title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet körsång i gymnasieskolan
och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial
nivå

text: Ämnesplanen för ämnet körsång finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Körsång

text: Musik finns i alla kulturer och berör oss såväl kroppsligt som tankemässigt och känslomässigt. Musik är en estetisk uttrycksform och har olika funktioner och betydelser för var och en av oss. Körsång används för att gestalta musik i en mängd sammanhang. Ämnet körsång behandlar upplevelse och skapande av musik tillsammans med andra och har sin grund i konstnärligt uttryck, musikaliskt hantverk och praktisk tillämpning av musikens teori.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet körsång ska syfta till att eleverna utvecklar färdigheter i körmusicerande, utifrån både noter och gehör, samt förmåga att gestalta musik med sin röst, i samarbete med andra. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera med medmusicerande och publik. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om körmusik från olika tider och kulturer. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att analysera och tolka musikupplevelser. Undervisningen ska också ge eleverna möjligheter att genom sitt musikutövande aktivt bidra till ett rikt kulturliv i samhället. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om röstvård och röstens fysiologi samt om hållbart musicerande. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar förståelse av samband mellan detalj och helhet. Eleverna ska därigenom ges möjlighet att utveckla förmåga att använda ett musikaliskt uttryck. Undervisningen ska dessutom ta fasta på att stärka elevernas motivation, nyfikenhet och självförtroende i musikutövandet. Samarbetsförmåga och ansvarstagande för arbete i grupp är viktigt i musiken. Därför ska eleverna ges möjlighet att pröva olika metoder för instudering av körmusik. Genom undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att reflektera över sin egen och andras musikaliska gestaltning, i syfte att öka det konstnärliga skapandet. Undervisningen ska betona en jämställd och inkluderande arbetsmiljö med utgångspunkt i tillit och trygghet. Undervisningen ska också lämna utrymme för diskussion och reflektion över etiska frågor inom körmusicerande.

text: Undervisningen i ämnet körsång ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Färdigheter i att musicera vokalt i kör med ett musikaliskt uttryck. – Förmåga att studera in musik och att ta ansvar för sin roll i kören. – Förmåga att samarbeta med medmusiker och kommunicera med publik. – Kunskaper om musik, begrepp och stildrag från olika tider och kulturer. – Kunskaper om röstfysiologi och röstvård samt om arbetsmiljöfrågor och hållbart musicerande.

text: Nivåer i ämnet körsång

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: KORS1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet körsång på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Instudering och musicerande

text: – Musicerande i flerstämmig körmusik från olika repertoarområden i gehörsbaserad och noterad musik. – Körsång i olika sammanhang, till exempel körsång i ensemble och inspelning av kör i studio. – Musikaliskt uttryck, till exempel frasering, dynamik, klang och rytmik. – Metoder för instudering, enskilt och i grupp.

text: Tolkning och kommunikation

text: – Metoder för samarbete. – Musicerande och kommunikation i samarbete vid framträdande inför publik. – Genrer i olika tider och kulturer med stildrag och kännetecken i körmusik. – Rytm, melodi, harmonik och form.

text: Arbetsmiljö

text: – Grundläggande röstvård och metoder för ett hållbart musicerande med rösten som instrument. – Ergonomi, rörelse och hörselvård. – God arbetsmiljö vid körmusicerande. – Diskussion och reflektion över etiska frågor inom körmusicerande, till exempel kopplat till repertoar, könsnormer och framförandepraxis.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: KORS2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet körsång på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Instudering och musicerande

text: – Musicerande i olika körtyper från olika repertoarområden och tidsepoker i gehörsbaserad och noterad musik, med ett musikaliskt och konstnärligt uttryck. – Körsång i olika sammanhang och för olika syften, till exempel kör i ensemble, mindre grupper och för inspelning.

text: – Musikaliska uttryck. Frasering, klang, dynamisk och rytmisk följsamhet samt artikulation. – Metoder och strategier för instudering, däribland textanalys. Initiativtagande i instudering enskilt och i grupp. – Introduktion till körledning.

text: Tolkning och kommunikation

text: – Sceniskt gestaltande och framförande, musicerande och kommunikation i samarbete med andra inför publik. – Klangideal, stildrag och kontext samt uppförandepraxis i repertoarer från olika tider. – Samspel mellan rytm, melodi, harmoni och form i en musikalisk helhet.

text: Arbetsmiljö

text: – Fördjupad röstvård och grundläggande röstfysiologi för ett hållbart musicerande med rösten som instrument. – Ergonomi, rörelse och hörselvård samt tillhörande utrustning vid repetition och framförande. – God arbetsmiljö vid körmusicerande. – Samtal om och reflektion över etiska frågor inom körmusicerande, till exempel vad gäller stil och genre.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven musicerar med viss säkerhet i kör med godtagbar musikalisk kvalitet. Eleven studerar in musik på ett i huvudsak strukturerat sätt och tar ansvar för sin roll i kören på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven kommunicerar i sitt musicerande med såväl medmusiker som publik med viss säkerhet. Eleven visar godtagbara kunskaper om körmusik, musikaliska begrepp och stildrag i körmusik. Eleven visar godtagbara kunskaper om röstens konstruktion och egenskaper samt om röstvård och hörselvård.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven musicerar med säkerhet i kör med god musikalisk kvalitet. Eleven studerar in musik på ett strukturerat sätt och tar ansvar för sin roll i kören på ett fungerande sätt. Eleven kommunicerar i sitt musicerande med såväl medmusiker som publik med säkerhet. Eleven visar goda kunskaper om körmusik, musikaliska begrepp och stildrag i körmusik. Eleven visar goda kunskaper om röstens konstruktion och egenskaper samt om röstvård och hörselvård.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven musicerar med god säkerhet i kör med mycket god musikalisk kvalitet. Eleven studerar in musik på ett välstrukturerat sätt och tar ansvar för sin roll i kören på ett väl fungerande sätt. Eleven kommunicerar i sitt musicerande med såväl medmusiker som publik med god säkerhet. Eleven visar mycket goda kunskaper om körmusik, musikaliska begrepp och stildrag i körmusik. Eleven visar mycket goda kunskaper om röstens konstruktion och egenskaper samt om röstvård och hörselvård.


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet latin – språk och kultur i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet latin – språk och kultur finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

type: stycke

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

type: paragraf

text: Latin – språk och kultur

type: rubrik

text: Ämnet latin – språk och kultur är till sin karaktär ett humanistiskt ämne som förenar språk- och kulturstudier. Latinet var modersmål och kommunikationsspråk för en stor del av Europas befolkning under drygt tvåtusen år och är i dag en sammanbindande länk mellan många länder i världen som förmedlare av ett gemensamt språkligt och kulturellt arv.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet latin – språk och kultur ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om det latinska språket, om den romerska kulturen och om latinets roll som kulturbärare under olika tider. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av andra tiders kulturer och bidra till ett fördjupat historiskt perspektiv, men också ge perspektiv på nutiden. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kulturell och språklig medvetenhet och analysförmåga. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att läsa och arbeta med latinska texter från olika tider. För att eleverna ska förstå de latinska texterna ska de ges möjlighet att utveckla kunskaper i latinets ordförråd och grammatik samt om texternas historiska och kulturella sammanhang. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur det latinska språket har påverkat och fortfarande påverkar många andra språks ordförråd och uppbyggnad. Undervisningen ska därigenom bidra till elevernas ordförråd på svenska, engelska och andra moderna språk samt till deras förmåga att analysera och beskriva språkliga företeelser. Läsning av latinska texter bidrar även till kunskaper i antikens och senare tiders västerländska historia och kultur. För att bredda de kunskaper som texterna ger ska textläsningen kompletteras med annat material av olika slag. I undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att uppleva hur det latinska språket och den latinska kulturen lever i det omgivande samhället.

text: Undervisningen i ämnet latin – språk och kultur ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att läsa, återge och tolka latinska texter från olika tider med användning av språkets grammatik, ordförråd och uttal. – Kunskaper om språkliga företeelser i latinska texter. – Kunskaper om latinets inflytande på andra språk. – Kunskaper om det romerska rikets historia, kultur och samhällsliv och sambandet med senare tiders kulturer.

text: Nivåer i ämnet latin – språk och kultur

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivåkod: LATI1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet latin – språk och kultur på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Mycket enkla latinska texter från olika tider, till exempel konstruerade texter, bearbetade autentiska texter, mycket enkla autentiska texter, citat och sentenser. – Uttal i de texter som eleverna möter samt introduktion till skillnader mellan läsning av klassisk prosa och poesi. – Latinsk grammatik med grundläggande formlära och enkel meningsbyggnad. – Ett latinskt basordförråd med referenser till andra språk. – Relevanta begrepp som behövs för att beskriva och analysera språket. – Översikt över hur det latinska språket har använts under olika tider. – Exempel på latinets inflytande på svenska, engelska och andra moderna språk samt på vetenskaplig terminologi. – Introduktion till romersk historia, till exempel det romerska rikets utbredning, och till några berömda personer och händelser. – Romersk kultur, till exempel konst och mytologi, samt typiska företeelser i romerskt vardags- och samhällsliv. – Det romerska rikets historia, kultur och samhällsliv i senare tiders konst och litteratur.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: LATI2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet latin – språk och kultur på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Enkla latinska texter från olika tider, till exempel bearbetade autentiska texter. – Latinets uttal under olika tider samt vid läsning av klassisk poesi. – Latinsk grammatik med utökad formlära och syntax. – Ett utökat latinskt basordförråd med referenser till andra språk. – Relevanta begrepp som behövs för att beskriva och analysera språket. – Latinets inflytande på ordförrådet i andra språk, med ljud- och betydelseförändringar. – De latinska texternas historiska och kulturella sammanhang. – Idéer och kulturella företeelser som förmedlats i latinska texter under olika tider. – Delar av den romerska historien och aspekter av romersk kultur och romerskt samhällsliv som har påverkat senare tiders kulturer, till exempel statsskick och arkitektur.

text: Nivåkod: LATI3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet latin – språk och kultur på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Klassiska och efterklassiska latinska texter av olika slag, både prosa och poesi. – Huvudprinciperna för läsning av klassisk latinsk vers. – Fördjupning i latinets formlära och syntax. – Ett utökat latinskt basordförråd med referenser till andra språk. – Relevanta begrepp som behövs för att beskriva och analysera språket. – Det latinska språkets historia med tonvikt på latinets betydelse för utvecklingen av romanska språk. – Det romerska rikets historia, kultur och samhällsliv med utgångspunkt i de texter som läses. Hur texterna har påverkat senare tiders kulturer och samhällen. – Teman som är centrala i romersk litteratur, till exempel synen på livet, människan, historien och kärleken. Hur dessa teman har påverkat senare tiders litteratur och konst.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven läser, återger och tolkar huvudsakligt innehåll i latinska texter. Eleven läser latinsk text med godtagbart uttal. I arbetet med texterna använder eleven med viss säkerhet och i begränsad utsträckning den latinska grammatiken samt ett begränsat latinskt basordförråd. Eleven beskriver mycket enkla språkliga företeelser i de latinska texterna med hjälp av relevanta begrepp. Eleven identifierar exempel på, samt förklarar översiktligt, latinets inflytande på andra språk. Eleven visar godtagbara kunskaper om det romerska rikets historia, kultur och samhällsliv samt om hur den romerska kulturen har påverkat senare tiders kulturer.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven läser, återger och tolkar huvudsakligt innehåll och väsentliga detaljer i latinska texter. Eleven läser latinsk text med godtagbart uttal. I arbetet med texterna använder eleven med viss säkerhet den latinska grammatiken samt ett grundläggande latinskt basordförråd. Eleven beskriver enkla språkliga företeelser i de latinska texterna med hjälp av relevanta begrepp. Eleven identifierar exempel på, samt förklarar utförligt, latinets inflytande på andra språk. Eleven visar goda kunskaper om det romerska rikets historia, kultur och samhällsliv samt om hur den romerska kulturen har påverkat senare tiders kulturer.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven läser, återger och tolkar såväl helhet som detaljer i latinska texter. Eleven läser latinsk text med godtagbart uttal. I arbetet med texterna använder eleven med säkerhet den latinska grammatiken samt ett utökat latinskt basordförråd. Eleven beskriver enkla och mer komplexa språkliga företeelser i de latinska texterna med hjälp av relevanta begrepp. Eleven identifierar exempel på, samt förklarar utförligt och nyanserat, latinets inflytande på andra språk. Eleven visar mycket goda kunskaper om det romerska rikets historia, kultur och samhällsliv samt om hur den romerska kulturen har påverkat senare tiders kulturer.

type: foreskrift


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet låtskrivande i
gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet låtskrivande finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Låtskrivande

text: Musik finns i alla kulturer och berör oss såväl kroppsligt som tankemässigt och känslomässigt. Musik är en estetisk uttrycksform som har olika funktioner och betydelser för var och en av oss. Låtskrivande är en betydelsefull del av svensk export och när musik skapas sker det ofta med många människor inblandade. Ämnet låtskrivande behandlar den kreativa och konstnärliga processen att skriva och skapa låtar, från idé till färdig låt. Ämnet behandlar också olika samarbetsmetoder samt lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet låtskrivande ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i musik och förmåga att skapa och skriva musik, med låten som uttrycksmedel. Genom såväl teoretisk som praktisk undervisning ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om och färdigheter i låtskrivarprocesser, att gå från idé till färdig låt. Centralt i undervisningen är det egna kreativa skrivandet och skapandet av låtar, före och även under musikproduktionsprocessen. Undervisningen ska därför bidra till att eleverna utvecklar kreativitet och förståelse av samband mellan detalj och helhet. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att genom sina kunskaper om och färdigheter i musikämnen aktivt bidra till ett rikt kulturliv i samhället. För att kunna realisera sina idéer i praktisk handling ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera med andra låtskrivare, musiker och musikproducenter. För att utveckla det konstnärliga skapandet ska eleverna även ges möjlighet att analysera och tolka musik i olika former och att reflektera över och värdera sin egen och andras musikaliska produktion. Genom att arbeta med både musik och text i låtskrivande ska eleverna ges möjlighet att utveckla ett personligt uttryck med en hantverksmässig och konstnärlig kvalitet. Undervisningen ska ta fasta på att stärka elevernas motivation och självförtroende i musikskapandet och musikutövandet. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetsmiljöns betydelse och om lagar och andra bestämmelser inom musikområdet. Samarbetsförmåga och ansvarstagande för arbete i grupp är viktigt i låtskrivarprocesser och gemensamt musikskapande. Därför ska eleverna ges möjlighet att arbeta tillsammans med andra och efter givna ramar. Undervisningen ska betona en jämställd och inkluderande arbetsmiljö med utgångspunkt i tillit och trygghet. Undervisningen ska även lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågor, frågor om jämställdhet och vad som är ett klokt handlande i låtskrivande. Undervisningen ska varva teoretiska moment med praktiska och ge eleverna möjlighet att pröva olika metoder och verktyg i sin konstnärliga skapandeprocess.

text: Undervisningen i ämnet låtskrivande ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 2 – Kunskaper om musikgenrer och stildrag.

text: – Förmåga att skapa musik med ett konstnärligt uttryck. – Förmåga att skriva och bearbeta text till musik. – Förmåga att ta ansvar för eget och gemensamt arbete i låtskrivande. – Kunskaper om arbetsmiljö samt om lagar och andra bestämmelser vid musikskapande.

text: Nivåer i ämnet låtskrivande

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet ensemble, nivå 1 i ämnet instrument eller sång, nivå 1 i ämnet musik, nivå 1 i ämnet musikproduktion eller nivå 1 i ämnet musikteori. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: LATS1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet låtskrivande på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Låtars uppbyggnad, genrer och stildrag

text: – Låtens uppbyggnad, dess komponenter, form och struktur. – Melodins betydelse för låtens stil, däribland upprepningar och variationer samt melodins samspel med ackord och rytmer. – Hur text och melodi relaterar till och påverkar varandra och musikens känsla. – Olika musikstilars specifika stildrag.

text: Musikskapande och komposition

text: – Metoder och tekniker för låtskrivande i olika musikstilar. – Låtskrivande som ett konstnärligt uttryck. – Metoder för kreativt skapande i musik. – Komposition inom olika genrer med fokus på form, ackord och melodi samt taktart, tempo och rytmik. – Olika verktyg som hjälpmedel, till exempel användning av DAW (digital audio workstation).

text: Text till musik

text: – Skriftlig framställning av låttexter samt metoder för kreativt skrivande. – Hur innehåll, budskap och känsla kan förmedlas i text, till exempel utifrån teman. – Textens frasering, rytmik och flöde samt ord och ordens byggstenar, däribland stavelser och användning av synonymer. – Berättartekniska och stilistiska medel, däribland rim, liknelser och symbolik. – Tonsättning av färdig text, framställning av text till färdig melodi samt metoder för melodi- och textanpassning.

text: Samarbete och ramar

text: – Arbete efter givna ramar, till exempel teman, tid och olika samarbeten.

text: – Metoder för att komma i gång, fortsätta med och avsluta sitt skrivande. – Samarbete i låtskrivande och metoder för konstruktiv återkoppling på andras låtar samt bearbetning av egna låtar utifrån återkoppling. –

text: Upphovsrättslagen

text: , däribland hur rättigheter för låtar kan skyddas. – Arbetsmiljöfrågor för låtskrivare.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: LATS2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet låtskrivande på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Låtars uppbyggnad, genrer och stildrag

text: – Analys av låtars uppbyggnad, med fokus på melodi, rytmik och ackompanjemang, dels var för sig, dels hur de samverkar. – Analys av låtars text och melodi som inspiration till det egna skapandet. – Jämförelse av olika musikstilars specifika stildrag.

text: Musikskapande och komposition

text: – Metoder för låtskrivande i olika musikstilar eller vald stil. – Arbete med personligt och konstnärligt uttryck i låtskrivande. – Hur flera låtar kan kommunicera en konstnärlig helhet. – Kreativt skapande av musik, såväl i teori som praktik. – Komposition och grundläggande arrangering inom vald genre, med fokus på låtens uppbyggnad och stil. – Användning av relevanta verktyg och hjälpmedel för låtskrivande.

text: Text till musik

text: – Skriftlig framställan av låttexter och kreativt skrivande till musik. – Innehåll, budskap och känsla i text samt konkreta och abstrakta uttryck. – Textens frasering, rytmik och flöde samt ord och ordens byggstenar, däribland stavelser, användning av synonymer samt ordföljd. – Berättartekniska och stilistiska medel, däribland olika slags rim och symbolik. – Tonsättning av färdig text, framställning av text till färdig melodi samt melodi- och textanpassning inom valt område.

text: Samarbete och ramar

text: – Eget och gemensamt arbete efter givna ramar, till exempel samarbeten i uppdrag. – Metoder för avgränsande val i skrivarprocessen. – Samarbetsformer vid gemensamt skapande, till exempel över digitala plattformar. Konstruktiv återkoppling på andras låtar och bearbetning av egna låtar utifrån återkoppling. – Arbete med låtportfolio. –

text: Upphovsrättslagen

text: , till exempel vad gäller utgivning eller bearbetning av en redan utgiven låt och arbete med samplingar. Avtal mellan samarbetspartners vid gemensamt låtskrivande. – Arbetsmiljöfrågor för låtskrivare.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om musikgenrer och stildrag. Eleven skapar och skriver låtar av godtagbar musikalisk kvalitet och med ett konstnärligt uttryck. Eleven skriver och bearbetar låttexter med viss skicklighet och med i huvudsak fungerande språkanvändning. Eleven arbetar efter givna ramar och tar ansvar för sin roll i arbete med låtskrivande på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven redogör på ett godtagbart sätt för arbetsmiljöfrågor samt lagar och andra bestämmelser kopplat till låtskrivande.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om musikgenrer och stildrag. Eleven skapar och skriver låtar av god musikalisk kvalitet och med ett konstnärligt uttryck. Eleven skriver och bearbetar låttexter med god skicklighet och med fungerande språkanvändning. Eleven arbetar efter givna ramar och tar ansvar för sin roll i arbete med låtskrivande på ett fungerande sätt. Eleven redogör på ett utvecklat sätt för arbetsmiljöfrågor samt lagar och andra bestämmelser kopplat till låtskrivande.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om musikgenrer och stildrag. Eleven skapar och skriver låtar av mycket god musikalisk kvalitet och med ett konstnärligt uttryck. Eleven skriver och bearbetar låttexter med mycket god skicklighet och med väl fungerande språkanvändning.

text: Eleven arbetar efter givna ramar och tar ansvar för sin roll i arbete med låtskrivande på ett väl fungerande sätt. Eleven redogör på ett välutvecklat sätt för arbetsmiljöfrågor samt lagar och andra bestämmelser kopplat till låtskrivande.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet marknadsföring i
gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet marknadsföring finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Marknadsföring

text: Företagande och ett konkurrenskraftigt näringsliv är grundläggande förutsättningar för länders ekonomiska utveckling. Ämnet marknadsföring behandlar marknadsföringens betydelse för företagens utveckling, lönsamhet och varaktighet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet marknadsföring ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om marknadsföring av varor och tjänster samt om hur marknadsföring kan utformas utifrån analys av marknaden och ett företags förutsättningar. Framgångsrik marknadsföring är en viktig del i företagens utveckling och lönsamhet. Undervisningen ska därför ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om metoder inom marknadsföring. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller för företagens marknadsföring. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hur marknadsföring kan utformas med hänsyn tagen till etik och demokratiska värderingar samt till ekonomisk, miljömässig och social hållbarhet. Eleverna ska även ges möjlighet att reflektera över etiska frågor och över vad som är ett etiskt och omdömesgillt handlande inom marknadsföring. Kreativitet och idérikedom är av stor betydelse när det handlar om att utforma framgångsrik marknadsföring. Undervisningen ska därför stimulera elevernas kunskapssökande, kreativitet och vilja att omsätta idéer i praktisk handling. Därigenom ska undervisningen också bidra till elevernas personliga utveckling. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att använda relevant teknik som ett redskap för marknadsföring, presentation och dokumentation i företagsekonomiska sammanhang.

text: Undervisningen i ämnet marknadsföring ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om marknadsföring av varor och tjänster samt om hur marknadsföring kan utformas utifrån analys av marknaden och ett företags förutsättningar. – Kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller för företagens marknadsföring. – Kunskaper om hur marknadsföring kan utformas med hänsyn tagen till etik och hållbarhet. – Förmåga att använda metoder och teknik inom marknadsföring.

text: Nivåer i ämnet marknadsföring

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet företagsekonomi. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: MARK1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet marknadsföring på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Grundläggande begrepp inom marknadsföring, däribland sökmotormarknadsföring och sökmotoroptimering. – Teorier och tendenser inom området marknadsföring. – Marknads- och omvärldsanalys. Metoder och analysverktyg för marknadsinformation. – Marknadsplanens funktion och dess ingående delar. – Marknadsstrategier och kommunikationsstrategier. – Marknadsföring av varor och tjänster. I samband med det behandlas den betydelse som varaktiga relationer med kunder, leverantörer, anställda och andra intressenter har för ett företags affärsutveckling. – Intern och extern marknadskommunikation. – Lagar och andra bestämmelser som gäller för företags marknadsföring. – Hur marknadsföring kan utformas med hänsyn till etik och demokratiska värderingar samt till ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. Reflektion över frågor inom marknadsföring som rör etik, demokratiska värderingar och hållbarhet. – Informationssökning och kritisk granskning av information från olika typer av källor. – Vanligt förekommande kanaler, metoder och verktyg för digital och annan marknadsföring.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: MARK2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet marknadsföring på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Begrepp inom marknadsföring. – Interna och externa faktorer som påverkar ett företags marknadsföringsstrategi nationellt och internationellt. – Marknads- och omvärldsanalys. Metoder och analysverktyg för marknadsinformation. – Marknadsplanens funktion och dess ingående delar. – Faktorer bakom kundmönster och kundbeteenden. Hur en analys av dessa faktorer kan ligga till grund för beslut inom marknadsföring, däribland val av marknadsföringskanaler och utformning av marknadsföringsinsatser. – Marknadssegmentering i syfte att identifiera målgrupper att bearbeta för att därigenom kunna anpassa marknadsföring och försäljning och öka verksamhetens lönsamhet. – Lagar och andra bestämmelser som gäller för företags marknadsföring.

text: – Hur affärsidé, affärsmål, affärsstrategier, marknads- och säljplaner kan utformas utifrån analys av marknaden, målgruppen, kundbehoven och ett företags förutsättningar med hänsyn tagen till etik, hållbar utveckling och demokratiska värderingar. Reflektion över frågor inom marknadsföring som rör etik, demokratiska värderingar och hållbarhet. – Informationssökning och kritisk granskning av information från olika typer av källor. – Kanaler, metoder och verktyg för digital och annan marknadsföring samt hur resultaten av marknadsföring kan mätas och utvärderas.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om marknadsföring av varor och tjänster samt beskriver på ett godtagbart sätt hur marknadsföring kan utformas utifrån analys av marknaden och ett företags förutsättningar. Eleven visar godtagbara kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller för företags marknadsföring. Eleven redogör översiktligt för hur marknadsföring kan utformas med hänsyn tagen till etik och hållbarhet. Eleven använder metoder och teknik inom marknadsföring med viss säkerhet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om marknadsföring av varor och tjänster samt beskriver på ett utvecklat sätt hur marknadsföring kan utformas utifrån analys av marknaden och ett företags förutsättningar. Eleven visar goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller för företags marknadsföring. Eleven redogör utförligt för hur marknadsföring kan utformas med hänsyn tagen till etik och hållbarhet. Eleven använder metoder och teknik inom marknadsföring med säkerhet.

text: Betyget B

text: 4 Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om marknadsföring av varor och tjänster samt beskriver på ett välutvecklat sätt hur marknadsföring kan utformas utifrån analys av marknaden och ett företags förutsättningar. Eleven visar mycket goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller för företags marknadsföring. Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur marknadsföring kan utformas med hänsyn tagen till etik och hållbarhet. Eleven använder metoder och teknik inom marknadsföring med god säkerhet.


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet maskiner och teknisk utrustning inom naturbruk i  gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet maskiner och teknisk utrustning inom naturbruk finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Maskiner och teknisk utrustning inom naturbruk

text: Ämnet maskiner och teknisk utrustning inom naturbruk behandlar den tekniska utrustning som används för att utföra olika arbetsuppgifter inom naturbruk. Ämnet behandlar hur teknik och teknisk utveckling kan bidra till att den biologiska potentialen utnyttjas bättre. I ämnet ingår träning i att manövrera och köra maskiner med tillkopplade redskap för att utföra olika typer av arbeten samt körning av fordon på väg och trafikkunskap.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet maskiner och teknisk utrustning inom naturbruk ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att använda maskiner och teknisk utrustning på ett ändamålsenligt och säkert sätt. Den ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att söka kunskap om och använda tekniska lösningar för att utföra olika typer av arbete inom naturbruk på ett rationellt och effektivt sätt. Den ska också bidra till att eleverna utvecklar färdigheter i att manövrera maskiner med tillhörande redskap i samband med arbete och i trafiken, samt förmåga att tillämpa trafikregler. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om den tekniska utrustningens konstruktion, funktion och inställningsmöjligheter samt förmåga att vårda och underhålla teknisk utrustning. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta ergonomiskt. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att använda arbetsmetoder och arbetssätt som främjar hållbar utveckling ur ett ekonomiskt och miljömässigt perspektiv. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller arbete med maskiner och teknisk utrustning. Praktiska övningar och färdighetsträning ska ingå i undervisningen. Genom fältstudier och ett undersökande arbetssätt ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av hur maskiner och teknik kan bidra till effektiva och hållbara verksamheter inom naturbruk.

text: Undervisningen i ämnet maskiner och teknisk utrustning inom naturbruk ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att använda maskiner och teknisk utrustning för att utföra arbetsuppgifter inom naturbruk. – Förmåga att köra och manövrera maskiner och fordonskombinationer i trafik och i terräng. – Förmåga att vårda och underhålla maskiner och teknisk utrustning. – Förmåga att arbeta säkert och ergonomiskt samt ekonomiskt och miljömässigt hållbart. – Förmåga att arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Nivåer i ämnet maskiner och teknisk utrustning inom naturbruk

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MASK1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet maskiner och teknisk utrustning inom naturbruk på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Teknisk grund

text: – Användningsområden för olika maskiner och för teknisk utrustning inom något av naturbrukets verksamhetsområden. – Basmaskinens sammansättning och funktion, till exempel drivlina och hydraulsystem. – Motorbränslen, alternativa drivmedel och smörjmedel. – Daglig tillsyn, till exempel tvätt, laddning eller påfyllning av drivmedel, smörjmedel och spolarvätska.

text: Körning och arbete med maskiner och teknisk utrustning

text: – Körning av basmaskin med tillkopplade redskap för att genomföra förekommande arbetsuppgifter inom naturbruk. – Manövrering av fordon i övningsmiljö samt säkerhet i samband med körning på trafikerad väg och i närheten av djur. – Hur förarens beteende och säkerheten påverkas av bland annat medicin, alkohol och andra droger. – Tillämpning av trafikregler. – Användning av basmaskinens reglage samt tolkning av instrument. – Användning av tilläggsutrustning i samband med arbete, däribland frontkopplade samt dragna eller burna redskap. – Användning av instruktions- och handböcker vid körning och tillsyn.

text: Arbetsmiljö, säkerhetsfrågor och bestämmelser

text: – Inställning av förarplatsens utrustning för ergonomisk, effektiv och säker körning. – Ergonomi i samband med arbete med basmaskiner och teknisk utrustning. – Säkerhetskontroll inför användning av basmaskin och teknisk utrustning. – Bränsleekonomi och effektiv användning av maskiner. – Miljöhänsyn i samband med arbete med basmaskiner och teknisk utrustning. – Brandförebyggande åtgärder i samband med användning av basmaskiner. – Lagar och andra bestämmelser som gäller arbete och körning med basmaskiner och teknisk utrustning, till exempel miljölagstiftning, trafiklagstiftning och arbetsmiljölagstiftning.

text: Nivåkod: MASK2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet maskiner och teknisk utrustning inom naturbruk på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Teknisk grund

text: – Identifiering och val av maskiner och teknisk utrustning för olika typer av arbeten. – Komponenter och systemfunktioner för aktuella maskiner. – Tillsyn, underhåll och enklare reparationer av maskiner och teknisk utrustning, till exempel byte av lampor och säkringar. – Användning av verktyg och verkstadsmaskiner. – Tolkning av instruktions- och handböcker.

text: – Arbete med maskiner och teknisk utrustning för att genomföra förekommande arbetsuppgifter inom naturbruk. – Hur förarens beteende och säkerheten påverkas av stress, trötthet, förtäring av mat eller dryck eller användning av mediautrustning. – Till- och frånkoppling av tilläggsutrustning samt funktionskontroll. – Inställning och kalibrering av maskiner och teknisk utrustning, däribland digital teknik. – Körning av fordon på trafikerad väg. – Fältstudier för uppföljning av arbeten.

text: Arbetsmiljö, hållbarhet och säkerhetsfrågor

text: – Ergonomi och säkerhet i samband med arbete med aktuella maskiner och teknisk utrustning. – Säkerhetskontroll inför användning av aktuella maskiner och teknisk utrustning. – Ekonomisk och miljöanpassad körteknik för aktuella maskiner. – Bränsleekonomi och ekonomiska beräkningar. – Brandförebyggande åtgärder i samband med användning av aktuella maskiner. – Lagar och andra bestämmelser som gäller arbete och körning med aktuella maskiner och teknisk utrustning, till exempel miljölagstiftning, trafiklagstiftning och arbetsmiljölagstiftning.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: MASK3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet maskiner och teknisk utrustning inom naturbruk på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Teknisk grund

text: – Tekniska system för styrning, kontroll och datainsamling. – Komponenter och systemfunktioner för aktuella maskiner.

text: – Stabilitet och lyftförmåga samt belastningsgränser för olika maskiner. – Yrkesmässigt underhåll av maskiner och teknisk utrustning, däribland funktionskontroll, felsökning och enklare problemlösning med stöd av instruktionsböcker.

text: – Val av maskiner, teknisk utrustning och mekaniseringskedjor för olika ändamål. – Yrkesmässigt arbete med maskiner och teknisk utrustning inom området. – Hur driftsäkerhet, trafiksäkerhet och miljö påverkas av eftersatt tillsyn och underhåll. – Körteknik och praktisk arbetsmetodik inom ett eller flera fördjupningsområden, till exempel vallskörd, snöröjning, godshantering och plantering av stora träd. – Inställning och kalibrering av maskiner och teknisk utrustning för optimalt nyttjande i samband med olika typer av arbeten. – Körning av fordon och fordonskombinationer på trafikerad väg. – Tillämpning av trafikregler. – Fältstudier för uppföljning och utvärdering av arbetsresultat.

text: – Ergonomi och säkerhet i samband med arbete med aktuella maskiner och teknisk utrustning. – Säkerhetskontroll inför användning av aktuella maskiner och teknisk utrustning. – Ekonomisk och miljöanpassad körteknik för aktuella maskiner. – Maskinekonomi, maskinsamverkan och ekonomiska beräkningar. – Brandförebyggande åtgärder i samband med användning av aktuella maskiner. – Tillämpning av lagar och andra bestämmelser som gäller arbete och körning med aktuella maskiner och teknisk utrustning, till exempel miljölagstiftning, trafiklagstiftning och arbetsmiljölagstiftning.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven kör och manövrerar med viss skicklighet maskiner för att utföra arbetsuppgifter inom naturbruk. I arbetet styr och kontrollerar eleven med visst handlag tillkopplade redskap.

text: Eleven kör och manövrerar maskiner på väg och i terräng på ett säkert, riskmedvetet och miljömässigt sätt. Eleven vårdar och underhåller med viss skicklighet maskiner och teknisk utrustning. Eleven arbetar säkert och ergonomiskt med maskiner och teknisk utrustning. I arbetet väljer och använder eleven med viss säkerhet ekonomiskt och miljömässigt hållbara arbetssätt. Eleven arbetar och kör maskiner i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven kör och manövrerar med god skicklighet maskiner för att utföra arbetsuppgifter inom naturbruk. I arbetet styr och kontrollerar eleven med gott handlag tillkopplade redskap. Eleven kör och manövrerar maskiner på väg och i terräng på ett säkert, riskmedvetet och miljömässigt sätt. Eleven vårdar och underhåller med god skicklighet maskiner och teknisk utrustning. Eleven arbetar säkert och ergonomiskt med maskiner och teknisk utrustning. I arbetet väljer och använder eleven med säkerhet ekonomiskt och miljömässigt hållbara arbetssätt. Eleven arbetar och kör maskiner i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven kör och manövrerar med mycket god skicklighet maskiner för att utföra arbetsuppgifter inom naturbruk. I arbetet styr och kontrollerar eleven med mycket gott handlag tillkopplade redskap. Eleven kör och manövrerar maskiner på väg och i terräng på ett säkert, riskmedvetet och miljömässigt sätt. Eleven vårdar och underhåller med mycket god skicklighet maskiner och teknisk utrustning. Eleven arbetar säkert och ergonomiskt med maskiner och teknisk utrustning. I arbetet väljer och använder eleven med god säkerhet ekonomiskt och miljömässigt hållbara arbetssätt. Eleven arbetar och kör maskiner i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer.


text: Ämnesplanen för ämnet matematik – fortsättning finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Matematik – fortsättning

text: Matematiken har en flertusenårig historia med bidrag från många kulturer. Matematik – fortsättning behandlar derivator, integraler, komplexa tal och trigonometri. Derivator och integraler har varit avgörande för utveckling inom fysik och spelar i dag en viktig roll inom flera olika vetenskaper. Även komplexa tal och trigonometri spelar en viktig roll inom fysik och matematik. Ytterst handlar matematiken om att upptäcka mönster och formulera generella samband.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet matematik – fortsättning ska syfta till att eleverna utvecklar och fördjupar sina kunskaper i matematik, främst gällande derivata och integraler. Det innefattar att utveckla förståelse av begrepp och metoder som ger en grund för matematikintensiva studier på högskolenivå samt olika strategier för att lösa problem och använda matematik i olika sammanhang. Undervisningen ska innehålla hantering av avancerade uttryck samt bevisföring. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att fördjupa och bredda sina kunskaper i matematik samt utveckla sin nyfikenhet och kreativitet. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om matematikens betydelse och användning inom andra ämnen samt i ett yrkesmässigt, samhälleligt och historiskt sammanhang. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla sin förmåga att föra och följa matematiska resonemang och att kommunicera med olika uttrycksformer. Vidare ska undervisningen utmana eleverna och ge dem erfarenheter av matematikens logik, generaliserbarhet, kreativa kvaliteter och mångfacetterade karaktär. Undervisningen ska stärka elevernas tilltro till sin förmåga att använda matematik i olika sammanhang och ge utrymme åt problemlösning som både mål och medel. I undervisningen ska eleverna dessutom ges möjlighet att utveckla sin förmåga att använda digitala verktyg för att lösa problem samt fördjupa sitt matematikkunnande och utvidga de områden där matematikkunnandet kan användas. Undervisningen ska innehålla varierade arbetsformer och arbetssätt, där undersökande aktiviteter utgör en del.

text: Undervisningen i ämnet matematik – fortsättning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att använda och beskriva matematiska begrepp och samband mellan begrepp. – Förmåga att hantera procedurer och utföra rutinuppgifter utan och med verktyg. – Förmåga att analysera och lösa problem med hjälp av matematik. – Förmåga att tillämpa, formulera och utvärdera matematiska modeller. – Förmåga att föra och följa matematiska resonemang. – Förmåga att kommunicera matematik muntligt, skriftligt och i handling.

text: Nivåer i ämnet matematik – fortsättning

text: Nivå 1b, 100 poäng, som bygger på nivå 2a, nivå 2b eller nivå 2c i ämnet matematik. Betyg i matematik – fortsättning som omfattar nivå 1b kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg som omfattar nivå 1c. Nivå 1c, 100 poäng, som bygger på nivå 2a, nivå 2b eller nivå 2c i ämnet matematik. Betyg i matematik – fortsättning som omfattar nivå 1c kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg som omfattar nivå 1b. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1b eller 1c.

text: Nivå 1b, 100 poäng

text: Nivåkod: MATO1B00X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet matematik – fortsättning på nivå 1b ska behandla följande centrala innehåll:

text: Aritmetik, algebra och funktioner

text: – Begreppet rationella uttryck. Hantering av rationella uttryck. – Begreppet gränsvärde. Begreppen sekant, tangent, förändringshastighet, ändringskvot och derivata för en funktion. Grafiska och digitala metoder för att derivera funktioner. Villkor för deriverbarhet. – Motivering och hantering av deriveringsregler för potens- och exponentialfunktioner samt summor av dessa. Begreppen talet e och naturlig logaritm. – Begreppet andraderivata. Metoder för att lösa extremvärdesproblem. – Begreppet polynom och egenskaper hos polynomfunktioner. Metoder för att lösa enklare polynomekvationer. – Begreppen bestämd integral och primitiv funktion och sambandet mellan dessa. – Grafiska och digitala metoder för att bestämma integraler. – Motivering och hantering av metoder för att bestämma integraler för potens- och exponentialfunktioner samt summor av dessa. – Formulering och beräkning av integraler i enkla situationer. – Metoder för linjär optimering. – Begreppet geometrisk summa. Metoder för att bestämma geometriska summor.

text: Digitala verktyg

text: – Användning av digitala verktyg, även symbolhanterande, för att effektivisera beräkningar och komplettera metoder, till exempel vid ekvationslösning, derivering, integrering, hantering av algebraiska uttryck och problemlösning. – Användning av programmering som verktyg vid problemlösning, databearbetning eller tillämpning av numeriska metoder.

text: Problemlösning och tillämpningsområden

text: Nivå 1c, 100 poäng

text: Nivåkod: MATO1C00X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet matematik – fortsättning på nivå 1c ska behandla följande centrala innehåll:

text: Aritmetik, algebra och funktioner

text: – Begreppet absolutbelopp. – Begreppet rationella uttryck. Hantering av rationella uttryck. – Begreppet gränsvärde. Begreppen sekant, tangent, förändringshastighet, ändringskvot och derivata för en funktion. Grafiska och digitala metoder för att derivera funktioner. Villkor för deriverbarhet. – Motivering och hantering av deriveringsregler för potens- och exponentialfunktioner samt summor av dessa. Begreppen talet e och naturlig logaritm. – Begreppet andraderivata. Metoder för att lösa extremvärdesproblem. – Begreppet polynom och egenskaper hos polynomfunktioner. Metoder för att lösa enklare polynomekvationer. – Begreppen bestämd integral och primitiv funktion och sambandet mellan dessa. – Grafiska och digitala metoder för att bestämma integraler. – Motivering och hantering av metoder för att bestämma integraler för potens- och exponentialfunktioner samt summor av dessa. – Formulering och beräkning av integraler i enkla situationer.

text: Trigonometri

text: – Begreppet enhetscirkeln. Definition av trigonometriska begrepp utifrån enhetscirkeln. – Bevis och användning av cosinus-, sinus- och areasatsen.

text: Digitala verktyg

text: Problemlösning och tillämpningsområden

text: – Problemlösning med särskild utgångspunkt i utbildningens karaktär och samhällsliv, däribland frågeställningar som berör hållbar utveckling och hur matematik kan användas för kritisk granskning av fakta och påståenden. – Tillämpning och formulering av matematiska modeller i realistiska situationer. Utvärdering av matematiska modellers egenskaper och begränsningar. – Orientering om något ur matematikens historia, till exempel hur ett matematiskt begrepp utvecklats, matematikens roll i något historiskt skeende, en betydande person inom matematiken eller ett historiskt matematiskt problem.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: MATO2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet matematik – fortsättning på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Aritmetik, algebra och funktioner

text: – Begreppen imaginära enheten, komplexa tal och komplexa talplanet. Representation av komplexa tal i rektangulär och polär form. Metoder för beräkningar med komplexa tal, däribland beräkning av konjugat och absolutbelopp. – Metoder för att faktorisera polynom. Användning av faktorsatsen för att lösa polynomekvationer. – Metoder för att bestämma även komplexa lösningar till andragradsekvationer, potensekvationer och polynomekvationer. – Fördjupning av funktionsbegreppet, däribland sammansatta funktioner, logaritmfunktioner, linjära asymptoter och skissning av grafer för hand. – Motivering och hantering av deriveringsregler för logaritmfunktioner, sammansatta funktioner samt produkt och kvot av funktioner. – Användning av integraler i mer komplexa sammanhang, till exempel täthetsfunktioner, sannolikhetsfördelning, rotationsvolymer och beräkning av storheter.

text: Trigonometri

text: – Hantering av trigonometriska uttryck. Bevis och hantering av trigonometriska identiteter, däribland trigonometriska ettan och additionsformler. – Egenskaper hos trigonometriska funktioner, däribland period, amplitud och fasförskjutning. Metoder för att bestämma trigonometriska funktioner. Metoder för att lösa trigonometriska ekvationer. – Begreppet radian. – Motivering och hantering av deriveringsregler för sinus-, cosinus- och tangensfunktioner. – Motivering och hantering av metoder för att bestämma integraler för sinus- och cosinusfunktioner.

text: Digitala verktyg

text: Problemlösning och tillämpningsområden

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven använder och beskriver begrepp och samband mellan begrepp med godtagbar bredd och säkerhet. Eleven hanterar procedurer och utför rutinuppgifter med godtagbar bredd och säkerhet, både utan och med digitala verktyg. Eleven löser enkla problem inom nivåns olika områden och bedömer resultatens rimlighet. Eleven tillämpar och formulerar matematiska modeller i enkla uppgifter, samt utvärderar matematiska modellers egenskaper och begränsningar. Eleven för delvis underbyggda matematiska resonemang och följer enkla matematiska resonemang. Eleven kommunicerar matematik med symboler och andra representationer på ett i huvudsak fungerande sätt.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven använder och beskriver begrepp och samband mellan begrepp med god bredd och säkerhet. Eleven hanterar procedurer och utför rutinuppgifter med god bredd och säkerhet, både utan och med digitala verktyg. Eleven hanterar avancerade

text: uttryck med viss säkerhet.

text: Eleven löser relativt komplexa problem inom nivåns olika områden och bedömer resultatens rimlighet. Eleven tillämpar och formulerar matematiska modeller i relativt komplexa uppgifter, samt utvärderar matematiska modellers egenskaper och begränsningar. Eleven för relativt väl underbyggda matematiska resonemang, genomför enkla bevis och följer relativt avancerade matematiska resonemang. Eleven kommunicerar matematik med symboler och andra representationer på ett till stor del tydligt och korrekt sätt.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven använder och beskriver begrepp och samband mellan begrepp med mycket god bredd och säkerhet. Eleven hanterar procedurer och utför rutinuppgifter med mycket god bredd och säkerhet, både utan och med digitala verktyg. Eleven hanterar

text: avancerade uttryck med god säkerhet.

text: Eleven löser komplexa problem inom nivåns olika områden och bedömer resultatens rimlighet. Eleven tillämpar och formulerar matematiska modeller i komplexa uppgifter, samt utvärderar matematiska modellers egenskaper och begränsningar. Eleven för väl underbyggda matematiska resonemang, genomför bevis och följer avancerade matematiska resonemang. Eleven kommunicerar matematik med symboler och andra representationer på ett tydligt och korrekt sätt.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet matematik – fortsättning i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet matematik – fortsättning finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Matematik – fortsättning

text: Ämnets syfte

text: Nivåer i ämnet matematik – fortsättning

text: Nivå 1b, 100 poäng

text: Nivåkod: MATO1B00X

text: Centralt innehåll

text: Aritmetik, algebra och funktioner

text: Digitala verktyg

text: Problemlösning och tillämpningsområden

text: Nivå 1c, 100 poäng

text: Nivåkod: MATO1C00X

text: Centralt innehåll

text: Aritmetik, algebra och funktioner

text: Trigonometri

text: Digitala verktyg

text: Problemlösning och tillämpningsområden

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: MATO2C00X

text: Centralt innehåll

text: Aritmetik, algebra och funktioner

text: Trigonometri

text: Digitala verktyg

text: Problemlösning och tillämpningsområden

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: uttryck med viss säkerhet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: avancerade uttryck med god säkerhet.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet matematik – fördjupning i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet matematik – fördjupning finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Matematik – fördjupning

text: Matematiken har en flertusenårig historia med bidrag från många kulturer. Matematik – fördjupning behandlar differentialekvationer och diskret matematik. Ytterst handlar matematiken om att upptäcka mönster och formulera generella samband.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet matematik – fördjupning ska syfta till att eleverna utvecklar och fördjupar sina kunskaper i matematik, främst inom differentialekvationer, logik och diskret matematik. Det innefattar att utveckla förståelse av begrepp och metoder som ger en grund för matematikintensiva studier på högskolenivå samt olika strategier för att kunna lösa problem och använda matematik i olika sammanhang. Undervisningen ska innehålla hantering av avancerade uttryck samt bevisföring. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att fördjupa och bredda sina kunskaper i matematik samt utveckla sin nyfikenhet och kreativitet. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om matematikens betydelse och användning inom andra ämnen samt i ett yrkesmässigt, samhälleligt och historiskt sammanhang. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla sin förmåga att föra och följa matematiska resonemang och att kommunicera med olika uttrycksformer. Vidare ska undervisningen utmana eleverna och ge dem erfarenheter av matematikens logik, generaliserbarhet, kreativa kvaliteter och mångfacetterade karaktär. Undervisningen ska stärka elevernas tilltro till sin förmåga att använda matematik i olika sammanhang och ge utrymme åt problemlösning som både mål och medel. I undervisningen ska eleverna dessutom ges möjlighet att utveckla sin förmåga att använda digitala verktyg för att lösa problem samt fördjupa sitt matematikkunnande och utvidga de områden där matematikkunnandet kan användas. Undervisningen ska innehålla varierade arbetsformer och arbetssätt, där undersökande aktiviteter utgör en del.

text: Undervisningen i ämnet matematik – fördjupning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att använda och beskriva matematiska begrepp och samband mellan begrepp. – Förmåga att hantera procedurer och utföra rutinuppgifter utan och med verktyg. – Förmåga att analysera och lösa problem med hjälp av matematik. – Förmåga att tillämpa, formulera och utvärdera matematiska modeller. – Förmåga att föra och följa matematiska resonemang. – Förmåga att kommunicera matematik muntligt, skriftligt och i handling.

text: Nivåer i ämnet matematik – fördjupning

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 2 i ämnet matematik – fortsättning.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MATF1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet matematik – fördjupning på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Aritmetik, algebra och funktioner

text: – Begreppet differentialekvation och exempel på tillämpningar. Verifiering av lösningar till differentialekvationer. – Strategier för att ställa upp och tolka differentialekvationer. Digitala metoder för att lösa differentialekvationer. – Metoder för att lösa enklare linjära differentialekvationer av första och andra ordningen för hand.

text: Logik och diskret matematik

text: – Bevismetoder, däribland motsägelsebevis och induktionsbevis. – Representation av tal i olika talbaser. – Kongruens hos hela tal och metoder för kongruensräkning. – Begreppen permutation och kombination. Motivering och hantering av metoder för att bestämma antal permutationer och kombinationer. – Begreppet rekursion och rekursiva talföljder. – Begreppet mängd. Notationer i mängdlära och hantering av operationer på mängder.

text: Digitala verktyg

text: – Användning av digitala verktyg, även symbolhanterande, för att effektivisera beräkningar och komplettera metoder, till exempel vid ekvationslösning, derivering, integrering hantering av algebraiska uttryck och problemlösning. – Användning av programmering som verktyg vid problemlösning, databearbetning eller tillämpning av numeriska metoder.

text: Problemlösning och tillämpningsområden

text: – Problemlösning med särskild utgångspunkt i utbildningens karaktär och samhällsliv. – Omfångsrika problemsituationer som är relevanta för utbildningens karaktär, däribland problem som fördjupar kunskaper om integraler och derivata. – Tillämpning och formulering av matematiska modeller i realistiska situationer. Utvärdering av matematiska modellers egenskaper och begränsningar. – Orientering om något ur matematikens historia, till exempel hur ett matematiskt begrepp utvecklats, matematikens roll i något historiskt skeende, en betydande person inom matematik eller ett historiskt matematiskt problem.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven använder och beskriver begrepp och samband mellan begrepp med godtagbar bredd och säkerhet. Eleven hanterar procedurer och utför rutinuppgifter med godtagbar bredd och säkerhet, både utan och med digitala verktyg. Eleven löser enkla problem inom olika områden och bedömer resultatens rimlighet. Eleven tillämpar och formulerar matematiska modeller i enkla uppgifter, samt utvärderar matematiska modellers egenskaper och begränsningar. Eleven för delvis underbyggda matematiska resonemang och följer enkla matematiska resonemang. Eleven kommunicerar matematik med symboler och andra representationer på ett i huvudsak fungerande sätt.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: uttryck med viss säkerhet.

text: Eleven löser relativt komplexa problem inom olika områden och bedömer resultatens rimlighet. Eleven tillämpar och formulerar matematiska modeller i relativt komplexa uppgifter, samt utvärderar matematiska modellers egenskaper och begränsningar. Eleven för relativt väl underbyggda matematiska resonemang, genomför enkla bevis och följer relativt avancerade matematiska resonemang. Eleven kommunicerar matematik med symboler och andra representationer på ett till stor del tydligt och korrekt sätt.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: avancerade uttryck med god säkerhet.

text: Eleven löser komplexa problem inom olika områden och bedömer resultatens rimlighet. Eleven tillämpar och formulerar matematiska modeller i komplexa uppgifter, samt utvärderar matematiska modellers egenskaper och begränsningar. Eleven för väl underbyggda matematiska resonemang, genomför bevis och följer avancerade matematiska resonemang. Eleven kommunicerar matematik med symboler och andra representationer på ett tydligt och korrekt sätt.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet matematik –
specialisering B i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet matematik – specialisering B finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Matematik – specialisering B

text: Matematiken har en flertusenårig historia med bidrag från många kulturer. Ytterst handlar matematiken om att upptäcka mönster och formulera generella samband. I matematik – specialisering B behandlas ett eller flera valda områden där matematik används.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet matematik – specialisering B ska syfta till att eleverna utvecklar och fördjupar sin förmåga att använda matematik inom ett eller flera valda områden. Det innefattar att utveckla förståelse av specialiserade begrepp och metoder samt olika strategier för att kunna lösa problem och använda matematik i komplexa eller omfattande frågeställningar. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att fördjupa och bredda sina kunskaper i matematik samt utveckla sin nyfikenhet och kreativitet. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om matematikens betydelse och användning inom andra ämnen samt i ett yrkesmässigt, samhälleligt och historiskt sammanhang. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla sin förmåga att föra och följa matematiska resonemang och att kommunicera med olika uttrycksformer. Vidare ska undervisningen utmana eleverna och ge dem erfarenheter av matematikens logik, generaliserbarhet, kreativa kvaliteter och mångfacetterade karaktär. Undervisningen ska stärka elevernas tilltro till sin förmåga att använda matematik i olika sammanhang och ge utrymme åt problemlösning som både mål och medel. I undervisningen ska eleverna dessutom ges möjlighet att utveckla sin förmåga att använda digitala verktyg för att lösa problem samt fördjupa sitt matematikkunnande och utvidga de områden där matematikkunnandet kan användas. Undervisningen ska innehålla varierade arbetsformer och arbetssätt, där undersökande aktiviteter utgör en del. När så är lämpligt ska undervisningen ske i relevant praxisnära miljö och med verktyg som används inom karaktärsämnena.

text: Undervisningen i ämnet matematik – specialisering B ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att använda och beskriva matematiska begrepp och samband mellan begrepp. – Förmåga att hantera procedurer och utföra rutinuppgifter utan och med verktyg. – Förmåga att analysera och lösa problem med hjälp av matematik. – Förmåga att tillämpa, formulera och utvärdera matematiska modeller. – Förmåga att föra och följa matematiska resonemang. – Förmåga att kommunicera matematik muntligt, skriftligt och i handling.

text: Nivåer i ämnet matematik – specialisering B

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1b eller nivå 1c i ämnet matematik – fortsättning.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MASB1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet matematik – specialisering B på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Behandling av ett eller flera användningsområden för matematik inom utbildningens karaktär, till exempel statistiska metoder, avancerad sannolikhetslära, spelteori, avancerade optimeringsproblem, komplexa indexmått, matematik som grund för artificiell intelligens, avancerade riskkalkyler, finans- eller beräkningsmatematik. – Breddning eller fördjupning av matematiska begrepp, modeller, teorier, samband och metoder som är relevanta för ämnesområdet. – Problemlösning som omfattar begrepp och metoder relevanta för ämnesområdet, utan och med verktyg. – Omfångsrika problemsituationer som är relevanta för ämnesområdet. – Tillämpning och formulering av matematiska modeller som är relevanta för ämnesområdet.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven använder och beskriver begrepp och samband mellan begrepp med godtagbar bredd och säkerhet. Eleven hanterar procedurer och utför rutinuppgifter med godtagbar bredd och säkerhet, både utan och med digitala verktyg. Eleven löser enkla problem och bedömer resultatens rimlighet. Eleven tillämpar och formulerar matematiska modeller i enkla uppgifter, samt utvärderar matematiska modellers egenskaper och begränsningar. Eleven för delvis underbyggda matematiska resonemang och följer enkla matematiska resonemang. Eleven kommunicerar matematik med symboler och andra representationer på ett i huvudsak fungerande sätt.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven använder och beskriver begrepp och samband mellan begrepp med god bredd och säkerhet. Eleven hanterar procedurer och utför rutinuppgifter med god bredd och säkerhet, både utan och med digitala verktyg. Eleven hanterar avancerade

text: uttryck med viss säkerhet.

text: Eleven löser relativt komplexa problem och bedömer resultatens rimlighet. Eleven tillämpar och formulerar matematiska modeller i relativt komplexa uppgifter, samt utvärderar matematiska modellers egenskaper och begränsningar. Eleven för relativt väl underbyggda matematiska resonemang och följer relativt avancerade matematiska resonemang. Eleven kommunicerar matematik med symboler och andra representationer på ett till stor del tydligt och korrekt sätt.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven använder och beskriver begrepp och samband mellan begrepp med mycket god bredd och säkerhet. Eleven hanterar procedurer och utför rutinuppgifter med mycket god bredd och säkerhet, både utan och med digitala verktyg. Eleven hanterar

text: avancerade uttryck med god säkerhet.

text: Eleven löser komplexa problem och bedömer resultatens rimlighet. Eleven tillämpar och formulerar matematiska modeller i komplexa uppgifter, samt utvärderar matematiska modellers egenskaper och begränsningar. Eleven för väl underbyggda matematiska resonemang och följer avancerade matematiska resonemang. Eleven kommunicerar matematik med symboler och andra representationer på ett tydligt och korrekt sätt.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet matematik –
specialisering C i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet matematik – specialisering C finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Matematik – specialisering C

text: Matematiken har en flertusenårig historia med bidrag från många kulturer. Ytterst handlar matematiken om att upptäcka mönster och formulera generella samband. I matematik – specialisering C behandlas ett eller flera valda matematikområden eller områden där matematik används.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet matematik – specialisering C ska syfta till att eleverna utvecklar och fördjupar sina kunskaper inom ett eller flera utvalda matematiska områden. Det innefattar att utveckla förståelse av specialiserade begrepp och metoder samt olika strategier för att kunna lösa problem och använda matematik i komplexa eller omfattande frågeställningar. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att fördjupa och bredda sina kunskaper i matematik samt utveckla sin nyfikenhet och kreativitet. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om matematikens betydelse och användning inom andra ämnen samt i ett yrkesmässigt, samhälleligt och historiskt sammanhang. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla sin förmåga att föra och följa matematiska resonemang och att kommunicera med olika uttrycksformer. Vidare ska undervisningen utmana eleverna och ge dem erfarenheter av matematikens logik, generaliserbarhet, kreativa kvaliteter och mångfacetterade karaktär. Undervisningen ska stärka elevernas tilltro till sin förmåga att använda matematik i olika sammanhang och ge utrymme åt problemlösning som både mål och medel. Undervisningen ska innehålla varierade arbetsformer och arbetssätt, där undersökande aktiviteter utgör en del. När så är lämpligt ska undervisningen ske i relevant praxisnära miljö och med verktyg som används inom karaktärsämnena.

text: Undervisningen i ämnet matematik – specialisering C ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att använda och beskriva matematiska begrepp och samband mellan begrepp. – Förmåga att hantera procedurer och utföra rutinuppgifter. – Förmåga att analysera och lösa problem med hjälp av matematik. – Förmåga att föra och följa matematiska resonemang. – Förmåga att kommunicera matematik muntligt, skriftligt och i handling.

text: Nivåer i ämnet matematik – specialisering C

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 2 i ämnet matematik – fortsättning.

text: Nivåkod: MASC1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet matematik – specialisering C på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Behandling av ett eller flera matematikområden eller användningsområden för matematik inom utbildningens karaktär, till exempel statistiska metoder, avancerad sannolikhetslära, matematik som grund för artificiell intelligens, avancerade riskkalkyler, beräkningsmatematik, numeriska metoder, störnings- och osäkerhetsberäkningar, grafteori, differentialekvationer, logik, linjär algebra, analytisk geometri, gruppteori, talteori, diskret matematik eller matematikens kulturhistoria. – Breddning eller fördjupning av matematiska begrepp, teorier, samband och metoder som är relevanta för ämnesområdet. – Problemlösning som omfattar begrepp och metoder relevanta för ämnesområdet. – Omfångsrika problemsituationer som är relevanta för utbildningens karaktär.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven använder och beskriver begrepp och samband mellan begrepp med godtagbar bredd och säkerhet. Eleven hanterar procedurer och utför rutinuppgifter med godtagbar bredd och säkerhet. Eleven löser enkla problem och bedömer resultatens rimlighet. Eleven för delvis underbyggda matematiska resonemang och följer enkla matematiska resonemang. Eleven kommunicerar matematik med symboler och andra representationer på ett i huvudsak fungerande sätt.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven använder och beskriver begrepp och samband mellan begrepp med god bredd och säkerhet. Eleven hanterar procedurer och utför rutinuppgifter med god bredd och säkerhet. Eleven hanterar avancerade uttryck med viss säkerhet. Eleven löser relativt komplexa problem och bedömer resultatens rimlighet. Eleven för relativt väl underbyggda matematiska resonemang, genomför enkla bevis och följer relativt avancerade matematiska resonemang. Eleven kommunicerar matematik med symboler och andra representationer på ett till stor del tydligt och korrekt sätt.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven använder och beskriver begrepp och samband mellan begrepp med mycket god bredd och säkerhet. Eleven hanterar procedurer och utför rutinuppgifter med mycket god bredd och säkerhet. Eleven hanterar avancerade uttryck med god säker-

text: het.

text: Eleven löser komplexa problem och bedömer resultatens rimlighet. Eleven för väl underbyggda matematiska resonemang, genomför bevis och följer avancerade matematiska resonemang. Eleven kommunicerar matematik med symboler och andra representationer på ett tydligt och korrekt sätt.


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet kattkunskap i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet kattkunskap finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Kattkunskap

text: Ämnet kattkunskap behandlar hantering och skötsel av katter och deras vistelsemiljöer. Dessutom behandlas katters beteende och biologi samt djuretik, lagar och andra bestämmelser som reglerar yrkesmässigt arbete med katter.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet kattkunskap ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att utföra yrkesmässigt arbete med katter. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förståelse av katten som biologisk varelse. I detta ingår kunskaper om katters beteenden och behov, deras exteriör samt om näringsfysiologi. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar kunskaper om kattens ursprung och domesticering samt om olika kattraser och om avel av katter. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att ta ansvar och följa fasta rutiner i arbete med katter. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att hantera och sköta katter med utgångspunkt i djurets välfärd samt att sköta och underhålla utrustning och anläggningar. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla ansvarskänsla och förmåga att ta ställning i etiska frågor som gäller djurens hälsa och välfärd. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att främja god hälsa samt att förebygga skador och sjukdomar hos katter. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller i samband med yrkesmässigt arbete med katter samt förmåga att använda hållbara och säkra arbetsmetoder. Praktisk hantering av katter i olika livsstadier och i olika miljöer ska ingå i undervisningen. Genom observationer ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att iaktta och tolka katters beteende samt att förebygga och hantera beteendeproblem hos katter.

text: Undervisningen i ämnet kattkunskap ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om katters biologi, behov, beteenden och reproduktion samt om avel av katter. – Förmåga att planera arbetsuppgifter samt att sköta och hantera katter med utgångspunkt i djurets välfärd. – Förmåga att arbeta säkert och miljömässigt hållbart i enlighet med lagar och andra bestämmelser som rör yrkesmässigt arbete med katter.

text: Nivåer i ämnet kattkunskap

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: KATT1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet kattkunskap på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Biologisk grund

text: – Katters anatomi och fysiologi däribland exteriör och näringsfysiologi. – Kattraser, deras egenskaper och ursprung. – Katters naturliga beteende och mentala egenskaper samt olika beteendeproblem. – Kattens historia och domesticering. – Katters näringsbehov. – Foderlära, fodrets näringsinnehåll och kvalitet samt specifika foderbehov. – Val av foder och utfodring av katter. – Avel samt etiska aspekter kopplat till detta. – Kattens livscykel och vanliga hälsoproblem, skador och sjukdomar samt förebyggande åtgärder. – Zoonoser.

text: Arbetsuppgifter

text: – Daglig skötsel av katter däribland tillsyn, utfodring, rengöring och pälsvård. – Aktivering av katter samt miljöberikning för att stimulera naturliga beteenden. – Frivillig hantering i samband med vård och omsorgsuppgifter. – Etisk och säker hantering och träning av förvildade katter, till exempel socialiseringsträning. – Socialisering av kattungar. – Rutiner för att upptäcka förändringar i katters beteende. – Skötsel av anläggningar och utrustning inom olika verksamheter. – Resurseffektivitet och miljöhänsyn.

text: Arbetsmiljö, säkerhetsfrågor och bestämmelser

text: – Säker och stressfri hantering av katter. – Ergonomi i samband med aktuella arbetsuppgifter. – Hygien- och smittskyddsrutiner. – Olika kattorganisationer och deras verksamheter. – Djurskyddslagstiftning och andra bestämmelser som rör katthållning och hantering av katter.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för

text: betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om katters biologi, behov och beteenden. Eleven redogör översiktligt för avel och uppfödning av katter. Eleven observerar katter och identifierar med viss säkerhet tecken på normalt och avvikande beteende. Eleven redogör översiktligt för faktorer som bidrar till en god miljö för katter. Eleven följer arbetsinstruktioner och sköter samt hanterar med visst handlag katter på ett ansvarsfullt, etiskt och säkert sätt. Eleven sköter och hanterar med viss säkerhet anläggningar och utrustning. Eleven arbetar på ett säkert och miljömässigt hållbart sätt samt i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om katters biologi, behov och beteenden. Eleven redogör utförligt för avel och uppfödning av katter. Eleven observerar katter och identifierar med säkerhet tecken på normalt och avvikande beteende. Eleven redogör utförligt för faktorer som bidrar till en god miljö för katter. Eleven följer arbetsinstruktioner och sköter samt hanterar med gott handlag katter på ett ansvarsfullt, etiskt och säkert sätt. Eleven sköter och hanterar med säkerhet anläggningar och utrustning. Eleven arbetar på ett säkert och miljömässigt hållbart sätt samt i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om katters biologi, behov och beteenden. Eleven redogör utförligt och nyanserat för avel och uppfödning av katter. Eleven observerar katter och identifierar med god säkerhet tecken på normalt och avvikande beteende. Eleven redogör utförligt och nyanserat för faktorer som bidrar till en god miljö för katter. Eleven följer arbetsinstruktioner och sköter samt hanterar med mycket gott handlag katter på ett ansvarsfullt, etiskt och säkert sätt. Eleven sköter och hanterar med god säkerhet anläggningar och utrustning. Eleven arbetar på ett säkert och miljömässigt hållbart sätt samt i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer.


text: Ämnesplanen för ämnet matlagning finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Matlagning

text: Ämnet matlagning behandlar yrkesmässigt arbete med mat inom exempelvis restaurang och storkök. Ämnet behandlar grundläggande matlagningsmetoder och hur råvaror och olika processer påverkar slutproduktens egenskaper och kvalitet. Dessutom behandlas bestämmelser om hygien och arbetsmiljö vid matlagning.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet matlagning ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att yrkesmässigt laga mat med moderna och traditionella hantverksmetoder. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att planera, organisera och utföra arbetet samt att arbeta ergonomiskt. Undervisningen ska stimulera elevernas förmåga att skapa estetiskt och sensoriskt tilltalande maträtter och måltider samt nyfikenhet och lust att utvecklas inom området. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar förmåga att anpassa recept och menyer till näringsrekommendationer och specialkost. Dessutom ska undervisningen lägga en grund för elevernas förmåga att kommunicera och använda fackspråk i arbetet samt att serviceinriktat och lösningsfokuserat utföra arbetsuppgifter och möta gästers önskemål. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller hygien, arbetsmiljö, hållbarhet och säkerhet inom yrkesområdet. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kreativitet, problemlösnings- och initiativförmåga. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utföra arbetsuppgifter både individuellt och i samarbete med andra. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet och lust att lära samt ge dem möjlighet att reflektera över sitt arbete, hållbarhet och etiska frågor kopplat till yrket.

text: Undervisningen i ämnet matlagning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att planera och organisera arbetet efter situationens krav. – Förmåga att tillaga olika maträtter. – Förmåga att arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. – Förmåga att bemöta samt samarbeta och kommunicera med andra i samband med matlagning.

text: Nivåer i ämnet matlagning

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 200 poäng, som bygger på nivå 2. Nivå 4, 200 poäng, som bygger på nivå 3. Nivå 5, 200 poäng, som bygger på nivå 4.

text: Nivåkod: MATG1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet matlagning på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Planering och organisering av arbetet, däribland att ta fram, skära upp, markera och organisera råvaror efter recept och instruktioner. – Samband mellan svinn och ekonomi. – Skattning av vikt och volym. – Grundläggande matlagningsmetoder, däribland stekning, kokning, pochering, ångkokning, bryning, sautering, halstring, ugnsstekning, grillning och fritering. – Olika skärtekniker. – Kökets redskap och maskiner samt annan utrustning. Hur de används och hanteras på ett säkert sätt. – Tillagning av enklare maträtter, däribland soppor, äggrätter och kötträtter. – Olika grundsåser. – Vanligt förekommande allergi- och specialkost. – Enklare vegetarisk och vegansk kost. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland

text: arbetsmiljölagen

text: och livsmedelslagstiftning med tonvikt på hygien och hygienrutiner. – Säkerhet och ergonomi i arbetet. – Hållbarhets- och miljömärkningar. – Grundläggande fackspråk. – Samarbete, kommunikation och bemötande i kök.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: MATG2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet matlagning på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Planering och organisering av arbetet efter situationens krav. – Ekonomisk och miljömässig hantering av svinn och rester. – Tillagning av vanliga rätter, däribland fisk- och kötträtter samt vegetariska och veganska rätter. – Olika fonder och buljonger samt tillagning av ett urval av dessa. – Födoämnesintolerans, allergi och specialkost. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland livsmedelslagstiftning med tonvikt på hygien och hygienrutiner. – Säkerhet och ergonomi i arbetet. – Hållbarhetsfrågor som rör livsmedel. – Samarbete och kommunikation i arbetet. – Bemötande i olika situationer.

text: Nivåkod: MATG3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet matlagning på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Planering och organisering av arbetet, däribland varumottagning, uppplockning och korrekt förvaring av råvaror. – Kalkyler och prissättning. – Etiska, miljömässiga och ekonomiska val i arbetet. – Identifiering, behandling och hantering av råvaror samt smakmässiga aspekter vid tillagning. – Tillagning av vanligt förekommande kalla och varma rätter för restaurang, däribland olika lunchrätter. – Sallader, dressingar, kuvertbröd och torra kakor. – Anpassning av måltider till allergier och önskemål om specialkost och andra kostval. – Anpassning av måltider och tjänster utifrån individuella önskemål. – Lagar och andra bestämmelser inom området. – Säkerhet och ergonomi i arbetet. – Service, kommunikation och bemötande i samarbete med andra.

text: Nivå 4, 200 poäng

text: Nivåkod: MATG4000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet matlagning på nivå 4 ska behandla följande centrala innehåll: – Helheten i restaurangens organisation. Övergripande planering av arbetsuppgifterna, däribland att skriva en mise en place-lista eller motsvarande för att organisera och strukturera matlagningsmoment och förstå situationens krav. – Hantering av ett flertal beställningar från olika bord. – Etiska, miljömässiga och ekonomiska val i arbetet. – Krav på näringsriktighet vid matlagning i offentliga kök. Svenska näringsrekommendationer. – Näringsberäkningar av måltider. Näringsberäkningsprogram. – Vanligt förekommande allergi- och specialkost vid matlagning i offentliga kök. – Matlagning och arrangemang utifrån traditioner, teman eller koncept, till exempel klassiska och vanligt förekommande högtider, ceremoniella måltider eller tematisk matlagning. – Metoder och arbetssätt i storkök. – Arbete med flera simultana moment. – Klassiska och nyskapande maträtter i både restaurang och storkök. – Matlagning av rätter med flera olika komponenter utifrån givna tidsramar.

text: – Olika estetiska upplägg på tallrik. – Lagar och andra bestämmelser för yrkesmässigt arbete samt utförande och uppföljning av egenkontroll. – Säkerhet och ergonomi i arbetet. – Service, kommunikation och bemötande i samarbete med andra för att skapa en positiv helhetsupplevelse runt måltiden.

text: Nivå 5, 200 poäng

text: Nivåkod: MATG5000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet matlagning på nivå 5 ska behandla följande centrala innehåll: – Yrkesmässig planering och organisering av restaurangarbete. Långsiktig planering, däribland beställning av råvaror. – Etiska, miljömässiga och ekonomiska val i arbetet. – Matlagning och arrangemang utifrån trender, teman eller koncept. – Arbete med flera simultana moment med hänsyn till tempo, flöde och svinn. – Yrkesmässig matlagning i restaurang och storkök med hänsyn till tidsramar, beställningar och gästens önskemål. – Avancerade matlagningsmetoder, däribland sous vide, rökning, torkning och fermentering. – Skapande av avancerade maträtter och anrättningar under yrkesmässiga former, däribland avsmakningsmenyer. – Kreativt framtagande av recept, matsedlar och menyer för olika specialkost. – Yrkesmässig tillagning av specialkost. – Lagar och andra bestämmelser för yrkesmässigt arbete samt yrkesmässigt utförande och uppföljning av egenkontroll. – Säkerhet och ergonomi i arbetet. – Service och bemötande på ett yrkesmässigt sätt samt konstruktiv kommunikation och hantering av klagomål.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven planerar och organiserar arbetet på ett godtagbart sätt. Eleven tillagar med visst handlag olika maträtter.

text: Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven bemöter samt samarbetar och kommunicerar med andra på ett godtagbart sätt.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven planerar och organiserar arbetet på ett gott sätt. Eleven tillagar med gott handlag olika maträtter. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven bemöter samt samarbetar och kommunicerar med andra på ett gott sätt.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven planerar och organiserar arbetet på ett mycket gott sätt. Eleven tillagar med mycket gott handlag olika maträtter. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven bemöter samt samarbetar och kommunicerar med andra på ett mycket gott sätt.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet matlagning i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Matlagning

text: Ämnets syfte

text: Nivåer i ämnet matlagning

text: Nivåkod: MATG1000X

text: Centralt innehåll

text: arbetsmiljölagen

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: MATG2000X

text: Centralt innehåll

text: Nivåkod: MATG3000X

text: Centralt innehåll

text: Nivå 4, 200 poäng

text: Nivåkod: MATG4000X

text: Centralt innehåll

text: Nivå 5, 200 poäng

text: Nivåkod: MATG5000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet matlagning på nivå 5 ska behandla följande centrala innehåll: – Yrkesmässig planering och organisering av restaurangarbete. Långsiktig planering, däribland beställning av råvaror. – Etiska, miljömässiga och ekonomiska val i arbetet. – Matlagning och arrangemang utifrån trender, teman eller koncept. – Arbete med flera simultana moment med hänsyn till tempo, flöde och svinn. – Yrkesmässig matlagning i restaurang och storkök med hänsyn till tidsramar, beställningar och gästens önskemål. – Avancerade matlagningsmetoder, däribland sous vide, rökning, torkning och fermentering. – Skapande av avancerade maträtter och anrättningar under yrkesmässiga former, däribland avsmakningsmenyer. – Kreativt framtagande av recept, matsedlar och menyer för olika specialkoster. – Yrkesmässig tillagning av specialkost. – Lagar och andra bestämmelser för yrkesmässigt arbete samt yrkesmässigt utförande och uppföljning av egenkontroll. – Säkerhet och ergonomi i arbetet. – Service och bemötande på ett yrkesmässigt sätt samt konstruktiv kommunikation och hantering av klagomål.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A