fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title:
Föreskrifter
om upphävande av Skolverkets föreskrifter
(SKOLFS 2024:316) om ämnesplan för ämnet
makt, normer och kön i gymnasieskolan och inom
kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

type: stycke

text: JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

type: foreskrift


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet mobila maskiner –
system- och diagnosteknik i gymnasieskolan och
inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet mobila maskiner – system- och diagnosteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

type: paragraf

text: Mobila maskiner – system- och diagnosteknik

type: rubrik

text: Ämnet mobila maskiner – system- och diagnosteknik behandlar funktion samt felsökning, diagnos och reparationer i olika system i mobila maskiner.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet mobila maskiner – system- och diagnosteknik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om mobila maskiners olika el- och nätverkssystem och deras komponenter. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika system för drift av elektrifierade fordon och hybridfordon. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika förarstödsystem och hydrauliska hybridsystem i mobila maskiner. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att utföra felsökning, diagnos och reparationer i elsystem och elektroniska system i mobila maskiner. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda teknisk information och utrustning i samband med felsökning och reparationer. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta på ett kvalitetsmässigt och säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt inom felsökning, diagnos och reparationer som främjar ekonomisk och miljömässig hållbarhet. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla en yrkesidentitet och ett yrkesmässigt språk samt förmåga att kommunicera med såväl arbetskamrater som kunder. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förståelse för vikten av ett ansvarsfullt förhållningssätt gentemot kunden och kundens egendom. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att dokumentera och kvalitetssäkra arbetet samt reflektera över hur arbetsprocessen har påverkat resultatet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med uppgifter som återspeglar och förbereder för situationer som eleverna kan komma att möta i arbetslivet. Dessa uppgifter ska ge eleverna möjlighet att, såväl självständigt som tillsammans med andra, arbeta med problemlösning under laborativa former.

text: Undervisningen i ämnet mobila maskiner – system- och diagnosteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om mobila maskiners olika nätverkssystem och deras komponenter samt hur de samverkar och kommunicerar med varandra. – Kunskaper om olika förarstödssystem samt deras olika funktioner och användningsområden. – Kunskaper om hydrauliska hybridsystem, deras funktion och komponenter. – Kunskaper om olika system för eldrift och hybriddrift, deras uppbyggnad, funktion och komponenter.

text: – Förmåga att genomföra felsökning, diagnos och reparationer av elsystem och elektroniska system. – Förmåga att använda mät- och diagnosinstrument, elscheman och digitala informationssystem i samband med felsökning och komponentbyten. – Förmåga att arbeta och samarbeta på ett säkert, miljö- och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. – Förmåga att använda ett yrkesmässigt språk samt anpassa språket efter målgruppen.

text: Nivåer i ämnet mobila maskiner – system- och diagnosteknik

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 2 i ämnet mobila maskiner – reparations- och systemteknik. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MOBL1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet mobila maskiner – system- och diagnosteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Orientering om hur olika typer av nätverkssystem är uppbyggda i mobila maskiner, deras komponenter och hur de kommunicerar. – Orientering om olika typer av förarstödssystem och deras olika användningsområden på mobila maskiner, till exempel last- och grävsystem, system för satellitnavigering och produktionssystem. – Orientering om hydrauliska hybridsystem och deras komponenter samt om deras grundläggande arbetsfunktioner. – Orientering om delsystem och komponenter i olika el- och hybridfordons drivlinor. – Metoder för felkodshantering med stöd av fordonsinterna eller externa diagnosinstrument. – Metoder för riskidentifiering och riskanalys vid arbeten på tillkopplat högvoltssystem enligt fordonstillverkarens anvisningar och krav. – Felsökning och reparationer av system med hjälp av mät- och diagnosinstrument och teknisk information under laborativa former. – Säkerhetsmedvetet samt miljö- och kvalitetsmässigt arbete såväl självständigt som tillsammans med andra i enlighet med rutiner, lagar och andra bestämmelser. – Riskbedömning i samband med felsökning, diagnos och reparationer av elektrifierade fordon. – Användning av tekniska begrepp och uttryck på svenska och engelska samt yrkesmässig kommunikation med medarbetare och kunder.

text: Nivåkod: MOBL2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet mobila maskiner – system- och diagnosteknik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Metoder för funktionskontroller och diagnos av olika nätverkssystem samt deras komponenter. – Orientering om mobila maskiners olika typer av förarstödssystem, deras uppbyggnad, funktion och komponenter. – Komponenters funktion för energiåtervinning i hydrauliska hybridsystem. – Orientering om funktioner i styrsystem och komponenter i olika el- och hybridfordons drivlinor och hydraulsystem. – Metoder för att frånskilja och tillkoppla högvoltssystem i mobila maskiner. – Metoder för och genomförande av felsökning och diagnos i olika nätverkssystem samt deras komponenter. – Metoder för samt genomförande av felsökning, diagnos och reparationer i drift- och övervakningssystem och av deras komponenter. – Genomförande av frånkoppling och tillkoppling av högvoltsystem enligt fordonstillverkarens krav samt utförande av erforderliga mätningar med avsedda instrument för att fastställa status på systemet. – Felsökning och diagnos av olika system med hjälp av elscheman, teknisk information och mät- och diagnosinstrument samt reparationer av system enligt fordonstillverkarens anvisningar och krav. – Säkerhetsmedvetet samt miljö- och kvalitetsmässigt arbete såväl självständigt som tillsammans med andra i enlighet med rutiner, lagar och andra bestämmelser. – Riskbedömning i samband med felsökning, diagnos och reparationer av elektrifierade fordon. – Användning av tekniska begrepp och uttryck på svenska och engelska samt yrkesmässig kommunikation med medarbetare och kunder.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: MOBL3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet mobila maskiner – system- och diagnosteknik på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Kommunikation i olika nätverkssystem och deras komponenter samt metoder för systematiserad utläsning, analys och utvärdering av mätdata. – Metoder för kalibrering, justering och funktionsprovning av olika typer av förarstödssystem på mobila maskiner. – Metoder för funktionsprovning och justering av energiåtervinning i hydrauliska hybridsystem.

text: – Elektrifierade fordons energilagringssystem, batterikapacitet och externa laddningsmetoder. – Planering och utförande av komponentbyten i olika nätverkssystem. – Metoder för och genomförande av frånkoppling av drift- och övervakningssystem samt byte av elektriskt drivna komponenter, till exempel drivmotorer, AC-kompressorer, komponenter i värme- och kylsystem eller i servostyrning. – Felsökning, diagnos och analys av olika system samt genomförande av komponentbyten och reparationer med stöd av elscheman och teknisk information enligt fordonstillverkarens anvisningar och krav. – Säkerhetsmedvetet samt miljö- och kvalitetsmässigt arbete såväl självständigt som tillsammans med andra i enlighet med rutiner, lagar och andra bestämmelser. – Riskbedömning i samband med felsökning, diagnos och reparationer av fordon, däribland av elektrifierade fordon. – Användning av tekniska begrepp och uttryck på svenska och engelska samt yrkesmässig kommunikation med medarbetare och kunder.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om olika nätverkssystem och deras komponenter samt hur de samverkar och kommunicerar med varandra i mobila maskiner. Eleven visar godtagbara kunskaper om olika förarstödssystem och deras funktion samt deras användningsområden för mobila maskiner. Eleven visar godtagbara kunskaper om hydrauliska hybridsystem, deras funktion och komponenter i mobila maskiner. Eleven visar godtagbara kunskaper om olika system för eldrift och hybriddrift, deras uppbyggnad, funktion och komponenter. Eleven utför med viss säkerhet felsökning, diagnos och reparationer av elsystem och elektroniska system i bekanta situationer i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt utifrån fordonstillverkarens anvisningar och krav. Eleven använder med viss säkerhet elscheman och digitala informationssystem samt använder med visst handlag utrustning i samband med felsökning och reparationer. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som till-

text: sammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är godtagbart. Eleven kommunicerar med viss användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om olika nätverkssystem och deras komponenter samt hur de samverkar och kommunicerar med varandra i mobila maskiner. Eleven visar goda kunskaper om olika förarstödssystem och deras funktion samt deras användningsområden för mobila maskiner. Eleven visar goda kunskaper om hydrauliska hybridsystem, deras funktion och komponenter i mobila maskiner. Eleven visar goda kunskaper om olika system för eldrift och hybriddrift, deras uppbyggnad, funktion och komponenter. Eleven utför med säkerhet felsökning, diagnos och reparationer av elsystem och elektroniska system i bekanta situationer i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt utifrån fordonstillverkarens anvisningar och krav. Eleven använder med säkerhet elscheman och digitala informationssystem samt använder med gott handlag utrustning i samband med felsökning och reparationer. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är gott. Eleven kommunicerar med god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om olika nätverkssystem och deras komponenter samt hur de samverkar och kommunicerar med varandra i mobila maskiner. Eleven visar mycket goda kunskaper om olika förarstödssystem och deras funktion samt deras användningsområden för mobila maskiner. Eleven visar mycket goda kunskaper om hydrauliska hybridsystem, deras funktion och komponenter i mobila maskiner. Eleven visar mycket goda kunskaper om olika system för eldrift och hybriddrift, deras uppbyggnad, funktion och komponenter.

text: Eleven utför med god säkerhet felsökning, diagnos och reparationer av elsystem och elektroniska system i bekanta men även nya situationer i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt utifrån fordonstillverkarens anvisningar och krav. Eleven använder med god säkerhet elscheman och digitala informationssystem samt använder med mycket gott handlag utrustning i samband med felsökning och reparationer. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är mycket gott. Eleven kommunicerar med mycket god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.


text: Ämnesplanen för ämnet modedesign och sömnad finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Modedesign och sömnad

text: Klädmodet och efterfrågan på kläder förändras kontinuerligt och klädindustrin behöver ständigt anpassa tillverkningen utifrån efterfrågan. Centralt i ämnet modedesign och sömnad är tekniker, material och utrustning för konfektionssömnad och mönsterhantering vid design och tillverkning av kläder.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet modedesign och sömnad ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att utföra konfektionssömnad samt att använda alla steg i designprocessen från idé till färdigt klädesplagg. Det innebär att planera arbetet, välja lämpliga tekniker och material samt att tillverka plagg och redovisa arbetsprocess och resultat. Undervisningen ska också stimulera elevernas förmåga att utveckla hantverksmässiga färdigheter, idérikedom, personligt ansvarstagande, samarbetsförmåga, drivkraft och skaparglädje. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om sömnad, mode, design och formgivning samt färg-, form- och proportionslära. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att välja lämpliga material och sömnadstekniker utifrån den tänkta slutprodukten, med hänsyn till materialåtgång och miljö. Undervisningen ska dessutom leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda yrkets fackspråk för att kommunicera om arbetet samt att använda digitala verktyg i arbetet. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att tillämpa kunskaper om säkra och hållbara arbetssätt inom den textila branschen. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om villkor och utvecklingsmöjligheter inom branschen, både nationellt och internationellt. I undervisningen ska eleverna ges rika möjligheter att träna såväl sömnads- och konstruktionstekniker vid konfektionssömnad som experimentella arbetsmetoder. Eleverna ska också ges möjlighet att tillämpa sina teoretiska kunskaper om tekniker, design och passform samt om materialens olika egenskaper i det konstnärliga och hantverksmässiga arbetet.

text: Undervisningen i ämnet modedesign och sömnad ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att planera arbetet och använda olika sömnadstekniker vid skapande av kläder. – Förmåga att designa kläder samt att använda färg-, form- och proportionslära under skapandeprocessen. – Förmåga att dokumentera och utvärdera arbetsprocess och resultat samt att använda fackspråk. – Kunskaper om olika textila materials egenskaper och användningsområden. – Förmåga att hantera och underhålla maskiner och verktyg samt att arbeta säkert och hållbart. – Kunskaper om olika yrken och utvecklingsmöjligheter inom klädbran- 2 schen.

text: Nivåer i ämnet modedesign och sömnad

text: Nivå 1a1, 100 poäng. Betyg i modedesign och sömnad som omfattar nivå 1a1 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg som omfattar nivå 1b. Nivå 1a2, 100 poäng, som bygger på nivå 1a1. Betyg i modedesign och sömnad som omfattar nivå 1a2 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg som omfattar nivå 1b. Nivå 1b, 200 poäng. Betyg i modedesign och sömnad som omfattar nivå 1b kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg som omfattar nivå 1a1 eller 1a2. Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1a2 eller nivå 1b. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2. Nivå 4, 100 poäng, som bygger på nivå 3.

text: Nivå 1a1, 100 poäng

text: Nivåkod: MODD1A10X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modedesign och sömnad på nivå 1a1 ska behandla följande centrala innehåll: – Sömnadstekniker för tillverkning av enklare dam- och herrkläder, till exempel trikåplagg eller skjorta. – Traditionella tekniker för sömnad, design och mönsterförändring. – Hur en arbetsprocess kan planeras. – Hur måttagning och mönsteranpassning utförs för aktuella plagg. – Mönsterhantering och beräkning av materialåtgång för aktuella plagg. – Introduktion till designprocessen med utgångspunkt i aktuella plagg. – Formernas och proportionernas betydelse för en plaggskiss för aktuella plagg. – Hur form och proportioner används i skapandeprocessen. – Introduktion till begreppet klädkollektion. – Dokumentation samt utvärdering av arbetsprocess och resultat. – Facktermer, till exempel för kommunikation om planering, arbetsprocess och resultat för aktuella plagg. – Olika textila material och deras användningsområden. – Hur skötselråd tolkas. – Hantering och underhåll av aktuella maskiner och verktyg. – Hur arbetet utförs säkert och ergonomiskt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. – Källsortering av material. – Översiktligt om klädbranschens olika yrken, karriärvägar och utvecklingsmöjligheter nationellt.

text: Nivåkod: MODD1A20X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modedesign och sömnad på nivå 1a2 ska behandla följande centrala innehåll: – Sömnadstekniker för tillverkning av enklare dam- och herrkläder, till exempel byxor eller kjol. – Traditionella tekniker för sömnad, design och mönsterförändring. – Hur arbetsprocessen planeras. – Hur måttagning och mönsteranpassning utförs för aktuella plagg. – Mönsterhantering och beräkning av materialåtgång för aktuella plagg. – Introduktion till designprocessen, från idé till färdigt klädesplagg. – Formernas och proportionernas betydelse och uttryck för en plaggskiss för aktuella plagg. – Hur form och proportioner används i skapandeprocessen. – Introduktion till hur en klädkollektion skapas. – Hur moodboard kan användas för inspiration och dokumentation. – Dokumentation, till exempel med hjälp av portfolio. – Utvärdering av arbetsprocess och resultat. – Facktermer för kommunikation om planering, arbetsprocess och resultat för aktuella plagg. – Olika textila material, däribland deras egenskaper, användningsområden och ursprung. – Hur skötselråd tolkas. – Hantering och underhåll av aktuella maskiner och verktyg. – Ergonomiska och säkra arbetssätt, däribland användning av ergonomiska hjälpmedel. – Källsortering och återvinning av material. – Lagar och andra bestämmelser som reglerar klädbranschen, däribland arbetsvillkor. – Klädbranschens olika yrken, karriärvägar och utvecklingsmöjligheter nationellt.

text: Nivå 1b, 200 poäng

text: Nivåkod: MODD1B00X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modedesign och sömnad på nivå 1b ska behandla följande centrala innehåll: – Sömnadstekniker för tillverkning av olika enklare dam- och herrkläder, till exempel trikåplagg, skjorta, kjol eller byxor. – Traditionella tekniker för sömnad, design och mönsterförändring. – Hur arbetsprocessen planeras. – Hur måttagning och mönsteranpassning utförs för aktuella plagg. – Mönsterhantering och beräkning av materialåtgång för aktuella plagg. – Introduktion till designprocessen från idé till färdigt klädesplagg.

text: – Formernas och proportionernas betydelse och uttryck för en plaggskiss. – Hur form och proportioner används i skapandeprocessen. – Introduktion till hur en klädkollektion skapas. – Hur moodboard kan användas för inspiration och dokumentation. – Dokumentation, till exempel med hjälp av portfolio. – Utvärdering av arbetsprocess och resultat. – Facktermer för kommunikation om planering, arbetsprocess och resultat. – Olika textila material, däribland deras egenskaper, användningsområden och ursprung. – Hur skötselråd tolkas. – Hantering och underhåll av aktuella maskiner och verktyg. – Ergonomiska och säkra arbetssätt, däribland användning av ergonomiska hjälpmedel. – Källsortering och återvinning av material. – Lagar och andra bestämmelser som reglerar klädbranschen, däribland arbetsvillkor. – Klädbranschens olika yrken, karriärvägar och utvecklingsmöjligheter nationellt.

text: Nivå 2, 200 poäng

text: Nivåkod: MODD2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modedesign och sömnad på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Tekniker för konfektionssömnad vid produktion av olika dam- och herrkläder utifrån materialens egenskaper, med fokus på funktion, konstruktion och kvalitet, till exempel fodrade plagg. – Traditionella tekniker för sömnad, design och mönsterförändring. – Hur arbetsprocessen planeras. – Utförande av måttagning och framtagande av förslag på mönsteranpassning. – Mönsterhantering samt beräkning av material- och tidsåtgång. – Hur designprocessens olika delar ser ut från idé till färdigt klädesplagg. – Färgers, formers och proportioners betydelse vid modeteckning och hur detta påverkar planeringen av arbetet. – Hur moodboard, rit- och illustrationsprogram samt rörlig bild kan användas för inspiration och presentation. – Beskrivning, dokumentation och utvärdering av idéer, arbetsprocess och resultat. – Fackspråk vid kommunikation om planering, arbetsprocess och resultat. – Olika textila material och produkter, däribland materialens egenskaper, användningsområden och ursprung. – Hur skötselråd kan formuleras och tolkas. – Hantering och underhåll av maskiner och verktyg. – Säkert och hållbart arbetssätt. – Förebyggande systematiskt arbetsmiljöarbete.

text: – Modeindustrins miljöpåverkan, till exempel vid utsläpp från fabriker och transporter. – Källsortering och återvinning av material. – Lagar och andra bestämmelser som reglerar klädbranschen, däribland upphovsrätt. – Klädbranschens olika karriärvägar och utvecklingsmöjligheter nationellt och internationellt.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: MODD3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modedesign och sömnad på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Varierade sömnadsdetaljer vid konfektionssömnad av dam- och herrkläder utifrån materialens egenskaper, med fokus på funktion, konstruktion och kvalitet. – Traditionella och experimentella tekniker för sömnad, design och mönsterhantering, däribland drapering. – Planering av arbetsprocessen och utförande av måttagning och mönsteranpassning. – Beräkning av material- och tidsåtgång samt enkla kostnadskalkyler. – Designprocessen, från idé till en enklare kollektion av färdiga plagg. – Hur färger, former och proportioner påverkar uttrycket i en plaggskiss, i en modeteckning och vid planering av plagg och en enkel klädkollektion. – Dokumentation av arbetsprocessen och presentation av en enkel kollektion. – Utvärdering av både egna och andras arbetsprocesser och resultat. – Användning av fackspråk på svenska och engelska. – Tygkvaliteter och skötselråd. – Materials egenskaper, ursprung och miljöpåverkan. Skötsel av material. – Hantering och underhåll av aktuella maskiner och verktyg. – Förebyggande systematiskt arbetsmiljöarbete, däribland ergonomi och säkert arbetssätt. – Återanvändning av kläder för att skapa nya plagg, med fokus på form och proportioner. – Klädproduktion på ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbart sätt, till exempel återvinning av material och källsortering. – Hållbar konsumtion av kläder. – Lagar och andra bestämmelser som reglerar klädbranschen. – Olika karriärvägar. Planering av arbetsprov inför högre utbildning.

text: Nivåkod: MODD4000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modedesign och sömnad på nivå 4 ska behandla följande centrala innehåll: – Kombinerade sömnadstekniker och varierade sömnadsdetaljer vid konfektionssömnad av dam- och herrkläder utifrån materialens egenskaper, med fokus på funktion, konstruktion och kvalitet. – Traditionella och experimentella tekniker för sömnad, design och mönsterhantering. – Planering av arbetsprocessen och utförande av måttagning och mönsteranpassning. – Beräkning av material- och tidsåtgång samt kostnadsberäkning av plagg och kollektion. – Designprocessen, från idé till en kollektion av färdiga plagg. – Färgers, formers och proportioners betydelse vid plaggskiss och modeteckning samt planering av plagg och klädkollektion. – Dokumentation av arbetsprocessen och presentation av en kollektion. – Utvärdering av både egna och andras arbetsprocesser och resultat. – Användning av fackspråk på svenska och engelska. – Tygkvaliteter och skötselråd. – Materials egenskaper, ursprung och miljöpåverkan. Skötsel av material. – Hantering och underhåll av aktuella maskiner och verktyg. – Systematiskt arbetsmiljöarbete, däribland ergonomi och säkert arbetssätt. – Återanvändning av kläder för att skapa plagg enligt dagens mode, med fokus på form och proportioner. – Klädproduktion på ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbart sätt, till exempel genom återvinning av material. – Hållbar konsumtion av kläder. – Olika aspekter av hållbart mode. – Lagar och andra bestämmelser som reglerar klädbranschen. – Planering och utförande av arbetsprov inför val av karriärväg.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven planerar arbetet samt använder olika sömnadstekniker med visst handlag. Eleven skapar kläder av godtagbar teknisk och estetisk kvalitet. 7

text: Eleven designar plagg med viss säkerhet och använder med viss skicklighet färg-, form- och proportionslära i sitt skapande. Eleven gör en enkel dokumentation och utvärdering av sitt arbete och ger förslag på hur arbetet kan utvecklas. Dessutom använder eleven facktermer i sin kommunikation. Eleven visar godtagbara kunskaper om materials egenskaper och användningsområden. Eleven hanterar och underhåller maskiner och verktyg på ett godtagbart sätt. Dessutom arbetar eleven säkert samt ekonomiskt och miljömässigt hållbart. Eleven visar godtagbara kunskaper om yrken och utvecklingsmöjligheter inom klädbranschen.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven planerar arbetet samt använder olika sömnadstekniker med gott handlag. Eleven skapar kläder av god teknisk och estetisk kvalitet. Eleven designar plagg med säkerhet och använder med god skicklighet färg-, form- och proportionslära i sitt skapande. Eleven gör en noggrann dokumentation och utvärdering av sitt arbete och ger förslag på hur arbetet kan utvecklas. Dessutom använder eleven facktermer i sin kommunikation. Eleven visar goda kunskaper om materials egenskaper och användningsområden. Eleven hanterar och underhåller maskiner och verktyg på ett gott sätt. Dessutom arbetar eleven säkert samt ekonomiskt och miljömässigt hållbart. Eleven visar goda kunskaper om yrken och utvecklingsmöjligheter inom klädbranschen.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven planerar arbetet samt använder olika sömnadstekniker med mycket gott handlag. Eleven skapar kläder av mycket god teknisk och estetisk kvalitet. Eleven designar plagg med god säkerhet och använder med mycket god skicklighet färg-, form- och proportionslära i sitt skapande. Eleven gör en noggrann och utförlig dokumentation och utvärdering av sitt arbete och ger förslag på hur arbetet kan utvecklas. Dessutom använder eleven facktermer i sin kommunikation. Eleven visar mycket goda kunskaper om materials egenskaper och användningsområden.

text: Eleven hanterar och underhåller maskiner och verktyg på ett mycket gott sätt. Dessutom arbetar eleven säkert samt ekonomiskt och miljömässigt hållbart. Eleven visar mycket goda kunskaper om yrken och utvecklingsmöjligheter inom klädbranschen.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet modedesign och sömnad i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Modedesign och sömnad

text: Ämnets syfte

text: Nivåer i ämnet modedesign och sömnad

text: Nivå 1a1, 100 poäng. Betyg i modedesign och sömnad som omfattar nivå 1a1 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg som omfattar nivå 1b. Nivå 1a2, 100 poäng, som bygger på nivå 1a1. Betyg i modedesign och sömnad som omfattar nivå 1a2 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg som omfattar nivå 1b. Nivå 1b, 200 poäng. Betyg i modedesign och sömnad som omfattar nivå 1b kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg som omfattar nivå 1a1 eller 1a2. Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1a2 eller 1b. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2. Nivå 4, 100 poäng, som bygger på nivå 3.

text: Nivå 1a1, 100 poäng

text: Nivåkod: MODD1A10X

text: Centralt innehåll

text: Nivåkod: MODD1A20X

text: Centralt innehåll

text: Nivå 1b, 200 poäng

text: Nivåkod: MODD1B00X

text: Centralt innehåll

text: Nivå 2, 200 poäng

text: Nivåkod: MODD2000X

text: Centralt innehåll

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: MODD3000X

text: Centralt innehåll

text: Nivåkod: MODD4000X

text: Centralt innehåll

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


title:
Föreskrifter
om upphävande av Skolverkets föreskrifter
(SKOLFS 2024:443) om ämnesplan för ämnet
makt, normer och kön i anpassade gymnasieskolan
och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad
utbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet motor- och röjmotorsåg i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet motor- och röjmotorsåg finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Motor- och röjmotorsåg

text: Ämnet motor- och röjmotorsåg behandlar konstruktion, service och periodisk kontroll samt arbete med både motorsåg och röjmotorsåg. Motorsåg och röjmotorsåg används inom naturbruket vid arbete med skogsvård och avverkning i skogen, vid skötsel och underhåll inom naturvård och landskapsvård samt vid skötsel och underhåll av utemiljöer.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet motor- och röjmotorsåg ska syfta till att eleverna utvecklar färdigheter i att arbeta med motorsåg och röjmotorsåg. Den ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att planera och genomföra arbetsuppgifter med motorsåg och röjmotorsåg inom skogsbruk och naturvård på ett yrkesmässigt sätt. I detta ingår att göra bedömningar av situationen på platsen och välja lämpliga strategier och arbetsmetoder samt att lösa problem. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att tolka arbetsinstruktioner samt följa upp och redovisa utfört arbete. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar förmåga att utföra service och reparationer av motorsågar och röjmotorsågar. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om säkerhet och ergonomi i samband med arbete med motorsåg och röjmotorsåg samt förmåga att bedöma risker och förebygga olycksfall. Genom praktiska övningar med motorsåg och röjmotorsåg i olika arbetssituationer ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta på ett yrkesmässigt sätt samt i enlighet med de branschkrav som finns för säker hantering av motorsåg och röjmotorsåg.

text: Undervisningen i ämnet motor- och röjmotorsåg ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att planera och genomföra arbetsuppgifter med motorsåg och röjmotorsåg samt att bedöma arbetsresultatet. – Förmåga att utföra service och reparationer av motorsågar och röjmotorsågar. – Förmåga att arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området samt att bedöma risker och förebygga olycksfall.

text: Nivåer i ämnet motor- och röjmotorsåg

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: MOTO1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet motor- och röjmotorsåg på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Teknisk grund

text: – Motor- och röjmotorsågens konstruktion, funktion och säkerhetsanordningar. – Underhåll av motor- och röjmotorsågar, däribland demontering och montering av kedja, svärd och röjsågsklinga. – Filning och kontroll av motorsågskedja och röjsågsklinga.

text: Arbete med motorsåg

text: – Planering och genomförande av trädfällning av träd av varierande storlek. Val av brytmån, sågning av riktskär och fällskär samt fällning. – Användning av vanliga fällhjälpmedel, till exempel brytjärn och kilar. – Kvistning och aptering av fällda träd med utgångspunkt från säkerhet och ergonomi. – Arbetsmetoder och risker med fastfällda träd och stammar i spänn. – Användning och underhåll av lyftsax, lyftkrok och måttband. – Metoder för bedömning av arbetsresultat samt fältstudier.

text: Arbete med röjmotorsåg

text: – Planering och genomförande av arbetsuppgifter med röjmotorsåg. – Arbetsteknik vid arbete med röjmotorsåg, till exempel riktad fällning, nedtagning av hängande träd, buketter, lutande träd och röjningsarbete vid ledningsgator. – Grundläggande planering av röjningstrakt och uppföljning av arbete med röjmotorsåg. – Metoder för bedömning av arbetsresultat samt fältstudier.

text: Arbetsmiljö och säkerhet

text: – Miljö- och säkerhetsföreskrifter vid arbete med motor- och röjmotorsåg. – Riskmoment vid trädfällning och upparbetning med motorsåg samt förebyggande åtgärder. – Risker vid arbete med trädbeskärning och arbete från plattform. – Riskmoment vid arbete med röjmotorsåg samt förebyggande åtgärder. – Första hjälpen. – Användning av skyddsutrustning vid arbete med motor- och röjmotorsåg. – Lagar och andra bestämmelser som gäller arbete med motor- och röjmotorsåg.

text: Nivåkod: MOTO2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet motor- och röjmotorsåg på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Teknisk grund

text: – Service och underhåll enligt tillverkarens instruktioner.

text: Arbete med motorsåg

text: – Detaljplanering och tolkning av givna arbetsinstruktioner. – Yrkesmässigt arbete med motorsåg. – Arbetsmetoder och hjälpmedel vid svårfällda träd, till exempel vid framåtlut, bakåtlut, vind, röta och torra träd. – Arbete i stormfälld skog. – Arbetsmetoder och hjälpmedel vid nedtagning av fastfällt träd. – Natur- och kulturmiljövård i samband med fällning. – Uppföljning och rapportering av arbetsresultat.

text: Arbete med röjmotorsåg

text: – Detaljplanering och tolkning av givna arbetsinstruktioner. – Yrkesmässigt arbete med röjmotorsåg. – Natur- och kulturmiljövård i samband med röjning. – Uppföljning och rapportering av arbetsresultat.

text: Arbetsmiljö och säkerhet

text: – Miljö- och säkerhetsföreskrifter vid svåra arbetsmoment med motorsåg och röjmotorsåg. – Risker vid svåra arbetsmoment med motorsåg och röjmotorsåg samt förebyggande åtgärder. – Första hjälpen. – Ansvar och säkerhet vid arbete utmed fastigheter, vägar och ledningar. – Lägesangivelser för arbetsplatser och kontaktmöjligheter vid ensamarbete.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven planerar och genomför arbetsuppgifter med motorsåg och röjmotorsåg på ett säkert sätt. I arbetet värderar eleven situationen och förutsättningarna på platsen och gör enkla bedömningar av lämpliga arbetsmetoder. Ele-

text: ven löser de problem som uppstår med enkla strategier. När arbetet är utfört gör eleven en enkel bedömning av arbetsresultatet. Eleven utför med visst handlag service och reparationer av motorsågen och röjmotorsågen. Eleven arbetar i enlighet med aktuella säkerhetsföreskrifter, lagar och andra bestämmelser, samt gör enkla riskbedömningar och förebygger olycksfall.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven planerar och genomför arbetsuppgifter med motorsåg och röjmotorsåg på ett säkert sätt. I arbetet värderar eleven situationen och förutsättningarna på platsen och gör välgrundade bedömningar av lämpliga arbetsmetoder. Eleven löser de problem som uppstår med utvecklade strategier. När arbetet är utfört gör eleven en välgrundad bedömning av arbetsresultatet. Eleven utför med gott handlag service och reparationer av motorsågen och röjmotorsågen. Eleven arbetar i enlighet med aktuella säkerhetsföreskrifter, lagar och andra bestämmelser, samt gör välgrundade riskbedömningar och förebygger olycksfall.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven planerar och genomför arbetsuppgifter med motorsåg och röjmotorsåg på ett säkert sätt. I arbetet värderar eleven situationen och förutsättningarna på platsen och gör välgrundade och nyanserade bedömningar av lämpliga arbetsmetoder. Eleven löser de problem som uppstår med välutvecklade strategier. När arbetet är utfört gör eleven en välgrundad och nyanserad bedömning av arbetsresultatet. Eleven utför med mycket gott handlag service och reparationer av motorsågen och röjmotorsågen. Eleven arbetar i enlighet med aktuella säkerhetsföreskrifter, lagar och andra bestämmelser, samt gör välgrundade och nyanserade riskbedömningar och förebygger olycksfall.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet mur- och putsverk i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet mur- och putsverk finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Mur- och putsverk

text: Ämnet mur- och putsverk behandlar murning, putsning och arbeten med olika utsmyckningar på byggnadsverk. Det behandlar även murverks- och putsarbeten med olika typer av eldstäder. Arbetet utförs ofta som en del i en större helhet i byggprocessen. Därför är hänsynstagande till andra aktörer och övergripande planer en viktig del i arbetet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet mur- och putsverk ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att utföra isoleringsarbete vid skalmurning och vid olika isolerputssystem samt förbandsmurning med murblock, tegel och sandsten. Den ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att utföra montering av murkramlor och armering. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att utföra såväl manuell som maskinell slamning med puts. Genom att väcka elevernas nyfikenhet för olika arbetsområden inom husbyggnad ska undervisningen bidra till elevernas möjlighet att själva forma sin framtid. Undervisningen ska dessutom ge eleverna möjlighet att utveckla kreativitet, problemlösnings- och initiativförmåga. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet samt förmåga att söka information i aktuella regelverk. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att tolka ritningar och följa instruktioner samt planera och organisera arbetsuppgifter. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att välja och hantera material samt använda och vårda verktyg och maskiner. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta med hänsyn till ergonomi, hälsa och säkerhet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt som främjar en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling samt om branschens ansvar för hållbart byggande. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om yrkesrollen och vikten av ansvarstagande på arbetsplatsen. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att förhålla sig kritiskt till attityder och värderingar på arbetsplatsen. Eleverna ska ges rikligt med tillfällen att använda fackspråk. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera och samverka med såväl arbetskamrater som kunder på både svenska och engelska. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att föra värderande diskussioner om utförda arbeten utifrån såväl kvalitetskontroll som genomförande. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att dokumentera och kvalitetssäkra arbetet samt reflektera över hur arbetsprocessen har påverkat resultatet. I undervisningen ska teoretiska och praktiska kunskaper vävas samman till en helhet för eleverna. Undervisningen ska bedrivas med metoder, verktyg och maskiner som är tidsenliga och ergonomiskt anpassade samt organi-

text: seras så att eleverna får möjlighet att utföra sina uppgifter både individuellt och i samarbete med andra.

text: Undervisningen i ämnet mur- och putsverk ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om arbetsprocesser och metoder inom murning och putsning. – Förmåga att planera, utföra, dokumentera och utvärdera arbetsuppgifter inom murning och putsning. – Förmåga att välja och hantera material samt använda och vårda verktyg och maskiner. – Förmåga att arbeta säkert i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet. – Förmåga att samverka och kommunicera samt använda fackspråk.

text: Nivåer i ämnet mur- och putsverk

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 2 i ämnet husbyggnad. Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 200 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MURO1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet mur- och putsverk på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Murnings- och putsningsprocessen

text: – Olika typer av mur- och putsverk i byggnadskonstruktioner, deras funktion och uppbyggnad, till exempel grundmurar samt mur- och putsverk på fasad. – Mur- och putsverk i byggkonstruktioner, historiskt och i nutid. – Bygghandlingar och referensverk för metoder och materialval inom mur- och putsverksarbeten, däribland Boverkets byggregler (BBR) och AMA (Allmän material- och arbetsbeskrivning). – Vanligt förekommande arbetsprocesser med olika murstenar i byggnadskonstruktioner, till exempel med lättbetongsten, murblock och murstenar. – Olika metoder för montering av fästelement för förankring av mur- och putsverk i byggdelar och stommar samt armeringens funktion i murverkskonstruktioner. – Branschens ansvar för att främja ett hållbart byggande.

text: Planering och utförande

text: – Tolkning av ritningar, arbetsbeskrivningar, utförande- och toleranskrav. – Metoder för att identifiera felkällor i arbetsprocessen. – Planering för att lösa arbetsuppgifter i enlighet med branschkrav. – Byggtekniska beräkningar av volym, area och materialåtgång. – Olika metoder för dammbindning vid mur- och putsverksarbeten.

text: – Grundläggande murning, till exempel blockmurning av grundmurar. – Slamnings- och putsningsarbeten, till exempel av grundmurar. – Isolerings-, förseglings- och tätskiktsarbeten, till exempel av grundmurar och byggnadsstommar. – Täckning och skydd av mur- och putsverk. – Bilnings- och skrotningsarbeten samt spräckande arbeten i betong och murverk. – Problemlösning i samband med arbetsuppgifterna. – Dokumentation och egenkontroll före, under och efter utfört arbete. – Värdering av utfört arbete och användning av utvärderingar i förbättringsarbete.

text: Hantering av material och utrustning

text: – Cirkulära arbetsmetoder, till exempel hur produkter och material används, återanvänds och återvinns i flera livscykler och på så sätt bidrar till att minska klimatutsläppen och uttaget av naturresurser. – Val, blandning och användning av olika typer av mur- och putsbruk utifrån användningsområde och i enlighet med anvisningar och säkerhetsdatablad. – Val och användning av fästelement för förankring av mur- och putsverk i byggdelar. – Val, hantering och användning av mursten utifrån användningsområde, bygghandlingar och i enlighet med anvisningar. – Val, användning och vård av lämpliga verktyg, maskiner och mätverktyg för mur- och putsverksarbete samt hantering och användning av digitala hjälpmedel i arbetsprocessen. – Val av metod för en ergonomisk materialhantering, till exempel lyftteknik och användande av olika lyft- och transporthjälpmedel.

text: Säkerhet

text: Arbetsmiljölagen

text: och hur den reglerar arbetsmiljön och samverkan. – Arbetsmiljöverkets föreskrifter och allmänna råd som gäller ställningar, arbetsplattformar och användning av lyftanordningar. – Riskbedömningar i det dagliga arbetet, däribland av risker för tillbud och olycksfall samt kemiska hälsorisker och risker med felaktiga arbetsställningar. – Användning av personlig skyddsutrustning och ergonomiska hjälpmedel, till exempel för att minska påverkan av buller, damm, vibrationer och felaktiga arbetsställningar. – Åtgärder för att skydda person, verktyg och material mot fall vid arbeten på höjd och från ställningar. – Ansvarstagande i yrkesrollen och på byggarbetsplatsen, till exempel för säkerhet och arbetsmiljö. – Förebyggande brandskydd och elsäkerhet. – Tillträdes- och utrymningsvägar på arbetsplatsen. – Nödlägesrutiner och första hjälpen vid krissituationer och olycksfall.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Fackspråk inom yrkesområdet och engelska fackuttryck för vanligt förekommande verktyg, maskiner och arbetsmoment.

text: – Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland attityder och värderingar samt språkbruk. – Samverkan och kommunikation på arbetsplatsen samt med kund och beställare.

text: Nivå 2, 200 poäng

text: Nivåkod: MURO2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet mur- och putsverk på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Murnings- och putsningsprocessen

text: – Olika typer av arbetsprocesser och metoder med grundmurar, skalmurning och putsning. – Varsamhetskrav i samband med ombyggnation och restaurering av äldre byggnader, till exempel byggnaders tekniska, historiska, kulturhistoriska, miljömässiga och konstnärliga värden. – Bygghandlingars funktion i byggprocessen, däribland byggnadstekniska konsekvenser av att inte följa bygghandlingar, riktlinjer och rekommendationer. – Energieffektiva byggmetoder. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland Boverkets byggregler (BBR).

text: Planering och utförande

text: – Tolkning av ritningar, arbetsbeskrivningar, utförandekrav och toleranskrav samt metoder för att identifiera felkällor i arbetsprocessen. – Planering för att lösa arbetsuppgifter i enlighet med branschkrav. – Byggtekniska beräkningar av volym, area och materialåtgång. – Murning med förband och fogningsarbeten med olika typer av murblock, tegel eller sandsten. Montering av förstärkningsarmering och förekommande murverksbalkar i murverkskonstruktioner. – Olika putsnings- och utstockningsarbeten med traditionell puts, tunnputs och in- och utvändig puts, både manuellt och maskinellt. – Montering av fästelement för förankring av mur- och putsverk i byggdelar, till exempel murkramlor och liknande murverkskomponenter. – Beräkning av behov av rörelsefogar i mur- och putsverkskonstruktioner utifrån bygghandlingar och i enlighet med murverksanvisningar. – Olika sammanfognings- och lagningsarbeten på ytor av murverk och puts. – Problemlösning i samband med arbetsuppgifterna. – Dokumentation och egenkontroll före, under och efter utfört arbete, däribland dokumentation av avvikelser från beställning. – Värdering av utfört arbete och användning av utvärderingar i förbättringsarbete.

text: Hantering av material och utrustning

text: – Materialhantering, materialförbrukning och återanvändning av material i syfte att främja ett hållbart byggande. 5

text: – Val, blandning och användning av olika typer av mur- och putsbruk utifrån användningsområde och i enlighet med anvisningar och säkerhetsdatablad. – Val och användning av fästelement för förankring av mur- och putsverk i byggdelar. – Val, hantering och användning av mursten utifrån användningsområden och bygghandlingar, till exempel utifrån materialets hållfasthet, väderkänslighet eller luftgenomsläpp. – Val, användning och vård av lämpliga verktyg, maskiner och mätverktyg för mur- och putsverksarbete samt hantering och användning av digitala hjälpmedel i arbetsprocessen.

text: Säkerhet

text: – Riskbedömningar för att förebygga olycksfall, brand eller skada i samband med arbetsmoment. – Användning av personlig skyddsutrustning och ergonomiska hjälpmedel. – Åtgärder för att skydda person, verktyg och material mot fall vid arbeten på höjd och från ställningar. – Ansvarstagande i yrkesrollen och på byggarbetsplatsen. – Avspärrning av ett arbetsområde i enlighet med Arbetsmiljöverkets föreskrifter. – Tillträdes- och utrymningsvägar på arbetsplatsen. – Nödlägesrutiner vid krissituationer och olycksfall.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Fackspråk på både svenska och engelska. – Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland bemötande och inkluderande arbetssätt. – Samverkan och kommunikation på arbetsplatsen samt med kund eller beställare.

text: Nivå 3, 200 poäng

text: Nivåkod: MURO3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet mur- och putsverk på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Murnings- och putsningsprocessen

text: – Olika krav som påverkar val av material och metod för murnings- och putsningsarbeten, till exempel utifrån funktion eller bärighet. – Bygghandlingars funktion och myndighetsbeslut i byggprocessen, däribland utförande- och kvalitetskrav samt tillsyn genom kontroller och besiktningar. – Vanligt förekommande arbetsprocesser och metoder vid arbeten med utsmyckningar på byggnadsverk, till exempel stuckaturer, utsmyckningar av gips, dekorativa taklister och takrosetter. – Arbetsprocesser och metoder för vanligt förekommande arbeten med 6 murning, putsning och slamning av skorstenar.

text: Planering och utförande

text: – Tolkning av ritningar, arbetsbeskrivningar, utförandekrav och toleranskrav samt metoder för att identifiera felkällor i arbetsprocessen. – Planering för att lösa arbetsuppgifter i enlighet med branschkrav. – Byggtekniska beräkningar av volym, area och materialåtgång. – Murverksarbete med prefabricerade murverkskonstruktioner, till exempel av betong, lättbetong eller murblock. – Olika efterbehandlingar av putsade ytor, till exempel med kalkfärg och strukturer. – Förarbeten på olika underlag, till exempel armering och primning samt montering av olika isolerputssystem. – Beräkning av behov av rörelsefogar i mur- och putsverkskonstruktioner utifrån bygghandlingar och murverksanvisningar. – Murning av valv. – Murning, putsning och slamning av skorstenar och olika eldstäder. – Vanligt förekommande arbeten, till exempel med stuckaturer, utsmyckningar av gips, dekorativa taklister och takrosetter. – Problemlösning i samband med arbetsuppgifterna. – Dokumentation och egenkontroll före, under och efter utfört arbete, däribland dokumentation av avvikelser från beställning. – Värdering av utfört arbete och användning av utvärderingar i förbättringsarbete.

text: Hantering av material och utrustning

text: – Resursanvändande kopplat till arbetsuppgiften, däribland val och användning av material med hänsyn till kvalitet och kostnader samt hälsooch miljöaspekter. – Val, blandning och användning av olika typer av mur- och putsbruk utifrån användningsområde och i enlighet med anvisningar och säkerhetsdatablad. – Val och användning av fästelement för förankring av mur- och putsverk i byggdelar. – Val, hantering och användning av keramiska plattor samt för dessa avsedda fäst- och fogmassor. – Val, användning och vård av lämpliga verktyg och maskiner för muroch putsverksarbete, däribland av mätverktyg. Hantering och användning av digitala hjälpmedel i arbetsprocessen.

text: Säkerhet

text: – Konsekvenser av att inte följa lagar och andra bestämmelser som gäller arbeten på hög höjd, till exempel vites- och bötesföreläggande. – Riskbedömningar i det dagliga arbetet, däribland hälsorisker vid hantering av kemikalier, asbest, mögel, kvartsdamm och polyklorerade bifenyler (PCB). – Användning av personlig skyddsutrustning och ergonomiska hjälpmedel.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Fackspråk på både svenska och engelska. – Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland bemötande och inkluderande arbetssätt. – Samverkan och kommunikation på arbetsplatsen, däribland med maskinförare.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för arbetsprocesser och metoder inom murning och putsning. Eleven planerar arbetsuppgifter inom murning och putsning. Eleven utför med visst handlag arbetsuppgifterna och följer med viss säkerhet arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av godtagbar kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med visst handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med viss säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar översiktligt sina val av arbetsmetoder. Eleven samverkar och kommunicerar samt använder fackspråk med viss säkerhet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för arbetsprocesser och metoder inom murning och putsning. Eleven planerar arbetsuppgifter inom murning och putsning. Eleven utför med gott handlag arbetsuppgifterna och följer med säkerhet arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av god kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med gott handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar utförligt sina val av arbetsmetoder. Eleven samverkar och kommunicerar samt använder fackspråk med säkerhet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för arbetsprocesser och metoder inom murning och putsning. Eleven planerar arbetsuppgifter inom murning och putsning. Eleven utför med mycket gott handlag arbetsuppgifterna och följer med god säkerhet arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av mycket god kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med mycket gott handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med god säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar utförligt och nyanserat sina val av arbetsmetoder. Eleven samverkar och kommunicerar samt använder fackspråk med god säkerhet.


title: Förordning om skolindex för år 2025

text: Skolindex enligt förordningen (

text: ) om skolindex ska för 2025 vara 1,0594. 1. Denna förordning ska kungöras i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS). 2. Förordningen träder i kraft den 1 januari 2025. På regeringens vägnar LOTTA EDHOLM Angela Öst (Utbildningsdepartementet)

text: Senaste förordning i ämnet

text: SKOLFS 2023:131

text: . 1


title: Förordning om belopp för bidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar för bidragsåret 2025

text: Bidrag som avses i

text: och

text: 33 §§

text: förordningen (

text: ) om statsbidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar ska för bidragsåret 2025 betalas med de belopp som framgår av bilagan.

text: 1. Denna förordning ska kungöras i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS). 2. Förordningen träder i kraft den 1 januari 2025. 3. Genom förordningen upphävs förordningen (

text: SKOLFS 2023:132

text: ) om belopp för bidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar för bidragsåret 2024. 4. Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande för statsbidrag för bidragsåret 2024.

text: På regeringens vägnar

text: LOTTA EDHOLM Angela Öst (Utbildningsdepartementet)

text: Senaste förordning i ämnet

text: SKOLFS 2023:132

text: . 1

text: Bilaga

text: Bidrag som avses i 24 § första stycket 1

text: Antal elever i skolan Belopp

text: högst 10 107 270 kronor

text: 11–53 106 170 kronor för skolor med 11 elever. Därefter reduceras beloppet med 1 150 kronor för varje elev som tillkommer.

text: lägst 54 55 000 kronor

text: Bidrag som avses i 24 § första stycket 2

text: Belopp

text: Elever i årskurs 1–3 56 470 kronor

text: Bidrag som avses i 32 §

text: Antal elever i skolan Belopp

text: högst 5 19 890 kronor

text: 6–19 19 130 kronor för skolor med 6 elever. Därefter reduceras beloppet med 810 kronor för varje elev som tillkommer.

text: lägst 20 7 730 kronor

text: Bidrag som avses i 24 § första stycket 3 och 33 §

text: Belopp

text: 4 280 kronor

text: Utgivare: Erik Janzon Redaktörer: Ingela Byström och Lena Nordqvist Redaktionens adress: Skolverket, Box 4002, 171 04 Solna Telefon: 08-527 332 00 Prenumeration och separatexemplar: Norstedts Juridik kundservice, 106 47 Stockholm Telefon, kundservice 08-657 95 00 E-post: order@forlagssystem.se Internet: www.nj.se/offentliga publikationer Best.nr 83324-667

text: 2 Elanders Sverige AB, 2024


title: Skolverkets föreskrifter om gemensam ämnesplan för ämnen inom humanistisk och samhällsvetenskaplig spets i gymnasieskolan

text: I

text: 16 kap. 21 § skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Om det finns särskilda skäl får flera ämnen ha en gemensam ämnesplan.

text: I bilaga 1 till dessa föreskrifter finns den gemensamma ämnesplanen för ämnen inom humanistisk och samhällsvetenskaplig spets. Ämnesplanen är gemensam för de ämnen som anges i bilaga 2. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 mars 2025. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Carina Kjelsson

text: Bilaga 1

text: Humanistisk och samhällsvetenskaplig spets möjliggör en tvärvetenskaplig eller inomvetenskaplig fördjupning inom ett ämnesområde som en spetsutbildning är inriktad mot. Ämnen inom humanistisk och samhällsvetenskaplig spets får bara anordnas inom av Skolverket beviljad riksrekryterande spetsutbildning i humanistiska eller samhällsvetenskapliga ämnen.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i humanistisk och samhällsvetenskaplig spets ska syfta till att eleverna utvecklar fördjupade kunskaper inom det ämnesområde som spetsutbildningen är inriktad mot. Undervisningen ska stimulera elevernas kunskapssökande och kreativitet och därigenom skapa förutsättningar för livslångt lärande inom området. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla ett vetenskapligt sätt att tänka och arbeta. I det ingår att granska olika typer av källor. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla ett kritiskt förhållningssätt till frågor inom ämnesområdet. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda begrepp, teorier och metoder som är relevanta inom det ämnesområde som spetsutbildningen är inriktad mot. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att diskutera och analysera frågeställningar inom ämnesområdet ur olika perspektiv. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att relatera de fördjupade kunskaperna till andra områden och till aktuell forskning inom ämnesområdet. Praktiska inslag, till exempel fältstudier, rollspel och undersökningar, kan ingå i undervisningen.

text: Undervisningen i humanistisk och samhällsvetenskaplig spets ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper inom det ämnesområde som spetsutbildningen är inriktad mot. – Förmåga att analysera och diskutera frågeställningar inom ämnesområdet ur olika perspektiv med användning av relevanta begrepp, teorier och metoder. – Förmåga att söka, kritiskt granska och tolka information från olika typer av källor inom ämnesområdet.

text: Nivåer i ämnet

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: HUMT100PX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i humanistisk och samhällsvetenskaplig spets på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Fördjupning inom det ämnesområde som spetsutbildningen är inriktad mot. – Begrepp, teorier och metoder som är relevanta för ämnesområdet. – Formulering av frågeställningar inom ämnesområdet. Analys av och diskussion om frågeställningar inom området ur olika perspektiv. – Hur ämnesområdet kan relateras till ett större sammanhang, till exempel genom utblickar mot närliggande områden eller skeenden i omvärlden. – Sökning, granskning, värdering och tolkning av information från olika typer av källor.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: HUMT200PX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i humanistisk och samhällsvetenskaplig spets på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Fördjupning inom det ämnesområde som spetsutbildningen är inriktad mot. – Begrepp, teorier och metoder som är relevanta för ämnesområdet. – Relevant forskning inom området. – Formulering av frågeställningar inom ämnesområdet. Analys av och diskussion om frågeställningar inom området ur olika perspektiv. – Ämnesområdets betydelse för både individ och samhälle. – Hur ämnesområdet kan relateras till ett större sammanhang, till exempel genom utblickar mot närliggande områden eller skeenden i omvärlden. – Sökning, granskning, värdering och tolkning av information från olika typer av källor.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper inom det ämnesområde som spetsutbildningen är inriktad mot.

text: Eleven analyserar frågeställningar inom ämnesområdet och för delvis underbyggda resonemang utifrån olika perspektiv. I analysen använder eleven med viss säkerhet begrepp, teorier och metoder. Eleven söker, granskar och tolkar med viss säkerhet information från olika typer av källor inom ämnesområdet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper inom det ämnesområde som spetsutbildningen är inriktad mot. Eleven analyserar frågeställningar inom ämnesområdet och för väl underbyggda resonemang utifrån olika perspektiv. I analysen använder eleven med säkerhet begrepp, teorier och metoder. Eleven söker, granskar och tolkar med säkerhet information från olika typer av källor inom ämnesområdet.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper inom det ämnesområde som spetsutbildningen är inriktad mot. Eleven analyserar frågeställningar inom ämnesområdet och för mycket väl underbyggda resonemang utifrån olika perspektiv. I analysen använder eleven med god säkerhet begrepp, teorier och metoder. Eleven söker, granskar och tolkar med god säkerhet information från olika typer av källor inom ämnesområdet.

text: Bilaga 2

text: Ämnen som omfattas av den gemensamma ämnesplanen

text: Humanistisk och samhällsvetenskaplig spets A Humanistisk och samhällsvetenskaplig spets B


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet musikproduktion
i gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet musikproduktion finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Musikproduktion

text: Musik finns i alla kulturer och berör oss såväl kroppsligt som tankemässigt och känslomässigt. Musik är en estetisk uttrycksform som har olika funktioner och betydelser för var och en av oss. Musikproduktion har stor betydelse för svensk export och när musik skapas sker det ofta med många människor inblandade. Ämnet musikproduktion behandlar hantering av instrument och digitala verktyg och den kreativa och konstnärliga processen att producera musik, från idé till färdig produktion. Ämnet behandlar även olika samarbetsformer samt lagar och bestämmelser inom området.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet musikproduktion ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om musik och förmåga att skapa och gestalta musik både i studio- och livesammanhang. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om och färdigheter i ljuddesign och hur ljud och musik skapas, spelas in, bearbetas och distribueras. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera med musiker och publik, live eller i studio. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att genom sina kunskaper om och färdigheter i musikämnen aktivt bidra till ett rikt kulturliv i samhället. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att analysera och tolka musik i olika former och att reflektera över och värdera sin egen och andras musikaliska produktion, i syfte att öka det konstnärliga skapandet. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förståelse av samband mellan detalj och helhet. Genom att arbeta med musikproduktion ur både teknik- och tolkningsperspektiv ska eleverna ges möjlighet att utveckla ett personligt uttryck med en konstnärlig kvalitet. Undervisningen ska ta fasta på att stärka elevernas kreativitet, motivation och självförtroende i musikskapandet. Samarbetsförmåga och ansvarstagande för arbete i grupp är viktigt i musikproduktion. Därför ska eleverna ges möjlighet att arbeta tillsammans med andra och inom givna ramar. Undervisningen ska dessutom betona en jämställd och inkluderande arbetsmiljö med utgångspunkt i tillit och trygghet. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om olika musikinstruments och rösters egenskaper och funktion samt förmåga att hantera dessa i olika situationer och för olika syften. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om både arbetsmiljöns betydelse och lagar och andra bestämmelser inom musikområdet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att pröva olika metoder och verktyg för musikproduktion.

text: Undervisningen i ämnet musikproduktion ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om musik, stildrag och instrument. 2 – Förmåga att skapa och arrangera musik med ett konstnärligt uttryck.

text: – Förmåga att ta ansvar för eget och gemensamt arbete i musikproduktion. – Kunskaper om ljudlära och ljuddesign. – Förmåga att bearbeta ljud och att använda musikteknisk utrustning. – Kunskaper om lagar och andra bestämmelser samt arbetsmiljöfrågor inom musikproduktion.

text: Nivåer i ämnet musikproduktion

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MUSP1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet musikproduktion på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Musik och skapande

text: – Musikens uppbyggnad och komponenter. – Orientering i instrumentens ljudkaraktär, användning och funktion inom olika genrer. – Musikalisk hantering av relevanta instrument och kontrollytor, till exempel för praktiskt ackord-, rytm- och melodispel. – Grundläggande arrangering för olika musikstilar. – Ljudbildens betydelse för musikupplevelsen. – Planering och genomförande av musikaliska produktionsprojekt, enskilt och tillsammans med andra. – Arbete inom givna ramar. – Digital samverkan, till exempel låtskrivande och projektplanering för konsert, föreställning eller event.

text: Ljud, teknik och hantering

text: – Rumsakustik och ljudlära. Mikrofonanvändning och ljudåtergivning i olika sammanhang. – Hantering av DAW (digital audio workstation) och annan relevant programvara. – Bearbetning av ljud och metoder för ljuddesign, däribland redigeringsteknik, frekvenshantering och effektpålägg. – Grundläggande analog och digital teknik för studiobruk och livesammanhang. – Introduktion till koppling och styrning av ljudutrustning och instrument vid inspelningar och scenframföranden. – Mixteknik för olika ändamål.

text: Arbetsmiljö, lagar och andra bestämmelser

text: – Lagar och andra bestämmelser som gäller konstnärliga produktioner, till exempel upphovsrätt och ekonomiska överenskommelser. – Arbetsmiljöfrågor inom området, däribland elsäkerhet, ergonomi, hörselvård, belysning, arbetstids- och arbetsmiljöregler. 3

text: Nivåkod: MUSP2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet musikproduktion på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Musik och skapande

text: – Musikens uppbyggnad, begrepp, stil och form. – Instrumentens ljudkaraktär och användningsområden inom valda genrer och ljudbilder. – Spel på relevanta instrument och kontrollytor för valda områden. – Arrangering för valda musikstilar. – Ljudbild efter stil och genre. Experiment med olika ljudbilder utifrån valda områden. – Planering och genomförande av musikaliska och konstnärliga produktionsprojekt, enskilt och tillsammans med andra. – För- och efterarbete vid musikproduktioner i olika sammanhang, till exempel för mastring, publicering, distribution och sceniska arrangemang. – Samverkan för valda områden.

text: Ljud, teknik och hantering

text: – Ljudets egenskaper i olika lyssningsmiljöer. Ljudmätning och frekvensanalys. – Ljuddesign för publik och scen, till exempel enklare beräkningar av ljudtryck och spridningsområde samt planering och val av utrustning. – Bearbetning av ljud med relevant teknik för valda områden, till exempel sampling, midisignaler och kreativa ljudförändringar. – Analog och digital teknik, till exempel digital signaldistribution, förinställning och intrimning av ljudutrustning samt annan angränsande utrustning. – Koppling, synkronisering och styrning av instrument och ljudutrustning utifrån behov. – Mixteknik för valt område. – Felsökning, underhåll och enkla åtgärder av problem med musikteknisk utrustning.

text: – Lagar och andra bestämmelser inom valda musikproduktionsområden, till exempel vad gäller publicering och distribution. Nationella och internationella upphovsrättsliga regler. – Arbetsmiljöfrågor, däribland elsäkerhet, ergonomi, hörselvård, belysning samt arbetstids- och arbetsmiljöregler inom valt musikproduktionsområde.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i äm-

text: net i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om musik, stildrag och instrument. Eleven skapar och arrangerar musik av godtagbar musikalisk och teknisk kvalitet och med ett konstnärligt uttryck. Eleven arbetar efter givna ramar och tar ansvar för sin roll i arbete med musikproduktion på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven visar godtagbara kunskaper om ljudlära och ljuddesign. Eleven bearbetar med viss skicklighet ljud med hjälp av musikteknisk utrustning. Eleven redogör på ett godtagbart sätt för lagar och andra bestämmelser samt arbetsmiljöfrågor inom musikproduktion.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om musik, stildrag och instrument. Eleven skapar och arrangerar musik av god musikalisk och teknisk kvalitet och med ett konstnärligt uttryck. Eleven arbetar efter givna ramar och tar ansvar för sin roll i arbete med musikproduktion på ett fungerande sätt. Eleven visar goda kunskaper om ljudlära och ljuddesign. Eleven bearbetar med god skicklighet ljud med hjälp av musikteknisk utrustning. Eleven redogör på ett utvecklat sätt för lagar och andra bestämmelser samt arbetsmiljöfrågor inom musikproduktion.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om musik, stildrag och instrument. Eleven skapar och arrangerar musik av mycket god musikalisk och teknisk kvalitet och med ett konstnärligt uttryck. Eleven arbetar efter givna ramar och tar ansvar för sin roll i arbete med musikproduktion på ett väl fungerande sätt. Eleven visar mycket goda kunskaper om ljudlära och ljuddesign. Eleven bearbetar med mycket god skicklighet ljud med hjälp av musikteknisk utrustning.

text: Eleven redogör på ett välutvecklat sätt för lagar och andra bestämmelser samt arbetsmiljöfrågor inom musikproduktion.


title: Skolverkets föreskrifter om gemensam ämnesplan för ämnen inom matematik spets i gymnasieskolan

text: I

text: 16 kap. 21 § skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Om det finns särskilda skäl får flera ämnen ha en gemensam ämnesplan.

text: I bilaga 1 till dessa föreskrifter finns den gemensamma ämnesplanen för ämnen inom matematik spets. Ämnesplanen är gemensam för de ämnen som anges i bilaga 2. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 mars 2025. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Carina Kjelsson

text: Bilaga 1

text: Matematik spets

text: Matematiken har en flertusenårig historia med bidrag från många kulturer. Ytterst handlar matematiken om att upptäcka mönster och formulera generella samband. I matematik spets behandlas ett eller flera matematiska områden. Ämnen inom matematik spets får bara anordnas inom av Skolverket beviljad riksrekryterande spetsutbildning i matematik.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i matematik spets ska syfta till att eleverna utvecklar fördjupade kunskaper inom det ämnesområde som spetsutbildningen är inriktad mot. Det innefattar att utveckla förståelse av avancerade begrepp och metoder samt att utveckla olika strategier för att kunna lösa problem och använda matematik i komplexa eller omfattande frågeställningar. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sin nyfikenhet och kreativitet. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om matematikens betydelse och användning inom andra ämnen samt i ett yrkesmässigt, samhälleligt och historiskt sammanhang. Undervisningen ska innehålla varierade arbetsformer och arbetssätt, där undersökande aktiviteter utgör en del. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att kommunicera med olika uttrycksformer. Vidare ska undervisningen utmana eleverna och ge dem erfarenheter av matematikens logik, generaliserbarhet, kreativa kvaliteter och mångfacetterade karaktär. Undervisningen ska stärka elevernas tilltro till sin förmåga att använda matematik i olika sammanhang och ge utrymme åt problemlösning som både mål och medel.

text: Undervisningen i matematik spets ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att använda och beskriva matematiska begrepp och samband mellan begrepp. – Förmåga att hantera procedurer och utföra rutinuppgifter. – Förmåga att analysera och lösa problem med hjälp av matematik. – Förmåga att föra och följa matematiska resonemang. – Förmåga att kommunicera matematik muntligt, skriftligt och i handling.

text: Nivåer i ämnet

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 2 i ämnet matematik – fortsättning.

text: Nivåkod: MATT100PX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i matematik spets på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Behandling av ett eller flera matematiska områden inom ramen för spetsutbildningen. – Breddning eller fördjupning av matematiska begrepp, teorier, samband och metoder som är relevanta för ämnesområdet. – Problemlösning som omfattar begrepp och metoder relevanta för ämnesområdet. – Omfångsrika problemsituationer som är relevanta för ämnesområdet.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven använder och beskriver begrepp och samband mellan begrepp med godtagbar bredd och säkerhet. Eleven hanterar procedurer och utför rutinuppgifter med godtagbar bredd och säkerhet. Eleven löser enkla problem och bedömer resultatens rimlighet. Eleven för delvis underbyggda matematiska resonemang och följer enkla matematiska resonemang. Eleven kommunicerar matematik med symboler och andra representationer på ett i huvudsak fungerande sätt.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven använder och beskriver begrepp och samband mellan begrepp med god bredd och säkerhet. Eleven hanterar procedurer och utför rutinuppgifter med god bredd och säkerhet. Eleven hanterar avancerade uttryck med viss säkerhet. Eleven löser relativt komplexa problem och bedömer resultatens rimlighet. Eleven för relativt väl underbyggda matematiska resonemang, genomför enkla bevis och följer relativt avancerade matematiska resonemang.

text: Eleven kommunicerar matematik med symboler och andra representationer på ett till stor del tydligt och korrekt sätt.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven använder och beskriver begrepp och samband mellan begrepp med mycket god bredd och säkerhet. Eleven hanterar procedurer och utför rutinuppgifter med mycket god bredd och säkerhet. Eleven hanterar avancerade uttryck med god säker-

text: het.

text: Eleven löser komplexa problem och bedömer resultatens rimlighet. Eleven för väl underbyggda matematiska resonemang, genomför bevis och följer avancerade matematiska resonemang. Eleven kommunicerar matematik med symboler och andra representationer på ett tydligt och korrekt sätt.

text: Bilaga 2

text: Ämnen som omfattas av den gemensamma ämnesplanen

text: Matematik spets A Matematik spets B


title: Skolverkets föreskrifter om gemensam ämnesplan för ämnen inom naturvetenskaplig spets i gymnasieskolan

text: I

text: 16 kap. 21 § skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Om det finns särskilda skäl får flera ämnen ha en gemensam ämnesplan.

text: I bilaga 1 till dessa föreskrifter finns den gemensamma ämnesplanen för ämnen inom naturvetenskaplig spets. Ämnesplanen är gemensam för de ämnen som anges i bilaga 2. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 mars 2025. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Carina Kjelsson

text: Bilaga 1

text: Naturvetenskaplig spets

text: Naturvetenskaplig spets möjliggör en tvärvetenskaplig eller inomvetenskaplig fördjupning inom ett ämnesområde som en spetsutbildning är inriktad mot. Ämnen inom naturvetenskaplig spets får bara anordnas inom av Skolverket beviljad riksrekryterande spetsutbildning i naturvetenskapliga ämnen.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i naturvetenskaplig spets ska syfta till att eleverna utvecklar fördjupade kunskaper inom det ämnesområde som spetsutbildningen är inriktad mot. Undervisningen ska stimulera elevernas kunskapssökande och kreativitet och därigenom skapa förutsättningar för livslångt lärande inom området. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla ett naturvetenskapligt sätt att tänka och arbeta. I det ingår att granska olika typer av källor. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla ett kritiskt förhållningssätt till frågor inom ämnesområdet. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda begrepp, teorier, modeller och metoder som är relevanta inom det ämnesområde som spetsutbildningen är inriktad mot. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att diskutera och analysera frågeställningar inom ämnesområdet ur olika perspektiv och då använda naturvetenskapens begrepp och uttrycksformer. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att relatera de fördjupade kunskaperna till andra områden och till aktuell forskning inom ämnesområdet. I undervisningen ska praktiskt arbete med naturvetenskapliga metoder ingå. På så vis ska eleverna ges möjlighet att utveckla sin förmåga att göra systematiska undersökningar.

text: Undervisningen i naturvetenskaplig spets ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper inom det ämnesområde som spetsutbildningen är inriktad mot. – Förmåga att analysera och diskutera frågeställningar inom ämnesområdet ur olika perspektiv med användning av relevanta begrepp, teorier, modeller och metoder. – Förmåga att genomföra och redovisa systematiska undersökningar med naturvetenskapliga arbetsmetoder samt kritiskt granska information från olika typer av källor inom ämnesområdet.

text: Nivåer i ämnet

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: NATA100PX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i naturvetenskaplig spets på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Fördjupning inom det ämnesområde som spetsutbildningen är inriktad mot. – Begrepp, teorier, modeller och metoder som är relevanta för ämnesområdet. – Sökning, granskning, värdering och tolkning av information från olika typer av källor. – Naturvetenskapliga arbetsmetoder relevanta för ämnesområdet, till exempel experiment, fältstudier eller observationer. Formulering av frågeställningar samt planering, riskbedömning och utförande av systematiska undersökningar. Bearbetning och analys av data, värdering av metod och resultat samt redovisning. – Ämnesområdets betydelse för vetenskap, individ och samhälle.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: NATA200PX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i naturvetenskaplig spets på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Fördjupning inom det ämnesområde som spetsutbildningen är inriktad mot. – Begrepp, teorier, modeller och metoder som är relevanta för ämnesområdet. – Relevant forskning inom området. – Sökning, granskning, värdering och tolkning av information från olika typer av källor. – Naturvetenskapliga arbetsmetoder relevanta för ämnesområdet, till exempel experiment, fältstudier eller observationer. Formulering av frågeställningar samt planering, riskbedömning och utförande av systematiska undersökningar. Insamling, bearbetning och analys av data, värdering av metod och resultat samt redovisning. – Naturvetenskapliga uttrycks- och presentationsformer, till exempel planschutställningar, rapporter, reportage och seminarier. – Ämnesområdets betydelse för vetenskap, individ och samhälle.

text: Betygskriterier

text: Av

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar

text: elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper inom det ämnesområde som spetsutbildningen är inriktad mot och ger enkla förklaringar av naturvetenskapliga samband. Eleven analyserar frågeställningar inom ämnesområdet och för delvis underbyggda resonemang utifrån olika perspektiv. I analysen använder eleven med viss säkerhet begrepp, teorier, modeller och metoder. Eleven planerar och genomför naturvetenskapliga undersökningar på ett riskmedvetet och i huvudsak systematiskt sätt samt redovisar sina undersökningar och för enkla resonemang om metod och resultat. Eleven granskar med viss säkerhet olika typer av källor.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper inom det ämnesområde som spetsutbildningen är inriktad mot och ger utvecklade förklaringar av naturvetenskapliga samband. Eleven analyserar frågeställningar inom ämnesområdet och för väl underbyggda resonemang utifrån olika perspektiv. I analysen använder eleven med säkerhet begrepp, teorier, modeller och metoder. Eleven planerar och genomför naturvetenskapliga undersökningar på ett riskmedvetet och systematiskt sätt samt redovisar sina undersökningar och för utvecklade resonemang om metod och resultat. Eleven granskar med säkerhet olika typer av källor.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper inom det ämnesområde som spetsutbildningen är inriktad mot och ger välutvecklade förklaringar av naturvetenskapliga samband. Eleven analyserar frågeställningar inom ämnesområdet och för mycket väl underbyggda resonemang utifrån olika perspektiv. I analysen använder eleven med god säkerhet begrepp, teorier, modeller och metoder. Eleven planerar och genomför naturvetenskapliga undersökningar på ett riskmedvetet, systematiskt och ändamålsenligt sätt samt redovisar sina undersökningar och för välutvecklade resonemang om metod och resultat. Eleven granskar med god säkerhet olika typer av källor.

text: Bilaga 2

text: Naturvetenskaplig spets A Naturvetenskaplig spets B


title: Skolverkets föreskrifter om gemensam ämnesplan för ämnen inom teknikvetenskaplig spets i gymnasieskolan

text: I

text: 16 kap. 21 § skollagen (2010:800)

text: I bilaga 1 till dessa föreskrifter finns den gemensamma ämnesplanen för ämnen inom teknikvetenskaplig spets. Ämnesplanen är gemensam för de ämnen som anges i bilaga 2. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 mars 2025. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Carina Kjelsson

text: Bilaga 1

text: Teknikvetenskaplig spets

text: Teknikvetenskaplig spets möjliggör en tvärvetenskaplig eller inomvetenskaplig fördjupning inom ett ämnesområde som en spetsutbildning är inriktad mot. Ämnen inom teknikvetenskaplig spets får bara anordnas inom av Skolverket beviljad riksrekryterande spetsutbildning i teknikvetenskapliga ämnen.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i teknikvetenskaplig spets ska syfta till att eleverna utvecklar fördjupade kunskaper inom det ämnesområde som spetsutbildningen är inriktad mot. Undervisningen ska stimulera elevernas kunskapssökande och kreativitet och därigenom skapa förutsättningar för livslångt lärande inom området. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att ta fram eller vidareutveckla tekniska lösningar samt att granska befintliga lösningar. Undervisningen ska lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågor inom teknisk utveckling och om hur hållbar utveckling inom ämnesområdet kan främjas. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla ett kritiskt förhållningssätt till frågor inom ämnesområdet. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att använda begrepp, teorier och metoder som är relevanta inom det ämnesområde som spetsutbildningen är inriktad mot. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att diskutera och analysera frågeställningar inom ämnesområdet ur olika perspektiv. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att relatera de fördjupade kunskaperna till andra områden och till aktuell forskning inom teknikområdet. Undervisningen ska innehålla problemlösande och undersökande arbetssätt och ge möjlighet till praktiska och verklighetsnära inslag.

text: Undervisningen i teknikvetenskaplig spets ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper inom det ämnesområde som spetsutbildningen är inriktad mot. – Förmåga att utveckla tekniska lösningar. – Förmåga att dokumentera och kommunicera tekniska lösningar.

text: Nivåer i ämnet

text: Nivåkod: TEKA100PX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i teknikvetenskaplig spets på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Fördjupning inom det ämnesområde som spetsutbildningen är inriktad mot. – Begrepp, teorier och metoder som är relevanta för ämnesområdet. – Värdering av tekniska lösningar utifrån ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. – Teknisk problemlösning samt dokumentation och kommunikation inom ämnesområdet. – Hur ämnesområdet kan relateras till ett större sammanhang, till exempel genom utblickar mot närliggande områden.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: TEKA200PX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i teknikvetenskaplig spets på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Fördjupning inom det ämnesområde som spetsutbildningen är inriktad mot. – Begrepp, teorier och metoder som är relevanta för ämnesområdet. – Relevant forskning inom området. – Värdering och analys av tekniska lösningar utifrån ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. – Teknisk problemlösning samt dokumentation och kommunikation inom ämnesområdet. Analys av och diskussion om området ur olika perspektiv. – Hur ämnesområdet kan relateras till olika tekniska system samt hur dessa samverkar och påverkar användaren, däribland utifrån etiska perspektiv.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper inom det ämnesområde som spetsutbildningen är inriktad mot.

text: Eleven utvecklar tekniska lösningar inom ämnesområdet med viss skicklighet och använder med viss säkerhet begrepp, teorier och metoder i arbetet. Eleven dokumenterar och kommunicerar med viss säkerhet tekniska lösningar inom ämnesområdet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper inom det ämnesområde som spetsutbildningen är inriktad mot. Eleven utvecklar tekniska lösningar inom ämnesområdet med skicklighet och använder med säkerhet begrepp, teorier och metoder i arbetet. Eleven dokumenterar och kommunicerar med säkerhet tekniska lösningar inom ämnesområdet.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper inom det ämnesområde som spetsutbildningen är inriktad mot. Eleven utvecklar tekniska lösningar inom ämnesområdet med god skicklighet och använder med god säkerhet begrepp, teorier och metoder i arbetet. Eleven dokumenterar och kommunicerar med god säkerhet tekniska lösningar inom ämnesområdet.

text: Bilaga 2

text: Teknikvetenskaplig spets A Teknikvetenskaplig spets B


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2008:83) om ansökan om försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Carina Kjelsson

text: Utgivare: Erik Janzon Redaktörer: Ingela Byström och Lena Nordqvist Redaktionens adress: Skolverket, Box 4002, 171 04 Solna Telefon: 08-527 332 00 Prenumeration och separatexemplar: Norstedts Juridik kundservice, 106 47 Stockholm Telefon, kundservice 08-657 95 00 E-post: order@forlagssystem.se Internet: www.nj.se/offentliga publikationer Best.nr 83324-669-674

text: Elanders Sverige AB, 2024