title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet skötsel av utemiljöer i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet skötsel av utemiljöer finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Skötsel av utemiljöer

text: Ämnet skötsel av utemiljöer behandlar skötsel av parker och gröna miljöer i anslutning till bebyggelse samt skötsel av friluftsområden. Det behandlar också skötselplanering, arbetsorganisation, teknikanvändning och miljöhänsyn.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet skötsel av utemiljöer ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i att sköta utemiljöer med utgångspunkt i funktion och kvalitetskrav. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om växters biologi och deras funktion i olika utemiljöer samt hur olika skötselmetoder påverkar växternas utveckling och tillväxt. Den ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att bedöma skötselbehov samt planera och utföra arbetsuppgifter inom skötsel av träd, växter och utemiljöer med hänsyn till växternas utseende och biologiska faktorer. Genom undervisningen ska eleverna dessutom ges möjlighet att utveckla förmåga att sköta och underhålla grönytor, hårdgjorda ytor och fast utrustning i parker och andra utemiljöer. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att använda teknisk utrustning på ett säkert och ergonomiskt sätt. Den ska också leda till att eleverna utvecklar förståelse av de gröna miljöernas olika funktion och användning samt hur olika skötselåtgärder kan främja biologisk mångfald. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta på ett yrkesmässigt sätt samt bedöma arbetsresultat med utgångspunkt i verksamhetens krav på estetik och funktion. I undervisningen ska eleverna genom praktiskt arbete ges möjlighet att utveckla förmåga att sköta olika växtslag och gröna utemiljöer med handredskap, verktyg och teknisk utrustning. Genom laborationer, fältstudier och ett undersökande arbetssätt ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika växters reaktioner på skötselåtgärder och skötselnivåer.

text: Undervisningen i ämnet skötsel av utemiljöer ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika skötselåtgärder med hänsyn till växternas biologi och funktion, klimatfaktorer samt hållbar utveckling. – Förmåga att bedöma skötselbehov samt att vårda och sköta träd och växter. – Förmåga att sköta och underhålla grönytor, hårdgjorda ytor, dagvattenanläggningar och fast utrustning i parker och andra utemiljöer. – Förmåga att använda och vårda teknisk utrustning, handredskap och verktyg. – Förmåga att arbeta hållbart och säkert i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. – Förmåga att bedöma arbetsresultatet utifrån estetik och funktion.

text: Nivåer i ämnet skötsel av utemiljöer

text: Nivå 1, 200 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet växtkunskap. Betyg i skötsel av utemiljöer som omfattar nivå 1 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i yttre miljö som omfattar nivå 1. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Betyg i skötsel av utemiljöer som omfattar nivå 2 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i yttre miljö som omfattar nivå 2.

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: SKOT1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet skötsel av utemiljöer på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Biologisk grund och utemiljöns funktion

text: – Skötselbehov för enskilda växter, gräsytor och planteringsytor samt anpassning av skötselåtgärder efter växternas biologi. – Utemiljöers funktion för olika brukargrupper och anpassning av skötselåtgärder efter funktion. – Grundprinciperna för beskärning och beskärningstidpunkt för olika växtslag. – Metoder för ogräsbekämpning, till exempel termisk ogräsbekämpning och marktäckning. – Begreppet ekosystemtjänster och hur skötselåtgärder kan bidra till biologisk mångfald. – Förebyggande åtgärder för att minska växtsjukdomar och insektsangrepp.

text: Arbetsuppgifter

text: – Bedömning av skötselbehov samt arbete med skötsel av träd, växter och planteringsytor, till exempel beskärning av perenner och buskar samt häckklippning, ogräsbekämpning och putsning. – Arbete med skötsel av gräsytor och hårdgjorda ytor, till exempel sandsopning, ogräsbekämpning och kantskärning. – Enklare skötsel och underhåll av fast utrustning i utemiljöer. – Skötsel av dagvattenanläggningar och dammar. – Användning och vård av verktyg och annan teknisk utrustning, till exempel beskärningsutrustning, redskapsbärare med tillkopplade redskap, gräsklippare, häcksaxar och lövblåsar. – Resurseffektivitet och miljöhänsyn i samband med skötsel av utemiljöer. – Kvalitetskrav samt bedömning av arbetsresultat, både estetiskt och funktionellt.

text: Arbetsmiljö, säkerhetsfrågor och bestämmelser

text: – Säkerhetskontroll i samband med användning av maskiner. – Lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: SKOT2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet skötsel av utemiljöer på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Biologisk grund och utemiljöns funktion

text: – Principer för beskärning och växternas reaktion på beskärning vid uppbyggnads-, föryngrings- och underhållsbeskärning. – Röta i träd. – Beskärningstidpunkt för olika växtslag. – Smittspridning i samband med beskärning. – Faktorer som påverkar växtlighetens vitalitet i stadsmiljö. – Begreppet ekosystemtjänster och hur skötselåtgärder kan bidra till biologisk mångfald. – Förebyggande och direkta växtskyddsåtgärder samt miljöaspekter i samband med växtskyddsarbete och ogräshantering.

text: Arbetsuppgifter

text: – Bedömning av skötselbehov, arbetsplanering och yrkesmässigt arbete med skötsel och underhåll av gröna utemiljöer, däribland beskärning av fruktträd, träd, buskar, klätterväxter och häckar. – Användning av trädvårdsplaner som underlag för planering av arbetsuppgifter. – Utemiljöskötsel, däribland skötsel av vegetationsytor på bjälklag och väggar, samt åtgärder för att främja biologisk mångfald. – Skötsel och underhåll av hårdgjorda ytor, dagvattenanläggningar och fast utrustning i utemiljöer. – Säkerhetskontroll av lekplatser samt dokumentation och uppföljning av åtgärder. – Yrkesmässig användning av verktyg och annan teknisk utrustning för aktuella arbeten samt skötsel och vård av utrustning. – Resurseffektivitet och miljöhänsyn i samband med skötsel av utemiljöer. – Kvalitetskrav samt bedömning av arbetsresultat, både estetiskt och funktionellt.

text: – Ergonomi i samband med aktuella arbetsuppgifter samt val av arbetsmetoder för ett långsiktigt hållbart arbetsliv. – Säkerhetsfrågor och riskbedömning i samband med aktuella arbetsuppgifter. – Säkerhetskontroll i samband med användning av maskiner. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland bestämmelser om arbete på hög höjd.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för olika skötselåtgärder med hänsyn till växternas biologi, kondition och funktion samt hållbar utveckling. Dessutom beskriver eleven översiktligt växters reaktioner på olika skötselåtgärder. Eleven gör enkla bedömningar av träds och växters utveckling och skötselbehov. Eleven planerar och genomför med viss säkerhet arbetsuppgifter inom skötsel av träd och växter. Eleven utför med godtagbart resultat skötsel och underhåll av grönytor, dagvattenanläggningar, hårdgjorda ytor och fast utrustning i utemiljöer. Eleven använder med visst handlag teknisk utrustning, handredskap och verktyg. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. I arbetet gör eleven enkla riskbedömningar och vidtar lämpliga säkerhetsåtgärder. Eleven använder ergonomiska och hållbara arbetsmetoder och beskriver samband mellan resursanvändning och hållbar utveckling. Eleven gör enkla bedömningar av arbetsresultatet vad gäller estetik och funktion.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för olika skötselåtgärder med hänsyn till växternas biologi, kondition och funktion samt hållbar utveckling. Dessutom beskriver eleven utförligt växters reaktioner på olika skötselåtgärder. Eleven gör välgrundade bedömningar av träds och växters utveckling och skötselbehov. Eleven planerar och genomför med säkerhet arbetsuppgifter inom skötsel av träd och växter. Eleven utför med gott resultat skötsel och underhåll av grönytor, dagvattenanläggningar, hårdgjorda ytor och fast utrustning i utemiljöer. Eleven använder med gott handlag teknisk utrustning, handredskap och verktyg. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. I arbetet gör eleven välgrundade riskbedömningar och vidtar lämpliga säkerhetsåtgärder. Eleven använder ergonomiska och hållbara arbetsmetoder och beskriver samband mellan resursanvändning och hållbar utveckling.

text: Eleven gör välgrundade bedömningar av arbetsresultatet vad gäller estetik och funktion.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika skötselåtgärder med hänsyn till växternas biologi, kondition och funktion samt hållbar utveckling. Dessutom beskriver eleven utförligt och nyanserat växters reaktioner på olika skötselåtgärder. Eleven gör välgrundade och nyanserade bedömningar av träds och växters utveckling och skötselbehov. Eleven planerar och genomför med god säkerhet arbetsuppgifter inom skötsel av träd och växter. Eleven utför med mycket gott resultat skötsel och underhåll av grönytor, dagvattenanläggningar, hårdgjorda ytor och fast utrustning i utemiljöer. Eleven använder med mycket gott handlag teknisk utrustning, handredskap och verktyg. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. I arbetet gör eleven välgrundade och nyanserade riskbedömningar och vidtar lämpliga säkerhetsåtgärder. Eleven använder ergonomiska och hållbara arbetsmetoder och beskriver samband mellan resursanvändning och hållbar utveckling. Eleven gör välgrundade och nyanserade bedömningar av arbetsresultatet vad gäller estetik och funktion.


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet specialidrott i gymnasieskolan

text: Ämnesplanen för ämnet specialidrott finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

type: stycke

text: Bilaga

type: paragraf

text: Specialidrott

type: rubrik

text: Ämnet specialidrott möjliggör en hållbar idrottskarriär och prestationsutveckling inom en specifik idrott, med sikte mot elitnivå som senior. Det behandlar metoder och teorier för träning samt praktiskt utövande av en specifik idrott. Tillsammans med ämnet tränings- och tävlingslära utgör ämnet specialidrott en helhet. Ämnet får bara anordnas på idrottsutbildningar vid riksidrottsgymnasium eller nationellt godkända idrottsutbildningar.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet specialidrott ska syfta till att eleverna utvecklar den idrottsliga förmågan och kunskaper om teorier och metoder för träning. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att planera, genomföra och utvärdera tränings- och tävlingsverksamhet i en specifik idrott. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hur skador och ohälsa kan förebyggas och behandlas samt om betydelsen av nutrition, kosthållning och återhämtning. Undervisningen ska också synliggöra psykologiska utmaningar vid skada och ohälsa. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om tränings- och tävlingsmiljöns betydelse för den idrottsliga utvecklingen samt synliggöra utmaningarna med dubbla karriärer. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om människans beteende som individ, grupp- och lagmedlem, samt hur samverkan och kommunikation i tränings- och tävlingssammanhang kan bidra till den idrottsliga utvecklingen. Undervisningen ska synliggöra och lämna utrymme för diskussion och reflektion om kroppsideal och andra uppfattningar baserade på normer och kulturer som förkommer i tränings- och tävlingsmiljöer. På så sätt ska undervisningen motverka diskriminerande föreställningar och bidra till att människors olika förutsättningar respekteras. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att få kännedom om idrottsrörelsens betydelse i samhället, hur den är organiserad samt dess mål och värdegrund.

text: Undervisningen i ämnet specialidrott ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att tekniskt och taktiskt utöva en specifik idrott. – Förmåga att planera, genomföra och utvärdera fysiologiska och psykologiska träningsmetoder för att utveckla prestationsförmågan i en specifik idrott. – Kunskaper om hur nutrition och kosthållning kan anpassas till träning och tävling. – Förmåga att förebygga skador och ohälsa i en specifik idrott. – Kunskaper om karriärförutsättningar och karriärvägar inom elitidrotten samt om tränings- och tävlingsmiljöns betydelse för individens utveck- 2 ling i en specifik idrott.

text: – Förmåga att samarbeta och kommunicera i tränings- och tävlingssammanhang.

text: Nivåer i ämnet specialidrott

text: Nivå 1, 200 poäng. Betyg i specialidrott som omfattar nivå 1 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i tävlingsidrott som omfattar nivå 1. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Betyg i specialidrott som omfattar nivå 2 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i tävlingsidrott som omfattar nivå 2. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: SPEC100IX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet specialidrott på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Regler, taktik och teknik inom den specifika idrotten. – Krav- och prestationsanalys i den specifika idrotten. – Tester för att mäta idrottsliga och fysiologiska kvaliteter för den specifika idrotten. – Träningsmetoder och teknik för uthållighet, styrka, rörlighet, snabbhet och koordination i den specifika idrotten. – Utformning, genomförande och utvärdering av individuella träningsprogram i relation till krav- och prestationsanalys inom den specifika idrotten. – Digitala hjälpmedel vid träning och tävling samt för dokumentation och analys i den specifika idrotten. – Idrottens psykologi samt tillämpning av idrottspsykologisk träning i den specifika idrotten, till exempel motivation, koncentration och spänningsreglering. – Nutrition och kosthållning för träning och tävling i den specifika idrotten. – Vanligt förekommande skador och ohälsa inom den specifika idrotten. – Utformning samt genomförande av skadeförebyggande träningsprogram inom den specifika idrotten. – Idrottskarriärens olika faser och övergångar ur ett utvecklingsperspektiv, däribland kombinationen elitidrott och studier. – Idrottsmiljöns betydelse för individens utveckling ur ett holistiskt perspektiv. – Kommunikation och samarbete som syftar till utveckling av idrottsprestationen. – Idrottens värdegrund utifrån de grundläggande principer som beslutats av Riksidrottsförbundet samt samhällets förväntningar på elitidrottaren som förebild. – Föreningsidrottens organisering, styrning och ekonomiska förutsättningar. 3

text: – Normer och kulturer som påverkar idrottsutövande, till exempel föreställningar om kön och kroppsideal.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: SPEC200IX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet specialidrott på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Tekniska färdigheter i relation till situationens krav, till exempel hastighet, precision och balans, även i pressade situationer. – Taktiska val för individen, laget eller gruppen för att finna lösningar i tävlingssituationer, till exempel tekniska och taktiska förändringar för att uppnå bättre resultat. – Planering, genomförande och utvärdering av individuellt utformade träningsprogram utifrån prestationsanalyser. – Idrottspsykologi och tillämpad idrottspsykologi för tävlingsprestationer, till exempel prestationsberedskap och prestationstillstånd. – Hur kosthållning kan anpassas utifrån träningsmängd och belastning. – Utformning av träningsplanering för att förebygga överträning och skador. – Skador och psykisk ohälsa i den specifika idrotten, deras uppkomst och hur de kan förebyggas. – Fördjupning i karriärövergångsprocessen och analys av centrala utvecklingsfaser inom individens idrottskarriär, till exempel övergången från junior- till senioridrott. – Aspekter på den yrkesmässiga idrottskarriären, till exempel idrottaren som varumärke samt kontrakt, agenter och sponsorer. – Medier, till exempel hantering av sociala medier i tränings- och tävlingssammanhang. – Den specifika idrottens utveckling nationellt och internationellt. – Tränings- och tävlingsvillkor ur ett jämlikhets- och jämställdhetsperspektiv.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: SPEC300IX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet specialidrott på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Specifika tekniska färdigheter utifrån tävling, situation och position. – Strategiska planer med hänsyn till regler och tävlingsmiljö samt till egna eller kollektivets styrkor och svagheter i förhållande till motståndare. – Kravanalys för en internationell satsning inom den specifika idrotten. – Utveckling och variation av träningsmetoder i uthållighet, styrka, rörlighet, snabbhet och koordination för den specifika idrotten. 4 – Kosthållning vid tävling i den specifika idrotten.

text: – Grundläggande rehabiliteringsprogram för några vanliga skador inom den specifika idrotten samt kopplingen till psykologiska faktorer under rehabilitering. – Planering och förberedelse för individens nästa steg i idrottskarriären, till exempel inför övergången till fortsatta studier, kombinationen elitidrott och arbete samt avslutet på idrottskarriären. – Förhållningssätt till media samt medieträning. – Riksidrottsförbundets arbete och organisering samt finansiering av idrotten.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven genomför den specifika idrotten tekniskt och taktiskt med godtagbar kvalitet. I tränings- och tävlingssituationer väljer eleven med viss säkerhet insatsnivå i oförutsedda eller nya situationer. Eleven planerar, genomför och utvärderar sin träning med viss säkerhet. I samband med detta använder eleven centrala begrepp och teorier på ett godtagbart sätt. I sin träning prövar och omprövar eleven på ett i huvudsak fungerande sätt andra metoder som kan vara av betydelse för att förbättra resultatet. Eleven visar godtagbara kunskaper om hur kosthållning kan anpassas i förhållande till träningsmängd och belastning. Eleven visar godtagbara kunskaper om skador och deras rehabilitering samt tar vid träning och tävling med viss säkerhet ansvar för att förebygga skador och ohälsa. Eleven visar godtagbara kunskaper om idrottskarriärens olika faser och beskriver på ett enkelt sätt idrottsmiljöns betydelse för idrottslig utveckling. Eleven tillämpar med viss säkerhet samarbete och kommunikation i tränings- och tävlingssammanhang.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven genomför den specifika idrotten tekniskt och taktiskt med god kvalitet. I tränings- och tävlingssituationer väljer eleven med säkerhet insatsnivå i oförutsedda eller nya situationer.

text: Eleven planerar, genomför och utvärderar sin träning med säkerhet. I samband med detta använder eleven centrala begrepp och teorier på ett gott sätt. I sin träning prövar och omprövar eleven på ett fungerande sätt andra metoder som kan vara av betydelse för att förbättra resultatet. Eleven visar goda kunskaper om hur kosthållning kan anpassas i förhållande till träningsmängd och belastning. Eleven visar goda kunskaper om skador och deras rehabilitering samt tar vid träning och tävling med säkerhet ansvar för att förebygga skador och ohälsa. Eleven visar goda kunskaper om idrottskarriärens olika faser och beskriver på ett utvecklat sätt idrottsmiljöns betydelse för idrottslig utveckling. Eleven tillämpar med viss säkerhet samarbete och kommunikation i tränings- och tävlingssammanhang.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven genomför den specifika idrotten tekniskt och taktiskt med mycket god kvalitet. I tränings- och tävlingssituationer väljer eleven med god säkerhet insatsnivå i oförutsedda eller nya situationer. Eleven planerar, genomför och utvärderar sin träning med god säkerhet. I samband med detta använder eleven centrala begrepp och teorier på ett mycket gott sätt. I sin träning prövar och omprövar eleven på ett väl fungerande sätt andra metoder som kan vara av betydelse för att förbättra resultatet. Eleven visar mycket goda kunskaper om hur kosthållning kan anpassas i förhållande till träningsmängd och belastning. Eleven visar mycket goda kunskaper om skador och deras rehabilitering samt tar vid träning och tävling med god säkerhet ansvar för att förebygga skador och ohälsa. Eleven visar mycket goda kunskaper om idrottskarriärens olika faser och beskriver på ett välutvecklat sätt idrottsmiljöns betydelse för idrottslig utveckling. Eleven tillämpar med viss säkerhet samarbete och kommunikation i tränings- och tävlingssammanhang.

type: foreskrift


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet specialpedagogik i
gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet specialpedagogik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Specialpedagogik

text: Ämnet specialpedagogik har utvecklats ur pedagogik med kopplingar till psykologi, sociologi, filosofi och medicin. I ämnet behandlas människors olika villkor för lärande och utveckling i samspel med det omgivande samhället.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet specialpedagogik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om relationer mellan samhällets stöd och livsvillkor för människor med funktionsnedsättningar. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om samhällets olika insatser för människor med funktionsnedsättningar. Dessutom ska de ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser för att, i olika situationer, skapa likvärdighet, delaktighet och tillgänglighet för människor med funktionsnedsättningar. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika funktionsnedsättningar och hur de kan påverka människors liv, lärande och delaktighet i samhället. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att använda specialpedagogiska arbetssätt och hjälpmedel samt att planera och genomföra aktiviteter som främjar likvärdighet, delaktighet och tillgänglighet. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika begrepp och deras innebörd samt förmåga att tillämpa dessa. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att möta människor med respekt och att arbeta utifrån ett etiskt och inkluderande förhållningssätt, med utgångspunkt i mänskliga rättigheter och en demokratisk värdegrund. Såväl egna som samhällets attityder till och värderingar av människors olikheter och rättigheter ska behandlas i undervisningen. Problemlösning och handlingsberedskap ska stimuleras i undervisningen. Genom fältstudier eller medverkan i olika verksamheter ska eleverna ges möjlighet att få inblick i och erfarenhet av sociala och pedagogiska sammanhang. Eleverna ska också ges möjlighet att reflektera över och diskutera ämnesinnehållet och centrala begrepp. Undervisningen ska dessutom ge eleverna möjlighet att inhämta, värdera och använda information från olika källor.

text: Undervisningen i ämnet specialpedagogik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om det specialpedagogiska området, centrala begrepp samt lagar och andra bestämmelser inom området. – Kunskaper om olika funktionsnedsättningar. – Förmåga att tillämpa olika specialpedagogiska arbetssätt och hjälpmedel. – Förmåga att planera, genomföra, dokumentera och utvärdera insatser och aktiviteter som främjar delaktighet. 2 – Förmåga att bemöta, kommunicera och samverka på ett yrkesetiskt sätt.

text: Nivåer i ämnet specialpedagogik

text: Nivå 1, 100 poäng. Betyg i specialpedagogik som omfattar nivå 1 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i funktionsförmåga och funktionsnedsättning som omfattar nivå 1. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Betyg i specialpedagogik som omfattar nivå 2 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i funktionsförmåga och funktionsnedsättning som omfattar nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: SPEI1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet specialpedagogik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Bakgrunden till och framväxten av det specialpedagogiska området. – Innebörden av olika begrepp, till exempel funktionsnedsättning, funktionshinder, delaktighet och likvärdighet. – Lagar och andra bestämmelser som gäller specialpedagogiska insatser, däribland lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och relevanta delar av

text: socialtjänstlagen

text: (SoL) kopplat till verksamhetsområdet samt bestämmelser om delegering. – Olika funktionsnedsättningar och hur de kan påverka människors liv, lärande och delaktighet i samhället. Relationen mellan funktionshinder och funktionsnedsättning samt miljöns betydelse för människors möjlighet till delaktighet. – Hur specialpedagogiska arbetssätt och hjälpmedel kan användas för att skapa goda villkor för människors delaktighet i olika situationer. – Yrkesetiska och pedagogiska förhållningssätt. – Metoder, redskap och teorier för planering, genomförande, dokumentation och utvärdering av olika insatser och aktiviteter som främjar goda levnadsvillkor och skapar möjligheter för människors delaktighet i olika situationer. – Bemötande av människor med olika behov och förutsättningar. – Människors olika förutsättningar och möjligheter för lärande och delaktighet. – Alternativa och kompletterande kommunikationssätt som stöd, till exempel kommunikationssätt vid kognitiva funktionsnedsättningar samt hörsel- och synnedsättningar. – Interaktion och kommunikation utifrån ett etiskt förhållningssätt i samarbeten och möten med människor.

text: Nivåkod: SPEI2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet specialpedagogik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Bakgrunden till och framväxten av det specialpedagogiska området. – Organisationer, arbetssätt och olika insatser inom funktionshinderområdet. – Innebörden av olika begrepp, till exempel funktionsnedsättning, funktionshinder, normalitet, avvikelse, diagnos, inkludering, exkludering, tillgänglighet, delaktighet och likvärdighet. – Lagar och andra bestämmelser som gäller specialpedagogiska insatser, däribland FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning samt de intentioner som finns bakom lagarna. – Lagar och andra bestämmelser som gäller arbetsmiljö och säkerhet. – Funktionsnedsättningars konsekvenser i olika närmiljöer och sammanhang och hur de kan påverka människors liv, lärande och delaktighet i samhället. – Användning, utveckling och anpassning av specialpedagogiska arbetssätt och innehåll i pedagogiska verksamheter, både till individers och gruppers olika behov samt till situationen. – Specialpedagogiska hjälpmedel och hur dessa kan användas i sociala och pedagogiska sammanhang. – Olika yrkesroller och vanligt förekommande arbetsuppgifter inom det specialpedagogiska området. – Metoder, redskap och teorier för planering, genomförande, dokumentation, utvärdering och uppföljning av olika insatser och aktiviteter som främjar likvärdighet, delaktighet och tillgänglighet på individ- och gruppnivå. – Hur attityder till människors olika livssituationer kan se ut. – Människors olikheter, förutsättningar och möjligheter för lärande och delaktighet i olika aktiviteter. – Alternativa och kompletterande kommunikationssätt samt vilken funktion och betydelse de har för människors delaktighet i samhället. – Hur interaktion och kommunikation kan främja samarbete, delaktighet och möten mellan människor samt ge stöd i olika situationer.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om det specialpedagogiska området och använder med viss säkerhet centrala begrepp. Dessutom visar eleven godtagbara kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven redogör på ett godtagbart sätt för olika funktionsnedsättningar och vilken påverkan de kan ha på människors liv. Eleven tillämpar med viss säkerhet olika specialpedagogiska arbetssätt och hjälpmedel. Eleven planerar och genomför med godtagbart resultat olika insatser och aktiviteter som främjar goda levnadsvillkor och skapar möjligheter för människors delaktighet i olika situationer. Eleven dokumenterar och utvärderar arbetet på ett enkelt sätt. Eleven bemöter, kommunicerar och samverkar med viss säkerhet för att stödja och assistera människor på ett yrkesetiskt sätt.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om det specialpedagogiska området och använder med säkerhet centrala begrepp. Dessutom visar eleven goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven redogör på ett gott sätt för olika funktionsnedsättningar och vilken påverkan de kan ha på människors liv. Eleven tillämpar med säkerhet olika specialpedagogiska arbetssätt och hjälpmedel. Eleven planerar och genomför med gott resultat olika insatser och aktiviteter som främjar goda levnadsvillkor och skapar möjligheter för människors delaktighet i olika situationer. Eleven dokumenterar och utvärderar arbetet på ett utvecklat sätt. Eleven bemöter, kommunicerar och samverkar med säkerhet för att stödja och assistera människor på ett yrkesetiskt sätt.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om det specialpedagogiska området och använder med god säkerhet centrala begrepp. Dessutom visar eleven mycket goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven redogör på ett mycket gott sätt för olika funktionsnedsättningar och vilken påverkan de kan ha på människors liv. Eleven tillämpar med god säkerhet olika specialpedagogiska arbetssätt och hjälpmedel.

text: Eleven planerar och genomför med mycket gott resultat olika insatser och aktiviteter som främjar goda levnadsvillkor och skapar möjligheter för människors delaktighet i olika situationer. Eleven dokumenterar och utvärderar arbetet på ett välutvecklat sätt. Eleven bemöter, kommunicerar och samverkar med god säkerhet för att stödja och assistera människor på ett yrkesetiskt sätt.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet styckning i gymnasieskolan
och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet styckning finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Styckning

text: Ämnet styckning behandlar hantverksmässig styckning av olika djurslag. Ämnet behandlar också djurens anatomi och hur styckningsdetaljer används inom näringen samt betydelsen av produktkvalitet. Dessutom behandlas bestämmelser om hygien och arbetsmiljö vid styckning.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet styckning ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att yrkesmässigt grov- och finstycka olika djurslag med både moderna och traditionella hantverksmetoder. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta utifrån branschspecifika aspekter av hygien, arbetsmiljö och säkerhet i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller inom yrkesområdet. I undervisningen ska eleverna dessutom ges möjlighet att utveckla förmåga att planera och organisera styckningsarbete samt att arbeta ergonomiskt. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar problemlösnings- och initiativförmåga. Eleverna ska ges möjlighet att utföra arbetsuppgifter både individuellt och i samarbete med andra samt ges rikliga möjligheter att diskutera och reflektera över hållbarhet och etiska frågor samt andra aspekter av yrkesmässig styckning.

text: Undervisningen i ämnet styckning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att planera och organisera styckningsarbete på ett resurseffektivt sätt. – Förmåga att utföra styckningsarbete. – Förmåga att arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Nivåer i ämnet styckning

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 200 poäng, som bygger på nivå 2. Nivå 4, 200 poäng, som bygger på nivå 3.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: STYK1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet styckning på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Grunderna om djurens anatomi. Köttkvalitet och styckningsdetaljernas olika användningsområden.

text: – Planering och organisering av arbetet, däribland att ta fram och plocka undan verktyg och arbetsmaterial enligt instruktion. – Råvarukalkyler för ekonomiska beräkningar. – Ekonomiska aspekter i arbetet, däribland hur svinn kan påverka lönsamheten. – Grovstyckade detaljer av olika djurslag. – Finstyckning av grovstyckade detaljer. – Hantering och förvaring av vanligt förekommande råvaror. – Vård av kniv, handsåg och personlig skyddsutrustning. – Förpackningsmaterial, paketering och märkning. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland

text: arbetsmiljölagen

text: och

text: livsmedelslagen

text: . – Hållbarhetsaspekter i arbetet, däribland avfallshantering. – Ergonomiska och säkra arbetssätt. – Hygienrutiner och egenkontroll. – Grundläggande fackspråk. – Samarbete och kommunikation i arbetet.

text: Nivå 2, 200 poäng

text: Nivåkod: STYK2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet styckning på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Anatomi med betoning på gris, lamm, nöt och kalv. – Styckningsdetaljernas och de olika sorteringarnas användningsområden vid förädling och tillagning. – Styckningskvalitet och normer för styckningsdetaljer. – Planering och organisering av arbetet. Etiska, miljömässiga och ekonomiska val i arbetet. – Styckningskalkyler. – Viktiga hållbarhetsaspekter i yrket. – Styckning, nedskärning och sortering av gris, lamm, nöt och kalv, till exempel i styckningslokal, slakteri eller gårdsbutik. – Metoder och tekniker vid hängande och liggande styckning. – Hantering och förvaring av råvaror. – Val och vård av utrustning. – Förpackningsmaterial, paketering och märkning av produkter. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland

text: livsmedelslagen

text: Nivåkod: STYK3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet styckning på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Fördjupning inom anatomi med betoning på vanligt förekommande djurslag. – Styckningsdetaljernas och de olika sorteringarnas användningsområden vid förädling och tillagning. – Styckningskvalitet och normer för styckningsdetaljer. – Planering och organisering av arbetet utifrån givna ramar, däribland krav på hållbarhet. – Kvalitet och effektivitet i arbetet. Etiska, miljömässiga och ekonomiska val i arbetet. – Styckning, nedskärning och sortering av vanligt förekommande djurslag, till exempel i styckningslokal, slakteri eller gårdsbutik. – Hantering och förvaring av råvaror. – Vård av utrustning. – Förpackningsmaterial, paketering och märkning av produkter. – Lagar och andra bestämmelser inom området. – Ergonomiska och säkra arbetssätt. – Hygienrutiner och egenkontroll. – Samarbete och kommunikation i arbetet.

text: Nivå 4, 200 poäng

text: Nivåkod: STYK4000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet styckning på nivå 4 ska behandla följande centrala innehåll: – Fördjupning inom anatomi med betoning på vanligt förekommande djurslag. – Planering och organisering av arbetet utifrån krav på ekonomi, effektivitet och hållbarhet. – Etiska, miljömässiga och ekonomiska val i arbetet. – Styckningskalkyler. – Yrkesmässig styckning, nedskärning och sortering av vanligt förekommande djurslag, till exempel i styckningslokal, slakteri eller gårdsbutik. – Hantering och förvaring av råvaror. – Vård av utrustning. – Förpackningsmaterial, paketering och märkning av produkter. – Lagar och andra bestämmelser inom området. – Ergonomiska och säkra arbetssätt. – Hygienrutiner och egenkontroll. – Samarbete och kommunikation i arbetet.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven planerar och organiserar styckningsarbete på ett godtagbart sätt. Eleven använder med visst handlag olika metoder för att stycka. Eleven hanterar, förvarar och förpackar olika råvaror och produkter på ett godtagbart sätt. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven planerar och organiserar styckningsarbete på ett gott sätt. Eleven använder med gott handlag olika metoder för att stycka. Eleven hanterar, förvarar och förpackar olika råvaror och produkter på ett gott sätt. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven planerar och organiserar styckningsarbete på ett mycket gott sätt. Eleven använder med mycket gott handlag olika metoder för att stycka. Eleven hanterar, förvarar och förpackar olika råvaror och produkter på ett mycket gott sätt. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet svenska för döva i gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet svenska för döva finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Svenska för döva

text: Kärnan i ämnet svenska för döva är tvåspråkighet, svenska språket och litteratur. Språket är människans främsta redskap för reflektion, kommunikation och kunskapsutveckling. Genom språket kan människan uttrycka sin personlighet, och med hjälp av skönlitteratur, sakprosatexter och andra typer av medier lär människan känna sin omvärld, sina medmänniskor och sig själv.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet svenska för döva ska syfta till att eleverna utvecklar sin förmåga att läsa och kommunicera i skrift. Undervisningen ska också syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om det svenska språket och om skönlitteratur. Undervisningen ska bidra till elevernas bildning. Den ska stimulera elevernas läsintresse, stärka deras tilltro till sin egen språkliga förmåga samt främja deras personliga utveckling och vilja att söka ny kunskap. Undervisningen ska även bidra till att eleverna förbereds för ett aktivt deltagande i samhället. Därför ska eleverna ges möjlighet att utveckla sin förmåga att påverka demokratiska beslutsprocesser samt att göra underbyggda ställningstaganden och bemöta andras åsikter. Eleverna ska ges rikligt med tillfällen att resonera om och skriva olika typer av texter. Undervisningen ska också främja elevernas utveckling till tvåspråkiga individer med svenskt teckenspråk som primärt språk och skriven svenska som ett andra språk. Genom undervisningen ska eleverna utveckla de färdigheter i skriftlig kommunikation som de behöver som samhällsmedborgare samt för arbetsliv och studier. Eleverna ska genom undervisningen stimuleras att läsa ofta och i riklig omfattning. Genom undervisningen ska eleverna utveckla sin förmåga att läsa, analysera och resonera om skönlitteratur och sakprosa. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om skönlitteratur samt förmåga att sätta litterära verk och författarskap i ett sammanhang. Undervisningen ska lyfta fram skönlitteraturens estetiska värde och stimulera eleverna att använda skönlitteratur, teater, film och andra medier som källa till förståelse av egna och andras erfarenheter och livsvillkor. Eleverna ska ges möjlighet att i skönlitteraturen se såväl det särskiljande som det allmänmänskliga i tid och rum. På så sätt ska undervisningen utmana eleverna till nya tankesätt och öppna för nya perspektiv. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om det svenska språkets utveckling och uppbyggnad samt om släktskapsförhållanden mellan språk och om olika typer av språklig variation. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av språkets funktion för kommunikation, tänkande och lärande. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om dövas och hörselskadades språkinlärning samt stödja den inlärningsprocess som ett visuellt tillägnande av skriftspråket innebär. Samhällets informationsflöde gör det angeläget att förhålla sig kritiskt reflekterande till hur och i vilka syften det svenska språket används samt att kunna söka, sovra och kritiskt granska information. Undervisningen ska där-

text: för ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att sammanställa och kritiskt granska innehåll i olika texter samt att värdera deras relevans och tillförlitlighet. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla sin förmåga att orientera sig, läsa, och kommunicera i en digital textvärld. I detta ingår att använda digitala verktyg och medier för lärande, kommunikation och samarbete.

text: Undervisningen i ämnet svenska för döva ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att kommunicera skriftligt med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang samt till normer för språkriktighet. – Förmåga att läsa och kritiskt granska sakprosa samt producera egna texter med utgångspunkt i det lästa. – Kunskaper om skönlitteratur. – Förmåga att läsa och analysera skönlitteratur. – Kunskaper om det svenska språket och om språkanvändning.

text: Nivåer i ämnet svenska för döva

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper specialskolan ger eller motsvarande. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: SVED1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet svenska för döva på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Skriftlig framställning av olika typer av texter för kommunikation, lärande och reflektion med fokus på anpassning till syfte, mottagare och sammanhang, däribland argumenterande texter och kreativt skrivande. – Struktur och språkliga drag i olika typer av texter. Skriftspråkets normer för språkriktighet och vilka språkliga egenskaper som gör att en text fungerar väl i sitt sammanhang. Användning av digitala verktyg för textbearbetning samt för respons på texter. Grunderna i den retoriska arbetsprocessen. Citat- och referatteknik. – Läsning av och resonemang om sakprosa. Produktion av texter som anknyter till läst sakprosa. – Informationssökning och värdering av information från olika typer av texter. Sammanfattning och kritisk läsning av texter från olika typer av källor. – Läsning av, resonemang om och analys av skönlitterära texter ur genrerna epik, lyrik och dramatik, författade av såväl kvinnor som män med betoning på samtida litteratur. – En översikt över de litterära epokerna. – Centrala motiv, berättarteknik och stildrag i fiktivt berättande. 3

text: – Grundläggande språkvetenskapliga begrepp som behövs för att på ett strukturerat sätt kommunicera om språkets uppbyggnad och funktion samt resonera om språkriktighetsfrågor. – Språk och språkanvändning med särskild betoning på språklig variation i skriftlig direktkommunikation och skrivet språk. Hur språklig variation hänger samman med geografisk och social bakgrund, ålder och kön samt hur makt, normer och identitet kan komma till uttryck i språkanvändning. – Jämförelser av språkliga särdrag i svenskt teckenspråk och svenska som belyser skillnader och likheter avseende form, struktur och framställning. – Dövas och hörselskadades språkinlärning.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: SVED2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet svenska för döva på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Skriftlig framställning i olika sammanhang, för olika syften och för olika mottagare, däribland argumenterande och utredande texter samt kreativt skrivande. – Struktur och språkliga drag i argumenterande och utredande texter. Skriftspråkets normer för språkriktighet och vilka språkliga egenskaper som gör att en text fungerar väl i sitt sammanhang. Användning av digitala verktyg för textbearbetning samt för respons på texter. Retoriska verkningsmedel. Citat- och referatteknik. – Läsning av och resonemang om sakprosa. Produktion av texter som anknyter till läst sakprosa. – Informationssökning och värdering av information från olika typer av texter. – Sammanfattning och kritisk läsning av texter från olika typer av källor. – Läsning av, resonemang om och analys av samtida och äldre skönlitterära texter ur genrerna epik, lyrik och dramatik från Sverige och olika delar av världen, författade av såväl kvinnor som män. Dansk och norsk skönlitteratur, delvis på originalspråk. – Fördjupning i några litterära epoker samt skönlitteraturens relation till förhållanden och idéströmningar i samhället, historiskt och i nutid. Några tongivande författare från olika tider och från olika delar av världen. – Skönlitterära verkningsmedel. Centrala litteraturvetenskapliga begrepp och deras användning. – Det svenska språkets grammatik, däribland hur ord, fraser och satser samspelar i språket. Analys av det svenska språkets uppbyggnad i olika typer av texter. – Språk och språkanvändning med särskild betoning på språkförhållanden i Sverige och övriga Norden. Svensk språklagstiftning, däribland hur 4 svenskan, den språkliga mångfalden i Sverige och den enskildes tillgång

text: till språk kan värnas samt de nationella minoritetsspråkens och teckenspråkets ställning. Flerspråkighet och dess betydelse för individ och samhälle. – Utvecklade jämförelser av språkliga särdrag i svenskt teckenspråk och svenska som belyser skillnader och likheter avseende form, struktur och framställning. – Dövas och hörselskadades språkinlärning.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: SVED3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet svenska för döva på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Kritisk granskning av och reflektion över retoriken i skriftliga framställningar i olika sammanhang, till exempel politiska tal och debatter. – Skriftlig framställning av texter av vetenskaplig karaktär som behandlar någon aspekt av svenskämnet. – Struktur och språkliga drag i texter av vetenskaplig karaktär. Citat- och referatteknik. – Skriftspråkets normer för språkriktighet och vilka språkliga egenskaper som gör att en text fungerar väl i sitt sammanhang. Tillämpning av den retoriska arbetsprocessen. – Läsning av, resonemang om och analys av texter av vetenskaplig karaktär. – Informationssökning och värdering av information från olika typer av texter. Sammanfattning och kritisk läsning av texter från olika typer av källor. – Läsning av, resonemang om och analys av samtida och äldre skönlitterära texter ur genrerna epik, lyrik och dramatik från Sverige, övriga Norden och olika delar av världen, författade av såväl kvinnor som män. Jämförande analys av litterära verk från olika tider och deras relation till de historiska och kulturella sammanhang de tillkommit i. – Litteraturvetenskapligt grundad analys av skönlitterära texter med användning av litteraturvetenskapliga begrepp. – Språk och språkanvändning med särskild betoning på det svenska språkets historiska utveckling. Jämförelser av originaltexter från olika tider, släktskapsförhållanden mellan det svenska språket och andra språk samt språkförändringar. – Fördjupade jämförelser av texter på svenskt teckenspråk och svenska som belyser skillnader och likheter avseende form, struktur och framställning. – Dövas och hörselskadades språkinlärning.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en 5

text: sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven skriver olika typer av texter med viss anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven följer i huvudsak skriftspråkets normer för språkriktighet och språket är varierat och delvis välformulerat. Eleven läser sakprosa och för enkla resonemang om texternas innehåll, uppbyggnad, relevans och tillförlitlighet. Vid läsning av sakprosa visar eleven godtagbar läsförståelse. Eleven använder lästa texter på ett i huvudsak fungerande sätt i egna texter och tillämpar regler för citat- och referatteknik. Eleven redogör översiktligt för huvuddragen i litterära epoker och för enkla resonemang om samband mellan litterära verk och de sammanhang de tillkommit i. Eleven läser skönlitteratur och visar godtagbar läsförståelse. Eleven gör enkla analyser av olika typer av skönlitteratur. Eleven visar godtagbara kunskaper om det svenska språket och för enkla resonemang om språkanvändning.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven skriver olika typer av texter med god anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven följer väl skriftspråkets normer för språkriktighet och språket är varierat och välformulerat. Eleven läser sakprosa och för utvecklade resonemang om texternas innehåll, uppbyggnad, relevans och tillförlitlighet. Vid läsning av sakprosa visar eleven god läsförståelse. Eleven använder lästa texter på ett fungerande sätt i egna texter och tillämpar regler för citat- och referatteknik. Eleven redogör utförligt för huvuddragen i litterära epoker och för utvecklade resonemang om samband mellan litterära verk och de sammanhang de tillkommit i. Eleven läser skönlitteratur och visar god läsförståelse. Eleven gör utvecklade analyser av olika typer av skönlitteratur. Eleven visar goda kunskaper om det svenska språket och för utvecklade resonemang om språkanvändning.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven skriver olika typer av texter med mycket god anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven följer mycket väl skriftspråkets normer för språkriktighet och språket är varierat och mycket välformulerat. Eleven läser sakprosa och för välutvecklade resonemang om texternas innehåll, uppbyggnad, relevans och tillförlitlighet. Vid läsning av sakprosa visar eleven mycket god läsförståelse. Eleven använder lästa texter på ett väl fungerande sätt i egna texter och tillämpar regler för citat- och referatteknik. Eleven redogör utförligt och nyanserat för huvuddragen i litterära epoker och för välutvecklade resonemang om samband mellan litterära verk och de sammanhang de tillkommit i. Eleven läser skönlitteratur och visar mycket god läsförståelse. Eleven gör utvecklade och nyanserade analyser av olika typer av skönlitteratur. Eleven visar mycket goda kunskaper om det svenska språket och för välutvecklade resonemang om språkanvändning.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet svenskt teckenspråk i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet svenskt teckenspråk finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Svenskt teckenspråk

text: Ett välutvecklat teckenspråk är av betydelse för dövas och hörselskadades lärande, identitet och gemenskap i och utanför skolan. När språket utvecklas ökar förmågan att reflektera över, förstå, värdera och ta ställning till företeelser i omvärlden. Ämnet svenskt teckenspråk behandlar kommunikation på svenskt teckenspråk, produktion av teckenspråkiga texter samt avläsning och analys av teckenspråkiga texter.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet svenskt teckenspråk ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att använda teckenspråk för att kommunicera i olika situationer med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att producera teckenspråkiga texter samt att tillägna sig, analysera och tolka olika typer av teckenspråkiga texter. På så sätt ska undervisningen främja elevernas tilltro till sin språkliga förmåga samt ge eleverna möjlighet att utveckla ett rikt språk som ger självförtroende i olika situationer och möjlighet att uttrycka sin personlighet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla aktiv tvåspråkighet med svenskt teckenspråk som primärt språk och skriven svenska som ett andra språk. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att avläsa, tillägna sig, analysera och tolka olika typer av teckenspråkiga texter. Genom undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att utveckla förståelse av de sätt på vilka teckenspråkiga texter kan skilja sig åt beroende på texttyp, syfte och mottagare samt hur en text bör vara uppbyggd och strukturerad för att fungera väl i olika sammanhang. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att söka och kritiskt granska information från olika källor. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet på språk och kultur samt ge dem möjlighet att delta i kulturella företeelser, såväl i sammanhang där det svenska teckenspråket används som i samhället i övrigt. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar sitt språk och med språket som redskap ges möjlighet att verka i samhället som aktiva samhällsmedborgare. Här ingår också att använda sig av tolk i olika kommunikationssituationer.

text: Undervisningen i ämnet svenskt teckenspråk ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att kommunicera på svenskt teckenspråk med anpassning till syfte, mottagare och kommunikationssituation. – Förmåga att producera olika typer av teckenspråkiga texter. – Förmåga att avläsa och analysera olika teckenspråkiga texter samt att kritiskt granska information från olika källor.

text: Nivåer i ämnet svenskt teckenspråk

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: SVEK1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet svenskt teckenspråk på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Teckenspråkig framställning anpassad efter kommunikationssituation och mottagare. Presentationstekniska hjälpmedel. Språkriktighetsfrågor. – Svenska teckenspråkets form och struktur. Teckenbildning och satskonstruktion. – Produktion av olika typer av teckenspråkiga texter. – Teckenspråkspoesi. – Avläsning, samtal om, tolkning och analys av teckenspråkiga texter för kommunikation, lärande och reflektion, till exempel berättande, instruerande, argumenterande och informerande texter. Texters syfte, innehåll, form och stil. – Strategier för att söka och kritiskt granska information från olika källor. – Olika typer av språklig variation. – Dövas och hörselskadades livsvillkor över tid. Svensk språklagstiftning. Teckenspråkets ställning och historia i Sverige, Norden och övriga världen. Dövas och hörselskadades språkinlärning samt den egna två- eller flerspråkigheten. – Hur teckenspråkstolk kan beställas och användas. – Grundläggande jämförelser av texter på svenskt teckenspråk och svenska som belyser skillnader och likheter avseende form, struktur och framställning.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: SVEK2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet svenskt teckenspråk på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Teckenspråkig framställning i och inför grupp med tillämpning av retorikens grunder. Strategier för att anpassa språk efter kommunikationssituation och mottagare. – Diskussioner och debatter. – Fördjupning i svenska teckenspråkets form och struktur. – Produktion av olika genrer inom teckenspråk. Berättande, poetiska, instruerande, argumenterande och informerande texter. – Teckenspråkets uttrycksformer inom poesi, scen- och bildkonst.

text: – Avläsning, samtal om, tolkning och analys av olika genrer inom teckenspråk. Texters syfte, innehåll, form och stil. – Strategier för att söka och kritiskt granska information från olika typer av källor. – Språklig variation som hänger samman med till exempel geografi och ålder. – Teckenspråkets ställning, dövas och hörselskadades livsvillkor, kultur och historia. Dövas och hörselskadades språkinlärning samt den egna två- eller flerspråkigheten. – Tolkanvändning och tolksituationens påverkan på samtalet. – Fördjupade jämförelser av texter på svenskt teckenspråk och svenska som belyser skillnader och likheter.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: SVEK3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet svenskt teckenspråk på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Framställningar på svenskt teckenspråk och skriven svenska, anpassade efter kommunikationssituation och mottagare. – Framställning på svenskt teckenspråk och skriven svenska om ett valt ämnesområde med anknytning till elevens utbildning och erfarenhetsvärld. – Kommunikation på svenskt teckenspråk och skriven svenska i formella sammanhang. – Fördjupning i svenska teckenspråkets form och struktur. – Produktion av texter på båda språken. Avancerade berättande, poetiska, instruerande, argumenterande och informerande texter. – Teckenspråkspoesi med olika uttryckssätt. – Avläsning och samtal om samt tolkning och analys av olika genrer inom teckenspråk. Texters syfte, innehåll, form och stil. – Strategier för att söka och kritiskt granska information från olika källor på såväl teckenspråk som svenska. – Språklig variation samt förändringar i teckenspråket historiskt och i nutid. – Teckenspråkets ställning samt dövas och hörselskadades livsvillkor, kultur och historia, i Sverige och världen. Teckenspråk i andra länder samt internationell teckenkommunikation. Dövas och hörselskadades språkinlärning samt den egna två- eller flerspråkigheten. – Tolkanvändning och tolksituationens påverkan på samtalet. Olika typer av tolkningar. – Tolketiska frågeställningar. – Fördjupade jämförelser av texter på svenskt teckenspråk och svenska som belyser skillnader och likheter avseende form, struktur, uppbyggnad och framställning. – Översättning i vardagliga sammanhang mellan svenskt teckenspråk och 4 svenska.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven kommunicerar på svenskt teckenspråk samt gör teckenspråkiga framställningar med viss anpassning till syfte, mottagare och kommunikationssituation. Eleven producerar olika typer av texter på svenskt teckenspråk med viss anpassning till syfte, mottagare och kommunikationssituation. Språket är i huvudsak tydligt, med ett ordförråd och en grammatisk behärskning som endast i undantagsfall hindrar kommunikationen. Eleven avläser och analyserar på ett godtagbart sätt innehåll, form och stil i teckenspråkiga texter. Eleven granskar information från olika källor och för enkla resonemang om källornas tillförlitlighet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven kommunicerar på svenskt teckenspråk samt gör teckenspråkiga framställningar med god anpassning till syfte, mottagare och kommunikationssituation. Eleven producerar olika typer av texter på svenskt teckenspråk med god anpassning till syfte, mottagare och kommunikationssituation. Språket är i huvudsak tydligt, med ett ordförråd och en grammatisk behärskning som endast i undantagsfall hindrar kommunikationen. Eleven avläser och analyserar på ett utvecklat sätt innehåll, form och stil i teckenspråkiga texter. Eleven granskar information från olika källor och för utvecklade resonemang om källornas tillförlitlighet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven kommunicerar på svenskt teckenspråk samt gör teckenspråkiga framställningar med mycket god anpassning till syfte, mottagare och kommunikationssituation.

text: Eleven producerar olika typer av texter på svenskt teckenspråk med mycket god anpassning till syfte, mottagare och kommunikationssituation. Språket är i huvudsak tydligt, med ett ordförråd och en grammatisk behärskning som endast i undantagsfall hindrar kommunikationen. Eleven avläser och analyserar på ett välutvecklat sätt innehåll, form och stil i teckenspråkiga texter. Eleven granskar information från olika källor och för välutvecklade resonemang om källornas tillförlitlighet.


text: Ämnesplanen för ämnet tak- och tätskiktsmontering finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Tak- och tätskiktsmontering

text: Ämnet tak- och tätskiktsmontering behandlar montering och underhåll av olika typer av yttre tätskikt på tak. Ämnet behandlar också olika typer av tak- och tätskiktskonstruktioner och materialkunskap. Tak- och tätskiktsarbeten utförs ofta som en del i en större helhet i byggprocessen. Därför är hänsynstagande till andra aktörer och övergripande planer en viktig del i arbetet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet tak- och tätskiktsmontering ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att utföra tak- och tätskiktsarbeten med olika typer av isolering och väderskydd för att förse byggnader med både värmeisolering och fuktskydd. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om olika typer av tätskikt, deras egenskaper och funktion samt om olika träkonstruktioner såsom bjälklag, regelverk och tak inom byggnation. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om byggnadskonstruktioner och utförandekrav som gäller för nybyggnation och renovering. Genom att väcka elevernas nyfikenhet för olika yrkesområden inom husbyggnad ska undervisningen bidra till elevernas möjlighet att själva forma sin framtid. Undervisningen ska dessutom ge eleverna möjlighet att utveckla kreativitet, problemlösnings- och initiativförmåga. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet samt förmåga att söka information i aktuella regelverk. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att tolka ritningar och följa instruktioner samt planera och organisera arbetsuppgifter. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att välja och hantera material samt använda och vårda verktyg och maskiner. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta med hänsyn till ergonomi, hälsa och säkerhet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt som främjar en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling samt om branschens ansvar för hållbart byggande. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om yrkesrollen och vikten av ansvarstagande på arbetsplatsen. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att förhålla sig kritiskt till attityder och värderingar på arbetsplatsen. Eleverna ska även ges rikligt med tillfällen att använda fackspråk. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera och samverka med såväl arbetskamrater som kunder på både svenska och engelska. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att föra värderande diskussioner om utförda arbeten utifrån såväl kvalitetskontroll som genomförande. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att dokumentera och kvalitetssäkra arbetet samt reflektera över hur arbetsprocessen har påverkat resultatet.

text: I undervisningen ska teoretiska och praktiska kunskaper vävas samman till en helhet för eleverna. Undervisningen ska bedrivas med metoder, verktyg och maskiner som är tidsenliga och ergonomiskt anpassade samt organiseras så att eleverna får möjlighet att utföra sina uppgifter både individuellt och i samarbete med andra. Undervisningen i ämnet tak- och tätskiktsmontering ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika arbetsprocesser och metoder inom tak- och tätskiktsmontering. – Förmåga att planera, utföra, dokumentera och utvärdera arbetsuppgifter inom tak- och tätskiktsmontering. – Förmåga att välja och hantera material samt använda och vårda verktyg och maskiner. – Förmåga att arbeta säkert i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet. – Förmåga att samverka och kommunicera samt använda fackspråk.

text: Nivåer i ämnet tak- och tätskiktsmontering

text: Nivå 1, 200 poäng, som bygger på nivå 2 i ämnet husbyggnad. Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: TAKO1000X

text: Centralt innehåll

text: Arbetsprocesser och metoder

text: Planering och utförande

text: – Tolkning av ritningar, arbetsbeskrivningar, utförandekrav och toleranskrav samt metoder för att identifiera felkällor i arbetsprocessen. – Planering för att lösa arbetsuppgifter i enlighet med branschkrav. – Byggtekniska beräkningar av volym, area och materialåtgång. – Metoder för att främja en god arbetsmiljö, till exempel dammbindning och minimering av buller. – Arbete med att identifiera takläckage och orsaker till läckage. – Montering av tätskikt och isolering på vanliga underlag, till exempel trä, plåt, betong eller lättbetong. – Arbete med vanliga mekaniska infästningssystem, till exempel i underlag av trä, plåt, betong eller lättbetong. – Problemlösning i samband med arbetsuppgifterna. – Dokumentation och egenkontroll före, under och efter utfört arbete. – Värdering av utfört arbete och användning av utvärderingar i förbättringsarbete.

text: Hantering av material och utrustning

text: – Cirkulära arbetsmetoder, till exempel hur produkter och material används, återanvänds och återvinns i flera livscykler och på så sätt bidrar till att minska klimatutsläppen och uttaget av naturresurser. – Val, hantering och användning av material för olika tak-, tätskikts- och isoleringsarbeten utifrån materialens funktion, egenskaper och användningsområden samt i enlighet med anvisningar. Materialvalets betydelse för ett hållbart byggande. – Val och användning av material och metod för reparation och sammanfogning av nytt och befintligt tak- och tätskiktsmaterial. – Val, användning och vård av lämpliga verktyg, maskiner, tillsatsutrustningar för arbetsuppgiften.

text: Säkerhet

text: – Arbetsmiljöverkets föreskrifter och allmänna råd som gäller ställningar, arbetsplattformar och användning av lyftanordningar. – Lagar och andra bestämmelser som gäller brandfarliga arbeten, till exempel föreskrifter om förvaring av gasol och andra brandfarliga varor. – Riskbedömningar i det dagliga arbetet, däribland av risker för tillbud och olycksfall samt av hälsorisker och risker med felaktiga arbetsställningar. Brandskyddsföreningens checklista för högriskkonstruktioner vid tätskiktsarbeten i brandfarliga byggnadskonstruktioner. – Användning av personlig skyddsutrustning och ergonomiska hjälpmedel, till exempel för att hindra fall, minska påverkan av buller, damm, vibrationer och felaktiga arbetsställningar. – Åtgärder för att skydda person, verktyg och material mot fall vid arbeten på höjd och från ställningar. – Ansvarstagande i yrkesrollen och på byggarbetsplatsen, till exempel för säkerhet och arbetsmiljö. – Förebyggande brandskydd och elsäkerhet. – Tillträdes- och utrymningsvägar på arbetsplatsen. – Nödlägesrutiner vid krissituationer och olycksfall.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Fackspråk inom yrkesområdet och engelska fackuttryck för vanligt förekommande verktyg, maskiner och arbetsmoment. – Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland attityder och värderingar samt språkbruk. – Samverkan och kommunikation på arbetsplatsen, däribland med ljudoch handsignalering.

text: Nivå 2, 200 poäng

text: Nivåkod: TAKO2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet tak- och tätskiktsmontering på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Arbetsprocesser och metoder

text: – Olika typer isoleringsmaterial och metoder för tak- och tätskiktskonstruktioner samt materialens konstruktion, funktion och användningsområden. – Varsamhetskrav i samband med ombyggnation och restaurering av äldre byggnader, till exempel byggnaders tekniska, historiska, kulturhistoriska, miljömässiga och konstnärliga värden. – Bygghandlingars funktion och myndighetsbeslut i byggprocessen, däribland utförande- och kvalitetskrav samt tillsyn genom kontroller och besiktningar. – Vanligt förekommande arbetsprocesser och metoder vid tak- och tätskiktsmontering. – Vanligt förekommande arbetsprocesser och metoder vid montering av mekaniska infästningssystem vid tak- och tätskiktsarbete. – Vanligt förekommande arbetsprocesser och metoder för att identifiera takläckage i tak- och tätskiktskonstruktioner. – Lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet, däribland Boverkets byggregler (BBR).

text: Planering och utförande

text: – Tolkning av ritningar, arbetsbeskrivningar, utförandekrav och toleranskrav samt metoder för att identifiera felkällor i arbetsprocessen. – Planering för att lösa arbetsuppgifter i enlighet med branschkrav. – Byggtekniska beräkningar av volym, area och materialåtgång. – Arbete på tak med metoder som förebygger uppkomst av skador på tätskikt, till exempel vid snöskottning av tak. – Arbete med intäckning, till exempel av dörröppningar, brunnar och stosar. – Arbete med vanligt förekommande mekaniska infästningssystem, till exempel i underlag av trä, plåt eller betong. – Reparation och sammanfogning av nytt och befintligt tak- och tätskiktsmaterial. – Problemlösning i samband med arbetsuppgifterna. – Dokumentation och egenkontroll före, under och efter utfört arbete. 5

text: Hantering av material och utrustning

text: – Resursanvändande kopplat till arbetsuppgiften, däribland val och användning av material med hänsyn till kvalitet och kostnader samt hälsooch miljöaspekter. – Val, hantering och användning av isolerings- och tätskiktsmaterial utifrån användningsområde, funktion, konstruktion, uppbyggnad och i enlighet med anvisningar. – Val, hantering och användning av material för intäckning, till exempel av vertikala ytor, sarger och ränndalar vid tak- och tätskiktsarbete. – Val, hantering och användning av material för att åtgärda köldbryggor och kondensbildning. – Val, användning och vård av verktyg och maskiner samt hantering och användning av digitala hjälpmedel i arbetsprocessen.

text: Säkerhet

text: – Riskbedömningar vid tak- och tätskiktsarbete, däribland av hälsorisker med asbest, mögel, kvartsdamm och polyklorerade bifenyler (PCB). – Användning av personlig skyddsutrustning och ergonomiska hjälpmedel. – Åtgärder för att skydda person, verktyg och material mot fall vid arbeten på höjd och från ställningar. – Ansvarstagande i yrkesrollen och på byggarbetsplatsen. – Avspärrning av ett arbetsområde i enlighet med Arbetsmiljöverkets föreskrifter. – Tillträdes- och utrymningsvägar på arbetsplatsen. – Nödlägesrutiner vid krissituationer och olycksfall.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Fackspråk på både svenska och engelska om nödlägesrutiner. – Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland bemötande och inkluderande arbetssätt. – Samverkan och kommunikation på arbetsplatsen samt med kund eller beställare.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för arbetsprocesser och metoder inom tak- och tätskiktsmontering. Eleven planerar arbetsuppgifter inom tak- och tätskiktsmontering. Eleven utför med visst handlag arbetsuppgifterna och följer med viss säkerhet arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av godtagbar kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med visst handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med viss säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar översiktligt sina val av arbetsmetoder. Eleven samverkar och kommunicerar samt använder fackspråk med viss säkerhet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för arbetsprocesser och metoder inom tak- och tätskiktsmontering. Eleven planerar arbetsuppgifter inom tak- och tätskiktsmontering. Eleven utför med gott handlag arbetsuppgifterna och följer med säkerhet arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av god kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med gott handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar utförligt sina val av arbetsmetoder. Eleven samverkar och kommunicerar samt använder fackspråk med säkerhet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för arbetsprocesser och metoder inom tak- och tätskiktsmontering. Eleven planerar arbetsuppgifter inom tak- och tätskiktsmontering. Eleven utför med mycket gott handlag arbetsuppgifterna och följer med god säker-

text: het arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av mycket god kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med mycket gott handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med god säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar utförligt och nyanserat sina val av arbetsmetoder. Eleven samverkar och kommunicerar samt använder fackspråk med god säkerhet.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet tak- och tätskiktsmontering i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet tak- och tätskiktsmontering finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Tak- och tätskiktsmontering

text: Ämnets syfte

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: TAKO1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet tak- och tätskiktsmontering på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: Arbetsprocesser och metoder – Olika typer av tak- och tätskikt, deras konstruktion, funktion och användningsområden. – Takkonstruktioner och tätskiktsmaterial i byggkonstruktioner, historiskt och i nutid. – Branschens ansvar för att främja ett hållbart byggande. – Bygghandlingar och referensverk för metoder och materialval inom takoch tätskiktsarbete, till exempel Boverkets byggregler (BBR) eller AMA (Allmän material- och arbetsbeskrivning). – Arbetsmiljöplanens syfte vid arbeten med särskild risk, till exempel att förebygga arbetsmiljörisker. – Vanligt förekommande arbetsprocesser och metoder vid isoleringsmontering vid tak- och tätskiktsarbete. – Vanligt förekommande arbetsprocesser och metoder för att förhindra fuktgenomträngning och köldbryggor vid tak- och tätskiktsarbete. Energieffektiva byggmetoder och byggnadskonstruktioner. – Vanligt förekommande arbetsprocesser och metoder för att förebygga och minska skador av yttre tätskikt vid tak- och tätskiktsarbete.

text: Planering och utförande

text: Hantering av material och utrustning

text: Säkerhet

text: – Arbetsmiljöverkets föreskrifter och allmänna råd som gäller ställningar, arbetsplattformar och användning av lyftanordningar. – Lagar och andra bestämmelser som gäller brandfarliga arbeten, till exempel föreskrifter om förvaring av gasol och andra brandfarliga varor beslutade av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). – Riskbedömningar i det dagliga arbetet, däribland av risker för tillbud och olycksfall samt av hälsorisker och risker med felaktiga arbetsställningar. Brandskyddsföreningens checklista för högriskkonstruktioner vid tätskiktsarbeten i brandfarliga byggnadskonstruktioner. – Användning av personlig skyddsutrustning och ergonomiska hjälpmedel, till exempel för att hindra fall, minska påverkan av buller, damm, vibrationer och felaktiga arbetsställningar. – Åtgärder för att skydda person, verktyg och material mot fall vid arbeten på höjd och från ställningar. – Ansvarstagande i yrkesrollen och på byggarbetsplatsen, till exempel för säkerhet och arbetsmiljö. – Förebyggande brandskydd och elsäkerhet. – Tillträdes- och utrymningsvägar på arbetsplatsen. 4 – Nödlägesrutiner vid krissituationer och olycksfall.

text: Samverkan och kommunikation

text: Nivå 2, 200 poäng

text: Nivåkod: TAKO2000X

text: Centralt innehåll

text: Arbetsprocesser och metoder

text: Planering och utförande

text: Hantering av material och utrustning

text: Säkerhet

text: Samverkan och kommunikation

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för arbetsprocesser och metoder inom tak- och 6 tätskiktsmontering.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för arbetsprocesser och metoder inom tak- och tätskiktsmontering. Eleven planerar arbetsuppgifter inom tak- och tätskiktsmontering. Eleven utför med mycket gott handlag arbetsuppgifterna och följer med god säkerhet arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av mycket god kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör elev-


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet teaterteori i gymnasieskolan
och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet teaterteori finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Teaterteori

text: Ämnet teaterteori behandlar teorier och metoder inom teaterområdet ur ett samtida och historiskt perspektiv samt kunskaper om dramatik och dramaturgi. Ämnet belyser teater och dramatik i relation till samhälle, idéströmningar och andra konstarter. Kunskaper i teaterteori bidrar till en helhetssyn på teater som konstart.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet teaterteori ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om teater som konstart. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om och färdigheter i dramatik och dramaturgi. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hur teater genom historien varit en aktiv del av sin samtid och ska belysa teatertraditioner från olika tider och kulturer med ett normkritiskt förhållningssätt. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att tillägna sig en gemensam referensram inom teater som uttrycksform. Centralt i all teater är gestaltning och kommunikation. Undervisningen ska därför bidra till att eleverna utvecklar färdigheter i att med dramatisk text medvetet kommunicera med en publik. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur teaterns tre hörnpelare berättelsen, berättaren och rummet samverkar. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om teaterns olika yrkesroller. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att genom sina kunskaper om och färdigheter i teaterämnen aktivt bidra till ett rikt kulturliv i samhället. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av teatern som kollektiv konstart. Genom undervisningen ska eleverna därför ges möjlighet att utveckla ansvarskänsla, initiativförmåga och lyhördhet. Undervisningen ska också betona en jämställd och inkluderande arbetsmiljö med utgångspunkt i tillit, samtycke och trygghet. Teatern som konstform undersöker, ställer frågor och berättar om vad det är att vara människa i olika kontexter. Därför ska undervisningen stimulera elevernas nyfikenhet på människans beteenden, drivkrafter och livsvillkor. Undervisningen ska utgå från elevernas kreativitet och stimulera konstnärligt skapande och berättande. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av teaterns roll i samhället kopplat till demokrati och yttrandefrihet. I undervisningen ska eleverna dessutom ges möjlighet att reflektera över det egna skapandet och de frågor som undersöks i skrivprocessen. Undervisningen ska varva teoretiska moment med praktiska och ge eleverna möjlighet att uppleva, analysera och tolka sceniska gestaltningar och dramatik.

text: Undervisningen i ämnet teaterteori ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om konstarten teater ur ett samtida och historiskt perspektiv. 2 – Kunskaper om teorier inom teater och teaterns olika uttrycksområden.

text: – Kunskaper om dramaturgi. – Färdigheter i att skriva dramatisk text. – Förmåga att reflektera över det egna skapandet. – Förmåga att analysera och tolka olika sceniska gestaltningar och dramatiska texter.

text: Nivåer i ämnet teaterteori

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: TEAT1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet teaterteori på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Teater som kulturellt uttryck utifrån samtida och historiska perspektiv, däribland olika teaterformer och genrer. – Teater ur ett normkritiskt förhållningssätt, till exempel tradition, olika kulturer och genus. – Teorier om teater, till exempel klassisk, naturalistisk, episk, fysisk och postdramatisk. – Teatern och dess olika uttrycksområden inom teatertraditioner, till exempel skådespelarkonst, regi, dramatik, scenografi, mask och kostym. – Verktyg för att strukturera en berättelse, till exempel anslag, presentation, upptrappning, vändpunkt och avslut. – Introduktion till att skriva dramatisk text, till exempel monolog, dialog och dramatisering av annan text. – Reflektion över det egna skapandet av dramatisk text. – Analys och tolkning av sceniska gestaltningar och dramatiska texter. – Begrepp för analys och tolkning av teater, till exempel teatertecken, avsikt och läsart.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: TEAT2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet teaterteori på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Teater i relation till andra konstarter, maktstrukturer och idéströmningar i samhället. – Dramatiska texter från olika historiska epoker och deras relation till sin samtid. – Teater ur ett normkritiskt förhållningssätt, till exempel tradition, olika kulturer och genus.

text: – Teorier om dramatik, till exempel kända dramatiker från olika tidsperioder. – Den dramatiska textens uppbyggnad med fokus på handling, rum, tid, roller, stil och språk. – Framställning av dramatiska texter som kommunicerar med en publik. – Metoder för att bearbeta dramatiska texter, sceniska berättelser och skönlitterära texter för sceniska gestaltningar. – Reflektion över det egna skapandet av dramatiska texter. – Analys och tolkning av dramatiska texter och sceniska gestaltningar, till exempel jämförelse av en teaterföreställning och den text som föreställningen bygger på.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om konstarten teater ur ett samtida och historiskt perspektiv. Eleven visar godtagbara kunskaper om teorier inom teater och dess olika uttrycksområden. Eleven visar godtagbara kunskaper om dramaturgi. Eleven skapar enkla dramatiska texter. Eleven reflekterar över och diskuterar översiktligt det egna skapandet. Eleven gör enkla analyser och tolkningar av olika sceniska gestaltningar och dramatiska texter med användning av relevanta begrepp.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om konstarten teater ur ett samtida och historiskt perspektiv. Eleven visar goda kunskaper om teorier inom teater och dess olika uttrycksområden. Eleven visar goda kunskaper om dramaturgi. Eleven skapar genomarbetade dramatiska texter. Eleven reflekterar över och diskuterar utförligt det egna skapandet. Eleven gör välgrundade analyser och tolkningar av olika sceniska gestaltningar och dramatiska texter med användning av relevanta begrepp.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om konstarten teater ur ett samtida och historiskt perspektiv. Eleven visar mycket goda kunskaper om teorier inom teater och dess olika uttrycksområden. Eleven visar mycket goda kunskaper om dramaturgi. Eleven skapar väl genomarbetade dramatiska texter. Eleven reflekterar över och diskuterar utförligt och nyanserat det egna skapandet. Eleven gör välgrundade och nyanserade analyser och tolkningar av olika sceniska gestaltningar och dramatiska texter med användning av relevanta begrepp.