title: Boverkets föreskrifter om skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljö samt hushållning med vatten och avfall

text: 1 kap. Allmänt

text: Författningens innehåll

text: Denna författning innehåller föreskrifter om 1. tekniska egenskapskrav avseende skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljö enligt

text: 3 kap. 9 § plan- och byggförordningen (2011:338)

text: , 2. tekniska egenskapskrav avseende hushållning med vatten enligt

text: 3 kap. 20 § plan- och byggförordningen

text: , och 3. tekniska egenskapskrav avseende hushållning med avfall enligt

text: 8 kap. 4 § första stycket 9 plan- och bygglagen (2010:900)

text: . Författningen innehåller också föreskrifter om anpassning av de tekniska egenskapskraven vid ändring av byggnader enligt

text: 8 kap. 7 § plan- och bygglagen

text: och om kontroll enligt

text: 10 kap. 5 § samma lag

text: Föreskrifternas tillämpningsområde

text: Föreskrifterna i 1 kap. gäller vid uppförande av nya byggnader och vid ändring av byggnader för den ändrade delen. Föreskrifterna i 2–11 kap. gäller vid uppförande av nya byggnader. Föreskrifterna i 12–13 kap. gäller vid ändring av byggnader.

text: Mindre avvikelse från föreskrifterna i denna författning

text: Mindre avvikelse får göras från föreskrifterna i denna författning i enskilda fall om 1. det finns särskilda skäl, 2. byggnaden ändå kan antas bli tekniskt tillfredsställande, och 3. det inte finns någon avsevärd olägenhet från annan synpunkt. Om mindre avvikelse enligt första stycket tillämpas ska skälen för detta dokumenteras i samband med den projektering som regleras i 8–9 §§.

text: Se

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (kodifiering).

text: Definitioner

text: Termer och uttryck i denna författning har samma betydelse som i plan- och

text: bygglagen (2010:900)

text: och plan- och

text: byggförordningen (2011:338)

text: I denna författning avses med avfallsanordning: fast anordning för hantering av avfall, boendeenhet: del av en bostad som är upplåten för enskilt bruk i bostäder där vissa bostadsfunktioner delas, högsta tillåtna fukttillstånd: den övre gräns där fukt inte kan förväntas orsaka skador som påverkar hygien eller hälsa, luftväxling: utbyte av luft i byggnader, skadedjur: djur som kan orsaka skador, lukt, obehag eller mikrobiell växt som kan påverka hygien eller hälsa, tappkallvatten: kallt vatten av dricksvattenkvalitet, tappvarmvatten: uppvärmt tappkallvatten, tappvatten: vatten som utgör tappkallvatten eller tappvarmvatten, och övrigt vatten: vatten som inte uppfyller kraven för tappvatten men som används i en byggnad i stället för tappvatten.

text: Med byggprodukter med förhandsbedömda egenskaper avses i denna författning produkter som tillverkats för att permanent ingå i byggnadsverk och som antingen 1. är CE-märkta, 2. är typgodkända eller tillverkningskontrollerade enligt bestämmelserna i

text: 8 kap.

text: 23 §§

text: plan- och bygglagen (2010:900)

text: , 3. har certifierats av ett certifieringsorgan som ackrediterats för uppgiften och för produkten i fråga enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008

text: om krav för ackreditering och upphävande av förordning

text: (EEG) nr 339/93

text: , eller 4. har tillverkats i en fabrik vars tillverkning och produktionskontroll och utfallet därav för byggprodukten fortlöpande övervakas, bedöms och godkänns av ett certifieringsorgan som ackrediterats för uppgiften och för produkten i fråga enligt förordning

text: (EG) nr 765/2008

text: . Såsom bedömning i enlighet med alternativ 3 eller 4 godtas även en bedömning utfärdad av ett organ inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i Turkiet om organet på annat sätt än genom ackreditering för uppgiften enligt förordning

text: (EG) nr 765/2008

text: , erbjuder motsvarande garantier i fråga om teknisk och yrkesmässig kompetens samt garantier om oberoende.

text: Byggprodukter och material

text: Byggprodukter och material ska ha kända och dokumenterade egenskaper i de avseenden som har betydelse för byggnadens förmåga att uppfylla kraven i denna författning. Byggprodukter med förhandsbedömda egenskaper ska anses ha kända och dokumenterade egenskaper i de avseenden som de är förhandsbedömda. Egenskaper hos andra byggprodukter än byggprodukter med förhandsbedömda egenskaper ska provas eller bedömas genom annan vedertagen metod. Inom Europeiska unionen vedertagen metod ska användas där sådan finns.

text: Projektering och utförande

text: Byggnader ska projekteras 1. på ett fackmässigt sätt, 2. så att arbetet kan utföras på ett sådant sätt att kraven i denna författning uppfylls, och 3. så att förutsatt underhåll kan ske. Första stycket gäller inte om det är obehövligt. Vid ändring av byggnad får erfarenheter från den befintliga byggnaden användas.

text: Projekteringen ska dokumenteras. Dokumentationen ska innehålla uppgifter om 1. byggnadens avsedda användning, 2. de dimensionerande förutsättningarna med betydelse för byggnadens förmåga att uppfylla kraven på skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljö samt hushållning med vatten och avfall, och 3. bedömda hälsorisker samt vid behov hur de ska hanteras för att inte bli oacceptabla. Första och andra styckena gäller inte om det är obehövligt.

text: Byggnader ska utföras 1. på ett fackmässigt sätt, och 2. enligt gällande handlingar.

text: Särskilt om ändring av byggnader

text: Vid ändring av en byggnad ska det klarläggas om 1. byggnaden har sådana brister avseende kraven på skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljö som kan åtgärdas inom ramen för den planerade åtgärden, 2. den planerade åtgärden kan medföra en försämring av egenskaperna i fråga om skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljö i den befintliga byggnaden, och 3. ändringen kommer att medföra en negativ påverkan på byggnadens kulturvärden och hur en sådan negativ påverkan kan undvikas.

text: Vid ändring av en byggnads system för luftväxling ska det klarläggas vilka möjligheter det finns att utnyttja befintliga kanaler eller att på annat sätt minimera ingreppets omfattning.

text: Kontroll

text: Kontroll av att kraven på skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljö samt hushållning med vatten och avfall uppfylls ska göras 1. under projektering och utförande enligt 14–16 §§, 2. i den färdiga byggnaden enligt 17 §, eller 3. med en kombination av punkt 1 och 2. Kontroll ska utföras fackmässigt. Resultatet av kontrollen ska dokumenteras.

text: Vid kontroll under projektering ska det kontrolleras att dimensionerande förutsättningar, projekteringsmetoder, provningsmetoder och beräkningar är relevanta och redovisade i handlingarna.

text: Vid kontroll under utförande ska det kontrolleras att arbetet utförs enligt gällande handlingar.

text: Byggprodukter och material ska kontrolleras när de tas emot på byggarbetsplatsen. Kontroll ska göras av att byggprodukter och material har förutsatta egenskaper. För byggprodukter med förhandsbedömda egenskaper kan kontrollen inskränkas till identifiering, kontroll av märkning och granskning av dokumentationen av de förhandsbedömda egenskaperna.

text: Vid kontroll i den färdiga byggnaden ska kontroll göras genom provning, mätning eller besiktning.

text: Luftkvalitets-, fuktsäkerhets- och vattensäkerhetsdokumentation

text: Luftkvalitets-, fuktsäkerhets- och vattensäkerhetsdokumentation ska upprättas. Dokumentationen ska minst omfatta uppgifter om 1. byggnadens avsedda användning, 2. de dimensionerande förutsättningarna med betydelse för byggnadens förmåga att uppfylla kraven på luftkvalitet, fuktsäkerhet och vattensäkerhet i denna författning, och 3. tekniska lösningar och skyddsfunktioner för att undvika oacceptabla hälsorisker. Kraven i första och andra styckena gäller om åtgärden kräver lov eller anmälan och det inte är obehövligt.

text: Drift- och underhållsinstruktioner

text: Drift- och underhållsinstruktioner ska upprättas så att byggnaden i drift kan uppfylla kraven i denna författning. Kravet i första stycket gäller om åtgärden kräver lov eller anmälan och det inte är obehövligt.

text: AVDELNING II. UPPFÖRANDE AV NYA BYGGNADER

text: 2 kap. Material

text: I byggnader får inte ingå material som påverkar byggnadernas inomhusmiljö eller närmiljö så att det uppstår oacceptabla hälsorisker.

text: 3 kap. Luft

text: Byggnader ska vara utformade så att de kan ge förutsättningar för acceptabel luftkvalitet inomhus vid avsedd användning. Acceptabel luftkvalitet innebär att luften inte innehåller föroreningar i en koncentration som medför oacceptabla hälsorisker eller besvärande lukt.

text: Årsmedelvärdet av aktivitetskoncentrationen av radon i luften får inte överstiga 200 Bq/m i utrymmen där människor vistas mer än tillfälligt.

text: Byggnader ska vara utformade så att luftkvaliteten inte blir oacceptabel på grund av spridning av luftföroreningar inom byggnaden, från mark eller från utomhusluften till inomhusmiljön.

text: Byggnaders ventilationssystem ska vara utformade så att rum kan ha kontinuerlig luftväxling. Luftväxlingen ska kunna föra bort luftföroreningar så att luftkvaliteten blir acceptabel för den avsedda användningen. Särskild hänsyn ska tas till 1. tilluftens kvalitet, 2. föroreningar från den avsedda användningen, 3. föroreningar från byggnaden, och 4. luftbehandling.

text: Ventilationssystem för bostäder ska vara utformade för ett uteluftsflöde på minst 0,35 l/s per kvadratmeter golvarea. Ventilationssystem för rum i bostäder ska vara utformade för ett uteluftsflöde på minst 4,0 l/s per person.

text: I bostäder ska det finnas möjlighet till ökad luftväxling om det inte är obehövligt. Luftföroreningar från matlagning ska kunna tas om hand i anslutning till föroreningskällan. Oacceptabla tryckskillnader över byggnadsdelar får inte uppstå vid ökad luftväxling.

text: Ventilationsinstallationer ska vara placerade och utformade så att de, i sin helhet, är åtkomliga för invändig kontroll och rengöring.

text: 4 kap. Ljusförhållanden

text: Bostäder ska vara utformade så att de har tillgång till dagsljus motsvarande en dagsljusfaktor om minst 1,0 procent, för minst halva den sammanlagda bedömda ytan av samtliga rum i bostaden, där människor vistas mer än tillfälligt. I bostäder där bostadsfunktionerna matlagning, samvaro och måltider delas ska kravet i första stycket uppfyllas både i boendeenheten och i rum för delade bostadsfunktioner.

text: I bostäder ska utrymme för bostadsfunktionerna samvaro och måltider ha utblick. Kravet i första stycket gäller inte för utrymmen för delade bostadsfunktioner för samvaro och måltider i bostäder med boendeenheter avsedda för en person.

text: Rum i lokaler, där människor vistas mer än tillfälligt, ska vara utformade så att de medger tillräckligt dagsljus och utblick för att undvika olägenheter för människors hälsa. Kraven i första stycket gäller inte om det är orimligt med hänsyn till rummets avsedda användning eller förhållandena i övrigt.

text: Fast belysning ska vara utformad för den avsedda användningen så att det inte uppstår oacceptabla hälsorisker.

text: 5 kap. Rumshöjd

text: Rumshöjden ska vara tillräcklig för att undvika olägenheter för människors hälsa och vara anpassad till rummets avsedda användning.

text: 6 kap. Termisk komfort

text: Acceptabel termisk komfort ska kunna upprätthållas vid avsedd användning. Bedömningen av acceptabel termisk komfort ska ta särskild hänsyn till 1. avsedd klädsel, 2. avsedd aktivitetsnivå, 3. hur länge användningen pågår, 4. möjlighet för användare att själva påverka det termiska klimatet, och 5. normalt uteklimat och eventuell förändring av det under en ekonomiskt rimlig livslängd.

text: För rum i byggnader där användare inte enkelt kan avbryta eller justera användningen får det termiska klimatet inte innebära en oacceptabel hälsorisk. Kravet i första stycket gäller även vid onormalt uteklimat.

text: 7 kap. Fuktsäkerhet

text: Fukttillstånden i byggnadsdelar får inte överskrida de högsta tillåtna fukttillstånden. Om det inte finns något väl undersökt och dokumenterat högsta tillåtna fukttillstånd för ett material eller en produkt, ska en relativ fuktighet på 75 procent anses vara högsta tillåtna fukttillstånd. Vid bestämmande av fukttillstånd ska särskild hänsyn tas till 1. fuktrelaterade uteklimatlaster under byggnadsdelens livslängd, 2. fuktlaster från den avsedda användningen, 3. byggfukt, 4. byggnadens avsedda styrning i drift, 5. luftrörelser inom, genom och mellan byggnadsdelar, 6. ångtransport inom och genom byggnadsdelar, 7. kapillär fukttransport inom och genom byggnadsdelar, 8. om delar av byggnaden kan förväntas bli kallare än det omgivande klimatet, och 9. hur fuktlasterna kan påverkas om en ny byggnad uppförs i direkt eller nära anslutning till en befintlig byggnad. Kraven i första och andra styckena gäller inte om det är obehövligt.

text: Byggnadsdelar får inte bestå av material eller produkter som under utförandet har överskridit högsta tillåtna fukttillstånd, om det kan innebära fuktskador i drift som ger oacceptabla hälsorisker.

text: Byggnadsdelar som har kontakt med utomhusklimatet och genomföringar i och anslutningar till dem ska vara utformade så att fukt hindras från att ta sig in i en oacceptabel mängd.

text: Byggnader ska vara utformade så att regnvatten och smältvatten leds bort från byggnaderna i tillräcklig omfattning. Vid utformning av avledning ska särskild hänsyn tas till risker orsakade av frysning.

text: Byggnadsdelar som har kontakt med marken ska vara utformade så att fukt från marken hindras från att ta sig in i en oacceptabel mängd. Nödvändiga åtgärder ska utföras kring byggnaden för att minska belastningen från vatten i eller på marken.

text: Om en ny byggnad uppförs i direkt eller nära anslutning till en befintlig byggnad som har fuktskador, ska den nya byggnaden vara utformad så att skadorna inte kan påverka den nya byggnadens inomhusmiljö på ett oacceptabelt sätt.

text: Ytor inomhus, som kan förväntas utsättas för vatten i vätskefas, ska ha ett vattentätt skikt om det inte är obehövligt. Skiktet ska hindra fukt från att ta sig in i byggnadsdelar i oacceptabel mängd. Utformningen ska särskilt ta hänsyn till 1. täthet mot vatten i vätskefas, 2. täthet i skarvar, anslutningar, infästningar och genomföringar, och 3. ånggenomgångsmotstånd. I golvytor, som ofta kommer att utsättas för vatten i vätskefas, får genomföringar göras endast för golvavlopp.

text: Vattentäta skikt ska vara åldersbeständiga. Utformningen ska särskilt ta hänsyn till 1. rörelser i material och mellan material, 2. beständighet mot kemisk och biologisk nedbrytning, och 3. vibrationer.

text: Ytor inomhus, som kan förväntas utsättas för vattenstänk, våtrengöring eller kondensvatten, ska ha ett vattenavvisande ytskikt. Kravet i första stycket gäller inte om det är uppenbart obehövligt.

text: Om byggnadsdelar kan förväntas utsättas för kondens i skadlig omfattning, ska det finnas funktioner som begränsar mängden kondens eller dess skadeverkningar.

text: Golvytor, som ofta kommer att utsättas för vatten i vätskefas, ska ha golvavlopp om det behövs för att hindra fukt från att ta sig in i byggnadsdelar. I utrymmen med golvavlopp ska golvet ha fall mot avloppet i de delar av utrymmet som ofta kommer att utsättas för vatten i vätskefas. Bakfall får inte förekomma i någon del av utrymmet.

text: 8 kap. Vatten- och avloppsinstallationer

text: Vatten- och avloppsinstallationer ska vara utformade så att de har tillräcklig beständighet mot de yttre och inre belastningar de förväntas utsättas för. Vid utformningen av sådana installationer ska särskild hänsyn tas till 1. kemiska och mikrobiella processer, 2. tryck, 3. egentyngd av vatten och krafter från vatten i rörelse,

text: 4. skydd mot dämning, 5. utrymme för expansion, och 6. skydd mot frysning. Installationer för tappvatten ska vara utformade för ett statiskt vattentryck på lägst 1 MPa och med hänsyn till den påverkan som tryckslag medför.

text: Om byggnadsdelar riskerar att utsättas för vattenläckage från vatteninstallationer, ska det finnas funktioner som begränsar läckaget eller dess skadeverkningar. Fogar på vattenledningar ska placeras så att utläckande vatten enkelt kan upptäckas och åtgärdas.

text: Installationer för tappvatten ska vara utförda av material som gör att ohälsosamma koncentrationer av skadliga ämnen inte kan utlösas i tappvattnet.

text: Installationer för tappvatten ska ha sådana egenskaper att tappkallvattnet efter tappstället uppfyller kvalitetskraven för dricksvatten.

text: Installationer för tappvatten ska vara utformade så att tappvattnet inte kan förorenas av gaser eller vätskor genom återströmning eller på annat sätt.

text: Installationer för tappvatten ska vara utformade så att den mikrobiella tillväxten i tappvattnet inte främjas. Installationer för tappvatten ska vara gjorda av material som inte främjar mikrobiell tillväxt i tappvattnet. Installationer för tappvarmvatten ska vara utformade så att en vattentemperatur på lägst 50 °C kan uppnås vid tappstället. Cirkulationsledningar för tappvarmvatten ska vara utformade så att temperaturen på tappvarmvattnet i cirkulationsledningarna inte understiger 50 °C i någon del av installationen.

text: Installationer för tappkallvatten ska vara utformade så att tappkallvattnet inte värms upp oavsiktligt.

text: Installationer för tappvatten ska vara utformade så att de kan ge ett vattenflöde fram till tappstället som är tillräckligt för byggnadens avsedda användning och som inte påverkar tappvattensystemets funktion negativt. Rätt tempererat tappvarmvatten ska kunna fås utan besvärande väntetid.

text: Avstängningsventiler och armaturer för avtappning av tappvattensystemet ska finnas i tillräcklig mängd med hänsyn till byggnadens användning.

text: Installationer för spillvatten ska vara utformade så att spillvattnet kan avledas utan att installationen eller avloppsanläggningen påverkas negativt.

text: Installationer för spillvatten ska vara utformade så att de kan föra bort de föroreningar som de är avsedda för.

text: Installationer för spillvatten ska vara utformade så att förorenad luft inte sprids till inomhusmiljön.

text: Vatten från tappställen och säkerhetsventiler ska kunna avledas. Kravet i första stycket gäller inte om det är obehövligt.

text: Spillvattenledningar ska vara anslutna så att spillvattnet från en avloppsenhet förhindras att tränga in i en annan avloppsenhet.

text: Installationer för spillvatten, där vattnet kan innehålla skadliga ämnen i mer än obetydliga mängder, ska vara utformade så att dessa ämnen avskiljs och inte kan släppas ut oavsiktligt. Avloppsenheter för spillvatten som kan innehålla brandfarliga eller explosiva vätskor får inte ha vattenlås. Spillvattenledningar från vattentoaletter får inte vara anslutna till bensinavskiljare, oljeavskiljare eller fettavskiljare.

text: Installationer för övrigt vatten ska vara utformade så att mikrobiell tillväxt i vattnet inte främjas.

text: Installationer för övrigt vatten ska vara märkta så att de inte kan förväxlas med installationer för tappvatten.

text: 9 kap. Utsläpp till omgivningen

text: Installationer för avluft och luftning av spillvattenledning ska vara utformade och placerade så att 1. föroreningar eller besvärande lukt inte förs tillbaka in i byggnaden, och 2. olägenheter inte uppstår i byggnadens omgivning.

text: Byggnader ska vara utformade så att spillvatten hanteras genom allmän vaanläggning eller enskild anläggning.

text: Byggnader ska vara utformade så att olägenheter till följd av innehållet i förbränningsgaser som släpps ut från byggnaden begränsas.

text: Förbränningsgaser ska släppas ut via skorstenar eller andra anordningar som är utformade och placerade så att 1. gaserna inte förs tillbaka in i byggnaden, och 2. olägenheter inte uppstår i byggnadens omgivning. Skorstenar och andra anordningar ska vara utformade så att god genomströmning och tillräcklig lufttillförsel till förbränningen säkerställs.

text: 10 kap. Skadedjur

text: Byggnader ska vara utformade så att det försvåras för skadedjur att ta sig in i byggnaderna, om det inte är orimligt med hänsyn till byggnadens utformning eller användning.

text: Lägenhetsskiljande konstruktioner ska vara utformade så att det försvåras för skadedjur att ta sig igenom dem.

text: 11 kap. Avfall

text: Avfall ska kunna hanteras i eller i anslutning till en byggnad. Det ska finnas avfallsanordningar eller avfallsutrymmen för hantering av avfall. Kraven i första och andra styckena gäller inte om det är obehövligt med hänsyn till byggnadens avsedda användning. Kravet i andra stycket gäller inte för en- och tvåbostadshus.

text: Avfallsanordningar och avfallsutrymmen ska vara placerade, utformade och dimensionerade så att risken begränsas för användarnas och grannarnas hygien och hälsa.

text: Avfallsanordningar och avfallsutrymmen ska vara placerade, utformade och dimensionerade så att avfallet kan tas om hand och forslas bort på det sätt som krävs. I bostadslägenheter ska det finnas plats för tillfällig förvaring av avfallet.

text: AVDELNING III. ÄNDRING AV BYGGNADER

text: 12 kap. Allmänt vid ändring av byggnader

text: Anpassning vid ändring av byggnader

text: Vid ändring av byggnad ska den ändrade delen uppfylla kraven i 2–11 kap. Kraven får dock anpassas om 1. det krävs för att uppfylla kravet på varsamhet, 2. det krävs för att följa förbudet mot förvanskning, 3. det är oskäligt med hänsyn till ändringens omfattning, 4. byggnadens skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljö bara blir försumbart bättre om kravet uppfylls, 5. kostnaden är oskäligt hög i förhållande till den förväntade nyttan, 6. det finns tekniska skäl, eller 7. det krävs för att ett annat utformnings- eller tekniskt egenskapskrav ska kunna tillgodoses på en godtagbar nivå eller för att tillvarata byggnadens kulturvärden. Trots första stycket får anpassning av kraven inte göras i större omfattning än vad som medges i 13 kap.

text: Försämring av byggnadens skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljö får endast ske om 1. byggnaden även efter ändringen uppfyller kraven i 2–11 kap., 2. det krävs för att byggnaden ska få godtagbara egenskaper avseende hälsa och säkerhet eller avseende tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga eller för att tillvarata byggnadens kulturvärden, eller 3. försämringen kan anses vara försumbar.

text: Ändrad användning

text: Vid ändrad användning ska ändringens omfattning bedömas utifrån om den nya användningen ställer högre krav på byggnadens skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljö jämfört med den tidigare användningen.

text: Varsamhet

text: Vid en bedömning om kravet på varsamhet är uppfyllt ska hänsyn tas till hur åtgärden respekterar byggnadens karaktär avseende 1. proportioner, form och volym, 2. materialval och utförande, 3. färgsättning, samt 4. detaljomsorg och detaljeringsnivå. Hänsyn ska också tas till om 1. detaljer som är väsentliga för byggnadens karaktär tillvaratas, och 2. egenskaper som har betydelse för boende- och brukarkvaliteter bibehålls.

text: Förbud mot förvanskning

text: För att en åtgärd inte ska anses medföra en förvanskning av en särskilt värdefull byggnad ska åtgärden 1. inte förändra byggnadens karaktärsdrag, 2. inte skada de egenskaper som ligger till grund för byggnadens eller områdets kulturvärden, och 3. vid utbyte av byggnadsdelar utföras med material och hantverksteknik som är anpassad till byggnadens ålder och karaktär. Trots första stycket 3 ska en åtgärd inte anses utgöra en förvanskning om en förändring av material eller teknik är en förutsättning för att kunna 1. tillgodose utformningskraven och de tekniska egenskapskraven på en acceptabel nivå, eller 2. upprätthålla funktionen hos de tekniska systemen på en acceptabel nivå.

text: Särskilt värdefull byggnad

text: Vid bedömningen av om en byggnad ska anses vara särskilt värdefull ska en prövning göras mot följande kriterier: 1. Byggnaden tydliggör tidigare samhällsförhållanden genom att den a) representerar en tidigare vanlig byggnadskategori eller konstruktion som nu har blivit sällsynt, b) belyser tidigare bostadsförhållanden, sociala och ekonomiska villkor, arbetsförhållanden, olika gruppers livsvillkor, stadsbyggnadsideal eller arkitektoniska ideal samt värderingar och tankemönster, eller c) har representerat en för lokalsamhället viktig funktion eller verksamhet. 2. Byggnaden tydliggör samhällsutvecklingen genom att den a) genom sin funktion illustrerar ett väsentligt skeende eller en väsentlig samhällsföreteelse, b) har tjänat som förebild eller på annat sätt varit uppmärksammad i sin samtid, eller c) präglas av en stark arkitektonisk idé. 3. Byggnaden i sig utgör en källa till kunskap om äldre material och teknik. 4. Byggnaden värderas högt i ett lokalt sammanhang genom att den har haft stor betydelse a) i ortens sociala liv,

text: b) för ortens identitet, eller c) i lokala traditioner. Byggnaden kan anses vara särskilt värdefull från konstnärlig synpunkt genom att den uppvisar särskilda estetiska kvaliteter eller har en hög ambitionsnivå med avseende på 1. arkitektonisk gestaltning, 2. utförande och materialval, eller 3. konstnärlig gestaltning och utsmyckning. Byggnaden kan anses vara särskilt värdefull från miljömässig synpunkt genom att den utgör en del av en miljö som uppfyller kriterierna i första stycket. För att en byggnad ska anses vara särskilt värdefull ska byggnaden särskilt väl belysa ett visst förhållande eller i sitt sammanhang ha få motsvarigheter som kan belysa samma förhållande. Byggnader från tiden före 1920-talets bebyggelseexpansion, som har sin huvudsakliga karaktär bevarad, ska anses vara särskilt värdefulla om inte något talar däremot.

text: 13 kap. Särskilt vid ändring av byggnader

text: Allmänt

text: Detta kapitel innehåller särskilda krav vid ändring av byggnader om 1. material, 2. luft, 3. dagsljus, 4. fuktsäkerhet, och 5. vatten- och avloppsinstallationer.

text: Material

text: Om en byggnad som ändras innehåller material som kan medföra oacceptabla hälsorisker ska dessa material tas bort i den ändrade delen. Om det finns synnerliga skäl får materialen behållas i byggnaden om andra åtgärder vidtas som förhindrar att dessa material kan medföra oacceptabla hälsorisker.

text: Luft

text: Om byggnadens användning ändras ska ändringens omfattning bedömas utifrån om den nya användningen ställer högre krav på byggnadens luftväxling än den tidigare användningen.

text: Ventilationskanaler som tas ur bruk ska demonteras eller tillslutas.

text: Dagsljus

text: Om en byggnad ändras så att bostäder inreds i lokaler, som inte tidigare använts som bostad, ska den ändrade delen uppfylla kraven i 4 kap. 1 §. Finns skäl enligt 12 kap. 1 § så kan dock tillgång till dagsljus motsvarande en dagsljusfaktor om 0,8 procent godtas. Anpassning av kravet i första stycket är endast tillåtet om 1. ljusförhållandena bara skulle förbättras försumbart om kravet uppfylls, eller 2. det krävs för att inte förvanska en särskilt värdefull byggnad.

text: Fukt

text: Om byggnadens användning ändras, ska ändringens omfattning bedömas utifrån om den nya användningen medför högre fuktrisker jämfört med den tidigare användningen.

text: Fuktskadade byggnadsdelar, som utgör en väsentlig del av byggnadens konstruktion eller karaktär, får behållas om andra åtgärder vidtas som förhindrar att fuktskadan medför oacceptabla hälsorisker.

text: Vatten- och avloppsinstallationer

text: Om en byggnad ändras ska den ändrade delen uppfylla kraven i 8 kap. 3– 6 §§. Anpassning av dessa krav är tillåtet endast om byggnadens skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljö bara skulle förbättras försumbart om kraven uppfylls.

text: Vatten- och avloppsinstallationer som tas ur bruk ska demonteras eller proppas så nära den vatten- och avloppsförande ledningen som möjligt.

text: ) om ändring i Boverkets byggregler (

text: ) – föreskrifter och allmänna råd.

text: På Boverkets vägnar

text: ANDERS SJELVGREN

text: Fredrik Olsson


fs: bfs

publisher: Boverket

title: Boverkets föreskrifter om säkerhet vid användning av byggnader

text: 1 kap. Övergripande bestämmelser

type: rubrik

text: Författningens innehåll

text: Denna författning innehåller föreskrifter till 1. tekniska egenskapskrav avseende säkerhet vid användning enligt

text: 3 kap. 10 § plan- och byggförordningen (2011:338)

text: , och 2. tekniska egenskapskrav avseende tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga enligt 3 kap. 18 § planoch byggförordningen. Författningen innehåller också föreskrifter om anpassning av de tekniska egenskapskraven vid ändring av byggnader enligt

text: 8 kap. 7 § plan- och bygglagen (2010:900)

text: och om kontroll enligt

text: 10 kap. 5 § samma lag

type: stycke

type: paragraf

text: Föreskrifternas tillämpningsområde

text: Föreskrifterna i 1 kap. gäller vid uppförande av nya byggnader och vid ändring av byggnader för den ändrade delen. Föreskrifterna i 2 kap. gäller vid uppförande av nya byggnader. Föreskrifterna i 3 kap. gäller vid ändring av byggnader.

text: Mindre avvikelse från föreskrifterna i denna författning

text: Mindre avvikelse får göras från föreskrifterna i denna författning i enskilda fall om 1. det finns särskilda skäl, 2. byggnaden ändå kan antas bli tekniskt tillfredsställande, och 3. det inte finns någon avsevärd olägenhet från annan synpunkt. Om mindre avvikelse enligt första stycket tillämpas ska skälen för detta dokumenteras i samband med den projektering som regleras i 8 §.

text: Definitioner

text: Termer och uttryck i denna författning har samma betydelse som i plan- och

text: bygglagen (2010:900)

text: och plan- och

text: byggförordningen (2011:338)

text: Se

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (kodifiering).

text: I denna författning avses med driftutrymme: utrymme som huvudsakligen används för byggnaders drift och skötsel, eldstad: fast anordning för förbränning av fast, flytande eller gasformigt bränsle, kommunikationsutrymme: utrymme i en byggnad som huvudsakligen används till förflyttning, publik lokal: lokal dit allmänheten har tillträde, utrymme där yngre barn kan vistas: rum, delar av rum eller utrymmen där det med hänsyn till den avsedda användningen kan förväntas att barn som är yngre än sex år vistas utan ständig tillsyn av vuxna, och värmeinstallation: installation som omfattar utrustning för värmeproduktion, värmedistribution och värmeavgivning.

text: Med byggprodukter med förhandsbedömda egenskaper avses i denna författning produkter som tillverkats för att permanent ingå i byggnadsverk och som antingen 1. är CE-märkta, 2. är typgodkända eller tillverkningskontrollerade enligt bestämmelserna i

text: 8 kap.

text: 23 §§

text: plan- och bygglagen (2010:900)

text: , 3. har certifierats av ett certifieringsorgan som ackrediterats för uppgiften och för produkten i fråga enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008

text: om krav för ackreditering och upphävande av förordning

text: (EEG) nr 339/93

text: , eller 4. har tillverkats i en fabrik vars tillverkning och produktionskontroll och utfallet därav för byggprodukten fortlöpande övervakas, bedöms och godkänns av ett certifieringsorgan som ackrediterats för uppgiften och för produkten i fråga enligt förordning

text: (EG) nr 765/2008

text: . Såsom bedömning i enlighet med alternativ 3 eller 4 godtas även en bedömning utfärdad av ett organ inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i Turkiet om organet på annat sätt än genom ackreditering för uppgiften enligt förordning

text: (EG) nr 765/2008

text: , erbjuder motsvarande garantier i fråga om teknisk och yrkesmässig kompetens samt garantier om oberoende.

text: Byggprodukter och material

text: Byggprodukter och material ska ha kända och dokumenterade egenskaper i de avseenden som har betydelse för byggnadens förmåga att uppfylla kraven i denna författning. Byggprodukter med förhandsbedömda egenskaper ska anses ha kända och dokumenterade egenskaper i de avseenden som de är förhandsbedömda. Egenskaper hos andra byggprodukter än byggprodukter med förhandsbedömda egenskaper ska provas eller bedömas genom annan vedertagen metod. Inom Europeiska unionen vedertagen metod ska användas där sådan finns.

text: Projektering och utförande

text: Byggnader ska projekteras 1. på ett fackmässigt sätt, 2. så att arbetet kan utföras på ett sådant sätt att kraven i denna författning uppfylls, och 3. så att förutsatt underhåll kan ske. Projekteringen ska dokumenteras.

text: Första och andra styckena gäller inte om det är obehövligt. Vid ändring av en byggnad får erfarenheter från den befintliga byggnaden användas.

text: Byggnader ska utföras 1. på ett fackmässigt sätt, och 2. enligt gällande handlingar.

text: Särskilt om ändring av byggnader

text: Vid ändring av en byggnad ska det klarläggas om 1. byggnaden har sådana brister avseende kraven på säkerhet vid användning som kan åtgärdas inom ramen för den planerade åtgärden, 2. den planerade åtgärden kan medföra en försämring av egenskaperna i fråga om säkerhet vid användning i den befintliga byggnaden, och 3. ändringen kommer att medföra en negativ påverkan på byggnadens kulturvärden och hur en sådan negativ påverkan kan undvikas. I samband med detta ska skicket på befintliga säkerhetsanordningar kontrolleras i den utsträckning som krävs för att det ska kunna antas att de i huvudsak har bibehållit sin ursprungliga funktion.

text: Om anpassning enligt 3 kap. 1 § görs ska en riskbedömning göras. Riskbedömningen ska innehålla 1. en redovisning av anpassningen i förhållande till kraven i 2 kap., 2. skälen för anpassningen, 3. en redogörelse för konsekvenserna av anpassningen, och 4. en redogörelse för vilka åtgärder som vidtagits för att risken för människors säkerhet ska bli godtagbar. Riskbedömningen ska dokumenteras. Vid riskbedömningen får hänsyn tas till den avsedda användningen av byggnaden eller byggnadsdelen.

text: Kontroll

text: Kontroll av att kraven på säkerhet vid användning av byggnader uppfylls ska göras 1. under projektering och utförande enligt 13–15 §§, 2. i den färdiga byggnaden enligt 16 §, eller 3. med en kombination av punkt 1 och 2. Kontroll ska utföras fackmässigt. Resultatet av kontrollen ska dokumenteras.

text: Vid kontroll under projektering ska det kontrolleras att dimensionerande förutsättningar, projekteringsmetoder, provningsmetoder och beräkningar är relevanta och redovisade i handlingarna.

text: Vid kontroll under utförande ska det kontrolleras att arbetet utförs enligt gällande handlingar.

text: Byggprodukter och material ska kontrolleras när de tas emot på byggarbetsplatsen. Kontroll ska göras av att byggprodukter och material har förutsatta egenskaper.

text: För byggprodukter med förhandsbedömda egenskaper kan kontrollen inskränkas till identifiering, kontroll av märkning och granskning av dokumentationen av de förhandsbedömda egenskaperna.

text: Vid kontroll i den färdiga byggnaden ska kontroll göras genom provning, mätning eller besiktning.

type: kapitel

text: 2 kap. Uppförande av nya byggnader

text: Skydd mot fall

text: Ljusförhållanden

text: I kommunikationsutrymmen ska belysningen vara så stark och jämn att personer kan röra sig säkert i byggnaden. Belysningen eller dagsljuset får inte vara så bländande att det kan äventyra säkerheten.

text: Ytor avsedda att gå på

text: Ytor som är avsedda att gå på ska vara utformade så att risken för att halka begränsas. Ytmaterialens egenskaper ska vara anpassade till om det finns ökad risk för att halka på grund av till exempel lutning, väta, spill eller nedisning. Lutningen mot en golvbrunn i duschutrymme får inte vara så stor att det innebär risk att halka med hänsyn till golvmaterialet och duschutrymmets avsedda användning.

text: Ytor som är avsedda att gå på ska vara utformade utan nivåförändringar, ojämnheter, låga hinder eller förändringar i ytmaterialens halkegenskaper, som är oväntade eller svåra att upptäcka.

text: Öppningsbara fönster och balkongdörrar

text: I utrymmen där yngre barn kan vistas, ska öppningsbara fönster, samt balkongdörrar och liknande, ha säkerhetsanordningar som minimerar risken att barn faller ut. Om avståndet mellan karmöppningen och golvet är mindre än 0,60 meter, ska säkerhetsanordningarna ha funktioner som kan fixera fönstret eller dörren 1. i stängt läge, och 2. i ett läge med en öppning som är högst 100 mm. Kraven i första och andra styckena gäller inte om fallhöjden är mindre än 2,0 meter, eller om avståndet är större än 1,8 meter mellan karmöppningen och golvet.

text: Trappor och ramper

text: Trappor och ramper ska vara utformade så att personer kan förflytta sig säkert.

text: Öppningar i trappor ska vara utformade så att yngre barn inte kan falla igenom eller fastna i dem. Öppningar mellan plansteg i trappor ska vara högst 100 mm.

text: Det ska finnas ett plan, mellan en dörr och en nedåtgående trappa, ramp eller enstaka trappsteg, om det inte är obehövligt. Planet ska vara tillräckligt stort med hänsyn till trappans eller rampens utformning och risken att falla vid den avsedda användningen. I utrymningspassage ska avståndet mellan dörr och trappa eller ramp vara minst 0,8 meter.

text: I en trappa ska varje trapplopps början och slut tydligt markeras. Krav på tydlig markering gäller även för trappsteg med avvikande höjd där ett sådant inte kan undvikas. Kraven på markering i första stycket gäller dock inte för en- och tvåbostadshus, i bostadslägenheter i flerbostadshus eller om det annars är obehövligt med hänsyn till trappans användning. Markeringarna ska vara kontrasterande mot omgivande ytor och utformade så att personer med nedsatt syn kan uppfatta nivåskillnaderna. De ska göras på ett konsekvent sätt inom byggnaden.

text: Trappor och ramper från bostadslägenheter och övriga utrymmen där människor vistas mer än tillfälligt ska vara utformade så att transport med sjukbår blir säker. Kravet i första stycket gäller dock inte om transporten kan ske med hiss eller annan lyftanordning.

text: Räcken och andra skydd mot fall

text: Trappor, ramper, balkonger, loftgångar, takterrasser och andra vistelseytor i eller i anslutning till byggnader, där det finns särskild risk för personskador till följd av fall, ska ha skydd mot fall. Ramper ska dessutom ha skydd som motverkar avåkning.

text: Ett skydd mot fall ska vara utformat och ha sådan höjd att det med hänsyn till ytans avsedda användning och fallhöjden begränsar risken för personskador till följd av fall. Skyddet ska tåla dynamisk påverkan av en människa. Utöver kraven i första stycket gäller följande i utrymmen där yngre barn kan vistas: 1. 0,8 meter av skyddets höjd ska vara utformat så att det motverkar klättring. 2. Vertikala öppningar i skyddet ska vara högst 100 mm breda. 3. Fritt mått mellan ett balkongräckes underkant och balkonggolv, eller mellan ett trappräckes underkant och trappstegens stegnos, ska vara högst 50 mm. 4. Fritt mått i höjdled mellan ett trappräckes underkant och ett trapplan eller golv ska vara högst 100 mm. 5. Horisontella öppningar ovanför skyddets front ska inte förekomma i storleksintervallet 110–230 mm.

text: Ledstänger

text: Trappor och ramper ska ha ledstänger på båda sidor som stöd för balansen. Det räcker dock med en ledstång på ena sidan om det, med hänsyn till trappans eller rampens användning eller utformning, är obehövligt med ledstänger på båda sidor.

text: Ledstänger ska 1. vara placerade och utformade så att de är lätta att gripa om, 2. löpa kontinuerligt längs med trappan eller rampen, om det inte skulle motverka utrymmets avsedda användning, och 3. vara utformade så att de ger stöd innan man påbörjar och när man avslutar förflyttningen i trappan eller rampen. I publika lokaler och trapphus i flerbostadshus ska ledstängerna dessutom vara kontrasterande mot omgivande ytor.

text: Skydd vid öppningar i byggnader

text: Öppningar i ytor som är avsedda att gå på ska ha anordningar som skyddar mot fall. Detsamma gäller inkast för avfall och liknande öppningar om det finns risk för att ett yngre barn fastnar eller att någon faller. I utrymmen där yngre barn kan vistas ska skyddsanordningar vara utformade så att yngre barn inte kan öppna eller ta sig förbi dem.

text: Taksäkerhet

text: Allmänt

text: Byggnader ska ha följande anordningar, om det finns ett fast arbetsställe på taket eller om det finns något annat skäl att anta att taket behöver beträdas för byggnadens användning eller drift 1. tillträdesanordningar till tak enligt 17–18 §§, 2. fasta anordningar för förflyttning på tak enligt 19 §, och 3. skyddsanordningar mot fall från tak enligt 20–21 §§. Kraven i första stycket gäller dock inte om det är uppenbart obehövligt med hänsyn till personsäkerheten vid byggnadens användning eller drift.

text: Fasta tillträdes- och skyddsanordningar ska ha tillräcklig bärförmåga och styvhet samt vara gjorda av beständigt material. Installationer som är avsedda för att förankra personlig fallskyddsutrustning ska ha sådan bärförmåga att de garanterar säkerheten om någon faller. Kravet på bärförmåga gäller även infästningar av sådana installationer.

text: Tillträdesanordningar till tak

text: Byggnader ska förses med fasta tillträdesanordningar till taket i den omfattning som krävs för att tillträdesvägarna ska bli säkra. Tillträdesanordningen får vara en fast monterad eller fällbar väggstege med fallskydd, om uppstigningshöjden, vid uppstigningsstället, motsvarar högst två normalvåningar. Tillträdesanordningen får vara en lös anliggande stege om risken för personskador med hänsyn till uppstigningshöjden är liten och byggnaden har en anordning som hindrar stegen från att glida i sidled eller ut från fasaden.

text: Fasta stegar ska avslutas så att de motverkar att barn klättrar i dem. Takoch väggluckor, som inte är en del av en utrymningsväg, ska kunna låsas.

text: Fasta anordningar för förflyttning på tak

text: Det ska finnas fasta anordningar för förflyttning mellan uppstigningsställen och fasta arbetsställen på taket i sådan omfattning att risken för personskador

text: begränsas vid förflyttning på taket. Det ska gå att förankra personlig fallskyddsutrustning i de fasta anordningarna. Det ska finnas en avlastningsyta, om det behövs för att säkert kunna transportera arbetsmaterial och utrustning till arbetsstället.

text: Förankringsanordningar för personlig fallskyddsutrustning

text: Förankringsanordningar för personlig fallskyddsutrustning ska finnas i den omfattning som är nödvändig för personsäkerheten vid byggnadens användning eller drift. Förankringsanordningar ska vara placerade så att det går att vara kontinuerligt förankrad vid förflyttning och så att risken för pendlingsfall minimeras.

text: Fotfästen vid takfot och takbrott

text: Om det krävs med hänsyn till fallhöjden och takets utformning ska det finnas stadiga fotfästen vid takfot och takbrott, i den omfattning som behövs för personsäkerheten.

text: Fasta arbetsställen på tak

text: Fasta arbetsställen ska vara utformade med hänsyn till den totala fallhöjden, arbetets art och de risker som finns där arbetet ska utföras. Det fasta arbetsstället ska ha en uppstigningsanordning och skydd mot fall, som inte försvårar transporter av arbetsmaterial och utrustning, om det behövs för att arbetet ska kunna ske på ett säkert sätt och med en normal arbetshöjd.

text: Skydd mot genomtrampning

text: Yttertak och anordningar på taket som kan beträdas ska vara utformade eller skyddade så att risken för att trampa igenom takytan eller anordningen förhindras.

text: Skyddsanordningar mot fallande is och snö

text: Skyddsanordningar mot fallande is och snö ska finnas vid byggnaders entréer om det finns särskilda risker för personskador till följd av fallande is och snö från taket.

text: Skydd mot sammanstötning och klämning

text: Fri höjd

text: Den fria höjden ska vara minst 2,00 meter i utrymningspassager, trappor, dörrar och andra kommunikationsutrymmen.

text: Utskjutande byggnadsdelar

text: Delar av byggnader och andra fasta anordningar som är placerade lägre än 2,20 meter över en gångyta ska vara utformade på ett sätt som begränsar risken för sammanstötning. Det gäller även om delar av byggnader eller fasta anordningar utgör fara eller hinder av någon annan anledning. Om det inte går ska de markeras så att de lätt kan uppmärksammas, även av personer med nedsatt synförmåga.

text: Dörrar och andra rörliga delar och anordningar

text: Byggnaders rörliga delar och anordningar ska vara placerade och utformade så att risken för personskador genom att någon blir klämd, sammanstöter eller faller begränsas.

text: Fast inredning och utrustning

text: I utrymmen där yngre barn kan vistas ska fast inredning och utrustning som är lätt åtkomlig för yngre barn vara utformad så att risken för barnolycksfall begränsas.

text: Markering av glas

text: Stora glasytor i dörrar samt glasytor som kan förväxlas med dörrar eller öppningar ska ha tydliga markeringar som avviker mot bakgrunden och som är synliga för både stående och sittande personer.

text: Skydd mot fall genom glas

text: Om en glasyta är placerad och utformad så att det finns risk att en person faller genom den, ska glasytan och infästningarna 1. vid dynamisk påverkan av en människa förhindra fall genom glasytan, eller 2. ha permanent skydd som förhindrar sammanstötning med glaset. Kravet i första stycket gäller om 1. glasytan sitter lägre än 0,6 meter över golvet, och 2. fallhöjden är mer än 2,0 meter, eller 3. det av andra skäl finns särskild risk för personskador till följd av fall genom glasytan.

text: Skydd mot skärskador

text: Glasytor som är placerade och utformade så att det finns risk för skärskador ska ha 1. en brottkaraktär som begränsar risken för skärskador, eller 2. permanent skydd som förhindrar sammanstötning med glaset. Kravet i första stycket gäller för glasytor som sitter lägre över golvet eller marken än 1. 1,5 meter i entréer och kommunikationsutrymmen, 2. 0,6 meter i bostadslägenheter, 3. 0,8 meter i andra utrymmen där yngre barn kan vistas, och 4. 1,5 meter i dörrar i skolor, förskolor och fritidshem. Kravet i första stycket gäller även om det av andra skäl finns särskild risk för skärskador med hänsyn till glasets placering.

text: Skydd mot brännskador

text: Värmeinstallationer

text: Lätt åtkomliga delar av värmeinstallationer ska ha skydd mot ofrivillig beröring, om installationens funktion och placering medför särskild risk för brännskador. Risken för barnolycksfall ska särskilt beaktas. En fast monterad värmestrålningskälla ska vara utformad och placerad så att personer i närheten inte kan få brännskador.

text: Installationer för tappvatten

text: En installation för tappvarmvatten för personlig hygien och hushållsändamål ska vara utformad så att temperaturen på vattnet kan bli högst 60 °C efter tappstället. Om det finns särskild risk för skållningsskador, får varmvattnets temperatur vara högst 38 °C efter tappstället. En anordning för att reglera tappvarmvatten ska vara utformad så att risken för personskador orsakade av att någon förväxlar varmvatten och kallvatten begränsas.

text: Kraven i 33 § första stycket gäller inte ett tappställe, som är fast anslutet till tappvatteninstallationen, och som kan ge tappvatten avsett för matlagning, om det har en säkerhetsfunktion som minimerar risken att yngre barn tappar ut vatten. Tappstället ska dessutom vara utformat så att det vid beröring inte kan orsaka brännskador.

text: Utslagsvask

text: En utslagsvask ska vara placerad så att risken för skållningsskador begränsas.

text: Skydd mot instängning

text: I ett utrymme där en person som blir instängd är speciellt utsatt för risker, ska dörrar, luckor och lock vara lätta att öppna inifrån. Detsamma gäller för dörrar till driftutrymmen i utrymmen där yngre barn kan vistas. En bastu ska vara utformad så att den snabbt kan utrymmas. Dörren ska vara utan lås och dörrbladet ska inte kunna fastna i karmen om det utvidgas på grund av värme eller fukt.

text: Skydd mot förgiftning

text: Lokaler där giftiga gaser förekommer

text: Mellan en lokal där det förekommer giftiga gaser och ett utrymme där människor vistas mer än tillfälligt, får en förbindelse anordnas endast om betryggande åtgärder vidtagits för att begränsa risken för personskador genom förgiftning.

text: Förbränningsgaser

text: Förbränningsgas från en eldstad ska avledas genom rökkanal eller avgaskanal med tillräcklig täthet, så att det inte finns risk för förgiftning. Trots första stycket får en eldstad för gasformigt eller flytande bränsle, avsedd för matlagning eller med en märkeffekt på högst 6 kW, vara utformad utan anslutning till rökkanal eller avgaskanal om den installeras i ett utrymme där ventilationen är tillräcklig för att förbränningen inte ska öka risken för förgiftning eller andra olägenheter.

text: Säkra driftutrymmen

text: Ett driftutrymme ska vara placerat och utformat så att risken för olyckor vid användning, kontroll och underhåll av utrymmet och dess installationer begränsas.

text: Om det finns risk för personskador vid obehörigt tillträde till ett driftutrymme ska det vara låsbart.

text: Ett driftutrymme ska vara placerat och utformat så att risken för olyckor begränsas vid tillträde och transporter. Tillträdesväg via en bostadslägenhet får endast finnas till installationer avsedda enbart för den bostadslägenheten.

text: 3 kap. Ändring av byggnader

text: Anpassning vid ändring av byggnader

text: Vid ändring av byggnad ska den ändrade delen uppfylla kraven i 2 kap. Kraven får dock anpassas om risken för människors säkerhet vid användning ändå blir godtagbar, och 1. det krävs för att uppfylla kravet på varsamhet, 2. det krävs för att följa förbudet mot förvanskning, 3. det är oskäligt med hänsyn till ändringens omfattning, 4. byggnadens säkerhet vid användning bara blir försumbart bättre om kravet uppfylls, 5. kostnaden är oskäligt hög i förhållande till den förväntade nyttan, 6. det finns tekniska skäl, eller 7. det krävs för att byggnaden ska få godtagbara egenskaper avseende hälsa och säkerhet eller avseende tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga eller för att tillvarata byggnadens kulturvärden.

text: Försämring av byggnadens säkerhet vid användning får endast ske om 1. byggnaden även efter ändringen uppfyller kraven i 2 kap., 2. det krävs för att byggnaden ska få godtagbara egenskaper avseende hälsa och säkerhet eller avseende tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga eller för att tillvarata byggnadens kulturvärden, eller 3. försämringen kan anses vara försumbar.

text: Ändrad användning

text: Vid ändrad användning ska ändringens omfattning bedömas utifrån om den nya användningen ställer högre krav på säkerhet vid användning av byggnaden jämfört med den tidigare användningen.

text: Varsamhet

text: Vid en bedömning om kravet på varsamhet är uppfyllt ska hänsyn tas till hur åtgärden respekterar byggnadens karaktär avseende 1. proportioner, form och volym, 2. materialval och utförande, 3. färgsättning, samt 4. detaljomsorg och detaljeringsnivå. Hänsyn ska också tas till om 1. detaljer som är väsentliga för byggnadens karaktär tillvaratas, och 2. egenskaper av betydelse för boende- och brukarkvaliteter bibehålls.

text: Förbud mot förvanskning

text: Särskilt värdefull byggnad

text: Vid bedömningen av om en byggnad ska anses vara särskilt värdefull ska en prövning göras mot följande kriterier: 1. Byggnaden tydliggör tidigare samhällsförhållanden genom att den a) representerar en tidigare vanlig byggnadskategori eller konstruktion som nu har blivit sällsynt, b) belyser tidigare bostadsförhållanden, sociala och ekonomiska villkor, arbetsförhållanden, olika gruppers livsvillkor, stadsbyggnadsideal, arkitektoniska ideal samt värderingar och tankemönster, eller c) har representerat en för lokalsamhället viktig funktion eller verksamhet. 2. Byggnaden tydliggör samhällsutvecklingen genom att den a) genom sin funktion illustrerar ett väsentligt skeende eller en väsentlig samhällsföreteelse, b) har tjänat som förebild eller på annat sätt varit uppmärksammad i sin samtid, eller c) präglas av en stark arkitektonisk idé. 3. Byggnaden i sig utgör en källa till kunskap om äldre material och teknik. 4. Byggnaden värderas högt i ett lokalt sammanhang genom att den har haft stor betydelse a) i ortens sociala liv, b) för ortens identitet, eller c) i lokala traditioner. Byggnaden kan anses vara särskilt värdefull från konstnärlig synpunkt genom att den uppvisar särskilda estetiska kvaliteter eller har en hög ambitionsnivå med avseende på 1. arkitektonisk gestaltning, 2. utförande och materialval, eller 3. konstnärlig gestaltning och utsmyckning. Byggnaden kan anses vara särskilt värdefull från miljömässig synpunkt genom att den utgör en del av en miljö som uppfyller kriterierna i första stycket. För att en byggnad ska anses vara särskilt värdefull ska byggnaden särskilt väl belysa ett visst förhållande eller i sitt sammanhang ha få motsvarigheter som kan belysa samma förhållande. Byggnader från tiden före 1920-talets bebyggelseexpansion, som har sin huvudsakliga karaktär bevarad, ska anses vara särskilt värdefulla om inte något talar däremot.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2025. 2. Äldre bestämmelser i Boverkets byggregler (

text: ) – föreskrifter och allmänna råd får dock tillämpas i den utsträckning som framgår av punkten 3 i övergångsbestämmelserna till Boverkets föreskrifter (

text: ) om ändring av Boverkets byggregler (

text: ) – föreskrifter och allmänna råd.

text: På Boverkets vägnar

text: ANDERS SJELVGREN

text: Frida Jorup


title: Boverkets föreskrifter om regionplan

text: 1 kap. Innehåll och definitioner

text: Författningen innehåller föreskrifter om digital identifikation av regionplanens information.

text: Författningen gäller för regionplan och ändring av en sådan plan.

text: I denna författning avses med digital information: regionplanens uppgifter i digitalt format, och lägesbestämd: koordinatsatt geometri som punkt, linje, yta eller volym.

text: 2 kap. Övergripande bestämmelser

text: Regionplanen ska vara lägesbestämd.

text: För regionplanen ska följande information redovisas 1. regionens namn, 2. antagandebeslutets diarienummer, och 3. datum när antagandebeslutet fick laga kraft.

text: Skyldigheterna enligt

text: 2 kap. 5 c § plan- och byggförordningen (2011:338)

text: gäller inte för sådan lägesbestämd digital information i regionplanen som aggregerad kan äventyrar rikets säkerhet.

text: 3 kap. Identifikation av regionplanens innehåll

text: Information som ska framgå av en regionplan ska identifieras enligt tabellerna i 2–8 §§.

text: Information enligt beskrivningen i tabell 1 kolumn 2 ska identifieras enligt kolumn 1. Information om grunddrag för användningen av mark- och vattenområden ska vara lägesbestämd till den del av länet som användningen berör.

text: Se

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (kodifiering). EUT L 241, 17.9.2015, s. 1–15. Celex 32015L1535.

text: Tabell 1 Grunddrag för användningen av mark- och vattenområden

text: Identifikation Beskrivning

text: Grunddrag för Grunddrag för mark- och vattenanvändningen som har användningen betydelse för länet.

text: Information enligt beskrivningen i tabell 2 kolumn 2 ska identifieras enligt kolumn 1.

text: Tabell 2 Riktlinjer för lokalisering av bebyggelse och byggnadsverk

text: Identifikation Beskrivning

text: Riktlinjer för lokalisering Riktlinjer för lokaliseringen av bebyggelse och byggnadsverk som har betydelse för länet.

text: Information enligt beskrivningen i tabellerna 3–5 kolumn 2 ska identifieras enligt kolumn 1.

text: Tabell 3 Allmänna intressen

text: Identifikation Beskrivning

text: Allmänna intressen Hur regionen har tagit hänsyn till allmänna intressen enligt

text: 2 kap.

text: plan- och bygglagen (2010:900)

text: Tabell 4 Riksintressen enligt

text: 3 kap.

text: 9 §§

text: och

text: 4 kap.

text: 8 §§

text: miljöbalken

text: Identifikation Beskrivning

text: Rennäring Mark- och vattenområde som är av riksintresse för rennäringen enligt

text: 3 kap. 5 § miljöbalken

text: och hur regionen har tillgodosett riksintresset. Yrkesfiske Mark- och vattenområde som är av riksintresse för yrkesfisket enligt

text: 3 kap. 5 § miljöbalken

text: och hur regionen har tillgodosett riksintresset. Naturvård Mark- och vattenområde samt fysisk miljö i övrigt som är av riksintresse för naturvården enligt

text: 3 kap. 6 § miljöbalken

text: och hur regionen har tillgodosett riksintresset. Kulturmiljövård Mark- och vattenområde samt fysisk miljö i övrigt som är av riksintresse för kulturmiljövården enligt

text: 3 kap. 6 § miljöbalken

text: och hur regionen har tillgodosett riksintresset. Friluftsliv Mark- och vattenområde samt fysisk miljö i övrigt som är av riksintresse för friluftslivet enligt

text: 3 kap. 6 § miljöbalken

text: och hur regionen har tillgodosett riksintresset. Fyndigheter av ämnen Område som innehåller fyndigheter av ämnen eller material eller material som är av riksintresse enligt

text: 3 kap. 7 § miljöbalken

text: och hur regionen har tillgodosett riksintresset. Anläggning för industriell Mark- och vattenområde som är särskilt lämpligt för produktion anläggning för industriell produktion enligt

text: 3 kap. 8 § miljöbalken

text: och hur regionen har tillgodosett riksintresset. Anläggning för Mark- och vattenområde som är särskilt lämpligt för energiproduktion anläggning för energiproduktion enligt

text: 3 kap. 8 § miljöbalken

text: och hur regionen har tillgodosett riksintresset. Anläggning för Mark- och vattenområde som är särskilt lämpligt för energidistribution anläggning för energidistribution enligt

text: 3 kap. 8 § miljöbalken

text: och hur regionen har tillgodosett riksintresset. Anläggning för Mark- och vattenområde som är särskilt lämplig för kommunikation, anläggning för elektronisk kommunikation enligt 3 kap. 8 § elektronisk

text: miljöbalken

text: och hur regionen har tillgodosett riksintresset.

text: Anläggning för Mark- och vattenområde som är särskilt lämpligt för kommunikation, anläggning för kommunikation gällande trafikslagen enligt trafikslagen

text: 3 kap. 8 § miljöbalken

text: och hur regionen har tillgodosett riksintresset. Anläggning för Mark- och vattenområde som är särskilt lämpligt för vattenförsörjning anläggning för vattenförsörjning enligt

text: 3 kap. 8 § miljöbalken

text: och hur regionen har tillgodosett riksintresset. Anläggning för Mark- och vattenområde som är särskilt lämpligt för avfallshantering anläggning för avfallshantering enligt

text: 3 kap. 8 § miljöbalken

text: och hur regionen har tillgodosett riksintresset. Anläggning för slutlig Mark- och vattenområde som är särskilt lämpligt för förvaring av använt anläggning för slutlig förvaring av använt kärnbränsle och kärnbränsle och kärnavfall enligt

text: 3 kap. 8 § miljöbalken

text: och hur regionen kärnavfall har tillgodosett riksintresset. Anläggningar för Mark- och vattenområde som är av riksintresse för totalförsvaret totalförsvarets anläggningar enligt

text: 3 kap. 9 § miljöbalken

text: och hur regionen har tillgodosett riksintresset. Turism och rörligt Område enligt

text: 4 kap. 2 § miljöbalken

text: , där turismens och friluftsliv det rörliga friluftslivets intressen särskilt ska beaktas vid bedömningen av tillåtligheten av exploateringsföretag och andra ingrepp i miljön, och hur regionen har tillgodosett riksintresset. Obruten kust Kustområde och skärgård enligt

text: 4 kap. 3 § miljöbalken

text: , där vissa anläggningar inte får komma till stånd, och hur regionen har tillgodosett riksintresset. Högexploaterad kust Kustområde och skärgård enligt

text: 4 kap. 4 § miljöbalken

text: , där fritidsbebyggelse endast får komma till stånd i form av kompletteringar till befintlig bebyggelse, och hur regionen har tillgodosett riksintresset. Obrutet fjäll Fjällområde enligt

text: 4 kap. 5 § miljöbalken

text: , där bebyggelse och anläggningar får komma till stånd endast om det behövs för rennäringen, den bofasta befolkningen, den vetenskapliga forskningen eller det rörliga friluftslivet, och hur regionen har tillgodosett riksintresset. Skyddat vattendrag Vattendrag enligt

text: 4 kap. 6 § miljöbalken

text: , där vattenkraftverk samt vattenreglering eller vattenöverledning för kraftändamål inte får utföras, och hur regionen har tillgodosett riksintresset. Nationalstadspark Område enligt

text: 4 kap. 7 § miljöbalken

text: , där ny bebyggelse och nya anläggningar endast får komma till stånd och andra åtgärder vidtas om det kan ske utan intrång i parklandskap eller naturmiljö och utan att det historiska landskapets natur- och kulturvärden i övrigt skadas, och hur regionen har tillgodosett riksintresset. Natura 2000, vilda fåglar Område enligt

text: 4 kap. 8 § miljöbalken

text: , som har förtecknats som särskilt skyddsområde för bevarande av vilda fåglar och kräver tillstånd för verksamheter eller åtgärder, och hur regionen har tillgodosett riksintresset. Natura 2000, livsmiljöer, Område enligt

text: 4 kap. 8 § miljöbalken

text: , som har förtecknats vilda djur och växter som särskilt bevarandeområde för bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter och kräver tillstånd för verksamheter eller åtgärder, och hur regionen har tillgodosett riksintresset.

text: Tabell 5 Miljökvalitetsnormer enligt

text: 5 kap.

text: miljöbalken

text: Identifikation Beskrivning

text: Fisk- och musselvatten Hur regionen har följt miljökvalitetsnorm enligt förordningen (

text: ) om miljökvalitetsnormer för fisk- och musselvatten. Havsmiljö Hur regionen har följt miljökvalitetsnorm enligt

text: havsmiljöförordningen (2010:1341)

text: . Omgivningsbuller Hur regionen har följt miljökvalitetsnorm enligt förordningen (

text: ) om omgivningsbuller. Utomhusluft Hur regionen har följt miljökvalitetsnorm enligt

text: luftkvalitetsförordningen (2010:477)

text: . Vattenkvalitet Hur regionen har följt miljökvalitetsnorm enligt

text: vattenförvaltningsförordningen (2004:660)

text: Information enligt beskrivningen i tabellerna 6–10 kolumn 2 ska identifieras enligt kolumn 1.

text: Tabell 6 Regional utvecklingsstrategi

text: Identifikation Beskrivning

text: Regional Hur regionen har tagit hänsyn till och samordnat utvecklingsstrategi regionplanen med den regionala utvecklingsstrategin.

text: Tabell 7 Länsplan för regional transportinfrastruktur

text: Identifikation Beskrivning

text: Länsplan för regional Hur regionen har tagit hänsyn till och samordnat transportinfrastruktur regionplanen med länsplanen för regional transportinfrastruktur.

text: Tabell 8 Trafikförsörjningsprogram

text: Identifikation Beskrivning

text: Trafikförsörjningsprogram Hur regionen har tagit hänsyn till och samordnat regionplanen med trafikförsörjningsprogram.

text: Tabell 9 Kommunala handlingsplaner för bostadsförsörjningen

text: Identifikation Beskrivning

text: Handlingsplaner för Hur regionen har tagit hänsyn till och samordnat bostadsförsörjningen regionplanen med kommunala handlingsplaner för bostadsförsörjningen.

text: Tabell 10 Mål, planer och program

text: Identifikation Beskrivning

text: Nationella mål, planer Hur regionen har tagit hänsyn till och samordnat och program regionplanen med nationella mål, planer och program av betydelse för en hållbar utveckling i länet. Regionala mål, planer Hur regionen har tagit hänsyn till och samordnat och program regionplanen med andra regionala mål, planer och program av betydelse för en hållbar utveckling i länet. Kommunala mål, planer Hur regionen har tagit hänsyn till och samordnat och program regionplanen med kommunala mål, planer och program av betydelse för en hållbar utveckling i länet.

text: Information enligt beskrivningen i tabell 11 kolumn 2 ska identifieras enligt kolumn 1.

text: Tabell 11 Genomförande av regionplan

text: Identifikation Beskrivning

text: Genomförande Hur regionplanen är avsedd att genomföras.

text: Information enligt beskrivningen i tabell 12 kolumn 2 ska identifieras enligt kolumn 1.

text: Tabell 12 Konsekvenser

text: Identifikation Beskrivning

text: Miljökonsekvenser Redovisning av miljökonsekvenser enligt

text: 3 kap. 6 b § plan- och bygglagen (2010:900)

text: . Planens konsekvenser Regionplanens konsekvenser enligt

text: 7 kap. 4 § plan- och bygglagen (2010:900)

text: Information enligt beskrivningen i tabell 13 kolumn 2 ska identifieras enligt kolumn 1.

text: Tabell 13 Invändningar i länsstyrelsens granskningsyttrande

text: Identifikation Beskrivning

text: Invändning riksintresse Förslaget tillgodoser inte ett riksintresse enligt 3 eller

text: 4 kap.

text: miljöbalken

text: . Invändning Förslaget kan medverka till att en miljökvalitetsnorm enligt miljökvalitetsnorm

text: 5 kap.

text: miljöbalken

text: inte följs. Invändning Frågor om användningen av mark- och vattenområden som mellankommunala angår två eller flera kommuner samordnas inte på ett frågor lämpligt sätt. Invändning hälsa och En bebyggelse blir olämplig eller ett byggnadsverk olämpligt säkerhet med hänsyn till människors hälsa eller säkerhet eller till risken för olyckor, översvämning eller erosion.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 maj 2025. 2. Författningen ska tillämpas på regionplaner som påbörjas efter den

text: 31 december 2026.

text: På Boverkets vägnar

text: ANDERS SJELVGREN

text: Anna Ekman

type: foreskrift


title: Boverkets föreskrifter om krav för användning av motordrivna anordningar

text: 1 kap. Övergripande bestämmelser

text: Författningens innehåll

text: Denna författning innehåller föreskrifter om 1. kontroll och användning av motordrivna anordningar enligt

text: 5 kap.

text: och

text: 12 §§

text: plan- och byggförordningen (2011:338)

text: , 2. tekniska egenskapskrav avseende säkerhet vid användning enligt

text: 3 kap. 10 § plan- och byggförordningen

text: , 3. särskilda säkerhetskrav avseende befintliga hissar enligt 3 kap. 11 § 4–6 och

text: 3 kap. 12 a § plan- och byggförordningen

text: , 4. säkerhet vid användning för linbaneanläggningar som uppförts före den 3 maj 2004 och som omfattas av

text: 8 kap. 24 § plan- och bygglagen (2010:900)

text: enligt

text: 8 kap. 4 § första stycket 4 samma lag

text: , 5. undantag från de tekniska egenskapskraven vid ändring av byggnadsverk enligt

text: 8 kap. 7 § plan- och bygglagen

text: , och 6. underhåll enligt

text: 8 kap. 14 § tredje stycket plan- och bygglagen

text: . Författningen innehåller också föreskrifter om vilka språk som ska användas i vissa handlingar om linbaneanläggningar och delsystem och säkerhetskomponenter till linbaneanläggningar enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/424 av den 9 mars 2016

text: om linbaneanläggningar och om upphävande av direktiv

text: Föreskrifternas tillämpningsområde

text: Föreskrifterna gäller sådana motordrivna anordningar som avses i

text: 1 kap. 5 § plan- och byggförordningen (2011:338)

text: med de preciseringar som framgår av denna författning. Till den motordrivna anordningen hör det utrymme och den utrustning som krävs för att anordningen ska kunna drivas, skötas, underhållas och kontrolleras. Författningen omfattar linbaneanläggningar för persontransport enligt tillämpningsområdet i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/424

text: om linbaneanläggningar av den 9 mars 2016 och om upphävande av direktiv

text: Se

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster.

text: Föreskrifterna i 1 kap. omfattar övergripande bestämmelser för alla typer av motordrivna anordningar. Föreskrifterna i 2 kap. omfattar bestämmelser för hissar. Föreskrifterna i 3 kap. omfattar bestämmelser för rulltrappor och rullramper. Föreskrifterna i 4 kap. omfattar bestämmelser för linbaneanläggningar. Föreskrifterna i 5 kap. omfattar bestämmelser för takmonterade persontransportanordningar. Föreskrifterna i 6 kap. omfattar bestämmelser för motordrivna portar och liknande anordningar. Föreskrifterna i 7 kap. omfattar bestämmelser för motordrivna avfallsanordningar.

text: Anpassning av kraven vid ändring

text: Mindre avsteg får göras från föreskrifterna i denna författning i enskilda fall om den motordrivna anordningen ändå ger tillfredställande skydd för säkerhet och hälsa, och om 1. det på grund av byggnadsverkets eller anordningens förutsättningar skulle medföra oskäliga kostnader, eller om 2. det vid ändring av en anordning eller utbyte av viss del av anordningen skulle vara olämpligt av varsamhetsskäl med hänsyn till byggnadsverkets särdrag och värden. Om mindre avsteg enligt första stycket tillämpas ska skälen för detta samt de åtgärder som vidtagits för att ge ett tillfredställande skydd för säkerhet och hälsa dokumenteras.

text: Byggnadsnämndens beslut om besiktningsintervall för återkommande besiktning

text: Är en motordriven anordning genom sitt brukande i särskilt liten utsträckning utsatt för minskning av driftsäkerheten, får byggnadsnämnden i varje enskilt fall bestämma längre besiktningsintervall än vad som anges i denna författning, dock längst den dubbla tiden.

text: Om det finns särskilda skäl, får byggnadsnämnden medge anstånd med kontroll i högst sex månader. Därpå följande besiktningsintervall ska räknas från den tidpunkt till vilken anstånd medgetts.

text: Definitioner

text: Termer och uttryck i denna författning har samma betydelse som i plan- och

text: bygglagen (2010:900)

text: och plan- och

text: byggförordningen (2011:338)

text: I denna författning avses med bergbana: en linbaneanläggning där de transporterande anordningarna dras av en eller flera linor längs ett spår som kan ligga på marken eller stödjas av fasta strukturer, hiss: en motordriven lyftanordning med hisskorg, plattform eller annan lastbärande del som är avsedd för permanent uppställning och som styrs av gejder, väggar, saxarmssystem eller liknande, och som mellan fasta stannplan transporterar personer, personer och gods eller enbart gods när det gäller varuoch småvaruhissar,

text: linbana: en linbaneanläggning där de transporterande anordningarna är upphängda på och drivs av en eller flera linor, linbaneanläggning: hela det på platsen uppförda systemet, bestående av infrastruktur och delsystem, vilket konstruerats, uppförts, monterats ihop och tagits i drift i syfte att transportera personer, där förflyttningen sker med hjälp av linor längs rörelsebanan, motordriven avfallsanordning: en motordriven anordning för att ta hand om avfall i byggnad eller forsla bort avfall från byggnad, såsom motordriven soptransporthiss, sopsug, stationär komprimator och sopskruv som är avsedd för permanent uppställning, motordriven port och liknande anordning: en port, dörr, vägg, galler och grind som öppnas och stängs med motorkraft, och som är avsedd att användas för personpassage eller passage med sådana fordon som avses i

text: fordonslagen (2002:574)

text: eller med fordon som löper på skenor, rulltrappa och rullramp: en rulltrappa och rullramp som är motordriven och transporterar personer eller personer och gods mellan olika av- och påstigningsplatser, placerade i samma eller olika nivåer, släplift: en linbaneanläggning där passagerarna med lämplig utrustning släpas längs ett preparerat spår, smålift: en enklare typ av släplift. Draglinans uppåtgående part är inte uppburen av mellanstolpar och linrullar samt är lågt belägen, normalt i midjehöjd. Vidare ska de transporterade personerna dras fram genom att de håller direkt i draglinan eller i medbringarhandtag kopplade till linan, takmonterad transportanordning: en i en byggnad takmonterad transportanordning som manövreras av passageraren. Vid takmonterade persontransportanordningar där den personlyftande delen utgörs av en rullstol, ingår även stolen i anordningen.

text: Projektering, utförande, installation och användning av motordrivna anordningar

text: En motordriven anordning ska vara fackmässigt projekterad, utförd och installerad så att den ger ett tillfredsställande skydd för säkerhet och hälsa vid användning, skötsel, underhåll och fortlöpande tillsyn. En motordriven anordning som är installerad i ett byggnadsverk och som omfattas av tillämpningsområdet i

text: eller

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/1230 av den 14 juni 2023

text: om maskiner och om upphävande av

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/42/EG

text: och

text: rådets direktiv 73/361/EEG

text: eller svenska föreskrifter som genomfört

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/33/EU av den 26 februari 2014

text: om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om hissar och säkerhetskomponenter till hissar eller

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/42/EG av den 17 maj 2006

text: om maskiner och om ändring av direktiv

text: till svensk rätt, får endast användas om den uppfyller de grundläggande krav som gällde för anordningen när den installerades och togs i drift på viss plats.

text: Risker med anslutande byggnadsdelar

text: Byggnadsdelar i anslutning till en motordriven anordning eller som på annat sätt berörs av installationen av en sådan ska vara så placerade och utformade att

text: risken för personskador genom fall, sammanstötning, klämning och snubbling begränsas.

text: Kontroll av motordrivna anordningar

text: Av denna författning framgår när ägaren eller den som annars ansvarar för en motordriven anordning är skyldig att se till att den kontrolleras och med vilka intervaller. Bestämmelser om kontroll av motordrivna anordningar i byggnadsverk finns i

text: 5 kap.

text: 11 §§

text: plan- och byggförordningen (2011:338)

text: och i de föreskrifter som meddelats i anslutning till dessa bestämmelser.

text: Första besiktning

text: Innan en motordriven anordning enligt 2–7 kap. tas i bruk ska den kontrolleras (första besiktning), såvida den inte omfattas av undantag enligt 1 kap. 20 §, 6 kap. 4 och 6–8 §§ eller 7 kap. 2 §.

text: Brister som kvarstår efter avslutad första besiktning och som bedömts inte utgöra omedelbar risk för säkerhet och hälsa enligt 3 kap. 7 § Boverkets föreskrifter (

text: BFS 2025:12

text: ) om kontroll samt ackreditering av kontrollorgan för motordrivna anordningar, ska åtgärdas snarast efter avslutad kontroll och kontrolleras av kontrollorganet vid nästa besiktning.

text: Återkommande besiktning

text: Motordrivna anordningar enligt 2–7 kap. ska så länge de är i bruk underkastas återkommande besiktning, såvida de inte omfattas av undantag enligt 4 kap. 10 §, 6 kap. 4–8 §§ eller 7 kap. 2 §.

text: Återkommande besiktning får påbörjas tidigast sex månader före utgången av gällande besiktningsintervall.

text: Besiktningsintervallet för den första återkommande besiktningen räknas från den månad då första besiktning slutfördes utan anmärkning eller med anmärkning om att den motordrivna anordningen enbart har sådana brister som sammanlagt inte bedöms ha omedelbar betydelse för säkerhet och hälsa. Då första besiktning inte krävs, räknas besiktningsintervallet för den första återkommande besiktningen från den månad då anordningen togs i bruk. Nästföljande besiktningsintervall räknas från utgången av föregående besiktningsintervall. Kortare besiktningsintervall får väljas av den som äger eller annars ansvarar för anordningen. Därpå följande besiktningsintervall ska då räknas från utgången av det förkortade intervallet.

text: Den som äger eller annars ansvarar för en motordriven anordning ska vid återkommande besiktning uppvisa protokollet från senaste kontroll för kontrollorganet. Om den senaste kontrollen avsåg revisionsbesiktning ska även protokoll från senaste första eller återkommande besiktning uppvisas.

text: Brister som kvarstår efter avslutad återkommande besiktning och som var för sig inte utgör omedelbar risk för säkerhet och hälsa enligt 3 kap. 14 § Boverkets föreskrifter (

text: BFS 2025:12

text: ) om kontroll samt ackreditering av

text: kontrollorgan för motordrivna anordningar, ska åtgärdas inom en månad efter avslutad kontroll och kontrolleras av kontrollorganet vid nästa besiktning.

text: Revisionsbesiktning

text: Vid ändring av en motordriven anordning enligt 2–7 kap. ska anordningen revisionsbesiktas innan den åter tas i bruk, såvida den inte omfattas av undantag enligt 6 kap. 4 § eller 7 kap. 2 §, om ändringen avser 1. utbyte av befintlig motordriven anordning mot annan ny eller begagnad anordning, såvida inte utbytet medför krav på första besiktning, 2. ändring av verksamhet i byggnaden eller annan ändring av byggnaden som väsentligt kan påverka den motordrivna anordningens säkerhet, 3. ändring av anordningens grundförutsättningar, 4. ändring av väsentliga delar eller byte av väsentliga delar till annan typ, eller 5. annan ändring som har väsentlig betydelse för säkerheten.

text: Brister som kvarstår efter avslutad revisionsbesiktning och som bedömts inte utgöra omedelbar risk för säkerhet och hälsa enligt 3 kap. 16 § Boverkets föreskrifter (

text: BFS 2025:12

text: ) om kontroll samt ackreditering av kontrollorgan för motordrivna anordningar ska åtgärdas snarast efter avslutad kontroll och kontrolleras av kontrollorganet vid nästa besiktning.

text: Undantag från krav på kontroll

text: En motordriven anordning som enligt ett bestyrkande överensstämmer med ställda krav som fastställts i relevant harmoniserad gemenskapslagstiftning är undantagna från första besiktning i de avseenden som framgår av bestyrkandet. Undantaget gäller inte anordningar eller delar av anordningar vars funktion är beroende av andra system i byggnaden.

text: Avslutning av kontroll

text: Kontrollen är avslutad den dag som kontrollorganet utfärdar ett besiktningsprotokoll.

text: Besiktningsskylt

text: Den motordrivna anordningens ägare eller den som annars ansvarar för anordningen ska se till att den senast utfärdade besiktningsskylten finns fast anbringad på anordningen på en väl synlig plats för användarna.

text: Återkommande besiktningspliktig motordriven anordning som är undantagen från krav på första besiktning, ska av anordningens ägare förses med en beständig informationsskylt. Skylten ska finnas på plats innan anordningen tas i bruk och av skylten ska framgå när den första återkommande besiktningen ska vara utförd (år och månad).

text: Ändring av motordrivna anordningar

text: Vid ändring av en motordriven anordning eller utbyte av viss del av anordningen ska den ändrade eller utbytta delen uppfylla de krav som gäller vid tidpunkten för ändringen.

text: Drift, fortlöpande tillsyn, skötsel och underhåll av motordrivna anordningar

text: Ägaren eller den som annars ansvarar för en motordriven anordning ska se till att anordningen drivs, fortlöpande tillses, sköts och underhålls så att den ger ett tillfredsställande skydd för säkerhet och hälsa vid användning, skötsel, underhåll, fortlöpande tillsyn och kontroll. Skötsel, underhåll och fortlöpande tillsyn av anordningen ska utföras fackmässigt i tillräcklig omfattning med hänsyn tagen till användningsfrekvens och omgivande miljö.

text: Journal

text: Den som äger eller annars ansvarar för en motordriven anordning ska se till att det förs en journal. I journalen ska det framgå uppgifter om 1. utförda åtgärder för fortlöpande tillsyn, skötsel och underhåll eller ändringar av anordningen, 2. anordningens driftsintensitet, 3. inträffade driftstopp och orsak till det, 4. inträffade olycksfall eller tillbud, och 5. annat som är nödvändigt för att genomföra kontroll. Journalen ska hållas tillgänglig för ackrediterat kontrollorgan vid kontrollen och för tillsynsmyndigheten på begäran.

text: Vid varje tillfälle då åtgärder för fortlöpande tillsyn, skötsel och underhåll eller ändring av anordningen görs, ska i journalen antecknas 1. datum för åtgärd eller ändring, 2. åtgärdens eller ändringens omfattning, och 3. vem som utfört åtgärden eller ändringen. Vid ändring av en anordning ska i journalen även framgå 1. om ändringen har föranlett revisionsbesiktning, och 2. i förekommande fall, i vilka avseenden det med stöd av 1 kap. 3 § har gjorts mindre avsteg från 1 kap. 24 §.

text: 2 kap. Särskilda bestämmelser för hissar

text: Utförande och installation av hissar

text: Risk för obehörig användning

text: Risker med obehörig användning av en hiss som endast är avsedd att manövreras av behörig person ska begränsas om hissen är lätt åtkomlig.

text: Nödevakuering

text: Vid alla hissar som tillåter persontrafik ska nödvändiga åtgärder vidtas som underlättar för behöriga att få tillträde till hissmaskinrummet från byggnadens entré vid nödevakuering.

text: Skyltar och anslag

text: Uppgifter om vem som sköter en hiss och vart man kan vända sig vid fel på en hiss ska finnas väl synliga, på skylt eller anslag, i anslutning till varje hiss eller grupp av hissar för persontrafik i byggnadens entrévåning och om tillämpligt även i varje hisskorg till hissar för persontrafik.

text: Om hissen är avstängd ska det finnas anordningar som upplyser om detta vid varje stannplan.

text: Hisschakt m.m.

text: Ett hisschakt får endast innehålla sådana anordningar som ingår i hissinstallationen.

text: I byggnadsdelar som omsluter ett hisschakt får endast finnas sådana dörroch lucköppningar som krävs för hissens användning, fortlöpande tillsyn och nödevakuering. Dörrarna och luckorna ska vara så utformade att risken för personskador begränsas.

text: Ett hisschakt ska utföras så att nödevakuering kan genomföras utan omfattande ingrepp i hisschaktets konstruktion.

text: Hisschaktväggar som kan nås av personer eller gods ska ha en för hissens användningsområde tillräcklig styrka samt en så jämn, hård och glatt yta att risken för skador på personer eller hissen begränsas.

text: Utrymmen under ett hisschakts botten får användas för att dra fram rör och elektriska kablar, om utrymmet är avskilt och låsbart. Om utrymmet kan beträdas, ska särskilda åtgärder vidtas för att begränsa risken för personskador om korg eller motvikt störtar ned.

text: Hissmaskin- och brytskiverum

text: Hissmaskineri med tillhörande anordningar och brytskivor ska placeras i ett rum eller annat utrymme som kan nås via fasta invändiga tillträdesvägar utan att hissen behöver användas. Utrymmen för hissmaskineri och brytskivor får endast innehålla anordningar för hissinstallationen. Ett hissmaskinrum får vara gemensamt för flera hissar.

text: Maskin- och brytskiverum ska vara tillgängliga på ett säkert sätt samt ha tillräcklig area och fri höjd, så att risken för ohälsa och olycksfall begränsas. Golvlucka får endast finnas för transport av maskindelar.

text: Kontroll av hissar

text: Återkommande besiktning

text: Hissar ska kontrolleras med följande besiktningsintervall 1. första återkommande besiktning: 2 år, 2. därefter återkommande besiktningar a) varu- och småvaruhissar: 2 år, b) soptransporthissar: 2 år, c) trapphissar: 2 år, d) plattformshissar avsedda att betjäna max två bostäder: 2 år, och e) övriga hissar: 1 år.

text: Förbättringskrav på befintliga hissar med hisskorg

text: Krav på skydd i korgöppningen

text: Med hissar avsedda för persontransport som enligt 3 kap. 11 § 4 a planoch

text: byggförordningen (2011:338)

text: ska vara försedda med korgdörr eller annat lämpligt skydd i korgöppningen, avses hissar med hisskorg avsedda för transport av personer eller personer och gods i byggnader som huvudsakligen innehåller arbetslokaler. Annat skydd i korgöppning i stället för korgdörr kan i enskilda fall godtas om installation av korgdörr medför oskäliga kostnader, är olämpligt av varsamhetsskäl eller om tillgängligheten för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga försämras. Vid användning av annat skydd i korgöppning i stället för korgdörr ska hissen ändå ge ett tillfredställande skydd för säkerhet och hälsa.

text: Krav på varningsskylt

text: Med hissar avsedda för persontransport som enligt 3 kap. 11 § 4 b planoch

text: byggförordningen (2011:338)

text: ska vara försedda med en varningsskylt, avses hissar som saknar korgdörr eller korggrind vid åtminstone en korgöppning och antingen har ett hisschakt eller en hisskorg eller båda delarna. Skylten ska vara lätt att förstå och placeras väl synlig både i hisskorgen respektive på plattformen för plattformshissar och utanför hisschaktet vid varje stannplan.

text: Krav på skydd i utrymme mellan dörrar

text: Med lämpligt skydd i utrymmet mellan schaktdörren och korgdörren eller korggrinden enligt

text: 3 kap. 11 § 5 plan- och byggförordningen (2011:338)

text: , avses skydd som förhindrar användning av hissen om någon eller något befinner sig mellan dörrarna. Vid användning av skydd som fysiskt begränsar del av utrymmet mellan dörrarna ska hissen även förses med en säkerhetsanordning för övervakning av utrymmet.

text: Krav på åtgärder vid förändring

text: Med hissar som enligt

text: 3 kap. 11 § 6 plan- och byggförordningen (2011:338)

text: ska åtgärdas för att höja säkerheten vid användning, avses befintliga hissar med hisskorg avsedda för persontransport. Åtgärder vid förändringar enligt 16 och 17 §§ av berörda hissar ska vara uppfyllda senast tre månader efter att ändringsarbetet eller utbytet första gången har påbörjats.

text: Vid ändring eller byte av hissens styrsystem, apparatställ eller maskineri samt byte av hisskorgens inredning eller av hela hisskorgen ska följande krav uppfyllas på befintliga hissar med hisskorg avsedda för persontransport. 1. Manöverorgan i hisskorg och vid stannplan samt övrig utrustning i hisskorgen, ska vara användbara för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga enligt punkterna 1.6.1 och 1.6.2 i bilaga I till

text: om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om hissar och säkerhetskomponenter till hissar.

text: 2. Korgdörr ska vara utförd enligt punkterna 3.1 och 4.1 i bilaga I till direktiv

text: i hissar som saknar dörr vid en korgöppning. I de fall hissen har fler än en korgöppning, gäller kravet för samtliga öppningar. Annat skydd än korgdörr kan i enskilda fall godtas av skäl som framgår av 12 § andra stycket, om hissen ändå ger ett tillfredställande skydd för säkerhet och hälsa. 3. Kommunikationssystem ska möjliggöra en permanent förbindelse med en service för snabbt avhjälpande enligt punkterna 4.5 och 4.9 i bilaga I till direktiv

text: . 4. God belysning och nödbelysning ska finnas i hisskorg enligt punkterna 4.8 och 4.9 i bilaga I till direktiv

text: . 5. Skydd mot överbelastning av hissen enligt punkten 1.4.1 i bilaga I till direktiv

text: ska finnas. Detta krav gäller dock endast vid byte av hela hisskorgen.

text: Vid ändring eller byte av hissens styrsystem, apparatställ eller maskineri ska utöver kraven i 16 § följande krav uppfyllas på befintliga hissar med hisskorg avsedda för persontransport. 1. Beröringsskydd mot elektriska elchocker från en schaktdörrs dörrlås och dörrkontakter ska finnas enligt punkten 1.6.4 d i bilaga I till

text: om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om hissar och säkerhetskomponenter till hissar. 2. Fritt utrymme ska finnas eller andra åtgärder vidtas enligt punkten 2.2 i bilaga I till direktiv

text: för att förebygga risken att en person som befinner sig i schaktgropen eller schakttoppen blir klämd av hisskorgen. Detta krav gäller inte hissar vars fria utrymmen är utförda enligt Arbetarskyddsstyrelsens anvisningar nr 92 (1973) eller enligt motsvarande senare tillämpliga regler. 3. Anordning för att underlätta evakuering av innestängda passagerare ska finnas enligt punkten 4.4 i bilaga I till direktiv

text: . 4. Tillräcklig belysning i hisschakt och maskinutrymme för skötsel, underhåll och kontroll ska finnas enligt punkten 1.1 i bilaga I till direktiv

text: och punkten 1.1.4 i bilaga 1 Arbetsmiljöverkets föreskrifter (

text: AFS 2023:4

text: ) om produkter – maskiner.

text: 3 kap. Särskilda bestämmelser för rulltrappor och rullramper

text: Utförande och installation av rulltrappor och rullramper

text: Begränsning av risker för personskada

text: Räcken och balustrader till rulltrappor och rullramper ska ha sådan höjd och utformning i övrigt att de med hänsyn till fallhöjden begränsar risken för personskador till följd av fall. För uppfyllande av 1 kap. 9 § ska risken för barnolycksfall genom felaktig användning av balustrader beaktas.

text: Person som fastnat med kroppsdel eller klädesplagg i rulltrappa eller rullramp ska snabbt kunna frigöras med lätt tillgänglig verktygsutrustning eller genom annan lämplig åtgärd.

text: Kontroll av rulltrappor och rullramper

text: Återkommande besiktning

text: Rulltrappor och rullramper ska kontrolleras med följande besiktningsintervall 1. första återkommande besiktning: 2 år, och 2. därefter återkommande besiktningar: 1 år.

text: 4 kap. Särskilda bestämmelser för linbaneanläggningar

text: Utförande och installation av linbaneanläggningar

text: Driftsutrymmen

text: Maskineri, linstolpe, vändskiva och spännvikt med tillhörande utrymmen samt övriga utrymmen för drift av en linbeneanläggning, får enbart vara åtkomliga för behöriga och utrymmena får endast innehålla anordningar för linbaneinstallationen. Dessa utrymmen ska även vara lätta att identifiera och lätt tillgängliga för behöriga.

text: Risk för sammanstötning

text: En linbaneanläggning ska utformas så att risken för personskador till följd av sammanstötning med anläggningens delar begränsas. Stagning av stolpe och dylikt med linor får endast ske där risken för personskador genom att personer eller fordon sammanstöter med linan är begränsad. Om risk för sammanstötning föreligger ska staglinor och liknande delar varselmärkas i tillräcklig omfattning.

text: Strömbrytare och skyltar

text: En linbaneanläggnings strömbrytare, manöver-, inspektionskörnings- och nödstoppsdon ska vara lätt igenkänningsbara och dess funktioner lätta att förstå.

text: Informations- och varningsskyltar för brukare och personal som är nödvändiga för en säker drift, skötsel och underhåll ska finnas uppsatta i linbaneanläggningen och vara beständigt utförda och utformade så att risk för personskador begränsas. Skyltarna ska vara lätta att förstå och text på skyltar ska vara skriven på svenska. Skyltar med uppgift om tillverkarens namn, anläggningens typbeteckning, tillverkningsår och -nummer samt annan nödvändig information om anläggningen ska finnas uppsatta på lämpliga platser.

text: Arbete med linbaneanläggningen

text: Splitsning av drag- och bärlinor ska utföras fackmässigt i förhållande till gällande krav. Ny draglina kan ha högst två splitsar och vid senare reparation kan tillkomma ytterligare högst två splitsar, såvida inte instruktioner från tillverkaren anger annat.

text: Språkkrav för EU-försäkran om överensstämmelse och vissa andra handlingar om linbaneanläggningar och delsystem och säkerhetskomponenter till

text: linbaneanläggningar

text: EU-försäkran om överensstämmelse, bruksanvisningar och säkerhetsföreskrifter som ska tillhandahållas användare enligt artiklarna

text: samt

text: i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/424 av den 9 mars 2016 om linbaneanläggningar och om upphävande av direktiv

text: , ska vara skrivna på svenska för delsystem och säkerhetskomponenter till linbaneanläggningar som släpps ut eller tillhandahålls i Sverige. Detsamma gäller bruksanvisningar enligt bilaga II punkt 7.1.1 i förordning

text: (EU) 2016/424

text: om linbaneanläggningar som uppförs i Sverige. EU-försäkran om överensstämmelse för delsystem eller säkerhetskomponenter till linbaneanläggningar kan förutom svenska även vara skriven på engelska.

text: Den information och dokumentation som tillverkare och importörer på begäran ska tillhandahålla marknadskontrollmyndigheten enligt artiklarna

text: och

text: ska vara skriven på svenska eller engelska. Även annat språk kan godtas av myndigheten i det enskilda fallet.

text: Kontroll av linbaneanläggningar

text: Återkommande besiktning

text: Linbaneanläggningar ska kontrolleras med följande besiktningsintervall 1. linbanor och bergbanor: 1 år, och 2. släpliftar a) småliftar vars motoreffekt överstiger 7 kW: 2 år, och b) övriga släpliftar: 1 år. Vart femte år ska den återkommande besiktningen för linbanor och bergbanor utföras som en mer omfattande återkommande besiktning.

text: Undersökning av linor

text: Bär- respektive draglina till linbanor och bergbanor samt draglina till släpliftar ska genomgå magnetinduktiva undersökningar. Undersökningarna ska bestå av en första undersökning samt återkommande undersökningar med erforderliga intervall. Magnetinduktiva undersökningar ska utföras fackmässigt i förhållande till gällande krav.

text: Undantag från krav på kontroll

text: Småliftar vars motoreffekt inte överstiger 7 kW är undantagna från krav på återkommande besiktning.

text: Förbättringskrav på befintliga linbaneanläggningar

text: Befintliga linbanor som installerats före den 3 maj 2004 ska senast den 31 december 2008 vara så utförda och installerade att de ger ett tillfredsställande skydd för säkerhet och hälsa vid oavsiktlig backgång.

text: Befintliga linbanor och släpliftar som installerats före den 3 maj 2004 ska senast den 31 december 2008 vara så utförda och installerade att de ger ett tillfredsställande skydd för säkerhet och hälsa vid slitage, brister eller haveri på driv- eller vändskivornas lagringar. Småliftar vars motoreffekt inte överstiger 7 kW är undantagna från kraven i första stycket.

text: 5 kap. Särskilda bestämmelser för takmonterade persontransportanordningar

text: Utförande och installation av takmonterade persontransportanordningar

text: En takmonterad persontransportanordning där rullstol utgör den personlyftande delen får bara installeras i privat miljö.

text: Kontroll av takmonterade persontransportanordningar

text: Återkommande besiktning

text: Takmonterade persontransportanordningar ska genomgå återkommande besiktningar med ett intervall om 2 år.

text: 6 kap. Särskilda bestämmelser för motordrivna portar och liknande anordningar

text: Utförande och installation av motordrivna portar och liknande anordningar

text: Hålldon på portar och liknande anordningar ska vara så utformade eller placerade att obehöriga inte kan aktivera donen.

text: En motordriven vägg som vid öppnings- respektive stängningsrörelse går in i ett utrymme där en person kan få plats ska vara så anordnad att manövreringen av denna förhindras om någon person befinner sig i utrymmet.

text: Kontroll av motordrivna portar och liknande anordningar

text: Återkommande besiktning

text: Motordrivna portar och liknande anordningar ska kontrolleras med följande besiktningsintervall 1. första återkommande besiktning: 2 år, och 2. därefter återkommande besiktningar a) motordrivna portar och liknande anordningar inom inhägnat industriområde, vilka styrs med impulsdon i kombination med självövervakad kontaktlist eller med hålldon: 4 år, och b) övriga motordrivna portar och liknande anordningar: 2 år.

text: Undantag från krav på kontroll

text: Motordrivna garageportar och grindar för enskilt bruk i anslutning till enoch tvåbostadshus är undantagna från krav på första besiktning, återkommande besiktning och revisionsbesiktning.

text: Hålldonsstyrda rullgaller som manövreras högst två gånger om dygnet, placerade i butiksentréer eller dylikt är undantagna från krav på återkommande besiktning.

text: Skjutdörrar, slagdörrar och roterdörrar som har ett bestyrkande att de överensstämmer med samtliga tillämpliga krav som fastställts i relevant harmoniserad gemenskapslagstiftning är undantagna från krav på första och återkommande besiktning.

text: Porttyper med portblad som är mindre än 25 m bestående av mjukt material och som saknar hårda förstyvningar kan efter ansökan till Boverket medges undantag från krav på första och återkommande besiktning.

text: Motordrivna portar och liknande anordningar som är typgodkända enligt

text: 8 kap.

text: och

text: 23 §§

text: plan- och bygglagen (2010:900)

text: eller motsvarande äldre bestämmelser är undantagna från krav på första och återkommande besiktning.

text: 7 kap. Särskilda bestämmelser för motordrivna avfallsanordningar

text: Utförande och installation av motordrivna avfallsanordningar

text: Manöverdon till motordrivna avfallsanordningar ska vara så utformade eller placerade att obehöriga inte kan aktivera donen.

text: Kontroll av motordrivna avfallsanordningar

text: Undantag från krav på kontroll

text: Alla motordrivna avfallsanordningar förutom soptransporthissar är undantagna från krav på första besiktning, återkommande besiktning och revisionsbesiktning.

text: Denna författning träder i kraft den 1 december 2025.

text: På Boverkets vägnar

text: YVONNE SVENSSON

text: Krister Svensson