text: 1. Denna förordning ska kungöras i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS). 2. Förordningen träder i kraft den 1 januari 2009, då förordningen (

text: SKOLFS 2006:28

text: ) om kursplan för svenskundervisning för invandrare ska upphöra att gälla. 3. Förordningen ska tillämpas på utbildning som påbörjas efter den 1 januari 2009. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för utbildning som har påbörjats före detta datum.

text: På regeringens vägnar JAN BJÖRKLUND Mårten Svensson Risdal (Utbildningsdepartementet)

text: Bilaga

text: Kursplan för kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare

text: Utbildningens syfte

text: Den kommunala vuxenutbildningen i svenska för invandrare är en kvalificerad språkutbildning som syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket. En elev med ett annat modersmål än svenska ska inom utbildningen få lära sig och utveckla ett funktionellt andraspråk. Utbildningen ska ge språkliga redskap för kommunikation och aktivt deltagande i vardags-, samhälls- och arbetsliv. Utbildningen syftar också till att ge vuxna invandrare som saknar grundläggande läs- och skrivfärdigheter möjlighet att förvärva sådana färdigheter. En elev som inte är funktionellt litterat eller har ett annat skriftsystem än det latinska alfabetet ska få läs- och skrivundervisning inom ramen för utbildningen. Utbildningen ska rikta sig till personer som har olika erfarenheter, livssituation, kunskaper och studiemål. Utbildningen ska planeras och utformas tillsammans med eleven och anpassas till elevens intressen, erfarenheter, allsidiga kunskaper och långsiktiga mål. Utbildningen ska, med utgångspunkt från individens behov, kunna kombineras med förvärvsarbete eller andra aktiviteter, t.ex. arbetslivsorientering, validering, praktik eller annan utbildning. Den måste därför utformas så flexibelt när det gäller tid, plats, innehåll och arbetsformer att det är möjligt för eleven att delta i undervisningen.

text: Utbildningens mål och karaktär

text: Målet för den kommunala vuxenutbildningen i svenska för invandrare är att eleven ska utveckla - sin förmåga att läsa och skriva svenska,

text: - sin förmåga att tala, samtala, läsa, lyssna och förstå svenska i olika sammanhang, - ett gott uttal, - sin förmåga att använda relevanta hjälpmedel, - sin förmåga att anpassa språket till olika mottagare och situationer, - insikter i hur man lär sig språk, och - inlärnings- och kommunikationsstrategier för sin fortsatta språkutveckling. Den kommunala vuxenutbildningen i svenska för invandrare karaktäriseras av att eleven utvecklar en kommunikativ språkförmåga. Detta innebär att kunna kommunicera, såväl muntligt som skriftligt, utifrån sina behov. Eleven måste få kunskaper och färdigheter av olika slag för att kunna göra relevanta språkliga val i förhållande till den aktuella kommunikativa situationen. Den kommunikativa språkförmågan innefattar olika kompetenser som samverkar och kompletterar varandra. En kommunikativ språkförmåga förutsätter därför både tillgång till ett språkligt system och kunskaper om hur detta system används. Kunskap om det språkliga systemet innefattar ord, fraser, uttal och grammatiska strukturer, medan kunskap om språkanvändningen handlar om hur man bygger upp en text och gör funktionella språkliga val och anpassningar i förhållande till mottagare och syfte. En viktig kompetens är även att kunna använda strategier för att på det mest effektiva sättet få fram sitt budskap. Inom den kommunala vuxenutbildningen i svenska för invandrare ska eleven utveckla sin medvetenhet om hur språkinlärning går till och sin insikt i det egna lärandet. Eleven ska också utveckla sin interkulturella kompetens genom att reflektera över egna kulturella erfarenheter och jämföra dem med företeelser i vardags-, samhälls- och arbetsliv i Sverige. Inom den kommunala vuxenutbildningen i svenska för invandrare ska eleven utveckla sin kompetens att använda olika digitala verktyg och hjälpmedel för information, kommunikation och lärande. Det vidgade textbegreppet är av stor vikt inom den kommunala vuxenutbildningen i svenska för invandrare. Att tillägna sig och bearbeta texter behöver inte alltid innebära läsning utan även avlyssning, bild- och filmstudium.

text: Utbildningens uppbyggnad

text: Den kommunala vuxenutbildningen i svenska för invandrare består av tre olika studievägar, 1, 2 och 3 samt fyra olika kurser, A, B, C och D. Studieväg 1 utgörs av kurserna A, B, C och D, studieväg 2 av kurserna B, C och D och studieväg 3 av kurserna C och D. De olika studievägarna riktar sig till personer med olika bakgrund, förutsättningar och mål. Studievägarna visar på vilken ingångskurs och progressionstakt som är lämplig. En elev påbörjar sina studier inom den studieväg och på den kurs inom studievägen som bäst passar hans eller hennes individuella förutsättningar. Kunskapskraven för en kurs är desamma oavsett studieväg. Studieväg 1 vänder sig i första hand till personer med mycket kort studiebakgrund och studieväg 3 till dem som är vana att studera. Kurserna på de tre studievägarna får olika utformning beroende på elevernas studievana, utbildningsbakgrund och kunskaper i svenska vid kursstarten. Trots att en elev kan avsluta den kommunala vuxenutbildningen i svenska för invandrare efter respektive kurs är intentionen att alla elever ska ges möjlighet att studera till och med kurs D inom sin studieväg med den anpassning av undervisningen som krävs för att eleverna ska nå kunskapskraven. Bedömningen av vilken studieväg som är lämplig för en elev och vilken kurs inom studievägen eleven bör börja på ska utgå från en kartläggning av hans eller hennes kunskaper, förutsättningar och vad som i övrigt kan ha betydelse för möjligheterna att uppfylla kraven. Kurserna är relaterade till den gemensamma europeiska referensramen för språk: lärande, undervisning och bedömning. Kurs A motsvarar nivå A1-/A1, kurs B motsvarar nivå A1/A2, kurs C motsvarar nivå A2/A2+ och kurs D motsvarar nivå B1/B1+.

text: Läs- och skrivinlärning

text: Utbildningen avseende läs- och skrivinlärning vänder sig till personer utan tidigare utbildning och till personer som har kort utbildning och som inte är funktionellt litterata. De ska i utbildningen få möjlighet att förvärva grundläggande läs- och skrivfärdigheter, vilket inbegriper att fördjupa och automatisera sina kunskaper. Att bli litterat i grundläggande bemärkelse kan ta lång tid. Utbildningen vänder sig även till personer som är litterata men inte behärskar det latinska alfabetet. I detta fall ser lärprocessen annorlunda ut. Läs- och skrivinlärningen knyts inte till någon av kurserna A-D, utan utgör en egen del som kan läsas fristående eller kombineras med någon av kurserna. Det är alltså en process som kan pågå under hela den tid som eleven deltar i kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare, för att färdigheterna ska hinna automatiseras. Undervisningen får ske på elevens modersmål eller annat språk och bör även då kunna ske parallellt med undervisning i svenska.

text: Bedömning

text: Utgångspunkten för bedömningen ska vara elevens förmåga att använda det svenska språket på ett begripligt sätt i olika syften i vardags-, samhälls- och arbetsliv. Bedömningen ska omfatta elevens kunskaper i enlighet med kunskapskrav för betygen A, B, C, D och E. Kunskapskraven är formulerade utifrån fem aspekter: hörförståelse, läsförståelse, muntlig interaktion, muntlig produktion och skriftlig färdighet. Kraven ska inte bedömas fristående från varandra utan läraren måste göra en helhetsbedömning av elevens språkliga förmåga och utgå från vad eleven faktiskt klarar av språkligt. Den språkliga korrektheten ska relateras till den innehållsliga och språkliga komplexiteten. För kurserna A-D gäller att betyg sätts efter avslutad kurs. Inom den del av utbildningen som gäller läs- och skrivinlärning sätts inte betyg.

text: Kunskapskrav

text: Hörförståelse

text: Kurs A (A1-/A1)

text: Eleven kan med stöd förstå tydligt, enkelt tal i konkreta, vardagsnära situationer.

text: Betyget E Betyget Betyget C Betyget B Betyget A D

text: Eleven förstår Betyget Eleven förstår Betyget B Eleven förstår vanliga ord och D enkla fraser och innebär att sammanhängand enkla fraser i innebär meningar i korta kunskapskr e fraser och korta att återberättade aven för C meningar i korta återberättade kunskaps vardagliga och till återberättade vardagliga kraven händelser samt övervägan vardagliga händelser samt för E och anpassad och de del för händelser samt anpassad och till tydlig information A är anpassad och tydlig överväga som är av intresse uppfyllda. tydlig information information som nde del för eleven. som är av intresse är av intresse för för C är för eleven. eleven. uppfyllda Eleven visar sin . förståelse för Eleven visar sin Eleven visar sin enkla och vanligt förståelse för förståelse för förekommande enkla och vanligt enkla och vanligt muntliga förekommande förekommande instruktioner muntliga muntliga genom att på ett instruktioner instruktioner relativt väl genom att på ett

text: genom att på ett i fungerande sätt väl fungerande huvudsak agera utifrån dem. sätt agera utifrån fungerande sätt dem. agera utifrån dem.

text: Kurs B (A1/A2)

text: Eleven kan förstå tydligt, enkelt tal i vanliga situationer i vardagslivet.

text: Eleven visar sin Betyget Eleven visar sin Betyget B Eleven visar sin förståelse för D förståelse för innebär att förståelse för korta innebär korta kunskapskr korta återberättade att återberättade aven för C återberättade händelser, samtal, kunskaps händelser, samtal, och till händelser, samtal, information och kraven information och övervägan information och anpassade för E och anpassade nyheter de del för anpassade nyheter nyheter om till om välbekanta A är om välbekanta välbekanta ämnen överväga ämnen genom att uppfyllda. ämnen genom att genom att göra nde del göra enkla göra enkla enkla för C är sammanfattningar sammanfattningar sammanfattningar uppfyllda av av av . huvudinnehållet huvudinnehållet huvudinnehållet. och kommentera och kommentera

text: väsentliga väsentliga

text: Eleven visar sin detaljer. detaljer och förståelse för enstaka nyanser. korta och tydliga Eleven visar sin muntliga förståelse för Eleven visar sin meddelanden och korta och tydliga förståelse för instruktioner i muntliga korta och tydliga vardagslivet meddelanden och muntliga genom att på ett i instruktioner i meddelanden och huvudsak vardagslivet instruktioner i fungerande sätt genom att på ett vardagslivet agera utifrån relativt väl genom att på ett dem. fungerande sätt väl fungerande agera utifrån dem. sätt agera utifrån dem.

text: Kurs C (A2/A2+)

text: Eleven kan förstå tydligt, enkelt tal i vanliga situationer i vardags-, samhälls- och arbetsliv.

text: Eleven visar sin Betyget Eleven visar sin Betyget B Eleven visar sin förståelse för D förståelse för innebär att förståelse för återberättade innebär återberättade kunskapskr återberättade händelser, att händelser, aven för C händelser, beskrivningar, kunskaps beskrivningar, och till beskrivningar, samtal, kraven samtal, övervägan samtal, information och för E och information och de del för information och korta nyheter som till korta nyheter som A är korta nyheter som rör bekanta överväga rör bekanta uppfyllda. rör bekanta ämnen genom att nde del ämnen genom att ämnen genom att göra enkla för C är göra enkla göra enkla sammanfattningar uppfyllda sammanfattningar sammanfattningar av . av av

text: huvudinnehållet. huvudinnehållet huvudinnehållet

text: och kommentera och kommentera

text: Eleven visar sin väsentliga väsentliga förståelse för detaljer. detaljer och vissa enkla och tydliga nyanser. muntliga Eleven visar sin meddelanden och förståelse för Eleven visar sin instruktioner enkla och tydliga förståelse för genom att på ett i muntliga enkla och tydliga huvudsak meddelanden och muntliga fungerande sätt instruktioner meddelanden och agera utifrån genom att på ett instruktioner dem. relativt väl genom att på ett fungerande sätt väl fungerande agera utifrån dem. sätt agera utifrån dem.

text: Kurs D (B1/B1+)

text: Eleven kan förstå tydligt tal i informella och mer formella situationer i vardags-, samhälls- och arbetsliv.

text: Eleven visar sin Betyget Eleven visar sin Betyget B Eleven visar sin förståelse för D förståelse för innebär att förståelse för berättelser, innebär berättelser, kunskapskr berättelser, beskrivningar, att beskrivningar, aven för C beskrivningar, samtal, kunskaps samtal, och till samtal, diskussioner, kraven diskussioner, övervägan diskussioner, information och för E och information och de del för information och nyhetssändningar till nyhetssändningar A är nyhetssändningar som rör bekanta överväga som rör bekanta uppfyllda. som rör bekanta ämnen genom att nde del ämnen genom att ämnen genom att göra för C är göra göra sammanfattningar uppfyllda sammanfattningar sammanfattningar av . av av huvudinnehållet. huvudinnehållet huvudinnehållet

text: och kommentera och kommentera

text: Eleven visar sin väsentliga väsentliga förståelse för detaljer. detaljer och vissa detaljerade och nyanser. tydliga muntliga Eleven visar sin instruktioner förståelse för Eleven visar sin genom att på ett i detaljerade och förståelse för huvudsak tydliga muntliga detaljerade och fungerande sätt instruktioner tydliga muntliga agera utifrån genom att på ett instruktioner dem. relativt väl genom att på ett fungerande sätt väl fungerande agera utifrån dem. sätt agera utifrån dem.

text: Kunskapskrav

text: Läsförståelse

text: Kurs A (A1-/A1)

text: Eleven kan hämta och förstå enkel information i konkreta, vardagsnära situationer.

text: Betyget E Betyget Betyget C Betyget B Betyget A

text: D

text: Eleven hämtar Betyget Eleven hämtar Betyget B Eleven hämtar och förstår D och förstår innebär att och förstår information i innebär information i kunskapskr information i form av vanliga att form av vanliga aven för C form av vanliga ord och kunskaps ord och och till ord och symboler. kraven symboler samt övervägan symboler samt för E och mycket enkla de del för mycket enkla till fraser. A är fraser och överväga uppfyllda. meningar. nde del för C är uppfyllda .

text: Kurs B (A1/A2)

text: Eleven kan läsa, förstå och använda enkla texter i vanliga situationer i vardagslivet.

text: Eleven läser Betyget Eleven läser Betyget B Eleven läser anpassade D anpassade innebär att anpassade berättande och innebär berättande och kunskapskr berättande och beskrivande att beskrivande texter aven för C beskrivande texter texter om kunskaps om välbekanta och till om välbekanta välbekanta ämnen kraven ämnen och visar övervägan ämnen och visar och visar sin för E och sin förståelse de del för sin förståelse förståelse genom till genom att göra A är genom att göra att göra enkla överväga enkla uppfyllda. enkla sammanfattningar nde del sammanfattningar sammanfattningar av för C är av av huvudinnehållet. uppfyllda huvudinnehållet huvudinnehållet . och kommentera och kommentera Eleven visar sin väsentliga väsentliga förståelse för detaljer. detaljer och personliga enstaka nyanser. meddelanden, Eleven visar sin konkret förståelse för Eleven visar sin information och personliga förståelse för korta, tydliga och meddelanden, personliga enkla konkret meddelanden, instruktioner information och konkret genom att på ett i korta, tydliga och information och huvudsak enkla korta, tydliga och fungerande sätt instruktioner enkla agera utifrån genom att på ett instruktioner detta. relativt väl genom att på ett fungerande sätt väl fungerande Eleven väljer och agera utifrån sätt agera utifrån använder några detta. detta. lässtrategier på ett i huvudsak Eleven väljer och Eleven väljer och fungerande sätt. använder några använder några lässtrategier på ett lässtrategier på ett

text: ändamålsenligt ändamålsenligt

text: sätt. och effektivt sätt.

text: Kurs C (A2/A2+)

text: Eleven kan läsa, förstå och använda enkla, vanligt förekommande texter i vardags-, samhälls- och arbetsliv.

text: D

text: Eleven läser korta Betyget Eleven läser korta Betyget B Eleven läser korta berättande och D berättande och innebär att berättande och beskrivande innebär beskrivande texter kunskapskr beskrivande texter texter om bekanta att om bekanta aven för C om bekanta ämnen och visar kunskaps ämnen och visar och till ämnen och visar sin förståelse kraven sin förståelse övervägan sin förståelse genom att göra för E och genom att göra de del för genom att göra enkla till enkla A är enkla sammanfattningar överväga sammanfattningar uppfyllda. sammanfattningar av nde del av av huvudinnehållet. för C är huvudinnehållet huvudinnehållet uppfyllda och kommentera och kommentera Eleven hämtar . väsentliga väsentliga specifik detaljer. detaljer och information i enstaka nyanser. enkla Eleven hämtar faktaorienterade specifik Eleven hämtar texter, tabeller information i specifik och diagram och enkla information i för enkla faktaorienterade enkla resonemang om texter, tabeller faktaorienterade informationen. och diagram och texter, tabeller för utvecklade och diagram och Eleven visar sin resonemang om för välutvecklade förståelse för informationen. resonemang om korta, tydliga informationen. instruktioner och Eleven visar sin föreskrifter förståelse för Eleven visar sin genom att på ett i korta, tydliga förståelse för huvudsak instruktioner och korta, tydliga fungerande sätt föreskrifter instruktioner och agera utifrån genom att på ett föreskrifter dem. relativt väl genom att på ett fungerande sätt väl fungerande Eleven väljer och agera utifrån dem. sätt agera utifrån använder på ett i dem. huvudsak Eleven väljer och fungerande sätt använder på ett Eleven väljer och olika lässtrategier ändamålsenligt använder på ett utifrån syftet med sätt olika ändamålsenligt läsningen. lässtrategier och effektivt sätt utifrån syftet med olika lässtrategier läsningen. utifrån syftet med läsningen.

text: Kurs D (B1/B1+)

text: Eleven kan läsa, förstå och använda enkla texter med viss komplexitet i vardags-, samhälls- och arbetsliv.

text: Eleven läser Betyget Eleven läser Betyget B Eleven läser berättande, D berättande, innebär att berättande, beskrivande och innebär beskrivande och kunskapskr beskrivande och argumenterande att argumenterande aven för C argumenterande texter om bekanta kunskaps texter om bekanta och till texter om bekanta ämnen och visar kraven ämnen och visar övervägan ämnen och visar sin förståelse för E och sin förståelse de del för sin förståelse genom att göra till genom att göra A är genom att göra sammanfattningar överväga sammanfattningar uppfyllda. sammanfattningar

text: av nde del av av huvudinnehållet. för C är huvudinnehållet huvudinnehållet uppfyllda och kommentera och kommentera Eleven hämtar . väsentliga väsentliga specifik detaljer. detaljer och vissa information i nyanser. faktaorienterade Eleven hämtar texter och för specifik Eleven hämtar enkla information i specifik resonemang om faktaorienterade information i informationen. texter och för faktaorienterade utvecklade texter och för Eleven visar sin resonemang om välutvecklade förståelse för informationen. resonemang om tydliga informationen. instruktioner och Eleven visar sin föreskrifter förståelse för Eleven visar sin genom att på ett i tydliga förståelse för huvudsak instruktioner och tydliga fungerande sätt föreskrifter instruktioner och agera utifrån genom att på ett föreskrifter dem. relativt väl genom att på ett fungerande sätt väl fungerande Eleven väljer och agera utifrån dem. sätt agera utifrån använder på ett i dem. huvudsak Eleven väljer och fungerande sätt använder på ett olika lässtrategier ändamålsenligt Eleven väljer och utifrån syftet med sätt olika använder på ett läsningen. lässtrategier ändamålsenligt utifrån syftet med och effektivt sätt läsningen. olika lässtrategier utifrån syftet med läsningen.

text: Kunskapskrav

text: Muntlig interaktion

text: Kurs A (A1-/A1)

text: Eleven kan etablera social kontakt och med stöd kommunicera i konkreta, vardagsnära situationer.

text: Eleven deltar i Betyget Eleven deltar i Betyget B Eleven deltar i mycket enkla, D innebär mycket enkla, innebär att mycket enkla, vardagliga samtal att vardagliga samtal kunskapskr vardagliga samtal genom att kunskaps genom att aven för C genom att använda ord och kraven använda ord och och till använda ord, enkla hälsnings- för E och vanliga fraser övervägan fraser och , artighets- och till samt ställa och de del för meningar samt avskedsfraser överväga besvara enkla A är ställa och besvara samt ställa och nde del frågor utifrån uppfyllda. enkla frågor besvara enkla för C är konkreta behov. utifrån konkreta frågor utifrån uppfyllda behov. konkreta behov. . Eleven väljer och använder på ett Eleven väljer och Eleven väljer och ändamålsenligt använder på ett använder på ett i sätt gester, frågor ändamålsenligt huvudsak och andra och effektivt sätt

text: fungerande sätt strategier för att gester, frågor och gester, frågor och förstå och göra sig andra strategier andra strategier förstådd. för att förstå och för att förstå och göra sig förstådd. göra sig förstådd.

text: Kurs B (A1/A2)

text: Eleven kan med stöd kommunicera i vanliga situationer i vardagslivet.

text: Eleven deltar i Betyget Eleven deltar i Betyget B Eleven deltar i enkla samtal om D enkla samtal om innebär att enkla samtal om välbekanta ämnen innebär välbekanta ämnen kunskapskr välbekanta ämnen genom att att genom att aven för C genom att framföra och kunskaps framföra och och till framföra och reagera på kraven reagera på övervägan reagera på påståenden, för E och påståenden, de del för påståenden, åsikter och till åsikter och A är åsikter och önskemål samt överväga önskemål samt uppfyllda. önskemål samt ställa och besvara nde del ställa och besvara ställa och besvara frågor på ett sätt för C är frågor på ett sätt frågor på ett sätt som till viss del uppfyllda som upprätthåller som upprätthåller upprätthåller . samtalet relativt samtalet väl. samtalet. väl. Eleven väljer och Eleven väljer och Eleven väljer och använder på ett använder på ett i använder på ett ändamålsenligt huvudsak ändamålsenligt och effektivt sätt fungerande sätt sätt strategier för strategier för att strategier för att att förstå och göra förstå och göra sig förstå och göra sig förstådd. förstådd. sig förstådd.

text: Kurs C (A2/A2+)

text: Eleven kan, med viss anpassning till syfte och samtalspartner, kommunicera med ett enkelt språk i vanliga situationer i vardags-, samhälls- och arbetsliv.

text: Eleven deltar i Betyget Eleven deltar i Betyget B Eleven deltar i enkla samtal och D innebär enkla samtal och innebär att enkla samtal och diskussioner om att diskussioner om kunskapskr diskussioner om bekanta ämnen kunskaps bekanta ämnen aven för C bekanta ämnen genom att kraven genom att och till genom att framföra och för E och framföra och övervägan framföra och efterfråga åsikter, till efterfråga åsikter, de del för efterfråga åsikter, tankar och överväga tankar och A är tankar och information på nde del information på ett uppfyllda. information på ett ett sätt som till för C är sätt som för sätt som för viss del för uppfyllda samtalen och samtalen och samtalen och . diskussionerna diskussionerna diskussionerna framåt. framåt och framåt. fördjupar eller Eleven väljer och breddar dem. Eleven väljer och använder på ett använder på ett i ändamålsenligt Eleven väljer och huvudsak sätt strategier som använder på ett fungerande sätt underlättar ändamålsenligt strategier som interaktionen. och effektivt sätt underlättar strategier som

text: interaktionen. underlättar interaktionen.

text: Kurs D (B1/B1+)

text: Eleven kan, med viss anpassning till syfte och samtalspartner, kommunicera i både informella och mer formella situationer i vardags-, samhälls- och arbetsliv.

text: Eleven deltar i Betyget Eleven deltar i Betyget B Eleven deltar i samtal och D innebär samtal och innebär att samtal och diskussioner om att diskussioner om kunskapskr diskussioner om bekanta ämnen kunskaps bekanta ämnen aven för C bekanta ämnen genom att kraven genom att och till genom att uttrycka och för E och uttrycka och övervägan uttrycka och bemöta åsikter till bemöta åsikter de del för bemöta åsikter med enkla överväga med utvecklade A är med argument samt nde del argument samt uppfyllda. välutvecklade framföra och för C är framföra och argument samt efterfråga tankar uppfyllda efterfråga tankar framföra och och information . och information efterfråga tankar på ett sätt som på ett sätt som för och information till viss del för samtalen och på ett sätt som för samtalen och diskussionerna samtalen och diskussionerna framåt. diskussionerna framåt. framåt och Eleven väljer och fördjupar eller Eleven väljer och använder på ett breddar dem. använder på ett i ändamålsenligt huvudsak sätt strategier som Eleven väljer och fungerande sätt löser problem i använder på ett strategier som interaktionen. ändamålsenligt löser problem i och effektivt sätt interaktionen. strategier som löser problem i interaktionen.

text: Kunskapskrav

text: Muntlig produktion

text: Kurs A (A1-/A1)

text: Eleven kan med stöd kommunicera med ett enkelt språk i några situationer som rör den egna personen.

text: Eleven berättar Betyget Eleven berättar Betyget B Eleven berättar med vanliga ord D med ord och innebär att med och enkla fraser innebär vanliga fraser kunskapskr sammanhängand om personliga att om personliga aven för C e fraser och förhållanden och kunskaps förhållanden och och till meningar om erfarenheter. kraven erfarenheter. övervägan personliga för E och de del för förhållanden och Eleven väljer och till A är erfarenheter. använder på ett i överväga Eleven väljer och uppfyllda. huvudsak nde del använder på ett Eleven väljer och fungerande sätt för C är ändamålsenligt använder på ett gester och andra uppfyllda sätt gester och ändamålsenligt strategier för att . andra strategier och effektivt sätt

text: göra sig förstådd. för att göra sig gester och andra förstådd. strategier för att göra sig förstådd.

text: Kurs B (A1/A2)

text: Eleven kan med stöd kommunicera med ett enkelt språk och med hjälp av gester i vanliga situationer i vardagslivet.

text: Eleven berättar i Betyget Eleven berättar i Betyget B Eleven berättar i enkel form om D utvecklad form innebär att välutvecklad personliga innebär om personliga kunskapskr form om erfarenheter och att erfarenheter och aven för C personliga välbekanta kunskaps välbekanta och till erfarenheter och personer, platser kraven personer, platser övervägan välbekanta och händelser. för E och och händelser. de del för personer, platser till A är och händelser. Eleven uttrycker överväga Eleven uttrycker uppfyllda. sig begripligt nde del sig relativt Eleven uttrycker och till viss del för C är tydligt och sig tydligt och väl sammanhängan uppfyllda relativt väl sammanhängand de. . sammanhängand e. e. Eleven väljer och Eleven väljer och använder på ett i Eleven väljer och använder på ett huvudsak använder på ett ändamålsenligt fungerande sätt ändamålsenligt och effektivt sätt några strategier sätt några några strategier för att göra sig strategier för att för att göra sig förstådd. göra sig förstådd. förstådd.

text: Kurs C (A2/A2+)

text: Eleven kan, med viss anpassning till syfte och mottagare, kommunicera med ett enkelt språk i vanliga situationer i vardags-, samhälls- och arbetsliv.

text: Eleven berättar Betyget Eleven berättar Betyget B Eleven berättar om och beskriver D om och beskriver innebär att om och beskriver i enkel form innebär i utvecklad form kunskapskr i välutvecklad personliga att personliga aven för C form personliga erfarenheter och kunskaps erfarenheter och och till erfarenheter och åsikter om kraven åsikter om övervägan åsikter om bekanta ämnen för E och bekanta ämnen de del för bekanta ämnen samt ger enkla till samt ger enkla råd A är samt ger enkla råd råd och överväga och instruktioner. uppfyllda. och instruktioner. instruktioner. nde del för C är Eleven uttrycker Eleven uttrycker Eleven uttrycker uppfyllda sig relativt sig tydligt och väl sig begripligt . tydligt och sammanhängand och till viss del relativt väl e samt visar prov sammanhängan sammanhängand på god språklig de samt visar e samt visar prov variation. prov på viss på förhållandevis språklig god språklig Eleven väljer och variation. variation. använder på ett

text: ändamålsenligt

text: Eleven väljer och Eleven väljer och och effektivt sätt använder på ett i använder på ett olika strategier för huvudsak ändamålsenligt att förbättra

text: fungerande sätt sätt olika kommunikationen olika strategier strategier för att . för att förbättra förbättra kommunikatione kommunikationen n. .

text: Kurs D (B1/B1+)

text: Eleven kan, med viss anpassning till syfte och mottagare, kommunicera både i informella och mer formella situationer i vardags-, samhälls- och arbetsliv.

text: Eleven berättar Betyget Eleven berättar Betyget B Eleven berättar om och beskriver D om och beskriver innebär att om och beskriver i enkel form innebär i utvecklad form kunskapskr i välutvecklad aktuella att aktuella aven för C form aktuella händelser, kunskaps händelser, och till händelser, erfarenheter, kraven erfarenheter, övervägan erfarenheter, intryck och för E och intryck och de del för intryck och åsikter samt ger till åsikter samt ger A är åsikter samt ger råd och överväga råd och uppfyllda. råd och instruktioner. nde del instruktioner. instruktioner. för C är Eleven uttrycker uppfyllda Eleven uttrycker Eleven uttrycker sig med visst flyt . sig med relativt sig med gott flyt och till viss del gott flyt och och väl

text: sammanhängan relativt väl sammanhängand

text: de samt visar viss sammanhängand e samt visar god språklig e samt visar språklig variation. variation. förhållandevis god språklig Eleven väljer och Eleven väljer och variation. använder på ett använder på ett i ändamålsenligt huvudsak Eleven väljer och och effektivt sätt fungerande sätt använder på ett olika strategier för olika strategier ändamålsenligt att förbättra för att förbättra sätt olika kommunikationen kommunikatione strategier för att . n. förbättra kommunikationen .

text: Kunskapskrav

text: Skriftlig färdighet

text: Kurs A (A1-/A1)

text: Eleven kan hantera några vardagsnära situationer där skrift förekommer.

text: Eleven skriver sin Betyget Eleven skriver sin Betyget B Eleven skriver sin namnteckning och D namnteckning och innebär att namnteckning och bidrar till att innebär fyller i personliga kunskapskr fyller i personliga fylla i personliga att uppgifter så att de aven för C uppgifter så att de uppgifter så att de kunskap efter någon och till passar in i enkla, passar in i enkla, skraven bearbetning övervägan vanligt vanligt för E passar in i enkla, de del för förekommande förekommande och till vanligt A är formulär. formulär. överväg förekommande uppfyllda.

text: ande del formulär. Eleven skriver på Eleven skriver på för C är ett väl ett i huvudsak uppfylld Eleven skriver på fungerande sätt fungerande sätt a. ett relativt väl av viktig av viktig fungerande sätt information efter information efter av viktig personliga behov. personliga behov. information efter personliga behov.

text: Kurs B (A1/A2)

text: Eleven kan för hand och på dator skriva några enkla texter för att kommunicera i vanliga situationer i vardagslivet.

text: Eleven skriver Betyget Eleven skriver Betyget B Eleven skriver enkla och D enkla och relativt innebär att enkla och tydliga begripliga korta innebär tydliga korta kunskapskr korta meddelanden, meddelanden, att meddelanden, aven för C hälsningar och hälsningar och kunskaps hälsningar och och till texter om sig själv texter om sig kraven texter om sig själv övervägan och upplevda själv och för E och och upplevda de del för händelser. upplevda till händelser. A är händelser. överväga uppfyllda. Eleven skapar väl nde del Eleven skapar fungerande Eleven skapar i för C är relativt väl sammanhang. huvudsak uppfyllda fungerande fungerande . sammanhang. Eleven väljer och sammanhang. använder på ett Eleven väljer och ändamålsenligt Eleven väljer och använder på ett och effektivt sätt använder på ett i ändamålsenligt några strategier för huvudsak sätt några skrivande. fungerande sätt strategier för några strategier skrivande. för skrivande.

text: Kurs C (A2/A2+)

text: Eleven kan skriva enkla texter, med viss anpassning till syfte och mottagare, för att kommunicera i vanliga situationer i vardags-, samhälls- och arbetsliv.

text: Eleven skriver Betyget Eleven skriver Betyget B Eleven skriver sammanhängande D sammanhängande innebär att sammanhängande och begripliga innebär och relativt kunskapskr och tydliga texter texter om att tydliga texter om aven för C om erfarenheter, erfarenheter, kunskaps erfarenheter, och till intryck och åsikter intryck och kraven intryck och övervägan samt åsikter samt för E och åsikter samt de del för faktaorienterade faktaorienterade till faktaorienterade A är och andra formella och andra överväga och andra uppfyllda. texter om bekanta formella texter nde del formella texter ämnen. om bekanta för C är om bekanta ämnen. uppfyllda ämnen. Eleven skapar väl . fungerande Eleven skapar i Eleven skapar struktur i sina texter huvudsak relativt väl och visar prov på fungerande fungerande god variation i struktur i sina struktur i sina ordförråd och texter och visar texter och visar meningsbyggnad.

text: prov på viss prov på variation i förhållandevis Eleven väljer och ordförråd och god variation i använder på ett meningsbyggnad. ordförråd och ändamålsenligt meningsbyggnad. och effektivt sätt Eleven väljer och olika strategier för använder på ett i Eleven väljer och skrivande. huvudsak använder på ett fungerande sätt ändamålsenligt olika strategier sätt olika för skrivande. strategier för skrivande.

text: Kurs D (B1/B1+)

text: Eleven kan skriva enkla texter, med viss anpassning till syfte och mottagare, för att kommunicera både i informella och mer formella situationer i vardags-, samhälls- och arbetsliv.

text: Eleven skriver Betyget Eleven skriver Betyget B Eleven skriver med med visst flyt D med relativt gott innebär att gott flyt beskrivande, innebär flyt beskrivande, kunskapskr beskrivande, redogörande och att redogörande och aven för C redogörande och argumenterande kunskaps argumenterande och till argumenterande texter om bekanta kraven texter om bekanta övervägan texter om bekanta ämnen. för E och ämnen. de del för ämnen. till A är Eleven skapar i överväga Eleven skapar uppfyllda. Eleven skapar väl huvudsak nde del relativt väl fungerande fungerande för C är fungerande struktur i sina texter struktur i sina uppfyllda struktur i sina och visar god texter och visar . texter och visar variation i viss variation i förhållandevis ordförråd och ordförråd och god variation i meningsbyggnad. meningsbyggnad. ordförråd och meningsbyggnad. Eleven använder Eleven använder med god säkerhet med viss Eleven använder både enkla och mer säkerhet enkla med relativt god avancerade och mer säkerhet både grammatiska avancerade enkla och mer strukturer i sina grammatiska avancerade texter. strukturer i sina grammatiska texter. strukturer i sina Eleven för och texter. sammanställer på Eleven för och ett väl fungerande sammanställer på Eleven för och sätt anteckningar ett i huvudsak sammanställer på för eget skrivande. fungerande sätt ett relativt väl anteckningar för fungerande sätt Eleven väljer och eget skrivande. anteckningar för använder på ett eget skrivande. ändamålsenligt Eleven väljer och och effektivt sätt använder på ett i Eleven väljer och olika strategier för huvudsak använder på ett skrivande. fungerande sätt ändamålsenligt olika strategier sätt olika för skrivande. strategier för skrivande.

title: Förordning om kursplan för kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare

text: SKOLFS 2006:28

text: På regeringens vägnar

text: JAN BJÖRKLUND Mårten Svensson Risdal (Utbildningsdepartementet)

text: Bilaga

text: Kursplan för svenskundervisning för invandrare (sfi)

text: Utbildningens syfte

text: Sfi är en kvalificerad språkutbildning som syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket. En elev med ett annat modersmål än svenska ska inom sfi få lära sig och utveckla ett funktionellt andraspråk. Utbildningen ska ge språkliga redskap för kommunikation och aktivt deltagande i vardags-, samhälls- och arbetsliv. Sfi syftar också till att ge vuxna invandrare som saknar grundläggande läs- och skrivfärdigheter möjlighet att förvärva sådana färdigheter. En elev som inte är funktionellt litterat eller har ett annat skriftsystem än det latinska alfabetet ska få läs- och skrivundervisning inom ramen för sfi. Utbildningen ska rikta sig till personer som har olika erfarenheter, livssituation, kunskaper och studiemål. Utbildningen ska planeras och utformas tillsammans med eleven och anpassas till elevens intressen, erfarenheter, allsidiga kunskaper och långsiktiga mål. Utbildningen ska, med utgångspunkt från individens behov, kunna kombineras med förvärvsarbete eller andra aktiviteter, t.ex. arbetslivsorientering, validering, praktik eller annan utbildning. Den måste därför utformas så flexibelt när det gäller tid, plats, innehåll och arbetsformer att det är möjligt för eleven att delta i undervisningen.

text: Utbildningens mål och karaktär

text: Målet för sfi är att eleven ska utveckla • sin förmåga att läsa och skriva svenska, • sin förmåga att tala, samtala, läsa, lyssna och förstå svenska i olika sammanhang, • ett gott uttal, • sin förmåga att använda relevanta hjälpmedel, • sin förmåga att anpassa språket till olika mottagare och situationer, • insikter i hur man lär sig språk, och • inlärnings- och kommunikationsstrategier för sin fortsatta språkutveckling.

text: Sfi karaktäriseras av att eleven utvecklar en kommunikativ språkförmåga. Detta innebär att kunna kommunicera, såväl muntligt som skriftligt, utifrån sina behov. Eleven måste få kunskaper och färdigheter av olika slag för att kunna göra relevanta språkliga val i förhållande till den aktuella kommunikativa situationen. Den kommunikativa språkförmågan innefattar olika kompetenser som samverkar och kompletterar varandra. En kommunikativ språkförmåga förutsätter därför både tillgång till ett språkligt system och kunskaper om hur detta system används. Kunskap om det språkliga systemet innefattar ord, fraser, uttal och grammatiska strukturer, medan kunskap om språkanvändningen handlar om hur man bygger upp en text och gör funktionella språkliga val och anpassningar i förhållande till mottagare och syfte. En viktig kompetens är även att kunna använda strategier för att på det mest effektiva sättet få fram sitt budskap.

text: Inom sfi ska eleven utveckla sin medvetenhet om hur språkinlärning går till och sin insikt i det egna lärandet. Eleven ska också utveckla sin interkulturella kompetens genom att reflektera över egna kulturella erfarenheter och jämföra dem med företeelser i vardags-, samhälls- och arbetsliv i Sverige. Inom sfi ska eleven utveckla sin kompetens att använda olika digitala verktyg och hjälpmedel för information, kommunikation och lärande. Det vidgade textbegreppet är av stor vikt inom sfi. Att tillägna sig och bearbeta texter behöver inte alltid innebära läsning utan även avlyssning, bild- och filmstudium.

text: Utbildningens uppbyggnad

text: Utbildningen består av tre olika studievägar, Sfi 1, Sfi 2 och Sfi 3, som riktar sig till personer med olika bakgrund, förutsättningar och mål. Sfi 1 utgörs av kurserna A och B, Sfi 2 av kurserna B och C samt Sfi 3 av kurserna C och D. De fyra kurserna tydliggör progressionen inom utbildningen. Sfi 1 vänder sig i första hand till personer med mycket kort studiebakgrund och Sfi 3 till dem som är vana att studera. Trots att en elev kan avsluta sfi efter respektive kurs eller studieväg är intentionen att alla elever ska ges möjlighet att studera till och med kurs D. Två av kurserna finns i mer än en studieväg. Beroende på studieväg kan var och en av dessa två kurser, kurs B och kurs C, vara antingen nybörjarkurs eller fortsättningskurs. Oavsett om kursen är nybörjarkurs eller fortsättningskurs är kursmålen desamma, men kursen får helt olika utformning beroende på elevens studievana, utbildningsbakgrund och kunskaper i svenska vid kursstarten samt vald studieväg. Bedömningen av på vilken nivå en elev ska börja sina studier utgår från en kartläggning av hans eller hennes kunskaper, förutsättningar och vad som i övrigt kan ha betydelse för möjligheterna att nå målen. Kurserna är relaterade till den gemensamma europeiska referensramen för språk; lärande, undervisning och bedömning. Kurs A motsvarar nivå A1-/A1, kurs B motsvarar nivå A1/A2, kurs C motsvarar nivå A2/A2+ och kurs D motsvarar B1/B1+.

text: Läs- och skrivinlärning

text: Utbildningen avseende läs- och skrivinlärning vänder sig till personer utan tidigare utbildning och till personer som har kort utbildning och som inte är funktionellt litterata. De ska i utbildningen få möjlighet att förvärva grundläggande läs- och skrivfärdigheter, vilket inbegriper att fördjupa och automatisera sina kunskaper. Att bli litterat i grundläggande bemärkelse kan ta lång tid. Utbildningen vänder sig även till personer som är litterata men inte behärskar det latinska alfabetet. I detta fall ser lärprocessen annorlunda ut. Läs- och skrivinlärningen knyts inte till någon av kurserna A–D, utan utgör en egen del, som kan läsas fristående eller kombineras med någon av kurserna. Det är alltså en process som kan pågå under hela sfi-tiden, för att färdigheterna ska hinna automatiseras. Undervisningen får ske på elevens modersmål eller annat språk och bör även då kunna ske parallellt med undervisning i svenska.

text: Bedömning

text: Utgångspunkten för bedömningen ska vara elevens förmåga att använda det svenska språket på ett begripligt sätt i olika syften i vardags-, samhälls- och arbetsliv. Bedömningen ska omfatta elevens kunskaper i enlighet med mål och betygskriterier för betygen Godkänt och Väl godkänt. Målen är formulerade utifrån fem aspekter: hörförståelse, läsförståelse, samtal och muntlig interaktion, muntlig produktion samt skriftlig färdighet. Kriterierna ska inte bedömas fristående från varandra utan läraren måste göra en helhetsbedömning av elevens språkliga förmåga och utgå från vad eleven faktiskt klarar av språkligt. Den språkliga korrektheten ska relateras till den innehållsliga och språkliga komplexiteten. Efter kurserna B, C och D följer ett obligatoriskt nationellt slutprov. För kurserna A–D gäller att betyg sätts efter avslutad kurs. Inom den del av utbildningen som gäller läs- och skrivinlärning sätts inte betyg.

text: Kurs A

text: Mål som eleven ska ha uppnått efter avslutad kurs

text: Hörförståelse

text: Eleven ska kunna förstå tydligt, enkelt tal i konkreta, vardagsnära situationer, t.ex. information som är av omedelbart intresse för eleven, återberättade vardagliga händelser och enkla instruktioner.

text: Läsförståelse

text: Eleven ska utifrån behov kunna förstå och hämta information i närmiljön, t.ex. vanliga namn och symboler.

text: Samtal och muntlig interaktion

text: Eleven ska kunna etablera social kontakt och delta i vardagsnära situationer genom att med stöd t.ex. förmedla budskap med hjälp av vanliga fraser och informativa ord samt ställa och besvara enkla frågor av för eleven omedelbart intresse.

text: Muntlig produktion

text: Eleven ska kunna kommunicera med ett enkelt språk och med hjälp av gester i vardagsnära situationer, t.ex. presentera sig själv och andra och kommentera något för eleven bekant.

text: Skriftlig färdighet

text: Eleven ska kunna hantera några vardagsnära situationer där skrift förekommer, t.ex. fylla i enkla formulär och skriva av viktig information utifrån personliga behov.

text: Hörförståelse

text: Eleven ska kunna förstå tydligt, enkelt tal både i direkt kommunikation och i den omedelbara närheten, där innehållet anknyter till vardagliga situationer och egna erfarenheter i vardagslivet, t.ex. korta återberättande händelser om bekanta ämnen och områden samt information och instruktioner.

text: Läsförståelse

text: Eleven ska kunna förstå och använda enkla texter i vanliga situationer i vardagslivet, t.ex. anpassade berättande eller beskrivande vardagsnära texter, vardagliga meddelanden och annonser samt korta och tydliga instruktioner.

text: Samtal och muntlig interaktion

text: Eleven ska kunna medverka i vanliga situationer i vardagslivet, t.ex. delta i samtal om konkreta, vardagliga och bekanta ämnen samt ställa och besvara vardagliga frågor.

text: Muntlig produktion

text: Eleven ska kunna kommunicera med ett enkelt språk och med hjälp av gester i vanliga situationer i vardagslivet, t.ex. återberätta något upplevt, informera om olika relevanta företeelser i närsamhället samt instruera om hur man utför vanliga vardagliga handlingar.

text: Skriftlig färdighet

text: Eleven ska kunna kommunicera med ett enkelt språk i vanliga situationer i vardagslivet genom att t.ex. ge och efterfråga information utifrån personliga behov samt återberätta upplevda händelser.

text: Kurs C

text: Hörförståelse

text: Eleven ska kunna förstå tydligt, enkelt tal i förutsägbara situationer i vardags-, samhälls- och arbetsliv, t.ex. korta och tydliga budskap och meddelanden, berättelser om och beskrivningar av för eleven bekanta ämnen och områden samt enkla instruktioner.

text: Läsförståelse

text: Eleven ska kunna förstå och använda enkla, vanligt förekommande texter i vardags-, samhälls- och arbetsliv, t.ex. korta berättande och beskrivande texter, för eleven relevant information i faktaorienterade texter samt tydliga meddelanden, föreskrifter och instruktioner.

text: Samtal och muntlig interaktion

text: Eleven ska kunna medverka i förutsägbara situationer i vardags-, samhällsoch arbetsliv genom att t.ex. utbyta tankar och information om bekanta ämnen i korta samtal samt diskutera vanliga frågor på ett enkelt sätt och i viss mån anpassa sitt språk efter situationen.

text: Muntlig produktion

text: Eleven ska kunna kommunicera med ett enkelt språk i förutsägbara situationer i vardags-, samhälls- och arbetsliv, t.ex. beskriva och återberätta upplevelser, uttrycka och motivera åsikter samt ge råd och instruktioner.

text: Skriftlig färdighet

text: Eleven ska kunna kommunicera med ett enkelt språk i förutsägbara situationer i vardags-, samhälls- och arbetsliv, t.ex. skriva korta personliga texter för att förmedla erfarenheter och åsikter och beskriva upplevelser, känslor och intryck, korta faktaorienterade texter om bekanta ämnen samt vanligt förekommande, mer formella texter.

text: Kurs D

text: Hörförståelse

text: Eleven ska kunna förstå tydligt tal i informella och mer formella situationer i vardags-, samhälls- och arbetsliv, t.ex. berättande och beskrivande texter, information om aktuella frågor och ämnen samt detaljerade och tydliga instruktioner.

text: Läsförståelse

text: Eleven ska kunna förstå och använda enkla texter i vardags-, samhälls- och arbetsliv, t.ex. berättande, beskrivande och faktaorienterade texter och reflektera över innehåll och syfte, olika typer av informativa texter samt föreskrifter och instruktioner.

text: Samtal och muntlig interaktion

text: Eleven ska kunna medverka i både informella och mer formella situationer i vardags-, samhälls- och arbetsliv genom att t.ex. delta i samtal om ämnen av allmänt intresse och i viss mån anpassa sitt språk efter situationen samt beskriva problem och jämföra, bedöma, diskutera och argumentera för olika alternativ.

text: Muntlig produktion

text: Eleven ska kunna kommunicera både i informella och mer formella situationer i vardags-, samhälls- och arbetsliv genom att t.ex. redogöra för aktuella händelser och ämnen, beskriva och jämföra åsikter, känslor och intryck, ge råd och instruktioner samt anpassa sitt språk efter situationen.

text: Skriftlig färdighet

text: Eleven ska kunna kommunicera både i informella och mer formella situationer i vardags-, samhälls- och arbetsliv genom att t.ex. skriva sammanhängande texter om händelser och ämnen som är bekanta eller av personligt intresse, skriva enkla argumenterande texter för att förmedla information och tankar om konkreta och abstrakta ämnen samt föra anteckningar om ett bekant ämne.


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets allmänna råd om studie- och yrkesorientering

type: foreskrift


title: Skolförfattningar publicerade i Svensk författningssamling


title: Skolverkets föreskrifter om betygskriterier i svenskundervisning för invandrare


title: Specialpedagogiska skolmyndighetens föreskrifter om avgifter för kost och logi för vissa elever som bor i elevhem

text: Dessa föreskrifter avser den avgift för kost och logi som elever som bor i elevhem i anslutning till en gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning ska betala. Bestämmelser om bidrag till bland annat kost och logi till elever i Rh- anpassadutbildningfinnsiförordningen(

text: )ombidragtillvissafunktionshindrade elever i gymnasieskolan.

type: stycke

type: paragraf

text: Beräkning av avgift

type: rubrik

text: Avgiften för kost och logi ska vara 3 000 kronor i månaden, varav 1 500 kronor ska avse ersättning för kost och 1 500 kronor ersättning för logi. Avgiftenförettheltläsårfårdockhögstuppgåtill27000kronor.

text: Om en elev på grund av studieavbrott eller annan orsak inte använt elevhemsplatsen under mer än 14 dagar i följd under terminstid, ska avgiften för kost och logi reduceras med hälften från den femtonde dagen och så länge frånvaron fortgår eller har fortgått. Om en elev beviljas studieuppehåll för resten av en termin eller återstoden av ett läsår, ska eleven inte betala någon avgift för kost och logi räknat från den femtonde dagen av studieuppehållet.

text: Specialpedagogiska skolmyndigheten får medge undantag, helt eller delvis,frånskyldighetenattbetalaavgift,omdetfinnssärskildaskäl.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. På Specialpedagogiska skolmyndighetens vägnar GREGER BÅÅTH Ulrika Ehlin


title: Specialpedagogiska skolmyndighetens föreskrifter om ersättning för vissa kostnader enligt skollagen

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas vid beräkning av ersättning enligt

text: 10 kap. 11 § gymnasieförordningen (1992:394)

text: . Med landsting avses även en kommun som inte ingår i ett landsting. Bestämmelser om de avgifter som eleven ska betala finns i Specialpedagogiska skolmyndighetens föreskrifter (

text: SKOLFS 2009:24

text: ) om avgifter för kost och logi för vissa elever som bor i elevhem.

text: Ersättning från hemkommuner och hemlandsting

text: En hemkommun ska ersätta kostnader för boende och omvårdnad i boendet per elev och läsår i enlighet med föreskrifterna i 5 och 6 §§.

text: Ett hemlandsting ska ersätta kostnader för habilitering per elev och läsår i enlighet med föreskrifterna i 5 och 6 §§.

text: Beräkning av ersättningen

text: Enligt

text: ska den ersättning för kostnader för boende och omvårdnad i boendet som hemkommunen ska betala enligt

text: 5 kap. 31 a § första stycket skollagen (1985:1100)

text: utgöra en tredjedel av de genomsnittliga kostnaderna för insatserna per elev. Detsamma gäller den ersättning som hemlandstinget enligt samma paragraf ska betala för kostnader för habilitering.

text: Inför varje nytt läsår gör Specialpedagogiska skolmyndigheten en beräkning av det nya beloppet för en hemkommuns insatser per elev. Utifrån överenskommelserna med de huvudmän som svarar för verksamheten med särskilda omvårdnadsinsatser för elever med Rh-anpassad utbildning (utbildning som är speciellt anpassad för ungdomar med svåra rörelsehinder)

text: om finansieringen för det kommande läsåret beräknas en genomsnittskostnad i landet för boende och omvårdnad i boendet per elev. Det nya beloppet utgör en tredjedel av genomsnittskostnaden. Beloppet avrundas till närmaste hundra kronor. Av det fastställda beloppet för läsåret ska 18/40-delar avse kostnaderna för höstterminen och 22/40-delar avse kostnaderna för vårterminen. Motsvarande ska gälla för beräkningen av ett hemlandstings ersättning för kostnader för habilitering.

text: Inför varje läsår informerar Specialpedagogiska skolmyndigheten hemkommunerna och hemlandstingen om vilka elever som planerar att studera vid en gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning under läsåret. Specialpedagogiska skolmyndigheten ger samtidigt besked om vilken ersättning som hemkommunerna och hemlandstingen ska betala.

text: Betalning

text: Hemkommunerna och hemlandstingen ska lämna uppgifter till Specialpedagogiska skolmyndigheten om utbetalande enhet i kommunen eller landstinget, adress och i förekommande fall kontaktperson.

text: Den fastställda ersättningen för höstterminen ska betalas till Specialpedagogiska skolmyndigheten senast den 15 oktober och för vårterminen senast den 15 april. Enligt 3 § punkt 5 förordning (

text: ) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten bistår Specialpedagogiska skolmyndigheten bl.a. de huvudmän som svarar för verksamheten med särskilda omvårdnadsinsatser för elever med Rh-anpassad utbildning med administrativa tjänster i samband med att hemkommuner och hemlandsting betalar ersättning för vissa kostnader för eleverna till huvudmännen enligt

text: 5 kap. 31 a § skollagen (1985:1100)

text: Återbetalning

text: Om en elev avbrutit sina studier eller beviljats studieuppehåll under en termin, återbetalas en del av den erlagda ersättningen till hemkommunen och hemlandstinget. De belopp som ska återbetalas beräknas efter det antal hela veckor under terminen som eleven inte fått personlig omvårdnad i boendet i elevhemmet eller habiliteringsinsatser.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket.

text: På Specialpedagogiska skolmyndighetens vägnar

text: GREGER BÅÅTH Ulrika Ehlin


text: Grundläggande bestämmelser om statsbidrag vid vissa studier för personer med funktionsnedsättning finns i förordningen (

text: ) om statsbidrag vid vissa studier för personer med funktionsnedsättning.

text: upphävd genom

text: SKOLFS 2011:126

text: upphävd genom

text: SKOLFS 2011:126

text: Statsbidragets storlek

text: Föreskrifter

text: Bidrag i form av timersättning får lämnas 1.per dag med ett belopp som utgör 1,63 procent av prisbasbeloppet enligt

text: 2 kap.

text: och

text: 7 §§

text: socialförsäkringsbalken (2010:110)

text: , eller 2.per timme med ett belopp som utgör en åttondel av beloppet enligt 1.

text: Bidrag för kostnader för kost och logi får lämnas per dygn med ett belopp som utgör den faktiska kostnaden, dock högst 1 procent av prisbasbeloppet. Bidrag beviljas bara om utbildningen har varat längre än ett dygn. Bidrag beviljas endast för de dagar som utbildningen bedrivs och inte för dag innan utbildningen, dag efter utbildningen eller de dagar då utbildningen har uppehåll.

text: Bidrag för kostnader för resa till och från en utbildningsort får lämnas med ett belopp som utgör högst 2 procent av prisbasbeloppet per person och kalenderår. Bidrag beviljas endast om kostnaderna för resan till och från utbildningsorten sammantaget överstiger 0,5 procent av prisbasbeloppet per kurstillfälle.

text: Bidrag för resa med egen bil får beviljas med det belopp per kilometer som motsvarar den avdragsgilla utgiften för tjänsteresor enligt

text: 12 kap. 5 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: . Endast ett resebidrag per bil får beviljas.

text: Ansökan

text: Föreskrifter

text: upphävd genom

text: SKOLFS 2011:126

text: Föreskrifter

text: En ansökan om bidrag ska innehålla – ett program från utbildningsanordnaren, – uppgift om det antal personer som planeras delta i utbildningen, – uppgift om antalet undervisningstimmar utbildningen omfattar, – uppgift om utbildningens längd i antal dagar, och – uppgift om var utbildningen ska genomföras. Om utbildningen vid folkhögskola eller i studiecirkel genomförs utanför utbildningsanordnarens lokaler eller har fler än 30 deltagare ska sökanden till ansökan bifoga en beskrivning från utbildningsanordnaren, där det framgår varför utbildningen ändå är en sådan utbildning som omfattas av

text: 4 § förordningen (2007:1345)

text: Utbetalning

text: Föreskrifter

text: Av

text: 10 § förordningen (2007:1345)

text: om statsbidrag vid vissa studier för personer med funktionsnedsättning framgår det att en rekvisition att betala ut statsbidrag ska vara undertecknad av den studerande. Vidare framgår det att den studerande ska styrka att han eller hon har bedrivit de studier som bidraget avser. Rekvisitionen ska innehålla uppgifter om den studerandes personnummer och hemadress. Om ansökan avser bidrag med ett belopp per dag eller timme ska sökanden i rekvisitionen också intyga att sökanden inte får stöd eller ersättning enligt 9 § förordning om statsbidrag vid vissa studier för personer med funktionsnedsättning.

text: Statsbidrag som lämnas enligt

text: 1 § 3 förordningen (2007:1345)

text: om statsbidrag vid vissa studier för personer med funktionsnedsättning får lämnas även för tid då den studerande på grund av sjukdom eller vård av barn inte har deltagit i studierna om den studerande 1. är antagen till sådana studier som avses i 4 § 3 förordningen om statsbidrag vids vissa studier för personer med funktionsnedsättning, och 2. bedriver studier som omfattar minst halvtid. Med halvtid avses i dessa föreskrifter studier som omfattar motsvarande 10 verksamhetspoäng per vecka. Bestämmelser om verksamhetspoäng finns i

text: 2 kap. 2 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning. Bidrag får lämnas för en sammanhängande frånvaroperiod om högst sju dagar vid sjukdom eller vård av barn. Antal timmar som den studerande annars skulle ha studerat ska styrkas av utbildningsanordnaren.

text: Bidrag ska betalas ut direkt till den studerande. Om ansökan om bidrag för kost och logi samt resa har gjorts genom en rekvisition som är gemensam för de studerande, ska i stället bidraget betalas ut till utbildningsanordnaren.

text: upphävd genom

text: SKOLFS 2011:126

text: GREGER BÅÅTH

text: Ulrika Ehlin

title: Specialpedagogiska skolmyndighetens föreskrifter om statsbidrag vid vissa studier för personer med funktionshinder

text: Dessa föreskrifter gäller för statsbidrag enligt förordningen (

text: ) om statsbidrag vid vissa studier för personer med funktionshinder avseende 1. kortare studier om funktionshinder, 2. kortare studier på grundskole- eller gymnasienivå, som är särskilt anpassade för personer med funktionshinder, och 3. studier inom vuxenutbildning för utvecklingsstörda.

text: För att statsbidrag ska kunna beviljas ska det av ansökan om bidrag tydligt framgå att utbildningen omfattas av

text: 4 § förordningen (2007:1345)

text: om statsbidrag vid vissa studier för personer med funktionshinder. Vid bedömningen av om utbildningen omfattas av 4 § i förordningen beaktas om utbildningen genomförs i utbildningsanordnarens lokaler, antalet deltagare och övriga omständigheter. Om utbildningen genomförs utanför utbildningsanordnarens lokaler eller har fler än 30 deltagare ska sökanden till ansökan bifoga en beskrivning från utbildningsanordnaren, där det framgår varför utbildningen ändå är en sådan utbildning som omfattas av 4 § i förordningen.

text: Åldersgränser för bidrag

text: Föreskrifter

text: Av

text: 2 § förordningen (2007:1345)

text: om statsbidrag vid vissa studier för personer med funktionshinder framgår det att i de fall anvisade medel inte räcker till alla som söker bidrag ska hänsyn tas till den sökandes behov av utbildning. Berättigad till bidrag är den som fyllt 18 år senast under det kalenderår utbildningen börjar. 1

text: Föreskrifter

text: Bidraget enligt 5 § i förordningen om statsbidrag vid vissa studier för personer med funktionshinder ska vara 82 kr per timme eller 656 kr per dag.

text: Statsbidrag får beviljas för skäliga kostnader för kost och logi (internatbidrag). Internatbidraget ska vara högst 405 kr per dygn. Bidraget beviljas bara om utbildningen har varat längre än ett dygn.

text: Statsbidrag får beviljas för skäliga kostnader för resa till och från en utbildningsort. Resebidrag får beviljas med högst 810 kr per person och kalenderår. Det får endast beviljas om kostnaderna för resan till och från utbildningsorten sammantaget överstiger 200 kronor.

text: Statsbidrag för resa med egen bil beviljas för kostnader per kilometer som motsvarar den avdragsgilla utgiften för tjänsteresor enligt

text: Ansökan

text: Föreskrifter

text: Enligt

text: 8 § förordningen (2007:1345)

text: om statsbidrag vid vissa studier för personer med funktionshinder ska statsbidrag beviljas efter ansökan hos Specialpedagogiska skolmyndigheten.

text: Allmänna råd

text: En ansökan hos Specialpedagogiska skolmyndigheten om statsbidrag för studier bör lämnas in minst en månad innan utbildningen startar. För studier inom särvux bör ansökan lämnas in inför varje termin. För utbildningar som genomförs under juni, juli och augusti bör ansökan lämnas in senast den 1 maj. När det är tillämpbart bör det av ansökan framgå vilken handikapporganisation som samverkar med utbildningsanordnaren vid utbildningens anordnande.

text: Föreskrifter

text: En ansökan ska innehålla ett program från utbildningsanordnaren och uppgift om det antal personer som planeras delta i utbildningen. Av programmet, eller av annan handling som bifogas ansökan, ska de undervisningstimmar utbildningen omfattar samt utbildningens längd i antal dagar framgå. Av 2 § framgår det att ansökan i vissa fall måste innehålla uppgifter som visar att utbildningen omfattas av

text: 4 § i förordningen (2007:1345)

text: Föreskrifter

text: Av

text: 10 § förordningen (2007:1345)

text: om statsbidrag vid vissa studier för personer med funktionshinder framgår det att en rekvisition att betala ut statsbidrag ska vara undertecknad av den studerande. Vidare framgår det att den studerande ska styrka att han eller hon har bedrivit de studier som bidraget avser. Rekvisitionen ska innehålla uppgifter om den studerandes personnummer och hemadress. Om ansökan avser bidrag med ett belopp per dag eller timme ska sökanden i rekvisitionen också intyga att sökanden inte får stöd eller ersättning enligt 9 § förordning om statsbidrag vid vissa studier för personer med funktionshinder.

text: Bidrag ska betalas ut direkt till den studerande. Om ansökan om internatbidrag har gjorts genom en rekvisition som är gemensam för de studerande, ska i stället bidraget betalas ut till utbildningsanordnaren.

text: Ränta

text: Föreskrifter

text: På statsbidrag som krävs tillbaka ska ränta enligt

text: 12 § förordningen (2007:1345)

text: om statsbidrag vid vissa studier för personer med funktionshinder tas ut. Räntebelopp under 500 kr ska inte tas ut.

text: GREGER BÅÅTH Ulrika Ehlin

text: Ansvarig utgivare: Ulrika Lindén Redaktör: Inger Hagström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20 Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-690 91 80, orderfax 08-690 91 81 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: Elanders i Vällingby 2009


title: Skolverkets föreskrifter om betygskatalog för grundskolan


title: Skolverkets föreskrifter om betygskatalog för specialskolan


identifier: SKOLFS 2009:3

title: Skolverkets föreskrifter om utprövning av ämnesprov i svenska, svenska som andraspråk och matematik i årskurs 3 i grundskolan läsåret 2008/2009


title: Ungdomsstyrelsens föreskrifter om statsbidrag för kvinnors organisering


title: Ungdomsstyrelsens föreskrifter om statsbidrag till jämställdhetsprojekt


title: Skolverkets föreskrifter om utbildning till yrkesförare för persontransporter med buss inom gymnasial vuxenutbildning i komvux


title: Skolverkets föreskrifter om utformningen av slutbetyg i grundskolan, grundsärskolan och specialskolan

text: Slutbetyg från grundskolan ska innehålla de uppgifter som anges i 4–10 §§ och vara utformade på det sätt som anges i bilaga 1 till dessa föreskrifter. Föreskrifterna gäller även för fristående grundskolor som i enlighet med

text: 1 a kap. 7 § förordningen (1996:1206)

text: om fristående skolor fått medgivande om att sätta betyg. Föreskrifterna ska, så långt det är möjligt, även tillämpas på sådan utbildning vid särskilda ungdomshem som avses i

text: 10 kap. 2 § skollagen (1985:1100)

text: Slutbetyg från grundsärskolan ska innehålla de uppgifter som anges i 4–10 §§ och vara utformade på det sätt som anges i bilaga 2 till dessa föreskrifter. Föreskrifterna gäller även för fristående särskolor som i enlighet med

text: 1 a kap. 7 § förordningen (1996:1206)

text: Slutbetyg från specialskolan ska innehålla de uppgifter som anges i 4–10 §§ och vara utformade på det sätt som anges i bilaga 3 till dessa föreskrifter.

text: Uppgifter i dokumenthuvudet

text: Slutbetygets dokumenthuvud ska innehålla följande uppgifter:

text: Dokumentnamn: Slutbetyg Skolform: Grundskola, grundsärskola eller specialskola Datum för utfärdande Skolans namn och namn på huvudman Elevens namn (efter- och tilltalsnamn) samt personnummer 1 Högsta årskurs som eleven har genomgått

text: Uppgifter i kolumnen för ämnen eller ämnesblock

text: Ämnen eller ämnesblock som ingår i förteckning över kursplaner för

text: respektive skolform ska redovisas i den ordning som anges i bilagorna 1–3. Vid moderna språk och modersmål ska anges vilket språk eleven läst. Om en elev fått betyg i fler än två moderna språk kan sådant betyg antecknas sist i ämnesuppräkningen. Det ska då anges dels om betyget fåtts enligt mål eller betygskriterier inom ramen för elevens val eller enligt mål eller betygskriterier inom ramen för språkval, dels vilket språk eleven fått betyg i. Alternativa eller valbara ämnen eller ämnesblock som inte ingår i den enskilde elevens utbildning ska strykas.

text: Uppgifter i kolumnen för betyg

text: I kolumnen för betyg ska betyg i respektive ämne eller ämnesblock

text: anges. De förkortningar för betyg som anges i

text: 7 kap. 6 § grundskoleförordningen

text: 7 kap. 5 § särskoleförordningen

text: och

text: 8 kap. 6 § specialskoleförordningen

text: ska användas. Förkortningar för betyg ska vänsterställas.

text: När betyg inte ges på grund av att eleven inte nått målen för ämnet eller

text: ämnesblocket ska kolumnen för betyg spärras med markeringen ***. När betyg inte ges på grund av att ämnet eller ämnesblocket är alternativt eller valbart och därför inte ingår i den enskilde elevens utbildning ska kolumnen för betyg spärras med snedstreck.

text: Uppgifter i kolumnen för noteringar

text: Slutbetyget ska innehålla ett fält för noteringar.

text: Följande uppgifter ska anges i noteringsfältet: – om en elev i särskolan fått betyg i något eller några av grundskolans ämnen, – om en elev i specialskolan läst enligt särskolans kursplaner, och – om en elev haft anpassad studiegång och i sådana fall på vilket sätt studiegången har anpassats. Även andra uppgifter kan anges i noteringsfältet.

text: Underskrift

text: Rektor ska skriva under slutbetyget med arkivbeständigt bläck. Under-

text: skriften ska namnförtydligas.

text: Förklaringar

text: Det ska framgå av betygsblanketten vad som avses med de förkort-

text: ningar för betyg som används på betygsblanketten. Vidare ska det framgå att markeringen *** betyder att eleven inte nått målen för ämnet eller ämnesblocket.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft 1 januari 2010. Genom föreskrifterna upphävs Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 1997:29

text: ) om utformningen av slutbetyg i grundskolan, grundsärskolan och specialskolan.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELEN ÄNGMO Anna Medin

text: Bilaga 1

text: Skola och huvudman

text: SLUTBETYG

text: Grundskolan

text: Datum �� �� �� �� �� �� �� �� �� �� �� �� �� �� �� �� �� �� �� �� �� �� �� �� �� �� ��

text: Efternamn, tilltalsnamn Personnnummer

text: Högsta årskurs eleven genomgått

text: Eleven har avslutat sina grundskolestudier enligt läroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) och därvid fått följande betyg

text: Ämne/Ämnesblock Betyg Ämne/Ämnesblock Betyg

text: Bild. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Kemi. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Engelska . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Samhällsorienterande ämnen. . . . . . . . . . . . . . . . . Hem- och konsumentkunskap . . . . . . . . . . . . . . . . . Geografi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Idrott och hälsa. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Historia . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Matematik . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Religionskunskap . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Moderna språk, elevens val . . . . . . . . . . . . . . . . . . Samhällskunskap . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Moderna språk, språkval . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Slöjd. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Modersmål . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Svenska. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Musik . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Svenska som andraspråk . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Naturorienterande ämnen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Teckenspråk . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Biologi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Teknik. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Fysik . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

text: Noteringar

text: Rektors underskrift

text: Betyg: G (Godkänt), VG (Väl godkänt), MVG (Mycket väl godkänt)

text: 7 kap. 9 § grundskoleförordningen

text: Bilaga 2

text: Skola och huvudman

text: SLUTBETYG

text: Grundsärskolan

text: Efternamn, tilltalsnamn Personnnummer Högsta årskurs eleven genomgått

text: Eleven har avslutat sina grundsärskolestudier enligt läroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) och därvid fått följande betyg

text: Ämne Betyg Ämne Betyg

text: Bild. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Musik. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Engelska . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Naturorienterande ämnen. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Hem- och konsumentkunskap . . . . . . . . . . . . . . . . . Samhällsorienterande ämnen. . . . . . . . . . . . . . . . . Idrott och hälsa. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Slöjd. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Matematik . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Svenska. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Modersmål . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Svenska som andra språk. . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

text: Noteringar

text: Rektors underskrift . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

text: Betyg: G (Godkänt), VG (Väl godkänt) *** = Eleven har inte nått målen för ämnet eller ämnesblocket. Jämför

text: 7 kap. 6 § särskoleförordningen

text: Bilaga 3

text: Skola och huvudman

text: SLUTBETYG

text: Specialskolan

text: Efternamn, tilltalsnamn Personnnummer

text: Högsta årskurs eleven genomgått

text: Eleven har avslutat sina specialskolestudier enligt läroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) och därvid fått följande betyg

text: Bild. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Rörelse och drama. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Engelska . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Samhällsorienterande ämnen. . . . . . . . . . . . . . . . . Hem- och konsumentkunskap . . . . . . . . . . . . . . . . . Geografi. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Idrott och hälsa. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Historia. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Matematik . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Religionskunskap. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Moderna språk, elevens val . . . . . . . . . . . . . . . . . . Samhällskunskap. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Moderna språk, språkval . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Slöjd. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Modersmål . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Svenska. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Naturorienterande ämnen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Svenska som andraspåk . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Biologi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Teckenspråk . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Fysik . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Teknik. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Kemi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

text: Noteringar

text: Rektors underskrift

type: kapitel

text: 8 kap. 9 § specialskoleförordningen


identifier: SKOLFS 2010:7

title: Skolverkets föreskrifter om utformningen av slutbetyg och samlat betygsdokument i gymnasieskolan

text: Slutbetyg från gymnasieskolan ska innehålla de uppgifter som anges i bilaga 1 och vara utformade på det sätt som framgår av bilaga 2 till dessa föreskrifter.

text: Samlade betygsdokument från gymnasieskolan ska innehålla de uppgifter som anges i bilaga 3 och vara utformade på det sätt som framgår av bilaga 4 till dessa föreskrifter.

text: Föreskrifterna ska, så långt det är möjligt, även tillämpas på sådan utbildning vid särskilda ungdomshem som avses i

text: 10 kap. 2 § skollagen (1985:1100)

text: SKOLFS 2003:15

text: ) om utformningen av slutbetyg och samlat betygsdokument i gymnasieskolan. De upphävda föreskrifterna (

text: SKOLFS 2003:15

text: ) om utformningen av slutbetyg och samlat betygsdokument i gymnasieskolan ska dock tillämpas på sådan utbildning som påbörjats före den 15 augusti 2007.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELEN ÄNGMO Anna Tammelin-Östlind

text: Bilaga 1

text: 1. Dokumenthuvud

text: Dokumenthuvudet på slutbetygets första sida ska innehålla följande uppgifter: Dokumentnamn: Slutbetyg Skolform: Gymnasieskolan Datum för utfärdande Skolans namn och namn på huvudman Sidnumrering exkl. bilagor Antal bilagor Efternamn, tilltalsnamn Personnummer (fältet för personnummer ska vara rastrerat) Namn på utbildningen enligt Skolverkets studievägsregister. Här anges i klartext: – namn på nationellt program med eventuell nationell eller lokal inriktning, – specialutformat program med eventuell programtillhörighet, – individuellt program med eventuell lärlingsutbildning och programtillhörighet, individuellt program med programinriktning, introduktionskurs för invandrare, eller – namn på utbildning vid fristående gymnasieskola. Skolverkets studievägskod för – nationellt program med eventuell nationell eller lokal inriktning, – specialutformat program med eventuell programtillhörighet, – individuellt program med eventuell lärlingsutbildning och programtillhörighet, individuellt program med programinriktning, introduktionskurs för invandrare, eller – utbildning vid fristående skola. Om slutbetyget innehåller kurser som räknats om enligt bestämmelserna i

text: SKOLFS 2000:165

text: ska Skolverkets studievägskod enligt ovan föregås av siffran 1. Om slutbetyget utformas enligt bestämmelserna i

text: SKOLFS 2003:15

text: ska Skolverkets studievägskod enligt ovan föregås av siffran 2. Om slutbetyget utformas enligt bestämmelserna i dessa föreskrifter,

text: SKOLFS 2009:36

text: , ska Skolverkets studievägskod enligt ovan föregås av siffran 3.

text: Utbildning vid fristående skola

text: Utbildning vid fristående skola som av Skolverket eller, från den 1 oktober 2008, av Skolinspektionen förklarats berättigad till bidrag enligt

text: 9 kap. 8 § skollagen (1985:1100)

text: ska vid tillämpning av nedanstående föreskrifter likställas med nationellt eller specialutformat program.

text: Programmets omfattning i poäng

text: A. enligt poängplan Om eleven har gått igenom ett nationellt eller specialutformat program ska här anges 2500 poäng. Om eleven har gått igenom ett individuellt program ska fältet streckas på följande sätt: -- -- --

text: B. enligt elevens studieplan Summan av gymnasiepoängen för samtliga betygssatta kurser i elevens studieväg samt projektarbetet ska anges.

text: Programmets omfattning

text: Om eleven har gått igenom ett nationellt eller specialutformat program ska det i klartext anges om programmet är fullständigt, utökat eller reducerat. Om eleven har gått igenom ett individuellt program ska fältet streckas på följande sätt: -- -- -- Om eleven har gått igenom ett nationellt eller specialutformat program ska dessutom en kod anges för fullständigt, utökat eller reducerat program enligt följande: F = Fullständigt program U = Utökat program R = Reducerat program

text: Övriga sidors dokumenthuvud ska innehålla följande uppgifter: Dokumentnamn: Slutbetyg Skolform: Gymnasieskolan Datum för utfärdande Skolans namn och namn på huvudman Sidnumrering exkl. bilagor Efternamn, tilltalsnamn Personnummer (fältet för personnummer ska vara rastrerat)

text: 2. Kolumner

text: Kolumner för kursnamn, projektarbete

text: Särskilda regler gäller för elever som har betyg både på kurser som gällde före den 1 juli 2000 och på kurser som började gälla detta datum eller senare. I sådana fall kan ett slutbetyg innehålla mindre än 2500 poäng men minst 2451. För dessa elever anges poängsumman av de kurser och det projektarbete som ingår i slutbetyget. 3

text: Vid redovisning av ämne enligt grundskolans kursplan, som elev läst inom ramen för individuellt program, ska efter ämnesnamnet anges ”, grundskola” på kursnamnsraden.

text: Kolumn för kurskod respektive kod för projektarbete

text: I kolumnen anges Skolverkets kurskod för kurs respektive kod för projektarbete. Vid redovisning av kurs i ämnen med specialiseringar ska den kurskod som gäller för specialiseringen anges, om sådan finns. Vid redovisning av ämne enligt grundskolans kursplan, som elev läst inom ramen för individuellt program, utgörs koden av den ämnesförkortning som gäller för ämnet enligt Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2009:27

text: ) om betygskatalog för grundskolan.

text: Kolumn för betyg

text: I kolumnen anges betyg på kurs respektive projektarbete. De förkortningar för betygsbeteckningar som anges i

text: 7 kap. 2 § gymnasieförordningen

text: ska användas i kolumnen. För betyg i ämne enligt grundskolans kursplan, som elev läst inom ramen för individuellt program, ska de betygsbeteckningar som anges i

text: 7 kap. 6 § grundskoleförordningen (1994:1194)

text: användas. Om eleven inte nått målen för ett ämne enligt grundskolans kursplan markeras detta i kolumnen för betyg på följande sätt: *** Betygsbeteckningarna ska vänsterställas. Kolumnen för betyg ska vara rastrerad.

text: Kolumn för poäng

text: I denna kolumn anges det fastställda antalet gymnasiepoäng för varje kurs och för projektarbetet. Vid redovisning av betyg i ett ämne enligt grundskolans kursplan, som elev läst inom ramen för individuellt program, ska kolumnen spärras på följande sätt: ---

text: Kolumn för koder

text: I denna kolumn ska uppgift om lokal kurs anges med koden LK. Om en elev har slutfört en eller flera kurser utöver det fullständiga programmet i enlighet med

text: 5 kap. 22 § gymnasieförordningen

text: , ska kursen eller kurserna anges med koden U. Om en svårt rörelsehindrad elev fått utbildning enligt specialinriktad kursplan enligt

text: 10 kap. 6 § gymnasieförordningen

text: Kolumn för övriga upplysningar

text: Vid behov kan upplysningar lämnas i denna kolumn.

text: 3. Noteringar

text: Slutbetyget ska innehålla ett fält för noteringar. Följande uppgifter ska anges i noteringsfältet eller i bilaga till slutbetyget: – om eleven har haft ett längre studieuppehåll för studier utomlands och i så fall vilken karaktär och omfattning dessa studier har haft, – lokala kursers innehåll och omfattning, – i förekommande fall hänvisning till bevis från individuellt program, enligt 7 kap.

text: 13 § gymnasieförordningen

text: , – om eleven deltagit i av regeringen fastställd försöksverksamhet och i så fall enligt vilken förordning försöksverksamheten har anordnats. I förekommande fall ska även en sådan beskrivning av de utbildningsavsnitt som enligt

text: 8 § förordningen (2008:793)

text: om försöksverksamhet med gymnasial spetsutbildning eller

text: 18 § förordningen (2007:1349)

text: om försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning bifogas slutbetyget, – om en svårt rörelsehindrad elev fått utbildning enligt specialinriktad kursplan, enligt

text: 10 kap. 6 § gymnasieförordningen

text: och i så fall vilka moment undervisningen omfattat, – förklaring av koder (ej kurskoder), markeringar och beteckningar som annars inte framgår av dokumentet, samt – vilken eller vilka kurser som reducerats om eleven har slutfört ett reducerat program enligt

text: 5 kap. 23 § gymnasieförordningen

text: . Dessutom kan följande uppgifter anges: – titel på och beskrivning av projektarbetet, – skolans namn på utbildningen, och – annan uppgift.

text: 4. Underskrift

text: Rektor ska skriva under sista sidan i slutbetyget samt signera varje annan sida i slutbetyget och bilaga till slutbetyget med arkivbeständigt bläck. Underskriften på sista sidan ska namnförtydligas.

text: 5. Förklaringar

text: Av betygsblanketten ska framgå vad som avses med de spärrmarkeringar, betygsbeteckningar, koder (ej kurskoder) och förkortningar som används i slutbetyget. -- -- -- Omfattning ska ej anges. *** Eleven har ej nått målen för ämnet (gäller betygskolumnen då betyg i ämne enligt grundskolans kursplan redovisas i slutbetyg från individuellt program). --- Fältet ska ej fyllas i (gäller poängkolumnen då betyg i ämne enligt grundskolans kursplan redovisas i slutbetyg från individuellt program). LK Lokal kurs. SK Utbildning enligt specialinriktad kursplan enligt

text: 10 kap. 6 § gymnasieförordningen

text: GR Grundskoleämne (gäller kodkolumnen då betyg i ämne enligt grundskolans kursplan redovisas i slutbetyget från individuellt program). F Fullständigt program. U Kursen har, i enlighet med

text: 5 kap. 22 § gymnasieförordningen

text: , slutförts utöver det fullständiga programmet. R Programmet har reducerats enligt

text: 5 kap. 23 § gymnasieförordningen

text: 6. Övrigt

text: Bilaga 2 Alternativ 1

text: Om samma utformning används för alla ingående sidor i slutbetyget, ska sidorna utformas på följande sätt:

text: Skola och huvudman

text: SLUTBETYG

text: Sida nr (antal sidor)

text: Gymnasieskolan ( )

text: Datum för utfärdande Antal bilagor Skolkod (SCB-kod)

text: Efternamn, tilltalsnamn Personnummer Program, inriktning Studievägskod Programmets omfattning i poäng enligt poängplan elevens studieplan Programmets omfattning F, U, R Betyg: IG (Icke godkänt), G (Godkänt), VG (Väl godkänt), MVG (Mycket väl godkänt). Koder: LK (Lokal kurs). Kurs, projektarbete Kurskod Betyg Poäng Koder Övriga upplysningar

text: Noteringar

text: Rektor

text: Om första, mellan- och sista sidorna i slutbetyget skiljer sig åt i utformningen, ska första sidan utformas på följande sätt:

text: Skola och huvudman

text: SLUTBETYG

text: Sida nr (antal sidor)

text: Gymnasieskolan ( )

text: Rektor

text: ska mellansidorna utformas på följande sätt:

text: Skola och huvudman

text: SLUTBETYG

text: Sida nr (antal sidor)

text: Gymnasieskolan ( )

text: Datum för utfärdande Skolkod (SCB-kod)

text: Rektor

text: ska sista sidan utformas på följande sätt:

text: Skola och huvudman

text: SLUTBETYG

text: Sida nr (antal sidor)

text: Gymnasieskolan ( )

text: Datum för utfärdande Skolkod (SCB-kod) Efternamn, tilltalsnamn Personnummer Betyg: IG (Icke godkänt), G (Godkänt), VG (Väl godkänt), MVG (Mycket väl godkänt). Koder: LK (Lokal kurs). Kurs, projektarbete Kurskod Betyg Poäng Koder Övriga upplysningar

text: Noteringar

text: Rektor

text: Bilaga 3

text: 1. Dokumenthuvud

text: Dokumenthuvudet på det samlade betygsdokumentets första sida ska innehålla följande uppgifter: Dokumentnamn: Samlat betygsdokument Skolform: Gymnasieskolan Datum för utfärdande Skolans namn och namn på huvudman Sidnumrering exkl. bilagor Antal bilagor Efternamn, tilltalsnamn Personnummer (fältet för personnummer ska vara rastrerat) Övriga sidors dokumenthuvud ska innehålla följande uppgifter: Dokumentnamn: Samlat betygsdokument Skolform: Gymnasieskolan Datum för utfärdande Skolans namn och namn på huvudman Sidnumrering exkl. bilagor Efternamn, tilltalsnamn Personnummer (fältet för personnummer ska vara rastrerat)

text: 2. Kolumner

text: Kolumner för kursnamn, projektarbete

text: Kurser ska redovisas i bokstavs- och nummerordning efter kurskoden. Projektarbetet ska redovisas efter kurserna. I kolumnen ska Projektarbete skrivas. Titel på projektarbetet kan redovisas i noteringsfältet. Vid redovisning av kurs i ämnen med specialiseringar ska det framgå antingen i kursnamnsraden eller i kolumnen Övriga upplysningar vilken specialisering som avses. Vid redovisning av ämne enligt grundskolans kursplan som elev läst inom ramen för individuellt program ska efter ämnesnamnet anges ”, grundskola” på kursnamnsraden. Vid redovisning av en etapp i kärnämnena svenska, svenska som andraspråk, engelska eller matematik som elev läst med stöd av

text: 5 kap. 20 § gymnasieförordningen

text: ska efter kursnamnet anges ”, etapp” på kursnamnsraden.

text: I kolumnen anges Skolverkets kurskod för kurs respektive kod för projektarbete. Vid redovisning av kurs i ämnen med specialiseringar ska den kurskod som gäller för specialiseringen anges, om sådan finns. Vid redovisning av ämne enligt grundskolans kursplan, som elev läst inom ramen för individuellt program, utgörs kurskoden av den ämnesförteckning

text: som gäller för ämnet enligt Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2009:27

text: ) om betygskatalog för grundskolan. Vid redovisning av en etapp som elev läst med stöd av

text: 5 kap. 20 § gymnasieförordningen

text: ska direkt efter kurskoden göras ett tillägg med en bokstav, dock inte bokstaven K. Om eleven fått betyg på flera etapper men inte på hela kursen ska de olika etapperna som redovisas ha olika bokstäver efter kurskoden.

text: Kolumn för betyg

text: 7 kap. 2 § gymnasieförordningen

text: användas. Om eleven inte nått målen för ämne enligt grundskolans kursplan markeras detta i kolumnen för betyg på följande sätt: *** Betygsbeteckningarna ska vänsterställas. Kolumnen för betyg ska vara rastrerad.

text: Kolumn för poäng

text: I denna kolumn anges det fastställda antalet gymnasiepoäng för varje kurs och för projektarbetet. Vid redovisning av betyg i ett ämne enligt grundskolans kursplan, som elev läst inom ramen för individuellt program, samt vid redovisning av betyg på etapp som elev läst med stöd av

text: 5 kap. 20 § gymnasieförordningen

text: ska kolumnen spärras på följande sätt: ---

text: Kolumn för koder

text: I denna kolumn ska uppgift om lokal kurs anges med koden LK. Om en svårt rörelsehindrad elev fått utbildning enligt specialinriktad kursplan enligt

text: 10 kap. 6 § gymnasieförordningen

text: ska detta anges med koden SK. Uppgift om ämne enligt grundskolans kursplan ska anges med koden GR. Uppgift om betyg på etapp i svenska, svenska som andraspråk, engelska eller matematik ska anges med koden ET.

text: Kolumn för datum för betygssättningen och övriga upplysningar Datum för när betyg sattes på varje kurs och på projektarbete ska anges i denna kolumn. Datum ska skrivas med ordningsföljden år-månad-dag. Vid behov kan andra upplysningar lämnas i denna kolumn.

text: 3. Noteringar

text: Det samlade betygsdokumentet ska innehålla ett fält för noteringar. Följande uppgifter ska anges i noteringsfältet eller i bilaga till det samlade betygsdokumentet: 12 – lokala kursers innehåll och omfattning,

text: – i förekommande fall hänvisning till bevis från individuellt program, enligt

text: 7 kap. 13 § gymnasieförordningen

text: , – om eleven deltagit i av regeringen fastställd försöksverksamhet och i så fall enligt vilken förordning försöksverksamheten anordnats. I förekommande fall ska även en sådan beskrivning av de utbildningsavsnitt som enligt

text: 8 § förordningen (2008:793)

text: 18 § förordningen (2007:1349)

text: om försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning bifogas det samlade betygsdokumentet, – om en svårt rörelsehindrad elev fått utbildning enligt specialinriktad kursplan enligt

text: 10 kap. 6 § gymnasieförordningen

text: och i så fall vilka moment undervisningen omfattat, – om en elev fått betyg på en etapp enligt

text: 5 kap. 20 § gymnasieförordningen

text: , omfattningen av etappen och beskrivning av i vilken mån eleven har uppnått kursens mål, samt – förklaring av de koder (ej kurskoder), markeringar och beteckningar som annars inte framgår av dokumentet. Dessutom kan följande uppgifter anges: – titel på och beskrivning av projektarbetet, och – annan uppgift.

text: 4. Underskrift

text: Rektor ska skriva under sista sidan i det samlade betygsdokumentet samt signera varje annan sida i och bilaga till det samlade betygsdokumentet med arkivbeständigt bläck. Underskriften på sista sidan ska namnförtydligas.

text: 5. Förklaringar

text: Av betygsblanketten ska framgå vad som avses med de spärrmarkeringar, betygsbeteckningar, koder (ej kurskoder) och förkortningar som används i det samlade betygsdokumentet.

text: *** Eleven har ej nått målen för ämnet (gäller i betygskolumnen då betyg i ämne enligt grundskolans kursplan redovisas) --- Fältet ska ej fyllas i (gäller i poängkolumnen då betyg i ämne enligt grundskolans kursplan redovisas samt då betyg på en etapp enligt

text: 5 kap. 20 § gymnasieförordningen

text: redovisas) LK Lokal kurs SK Utbildning enligt specialinriktad kursplan enligt

text: 10 kap. 6 § gymnasieförordningen

text: GR Grundskoleämne (gäller i kodkolumnen då betyg i ämne enligt grundskolans kursplan redovisas) ET Betyg på etapp enligt

text: 5 kap. 20 § gymnasieförordningen

text: 6. Övrigt

text: Om kursnamnet skrivs på fler än en rad ska kurskoden anges på den sista raden. Redovisningen får inte innehålla blankrader. 13

text: Bilaga 4 Alternativ 1

text: Om det samlade betygsdokumentet endast består av en sida, eller om samma utformning används för alla ingående sidor, ska sidorna utformas på följande sätt:

text: Skola och huvudman

text: SAMLAT BETYGSDOKUMENT

text: Sida nr (antal sidor)

text: Gymnasieskolan

text: Datum för utfärdande ( ) Antal bilagor Skolkod (SCB-kod)

text: Efternamn, tilltalsnamn Personnummer

text: Betyg: IG (Icke godkänt), G (Godkänt), VG (Väl godkänt), MVG (Mycket väl godkänt). Koder: LK (Lokal kurs). Datum för betygssättning, övriga Kurs, projektarbete Kurskod Betyg Poäng Koder upplysningar

text: Noteringar

text: Rektor

text: Om första, mellan- och sista sidorna i det samlade betygsdokumentet skiljer sig åt i utformningen, ska första sidan och mellansidorna utformas på följande sätt:

text: Skola och huvudman

text: SAMLAT BETYGSDOKUMENT

text: Sida nr (antal sidor)

text: Gymnasieskolan

text: Efternamn, tilltalsnamn Personnummer

text: Rektor

text: sig åt i utformningen, ska sista sidan utformas på följande sätt:

text: Skola och huvudman

text: SAMLAT BETYGSDOKUMENT

text: Sida nr (antal sidor)

text: Gymnasieskolan ( )

text: Datum för utfärdande Skolkod (SCB-kod)

text: Efternamn, tilltalsnamn Personnummer

text: Noteringar

text: Rektor


title: Ungdomsstyrelsens föreskrifter om statsbidrag till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med könsöverskridande identitet eller uttryck


title: Skolverkets allmänna råd om att främja likabehandling och förebygga diskriminering, trakasserier och kränkande behandling


identifier: SKOLFS 2009:4

title: Skolverkets föreskrifter om utprövning av ämnesprov i biologi, fysik och kemi i årskurs 9 i grundskolan läsåret 2008/2009


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesprov i årskurs 3 och 9 i grundskolan läsåret 2010/2011


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesprov i årskurs 3 i sameskolan läsåret 2010/2011


text: Specialskolan ska i årskurs 4, 6 och 10 använda tillämpliga delar av de ämnesprov som används i årskurs 3, 5 och 9 i grundskolan.

text: Rektorn ansvarar för att de instruktioner om provens genomförande och hantering som medföljer proven följs.

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i

text: 17 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)

text: Skolhuvudmannen ska senast den 17 juni 2011 skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter samt rapportera resultat. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas.

text: Ämnesprov i svenska och matematik i årskurs 4

text: Ämnesproven i årskurs 4 består av delprov. Samtliga delprov ska genomföras under perioden den 14 mars till och med den 20 maj 2011.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven i årskurs 4, dock längst till och med den 30 juni 2014.

text: upphävd genom

text: SKOLFS 2010:258

text: upphävd genom

text: SKOLFS 2010:258

text: Ämnesprov i engelska, svenska och matematik samt biologi, fysik eller kemi i årskurs 10

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 10 består av delprov. Dessa kan vara tidsbundna eller icke tidsbundna.

text: Skolverket fastställer följande datum för ämnesprovens tidsbundna delar läsåret 2010/2011.

text: Ämne Delprov Vecka Datum

text: Svenska/ A 6 Tisdag 8 februari 2011 svenska som C 6 Torsdag 10 februari 2011 andraspråk

text: Biologi/fysik/kemi A 11 Onsdag16 mars 2011 B 11 - 13 Onsdag16 mars fredag 1 april 2011

text: Engelska B 14 Fredag 8 april 2011 C 15 Onsdag13 april 2011

text: Matematik B 18 Torsdag5 maj 2011 C 19 Onsdag11 maj 2011

text: Skolverket beslutar om tilldelning av ämnesproven i biologi, fysik och kemi. Skolan ska genomföra det ämnesprov som Skolverket tilldelar.

text: I biologi, fysik och kemi ska delprov A genomföras före delprov B.

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta om senare datum för proven än vad som anges i 10 §.

text: Skolverket återanvänder ämnesprovet i svenska, dock längst till och med den 30 juni 2011. Ämnesproven i engelska, biologi, fysik, kemi och matematik återanvänds längst till och med den 30 juni 2017. ______________

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2010.

text: På Skolverkets vägnar

text: PER THULLBERG Johan Hultgren

publisher: Skolverket

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesprov i årskurs 4 och 10 i specialskolan läsåret 2010/11

text: Ämnesprov i engelska, svenska och matematik i årskurs 6

text: Ämnesproven i årskurs 6 består av delprov. Samtliga delprov ska genomföras under perioden den 31 januari till och med den 20 maj 2011.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven i årskurs 6, dock längst till och med den 30 juni 2012.

text: Ämne Delprov Vecka Datum

text: På Skolverkets vägnar

text: PER THULLBERG Johan Hultgren


title: Skolverkets föreskrifter om nationella kursprov i gymnasieskolan läsåret 2010/2011


title: Skolverkets föreskrifter om nationella kursprov i kommunal vuxenutbildning läsåret 2010/2011

text: Ett nationellt kursprov består av delprov. Dessa kan vara tidsbundna eller inte tidsbundna.

text: Skolverket fastställer följande första datum för tidsbundna delar i nationella kursprov för kommunal vuxenutbildning läsåret 2010/2011.

text: Kurs Delprov Vecka Första datum Provtid i minuter

text: Engelska A C 46 Fredag 19 november 2010 80 Engelska A B 48 Tisdag 30 november 2010 130 Engelska A C 18 Onsdag 4 maj 2011 80 Engelska A B 19 Tisdag 10 maj 2011 130

text: Engelska B C 47 Torsdag 25 november 2010 100 Engelska B B 48 Fredag 3 december 2010 130 Engelska B C 18 Fredag 6 maj 2011 100 Engelska B B 19 Torsdag 12 maj 2011 130

text: Matematik A Del I 49 Torsdag 9 december 2010 90 Matematik A Del II 50 Onsdag 15 december 2010 120 Matematik A Del I 20 Onsdag 18 maj 2011 90 Matematik A Del II 21 Tisdag 24 maj 2011 120

text: Matematik B 49 Fredag 10 december 2010 240 Matematik B 20 Tisdag 17 maj 2011 240

text: Matematik C 50 Tisdag 14 december 2010 240 Matematik C 20 Fredag 20 maj 2011 240 1

text: minuter

text: Matematik D 49 Onsdag 8 december 2010 240 Matematik D 20 Torsdag 19 maj 2011 240

text: Svenska B/svenska som andraspråk B 46 Onsdag 17 november 2010 300 Svenska B/svenska som andraspråk B 15 Torsdag 14 april 2011 300

text: Rektorn ansvarar för att de instruktioner om provens genomförande och hantering som medföljer proven följs.

text: Skolhuvudmannen ska skicka in vissa elevlösningar och lärarenkäter samt rapportera resultat. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas. Uppgifter som avser höstterminen ska lämnas senast den 17 december 2010 och uppgifter som avser vårterminen senast den 17 juni 2011.

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 4 § offentlighetsoch

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Skolverket återanvänder kursproven enligt vad som anges nedan.

text: Ämne Datum

text: Svenska/svenska som 31 januari 2011 resp. 30 juni 2011 andraspråk Engelska 31 december 2016 resp. 30 juni 2017 Matematik 31 december 2016 resp. 30 juni 2017

text: På Skolverkets vägnar

text: PER THULLBERG Johan Hultgren


title: Skolverkets föreskrifter om nationella slutprov för svenskundervisning för invandrare 2010


identifier: SKOLFS 2009:5

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesprov i årskurs 5 i engelska, svenska, svenska som andraspråk och matematik i grundskolan läsåret 2008/2009


identifier: SKOLFS 2009:6

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesprov i årskurs 5 i engelska, svenska, svenska som andraspråk och matematik i sameskolan läsåret 2008/2009


identifier: SKOLFS 2009:7

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesprov i årskurs 6 i engelska, svenska och matematik i specialskolan läsåret 2008/2009


identifier: SKOLFS 2009:8

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesprov i årskurs 3, 5 och 9 i grundskolan läsåret 2009/2010


identifier: SKOLFS 2009:9

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesprov i årskurs 3 och 5 i sameskolan läsåret 2009/2010


identifier: SKOLFS 2010:1

title: Förordning om skolindex för år 2010

text: Senaste förordning i ämnet

text: SKOLFS 2008:84

text: . 1


title: Skolförfattningar publicerade i Svensk författningssamling