identifier: SKOLFS 2019:7

identifier: SKOLFS 2018:6

identifier: SKOLFS 2013:6

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser dels om hur betygskatalogen ska utformas, dels om hur ett utdrag ur betygskatalogen ska utformas. I bilaga 1 finns förkortningar som ska anges i betygskatalogen i vissa fall, i bilaga 2–5 regleras utformningen av utdrag ur betygskatalogen för gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan. Bestämmelser om betygskatalog finns även i

text: 6 kap. 10 § skolförordningen (2011:185)

text: 8 kap.

text: och

text: 9 §§

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: samt

text: 7 kap. 8 § förordningen (2014:854)

text: om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning.

text: Vilka skolformer som omfattas av föreskrifterna

text: Föreskrifterna gäller för grundskolan, anpassade grundskolan, sameskolan, specialskolan, gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan. Vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år omfattas av begreppet gymnasieskola om inget annat anges. Föreskrifterna ska även tillämpas på utbildning vid särskilda ungdomshem som regleras i

text: 24 kap.

text: och

text: 9 §§

text: skollagen (2010:800)

text: . För sådan utbildning ska relevanta bestämmelser i dessa föreskrifter tillämpas med de nödvändiga avvikelser som följer av att barnet eller den unge vistas i ett sådant hem.

text: Hur betygskatalogen ska föras

text: Betygskatalogen ska utformas så att den skyddas mot förlust och olovlig ändring samt så att dokumentets äkthet över tiden kan säkerställas.

text: Skolenheten ska ha rutiner för att säkerställa att samtliga beslut om betyg i betygskatalogen har fattats av den eller de som enligt

text: 3 kap. 16 § skollagen (2010:800)

text: ska besluta om betyg.

text: Betygskatalogen ska föras löpande. Betygskatalogen får föras på papper eller elektroniskt.

text: I grundskolan, anpassade grundskolan, sameskolan och specialskolan ska beslut om betyg föras in i betygskatalogen dels i slutet av varje termin då betyg ska beslutas, dels i anslutning till att ett ämne har avslutats. Det ska framgå av betygskatalogen om ett ämne har avslutats. I gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan ska beslut om betyg föras in i betygskatalogen i anslutning till att nivån i ämnet har avslutats. Detsamma gäller i grundskolan, sameskolan och specialskolan i de fall en elev läser enligt gymnasieskolans ämnesplaner. Betyg efter prövning i gymnasieskolan ska föras in i betygskatalogen i anslutning till prövningen.

text: Den eller de som beslutar om ett betyg ska datera uppgiften i betygskatalogen och förse uppgiften med egenhändig signatur. Om betygskatalogen förs elektroniskt får uppgiften i stället skrivas under elektroniskt. Det ska ske med en sådan avancerad elektronisk underskrift som avses i

text: artikel 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av den 23 juli 2014

text: om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv

text: , i den ursprungliga lydelsen. En datering och en signatur enligt första stycket får omfatta flera uppgifter under förutsättning att det är tydligt vilka betygsuppgifter som dateringen och signaturen avser.

text: Vad betygskatalogen ska innehålla

text: Identifieringsuppgifter

text: En betygskatalog ska innehålla 1. Skolverkets skolenhetskod, 2. skolform, 3. namn på huvudman, skolenhet och den kommun där skolenheten är belägen, 4. namn på eleven och elevens personnummer eller motsvarande, 5. namn och titel på den eller de som har beslutat om betyg, 6. namn på klass eller motsvarande, och i förekommande fall 7. namn på program och studieväg i gymnasieskolan eller anpassade gymnasieskolan eller namn på nationell profil och utgång i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Uppgifter om beslut om betyg i grundskolan, anpassade grundskolan, sameskolan och specialskolan

text: En betygskatalog i grundskolan, anpassade grundskolan, sameskolan och specialskolan ska innehålla ämnets namn och elevens betyg i respektive ämne. Ett betyg efter prövning ska framgå av betygskatalogen. Om eleven har ett betyg i ämnet sedan tidigare ska såväl det gamla som det nya betyget framgå. I förekommande fall ska elevens betyg i ett ämne enligt gymnasieskolans ämnesplaner framgå av betygskatalogen. Betygskatalogen ska då innehålla de uppgifter som anges i 12 § första stycket 1 och tredje stycket. Beslut om att inte sätta betyg ska enligt

text: 6 kap. 19 § skolförordningen (2011:185)

text: i grundskolan, sameskolan och specialskolan markeras med ett horisontellt streck. Dessutom ska betygskatalogen innehålla uppgift om att ett avgångsintyg har utfärdats, enligt

text: 6 kap. 17 § skolförordningen

text: Siffran 1 ska anges när en elev i anpassade grundskolan eller elevens vårdnadshavare begär betyg i ett ämne, men där betyg inte satts därför att eleven inte har uppfyllt betygskriterierna för betyget E. Motsvarande gäller för elever i specialskolan som läser enligt anpassade grundskolans kursplaner.

text: Siffran 2 ska anges i de enskilda ämnena i ämnesblocken när en elev i årskurs 6 i grundskolan eller sameskolan fått blockbetyg i naturorienterande ämnen eller i samhällsorienterande ämnen. När en elev i årskurs 6 i grundskolan eller sameskolan fått betyg i de enskilda ämnena, ska siffran 2 i stället anges i ämnesblocken. Motsvarande gäller för en elev i årskurs 7 i specialskolan. I anpassade grundskolan ska siffran 2 anges i ämnena biologi, fysik, kemi samt geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap. I årskurserna 7–9 i grundskolan ska siffran 2 anges i ämnesblocken samhällsorienterande ämnen och naturorienterande ämnen. Motsvarande gäller årskurs 8– 10 i specialskolan. Siffran 2 ska även anges i det av ämnena svenska eller svenska som andraspråk som eleven inte läst samt i ämnena moderna språk (skolans val eller språkval), modersmål och teckenspråk när eleven inte läst dessa ämnen.

text: Siffran 3 ska anges när ett ämne inte lästs på grund av anpassad studiegång enligt

text: 3 kap. 12 § skollagen (2010:800)

text: eller anpassad timplan enligt

text: 3 kap. 12 h § skollagen

text: Uppgifter om beslut om betyg i gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan

text: En betygskatalog i gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan ska innehålla 1. ämnets namn, nivån i ämnet, antal gymnasiepoäng som nivån i ämnet omfattar, nivåkod samt elevens betyg efter varje avslutad nivå i ämnet, 2. elevens betyg på gymnasiearbetet, examensarbetet eller gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola, 3. i förekommande fall elevens betyg i ett ämne enligt grundskolans kursplan, och 4. uppgift om eleven har följt en specialinriktad ämnesplan enligt

text: 11 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: . Det ska framgå vilket centralt innehåll undervisningen i den specialinriktade ämnesplanen har omfattat. Betyg efter prövning ska framgå av betygskatalogen. Om eleven sedan tidigare har ett betyg på den nivå i ämnet som prövningen avser ska såväl det gamla som det nya betyget framgå. Om ett betyg på en nivå i ett ämne har ersatts av ett betyg på en högre nivå i ämnet enligt

text: 15 kap. 22 §

text: och

text: 18 kap. 22 §

text: skollagen (2010:800)

text: ska det dokumenteras att betyget har ersatts. Såväl det nya som det ersatta betyget ska framgå. Beslut om att inte sätta betyg ska enligt

text: 8 kap. 8 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 7 kap. 21 § förordningen (2014:854)

text: om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning markeras med ett horisontellt streck. För en elev i anpassade gymnasieskolan som inte har uppfyllt betygskriterierna för betyget E ska markeringen *** anges i stället för betyg.

text: Av betygskatalogen i gymnasieskolan ska det framgå att ett examensbevis eller ett studiebevis har utfärdats samt vilka ämnen och vilka nivåer i dessa ämnen som har tagits med i examensbeviset eller i studiebeviset.

text: Av betygskatalogen i anpassade gymnasieskolan ska det framgå att ett gymnasiebevis avseende anpassad gymnasieskola har utfärdats.

text: (Upphävd genom

text: SKOLFS 2013:149

text: Rättelser och ändringar i betygskatalogen

text: Bestämmelser om rättelse av betyg och om ändring av uppenbart oriktiga betyg finns i

text: 3 kap.

text: 20 §§

text: skollagen (2010:800)

text: . Rättelser och ändringar ska anges i betygskatalogen. Om ett betyg rättas eller ändras ska såväl det gamla som det nya betyget framgå. Rättelser och ändringar ska dateras och signeras på samma sätt som anges i 7 § första stycket. En datering och en signatur av rättelser och ändringar får inte omfatta flera betygsuppgifter. Det ska framgå av betygskatalogen om det är en rättelse eller ändring som är beslutad.

text: Utdrag ur betygskatalogen

text: Utdrag ur betygskatalogen från gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan ska innehålla de uppgifter som anges i bilaga 2 och vara utformade på det sätt som anges i bilaga 3 och 5 till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 september 2011 och ska tillämpas från detta datum om inte annat följer av övergångsbestämmelserna. 2. Bestämmelserna i 10 § första stycket ska tillämpas på utbildning från den 1 juli 2012. 3. För sameskolan ska föreskrifterna tillämpas på utbildning från den 1 juli 2012. 4. För gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska föreskrifterna tillämpas på utbildning som påbörjats efter den 1 juli 2011. 5. Genom föreskrifterna upphävs – Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2007:42

text: ) om betygskatalog för gymnasieskolan, – Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2009:27

text: ) om betygskatalog för grundskolan, och – Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2009:28

text: ) om betygskatalog för specialskolan. 6. För elever i årskurs 9 i grundskolan och för elever i årskurs 10 i specialskolan ska de upphävda föreskrifterna fortsätta att gälla under läsåret 2011/12. 7. För elever som påbörjat sin utbildning i gymnasieskolan före den 1 juli 2011 ska de upphävda föreskrifterna fortsätta att gälla. 8. Vad som sägs i dessa övergångsbestämmelser gäller för motsvarande utbildning vid särskilda ungdomshem enligt förordningen (

text: ) om undervisning av barn och ungdomar som vistas vid särskilda ungdomshem.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Anna Tammelin-Östlind

text: Bilaga 1

text: Förkortningar som ska anges i betygskatalogen i vissa fall

text: Nivåkoder för gymnasieskolans och anpassade gymnasieskolans ämnen finns på Skolverkets webbplats. Om språkbeteckningar i grundskolan, anpassade grundskolan, sameskolan och specialskolan ska förkortas ska de språkkoder som finns på Skolverkets webbplats användas. Om ämnenas eller ämnesblockens namn i grundskolan, anpassade grundskolan, sameskolan och specialskolan ska förkortas ska följande beteckningar användas.

text: BL Bild EN Engelska HKK Hem- och konsumentkunskap IDH Idrott och hälsa MA Matematik M1 Moderna språk inom ramen för skolans val (ämnet finns endast i grundskolan, specialskolan och sameskolan) M2 Moderna språk inom ramen för språkval (ämnet finns endast i grundskolan, specialskolan och sameskolan) ML Modersmål MU Musik RÖD Rörelse och drama (ämnet finns endast i specialskolan) NO Naturorienterande ämnen BI Biologi (i anpassade grundskolan finns endast NO) FY Fysik (i anpassade grundskolan finns endast NO) KE Kemi (i anpassade grundskolan finns endast NO) SO Samhällsorienterande ämnen GE Geografi (i anpassade grundskolan finns endast SO)

text: HI Historia (i anpassade grundskolan finns endast SO) RE Religionskunskap (i anpassade grundskolan finns endast SO) SH Samhällskunskap (i anpassade grundskolan finns endast SO) SL Slöjd SMI Samiska (ämnet finns endast i sameskolan) SV Svenska SVA Svenska som andraspråk TN Teckenspråk (ämnet finns endast i grundskolan, specialskolan och sameskolan) TK Teknik DA Förberedande dansarutbildning (ämnet finns endast i grundskolan) JU Judiska studier (ämnet finns endast i grundskolan)

text: Bilaga 2

text: Uppgifter i utdrag ur betygskatalogen

text: 1. Dokumenthuvud

text: Utdrag ur betygskatalogen ska innehålla ett dokumenthuvud. Dokumenthuvudet får innehålla huvudmannens eller skolenhetens logotyp på den plats som anges i bilaga 3–5. Dokumenthuvudet på utdragets första sida ska innehålla följande uppgifter: − dokumentnamn: Utdrag ur betygskatalogen − skolform: Gymnasieskolan och Anpassade gymnasieskolan − datum för utfärdande − namn på huvudman och namn på skolenheten − namn på program och studieväg − Skolverkets skolenhetskod − sidnummer (av antal sidor) − antal bilagor − elevens efternamn, tilltalsnamn och personnummer eller motsvarande (fältet för personnummer ska vara rastrerat).

text: Övriga sidors dokumenthuvud ska innehålla följande uppgifter: − dokumentnamn: Utdrag ur betygskatalogen − skolform: Gymnasieskolan och Anpassade gymnasieskolan − datum för utfärdande − namn på huvudman och namn på skolenhet − Skolverkets skolenhetskod − sidnummer − elevens efternamn, tilltalsnamn och personnummer eller motsvarande (fältet för personnummer ska vara rastrerat).

text: 2. Kolumner

text: Utdraget ur betygskatalogen ska innehålla följande kolumner och uppgifter:

text: A. Kolumn för ämnesnamn och nivå i ämnet, gymnasiearbete, examensarbete och

text: gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola

text: I denna kolumn ska ämnen från grundskolan eller ämnen och nivåer i ämnen från gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan redovisas i bokstavs- och fallande nummerordning. Ämnesnamn och nivå i ämnet ska redovisas sammanhållet. Ämnen från grundskolan ska redovisas först. Gymnasiearbetet, examensarbetet respektive gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola ska redovisas efter ämnena och nivåerna i ämnena. I kolumnen ska Gymnasiearbete, Examensarbete eller Gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola skrivas. Redovisningen får inte innehålla blankrader.

text: B. Kolumn för betyg

text: I denna kolumn ska betyg på respektive nivå i ett ämne och gymnasiearbete, examensarbete och gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola anges. Om betyg inte har kunnat sättas enligt

text: 15 kap. 27 §

text: eller

text: 18 kap. 26 §

text: skollagen (2010:800)

text: , ska det markeras med ett horisontellt streck enligt

text: eller

text: 7 kap. 21 § förordningen (2014:854)

text: om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning. Om en elev i anpassade gymnasieskolan inte har uppfyllt betygskriterierna för betyget E på en nivå i ett ämne och denna nivå inte heller omfattas av ett godkänt betyg på en högre nivå ska betygskolumnen spärras med följande markering: ***. Betygsbeteckningarna ska vänsterställas. Kolumnen ska vara rastrerad.

text: C. Kolumn för gymnasiepoäng och gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola I denna kolumn ska antalet gymnasiepoäng och gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola för varje nivå i ett ämne samt för gymnasiearbetet, examensarbetet och gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola anges.

text: D. Kolumn för nivåkod respektive kod för gymnasiearbete, examensarbete eller

text: gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola

text: I denna kolumn anges Skolverkets nivåkoder respektive kod för gymnasiearbete, examensarbete eller gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola. Om ämnesnamnet skrivs på fler än en rad ska nivåkoden anges på den sista raden. Om eleven har läst en nivå i ett ämne som omfattas av en gemensam ämnesplan ska Skolverkets nivåkod med ett tillägg anges.

text: E. Kolumn för markeringar

text: Om en elev har fått utbildning i en specialinriktad ämnesplan enligt

text: ska den nivå i ämnet som har avsett en sådan ämnesplan markeras med SK. Om ett betyg har satts efter prövning ska detta markeras med ett P. Om ett betyg satts i ett grundskoleämne ska det markeras med GR. Om en elev i anpassade gymnasieskolan har fått utbildning i ett ämne från gymnasieskolan ska detta markeras med GY. Om ett betyg på en lägre nivå i ett ämne har ersatts av ett betyg på en högre nivå i ämnet ska detta markeras med ER. Det ska även framgå vilket betyg och högst uppnådda nivå i ämnet som har ersatt den lägre nivån. Det betyget och den nivån anges inom parentes i anslutning till markeringen ER.

text: F. Kolumn för datum för betygssättning

text: I denna kolumn anges datum för när betyg satts för respektive nivå i ämnet, gymnasiearbete, examensarbete eller gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola. Om betyg inte satts på en nivå i ett ämne, gymnasiearbete, examensarbete eller gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola ska kolumnen spärras med följande markering: ***.

text: G. Kolumn för övriga upplysningar

text: I denna kolumn ska titel eller annan benämning på gymnasiearbetet, examensarbetet eller gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola anges. Vid behov kan övriga upplysningar lämnas i denna kolumn.

text: 3. Noteringar

text: Utdrag ur betygskatalogen ska innehålla ett fält för noteringar.

text: Följande uppgifter ska anges i noteringsfältet eller i bilaga till utdraget: − vilket centralt innehåll undervisningen har omfattat om en elev fått utbildning enligt en specialinriktad ämnesplan, enligt

text: − en beskrivning av innehållet i en nivå i ett ämne som kan läsas med olika innehåll − en beskrivning av innehållet i gymnasiearbetet, examensarbetet eller gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola.

text: Dessutom kan andra uppgifter anges i noteringsfältet eller i bilaga till utdraget.

text: 4. Ogiltig frånvaro

text: Elever ska enligt

text: 8 kap. 9 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: få ett utdrag ur betygskatalogen minst två gånger per läsår. Sådana utdrag ska i förekommande fall innehålla uppgift om omfattningen av den frånvaro som eleven haft utan giltigt skäl under terminen.

text: 5. Underskrift

text: Rektorn ska skriva under sista sidan i utdraget ur betygskatalogen samt signera varje annan sida i utdraget och i förekommande fall bilaga till utdraget. Underskriften på sista sidan i utdraget ska ges ett namnförtydligande.

text: 6. Förklaringar

text: Av utdraget ska det framgå att betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat på en nivå i ett ämne i gymnasieskolan betecknas med F. På gymnasiearbetet och examensarbetet kan endast betyget E eller F sättas. På gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola kan endast betyget E sättas. I anpassade gymnasieskolan ska betyg inte sättas för den elev som inte har uppfyllt betygskriterierna för betyget E på en nivå i ett ämne eller ett gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola. Vidare ska det framgå vad som avses med de markeringar och förkortningar som används i utdraget.

text: – Betyg har inte kunnat sättas enligt

text: 15 kap. 27 §

text: eller

text: 18 kap. 26 §

text: skollagen (2010:800)

text: . *** Spärrmarkering. GR Grundskoleämne. SK Utbildning enligt specialinriktad ämnesplan enligt

text: . P Betyg har satts efter prövning. GY Elev i anpassade gymnasieskolan som läst en nivå i ett ämne från gymnasieskolan. ER ( ) Betyg på en lägre nivå i ett ämne har ersatts av ett betyg på en högre nivå i ämnet. Vilket betyg och högst uppnådda nivå i ämnet som har

text: ersatt den lägre nivån anges i parentesen.

text: Bilaga 3

text: UTDRAG UR BETYGSKATALOGEN

text: Plats för logotyp

text: Gymnasieskolan

text: Datum för utfärdande Huvudman och skolenhet Antal bilagor ( ) Namn på program och studieväg Skolenhetskod . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Efternamn, tilltalsnamn Personnummer

text: Ämne och nivå i ämnet, Betyg Gymnasie- Nivåkod, kod för Markeringar Datum för Övriga gymnasiearbete poäng gymnasiearbete betygssättning upplysningar

text: Noteringar

text: Ogiltig frånvaro

text: Rektorns underskrift . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Rektorns namnförtydligande . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

text: Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F. Endast betyget E eller F kan sättas på gymnasiearbetet. (Vidare ska det framgå på det sätt som anges i avsnitt 6. Förklaringar i bilaga 2 till föreskrifterna vad som avses med de markeringar och förkortningar som används i utdraget).

text: Bilaga 4

text: UTDRAG UR BETYGSKATALOGEN

text: Plats för logotyp

text: Anpassade gymnasieskolan

text: Datum för utfärdande

text: Efternamn, tilltalsnamn Personnummer

text: Ämne och nivå i ämnet, Betyg Gymnasiepoäng Nivåkod, kod för Marke- Datum för Övriga gymnasiearbete i anpas- i anpassad gymnasiearbete ringar betygssättning upplysningar sad gymnasieskola gymnasieskola, gymnasiepoäng

text: Noteringar

text: Ogiltig frånvaro

text: Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat på en nivå i ett ämne från gymnasieskolan betecknas med F. Endast betyget E kan sättas på gymnasiearbetet i anpassade gymnasieskolan. (Vidare ska det framgå på det sätt som anges i avsnitt 6. Förklaringar i bilaga 2 till föreskrifterna vad som avses med de markeringar och förkortningar som används i utdraget).

text: Bilaga 5

text: UTDRAG UR BETYGSKATALOGEN

text: Plats för logotyp

text: Vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämne och nivå i ämnet, Betyg Gymnasie- Nivåkod, kod Marke- Datum för Övriga examensarbete poäng för examens- ringar betygssättning upplysningar arbete

text: Noteringar

text: Skriftlig information om de nivåer i ämnen som eleven har påbörjat men inte slutfört

text: Rektorns underskrift . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Rektorns namnförtydligande . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

text: Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F. Endast betyget E eller F kan sättas på examensarbetet. (Vidare ska det framgå på det sätt som anges i avsnitt 6. Förklaringar i bilaga 2 till föreskrifterna vad som avses med de markeringar och förkortningar som används i utdraget).

title: Skolverkets föreskrifter om betygskatalog

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om hur betygskatalogen

text: ska utformas. I bilagan finns förkortningar som ska anges i betygskatalogen i vissa fall. Bestämmelser om betygskatalog finns även i

text: 6 kap. 5 § skolförordningen (2011:185)

text: 8 kap.

text: 9 §§

text: och

text: 13 kap. 23 §

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: Föreskrifterna gäller för grundskolan, grundsärskolan, sameskolan, spe-

text: cialskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Av förordningen (

text: ) om undervisning av barn och ungdomar som vistas vid särskilda ungdomshem följer att föreskrifterna så långt som möjligt även ska tillämpas på sådan utbildning som avses i

text: 24 kap.

text: och

text: 9 §§

text: skollagen (2010:800)

text: Hur betygskatalogen ska föras

text: Betygskatalogen ska utformas så att den skyddas mot förlust och olov-

text: lig ändring samt så att dokumentets äkthet över tiden kan säkerställas.

text: Skolenheten ska ha rutiner för att säkerställa att samtliga beslut om

text: betyg i betygskatalogen har fattats av den eller de som enligt

text: 3 kap. 16 § skollagen (2010:800)

text: ska besluta om betyg.

text: Betygskatalogen ska föras löpande. Betygskatalogen får föras på papper

text: eller elektroniskt.

text: I grundskolan, grundsärskolan, sameskolan och specialskolan ska beslut

text: om betyg föras in i betygskatalogen dels i slutet av varje termin då betyg ska

text: beslutas, dels i anslutning till att ett ämne har avslutats. Det ska framgå av betygskatalogen om ett ämne har avslutats. I gymnasieskolan ska beslut om betyg föras in i betygskatalogen i anslutning till att kursen har avslutats. Motsvarande gäller för gymnasiesärskolan. Betyg efter prövning ska föras in i betygskatalogen i anslutning till prövningen.

text: Den som beslutar om ett betyg ska datera uppgiften i betygskatalogen

text: och förse uppgiften med sin egenhändiga signatur. Förs betygskatalogen elektroniskt får uppgiften istället signeras med en sådan avancerad elektronisk signatur som avses i

text: 2 § lagen (2000:832)

text: om kvalificerade elektroniska signaturer.

text: Vad betygskatalogen ska innehålla

text: Identifieringsuppgifter

text: En betygskatalog ska innehålla

text: 1. skolkod, 2. skolform, 3. namn på huvudman, skolenhet och den kommun där skolenheten är belägen, 4. namn på eleven och elevens personnummer, 5. namn och titel på den som har beslutat om betyg, 6. namn på klass eller motsvarande, och i förekommande fall 7. namn på program och studieväg i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan.

text: Uppgifter om beslut om betyg i grundskolan, grundsärskolan, sameskolan och specialskolan

text: En betygskatalog i grundskolan, grundsärskolan, sameskolan och spe-

text: cialskolan ska innehålla ämnets namn och elevens betyg i respektive ämne. Ett betyg efter prövning ska framgå av betygskatalogen. Om eleven har ett betyg i ämnet sedan tidigare ska såväl det gamla som det nya betyget framgå. Beslut om att inte sätta betyg ska enligt

text: 6 kap. 15 § skolförordningen (2011:185)

text: 6 kap. 12 § skolförordningen

text: . Siffran 1 ska anges när en elev i grundsärskolan eller elevens vårdnadshavare begär betyg i ett ämne, men där betyg inte satts därför att eleven inte har uppnått kunskapskravet för betyget E. Motsvarande gäller för elever i specialskolan som läser enligt grundsärskolans kursplaner.

text: Siffran 2 ska anges i de enskilda ämnena i ämnesblocken när en elev i

text: årskurs 6 i grundskolan eller sameskolan fått blockbetyg i naturorienterande ämnen eller i samhällsorienterande ämnen. När en elev i årskurs 6 i grundskolan eller sameskolan fått betyg i de enskilda ämnena, ska siffran 2 istället anges i ämnesblocken. Motsvarande gäller för en elev i årskurs 7 i specialskolan. I grundsärskolan ska siffran 2 anges i ämnena biologi, fysik, kemi samt geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap. 2 I årskurserna 7–9 i grundskolan ska siffran 2 anges i ämnesblocken sam-

text: hällsorienterande ämnen och naturorienterande ämnen. Motsvarande gäller årskurs 8–10 i specialskolan. Siffran 2 ska även anges i det av ämnena svenska eller svenska som andraspråk som eleven inte läst samt i ämnena moderna språk (elevens val eller språkval), modersmål och teckenspråk när eleven inte läst dessa ämnen.

text: Siffran 3 ska anges när ett ämne inte lästs på grund av anpassad studie-

text: gång enligt

text: 3 kap. 12 § skollagen (2010:800)

text: Uppgifter om beslut om betyg för gymnasieskolan

text: En betygskatalog i gymnasieskolan ska innehålla

text: 1. kursens namn, poäng, förkortning och kurskod samt elevens betyg efter genomgången kurs, 2. elevens betyg på gymnasiearbetet, 3. i förekommande fall elevens betyg i ett ämne enligt grundskolans kursplan, och 4. uppgift om eleven har följt en specialinriktad ämnesplan enligt

text: . Det ska framgå vilket centralt innehåll undervisningen i den specialinriktade ämnesplanen har omfattat. Betyg efter prövning ska framgå av betygskatalogen. Om eleven har ett betyg i kursen sedan tidigare ska såväl det gamla som det nya betyget framgå. Beslut om att inte sätta betyg ska enligt

text: markeras med ett horisontellt streck.

text: Av betygskatalogen ska det framgå att en gymnasieexamen eller ett

text: studiebevis har utfärdats samt vilka kurser som tagits med i gymnasieexamen eller i studiebeviset.

text: Uppgifter om beslut om betyg i gymnasiesärskolan

text: En betygskatalog i gymnasiesärskolan ska innehålla elevens betyg

text: efter genomgången kurs och kursens namn, förkortning och kurskod. Bestämmelser om att intyg för en elev som har deltagit i en kurs ska dokumenteras i en betygskatalog finns i

text: 13 kap. 23 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: Bestämmelser om rättelse av betyg och om ändring av uppenbart orik-

text: tiga betyg finns i

text: 3 kap.

text: 20 §§

text: skollagen (2010:800)

text: . Rättelser och ändringar ska anges i betygskatalogen. Om ett betyg rättas eller ändras ska såväl det gamla som det nya betyget framgå. Rättelser och ändringar ska dateras och signeras på samma sätt som anges i 7 §. Det ska framgå av betygskatalogen om det är en rättelse eller ändring som är beslutad.

text: SKOLFS 2007:42

text: SKOLFS 2009:27

text: SKOLFS 2009:28

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Anna Tammelin-Östlind

text: Bilaga

text: Kurskoder för gymnasieskolans och gymnasiesärskolans ämnen och kurser finns på Skolverkets webbplats. Om ämnenas eller ämnesblockens namn i grundskolan, grundsärskolan, sameskolan och specialskolan ska förkortas ska följande beteckningar användas:

text: BL Bild EN Engelska HKK Hem- och konsumentkunskap IDH Idrott och hälsa MA Matematik M1 Moderna språk inom ramen för elevens val (ämnet finns endast i grundskolan, specialskolan och sameskolan) M2 Moderna språk inom ramen för språkval (ämnet finns endast i grundskolan, specialskolan och sameskolan) ML Modersmål MU Musik RÖD Rörelse och drama (ämnet finns endast i specialskolan) NO Naturorienterande ämnen BI Biologi (i grundsärskolan finns endast NO) FY Fysik (i grundsärskolan finns endast NO) KE Kemi (i grundsärskolan finns endast NO) SO Samhällsorienterande ämnen GE Geografi (i grundsärskolan finns endast SO) HI Historia (i grundsärskolan finns endast SO) RE Religionskunskap (i grundsärskolan finns endast SO) SH Samhällskunskap (i grundsärskolan finns endast SO) SL Slöjd SV Svenska SVA Svenska som andraspråk TN Teckenspråk (ämnet finns endast i grundskolan, specialskolan och sameskolan) TK Teknik DA Förberedande dansarutbildning (ämnet finns endast i grundskolan) JU Judiska studier (ämnet finns endast i grundskolan)

text: Om språkbeteckningar i grundskolan, grundsärskolan, sameskolan och specialskolan ska förkortas ska följande språkkoder användas:

text: ALB Albanska ARA Arabiska BOS Bosniska FI Finska FR Franska IT Italienska KRO Kroatiska KUR Kurdiska/Nordkurdiska PER Persiska SER Serbiska SMA Somaliska SP Spanska TUR Turkiska TY Tyska SPK Övriga språk

text: Om språkkoden SPK används ska namnet på språket framgå i ett noteringsfält eller liknande.

text: Ansvarig utgivare: Ulrika Lindén Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20 Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: Elanders Sverige AB, 2011


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets föreskrifter om kursplan i svenska för kompletterande undervisning för svenska elever i utlandet

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 oktober 2011. 2. Genom dessa föreskrifter upphävs Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2000:152

text: ) om kursplan i svenska att användas vid kompletterande undervisning för svenska elever i utlandet.

type: stycke

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Anna Österlund

text: Kursplan

type: rubrik

text: Svenska för kompletterande undervisning av svenska elever i utlandet

text: Språk är människans främsta redskap för att tänka, kommunicera och lära. Genom språket utvecklar människor sin identitet, uttrycker känslor och tankar och förstår hur andra känner och tänker. Att ha ett rikt och varierat språk är betydelsefullt för att kunna förstå och verka i ett samhälle där kulturer, livsåskådningar, generationer och språk möts. Att vara flerspråkig underlättar också språkutveckling och lärande inom olika områden.

text: Syfte

text: Undervisningen i kompletterande svenska ska syfta till att eleverna vidmakthåller och vidareutvecklar sådana kunskaper i och om svenska som underlättar för eleverna att vistas i Sverige under längre eller kortare tid. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sitt tal- och skriftspråk så att de blir aktivt två- eller flerspråkiga och får tilltro till sin språkförmåga och kan uttrycka sig i olika sammanhang och för skilda syften. Undervisningen ska bidra till att eleverna erövrar kunskaper om svenska språkets uppbyggnad. Undervisningen ska även stimulera elevernas intresse för att tala, läsa och skriva på svenska. I undervisningen ska eleverna möta och få kunskaper om skönlitteratur, annat estetiskt berättande och olika former av sakprosa på svenska. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla sitt språk, sin identitet och förståelse för omvärlden. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur man formulerar egna åsikter och tankar i olika slags texter. De ska även stimuleras till att uttrycka sig genom andra estetiska uttrycksformer. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla sin kulturella identitet. Genom undervisningen ska eleverna därför ges möjligheter att utveckla sitt intresse för och sina kunskaper om kultur, natur och samhälle i Sverige. Undervisningen ska också bidra till att eleverna anlägger ett jämförande förhållningssätt till kulturer och språk. Genom undervisningen i ämnet svenska i den kompletterande utbildningen ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att • formulera sig och kommunicera i tal och skrift, • anpassa språket efter olika syften, mottagare och sammanhang, • urskilja språkliga strukturer och följa språkliga normer, • läsa och analysera skönlitteratur och andra texter för olika syften, och • reflektera över traditioner, kulturella företeelser samt natur- och samhällsfrågor i Sverige utifrån jämförelser med förhållanden i andra länder.

text: Centralt innehåll

text: För åldrarna 6–9 år

text: Läsa och skriva

text: • Lässtrategier för att förstå och tolka texter på svenska samt för att anpassa läsningen efter textens form och innehåll.

text: • Strategier för att skriva olika typer av texter på svenska med anpassning till deras typiska uppbyggnad och språkliga drag. Skapande av texter där svenska språket samspelar med bilder. • Svenska språkets struktur med stor och liten bokstav, punkt, frågetecken och utropstecken samt stavningsregler för vanligt förekommande svenska ord i elevnära texter. • Det svenska alfabetet och sambandet mellan ljud och bokstav.

text: Tala, lyssna och samtala

text: • Att lyssna och återberätta på svenska i olika samtalssituationer. • Muntligt berättande på svenska för olika mottagare och för skilda syften, till exempel att roa eller lära.

text: Berättande texter och sakprosatexter

text: • Berättande texter och poetiska texter från Sverige. Texter för barn i form av bilderböcker, kapitelböcker, lyrik, sagor och myter. Berättande och poetiska texter som belyser människors upplevelser och erfarenheter. • Rim, ramsor och gåtor ur svensk tradition. • Några svenska skönlitterära barnboksförfattare och illustratörer. • Beskrivande och förklarande texter för barn med anknytning till traditioner, företeelser och språkliga uttryckssätt i Sverige.

text: Språkbruk

text: • Svenska ord och begrepp som används för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. • Hur ord och yttranden uppfattas av omgivningen beroende på tonfall och ords nyanser. • Skillnader mellan svenskt tal- och skriftspråk, till exempel att talet kan förstärkas genom röstläge och kroppsspråk.

text: Kultur, natur och samhälle

text: • Kulturella och samhälleliga frågor med anknytning till Sverige, till exempel traditioner och högtider som eleven möter i olika sammanhang, lekar och musik från Sverige eller djur och natur i Sverige.

text: För åldrarna 10–12 år

text: Läsa och skriva

text: • Lässtrategier för att förstå och tolka texter på svenska från olika medier samt för att urskilja texters budskap, både de uttalade och sådant som står mellan raderna. • Strategier för att skriva olika typer av texter på svenska med anpassning till deras typiska uppbyggnad och språkliga drag. Skapande av texter där svenska språket samspelar med bilder och ljud.

text: • Svenska språkets struktur med meningsbyggnad, huvudsatser, bisatser, stavningsregler, skiljetecken, ords böjningsformer och ordklasser. Textuppbyggnad med hjälp av sambandsord.

text: Tala, lyssna och samtala

text: • Att argumentera på svenska i olika samtalssituationer och beslutsprocesser. • Muntliga presentationer på svenska för olika mottagare.

text: Berättande texter och sakprosatexter

text: • Berättande texter och poetiska texter från Sverige. Texter för barn och unga i form av skönlitteratur, lyrik, sagor och myter från olika tider. Berättande och poetiska texter som belyser människors villkor, identitets- och livsfrågor. • Berättande och poetiska texters typiska språkliga drag samt deras ord och begrepp. • Några skönlitterärt betydelsefulla svenska barn- och ungdomsboksförfattare och deras verk. • Beskrivande, förklarande och instruerande texter för barn och unga med anknytning till traditioner, företeelser och språkliga uttryckssätt i Sverige. Texternas innehåll och deras typiska ord och begrepp.

text: Språkbruk

text: • Svenska ord och begrepp som används för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. Svenska ords och begrepps nyanser och värdeladdning. • Synonymer, homonymer och motsatsord i det svenska språket. • Ordspråk och talesätt från Sverige.

text: Kultur, natur och samhälle

text: • Kulturella, samhälleliga och geografiska frågor med anknytning till Sverige, till exempel seder, bruk och traditioner eller skolgång i Sverige i jämförelse med samma företeelser i andra länder.

text: För åldrarna 13–15 år

text: Läsa och skriva

text: • Lässtrategier för att förstå, tolka och analysera texter på svenska från olika medier. Att urskilja texternas budskap, tema och motiv samt deras syften, avsändare och sammanhang. • Strategier för att skriva olika typer av texter på svenska med anpassning till deras typiska uppbyggnad och språkliga drag. Skapande av texter där svenska språket samspelar med bild och ljud. • Svenska språkets struktur med stavningsregler, skiljetecken, ordklasser och satsdelar. • Ordböcker och andra hjälpmedel för stavning och ordförståelse på svenska.

text: Tala, lyssna och samtala

text: • Muntliga presentationer och muntligt berättande på svenska för olika mottagare. • Anpassning av språk, innehåll och disposition efter syfte och mottagare.

text: Berättande texter och sakprosatexter

text: • Svensk skönlitteratur för ungdomar och vuxna från olika tider. Skönlitteratur som belyser människors villkor och identitets- och livsfrågor. Lyrik, dramatik, sagor och myter. • Några skönlitterärt betydelsefulla ungdoms- och vuxenboksförfattare från Sverige och deras verk, samt de historiska och kulturella sammanhang som verken har tillkommit i. • Beskrivande, förklarande, utredande, instruerande och argumenterande texter på svenska, till exempel tidningsartiklar, arbetsbeskrivningar och blogginlägg. Texternas syften, innehåll och språkliga drag. • Texter som kombinerar svenska språket med bild och ljud. Texternas språkliga och dramaturgiska komponenter. Hur uttrycken kan samspela med varandra, till exempel i svenska tv-serier och webbtexter.

text: Språkbruk

text: • Svenska ord och begrepp som används för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. Svenska ords och begrepps nyanser och värdeladdning. Bildspråk och svenska idiomatiska uttryck. • Nya ord i svenska språket, till exempel lånord. • Skillnader i språkanvändning beroende på i vilket sammanhang, med vem och med vilket syfte man kommunicerar. • Språkets betydelse för att utöva inflytande och för den egna identitetsutvecklingen. • Etiska och moraliska aspekter på språkbruk, yttrandefrihet och integritet i olika medier och sammanhang. • Några varianter av regionalt färgat talspråk i Sverige.

text: Kultur, natur och samhälle

text: • Kulturella, samhälleliga och geografiska frågor med anknytning till Sverige, till exempel aktuella samhällsfrågor i Sverige, i jämförelse med liknande frågor i andra länder eller kulturella uttrycksformer från Sverige, bildkonst, musik och arkitektur.

text: För åldrarna 16–20 år

text: Läsa och skriva

text: • Skriftlig framställning av texter på svenska för kommunikation, lärande och reflektion. Språkriktighet, de språkliga egenskaper och textegenskaper som en text på svenska bör ha för att fungera väl i sitt sammanhang. • Skriftlig framställning på svenska av utredande och argumenterande texter av olika slag. Svenska normer och stildrag som hör till dessa texttyper.

text: • Läsning av och arbete med svenska texter, vilket inkluderar strukturering, sovring, sammanställning, sammanfattning och källkritisk granskning.

text: Tala, lyssna och samtala

text: • Muntlig framställning på svenska med fokus på mottagaranpassning. Faktorer som gör en muntlig presentation intressant och övertygande. Användning av presentationstekniska hjälpmedel som stöd för muntlig framställning. Olika sätt att lyssna och ge respons som är anpassad till kommunikationssituationen. • Muntlig framställning på svenska av utredande och argumenterande slag. Användning av presentationstekniska hjälpmedel som stöd i muntlig framställning. • Muntlig framställning på svenska med fördjupad tillämpning av den retoriska arbetsprocessen.

text: Berättande texter och sakprosatexter

text: • Skönlitteratur från Sverige, från olika tider och inom genrerna prosa, lyrik och dramatik. • Uppbyggnad, språk och stil i svensk sakprosa. Referat och kritisk granskning av sakprosatext. • Svenska författarskap och skönlitterära verk, vilket även inkluderar teater samt film och andra medier, från olika tider och epoker. Relationen mellan skönlitteratur och samhällsutveckling, hur svensk skönlitteratur har formats av förhållanden och idéströmningar i samhället och hur den har påverkat samhällsutvecklingen.

text: Språkbruk

text: • Argumentationsteknik. • Grundläggande svenskspråkliga begrepp som behövs för att på ett metodiskt och strukturerat sätt tala om och analysera språk och språklig variation samt diskutera språkriktighetsfrågor. • Svenska dialekter och språklig variation i talat och skrivet språk som hänger samman med till exempel ålder, kön och social bakgrund. Skillnader mellan formellt och informellt språkbruk samt attityder till olika former av språklig variation. • Svenska språkets uppbyggnad, hur ord, fraser och satser är uppbyggda samt hur de samspelar i grammatiken. • Svenska språkets ursprung, historiska utveckling och släktskapsförhållanden.

text: Kultur, natur och samhälle

text: • Kulturella frågor med anknytning till Sverige, till exempel kulturella företeelser och sevärdheter. Fördjupade studier av konst, musik, arkitektur och film från Sverige. Jämförelser mellan Sverige och andra länder.

text: • Samhälleliga och geografiska frågor med anknytning till Sverige, till exempel aktuella samhällsfrågor eller samhällsförhållanden, natur- och geografiska förhållanden i Sverige. Jämförelser mellan Sverige och andra länder.

type: foreskrift


title: Skolverkets föreskrifter om betygskriterier för ämnet judiska studier i grundskolan

text: Dessa föreskrifter träder i kraft fyra veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Henrik Danielsson

text: Bilaga

text: Kunskapskrav

text: Kunskapskrav för betyget E i slutet av årskurs 9

text: Eleven har grundläggande kunskaper om judendomen som religiös tradition och visar det genom att beskriva centrala tankegångar, skrifter och konkreta religiösa uttryck och handlingar. Dessutom för eleven enkla resonemang om

text: Eleven har grundläggande kunskaper om förhållanden, skeenden och

text: gestalter under olika perioder av judisk historia. Eleven visar det genom att undersöka utvecklingslinjer vad gäller levnadsvillkor, migration och rela-

text: tioner till olika majoritetssamhällen, och beskriver då enkla samband mellan olika tidsperioder med enkla och till viss del underbyggda resonemang. Eleven för dessutom enkla och till viss del underbyggda resonemang om

text: staten Israels tillkomst, utveckling och nutida samhällsförhållanden. Eleven

text: kan också föra enkla och till viss del underbyggda resonemang om hur myter

text: och historia har använts och används för olika syften.

text: Eleven kan föra enkla resonemang om hur judisk kultur har utvecklats

text: för eleven enkla och till viss del underbyggda resonemang om faktorer som

text: påverkar judiska identiteter och gemenskaper och om vad olika judiska identiteter kan innebära för människors sätt att tänka och leva. Eleven diskuterar

text: för ämnet relevanta samhällsfrågor och kan då i viss utsträckning växla mel-

text: använder då olika typer av källor på ett i huvudsak fungerande sätt och för enkla och till viss del underbyggda resonemang om informationens och käl-

text: lornas trovärdighet och relevans. I studier av judisk religion, historia och kul-

text: tur använder eleven relevanta begrepp på ett i huvudsak fungerande sätt.

text: Kunskapskrav för betyget D i slutet av årskurs 9

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för betyget E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Kunskapskrav för betyget C i slutet av årskurs 9

text: Eleven har goda kunskaper om judendomen som religiös tradition och visar det genom att förklara och visa på samband mellan centrala tankegångar,

text: utvecklade resonemang om likheter och skillnader mellan olika riktningar

text: Eleven har goda kunskaper om förhållanden, skeenden och gestalter

text: olika majoritetssamhällen, och beskriver då förhållandevis komplexa sam-

text: 2 band mellan olika tidsperioder med utvecklade och relativt väl underbyggda

text: resonemang. Eleven för dessutom utvecklade och relativt väl underbyggda

text: resonemang om staten Israels tillkomst, utveckling och nutida samhällsför-

text: hållanden. Eleven kan också föra utvecklade och relativt väl underbyggda

text: resonemang om hur myter och historia har använts och används för olika syften.

text: Eleven kan föra utvecklade resonemang om hur judisk kultur har utveck-

text: lats genom judars möten med olika samhällen, folk och religioner, och hur detta har påverkat olika samhällen i Europa och andra delar av världen. Vidare

text: för eleven utvecklade och relativt väl underbyggda resonemang om faktorer

text: som påverkar judiska identiteter och gemenskaper och om vad olika judiska identiteter kan innebära för människors sätt att tänka och leva. Eleven disku-

text: terar för ämnet relevanta samhällsfrågor och kan då i relativt stor utsträck-

text: ning växla mellan olika perspektiv. Eleven kan söka information om judisk religion, historia och kultur och

text: använder då olika typer av källor på ett relativt väl fungerande sätt och för utvecklade och relativt väl underbyggda resonemang om informationens

text: och källornas trovärdighet och relevans. I studier av judisk religion, historia

text: och kultur använder eleven relevanta begrepp på ett relativt väl fungerande

text: sätt.

text: Kunskapskrav för betyget B i slutet av årskurs 9

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för betyget C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Kunskapskrav för betyget A i slutet av årskurs 9

text: Eleven har mycket goda kunskaper om judendomen som religiös tradition och visar det genom att förklara och visa på samband och generella mönster kring centrala tankegångar, skrifter och konkreta religiösa uttryck och handlingar. Dessutom för eleven välutvecklade och nyanserade resonemang

text: om likheter och skillnader mellan olika riktningar och etiska förhållningssätt inom judendomen och om centrala tankegångar i sekulärt judiskt tänkande.

text: Eleven har mycket goda kunskaper om förhållanden, skeenden och gestal-

text: ter under olika perioder av judisk historia. Eleven visar det genom att undersöka utvecklingslinjer vad gäller levnadsvillkor, migration och relationer till

text: olika majoritetssamhällen, och beskriver då komplexa samband mellan olika tidsperioder med välutvecklade och väl underbyggda resonemang. Eleven för dessutom välutvecklade och väl underbyggda resonemang om staten

text: Israels tillkomst, utveckling och nutida samhällsförhållanden. Eleven kan

text: också föra välutvecklade och väl underbyggda resonemang om hur myter

text: Eleven kan föra välutvecklade och nyanserade resonemang om hur

text: judisk kultur har utvecklats genom judars möten med olika samhällen, folk och religioner, och hur detta har påverkat olika samhällen i Europa och andra

text: delar av världen. Vidare för eleven välutvecklade och väl underbyggda reso-

text: nemang om faktorer som påverkar judiska identiteter och gemenskaper och om vad olika judiska identiteter kan innebära för människors sätt att tänka och

text: leva. Eleven diskuterar för ämnet relevanta samhällsfrågor och kan då i stor

text: utsträckning växla mellan olika perspektiv.

text: Eleven kan söka information om judisk religion, historia och kultur och

text: använder då olika typer av källor på ett väl fungerande sätt och för välutvecklade och väl underbyggda resonemang om informationens och källor-

text: nas trovärdighet och relevans. I studier av judisk religion, historia och kultur

text: använder eleven relevanta begrepp på ett väl fungerande sätt.

text: ar k n is ör r h er la skt , v h ft yc f lla n en tr ra ler a g ri ch a t ch n k om ska udi äl on oc ch a oc o me ent d r unde od o ri , s a ut ang om ti t j o ande sk g ti xa n ch sut er c ll te r de , o g ndom lar ar ös de m är g ad ra n le ika o es a ad h e al udi sa et itio k er k g nom et hå j öka v ig a p d igi kl st v ude st ån D sone i h om ekul ör rs er lik älle n ol ck j ad för el r. ec illn r oc tt ck f n vi , m om ed y an n r k s y r a o k la tt b ö eg v re sä h ge ve nj mh m s tr k e s nga r i m li el r m a ut le kor r om iö m an eta inga d ch en oc r om ode unde ll till sa ar am ni ngs . ar E tt ts r då A la nga n oc ri . ings vi er ode h pe a t ndl väl r o ikt ni h pe a n nd m et elig nom å s gå nde ia ds ive ri g en ka al sera r ll en ka pe rite y erel en n ete ndom or ckl tio ba pe ge tr a h hå ende jo et lev m r sa p h konkr h ha ev ika nke nka lev ika st nom ve vna la skr m et en y ds B E kuns so d vi g cen oc oc el n lik ol för jude ta tä E kuns ske ol hi ge ut le re ma be sa ti

text: t A

text: at ör ör

text: är l il l f n f eb n h t de .

text: n ave i kr oc nde lda B B yl ps t C ga et et g g ka y y rvä et et tyge uppf

text: B B kuns be öve är

text: r

text: h r sa h ang la s r om m m skt r om h nom a r ch ra ode er pe k oc o pe n vi ll evi lan ös å al h ör de o udi ri on oc d t väl ka ge yc f ent ka n oc ch el v t tr sone ar t j ve ti n igi tr na c pe le öka , o ed ti r oc re ll g ätt in är rs d gä ra la m a el de sa p cen om n d te ki in ss ende ika . E ig a ål kuns r vi if a ut g kuns va an r m rel ar n sut de s tn ia h a is h ös a h h om ekul a ke er lik älle b h om la kr es ik in s r ol unde , m od el s kl od s or nj o för ode igi st tt mh am ri oc g h v a oc r, D ec r oc a r ålln r i g n, li kor en s el r. en oc a sa s ar v te . ar ll till pe de C lik rh ts r då xa a h lar nd m nga a r ut ö nga h r unde sk hi ings vi er et on oc k o ande nom n le ids gå et inga n gå nde ll te ds ive kl g en ndom ti ba en ikhe a f ndom en ckl rite p t y l k al udi tio ec för ndl lla hå st j t ge jo skr v et lev adi m nke ev nke nka lev ve vna la om ika

text: B E jude tr att sa ta konkr ha el om me etis jude ta tä E för ge av de ut le re ma be k ol ut

text: t C

text: at ör ör

text: är l f

text: eb n f till n de . n ave ch i o kr nde lda D D yl ps ga et et et E g g ka g y y rvä

text: et et ety ve uppf

text: B B kuns b ö är

text: r k n r h d a ör la , e v te yc f lla skt e n nd d en ri if tr ra d ler me udi t ba ch k kr om ska äl on oc ch er ang om me ti ent r unde sk d o es s a ut t j ande g ti n r, sut er c ll te r de , o am io el ndom b ös em är ra n s läggan es n ad h e läggan al udi sa ad er tt nom hå j öka ig a a s d d itio a nga igi d st v n ude D so i h om ekul n ör v rs älle sp is j ad el r. illn r oc tt f n vi er , m lik u gå re k s u h ge r a nj o enkl gr s tr nom a r a s sä r i gr ve li mh a tid nga le kor till v r om iö et inga ch en oc r om ode unde ll till sa ar ge anke ni ngs . ar E tt ts r då lik h E nga n oc ri . ings vi er h pe et a t ndl enkl r o ikt ni h pe a n o et elig ll gå nde ia ds ive n oc g en ka d al en r ndom en ka pe ckl rite a y tr ete ende or tio ar h konkr h ha h hå nom jo skr lla et lev m r ev ika nke nka lev ika st ve vna la is B E kuns so v cen oc oc el lik ol för jude ta tä E kuns ske ol hi ge ut le re ma be me enkl

text: e

text: e ch en en ch r h o lad öt ska er lad ang i v om ör r lev . ck m k o g oc ö ter m r en udi ap f ck y h n rs ol a ha r a f ang. ang om t, E f tt len ev an r j sk ska ra äl äl te tve ha la äl ar v m m n. tve m u äl änka v ms ida s oc yf sone uda de h v em en udi bä t h o u tur j en, de r el n rka ter om ch nt s re ll ö ch j tt u one one hur väl am ra o ve em nne k ut o ande väl e o t a oc es es ll ika ra hä e f es g ika is e r ss e r tillk h nut rbyggda nvä nom h hur a s nd e r n i ät ra ö ar på ch d ls hå ö ol f rad sk kul am k lad de lad r a s oc li h a id lad o d ol ka s s en ae ör ör an se s ge r, om r A ör å f unde ang om f udi o V s er ck ck sr ing oc sf ha j at oc ck va te lev et ll ks m k ika at n. skor n f I ia yan one k er tet g tve rbyggda tve rbyggda n ckl oc nds en ckl tve rbyggda ti tite E y u ve u hä väl or n hur gi er opa de u or te n h rl h om a. et le ve m ch sone st lev ve ed ol li åv ur kt en en änni

text: B väl unde E väl unde sta ut sa ka o re hi anvä E oc om ut m re p E vä väl unde fa id oc id m lev

text: t A

text: at ör ör

text: är l il l f n f eb n h t de .

text: B B kuns be öve är

text: h r r r, e ra o ch ch h ika en o e ar oc bä åg e o one om d t oc id er ar fö fr väl lev d ter . la sk nom V ch s et d ol nne änka ls n igi o er ang. ang om t, E la h rka . er it t äl ivt te udi el e va n i tt m m n. my eck j ika r ve ropa en d or nt h ms yf s ge u skut lat ida eck s oc tv h ld la de ka t a om o rbyggda s at E rbyggda akt am one re one tv nt u r på är i h om er ät ut ande u hur hur ed ol f n di es h es ll ika ckl k oc v eck et s s ta s r ss r h nut nvä ra en i ska ve tillk ra unde ö ve ol tv unde r oc it oc ls hå ol f a ha ll av om le an de r a en m f tt u g udi nt ae ör ör hä ar pe skor E ev ör de å fö ang om an ang om r ut öt an de . C a sr ing oc sf väl ha f en, de el en väl r j ka el ll ks m k m ll am i et n f kl I ia ha m ev em änni r g rbyggda rbyggda n ckl oc ivt nds en rs s a d ivt n rka ens eva et y ve ec hä or tur hä ska v te n h hur o ve m m h l n et le ve m lat sone st lev sone m ika r el lat

text: B unde E ut unde sta ut sa ka re re hi anvä E re kul juda sa oc ol andr fö re res på ge judi för oc äm

text: t C

text: at ör ör

text: är l f

text: et et ety uppf

text: B B kuns b öve är

text: s h n. a h r ska a ael r om er r sk i v g ör oc ö sr te . nom en udi ap f nkl I ch ande enkl s oc n a ha r a f ang. tt len ev an sk ska ra e rbyggda o ll rbyggda nt te a udi ika la r j ar m en g ra my j s ge äl el änka hå yf de h em en udi bä t at h de r el n rka ter om tat lin nvä s ö s d j tt u one unde s ör å fö unde hur enkl hur am o ve em nne k ut k ed ol ra is t a es m sf ks r a ika ra ckl k oc e f es g ika is r ss el ec ll el h hur a s nd r n i ät o ö ve ol k ar på ch d tv oc ha ol f ill v de s d g hä s d en m f oc li h a id t o d ol ka s s en u n ia ör om ör is an t, is ang om an ang om r ut öt r, o V er er E am or f en, oc . ch s va v ka v m k m ll at o et lev et n f em s st ha m k er tet skor g rbyggda ill ms en ill nds en one en a rbyggda it E y t n o t hi rs hä er opa or ti ve o ida tur gi ld nt a. et le lev sone h lev sone m li ur kt en h om änni ch ch åv är B unde E o res tillk nut E o re oc anvä E re kul juda sa re p E v enkl unde fa id oc ide m lev

text: t n la äl s r å et i el ion vt rna . I p at ria o nde p r då ns n då a m to å et r ang om ll ion, rm is ö äl rep xl o nde r p f m eva ig nvä , h v h kä a eg t. h ka nf lo ch el el i n ch one r ät nvä äl o tur oc ng vä io a t o es oc h ta b ta iv. k e sk r e s öka h ät r ns d an gor kt elig d t oc an av s udi ckni pe n s r oc la h kul ev an ev rå k er A sf rä rs ione ghe v j el er el is tur p nde at a oc g et r ll st y eck r pe n ka d ra rdi ia g et ut tv rbyggda m er en un y hä ve a t u or f n r h kul or et m o ika le m ju ik ovä udi st ev

text: B äm sa st ol E o oc ol funge väl unde inf tr st hi el väl

text: t A

text: at ör ör

text: är l il l f n f eb n h t de .

text: B B kuns be öve är

text: h t

text: ika t s oc v r å et t. ion ika ti r . I n ol ia ö rna p ät at a f väl o nde p s la tor ol ns tor ang om ll ion, el rm is rel ch ivt s o m eva ig nvä rep nde r då tt lat ivt nf , h t o h kä el el a eg ra a m e ät i on re one r lat xl nde s oc h tur på h es sk r ta b re öka igi or r ns unge el nvä nde oc t oc an f i ll e udi h kul ng vä n s ra ev iv. h a d ione v j C sk r ghe oc el väl n då kt v kä la at a r et ckni n ka oc ia g udi r a rbyggda m rdi er ivt y rä pe funge eck or en ve j tur or et h ka st rs le ovä udi st ev lat

text: tv

text: B oc ut pe E om kul type väl u unde inf tr st hi el re

text: t

text: r C at ör ö

text: är f

text: eb n f el till n d . n ave ch i o kr nde lda D D yl ps ga et et et E g g ka g y y rvä

text: et et ety uppf

text: B B kuns b öve är

text: el s i r å i ion tt s d rna . I p at ria ätt o nde p r då e is ns nde n då a to s ang om ll ion, iv. rm is v ra xl o på m ig nvä rep kt nde ill eva h ka , h or nde t h kä el el a eg pe nf n i nvä ll ra one r unge oc rs io ch oc h tur f ta ng vä a kä o es sk r ta b öka h r ns k an pe v a an a gor elig funge t oc udi ckni n s r oc r a h kul ev ev rå ika k E rä k a enkl ione ghe v j el uds el sf is tur yggda oc et r ll st ype at a r n ol n ka d ör rdi ia uv g et t rb m er en y hä ut la ve uds or i h n h kul h f or et m el le ika ovä udi st ev tt. iss m ju B äm sa v m E o oc ol huv oc unde inf tr st hi el ett sä

text: Ansvarig utgivare: Ulrika Lindén Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20 Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: Elanders Sverige AB, 2011


title: Specialpedagogiska skolmyndighetens föreskrifter om upptagningsområde för regionskolor

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas vid mottagande av elever i regionskolor.

type: paragraf

text: Upptagningsområde

text: Regionskolorna ska enligt

text: 10 § förordningen (2011:130)

text: med instruk-

text: tion för Specialpedagogiska skolmyndigheten finnas i Örebro, Härnösands, Stockholms, Vänersborgs och Lunds kommuner.

text: Upptagningsområdena för regionskolorna i

text: 1. Örebro kommun ska vara Södermanlands, Östergötlands, Värmlands, Örebro, Västmanlands och Dalarnas län; 2. Härnösands kommun ska vara Gävleborgs, Västernorrlands, Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län; 3. Stockholms kommun ska vara Stockholms och Uppsala län och Gotlands kommun; 4. Vänersborgs kommun ska vara Jönköpings, Hallands och Västra Götalands län; 5. Lunds kommun ska vara Kronobergs, Kalmar, Blekinge och Skåne län.

text: Specialpedagogiska skolmyndigheten kan efter begäran från elevens

text: vårdnadshavare besluta om att eleven ska placeras i annan regionskola än den som anges i 3 § om det föreligger särskilda skäl.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 oktober 2011.

text: På Specialpedagogiska skolmyndighetens vägnar

text: GREGER BÅÅTH Ulrika Ehlin (Rättsenheten)

text: Elanders Sverige AB, 2011