 0,83 0,70 0,40 0,20 8 (10 0,83 0,70 0,40 0,20) 9 10 0,83 0,70 0,40 0,20

text: 11 10 0,83 0,70 0,40 0,20 12 (10 0,83 0,70 0,40 0,20) 13 (10 0,83 0,70 0,40 0,20) 14 10 0,83 0,70 0,40 0,20 15 10 0,83 0,70 0,40 0,20 24 (10 0,83 0,70 0,40 0,20)

text: Bottenhavet

text: Bottenviken

text: 2.2 Krav på underlagsdata

text: För att bedömningsgrunden för näringsämnen i kustvatten och vatten i övergångszon ska kunna tillämpas ska – underlagsdata vara insamlade med vedertagna provtagningsmetoder, – provtagning ha skett månadsvis, – data ha samlats in under både vinterperioden (innan vårblomning) och sommarperioden (vinterperioden är för Västerhavet (typerna 1–6 och 25) dec–mars, Egentliga Östersjön (typerna 7–15 och 24) dec–feb, Bottniska viken (typerna 16–23) nov–feb. Sommarperioden är för Västerhavet (typerna 1–6 och 25) juni–aug och för Östersjön (typerna 7–24) juli–aug), – salthalten finnas angiven vid varje provtagningsdjup, – mätningar ha skett vid diskreta djup eller med ett profilerande mätinstrument, s.k. CTD-sond,

text: och/eller haloklin) är välutvecklat och grundare än 10 m ska endast data ovanför språngsiktet användas och – provtagning och analys av vattenprover vara utfört av ackrediterat laboratorium och enligt HELCOM:s COMBINE Manual. – data för Västerhavets typer 1–6 samt 25 samlas in vid minimum tre mättillfällen under perioden december–mars.

text: Totalkväve, Vinter

text: Typ 16, 17 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig

text: Ekvation för -2,264*s+29,3 referensvärde EK 1 0,93 0,85 0,68 0,51 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 29,3 31,5 34,5 43,1 57,5 ≥5 18,0 19,3 21,2 26,5 35,3

text: 2.3.3.2 DIN – Löst oorganiskt kväve

text: DIN, Vinter

text: Typ 1n, 2, 3 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,096*s+8,6 referensvärde EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l

text: 0 8,6 10,7 12,8 19,5 29,7 ≥27 6,0 7,5 8,9 13,6 20,7

text: Typ 10 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,000*s+2,0 referensvärde EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 2,0 2,5 3,0 4,5 6,9

text: ≥7 2,0 2,5 3,0 4,5 6,9

text: Typ 18, 19 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,800*s+6,0 referensvärde EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 6,0 7,5 9,0 13,6 20,7 ≥5 2,0 2,5 3,0 4,5 6,9

text: Tabell 2.4. Referensvärden och klassgränser för tot-P vinter. Värdena som presenteras för varje salthaltsintervall är koncentrationer angivna i µmol/l. Salthalt = uppmätt salthalt i psu.

text: Totalfosfor, Vinter

text: 0 0,78 0,95 1,13 1,66 2,52 ≥7 0,50 0,61 0,72 1,06 1,62

text: ≥5 0,40 0,48 0,56 0,79 1,17

text: Typ 20, 21 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för -0,006*s+0,33 referensvärde EK 1 0,78 0,64 0,42 0,26 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,33 0,42 0,52 0,79 1,27 ≥5 0,30 0,38 0,48 0,72 1,16

text: 2.3.3.4 DIP - Löst oorganiskt fosfor

text: DIP, Vinter

text: referensvärde EK 1 0,8 0,67 0,44 0,29 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l ≤7 0,26 0,33 0,38 0,59 0,89 ≥20 0,40 0,51 0,59 0,92 1,37

text: Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,34 0,42 0,51 0,77 1,17 ≥6 0,25 0,31 0,38 0,57 0,86

text: 0 0,10 0,12 0,15 0,23 0,34 ≥3 0,10 0,12 0,15 0,23 0,34

text: 2.3.3.5 Totalkväve sommar

text: Totalkväve, sommar

text: referensvärde EK 1 0,86 0,77 0,55 0,38 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 33,8 39,2 43,8 61,4 88,8 ≥7 15,0 17,4 19,4 27,3 39,5

text: EK 1 0,85 0,75 0,55 0,38 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 16,2 19,1 21,6 29,5 42,7 ≥5 16,0 18,9 21,3 29,1 42,1

text: 2.3.3.6 Totalfosfor sommar

text: Totalfosfor, sommar

text: Typ 5, 6 Referens Hög/God God/Måttlig Måttlig/Otillf. Otillf./Dålig Ekvation för 0,008*s+0,23 referensvärde EK 1 0,82 0,71 0,50 0,33 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l ≤7 0,29 0,35 0,41 0,59 0,89 ≥20 0,39 0,48 0,57 0,81 1,21

text: Ekvation för -0,033*s+0,50 referensvärde EK 1 0,86 0,74 0,54 0,36 Salthaltsintervall Koncentrationer i µmol/l 0 0,50 0,58 0,68 0,93 1,39 ≥6 0,30 0,35 0,41 0,56 0,83

text: 3.1 Kvalitetsfaktor

text: 3.2 Krav på underlagsdata

text: 3.3 Syrgasbrist

text: Stockholms Skärgård

text: Hög God Måttlig Otillf. Dålig

text: Laholmsbukten, Skälderviken & Öresund

text: (W-Landskrona) ≤ 7 > 7–11 > 11–46 > 46–80 > 80

text: Västkusten

text: Hög God Måttlig Otillf. Dålig

text: 4.1 Klassificering

text: Värdena för vatten uttrycks i tabell 1 som totala koncentrationer i hela vattenprovet, med undantag för koppar, zink, krom, arsenik och uran; dessa avser upplöst koncentration, d.v.s. den upplösta fasen i ett vattenprov som erhållits genom filtrering genom ett 0,45 μm-filter, eller motsvarande förbehandling. För koppar avses biotillgänglig koncentration. För arsenik, uran och zink i vatten samt koppar i sediment är värdena framtagna för att hänsyn ska tas till naturlig bakgrund, om den naturliga bakgrunden hindrar efterlevnad av värdena i tabell 1. Värdena för sediment avser sediment med 5 % organiskt kol. Vid avvikande kolhalt hos sedimentet multipliceras analyserad koncentration med [5/(aktuell organisk kolhalt i %)] före jämförelsen med värdet i tabell 1.

text: Ämne God status

text: Dekametylcyklo- 541-02-6 2 200 830 pentasiloxan, D5 Diflufenikan 83164-33-4 Diklofenak 15307-86-5 0,01 Diklorprop-P 15165-67-0 17-alfa- 57-63-6 0,000007 etinylöstradiol Glyfosat 1071-83-6 Imidakloprid 138261-41-3 Kloridazon 1698-60-8

text: Koppar och 7440-50-8 Biotill- 52 000 kopparföreningar gängliga ( ) värden: 2,6 för Västerhavet 0,87 för Östersjön ( )

text: Metsulfuron- 74223-64-6 metyl

text: Ämne God status

text: Nonylfenol- 0,3 NPetoxilater ( ) TEQ Oktametylcyklo- 556-67-2 830 tetrasiloxan, D4 Polyklorerade ( ) 75 bifenyler, PCB, ej dioxinlika Poly- och ( ) 0,09 perfluorerade alkylsubstanser, PFAS11 ( ) Pirimikarb 23103-98-2 Sulfusulfuron 141776-32-1 Triklosan 3380-34-5 0,01

text: Uran ( ) 7440-61-1 0,17 8,6 Zink och 7440-66-6 3,4 för zinkföreningar ( ) Västerhavet 1,1 för Östersjön 17-beta-östradiol 50-28-2 0,00008

text: , dock tillämpa statistiska metoder för bedömning av efterlevnaden av dessa värden. (4) Halt ammoniak, uttryckt som ammoniak-kväve (NH3-N), beräknas utifrån halt ammoniumkväve (NH4-N), temperatur och pH: – Halt NH3-N = fraktion NH3-N * halt NH4-N – Fraktion NH3-N = 1/(10^(pKa-pH)+1) – pKa = 0,0901821 + 2729,92 / T (T = temperatur uttryckt i Kelvin) (5) Vid tillämpning av värdet ska hänsyn tas till naturlig bakgrund. Naturlig bakgrundskoncentration subtraheras från uppmätt koncentration före jämförelsen mot värdet i tabellen. (6) Biotillgänglig koncentration beräknas genom att uppmätt koncentration divideras med 0,6136 (DOC/2) . Om platsspecifika data för DOC saknas, ska värdet 4,3 μg Cu/l tillämpas för Västerhavet och 1,45 μg Cu/l för Östersjön, istället för de i tabellen angivna värdena. (7) Total koncentration nonylfenol (NP) och NP-ekvivalenter beräknas enligt följande formel: Total koncentration = Σ(Cx * TEF). TEF-värden: NP = 1; NP1EO = 0,5; NP2EO = 0,5; NPnEO (3 ≥ n ≤ 8) = 0,5; NPnEO (n ≥ 9) = 0,005; NP1EC = 0,005; NP2EC = 0,005. (8) Kongener CB 28, 52, 101, 138, 153 och 180. Värdet avser muskel av fisk eller kräftdjur. (9) Värdet för PFAS11 avser de dricksvattenförekomster som har identifierats i enlighet med

text: . Värdet får inte överskridas i vattenförekomsten i den punkt som är representativ för råvattenintag. (10) Summan av följande kongener: Perfluoroktansulfonsyra (PFOS) 1763-23-1; Perfluorbutansulfonat (PFBS) 375-73-5; Perfluorhexansulfonat (PFHxS) 355-46-4; Fluortelomersulfonat (6:2 FTS) 27619-97-2; Perfluorbutanoat (PFBA) 375-22-4; Perfluorpentanoat (PFPeA) 2706-90-3; Perfluorhexanoat (PFHxA) 307-24-4; Perfluorheptanoat (PFHpA) 375-85-9; Perfluoroktanoat (PFOA) 335-67-1; Perfluornonanoat (PFNA) 375-95-1; Perfluordekanoat (PFDA) 335-76-2.

text: Bilaga 6

text: BILAGA 6: GRÄNSVÄRDEN FÖR KEMISK YTVATTENSTATUS

text: 2 2 4 4

text: 1 Alaklor 15972-60-8 0,3 0,3 0,7 0,7 X 2 Antracen 120-12-7 0,1 0,1 0,1 0,1 24 X 3 Atrazin 1912-24-9 0,6 0,6 2,0 2,0 X 4 Bensen 71-43-2 10 8 50 50 X 5 Bromerade difenyletrar ( ) 32534-81-9 0,14 0,014 0,0085 X X

text: 7 C10-13 Kloralkaner 85535-84-8 0,4 0,4 1,4 1,4 17 000 X 8 Klorfenvinfos 470-90-6 0,1 0,1 0,3 0,3 X 9 Klorpyrifos (Klorpyrifosetyl) 2921-88-2 0,03 0,03 0,1 0,1 X

text: H V M FS 201

text: 9: 25

text: H V M FS 201

text: 9: 25

text: 2 2 4 4

text: 14 Endosulfan 115-29-7 0,005 0,0005 0,01 0,004 X 15 Fluoranten 206-44-0 0,0063 0,0063 0,12 0,12 30 2000 X (avser kräftdju r och blötdjur ) 16 Hexaklorbensen 118-74-1 0,05 0,05 10 X 17 Hexaklorbutadien 87-68-3 0,6 0,6 55 X 18 Hexaklorcyklohexan 608-73-1 0,02 0,002 0,04 0,02 X 19 Isoproturon 34123-59-6 0,3 0,3 1,0 1,0 X 20 Bly och blyföreningar 7439-92-1 1,2 1,3 14 14 X biotillgängligt Inlandsvatten 130 000

text: Andra ytvatten 120 000

text: 23 Nickel och nickelföreningar 7440-02-0 4 8,6 34 34 X biotillgängligt

text: 2 2 4 4

text: 26 Pentaklorbensen 608-93-5 0,007 0,0007 Ej tillämpligt Ej tillämpligt 370 X 27 Pentaklorfenol 87-86-5 0,4 0,4 1 1 X 28 Polyaromatiska kolväten Ej tillämpligt Ej tillämpligt Ej tillämpligt Ej tillämpligt X X (PAH) ( ) Benso(a)pyren 50-32-8 0,00017 0,00017 0,27 0,027 5 (avser X kräftdju r och blötdjur ) Benso(b)fluoranten 205-99-2 0,017 0,017 X Benso(k)fluoranten 207-08-9 0,017 0,017 X Benso(g,h,i)perylen 191-24-2 0,0082 0,00082 X Indeno (1,2,3-cd)pyren 193-39-5 Ej tillämpligt Ej tillämpligt X 29 Simazin 122-34-9 1 1 4 4 X 29a Tetrakloretylen 127-18-4 10 10 Ej tillämpligt Ej tillämpligt 29b Trikloretylen 79-01-6 10 10 Ej tillämpligt Ej tillämpligt 30 Tributyltennföreningar 36643-28-4 0,0002 0,0002 0,0015 0,0015 1,6 X X (Tributyltenn-katjon)

text: 31 Triklorbensener 12002-48-1 0,4 0,4 Ej tillämpligt Ej tillämpligt X 32 Triklormetan 67-66-3 2,5 2,5 Ej tillämpligt Ej tillämpligt X 33 Trifluralin 1582-09-8 0,03 0,03 Ej tillämpligt Ej tillämpligt X 34 Dikofol 115-32-2 0,0013 0,000032 Ej tillämpligt Ej tillämpligt 33 X

text: H V M FS 201

text: 9: 25

text: H V M FS 201

text: 9: 25

text: 2 2 4 4

text: 35 Perfluoroktansulfonsyra och 1763-23-1 0,00065 0,00013 36 7,2 9,1 X X dess derivat (PFOS) 36 Kinoxifen 124495-18-7 0,15 0,015 2,7 0,54 X 37 Dioxiner och dioxinlika ( ) Ej tillämpligt Ej tillämpligt Summa X X föreningar PCDD + PCDF + PCB- DL 0,0065 TEQ ( ) (avser fisk, kräftdju r och blötdjur ) 38 Aklonifen 74070-46-5 0,12 0,012 0,12 0,012 X 39 Bifenox 42576-02-3 0,012 0,0012 0,04 0,004 X 40 Cybutryn 28159-98-0 0,0025 0,0025 0,016 0,016 X 41 Cypermetrin 52315-07-8 0,00008 0,000008 0,0006 0,00006 X 42 Diklorvos 62-73-7 0,0006 0,00006 0,0007 0,00007 X 43 Hexabrom-cyklododekan ( ) 0,0016 0,0008 0,5 0,05 167 X X (HBCDD) 44 Heptaklor och 76-44-8/ 1024-57- 0,0000002 0,00000001 0,0003 0,00003 0,0067 X X heptaklorepoxid 3 45 Terbutryn 886-50-0 0,065 0,0065 0,34 0,034 X

text: H V M FS 201

text: 9: 25

text: H V M FS 201

text: 9: 25

text: HVMFS 2015:26

text: ) om övervakning av ytvatten enligt