title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet cykelteknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet cykelteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Cykelteknik

text: Ämnet cykelteknik behandlar olika typer av cyklar, elcyklar och elsparkcyklar och deras tilläggsutrustningar samt service, underhåll och reparationer av dessa. Ämnet behandlar även cykelbranschens olika verksamheter och arbetsområden.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet cykelteknik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om cykelbranschens olika verksamheter samt om cyklars betydelse för människors vardagsliv och som hållbara transportmedel. Undervisningen ska bidra till att utveckla elevernas kunskaper om olika typer av cyklar, elcyklar och elsparkcyklar, deras konstruktion och olika komponenter samt tilläggsutrustningar och olika användningsområden. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om specialverktyg, teknisk information och övrig utrustning som används i arbetet. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att genomföra service, underhåll och reparationer av olika typer av cyklar, elcyklar och elsparkcyklar med hjälp av specialverktyg, teknisk information och övrig utrustning. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta på ett säkert och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt inom service, underhåll och reparationer av cyklar som främjar ekonomisk och miljömässig hållbarhet. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla en yrkesidentitet och ett yrkesmässigt språk samt förmåga att kommunicera med såväl arbetskamrater som kunder. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förståelse för vikten av ett ansvarsfullt förhållningssätt gentemot kunden och kundens egendom. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med uppgifter som återspeglar och förbereder för situationer som eleverna kan komma att möta i arbetslivet. Dessa uppgifter ska ge eleverna möjlighet att, såväl självständigt som tillsammans med andra, arbeta med problemlösning. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att dokumentera och kvalitetssäkra arbetet samt reflektera över hur arbetsprocessen har påverkat resultatet.

text: Undervisningen i ämnet cykelteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om cykelbranschens olika verksamheter, arbetsområden och arbetsuppgifter. – Kunskaper om olika typer av cyklar, elcyklar och elsparkcyklar, deras konstruktion, funktion och olika komponenter samt tilläggsutrustningar. – Kunskaper om specialverktyg, diagnosutrustning, teknisk information och digitala informationssystem.

text: – Förmåga att genomföra service, underhåll och reparationer av cyklar, elcyklar, elsparkcyklar och deras tilläggsutrustningar. – Förmåga att arbeta och samarbeta på ett säkert, miljö- och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. – Förmåga att använda ett yrkesmässigt språk samt anpassa språket efter målgruppen.

text: Nivåer i ämnet cykelteknik

text: Nivå 1, 200 poäng.

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: CYKE1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet cykelteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Cykelbranschens olika verksamheter samt olika typer av cyklars betydelse för människors vardagsliv och som hållbara transportmedel. – Vanligt förekommande arbetsområden och arbetsuppgifter, företagspolicyer och affärsidéer samt vikten av ett gott kundbemötande. – Regelverk och avtal för garantiärenden och reklamationer samt metoder för hantering av dessa ärenden gentemot kunder och leverantörer. – Verksamheternas lagerhållning och beställningsrutiner för reservdelar. – Olika typer av cyklar och elcyklar, deras konstruktion, funktion och komponenter samt olika användningsområden, till exempel landsvägscyklar, terrängcyklar och tävlingscyklar. – Olika typer av elsparkcyklar, deras konstruktion, funktion och komponenter, däribland system och komponenter för elektrisk drivning. – System för styrning av olika funktioner via trådlösa reglage och systemapplikationer. – Risker i samband med arbeten på elektrifierade cyklar. – Olika typer av fjädrings- och dämpningssystem på cyklar samt metoder för att genomföra service, underhåll och reparationer av dessa, däribland hydrauliska och pneumatiska fjädrings- och dämpningssystem. – Olika typer av tilläggsutrustningar, till exempel cykeldatorer och gpsutrustning. – Olika däck och hjul, deras konstruktion, funktion och användningsområden samt deras klassificering och dimensionering. – Metoder för att välja och byta olika typer av däck utifrån fälgtyp och användningsområde. – Batteriladdare och olika typer av batterier för elcyklar och elsparkcyklar. – Mekaniska vevpartier, bakväxlar, drevkassetter och reglage samt metoder för service, underhåll, justering och reparationer av dessa. – Mekaniska, hydrauliska och ABS-styrda bromssystem samt metoder för service, underhåll, justering och reparationer av dessa. – Metoder för injustering av elektriska drivsystem på elcyklar och elsparkcyklar. 3

text: – Specialverktyg, diagnosutrustning, teknisk information och digitala informationssystem. – Metoder för användning av tillverkarens anvisningar och övrig teknisk information på svenska och engelska i samband med service, underhåll och reparationer. – Metoder för användning av diagnosinstrument, verktyg och utrustning i samband med service, underhåll och reparationer enligt tillverkarens anvisningar, däribland felsökning och reparationer av elektriska drivenheter på vev- och hjulmotorer. – Planering och genomförande av service och underhåll samt felsökning och reparationer av cyklar, elcyklar och elsparkcyklar, deras olika komponenter, system och tilläggsutrustningar. – Konsekvensbedömning av eftersatt underhåll av cyklar, elcyklar och elsparkcyklar utifrån deras olika användningsområden, däribland konsekvensbedömningar utifrån trafiksäkerhet, ekonomi och driftstörningar. – Användning av diagnosinstrument, specialverktyg och utrustning i samband med service, underhåll och reparationer av cyklar, elcyklar och elsparkcyklar. – Säkert, miljö- och kvalitetsmässigt arbete såväl självständigt som tillsammans med andra i enlighet med rutiner, lagar och andra bestämmelser som gäller för verksamheten. – Användning av tekniska begrepp och uttryck på svenska och engelska samt yrkesmässig kommunikation med medarbetare och kunder.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om cykelbranschens olika verksamheter, arbetsområden och arbetsuppgifter. Eleven visar godtagbara kunskaper om olika typer av cyklar, elcyklar och elsparkcyklar, deras konstruktion, funktion och olika komponenter samt tilläggsutrustningar och användningsområden. Eleven visar godtagbara kunskaper om specialverktyg, diagnosutrustning, teknisk information och digitala informationssystem samt om hur dessa används i samband med service, underhåll och reparationer. Eleven genomför med viss säkerhet service, underhåll, felsökning och reparationer av cyklar, elcyklar och elsparkcyklar enligt cykeltillverkarens anvisningar. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt cykeltillverkarens krav. Dessutom arbetar eleven

text: såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är godtagbart. Eleven kommunicerar med viss användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om cykelbranschens olika verksamheter, arbetsområden och arbetsuppgifter. Eleven visar goda kunskaper om olika typer av cyklar, elcyklar och elsparkcyklar, deras konstruktion, funktion och olika komponenter samt tilläggsutrustningar och användningsområden. Eleven visar goda kunskaper om specialverktyg, diagnosutrustning, teknisk information och digitala informationssystem samt om hur dessa används i samband med service, underhåll och reparationer. Eleven genomför med säkerhet service, underhåll, felsökning och reparationer av cyklar, elcyklar och elsparkcyklar enligt cykeltillverkarens anvisningar. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt cykeltillverkarens krav. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är gott. Eleven kommunicerar med god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om cykelbranschens olika verksamheter, arbetsområden och arbetsuppgifter. Eleven visar mycket goda kunskaper om olika typer av cyklar, elcyklar och elsparkcyklar, deras konstruktion, funktion och olika komponenter samt tilläggsutrustningar och användningsområden. Eleven visar mycket goda kunskaper om specialverktyg, diagnosutrustning, teknisk information och digitala informationssystem samt om hur dessa används i samband med service, underhåll och reparationer. Eleven genomför med god säkerhet service, underhåll, felsökning och reparationer av cyklar, elcyklar och elsparkcyklar enligt cykeltillverkarens anvisningar. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt cykeltillverkarens krav. Dessutom arbetar eleven

text: såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är mycket gott. Eleven kommunicerar med mycket god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.


text: Ämnesplanen för ämnet dator- och kommunikationsteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

type: stycke

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

type: paragraf

text: Dator- och kommunikationsteknik

type: rubrik

text: Samhällets digitalisering påverkar en mängd olika verksamheter, funktioner och aktiviteter, vilket förutsätter fungerande dator- och kommunikationsutrustning. Ämnet dator- och kommunikationsteknik behandlar olika delar inom informationsteknik, bland annat hård- och mjukvara samt nätverk och kringutrustning.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet dator- och kommunikationsteknik ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta med vanligt förekommande system och komponenter inom olika dator- och kommunikationsområden. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om system, enheter, komponenter, metoder och arbetssätt som används när datorer är uppkopplade i befintliga nätverk. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar förmåga att tolka och använda instruktioner, manualer, topologier och andra dokument på både svenska och engelska. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att lösa problem, utföra felsökningar och åtgärda fel, både självständigt och i samverkan med andra. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar kunskaper om datorsäkerhet och it-produkters kretslopp samt förmåga att arbeta med hänsyn till hållbar utveckling. Den ska även bidra till att eleverna utvecklar förmåga att möta och kommunicera med uppdragsgivare och användare på ett serviceinriktat och situationsanpassat sätt. Vidare ska undervisningen stimulera elevernas nyfikenhet och intresse för den tekniska utvecklingen inom dator- och kommunikationsteknik. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att använda yrkesområdets fackspråk muntligt och skriftligt samt att dokumentera sitt arbete. Undervisningen ska varva praktiska och laborativa moment med teoretiska moment. Genom praktiska övningar ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att hantera teknisk utrustning.

text: Undervisningen i ämnet dator- och kommunikationsteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om uppbyggnad och funktion hos datorer, dator- och kommunikationssystem samt olika typer av nätverk. – Förmåga att planera och utföra arbete i datorer samt i dator- och kommunikationssystem. – Förmåga att optimera och administrera dator- och kommunikationssystem. – Förmåga att identifiera och åtgärda fel i dator- och kommunikationssystem. – Förmåga att tolka och använda tekniska dokument samt att dokumentera sitt arbete. – Förmåga att ge stöd och support till användare.

text: Nivåer i ämnet dator- och kommunikationsteknik

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 150 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 150 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: DATR1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet dator- och kommunikationsteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Datorsystems uppbyggnad, komponenter och kringutrustningar. – Begreppen filer, filformat, komprimering och kryptering. – Referensmodeller och gällande standarder för datorkommunikation. – Vanligt förekommande operativsystem. – Enklare rit- och simuleringsprogram. – Installation och konfigurering av datorer i befintliga nätverk. – Installation av enheter både lokalt och i nätverk. – Enklare typer av systemintegration. – Installation och konfigurering av applikationsprogram. – ESD-säker hantering av mikroprocessorer och minnen. – Kontroll och optimering av datorers och datorsystems prestanda och funktion. – Installation och konfiguration av mindre eller enkelt SOHO (small office home office) och LAN (local area network). – Grundläggande felsökningsmetodik. – Rutiner för säkerhetskopiering och installation av virusskydd. – Olika nätverkstopologier. – Tolkning och användning av tekniska dokument på både svenska och engelska, däribland instruktioner och manualer. – Dokumentation av eget arbete. – Rådgivning om utrustning utifrån användares behov. – Produktion av enklare guider, till exempel installationsguide.

text: Nivå 2, 150 poäng

text: Nivåkod: DATR2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet dator- och kommunikationsteknik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Olika processortyper och deras användningsområden. – Prestanda för olika datalagringsmedia. – Protokoll för dataöverföring via nätverk. – Referensmodeller och standarder för datakommunikation. – Uppbyggnad av och arbetssätt i lokala nätverk. – Begreppen switching och routing.

text: – Begreppet virtuella nät. – Skillnader mellan vanligt förekommande operativsystem och deras egenskaper. – Användning av rit- och simuleringsprogram. – Produkter och tekniker för presentationssystem, till exempel multimedia eller videokonferens. – Installation av utrustning och uppgradering av drivrutiner. – Planering, montering, konfigurering och driftsättning av datorsystem för något av användningsområdena mätning, styrning, övervakning, dokumentation, presentation eller kommunikation. – Installation av olika kommunikationsprogram för snabbmeddelanden och sociala medier. – Anpassning av moln- och internetbaserade tjänster. – Hantering av it-produkter på ett säkert och hållbart sätt. – Hård- och mjukvaruinstallation samt uppbyggnad, konfigurering och uppgradering av datorer och datorsystem. – Datorns start- och bootsekvenser samt inställning och uppgradering av dess UEFI (unified extensible firmware interface) och BIOS (basic input/output system) eller firmware. – Installation och konfigurering av switchar, routrar och gateways. – Installation och konfigurering av SOHO (small office home office) och WLAN (wireless local area network). – Felsökning i datorer och datorsystem. – Säkerhetskopiering och virusskydd. – Produktion av skisser över olika typer av nätverkstopologier, både fysiskt och logiskt. – Tolkning och användning av tekniska dokument på både svenska och engelska, däribland instruktioner och manualer. – Dokumentation av eget arbete. – Analys av användarkrav och förslag på konkreta lösningar. – Utvärdering och val av it-produkter på marknaden. – Produktion av manualer och annan hjälpdokumentation för användare, till exempel text, hypertext, bilder, filmer, inspelade musrörelser och menyhantering.

text: Nivå 3, 150 poäng

text: Nivåkod: DATR3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet dator- och kommunikationsteknik på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Teknisk dokumentation av datorsystem. – Internets uppbyggnad. – Byggande, konfigurering och administrering av simulerade nät. – Installation och konfigurering av trådlösa enheter och kommunikationssystem i olika miljöer. – Konfigurering av trådlösa accesspunkter. 4 – Inställning av trådlösa nätverkskort.

text: – Konfigurering, anpassning och sammankoppling av olika enheter till ett fungerande multimedia- eller videokonferenssystem. – Installation och konfigurering av IoT (internet of things) och molntjänster. – It-produkters kretslopp och miljöpåverkan. – Praktiskt arbete med referensmodeller, protokoll och standarder inom datakommunikation. – Antennteknik och antenner för trådlösa nät. – Kommunikationsnät för mobila datorutrustningar. – Integritetsaspekter och säkerhet vid användning av trådlösa enheter. – Licenstyper, licenshantering och upphovsrättsskydd. – Konfigurering av operativsystem. – Kontroll och uppmätning av överföringshastigheter och signalstyrkor. – Konfigurering av UEFI (unified extensible firmware interface). – Administrering och konfigurering av företags avancerade eller större WLAN (wireless local area network) och bryggor. – Metoder för diagnostisering, spårning och felsökning. – Felsökning i trådlösa lokala nätverk och utrustningar. – Systematisk felsökning och åtgärdande av fel. – Konfigurering av säkerhetsfunktioner och kryptering. – Tolkning och användning av tekniska dokument på både svenska och engelska, däribland topologier, instruktioner och manualer. – Dokumentation av eget arbete. – Kundmottagning och ärendehantering, till exempel muntlig kundmottagning, kundmottagning med e-post och andra typer av ärendehanteringssystem samt principer för hantering av it-tjänster. – Tekniker för pedagogisk handledning av it-system, till exempel fjärrstyrning av muspekare. –

text: Konsumenttjänstlagen

text: vid support och hemservice.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om hur datorer, dator- och kommunikationssystem samt olika typer av nätverk är uppbyggda och fungerar. Eleven planerar och utför vanligt förekommande arbete i datorer samt i dator- och kommunikationssystem med visst handlag. Eleven optimerar och administrerar dator- och kommunikationssystem med viss skicklighet.

text: Eleven identifierar och åtgärdar fel i dator- och kommunikationssystem med viss säkerhet. Eleven använder sig av tekniska dokument i det praktiska arbetet med viss säkerhet samt gör en enkel dokumentation av sitt arbete. Eleven ger med viss säkerhet stöd och support till användare.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om hur datorer, dator- och kommunikationssystem samt olika typer av nätverk är uppbyggda och fungerar. Eleven planerar och utför vanligt förekommande arbete i datorer samt i dator- och kommunikationssystem med gott handlag. Eleven optimerar och administrerar dator- och kommunikationssystem med god skicklighet. Eleven identifierar och åtgärdar fel i dator- och kommunikationssystem med säkerhet. Eleven använder sig av tekniska dokument i det praktiska arbetet med säkerhet samt gör en noggrann dokumentation av sitt arbete. Eleven ger med säkerhet stöd och support till användare.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om hur datorer, dator- och kommunikationssystem samt olika typer av nätverk är uppbyggda och fungerar. Eleven planerar och utför vanligt förekommande arbete i datorer samt i dator- och kommunikationssystem med mycket gott handlag. Eleven optimerar och administrerar dator- och kommunikationssystem med mycket god skicklighet. Eleven identifierar och åtgärdar fel i dator- och kommunikationssystem med god säkerhet. Eleven använder sig av tekniska dokument i det praktiska arbetet med god säkerhet samt gör en noggrann och utförlig dokumentation av sitt arbete. Eleven ger med god säkerhet stöd och support till användare.

fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet dator- och kommunikationsteknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Dator- och kommunikationsteknik

text: Ämnets syfte

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: DATR1000X

text: Centralt innehåll

text: Nivå 2, 150 poäng

text: Nivåkod: DATR2000X

text: Centralt innehåll

text: – Begreppet virtuella nät. – Skillnader mellan vanligt förekommande operativsystem och deras egenskaper. – Användande av rit- och simuleringsprogram. – Produkter och tekniker för presentationssystem, till exempel multimedia eller videokonferens. – Installation av utrustning och uppgradering av drivrutiner. – Planering, montering, konfigurering och driftsättning av datorsystem för något av användningsområdena mätning, styrning, övervakning, dokumentation, presentation eller kommunikation. – Installation av olika kommunikationsprogram för snabbmeddelanden och sociala medier. – Anpassning av moln- och internetbaserade tjänster. – Hantering av it-produkter på ett säkert och hållbart sätt. – Hård- och mjukvaruinstallation samt uppbyggnad, konfigurering och uppgradering av datorer och datorsystem. – Datorns start- och bootsekvenser samt inställning och uppgradering av dess UEFI (unified extensible firmware interface) och BIOS (basic input/output system) eller firmware. – Installation och konfigurering av switchar, routrar och gateways. – Installation och konfigurering av SOHO (small office home office) och WLAN (wireless local area network). – Felsökning i datorer och datorsystem. – Säkerhetskopiering och virusskydd. – Produktion av skisser över olika typer av nätverkstopologier, både fysiskt och logiskt. – Tolkning och användning av tekniska dokument på både svenska och engelska, däribland instruktioner och manualer. – Dokumentation av eget arbete. – Analys av användarkrav och förslag på konkreta lösningar. – Utvärdering och val av it-produkter på marknaden. – Produktion av manualer och annan hjälpdokumentation för användare, till exempel text, hypertext, bilder, filmer, inspelade musrörelser och menyhantering.

text: Nivå 3, 150 poäng

text: Nivåkod: DATR3000X

text: Centralt innehåll

text: Konsumenttjänstlagen

text: vid support och hemservice.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

type: foreskrift


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet datorstyrd produktion i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet datorstyrd produktion finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Datorstyrd produktion

text: Det industritekniska området är under ständig utveckling och har betydelse för stora delar av samhällets utveckling. Ämnet datorstyrd produktion behandlar teknik och metoder för datorstyrd produktion, från att tolka ett tillverkningsunderlag till att driftsätta utrustning med hög automatiseringsgrad.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet datorstyrd produktion ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att använda vanligt förekommande redskap för programmering och produktionsstyrning. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att använda verktyg och system för processövervakning. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av operatörens roll i datorstyrd industriell produktion och det ansvar som följer med arbetsuppgifterna inom ämnesområdet. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att använda metoder och utrustning för att kunna kvalitetssäkra produkter med hjälp av datorstyrd utrustning. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar förmåga att hålla den datorstyrda utrustningen driftsäker och hållbar med hänsyn tagen till miljö, arbetsmiljö och maskinsäkerhet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta systematiskt och säkert. Undervisningen ska dessutom bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta strukturerat, eftersom ordning och noggrannhet är avgörande faktorer för en framgångsrik industriell produktion. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att samverka och kommunicera i alla led i produktionen.

text: Undervisningen i ämnet datorstyrd produktion ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att tolka tillverkningsunderlag, använda relevant programmeringsstöd samt driftsätta datorstyrd produktion. – Förmåga att kvalitetssäkra datorstyrd produktion samt att bedöma resultat på utfört arbete. – Förmåga att upprätthålla utrustningens driftsäkerhet. – Förmåga att arbeta strukturerat samt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. – Förmåga att bedöma produktionens miljöpåverkan.

text: Nivåer i ämnet datorstyrd produktion

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2. Nivå 4, 100 poäng, som bygger på nivå 3.

text: Nivåkod: DATO1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet datorstyrd produktion på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Driftsättning

text: – Uppbyggnad av ett tillverkningsunderlag, till exempel information om material, dimensioner och toleranser. – Programmeringsstödets funktion och handhavande. – Metoder och villkor för driftsättning av utrustning. – Operatörens roll i datorstyrd industriell produktion. – Planering, organisation och utförande av enkel programmering av utrustning.

text: Kvalitetssäkring och driftsäkerhet

text: – Enkel kontroll, bedömning och dokumentation av resultat. – Justering av program och inställningar. – Enkel kontroll och bedömning av utrustningens status. – Förebyggande underhåll, till exempel okulär besiktning av förutbestämda kontrollpunkter. – Begrepp och uttryck inom området för att kommunicera om arbetsprocess och resultat.

text: Säkerhet

text: – Tillämpning av arbetsmetoder för säkerhet, struktur, ordning och effektiv arbetsmiljö i olika arbetsprocesser på arbetsplatsen. – Tolkning och tillämpning av lagar och andra bestämmelser som gäller miljö, arbetsmiljö och maskinsäkerhet för datorstyrd produktion. – Kontroll och bedömning av miljöpåverkan, arbetsmiljö och maskinsäkerhet.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: DATO2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet datorstyrd produktion på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Driftsättning

text: – Symboler och beteckningar på tillverkningsunderlag, till exempel ytjämnhetskrav och form- och lägestoleranser. – Olika typer av programmeringsstöd och tillverkningsmetoder. – Metoder för att driftsätta utrustning. – Planering, organisation och utförande av programmering och driftsättning av utrustning.

text: Kvalitetssäkring och driftsäkerhet

text: – Kontroll, bedömning och dokumentation av resultat. – Justering och komplettering av program och inställningar. 3

text: – Kontroll, bedömning och dokumentation av utrustningens status. – Förebyggande underhåll, till exempel byte av slitdetaljer på utrustningen. – Begrepp och uttryck inom området för att kommunicera om arbetsprocess och resultat.

text: Säkerhet

text: – Tillämpning av arbetsmetoder för säkerhet, struktur, ordning och effektiv arbetsmiljö i olika arbetsprocesser på arbetsplatsen. – Tolkning och tillämpning av lagar och andra bestämmelser som gäller miljö, arbetsmiljö och maskinsäkerhet för datorstyrd produktion. – Kontroll, bedömning och dokumentation av miljöpåverkan, arbetsmiljö och maskinsäkerhet. – Riskhantering vid osäkra förhållanden gällande miljöpåverkan, arbetsmiljö och maskinsäkerhet.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: DATO3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet datorstyrd produktion på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Driftsättning

text: – Framtagning av tillverkningsunderlag. – Olika typer av programmeringsstöd och tillverkningsmetoder. – Metoder och kontrollsystem för att driftsätta utrustning. – Planering, organisation och utförande av programmering och driftsättning av utrustning.

text: Kvalitetssäkring och driftsäkerhet

text: – Systematisk kontroll, bedömning och analys samt dokumentation av kvalitet och resultat. – Justeringar och komplettering av program och inställningar. – Systematisk kontroll och bedömning samt dokumentation av utrustningens status. – Förebyggande underhåll, till exempel kontrollmätning av utrustningens geometri. – Felsökning och avhjälpande underhåll. Yrkesmässig användning av begrepp och uttryck inom området för att kommunicera om arbetsprocess och resultat.

text: Säkerhet

text: – Tillämpning av arbetsmetoder för säkerhet, struktur, ordning och effektiv arbetsmiljö i olika arbetsprocesser på arbetsplatsen. – Tolkning och tillämpning av lagar och andra bestämmelser som gäller miljö, arbetsmiljö och maskinsäkerhet för datorstyrd produktion. – Systematisk kontroll, bedömning och analys av miljöpåverkan, arbetsmiljö och maskinsäkerhet.

text: Nivåkod: DATO4000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet datorstyrd produktion på nivå 4 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Driftsättning

text: – Framtagning av tillverkningsunderlag. – Optimering av programmeringsstöd, tillverkningsmetoder och driftsättning av utrustning. – Metoder och kontrollsystem för att driftsätta komplex utrustning. – Planering, organisation och utförande av programmering och driftsättning av utrustning.

text: Kvalitetssäkring och driftsäkerhet

text: – Framtagning av metoder för systematisk kontroll samt dokumentation och bedömning av resultat. – Systematisk kontroll, bedömning, analys och dokumentation av kvalitet och resultat. – Optimering av program och inställningar. – Rotorsaksanalys vid kvalitetsproblem. – Framtagning av metoder för bedömning, dokumentation och analys av utrustningens status. – Systematisk kontroll och bedömning samt dokumentation av utrustningens status. – Förebyggande och prediktivt underhåll, till exempel implementering av nya metoder och tekniker. – Rotorsaksanalys vid driftsäkerhetsproblem. – Yrkesmässig användning av begrepp och uttryck inom området för att kommunicera om arbetsprocess och resultat.

text: Säkerhet

text: – Tillämpning av arbetsmetoder för säkerhet, struktur, ordning och effektiv arbetsmiljö i olika arbetsprocesser på arbetsplatsen. – Tolkning och tillämpning av lagar och andra bestämmelser som gäller miljö, arbetsmiljö och maskinsäkerhet för datorstyrd produktion. – Framtagning av metoder för bedömning, dokumentation och analys av miljöpåverkan. – Rotorsaksanalys vid miljöpåverkan samt arbetsmiljö- och maskinsäkerhetsproblem.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för

text: betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven använder tillverkningsunderlag med viss säkerhet. Eleven planerar och organiserar programmering och driftsättning av datorstyrd produktion med viss säkerhet. Eleven mäter, bedömer och dokumenterar resultatet med viss säkerhet. Dessutom utför eleven enkla justeringar av programmets inställningar. Eleven upprätthåller utrustningens driftsäkerhet med viss säkerhet. Eleven arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven bedömer produktionens miljöpåverkan med viss säkerhet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven använder tillverkningsunderlag med säkerhet. Eleven planerar och organiserar programmering och driftsättning av datorstyrd produktion med säkerhet. Eleven mäter, bedömer och dokumenterar resultatet med säkerhet. Dessutom utför eleven relativt komplexa justeringar av programmets inställningar. Eleven upprätthåller utrustningens driftsäkerhet med säkerhet. Eleven arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven bedömer produktionens miljöpåverkan med säkerhet.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven använder tillverkningsunderlag med god säkerhet. Eleven planerar och organiserar programmering och driftsättning av datorstyrd produktion med god säkerhet. Eleven mäter, bedömer och dokumenterar resultatet med god säkerhet. Dessutom utför eleven komplexa justeringar av programmets inställningar. Eleven upprätthåller utrustningens driftsäkerhet med god säkerhet. Eleven arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven bedömer produktionens miljöpåverkan med god säkerhet.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet design i gymnasieskolan och
inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet design finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Design

text: Ämnet design behandlar den arbetsprocess där produkter medvetet och innovativt utvecklas för att uppfylla en målgrupps funktionella och estetiska krav. Ibland är design ett led i att utveckla och ta fram ett föremål. I andra sammanhang handlar det om att pröva och utveckla en idé, upplevelse eller tjänst. Design utgår ofta från ett problem eller uppdrag, där produkten ska kunna tillverkas, distribueras och säljas samt vara etiskt, estetiskt och miljömässigt hållbar.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet design ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om de kreativa och problemlösande processer som används när nya produkter tas fram och gamla återanvänds samt när miljöer och tjänster utformas. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om de olika delarna i designprocessen och förståelse av hur delarna samverkar. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla färdigheter i att utföra design som metod för att göra livet enklare, rikare och mer hållbart ur samhälleliga och mänskliga perspektiv. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om hur designproblem har lösts historiskt utifrån olika förutsättningar och aspekter. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur design påverkar och påverkas av sin samtid. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet och kreativitet och bidra till att eleverna utvecklar förmåga att med bilder och modeller gestalta sina idéer och förmedla sina resultat. För att kunna designa miljömässigt hållbara produkter ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att välja och använda lämpliga material. Undervisningen ska dessutom leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda passande utrustning och verktyg. Designprocessen sker vanligen i projektarbetsform och därför ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att förbereda, driva och utvärdera designprojekt. Beroende på problemet eller uppdraget läggs tonvikten vid olika delar i designprocessen, där avgränsningar är viktiga. Designprocessen är en kreativ metod för att skapa medveten förändring och för att förstå samspelet mellan delar och helheter. Därför ska undervisningen ge eleverna möjlighet att öva sig i att kommunicera genom tal, skiss, ritning, modell och skrift. Undervisningen ska lämna utrymme för diskussion och reflektion över etiska frågor samt olika handlingsalternativ inom design.

text: Undervisningen i ämnet design ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att planera, genomföra och utvärdera designprojekt. – Färdigheter i att visualisera och presentera designförslag. – Förmåga att använda utrustning, verktyg och material. – Kunskaper om design och designerns roll utifrån ett historiskt och sam- 2 tida perspektiv.

text: – Kunskaper om hur människors behov och hållbarhetskrav påverkar design och produktutveckling.

text: Nivåer i ämnet design

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: DESI1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet design på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Designprocessen

text: – Introduktion av designprocessens olika delar, från problemformulering till presentation och utvärdering. – Projektarbetsmetodik, till exempel projektplan, metoder och redovisningsformer. – Hur designarbete kan genomföras i projektform. – Olika material samt deras egenskaper och miljömässiga påverkan. – Användning av olika källor kopplat till delarna i ett designprojekt. – Modeller för analys och värdering av egna och andras idéer.

text: Visualisering

text: – Material, tekniker och verktyg för två- och tredimensionell visualisering av idéer, till exempel skisser och ritningar. – Enklare modellarbete med fokus på estetik och material. – Presentation av idéer med bild, ritning, modell, skrift och tal.

text: Kontext

text: – Grundläggande design- och stilhistoria. – Begrepp och uttryck som används inom design och produktutveckling. – Design och designerns roll i samhället med fokus på hållbar utveckling samt människors olika behov och förutsättningar. – Design och produktutveckling utifrån olika aspekter, till exempel målgruppers ekonomiska, ergonomiska, estetiska, funktionella och sociala behov samt de sammanhang där produkten används.

text: Nivåkod: DESI2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet design på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Designprocessen

text: – Designprocessens olika delar från problemformulering till presentation och utvärdering. – Hur designarbete planeras, struktureras och genomförs. – Val av passande projektarbetsmetod, till exempel projektplan och redovisningsform i ett eller flera designprojekt. – Val av material utifrån deras egenskaper och miljöpåverkan. – Användning och värdering av olika källor kopplat till delarna i ett designprojekt. – Analys och värdering av egna och andras idéer och resultat.

text: Visualisering

text: – Användning av analoga och digitala tekniker för två- och tredimensionell visualisering, till exempel ritning, skiss och modell. – Verktyg och material för skiss och modellbyggande samt hur de används. – Modellarbete med fokus på estetik, material och skalteknik. – Presentation av designprocessens olika delar med hjälp av bild, ritning, modell, skrift och tal.

text: Kontext

text: – Hur design och designerns roll i samhället har påverkats av föreställningar om kön samt social och kulturell tillhörighet. – Design och produktutveckling med hänsyn till målgrupp och sammanhang.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: DESI3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet design på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Designprocessen

text: – Planering, organisering och genomförande av designprojekt. – Användning och värdering av olika källor kopplat till delarna i ett designprojekt samt källkritisk granskning. – Analys och värdering av designprocessen och bedömning av det färdiga resultatet.

text: Visualisering

text: – Tillämpning av lämpliga analoga och digitala tekniker för två- och tredimensionell visualisering.

text: – Verktyg och material för skisser och modellbyggande samt hur de väljs, används och vårdas. – Modellarbete med fokus på estetik, material, skalteknik och hantverksmässigt utförande. – Val av presentations- och redovisningsform relevant för designprojektet. – Presentation av designprocessens olika delar med hjälp av bild, ritning, modell, skrift och tal.

text: Kontext

text: – Val av designmodell med hänsyn till ekonomi, miljö och återanvändning. – Analys av och reflektion över design och designhistoria samt designerns roll. – Design och produktutveckling anpassad till målgrupp, varumärke och sammanhang.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven planerar, genomför och utvärderar designprojekt med godtagbar kvalitet. Eleven visualiserar med viss skicklighet designförslag och presenterar med viss säkerhet sitt resultat. Eleven använder med viss säkerhet utrustning, verktyg och material i designprocessen. Eleven för enkla resonemang om design och designerns roll. Eleven för enkla resonemang om hur design och produktutveckling har påverkats och påverkas av människors olika behov och hållbarhetskrav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven planerar, genomför och utvärderar designprojekt med god kvalitet. Eleven visualiserar med god skicklighet designförslag och presenterar med säkerhet sitt resultat. Eleven använder med säkerhet utrustning, verktyg och material i designprocessen. Eleven för utvecklade resonemang om design och designerns roll.

text: Eleven för välgrundade resonemang om hur design och produktutveckling har påverkats och påverkas av människors olika behov och hållbarhetskrav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven planerar, genomför och utvärderar designprojekt med mycket god kvalitet. Eleven visualiserar med mycket god skicklighet designförslag och presenterar med god säkerhet sitt resultat. Eleven använder med god säkerhet utrustning, verktyg och material i designprocessen. Eleven för välutvecklade resonemang om design och designerns roll. Eleven för välgrundade och nyanserade resonemang om hur design och produktutveckling har påverkats och påverkas av människors olika behov och hållbarhetskrav.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet digital mönsterhantering i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet digital mönsterhantering finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Digital mönsterhantering

text: Mönsterkonstruktion och hantering av mönster är en förutsättning för tillverkning av kläder. Centralt i ämnet digital mönsterhantering är konstruktion och förändring av mönster i relevant programvara för tillverkning av kläder i olika material för konfektionssömnad.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet digital mönsterhantering ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om mönsterkonstruktion och grundmallar samt förmåga att konstruera och förändra mönster i relevant programvara. Vid konstruktion av mönster krävs att nyttoaspekter förenas med känsla för material, form och funktion. Därför ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att konstruera mönster till plagg som uppfyller krav på passform och funktion utifrån materials olika egenskaper. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att planera sitt arbete och beräkna materialåtgång. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar förmåga att utvärdera arbetsprocess och resultat. Praktiska övningar och användning av manualer ska ingå i undervisningen. Eleverna ska ges möjlighet att planera sitt arbete och beräkna materialåtgång samt konstruera och förändra mönster i relevant programvara. Undervisningen ska dessutom leda till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta ergonomiskt och miljömedvetet vid hantering av mönster digitalt.

text: Undervisningen i ämnet digital mönsterhantering ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om grundmallar och relevant programvara för digital mönsterhantering. – Förmåga att planera arbetet samt att konstruera och förändra mönster i relevant programvara. – Förmåga att utvärdera arbetsprocess och resultat samt att arbeta ergonomiskt och med hänsyn till miljön.

text: Nivåer i ämnet digital mönsterhantering

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet manuell mönsterkonstruktion. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: DIGI1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet digital mönsterhantering på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Gradering samt koordinatsystemets uppbyggnad. – Användning av grundkonstruktioner. – Mönsterförändringar i relevant programvara utifrån grundmallar. – Modellsammanställningar och läggbilder i relevant programvara. – Hur mönster kan konstrueras i relevant programvara utifrån estetiska och funktionella aspekter. – Planering av arbetet och framställning av mönster i relevant programvara utifrån de färdiga plaggens användningsområden. – Fackspråk för att förstå och använda manualer, instruktioner och tekniska beskrivningar. – Utvärdering av arbetsprocess och resultat med fokus på arbetsprocessen. – Hur digital mönsterhantering kan utföras på ett ergonomiskt sätt. – Hållbara arbetssätt inom yrkesområdet.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: DIGI2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet digital mönsterhantering på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Gradering samt internationella mönster- och storlekssystem. – Användning av grundkonstruktioner. – Mönsterförändringar i relevant programvara utifrån figuravvikelser. – Modellkonstruktion och modellutveckling utifrån tekniska plaggskisser. – Läggbilder och materialplanering i relevant programvara. – Mönsterkonstruktion i relevant programvara utifrån den färdiga produktens användningsområde samt estetiska, funktionella och tekniska produktkrav. – Planering av arbetet och beräkning av materialåtgång i relevant programvara. – Fackspråk för att kommunicera inom branschen. – Utvärdering av arbetsprocess och resultat samt diskussion om hur arbetsprocessen kan förbättras. – Ergonomiskt arbetssätt vid digital mönsterhantering. – Hållbara arbetssätt, däribland hur resultatet av läggbilder påverkar miljön.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en

text: sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om grundmallar och relevant programvara för digital mönsterhantering. Eleven planerar arbetet och använder med viss säkerhet relevant programvara vid konstruktion och förändring av mönster och når ett godtagbart resultat. Eleven utvärderar arbetsprocessen och resultatet med enkla omdömen. Dessutom arbetar eleven ergonomiskt och med hänsyn till miljön.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om grundmallar och relevant programvara för digital mönsterhantering. Eleven planerar arbetet och använder med säkerhet relevant programvara vid konstruktion och förändring av mönster och når ett gott resultat. Eleven utvärderar arbetsprocessen och resultatet med utvecklade omdömen. Dessutom arbetar eleven ergonomiskt och med hänsyn till miljön.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om grundmallar och relevant programvara för digital mönsterhantering. Eleven planerar arbetet och använder med god säkerhet relevant programvara vid konstruktion och förändring av mönster och når ett mycket gott resultat. Eleven utvärderar arbetsprocessen och resultatet med välutvecklade omdömen. Dessutom arbetar eleven ergonomiskt och med hänsyn till miljön.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet digitalt skapande
i gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet digitalt skapande finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Digitalt skapande

text: Digitala verktyg har en central roll i skapandet, utvecklingen och spridningen av konst och kultur. Ämnet digitalt skapande behandlar skapande och gestaltande processer med digitala verktyg och förhållandet mellan konstnärliga uttryck i gränslandet mellan konstnärligt skapande och teknik.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet digitalt skapande ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att kreativt skapa, gestalta och kommunicera med digital teknik både enskilt och kollektivt. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar förståelse av övergångar mellan analoga och digitala skapandeprocesser. Eleverna ska ges möjlighet att inrikta sitt digitala skapande mot olika uttryck. Undervisningen ska därför bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om den program- och hårdvara som används för skapande inom olika estetiker samt om relevant dokumentation av skapandeprocessen. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla begreppsförståelse och förmåga att använda metoder för att analysera digitala uttryck både utifrån estetiska och tekniska aspekter och förhållningssätt. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla ett kritiskt förhållningssätt till olika metoder och verktyg i digitalt skapande. Undervisningen ska ge eleverna möjligheter att genom kunskaper om och färdigheter i ämnet bidra till ett aktivt kulturliv. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet och lust att utvecklas inom digitalt skapande. Därför ska undervisningen ha experimentell och undersökande karaktär och ge eleverna möjlighet att arbeta med kombinationer av olika uttryck, till exempel bild, rörelse eller musik. Eleverna ska ges möjlighet att ta del av, diskutera och analysera digitalt skapade gestaltningar, produkter och konstverk samt att utveckla förmåga att bedöma konstnärliga och tekniska kvaliteter i digitalt skapande. Undervisningen ska dessutom lämna utrymme för diskussion och reflektion över etiska frågor om digitalt skapande utifrån hållbar utveckling och vad som är ett klokt handlande.

text: Undervisningen i ämnet digitalt skapande ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om digitala och analoga skapandeprocesser. – Förmåga att planera, genomföra och dokumentera digitala projekt ensam och i grupp. – Färdigheter i att hantera digitala verktyg i skapande och gestaltning av olika uttryck. – Förmåga att analysera digitala uttryck utifrån estetiska och tekniska perspektiv.

text: Nivåer i ämnet digitalt skapande

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: DIGA1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet digitalt skapande på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Analoga och digitala skapandeprocesser. – Skissarbete med analoga och digitala verktyg. – Digital samverkan vid produktioner, till exempel via programvara för delad redigering och kommunikation. – Genomförande och dokumentation av digitala projekt. – Presentationsvägar och spridningsvägar för digitala produktioner. – Gränslandet mellan konst och teknik samt hur det formar skapandeprocesser. – Introduktion till programvara, hårdvara och arbetsflöden som används för skapande i olika estetiska uttrycksformer. – Kombinationer av olika estetiska uttryck med hjälp av digitala verktyg. – Centrala begrepp för och analys av digitala uttryck.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: DIGA2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet digitalt skapande på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Skapande och gestaltande processer från idé till färdig produktion. – Skapandeprocessers olika faser i relation till hur tekniska och estetiska förutsättningar påverkar elevens egna produktioner. – Samarbetsformer inom digitala produktioner anpassat till specialiserad inriktning inom digitalt skapande. – Anpassning av digitala slutprodukter utifrån plattformar och kanaler för spridning av digitala produktioner. – Genomförande och dokumentation av digitala projekt. – Specialiserad program- och hårdvara som används för skapande i en eller flera olika estetiska uttrycksformer. – Centrala begrepp för analys av digitala uttryck. – Analyser av digitala uttryck i relation till elevens eget skapande utifrån tekniska och estetiska kvaliteter.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och

text: sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om skapandeprocessers olika faser. Eleven planerar och genomför med viss säkerhet digitala projekt både ensam och i grupp och utför enkel dokumentation. Eleven hanterar digitala verktyg med viss skicklighet och gestaltar olika estetiska uttryck med godtagbar kvalitet. Eleven utför enkla analyser av digitalt skapande gestaltningar utifrån estetiska och tekniska perspektiv med viss användning av relevanta begrepp.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om skapandeprocessers olika faser. Eleven planerar och genomför med säkerhet digitala projekt både ensam och i grupp och utför noggrann dokumentation. Eleven hanterar digitala verktyg med god skicklighet och gestaltar olika estetiska uttryck med god kvalitet. Eleven utför utvecklade analyser av digitalt skapande gestaltningar utifrån estetiska och tekniska perspektiv med god användning av relevanta begrepp.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om skapandeprocessers olika faser. Eleven planerar och genomför med god säkerhet digitala projekt både ensam och i grupp och utför noggrann och utförlig dokumentation. Eleven hanterar digitala verktyg med mycket god skicklighet och gestaltar olika estetiska uttryck med mycket god kvalitet. Eleven utför välutvecklade analyser av digitalt skapande gestaltningar utifrån estetiska och tekniska perspektiv med mycket god användning av relevanta begrepp.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet distribuerade styrsystem i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet distribuerade styrsystem finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Distribuerade styrsystem

text: Distribuerade styrsystem används i tillverknings- och processindustrin för att styra maskiner och processer. Ämnet distribuerade styrsystem handlar om hur industridatorer samverkar med andra enheter i en automatiserad anläggning. Det behandlar även konfigurering och programmering av distribuerade styrenheter för styrning av automatiserade anläggningar samt samverkan mellan styrsystem och kringutrustning.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet distribuerade styrsystem ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att programmera och driftsätta datorstyrda maskiner. Den ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur distribuerade styrsystem är konstruerade och hur de används i industrin. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om olika metoder och begrepp inom industriell automation samt om hur komponenter i industrin kommunicerar och samverkar med varandra. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att förebygga och avhjälpa fel i industriella automatiserade system. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta på ett säkert sätt inom industriautomation. I undervisningen ska både teoretiska och praktiska moment ingå. Eleverna ska genom ett undersökande och problemlösande arbetssätt stimuleras till fortsatt lärande och yrkesmässig utveckling. Undervisningen ska dessutom stimulera elevernas nyfikenhet och lust att lära samt lämna utrymme för diskussion och reflektion om etiska frågor i samband med automatisering i industrin.

text: Undervisningen i ämnet distribuerade styrsystem ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om konstruktion, funktion och delkomponenter i anläggningar med distribuerade styrsystem. – Förmåga att programmera och driftsätta distribuerade styrsystem. – Förmåga att felsöka och åtgärda fel i anläggningar med distribuerade styrsystem samt ge förslag på förbättringar. – Förmåga att arbeta på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Nivåer i ämnet distribuerade styrsystem

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: DIST1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet distribuerade styrsystem på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Konstruktion och uppbyggnad hos automatiserade anläggningar

text: – Grundläggande standarder och begrepp som används för anläggningar med distribuerade styrsystem. – Uppbyggnad, funktion och delkomponenter hos olika programmerbara styrsystem, till exempel kompakta och modulära PLC-system med distribuerade in- och utgångsenheter. – Introduktion till fältbussar. – Etiska frågeställningar i samband med automatisering i industrin.

text: Arbete med distribuerade styrsystem

text: – Programmering, konfigurering och driftsättning av PLC-system med distribuerade digitala in- och utgångar. – Introduktion till användning av HMI (human-machine interface) i industriautomation. – Felsökning och åtgärdande av fel i anläggningar med distribuerade styrsystem med hjälp av scheman, manualer och övrig dokumentation. – Analys av befintlig automatiserad process samt förslag på förbättringar. – Dokumentation av utfört arbete samt utvärdering av arbetsprocess och slutresultat. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland säkerhetsföreskrifter.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: DIST2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet distribuerade styrsystem på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: – Standarder och begrepp som används för anläggningar med distribuerade styrsystem. – Uppbyggnad och hierarki hos industriella automationssystem utifrån automationspyramiden. – SCADA-systems funktion, uppbyggnad och delkomponenter. – Maskinsäkerhet med riskbedömning, riskanalys och riskreducering. – Likheter och skillnader mellan olika fältbussar, till exempel profinet, profibus, KNX och modbus.

text: Arbete med distribuerade styrsystem

text: – Installation av givare, styrenhet och aktuatorer till distribuerade styrsystem.

text: – Programmering, simulering och driftsättning av PLC-system med analoga och digitala signaler i flera olika programspråk. – Programmering av HMI (human-machine interface) för att styra och övervaka ett automatiserat system. – Reglertekniska tillämpningar i PLC med inställning av olika parametrar i en PID-regulator. – Systematisk felsökning och åtgärdande av fel med hjälp av scheman, manualer och annan dokumentation i anläggningar med distribuerade styrsystem. – Analys av befintlig automatiserad process med förslag på förbättring och optimering. – Framställning av scheman, ritningar och annan dokumentation till distribuerade styrsystem samt utvärdering av arbetsprocess och slutresultat. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland säkerhetsföreskrifter.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven beskriver med viss säkerhet konstruktion, funktion och delkomponenter i anläggningar med distribuerade styrsystem. Eleven programmerar och driftsätter med viss skicklighet en anläggning med distribuerat styrsystem. Eleven felsöker och åtgärdar fel i anläggningar med distribuerade styrsystem med viss säkerhet och ger enkla förslag till förbättringar. Eleven arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver med säkerhet konstruktion, funktion och delkomponenter i anläggningar med distribuerade styrsystem. Eleven programmerar och driftsätter med god skicklighet en anläggning med distribuerat styrsystem. Eleven felsöker och åtgärdar fel i anläggningar med distribuerade styrsystem med säkerhet och ger utvecklade förslag till förbättringar.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver med god säkerhet konstruktion, funktion och delkomponenter i anläggningar med distribuerade styrsystem. Eleven programmerar och driftsätter med mycket god skicklighet en anläggning med distribuerat styrsystem. Eleven felsöker och åtgärdar fel i anläggningar med distribuerade styrsystem med god säkerhet och ger välutvecklade förslag till förbättringar. Eleven arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet djur för forskningsändamål i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet djur för forskningsändamål finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Djur för forskningsändamål

text: En etisk och ansvarsfull hantering av djur som används för forskningsändamål förutsätter kunskaper om djurens behov och välfärd samt djurskydd. Centralt i ämnet djur för forskningsändamål är hantering av djur, djurens behov, djuretik samt lagar och andra bestämmelser som gäller djurhållning av olika slag. Ämnet behandlar också hur djurförsök kan reduceras och ersättas med andra metoder.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet djur för forskningsändamål ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om yrkesarbete med djur för forskningsändamål. Den ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att sköta djur för forskningsändamål med utgångspunkt i djurs behov och naturliga beteende samt med vetenskapligt beprövade metoder som grund. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar en beredskap för klok och praktisk handling med utgångspunkt i djurets välfärd. I detta ingår att reflektera över djuranvändning inom forskning och att diskutera och värdera etiska frågeställningar. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar en biologisk förståelse av djurarter som används för forskningsändamål. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om vanligt förekommande arter inom forskning, deras egenskaper, anatomi, fysiologi och fortplantning. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att iaktta och tolka djurs beteende, bedöma djurets hälsa och välmående och vidta åtgärder för att minska lidande och stress. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att använda och vårda utrustning samt att sköta anläggningar. Undervisningen ska också bidra till att utveckla elevernas förmåga att välja och använda hållbara och säkra arbetsmetoder, följa fasta rutiner och ta ansvar i arbetet med djur för forskningsändamål. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur skador och sjukdomar förebyggs samt hur påverkan på miljön kan minimeras. Undervisningen ska dessutom bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller i samband med arbete med djur för forskningsändamål. Genom praktiska övningar i undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att hantera och sköta djur och anläggningar samt teknisk utrustning som används för forskningsändamål. Genom stallturer och praktiskt arbete i olika djurmiljöer ska eleverna ges möjlighet att följa djurs utveckling, hälsa och välbefinnande. Genom observationer och fältstudier ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om djurs beteende och behov.

text: Undervisningen i ämnet djur för forskningsändamål ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om djurarter som används för forskningsändamål.

text: – Förmåga att sköta och hantera djur för forskningsändamål på ett etiskt och säkert sätt samt att reflektera över djuranvändning i forskning. – Förmåga att tolka forskningsdjurs utseende och beteende samt att redogöra för åtgärder som syftar till att minska djurens ohälsa, lidande och stress. – Förmåga att sköta och hantera utrustning och anläggningar. – Förmåga att arbeta miljömässigt hållbart och smittförebyggande i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller arbete med djur för forskningsändamål.

text: Nivåer i ämnet djur för forskningsändamål

text: Nivå 1, 200 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet sällskapsdjur.

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: DJUR1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet djur för forskningsändamål på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Biologisk grund

text: – Identifiering och namngivning av djurarter som ofta används inom forskning med vetenskapliga och yrkesmässiga termer. – Artspecifik biologi hos forskningsdjur, anatomi, fysiologi, avel och uppfödning samt genetik och genetiska förändringar. – Djurarternas naturliga beteenden och behov. Arternas egenskaper och särskilda behov samt deras naturliga livsmiljö vad gäller till exempel temperatur, ljus, bottenmaterial och tillgång på vatten. – Orsaker till beteendeförändringar som följd av skador, sjukdomar och behandling. – Olika foders näringsinnehåll och kvalitet samt artspecifika foderbehov. – Alternativ till användning av försöksdjur. Möjligheter och begränsningar. – Miljöberikning för att stimulera djurens naturliga beteende. – Hur djur påverkas av miljöomställningar och stress. Artspecifik ohälsa, ångest- och smärtsymtom samt hur lidande hos djur som används för forskningsändamål kan minimeras. – Bedövning och smärtlindring. – Mikroorganismer, smitta och smittspridning.

text: Arbetsuppgifter och utrustning

text: – Journalföring samt muntlig och skriftlig rapportering beträffande djurens hälsotillstånd och beteenden. – Utarbetande av planer för skötsel av forskningsdjur. – Utfodring, skötsel och hantering av forskningsdjur. – Artspecifik metodik i samband med hantering och försök. – Bedövning och smärtlindring. – Avbrytningspunkt, avlivning och hantering av döda djur. – Rutiner för att upptäcka beteendeförändringar hos forskningsdjur. 3

text: – Skötsel och hantering av anläggningar och utrustningar, däribland sanering, desinfektion och avfallshantering. – Klimatkontroll i djurmiljön.

text: Arbetsmiljö, säkerhetsfrågor och bestämmelser

text: – Etik i samband med användning av och arbete med forskningsdjur. Etiska nämnder och internationellt arbete inom området. – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet i samband med arbete med forskningsdjur. – Smittskyddsrutiner, däribland basala hygienrutiner och barriärskydd. – Lagar och andra bestämmelser som gäller arbete med forskningsdjur, till exempel angående införskaffande av djur, djurhållning och skötsel samt användning av forskningsdjur.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om vanliga djurarter som ofta används för forskningsändamål. Eleven sköter och hanterar med visst handlag djur för forskningsändamål på ett etiskt och säkert sätt. Dessutom reflekterar eleven över djuranvändningen och för enkla resonemang om alternativ till djurförsök. Eleven observerar och tolkar forskningsdjurens utseende och beteende. I samband med detta identifierar eleven med viss säkerhet tecken på ohälsa, lidande och stress. Dessutom redogör eleven på ett godtagbart sätt för åtgärder som kan förbättra djurens hälsa och välbefinnande. Eleven sköter och hanterar utrustning, anläggningar och vistelsemiljöer med godtagbart resultat. I arbetet löser eleven de problem som uppstår med enkla strategier. Eleven arbetar på ett miljömässigt hållbart sätt och vidtar med viss säkerhet smittförebyggande åtgärder. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller arbete med forskningsdjur.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om vanliga djurarter som ofta används för forskningsändamål.

text: Eleven sköter och hanterar med gott handlag djur för forskningsändamål på ett etiskt och säkert sätt. Dessutom reflekterar eleven över djuranvändningen och för utvecklade resonemang om alternativ till djurförsök. Eleven observerar och tolkar forskningsdjurens utseende och beteende. I samband med detta identifierar eleven med säkerhet tecken på ohälsa, lidande och stress. Dessutom redogör eleven på ett gott sätt för åtgärder som kan förbättra djurens hälsa och välbefinnande. Eleven sköter och hanterar utrustning, anläggningar och vistelsemiljöer med gott resultat. I arbetet löser eleven de problem som uppstår med utvecklade strategier. Eleven arbetar på ett miljömässigt hållbart sätt och vidtar med säkerhet smittförebyggande åtgärder. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller arbete med forskningsdjur.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om vanliga djurarter som ofta används för forskningsändamål. Eleven sköter och hanterar med mycket gott handlag djur för forskningsändamål på ett etiskt och säkert sätt. Dessutom reflekterar eleven över djuranvändningen och för välutvecklade resonemang om alternativ till djurförsök. Eleven observerar och tolkar forskningsdjurens utseende och beteende. I samband med detta identifierar eleven med god säkerhet tecken på ohälsa, lidande och stress. Dessutom redogör eleven på ett mycket gott sätt för åtgärder som kan förbättra djurens hälsa och välbefinnande. Eleven sköter och hanterar utrustning, anläggningar och vistelsemiljöer med mycket gott resultat. I arbetet löser eleven de problem som uppstår med välutvecklade strategier. Eleven arbetar på ett miljömässigt hållbart sätt och vidtar med god säkerhet smittförebyggande åtgärder. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller arbete med forskningsdjur.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet djur i zoohandel i gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet djur i zoohandel finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Djur i zoohandel

text: En etisk och ansvarsfull hantering av sällskapsdjur förutsätter kunskaper om djur och djurvälfärd. Inom zoofackhandeln ställs höga krav på att informera djurägare om djurens behov, djurhållning och smittskydd. Ämnet djur i zoohandel behandlar skötsel av djur och anläggningar och centralt i ämnet är hantering av djur, djurens behov, djuretik samt lagar och andra bestämmelser som gäller djurhållning och försäljning av djur.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet djur i zoohandel ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper för yrkesarbete inom zoofackhandel. Den ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om djurarter som förekommer inom zoofackhandel och om artspecifika beteenden och behov. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att sköta djur med utgångspunkt i djurs behov och naturliga beteende samt med vetenskapligt beprövade metoder som grund. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att följa fasta rutiner och ta ansvar i arbetet med djur samt att informera och ge råd om djur och deras skötselbehov. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar ett yrkesmässigt handlag i arbetet med djur och ett etiskt förhållningssätt där djurets välfärd utgör utgångspunkt för arbetet både vad gäller djurens skötsel och i kommunikationen med kunder. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att förebygga ohälsa och smittspridning bland djur samt att välja och använda hållbara arbetsmetoder med avseende på miljö och ergonomi. Undervisningen ska dessutom bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller i samband med djurhållning och handel med djur. Genom praktiska övningar i undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att hantera och sköta djur och anläggningar samt teknisk utrustning. Genom fältstudier och praktiskt arbete ska eleverna dessutom ges möjlighet att planera, organisera och utföra arbetsuppgifter inom service och försäljning samt att bemöta kunder på ett serviceinriktat sätt.

text: Undervisningen i ämnet djur i zoohandel ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om djurarter och artgrupper som förekommer inom zoohandel samt om deras beteenden och behov. – Förmåga att sköta och hantera djur på ett etiskt och säkert sätt samt utifrån djurens behov och verksamhetens krav. – Förmåga att utföra arbetsuppgifter inom zoohandel samt att informera och ge råd om skötsel av djur. – Förmåga att arbeta miljömässigt hållbart och smittförebyggande och i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Nivåer i ämnet djur i zoohandel

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: DJUI1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet djur i zoohandel på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Biologi och behov

text: – Identifiering och systematisering av ett flertal inom zoohandeln vanligt förekommande djurarter med svenska och vetenskapliga namn. – Könsbestämning. – Djurartens storlek och livslängd. – Djurartens aktivitetsmönster och sociala organisation i naturen. – Djurartens behov av utrymme, inredning, klimat och ljus. – Rymningssäkert utrymme. – Miljöomställning. – Djurartens näringsbehov och lämpliga fodermedel. – Djurens hälsa och vanliga sjukdomar hos aktuell djurart.

text: Arbetsuppgifter

text: – Daglig tillsyn och skötsel av djur med utgångspunkt i djurets behov och välfärd, till exempel utfodring och städning av burar. – Planering och genomförande av fasta rutiner, till exempel visitering, kloklippning och klimatkontroll i lokaler. – Planering och genomförande av rengöring, iordningställande och miljöberikning av burar, akvarier och terrarier. – Könsbestämning av djur i zoohandel. – Hur arbetet kan bedrivas på ett miljömässigt hållbart sätt, däribland hantering av avfall. – Hygien och desinficering. – Hantering av djurflöden med hänsyn till smittskyddsaspekter. – Planering, organisering och genomförande av arbetsuppgifter inom zoohandel, däribland hantering och försäljning av djur, foder och tillbehör samt service och rådgivning till kund. – Information om hantering och skötsel av djur samt om relevanta produkter. – Skriftlig information vid försäljning av djur enligt bestämmelser som gäller inom området. – Service och kundbemötande.

text: – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet i samband med arbete med djur i zoohandel. – Lagar och andra bestämmelser som gäller arbete med djur i zoohandel, till exempel bestämmelser om djurskydd, handel med djur, införsel och hotade arter.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven identifierar och namnger med viss säkerhet djurarter som säljs i zoohandeln. Dessutom redogör eleven översiktligt för de olika djurarternas naturliga beteende och behov. Eleven planerar sitt arbete samt sköter och hanterar med visst handlag djur i zoohandeln på ett etiskt och säkert sätt. I planeringen tar eleven med viss säkerhet hänsyn till djurens behov och verksamhetens krav. Eleven utför med viss säkerhet arbetsuppgifter vid service och försäljning inom zoohandel. Dessutom ger eleven på ett godtagbart sätt information och råd om hantering och skötsel av djur. Eleven arbetar på ett miljömässigt hållbart sätt och vidtar med viss säkerhet smittförebyggande åtgärder. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven identifierar och namnger med säkerhet djurarter som säljs i zoohandeln. Dessutom redogör eleven utförligt för de olika djurarternas naturliga beteende och behov. Eleven planerar sitt arbete samt sköter och hanterar med gott handlag djur i zoohandeln på ett etiskt och säkert sätt. I planeringen tar eleven med säkerhet hänsyn till djurens behov och verksamhetens krav. Eleven utför med säkerhet arbetsuppgifter vid service och försäljning inom zoohandel. Dessutom ger eleven på ett gott sätt information och råd om hantering och skötsel av djur. Eleven arbetar på ett miljömässigt hållbart sätt och vidtar med säkerhet smittförebyggande åtgärder. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven identifierar och namnger med god säkerhet djurarter som säljs i zoohandeln. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för de olika djurarternas naturliga beteende och behov. Eleven planerar sitt arbete samt sköter och hanterar med mycket gott handlag djur i zoohandeln på ett etiskt och säkert sätt. I planeringen tar eleven med god säkerhet hänsyn till djurens behov och verksamhetens krav. Eleven utför med god säkerhet arbetsuppgifter vid service och försäljning inom zoohandel. Dessutom ger eleven på ett mycket gott sätt information och råd om hantering och skötsel av djur. Eleven arbetar på ett miljömässigt hållbart sätt och vidtar med god säkerhet smittförebyggande åtgärder. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.


identifier: SKOLFS 2023:2

title:
Skolverkets föreskrifter
om interkommunal ersättning för visst stöd på
introduktionsprogram avseende 2023

text: Dessa föreskrifter gäller för det stöd inom den interkommunala ersättningen som avses i

text: 17 kap. 24 § första stycket 2 skollagen (2010:800)

text: Ersättning

text: Ersättning för det stöd som avses i 1 § ska för 2023 uppgå till 4 400 kr per elev och ämne. 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 februari 2023 och gäller till och med den 31 december 2023. 2. Föreskrifterna ska tillämpas från och med den 1 januari 2023. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON José Luis Berrospi

text: Utgivare: Eva Westberg Redaktörer: Ingela Byström och Lena Nordqvist Redaktionens adress: Skolverket, Box 4002, 171 04 Solna Telefon: 08-527 332 00 Prenumeration och separatexemplar: Norstedts Juridik kundservice, 106 47 Stockholm Telefon, kundservice 08-657 95 00 E-post: order@forlagssystem.se Internet: www.nj.se/offentliga publikationer Best.nr 83323-1-2

text: Elanders Sverige AB, 2023


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet djurparksdjur i gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet djurparksdjur finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Djurparksdjur

text: Ämnet djurparksdjur behandlar skötsel av djur och djuranläggningar i djurparker. Centralt i ämnet är hantering av djur, djurens behov, djuretik samt lagar och andra bestämmelser som gäller arbete med djur och djurhållning i offentlig förevisning. Ämnet behandlar dessutom djurens betydelse i ekosystemen och betydelsen av att bevara arter.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet djurparksdjur ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper för yrkesarbete med djurparksdjur. Den ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att hantera och sköta djurparksdjur på ett säkert och etiskt sätt med utgångspunkt i djurens behov och verksamhetens krav samt med vetenskapligt beprövade metoder som grund. I detta ingår foderlära och näringsbehov. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om djurarter och artgrupper, om djurparksdjurs biologi, livsmiljö och naturliga beteende samt om biologisk mångfald och bevarande av arter. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar en beredskap för olika handlingsalternativ i det praktiska arbetet med utgångspunkt i djurets välfärd. Genom undervisningen ska eleverna därför ges möjlighet att utveckla förmåga att iaktta och tolka djurparksdjurs beteende och välmående samt att vidta åtgärder för att främja naturliga beteenden och förebygga ohälsa. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur skador och sjukdomar hos djur kan förebyggas. Eleverna ska också ges möjlighet att diskutera och värdera etiska frågeställningar i samband med djurhållning i djurparker och offentlig förevisning av djur. Undervisningen ska också bidra till att utveckla elevernas förmåga att välja och använda hållbara och säkra arbetsmetoder samt att kontrollera och underhålla utrustning och anläggningar på ett säkert sätt. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att följa rutiner och ta ansvar i arbetet med djur och anläggningar. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller djurhållning för offentlig förevisning. Genom övningar, stallturer och studier i olika djurmiljöer ska eleverna ges möjlighet att studera djurparksdjurs beteende, hälsa och välbefinnande samt att sköta och hantera djurparksdjur. Vidare ska eleverna genom praktiska övningar ges möjlighet att utveckla förmåga att använda hållbara arbetsmetoder samt att sköta anläggningar, utrustning och tekniska hjälpmedel inom verksamhetsområdet.

text: Undervisningen i ämnet djurparksdjur ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att utifrån etiska ställningstaganden hantera och sköta djurparksdjur på ett säkert sätt utifrån djurens välfärd och verksamhetens krav. 2 – Kunskaper om djurarter, artgrupper och bevarande av arter.

text: – Kunskaper om djurparksdjurs biologi, beteenden och behov. – Förmåga att tolka djurparksdjurs utseende och beteende samt förebygga ohälsa. – Förmåga att underhålla och kontrollera utrustning och anläggningar. – Förmåga att arbeta säkert och miljömässigt hållbart i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller djurparker och arbete med djurparksdjur.

text: Nivåer i ämnet djurparksdjur

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: DJUP1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet djurparksdjur på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Biologisk grund

text: – Djurarternas egenskaper och särskilda behov beträffande till exempel temperatur, ljus och miljö. – Identifiering och systematisering av ett i djurparker begränsat antal djurarter. – Djurens betydelse i ekosystemen. – Djurarternas utseende, morfologi, utveckling och beteende i ett evolutionärt perspektiv. – Djurarternas fysiologi och näringsbehov samt vanligt förekommande fodermedel. – Beteendeförändringar hos djurparksdjur som följd av miljö, skador och sjukdomar.

text: Arbetsuppgifter

text: – Daglig tillsyn och skötsel av djurparksdjur, till exempel visitering och utfodring. – Tillsyn och skötsel av anläggningar och utrustning. – Dokumentation av dagliga rutiner. – Basala hygien- och smittskyddsrutiner. – Förebyggande hälsoarbete, till exempel visitering och temperaturmätning. – Skötsel och daglig tillsyn av hägn och andra djuranläggningar. – Hantering och skötsel av aktuella verktyg och utrustning. – Resurseffektivitet, etisk medvetenhet och miljöhänsyn i samband med aktuella arbetsuppgifter.

text: Arbetsmiljö, säkerhetsfrågor och bestämmelser

text: – Lagar och andra bestämmelser som gäller arbete med djurparksdjur, till exempel djurskyddslagstiftning och arbetsmiljölagstiftning. – Djurparkernas mål, roll och bevarandearbete.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: DJUP2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet djurparksdjur på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Biologisk grund

text: – Artspecifika behov i olika utvecklingsfaser och situationer. – Hur hägn och andra vistelsemiljöer kan utformas beroende på djurens naturliga behov och beteende. – Identifiering och systematisering av ett flertal i djurparker vanliga djurarter med vetenskapliga och yrkesmässiga termer. – Hållbara ekosystem och biologisk mångfald. – Djurarternas naturliga livsmiljö och beteenden. – Djurarternas fysiologi och näringsbehov och speciella krav på fodermedel. – Beteendeförändringar hos djurparksdjur samt åtgärder för att främja naturliga beteenden och minska stress. – Vilda djur i hägn samt deras beteende och hälsa. – Bevarandeprogram och avelsarbete inom europeiska djurparker. – Journalföring och registreringssystem för djurparksdjur.

text: Arbetsuppgifter och utrustning

text: – Daglig skötsel av djurparksdjur och anläggningar, till exempel utfodring, foderhantering, tillsyn av djuren, kontroll av djurens hälsa och kontroll av anläggningar och utrustning. – Dokumentation av dagliga rutiner och genomfört arbete. – Hygien- och smittskyddsarbete. – Förebyggande hälsoarbete. – Skötsel och enklare underhåll av hägn och andra djuranläggningar. – Hantering, underhåll och skötsel av utrustning. – Resurseffektivitet, etisk medvetenhet och miljöhänsyn i samband med aktuella arbetsuppgifter.

text: – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet i samband med aktuella arbetsuppgifter. – Lagar och andra bestämmelser som gäller arbete med djurparksdjur, till exempel djurskyddslagstiftning, arbetsmiljölagstiftning och artskyddsförordningen. – Lagar och andra bestämmelser samt tillstånd som gäller för att driva djurpark samt införsel, utförsel och transport av djurparksdjur.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven hanterar och sköter djurparksdjur på ett etiskt och säkert sätt med godtagbart resultat. Eleven identifierar och systematiserar med viss säkerhet ett flertal djurarter som förekommer i djurparker med vetenskapliga och yrkesmässiga termer. Dessutom redogör eleven översiktligt för djurens betydelse i ekosystemen. Eleven redogör översiktligt för djurparksdjur, deras ursprung, utveckling och exteriör. Eleven redogör också på ett godtagbart sätt för djurarternas naturliga beteende och behov. Eleven observerar djurparksdjur och gör enkla bedömningar av djurens välfärd. Dessutom vidtar eleven med viss säkerhet förebyggande åtgärder mot ohälsa och beteendestörningar. Eleven utför med visst handlag underhåll av utrustning och djuranläggningar på ett säkert sätt. I arbetet löser eleven de problem som uppstår med enkla strategier. Eleven arbetar på ett ergonomiskt, säkert och miljömässigt hållbart sätt samt i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven hanterar och sköter djurparksdjur på ett etiskt och säkert sätt med gott resultat. Eleven identifierar och systematiserar med säkerhet ett flertal djurarter som förekommer i djurparker med vetenskapliga och yrkesmässiga termer. Dessutom redogör eleven utförligt för djurens betydelse i ekosystemen. Eleven redogör utförligt för djurparksdjur, deras ursprung, utveckling och exteriör. Eleven redogör också på ett utvecklat sätt för djurarternas naturliga beteende och behov. Eleven observerar djurparksdjur och gör välgrundade bedömningar av djurens välfärd. Dessutom vidtar eleven med säkerhet förebyggande åtgärder mot ohälsa och beteendestörningar.

text: Eleven utför med gott handlag underhåll av utrustning och djuranläggningar på ett säkert sätt. I arbetet löser eleven de problem som uppstår med utvecklade strategier. Eleven arbetar på ett ergonomiskt, säkert och miljömässigt hållbart sätt samt i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven hanterar och sköter djurparksdjur på ett etiskt och säkert sätt med mycket gott resultat. Eleven identifierar och systematiserar med god säkerhet ett flertal djurarter som förekommer i djurparker med vetenskapliga och yrkesmässiga termer. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för djurens betydelse i ekosystemen. Eleven redogör utförligt och nyanserat för djurparksdjur, deras ursprung, utveckling och exteriör. Eleven redogör också på ett utvecklat och nyanserat sätt för djurarternas naturliga beteende och behov. Eleven observerar djurparksdjur och gör välgrundade och nyanserade bedömningar av djurens välfärd. Dessutom vidtar eleven med god säkerhet förebyggande åtgärder mot ohälsa och beteendestörningar. Eleven utför med mycket gott handlag underhåll av utrustning och djuranläggningar på ett säkert sätt. I arbetet löser eleven de problem som uppstår med välutvecklade strategier. Eleven arbetar på ett ergonomiskt, säkert och miljömässigt hållbart sätt samt i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer.