title: Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om polismyndighetens medverkan vid eftersök av vilt

text: Denna författning innehåller bestämmelser om polismyndighetens organisation för och samordning av eftersök av vilt som varit inblandat i en sammanstötning med motorfordon eller spårbundet fordon. Författningen innehåller därutöver upplysningar om bestämmelser i

text: jaktlagen (1987:259)

text: och

text: jaktförordningen (1987:905)

text: som har betydelse för polisens åtgärder med vilt i andra fall än vid sammanstötning med motorfordon eller spårbundet fordon samt rekommendationer om tillämpningen av bestämmelserna.

text: Enligt

text: 2 § andra stycket 6 förordningen (1989:773)

text: med instruktion för Rikspolisstyrelsen svarar Rikspolisstyrelsen för organisation och samordning av verksamhet för eftersök av trafikskadat vilt. Det övergripande arbetet med organisation och samordning av eftersöksverksamheten som avses i första stycket bedrivs genom det Nationella Viltolycksrådet.

text: Författningsbestämmelser

text: Om ett vilt har varit inblandat i en sammanstötning med ett motorfordon eller spårbundet fordon får polismyndigheten enligt

text: 26 a § jaktlagen (1987:259)

text: vidta de åtgärder som behövs för att djuret ska kunna spåras upp och avlivas. Polismyndigheten får även ge någon annan i uppdrag att vidta sådana åtgärder. Har polismyndigheten underrättats om att sammanstötning skett mellan ett motorfordon eller spårbundet fordon och ett djur av en art som anges i 33 § första stycket eller i

text: 40 § första stycket jaktförordningen (1987:905)

text: får polismyndigheten, enligt

text: 40 § andra stycket jaktförordningen

text: , ge någon annan i uppdrag att genomföra eftersök av djuret. Berörd jakträttshavare eller markägare ska om möjligt underrättas om beslutet.

text: Bestämmelser om arbetsmiljöns beskaffenhet och om arbetsgivarens allmänna skyldigheter när det gäller att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet finns i 2 och

text: 3 kap.

text: arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: . I

text: arbetsmiljöförordningen (1977:1166)

text: finns bestämmelser om anmälan till Arbetsmiljöverket vid dödsfall eller svårare personskada som drabbat arbetstagare. Detsamma gäller vid tillbud som har inneburit allvarlig fara för liv eller hälsa. I Arbetsmiljöverkets föreskrifter om systematiskt arbetsmiljöarbete (

text: AFS 2001:1

text: ) finns bestämmelser om arbetsgivarens skyldighet att undersöka, genomföra och följa upp verksamheten på ett sådant sätt att ohälsa och olycksfall i arbetet förebyggs och en tillfredsställande arbetsmiljö uppnås.

text: Naturvårdsverket har utfärdat närmare föreskrifter om genomförande av eftersök i Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: NFS 2002:18

text: ) om jakt och statens vilt.

text: Länsansvarig inom polismyndigheten

text: Polismyndigheten ska utse en länsansvarig för samordningen av polismyndighetens eftersöksverksamhet.

text: Allmänna råd

text: Polismyndigheten bör utifrån verksamhetens krav och omfattning bedöma behovet av att utse även en biträdande länsansvarig. Kontakter mellan polismyndigheten och Rikspolisstyrelsen i frågor om verksamheten inom Nationella Viltolycksrådet bör ske via länsansvarig.

text: I länsansvariges samordningsansvar ingår att vara sammankallande för Nationella Viltolycksrådets regionala möten, anordna utbildningar för polismyndighetens personal samt i samverkan med länsansvarig inom Nationella Viltolycksrådet anordna utbildningar för utsedda kontaktpersoner, eftersöksjägare och anlitade jakträttshavare.

text: Allmänna råd

text: Det är särskilt angeläget att polismyndigheten anordnar utbildningar för berörd personal inom myndigheten, såsom personal vid länskommunikationscentral, Polisens kontaktcenter, vakthavande befäl, stationsbefäl och närpolischefer.

text: Den länsansvarige ska i samråd med länsansvarig inom Nationella Viltolycksrådet kontrollera att kontaktpersonerna, eftersöksjägarna och de anlitade jakträttshavarna uppfyller föreskrivna kompetenskrav enligt Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: NFS 2002:18

text: ) om jakt och statens vilt samt godkänna dessa innan de anlitas av polismyndigheten. Den länsansvarige ska vidare tillse att utsedda kontaktpersoner, eftersöksjägare och anlitade jakträttshavare fullgör sina uppdrag på ett lämpligt och godtagbart sätt.

text: Allmänna råd

text: För att organisationen ska fungera effektivt och varaktigt är det särskilt viktigt att bevaka hur uppdragen fördelas. Regionalt bör en begäran om ytterligare kontaktpersoner eller eftersöksjägare framföras till länsansvarig som initierar frågan hos Nationella Viltolycksrådet regionalt.

text: Endast den som med godkänt resultat har genomgått central funktionsinriktad utbildning beslutad och anordnad av Rikspolisstyrelsen får vara länsansvarig eller biträdande länsansvarig för eftersöksverksamheten. Den som genomgått utbildning enligt första stycket ska senast vart tredje år med godkänt resultat genomgå central funktionsinriktad utbildning beslutad och anordnad av Rikspolisstyrelsen.

text: Polismyndigheten får medge undantag från första och andra stycket om det i det enskilda fallet finns särskilda skäl.

text: Allmänna råd

text: Exempel på när undantag bör kunna medges är när en vakans uppstår oförutsett och myndigheten inte har tillgång till en utbildad ersättare eller om den länsansvarige har varit tjänstledig och därför inte har haft möjlighet att genomgå utbildning enligt andra stycket inom föreskriven tid.

text: Det åligger polismyndigheten att se till att länsansvarig och biträdande länsansvarig genomgår utbildning enligt 9 §.

text: Lokalt ansvarig inom polismyndigheten

text: Polismyndigheten ska inom myndigheten utse lokalt ansvariga för ett eller flera ansvarsområden för kontakten med lokalt samordningsansvarig inom Nationella Viltolycksrådet.

text: Samverkan på lokal nivå

text: Polismyndigheten ansvarar för att regelbunden samverkan sker med lokala parter inom Nationella Viltolycksrådet i respektive ansvarsområde som avses i 15 §.

text: Polismyndigheten ska vara sammankallande för informationsmöten och utbildning minst en gång per år med kontaktpersoner, eftersöksjägare och anlitade jakträttshavare.

text: Den frivilliga eftersöksorganisationen inom Nationella Viltolycksrådet

text: Länsansvarig inom Nationella Viltolycksrådet

text: Polismyndigheten ska, efter förslag från Nationella Viltolycksrådet regionalt, utse en länsansvarig och en biträdande länsansvarig inom Nationella Viltolycksrådet med ansvar för att erforderligt antal kontaktpersoner och eftersöksekipage finns att tillgå i länet samt för samordningen av kontaktpersoner och eftersöksekipage.

text: Ansvarsområden

text: Polismyndigheten ska, efter samråd med länsansvarig inom Nationella Viltolycksrådet, dela in polisområdet i för eftersöksverksamheten lämpliga ansvarsområden. Ett ansvarsområde ska anges med en beteckning som innehåller länsbokstav följt av ett områdesnummer i löpnummerordning (t.ex. AB0001).

text: Allmänna råd

text: Gränslinjerna för respektive ansvarsområde bör utgöras av avgränsningar såsom kommun eller del av kommun, församling, viltvårdsområden, skötselområden, vägar eller vägsträckor. I vissa fall kan ett ansvarsområde omfatta flera kommuner. Avgörande för en lämplig indelning är att det inte bör vara större än att den eller de kontaktpersoner som ansvarar för området kan upprätthålla en god lokalkännedom och kunskap om markägar- och jakträttsförhållandena inom området.

text: Samordningsansvarig lokalt inom Nationella Viltolycksrådet

text: Polismyndigheten ska, efter samråd med länsansvarig inom Nationella Viltolycksrådet, utse en lokalt samordningsansvarig inom Nationella Viltolycksrådet med ansvar för ett eller flera ansvarsområden. En lokalt samordningsansvarig inom Nationella Viltolycksrådet ska inom sitt eller sina ansvarsområden svara för kontakten med lokalt ansvarig inom polismyndigheten, se till att det finns tillräckligt antal kontaktpersoner och eftersöksekipage att tillgå samt ansvara för kontakten med och samordningen av dessa.

text: Kontaktpersoner

text: Med kontaktperson avses en person som, via Nationella Viltolycksrådet regionalt, frivilligt åtagit sig och av polismyndigheten blivit godkänd för att stå till förfogande för att genomföra platsbesök eller fördela eftersöksuppdrag som avses i

text: 40 § jaktförordningen (1987:905)

text: . Kontaktpersonen ska uppfylla kompetenskraven i Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: NFS 2002:18

text: ) om jakt och statens vilt och vara registrerad i Nationella Viltolycksrådets databas.

text: Allmänna råd

text: Kontaktperson som endast förmedlar information till jakträttshavare får registrera telefonuppdrag i Nationella Viltolycksrådets databas.

text: Eftersöksjägare, eftersöksekipage och eftersökspatrull

text: Med en eftersöksjägare avses en person som, via Nationella Viltolycksrådet regionalt, frivilligt åtagit sig och av polismyndigheten blivit godkänd för att stå till förfogande för eftersök enligt

text: 40 § jaktförordningen (1987:905)

text: . Eftersöksjägaren ska uppfylla kompetenskraven i Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: NFS 2002:18

text: Med ett eftersöksekipage avses en eftersöksjägare med hund.

text: Med en eftersökspatrull avses en eftersöksjägare med hund och ytterligare minst en eftersöksjägare beroende på vilket djur som eftersöks enligt 46 och 47 §§.

text: Vid eftersök där snödjup, andra väderleksförhållanden eller terrängförhållanden avsevärt försvårar att hund används får eftersöksjägaren avgöra om hund ska medföras eller inte.

text: Anlitad jakträttshavare

text: Med anlitad jakträttshavare avses en markägare, eller en av markägaren anlitad person, som uppfyller krav för eftersöksjägare enligt 18 § och som frivilligt åtagit sig att stå till förfogande för eftersök som börjar i eget jaktområde. En anlitad jakträttshavare behöver inte stå till förfogande för andra eftersöksuppdrag än sådana som börjar i eget jaktområde men ska fullfölja ett påbörjat eftersök även om det fortsätter över annans jaktområde.

text: Godkännande och uteslutning

text: Innan polismyndigheten godkänner en av Nationella Viltolycksrådet regionalt föreslagen person för uppdrag som kontaktperson, eftersöksjägare eller anlitad jakträttshavare ska polismyndigheten göra en bedömning av om denne innehar tillräcklig kompetens och med hänsyn till laglydnad och övriga omständigheter är lämplig för uppdraget. Bestämmelser om polismyndighets rätt att få ut uppgifter ur belastningsregistret i ärenden om uppdrag vid myndigheten finns i

text: 10 § första stycket 4 förordningen (1999:1134)

text: om belastningsregister.

text: Allmänna råd

text: Polismyndighetens bedömning av en föreslagen persons lämplighet för ett uppdrag som kontaktperson, eftersöksjägare eller anlitad jakträttshavare bör omfatta inte bara personens sakliga kompetens. I bedömningen bör vägas in att personen utför uppdrag åt polismyndigheten och är att betrakta som en representant för en viss del av polisverksamheten. Särskild vikt bör därför läggas vid personens allmänna laglydnad, men även vid att denne under sitt uppdrag förväntas uppträda och genomföra detta på ett lämpligt sätt. Polismyndigheten bör ställa som krav att en utsedd person är samarbetsvillig och att denne tjänstvilligt åtar sig utpekade uppdrag samt deltar i utbildningar och möten som anordnas av polismyndigheten. Eftersöksuppdrag kan ofta behöva genomföras under besvärliga väderleks- och terrängförhållanden. Det bör därför även göras en bedömning av om personen har tillräcklig hälsa och kroppskrafter för uppdraget. Även beträffande länsansvarig och samordningsansvarig lokalt inom Nationella Viltolycksrådet bör polismyndigheten göra en bedömning av personens lämplighet som samarbetspart, dock utan att det i dessa fall kan bli fråga om någon ingående kontroll genom t.ex. slagningar i belastningsregistret.

text: Polismyndigheten ska, efter samråd med lokalt samordningsansvarig inom Nationella Viltolycksrådet, godkänna ett lämpligt antal kontaktpersoner för varje ansvarsområde som avses i 15 §. 7

text: Allmänna råd

text: Antalet kontaktpersoner per ansvarsområde bör i normalfallet inte överstiga fem stycken.

text: Polismyndigheten ska, efter samråd med lokalt samordningsansvarig inom Nationella Viltolycksrådet, godkänna ett lämpligt antal eftersöksekipage för varje ansvarsområde som avses i 15 §.

text: Allmänna råd

text: Det är polismyndigheten som bedömer behovet av och beslutar om lämpligt antal eftersöksekipage för respektive ansvarsområde. Vid bedömningen av behovet bör hänsyn tas till bl.a. att det finns ett tillräckligt antal eftersöksekipage för att upprätthålla dygnstäckning, kompetens för respektive viltslag, ansvarsområdets storlek och uppskattad arbetsbelastning.

text: Om en kontaktperson, eftersöksjägare eller anlitad jakträttshavare inte längre har den kompetens som föreskrivs i 17, 18 och 22 §§ och inte uppfyller kraven enligt 33 a § Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: NFS 2002:18

text: ) om jakt och statens vilt eller av andra skäl kan anses olämplig för uppdraget ska han eller hon uteslutas.

text: Allmänna råd

text: Då en kontaktperson, eftersöksjägare eller anlitad jakträttshavare bedöms som olämplig att inneha skjutvapen eller om lämpligheten utreds av polismyndigheten, bör han eller hon inte anlitas. Har polismyndigheten beslutat att utesluta en person från vidare uppdrag bör han eller hon underrättas om ställningstagandet. Även Nationella Viltolycksrådet regionalt bör underrättas om bedömningen. Utesluten person kan markeras i databasen. Sådan markering kan i tveksamma fall vid t.ex. utredning om brott, även ske tillfälligt. Det bör observeras att uppgifter som kan ligga till grund för uteslutning kan omfattas av bestämmelser om sekretess enligt offentlighets- och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Utrustning

text: Bestämmelser om minimikrav på klädsel för eftersöksjägare finns i Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: NFS 2002:18

text: ) om jakt och statens vilt. Av föreskrifterna följer att en eftersöksjägare vid utförandet av sitt uppdrag ska bära väst försedd med reflex, länsbokstav och identifikationsnummer på ryggen samt huvudbonad.

text: Klädseln ska innehålla följande plagg med följande utformning. – Keps med öronlappar i fluorescerande material i gult och orange samt reflexer. Kepsens front ska vara försedd med ID-nummer på löstagbar kardborretikett samt Nationella Viltolycksrådets logotyp.

text: – Väst med dragkedja och kort ärm i fluorescerande material i gult och orange samt reflexer. Fram- och baksida ska vara försedda med texten ”VILTOLYCKA”. Framsidan ska vara försedd med Nationella Viltolycksrådets logotyp och baksidan med ID-nummer på löstagbar kardborretikett. Västens ärmar ska vara försedda med reflexer och slitsar med kardborrband.

text: – Benreflex i fluorescerande gult och orange samt försedd med Nationella Viltolycksrådets logotyp.

text: Hund som medförs vid platsbesök och eftersök ska bära halsband med följande utformning. – Halsband i fluorescerande gult och orange och reflex samt försedd med Nationella Viltolycksrådets logotyp.

text: Polismyndigheten ska tillhandahålla sådan utrustning som sägs i 28 och 29 §§ samt särskild skyltutrustning i form av tre magnetskyltar med text viltolycka, varningslykta och handlampa med vitt sken till utsedda kontaktpersoner, eftersöksjägare samt anlitade jakträttshavare. Utlämnandet av utrustningen ska registreras. Kontaktpersoner, eftersöksjägare och anlitade jakträttshavare ska bära klädseln som en enhet. Klädseln och halsband får användas endast under uppdrag som polismyndigheten beslutat om. I särskild skyltutrustning för viltolycka ingår även två varningstält med text viltolycka som tillhandahålls av polismyndigheten vid behov.

text: Allmänna råd

text: Hur särskild skyltutrustning för viltolycka ska användas finns beskrivet i Nationella Viltolycksrådets obligatoriska utbildning för kontaktpersoner, eftersöksjägare och anlitade jakträttshavare.

text: Polismyndigheten ska beställa sådan utrustning som sägs i 28 och 29 §§ av Rikspolisstyrelsen. Särskild skyltutrustning som sägs i 30 § införskaffas av respektive polismyndighet.

text: Polismyndigheten ska upplysa om att utrustning enligt 28, 29 och 30 §§ får användas endast under uppdrag som polismyndigheten beslutat om.

text: Polismyndigheten ska återta utrustningen när uppdraget att ingå i polismyndighetens eftersöksorganisation upphör. Återlämnandet ska registreras.

text: Dokumentation och diarieföring

text: En anmälan om sammanstötning med vilt enligt

text: 40 § jaktförordningen (1987:905)

text: samt beslut om platsbesök eller eftersök av sådant vilt ska dokumenteras i en händelserapport (HR) i systemet STORM eller på formulär Trafikolycka/Motorfordon-Vilt (RPS 226.1). Om polismyndigheten bedömer att ett platsbesök eller eftersök inte ska genomföras ska även en notering om detta göras i händelserapporten eller på formuläret. Ett HR-nummer ska anges i formuläret. Om endast ett HR upprättas ska det innehålla motsvarande uppgifter som i formuläret.

text: Polismyndigheten ansvarar för att händelserapporten eller formuläret Trafikolycka/Motorfordon-Vilt (RPS 226.1) diarieförs i trafikdiariet (T-diariet), med angivande av nationella brottskoder för trafikskadat vilt och viltolycka med spårbunden trafik. Aktuellt HR-nummer ska anges i anteckningsfältet.

text: I polismyndighetens dokumentation av beslut om eftersök ska, i förekommande fall, anges uppgift om särskilda villkor för eftersöksuppdragets genomförande. Av Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: NFS 2002:18

text: ) om jakt och statens vilt framgår vilka skjutvapen som är lämpliga att använda vid eftersök. Dock får enhandsvapen, oavsett kaliber, inte tillåtas vid platsbesök eller eftersök som avses i denna författning. Om annat vapen än skjutvapen har använts för att avliva ett skadat vilt ska detta anges särskilt i viltolycksrapporten i Nationella Viltolycksrådets databas.

text: Allmänna råd

text: Ett beslut om att ett eftersök ska genomföras innefattar en rätt att genomföra spårning och avlivning av viltet vid andra tider och på andra jaktområden än som annars är tillåtet. Med särskilda villkor för eftersöket avses att polismyndigheten kan besluta om att eftersöket får bedrivas med andra metoder och medel än som annars är tillåtet. Eftersöksjägaren bör dock, utan särskilt beslut från polismyndigheten, med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet själv få avgöra om eftersöket behöver ske från motordrivet fordon eller med hjälp av lampor eller om avlivning av viltet ska ske med annat lämpligare vapen än skjutvapen.

text: En kontaktperson, eftersöksjägare och anlitad jakträttshavare ska vid utförandet av sitt uppdrag medföra en preliminär viltolycksrapport, av vilken ska framgå uppgifter om polismyndighetens beslut om platsbesök eller eftersök, samt kunna styrka sin identitet. Viltolycksrapporten kan ersättas med uppgifter i ett SMS från polismyndigheten under förutsättning att telefontäckning finns.

text: Beslut om platsbesök och eftersök samt fördelning av eftersöksuppdrag

text: Fattar polismyndigheten beslut om att ge någon i uppdrag att genomföra platsbesök eller eftersök av vilt enligt

text: 40 § andra stycket jaktförordningen (1987:905)

text: ska en kontaktperson inom vars ansvarsområde sammanstötningen har skett ges i uppdrag att genomföra ett platsbesök och/eller fördela eftersöksuppdraget till lämpligt eftersöksekipage eller anlitad jakträttshavare. Polismyndigheten ska i samband med att kontaktpersonen ges uppgiften ange händelserapportens nummer (HR).

text: En kontaktperson kan överlämna uppdraget till annan kontaktperson om uppdragets tidsåtgång och reseavstånd förkortas.

text: Kontaktpersonen ska alltid redovisa uppdraget samt i förekommande fall fördela ytterligare eftersöksuppdrag.

text: Kontaktpersonen ska ansvara för att kontakt mellan polisen och eftersöksjägaren etableras. Om kontaktpersonen tillika är eftersöksjägare, får denne genomföra eftersök endast efter polismyndighetens beslut, vilket ska dokumenteras.

text: Om viltet är kvar på olycksplatsen ska polismyndigheten ge kontaktpersonen i uppdrag att göra ett platsbesök. I de fall viltet är skadat ska det avlivas. Platsbesök kan även genomföras för att fastställa positionen för viltolyckan, vem som har jakträtten eller för att bedöma vilken djurart som skadats samt om flera djur skadats. Även när kontaktpersonen använder hund för någon av de i första och andra styckena beskrivna åtgärderna är det att betrakta som ett platsbesök. Om viltet vid platsbesöket inte finns kvar ska kontaktpersonen i sitt uppdrag från polismyndigheten fördela eftersöksuppdrag till lämpligt eftersöksekipage eller anlitad jakträttshavare.

text: Allmänna råd

text: Platsbesök

text: För det fall platsbesök inte bedöms som nödvändigt kan det vara tillräckligt att kontaktpersonen redovisar uppgifterna direkt i Nationella Viltolycksrådets databas. Exempel på sådan händelse kan vara när platsen är känd, viltet med säkerhet redan har avlidit och endast underrättelse till markägare ska göras. Vid viltolycka med spårbundet fordon där djuret med säkerhet redan har avlidit är det inte heller nödvändigt med platsbesök. Det är dock angeläget att uppgifter om dessa viltolyckor registreras i Nationella Viltolycksrådets databas. Detta ombesörjs av Trafikverket. Det är inte tillåtet att beträda spårområde utan medföljande behörig personal från Trafikverket eller annan infrastrukturförvaltare.

text: Eftersök

text: Det bör noteras att bestämmelserna i

text: 26 a § jaktlagen (1987:259)

text: och

text: inte innebär att polismyndigheten alltid ska genomföra ett eftersök i de fall det gjorts en anmälan om sammanstötning mellan motorfordon eller spårbundet fordon och vilt. Polismyndigheten får utifrån omständigheterna i det enskilda fallet göra en bedömning av om ett eftersök är nödvändigt och möjligt att genomföra. Anmälarens uppgifter om t.ex. viltart, antal vilt, iakttagbara skador på viltet och omfattningen av fordonsskador bör till viss del kunna ligga till grund för en sådan bedömning. Anmälaren kan emellertid i många fall sakna möjlighet att lämna en fullständig och riktig redogörelse av händelsen och dess följder. Om det inte med ledning av anmälarens uppgifter kan säkerställas att ett eftersök inte är nödvändigt, bör polismyndigheten vidta åtgärder för att få till stånd ett platsbesök eller ett eftersök. Innan polismyndigheten beslutar att ett eftersök inte ska genomföras bör samråd ske med en kontaktperson. Skäl för ett sådant beslut kan vara att det är uppenbart att viltet är dött eller att det på grund av rådande väderlek utgör en betydande säkerhetsrisk för en eftersöksjägare att genomföra ett eftersök.

text: Vill en anlitad jakträttshavare som sägs i 22 §, genomföra ett eftersök som börjar i eget jaktområde, ska kontaktpersonen, om det är lämpligt, ge honom eller henne i uppdrag att genomföra eftersöket. Av uppdraget till jakträttshavaren ska framgå att eftersöket ska genomföras även om eftersöket sker över annans jaktområde och att resultatet av eftersöket ska återrapporteras till kontaktpersonen. Om jakträttshavaren avstår från att genomföra eftersöket eller inte kan anträffas, ingår i kontaktpersonens uppdrag att utse lämpligt eftersöksekipage för att genomföra eftersöket.

text: Allmänna råd

text: I de fall det övervägs att ge en anlitad jakträttshavare som sägs i 22 § i uppdrag att genomföra eftersöket måste iakttas att djurskyddsintresset får anses komma främst och att det förutsätter att eftersöksåtgärder kan sättas in utan onödigt dröjsmål.

text: Då polismyndigheten i sin riskbedömning och efter samråd med kontaktpersonen anser det nödvändigt, kan kontaktpersonen biträda annan eftersöksjägare. Kontaktpersonen får då av säkerhetsskäl inte medföra laddat vapen.

text: Om ett eftersök avser björn, varg, järv eller lo ska polismyndigheten i första hand kontakta länsstyrelsen för att undersöka möjligheten att anlita de hundekipage som länsstyrelsen rekommenderar för att eftersöka och avvisa rovdjur. Anlitad eftersöksjägare ska alltid vara registrerad i Nationella Viltolycksrådets databas för att ersättning för uppdraget ska utbetalas.

text: Om de hundekipage som länsstyrelsen rekommenderar inte kan anlitas för eftersök av björn, varg, järv eller lo ska eftersöket genomföras av en eftersökspatrull. En sådan eftersökspatrull ska bestå av ett eftersöksekipage och ytterligare minst en eftersöksjägare. Av Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: NFS 2002:18

text: ) om jakt och statens vilt framgår kompetenskrav för eftersök av björn, varg, järv eller lo.

text: Vid eftersök av vildsvin ska eftersöket, om det är motiverat, också genomföras av en eftersökspatrull. Patrullen ska då bestå av ett eftersöksekipage och ytterligare en eftersöksjägare.

text: Allmänna råd

text: Beträffande eftersök av vildsvin kan det vara motiverat att använda en eftersökspatrull när eftersöket avser vuxna djur eller djur i flock.

text: Underrättelse till markägare eller jakträttshavare

text: Kontaktpersonen ska om möjligt underrätta berörd markägare eller jakträttshavare om att polismyndigheten har beslutat att ett eftersök kommer att genomföras på dennes mark. En underrättelse behöver inte lämnas om markägaren eller jakträttshavaren tidigare skriftligen meddelat kontaktpersonen om att han eller hon inte vill eller behöver bli underrättad. En underrättelse behöver inte heller lämnas om jakträttshavaren redan fått en förfrågan som sägs i 43 §.

text: Allmänna råd

text: Syftet med underrättelsen är enbart att informera markägaren eller jakträttshavaren om att ett eftersök kommer att genomföras på hans eller hennes mark. Normalt bör inte krävas att fler än ett försök till kontakt med berörd markägare eller jakträttshavare genomförs. Dock är det under allmän jakttid särskilt angeläget att kontakta markägaren eller jakträttshavaren för att upplysa om att ett eftersök kommer att genomföras. Vid bedömningen av hur många kontaktförsök som ska genomföras bör vägas in att djurskyddsintresset får anses komma i första hand.

text: Avlivning inom detaljplanelagt område och eftersök vid väg

text: Innan ett anträffat skadat vilt avlivas med skjutvapen inom ett detaljplanelagt område, ska polismyndigheten underrättas för att bedöma om det är nödvändigt att viltet avlivas omedelbart eller om polis först ska sändas till platsen. Också i de fall eftersök genomförs på eller invid en väg ska polismyndigheten, med hänsyn tagen till trafiksituationen och säkerheten för trafikanter, kontaktpersoner, eftersöksjägare och anlitade jakträttshavare göra en riskbedömning av om polis ska sändas till platsen.

text: Allmänna råd

text: Vid avlivning av vilt inom detaljplanelagt område bör polismyndigheten göra en bedömning av om en person som har särskilt uppdrag av kommunal nämnd som fullgör uppgifter inom miljö- och hälsoskyddsområdet för jakt inom samlad bebyggelse (kommunal jägare) bör anlitas för att avliva viltet. För att förkorta lidandet för ett anträffat skadat vilt är det oftast nödvändigt att viltet avlivas vid anträffandet. Av hänsyn till säkerheten för allmänheten är det dock angeläget att polismyndigheten först gör en bedömning av om polis ska sändas till platsen för att upprätta avspärrningar eller vidta andra säkerhetsåtgärder.

text: Bistånd från jakträttshavare

text: Om en älg eller hjort har skadats av någon annan anledning än påskjutning och till följd av detta dött eller avlivats under fredningstid får djuret, enligt

text: 34 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: jaktförordningen (1987:905)

text: , behållas av jakträttshavaren eller viltvårdsområdesförening, om de har hjälpt till med att vid behov spåra och avliva djuret eller ta hand om det. Enligt 34 § fjärde stycket gäller detsamma som sägs i 34 § andra och tredje styckena även i fråga om älg eller hjort som under fredningstid har avlivats eller fångats enligt

text: eller

text: 40 §§

text: jaktförordningen

text: Allmänna råd

text: Bestämmelsen innebär att en jakträttshavare eller viltvårdsområdesförening, som inte fått i uppdrag av polismyndigheten att genomföra ett eftersök i samband med sammanstötning mellan älg eller hjort och ett motorfordon eller spårbundet fordon, kan bistå polismyndigheten med andra åtgärder, som t.ex. hjälp åt eftersöksekipage med spårning, vägvisning eller att ta hand om viltet. Det är polismyndigheten som bedömer om det finns ett behov av att få hjälp från jakträttshavaren, banhållaren eller viltvårdsområdesföreningen med sådana åtgärder. Vid behov kan bedömningen göras i samråd med en kontaktperson. Polismyndighetens begäran om bistånd av jakträttshavaren eller viltvårdsområdesföreningen bör dokumenteras.

text: Återrapportering efter platsbesök

text: Har platsbesök genomförts, som inte leder till eftersök, ska kontaktpersonen återrapportera vidtagna åtgärder genom en viltolycksrapport i Nationella Viltolycksrådets databas och genom telefonsamtal till polismyndigheten.

text: Kontinuerlig återrapportering vid eftersök

text: Av säkerhetsskäl ska kontaktperson komma överens med eftersöksjägaren eller anlitad jakträttshavare om att inom lämplig tid höra av sig till kontaktpersonen. Om förbindelse inte kan etableras ska kontaktpersonen skyndsamt meddela polismyndigheten.

text: Om kontaktperson tillika efter polismyndighetens beslut är eftersöksjägare, ska denne istället efter överenskommelse återrapportera till polismyndigheten genom telefonsamtal.

text: Avbrytande och återupptagning av eftersök

text: Om eftersöksjägaren, den anlitade jakträttshavaren eller kontaktpersonen gör bedömningen att eftersöket måste avbrytas får det återupptas vid annan tidpunkt eller fullföljas av annat eftersöksekipage. Ett avbrutet eftersök ska återupptas eller fullföljas av annat eftersöksekipage senast nästkommande dygn. Om även ett återupptaget eftersök avbryts, ska polismyndigheten kontaktas innan ett nytt eftersök får genomföras. Vad som sägs i första stycket gäller inte vid eftersök av björn, varg, järv eller lo. Om ett sådant eftersök avbryts ska polismyndigheten underrättas för beslut om eftersöket ska återupptas vid annan tidpunkt eller fullföljas av annan eftersökspatrull. Om ett eftersök avbryts för att återupptas vid annan tidpunkt eller fullföljas av annat eftersöksekipage, ska markägaren eller jakträttshavaren om möjligt underrättas om åtgärden.

text: Allmänna råd

text: I vissa fall kan ett fortsatt eftersök öka eller förlänga djurets lidande och detta särskilt om det råder svåra terräng- eller väderleksförhållanden. Om eftersöket pågått under en längre tid utan resultat eller eftersöksjägaren eller den anlitade jakträttshavaren gör bedömningen att det inte finns någon rimlig möjlighet till framgång med att spåra upp och avliva viltet, kan det därför bli aktuellt att göra en bedömning av om eftersöket ska avslutas definitivt, fullföljas av annat eftersöksekipage eller avbrytas och återupptas vid annan tidpunkt. En avvägning måste också göras mellan intresset av att förkorta djurets lidande och säkerheten för anlitat eftersöksekipage. Vid säkerhetsbedömningen bör läggas stor vikt vid rådande väderlek samt siktoch terrängförhållanden. Ytterligare vägledning om när ett eftersök bör avbrytas av djurskyddsskäl finns i Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: NFS 2002:18

text: ) om jakt och statens vilt. Vid tveksamhet om ett avbrutet eftersök ska återupptas vid annan tidpunkt eller fullföljas av annat eftersöksekipage bör samråd ske med polismyndigheten. Under tid när allmän jakt är tillåten i området är det särskilt angeläget att kontakta markägaren eller jakträttshavaren för att upplysa om att ett eftersök avbrutits och kommer att återupptas vid annan tidpunkt eller fullföljas av annat eftersöksekipage.

text: Avslut

text: Ett eftersök är avslutat när 1. viltet påträffas dött, 2. viltet påträffas skadat och, vid behov, avlivats,

text: 3. viltet påträffas oskadat eller har skador som inte kräver att det avlivas, 4. viltet inte kan anträffas, eller 5. polismyndigheten i annat fall beslutar att eftersöksuppdraget ska avslutas.

text: Återrapportering vid avslutat eftersöksuppdrag

text: När ett eftersöksuppdrag är avslutat ska eftersöksjägaren lämna en muntlig återrapportering eller SMS om täckning finns till kontaktpersonen. Om kontaktperson tillika efter polismyndighetens beslut är eftersöksjägare, ska denne istället återrapportera till polismyndigheten. Kontaktpersonen ska därefter, i förekommande fall tillsammans med eftersöksjägaren, återrapportera resultatet av ett genomfört eftersök till polismyndigheten genom en viltolycksrapport i Nationella Viltolycksrådets databas. Kontaktpersonen ska kontrollera uppgifterna i viltolycksrapporten och avsluta ärendet.

text: Åtgärder med avlivat vilt

text: Kontaktpersonen ska om möjligt underrätta jakträttshavaren för det område där viltet har avlivats eller anträffats avlidet. Även för det fall viltet inte har anträffats ska jakträttshavaren om möjligt underrättas. Kontaktförsök ska dokumenteras. Har björn, varg, järv, lo, utter eller örn avlivats eller påträffats avlidet ska kontaktpersonen underrätta polismyndigheten för beslut om vad som ska ske med viltet. Detsamma gäller om älg eller hjort har avlivats eller påträffats avlidet, om jakträttshavaren inte kan anträffas.

text: Allmänna råd

text: Syftet med en underrättelse enligt första stycket är i första hand att ge jakträttshavaren eller markägaren möjlighet att ta hand om viltet för det fall viltet tillfaller honom eller henne. Normalt bör i sådant fall krävas att flera försök till kontakt med berörd jakträttshavare genomförs. Vid bedömningen av hur många kontaktförsök som ska genomföras och inom vilken tidsperiod detta ska ske, bör hänsyn tas till bl.a. rådande väderleksförhållanden, temperatur och om viltet är urtaget. I fråga om rådjur, mufflonfår eller vildsvin bör underrättelsen till jakträttshavaren begränsas till att kontaktpersonen informerar jakträttshavaren om att viltet avlivats eller påträffats dött och var viltet finns. Jakträttshavaren bör alltid beredas möjlighet att bedöma om viltet är otjänligt eller inte.

text: Bestämmelser om statens vilt finns i

text: 25 § jaktlagen (1987:259)

text: och

text: 38 §§

text: jaktförordningen (1987:905)

text: Av

text: 34 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: jaktförordningen (1987:905)

text: följer att älg och hjort som under fredningstid skadats av någon annan anledning än påskjutning och till följd av detta dött eller avlivats får behållas av jakträtts- 17

text: havaren eller en viltvårdsområdesförening, om de har hjälpt till med att vid behov spåra och avliva djuret eller ta hand om det. Ytterligare bestämmelser om hur det ska förfaras med ett statens vilt finns i Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: NFS 2002:18

text: ) om jakt och statens vilt.

text: Allmänna råd

text: När djuret är fredat

text: Bestämmelserna i

text: 34 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: jaktförordningen (1987:905)

text: innebär att älg och hjort, som under fredningstid påträffats dött eller avlivats vid ett eftersök efter sammanstötning med motorfordon eller spårbundet fordon, får behållas av jakträttshavaren eller en viltvårdsområdesförening. Detta gäller under förutsättning att de vid behov hjälpt ett eftersöksekipage med t.ex. spårning eller vägvisning. Om jakträttshavare eller viltvårdsområdesförening inte har bistått polismyndigheten på det sätt som anges i

text: 34 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: jaktförordningen

text: finns bestämmelser om vem djuret ska tillfalla i Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: NFS 2002:18

text: ) om jakt och statens vilt.

text: När djuret inte är fredat

text: Enligt

text: 10 § jaktlagen (1987:259)

text: ingår i jakträtten rätt att tillgodogöra sig vilt som dödats i något annat sammanhang än vid jakt, om inte annat följer av

text: jaktförordningen

text: . I

text: 33 § jaktförordningen

text: ges bestämmelser om vilt som, under fredningstid, är statens vilt och som därför är undantagna från tillämpningen i

text: 10 § jaktlagen

text: . Bestämmelserna sammantaget medför att ett rådjur, mufflonfår eller vildsvin, som påträffas dött eller avlivas i samband med ett eftersök efter sammanstötning med motorfordon eller spårbundet fordon, tillfaller jakträttshavaren oavsett om det är fredningstid eller inte. Även beträffande bl.a. älg och hjort följer av

text: 10 § jaktlagen

text: att djuret tillfaller jakträttshavaren, om det under tid när det inte är fredat har påträffats dött eller avlivats i samband med ett eftersök efter sammanstötning med motorfordon eller spårbundet fordon.

text: Polismyndighetens beslut om åtgärder med avlivat vilt ska dokumenteras i en händelserapport (HR) i systemet STORM eller på formulär Trafikolycka/Motorfordon-Vilt (RPS 226.1).

text: Har björn, varg, järv eller lo påskjutits eller avlivats ska polismyndigheten snarast underrätta länsstyrelsen om åtgärden.

text: Ersättning

text: Utbetalningsunderlag respektive fakturaunderlag för polismyndighetens beslut om ersättning till anlitad kontaktperson, eftersöksjägare och anlitad jakträttshavare ska, tillsammans med viltolycksrapport hämtas ur Natio-

text: nella Viltolycksrådets databas. Viltolyckor med motorfordon och spårbundna fordon ska särredovisas. Polismyndigheten ska kontrollera underlagets uppgifter mot T-diarieförda uppgifter i HR eller formulär Trafikolycka/Motorfordon-Vilt (RPS 226.1). Bestämmelser om ersättningsnivåer finns i Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: NFS 2002:18

text: ) om jakt och statens vilt. I de fall kontaktpersonen överlämnar uppdraget till annan kontaktperson utgår ersättningen till den kontaktperson som inrapporterar uppdraget i Nationella Viltolycksrådets databas.

text: Allmänna råd

text: För att rätt ersättning ska kunna utbetalas till eftersöksjägare och anlitade jakträttshavare är det viktigt att de tillsammans med kontaktpersonen redovisar en viltolycksrapport i Nationella Viltolycksrådets databas och att kontaktpersonen därefter kontrollerar uppgifterna i viltolycksrapporten och avslutar ärendet.

text: Åtgärder med vilt i andra fall än sammanstötning med motorfordon eller spårbundet fordon

text: Djur som är farliga eller orsakar avsevärd skada

text: Om ett vilt djur orsakar avsevärd skada eller om det kan antas vara farligt för människors säkerhet, får polismyndigheten, enligt

text: 9 § första stycket jaktlagen (1987:259)

text: , låta avliva djuret, om det inte finns någon annan tillfredsställande lösning.

text: Allmänna råd

text: Bestämmelsen är avfattad på så sätt att polismyndigheten i första hand ska försöka vidta andra lämpliga åtgärder, innan beslut får fattas om att djuret ska avlivas. Det torde innebära att polismyndigheten först måste göra en bedömning av om andra åtgärder är lämpliga att vidta, såsom att försöka skrämma bort djuret. Det kan bli aktuellt om t.ex. en björn befinner sig inom ett tättbebyggt område och därigenom utgör en fara för människors säkerhet. Ett annat exempel är om ett vilt djur utgör en fara för trafiksäkerheten genom att det tagit sig förbi ett viltstängsel och riskerar att komma ut i vägbanan. Eftersom det är fråga om myndighetsutövning är utgångspunkten att polismyndigheten ska genomföra åtgärden med egen personal eller med hjälp av en jägare som biträder närvarande polis för att verkställa åtgärden med att skrämma bort eller avliva ett vilt djur. En jägare som hjälpt polismyndigheten med att spåra ett vilt djur, som kan antas vara farligt för människors säkerhet, i syfte att skrämma bort det eller avliva det kan enligt

text: 40 a § andra stycket jaktförordningen (1987:905)

text: erhålla ersättning för sina kostnader ur viltvårdsfonden genom att tillställa polismyndigheten en faktura eller räkning. Ett alternativ till den i andra stycket beskrivna ordningen är att polismyndigheten tecknar avtal med särskilt utpekade fysiska perso-

text: ner, som får i uppdrag att genomföra åtgärder som beslutas med stöd av

text: 9 § första stycket jaktlagen (1987:259)

text: och som i annat fall skulle ha utförts av myndighetens egen personal. Ett sådant avtal måste ges den formen att det klart framgår att det är fråga om en osjälvständig uppdragstagare som personligen står till förfogande för att under arbetsledning av en behörig befattningshavare vid polismyndigheten verkställa specifika åtgärder som myndigheten beslutar om. Det är dock viktigt att notera att ett uppdragsavtal kan få arbetsrättsliga konsekvenser som noggrant måste övervägas och polismyndigheten bör samråda med Rikspolisstyrelsen innan ett sådant avtal träffas.

text: Vilt som lider

text: Av

text: 40 b § jaktförordningen (1987:905)

text: framgår att om frilevande vilt anträffas så skadat eller i sådan belägenhet att det av djurskyddsskäl snarast bör avlivas, får djuret avlivas även om det är fredat eller om avlivningen sker på annans mark. Enligt

text: 36 § jaktförordningen

text: ska den som dödat ett sådant djur som sägs i

text: 33 § första stycket jaktförordningen

text: , snarast möjligt anmäla händelsen till närmaste polismyndighet. Detsamma gäller i fråga om älg eller hjort när djuret är fredat.

text: Allmänna råd

text: Bestämmelsen i

text: 40 b § jaktförordningen (1987:905)

text: torde inkludera situationer då skadan har uppstått vid en sammanstötning mellan motorfordon eller spårbundet fordon och vilt och situationer då skadan har uppstått genom naturliga händelser. Bestämmelsen innebär att envar som anträffar ett sådant skadat frilevande vilt äger rätt att avliva det. Således får t.ex. föraren av ett motorfordon eller spårbundet fordon avliva ett skadat vilt som finns kvar på platsen för sammanstötningen, under förutsättning att viltet är så skadat eller i en sådan belägenhet att det av djurskyddsskäl snarast bör avlivas. Avlivningen måste dock ske på ett från djurskyddssynpunkt godtagbart sätt. Bestämmelsen torde i sig inte medge någon rätt att eftersöka viltet. Om skadan har uppstått av naturliga orsaker, medger bestämmelsen således inte att viltet får eftersökas. Inte heller polismyndigheten får genomföra ett eftersök av viltet i en sådan situation. Får polismyndigheten en anmälan om ett anträffat skadat vilt som inte har samband med en sammanstötning med motorfordon eller spårbundet fordon, bör därför i första hand aktuell markägare eller jakträttshavare kontaktas. Om en eftersöksjägare frivilligt åtar sig att avliva det anträffade djuret, bör observeras att det inte är att betrakta som ett eftersöksuppdrag från polismyndigheten, att ersättning därför inte ska utgå och att någon viltolycksrapport inte ska upprättas i Nationella Viltolycksrådets databas.

text: Statens vilt som omhändertagits, påträffats dött eller dödats

text: Enligt

text: 36 § jaktförordningen (1987:905)

text: ska den som omhändertagit, påträffat ett dött eller vid annat än tillåten jakt dödat ett djur av sådan art som sägs i

text: 33 § första stycket jaktförordningen

text: , snarast möjligt anmäla händelsen till närmaste polismyndighet, oberoende av vem djuret tillfaller. Detsamma gäller i fråga om älg eller hjort när djuret är fredat. När en polismyndighet mottagit en anmälan enligt

text: 36 § jaktförordningen

text: , ska den, enligt

text: 38 § samma förordning

text: , se till att djuret tas omhand.

text: Allmänna råd

text: Bestämmelserna sammantaget innebär att om polismyndigheten får en anmälan om att t.ex. björn, varg, järv, lo, myskoxe, utter eller örn dödats vid en sammanstötning med ett motorfordon eller spårbundet fordon ska polismyndigheten se till att djuret tas omhand. Om djuren är fredade tillfaller de, enligt Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: NFS 2002:18

text: ) om jakt och statens vilt, staten och beträffande varg, björn, järv eller lo bör de överlämnas till Statens veterinärmedicinska anstalt och i fråga om övriga arter enligt

text: 33 § första stycket jaktförordningen

text: till Naturhistoriska riksmuseet. Är djuret inte fredat tillfaller det jakträttshavaren i enlighet med

text: 10 § jaktlagen (1987:259)

text: . Kan eller vill denne inte ta hand om djuret bör det tas omhand på samma sätt som sägs i första stycket. Omfattar en anmälan älg eller hjort under fredningstid tillfaller djuret staten, med de undantag som följer av

text: 34 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: jaktförordningen (1987:905)

text: . Polismyndigheten bör i första hand kontakta jakträttshavaren för att undersöka om denne vill ta hand om djuret. I annat fall kan djuret överlåtas till annan eller destrueras. Bestämmelsen i

text: 36 § jaktförordningen

text: omfattar inte rådjur, vildsvin eller mufflonfår.

text: Lokala föreskrifter

text: Allmänna råd

text: Polismyndigheten bör i lokala föreskrifter meddela de ytterligare bestämmelser som behövs för tillämpningen av denna författning. Särskild vikt bör därvid läggas vid frågor om beslutsbefogenheter, rutiner för diarieföring och underrättelser till kontaktpersoner, eftersöksjägare och markägare eller jakträttshavare. Särskild vikt bör även läggas vid frågor om rutiner för underrättelser till länsansvarig inom polismyndigheten om en anlitad kontaktperson, eftersöksjägare eller anlitad jakträttshavare misstänks eller har dömts för brott eller har fått sitt vapen omhändertaget eller sitt tillstånd att inneha skjutvapen återkallat.

text: Denna författning träder i kraft den 15 december 2012, då Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om polismyndighetens medverkan vid eftersök av vilt som varit inblandat i en sammanstötning med motorfordon (

text: RPSFS 2010:6

text: , FAP 226-1) ska upphöra att gälla.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: BENGT SVENSON Lars Sävberger (Polisavdelningen)

text: Elanders Sverige AB, 2012


fs: rpsfs

publisher: Rikspolisstyrelsen

text: Organiserad illegal invandring enligt denna författning föreligger när en person planlägger eller organiserar verksamhet som är inriktad på att 1. anskaffa falska eller på felaktig grund utfärdade handlingar för att främja utlänningars inresa eller uppehälle i Sverige, eller 2. främja att utlänningar reser till eller in i Sverige utan pass eller de tillstånd som krävs för inresa eller vistelse i Sverige.

type: stycke

type: paragraf

text: Vid misstänkta fall av organiserad illegal invandring ska polisarbetet vara inriktat särskilt på att identifiera och lagföra organisatören.

text: Allmänna råd

text: Att främja utlänningars resa till eller in i Sverige kan, till exempel, bestå av 1. hjälp med transport till eller över gränsen, 2. framställning eller anskaffning av förfalskade handlingar, eller 3. tillhandahållande av handling som är utställd för annan än mottagaren i syfte att handlingen ska missbrukas. Det är särskilt angeläget att samtliga omständigheter utreds som gäller utlänningens resa till Sverige. Det bör så långt som möjligt klarläggas bl.a. färdväg, färdsätt och identitetsuppgifter för utlänningen och dem som före, under eller efter resan lämnat utlänningen hjälp. Vidare bör det utredas vilka handlingar utlänningen använt för resan, deras äkthet, hur utlänningen fått tag i dem, samt vilka handlingar som utlänningen har kvar och var övriga handlingar kan finnas.

text: Samordning m.m.

type: rubrik

text: Varje polismyndighet ska snarast registrera uppgifter om organiserad illegal invandring i nationella spanings- och underrättelseregister.

text: Varje polismyndighet ska snarast möjligt informera Rikspolisstyrelsen (Rikskriminalpolisen) om företeelser som kan antas ha anknytning till organiserad illegal invandring och till personer som kan misstänkas ägna sig åt eller medverka i sådan verksamhet. Informationen ska lämnas i form av kopia av brottsanmälan, promemoria, förhörsutsaga eller annan dylik handling.

text: Förstärkning

text: Allmänna råd

text: En polismyndighet bör, om det behövs för att bekämpa organiserad illegal invandring, begära förstärkning av personal från Rikspolisstyrelsen (Rikskriminalpolisen).

text: Denna författning träder i kraft den 1 december 2012, då Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om Polisens åtgärder mot organiserad illegal invandring (

text: RPSFS 2000:38

text: , FAP 429-1) ska upphöra att gälla.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: BENGT SVENSON Sandra Vukotic (Polisavdelningen)

text: Elanders Sverige AB, 2012

type: foreskrift


title: Föreskrifter och allmänna råd om genomsnittshastighetsmätning

text: 1 kap. Tillämpningsområde

text: Denna författning reglerar hastighetsövervakning på väg med system monterat i polisfordon för mätning av genomsnittshastighet.

type: kapitel

text: 2 kap. Materiel och behörighet

text: För hastighetsövervakning med system för genomsnittshastighetsmätning får endast användas system som omfattas av avtal som har ingåtts av Rikspolisstyrelsen. I systemet finns inbyggt ett säkerhetsavdrag som avser visad distans. Avdraget reducerar också visad genomsnittshastighet.

text: Systemet ska kontrolleras och kalibreras innan det tas i bruk för första gången. Kalibreringssträckan ska vara belägen på en rak vägsträcka och vara 1 000 meter lång. Den ska vara uppmätt med ett stålmåttband som uppfyller kraven enligt svensk standard SS 64 11 12 .Mätningen kan även utföras med annat stålmåttband som uppfyller kraven enligt Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) föreskrifter om mätinstrument (

text: STAFS 2006:4

text: ). Båda punkterna på kalibreringssträckan ska vara tydligt och varaktigt markerade på ett sådant sätt att kontrollen kan utföras med polisfordonet i rörelse.

text: Systemet ska genomgå periodiskt återkommande kontroll och översyn i den utsträckning som Rikspolisstyrelsen har träffat avtal om. Verifiering och kontroll av systemet ska utföras av ett kontrollorgan som omfattas av ett avtal som har ingåtts av Rikspolisstyrelsen.

text: Avtal som avses i 1, 3 och 4 §§ har träffats efter upphandling enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling. Svensk Standard SS och svensk och europeisk standard SS-EN utges av Standardiseringen i Sverige, SIS, och tillhandahålls av SIS Förlag AB. Ändrad genom Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) föreskrifter (

text: STAFS 2011:15

text: ) om ändring i

text: STAFS 2006:4

text: om mätinstrument. 1

text: Översyn, service och reparation av systemet får utföras endast av ett företag som Rikspolisstyrelsen har slutit avtal med.

text: Förändringar av eller ingrepp i systemet får inte göras utan medgivande av Rikspolisstyrelsen.

text: Mätning av genomsnittshastighet får genomföras endast av en polis som med godkänt resultat har genomgått den av Rikspolisstyrelsen beslutade utbildningen i hur systemet ska handhas.

text: Den som har genomgått utbildning som avses i 6 § och som under mer än ett år inte har genomfört hastighetsmätning med systemet ska genomgå repetitionsutbildning. Denna utbildning ska ledas av godkänd instruktör som har genomgått sådan utbildning som avses i 6 § och bestå av en dags utbildning i teori och praktiskt handhavande av systemet.

text: 3 kap. Funktionskontroller och dokumentation

text: Daglig kontroll och veckokontroll av systemet ska utföras enligt Rikspolisstyrelsens instruktioner. Sådan kontroll och kalibreringstal ska antecknas i en särskild dagbok som ska förvaras i fordonet. Anteckningarna ska signeras av den polis som har utfört kontrollerna.

text: Allmänna råd

text: Information till ledning för hur dag- och veckokontroller genomförs finns i Rikspolisstyrelsens instruktioner för respektive system.

text: Efter däckbyte ska ny veckokontroll utföras.

text: 4 kap. Yttre förhållanden

text: Den vägsträcka på vilken hastighetskontrollen utförs (kontrollsträckan) ska vara minst 300 meter lång.

text: Kontrollpunkter är de punkter som markerar kontrollsträckans början och slut. De ska utgöras av väl synliga kännemärken på eller vid vägen, utom i fall som avses i 5 kap. 4 och 5 §§. Kontrollpunkter som har använts vid mätning ska dokumenteras på blankett Protokoll, genomsnittshastighetsmätning/videoinspelning (RPS 331.6).

text: Allmänna råd

text: Kännemärken på eller vid vägen kan vara vägmarkeringar, vägmärken, bropelare eller andra lätt urskiljbara observationspunkter.

text: Avståndet mellan polisfordonet och det kontrollerade fordonet (kontrollavståndet) ska när kontrollen påbörjas och avslutas vara så kort som möjligt utan att trafiksäkerheten äventyras.

text: Under kontrollen ska avståndet anpassas så att det kontrollerade fordonet inte förväxlas med något annat fordon.

text: 5 kap. Metoder vid hastighetsövervakning

text: Kontroll när polisfordonet följer efter det kontrollerade fordonet

text: Tidsenheten ska startas senast när det kontrollerade fordonets främre begränsningslinje passerar den kontrollpunkt där mätningen börjar och ska stoppas tidigast när fordonets bakre begränsningslinje passerar den kontrollpunkt där mätningen avslutas.

text: Allmänna råd

text: Med begreppet främre respektive bakre begränsningslinje avses en tänkt linje som utgår i en rät vinkel från fordonets yttersta främre respektive bakre del.

text: Distansenheten ska startas tidigast när polisfordonets bakre begränsningslinje passerar den kontrollpunkt där mätningen börjar och ska stoppas senast när polisfordonets främre begränsningslinje passerar den kontrollpunkt där mätningen avslutas.

text: Mätningen får utan hinder av vad som sägs i 1 och 2 §§ avslutas på det sätt som sägs i 4 § andra stycket.

text: Kontroll när polisfordonet blir omkört

text: När det fordon som ska kontrolleras har påbörjat omkörning av polisfordonet ska tids- och distansenheterna startas samtidigt i det ögonblick när det omkörande fordonets främre begränsningslinje nått i jämnhöjd med polisfordonets bakre begränsningslinje. När mätningen ska avslutas ska omkörning av det kontrollerade fordonet förberedas. Tids- och distansenheterna ska stoppas samtidigt, när polisfordonet med sin främre begränsningslinje har nått i jämnhöjd med det kontrollerade fordonets bakre begränsningslinje. Mätningen får utan hinder av andra stycket avslutas på det sätt som sägs i 1 och 2 §§.

text: Kontroll när polisfordonet kör om

text: Om mätningen sker i samband med att ett polisfordon kör om ett fordon, ska tids- och distansenheterna startas samtidigt i det ögonblick när polisfordonets bakre begränsningslinje har nått i jämnhöjd med det kontrollerade fordonets främre begränsningslinje. Mätningen ska avslutas när polisfordonet låter sig omköras av det kontrollerade fordonet. Tids- och distansenheterna ska stoppas samtidigt i det ögonblick när det omkörande fordonets bakre begränsningslinje passerar polisfordonets främre begränsningslinje. Mätningen får utan hinder av andra stycket avslutas på det sätt som sägs i 1 och 2 §§.

text: Kontroll från stillastående polisfordon

text: Vid hastighetsövervakning med stillastående polisfordon ska Rikspolisstyrelsens föreskrifter om hastighetsövervakning med stoppur tillämpas (FAP 331-4).

text: 6 kap. Rapportering

text: Den uppmätta hastigheten ska anges i kilometer i timmen och avrundas till närmast lägre heltal.

text: Blanketten Protokoll, genomsnittshastighetsmätning/videoinspelning (RPS 331.6) ska föras vid varje rapporteringstillfälle.

text: Om det finns risk för att det kontrollerade fordonet har förväxlats med ett annat fordon eller om det uppstår någon annan tveksamhet om mätningens tillförlitlighet, får denna inte läggas till grund för ett föreläggande av ordningsbot eller annan rapport.

text: Denna författning träder i kraft den 1 mars 2012, då Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om genomsnittshastighetsmätning (

text: RPSFS 2008:2

text: , FAP 331-7) ska upphöra att gälla.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: BENGT SVENSON Bengt Svensson (Polisavdelningen)

text: 4 Elanders Sverige AB, 2012


title: Föreskrifter och allmänna råd om registrering av efterlysta fordon, registreringsskyltar, personliga skyltar och skyltar för beskickningsfordon

text: 1 kap. Allmänt

text: Rikspolisstyrelsen och samtliga polismyndigheter är registeransvariga för det datoriserade registret över efterlysta fordon, efterlysta registreringsskyltar, personliga fordonsskyltar och skyltar för beskickningsfordon (EFregistret).

text: Med fordon avses i dessa föreskrifter registreringspliktiga fordon samt motorredskap.

text: 2 kap. Registrering av efterlysning

text: Registrering ska ske av uppgifter rörande 1. eftersökta fordon, 2. fordon som ska spärras, 3. fordon som har omhändertagits eller har flyttats och 4. förkomna registreringsskyltar, personliga fordonsskyltar och skyltar för beskickningsfordon.

text: Ett fordon ska registreras som eftersökt om det kan antas ha frånhänts någon genom brott och om brottsanmälan har gjorts.

text: Ett fordon ska registreras som spärrat om en polismyndighet eller Rikspolisstyrelsen (Rikskriminalpolisen) 1. sätter det i samband med brottslig verksamhet, 2. får uppgift om att en person, som är misstänkt för brott, kan antas färdas i fordonet eller 3. får kännedom om att ett identifierat fordon omnämns i larm enligt polisens larmrutiner. Anledningen till spärrningen ska registreras vid efterlysningstillfället.

text: Ett fordon ska registreras som omhändertaget 1. om det har omhändertagits utan att vara registrerat som eftersökt eller 2. om det har beslagtagits för att kunna förverkas med stöd av

text: 7 § lagen (1951:649)

text: om straff för vissa trafikbrott. Registrering enligt första stycket 1 ska dock inte göras om ägaren har underrättats om omhändertagandet.

text: Ett fordon ska registreras som flyttat då beslut om flyttning till särskild uppställningsplats har fattats enligt

text: 2 § andra stycket lagen (1982:129)

text: om flyttning av fordon i vissa fall eller enligt

text: 2 § förordningen (1982:198)

text: om flyttning av fordon i vissa fall.

text: En registreringsskylt, en personlig fordonsskylt eller en skylt för beskickningsfordon som någon har anmält tillgripen eller förkommen ska registreras som eftersökt skylt.

text: Allmänna råd

text: En skylt som har omhändertagits med stöd av

text: 6 kap. 3 § vägtrafikskattelagen (2006:227)

text: bör registreras.

text: Rikspolisstyrelsen (Rikskriminalpolisen) eller den polismyndighet som har diariefört efterlysningsärendet ska snarast införa ärendets diarienummer i EF-registret.

text: 3 kap. Registrering av avlysning

text: Polismyndigheten i det polisdistrikt där ett eftersökt fordon har anträffats ska omedelbart registrera avlysningen och underrätta den polismyndighet som har registrerat efterlysningen. Om fordonet anträffas av personal vid Rikspolisstyrelsen (Rikskriminalpolisen) ska denna myndighet registrera avlysningen. Meddelande om att ett i Sverige eftersökt fordon har anträffats i utlandet ska Rikspolisstyrelsen (Rikskriminalpolisen) vidarebefordra till den polismyndighet som har diariefört efterlysningsärendet. Denna polismyndighet ska registrera avlysningen.

text: När det inte längre finns förutsättningar för spärregistrering ska den polismyndighet som har registrerat efterlysningen också registrera avlysningen.

text: När ett fordon, som har registrerats som omhändertaget, har lämnats ut eller förklarats förverkat, ska den polismyndighet som har registrerat omhändertagandet också registrera avlysningen.

text: När ett flyttat fordon har lämnats ut, ska den polismyndighet som har registrerat flyttningen också registrera avlysningen.

text: Polismyndigheten i det polisdistrikt där en eftersökt skylt har anträffats ska registrera avlysningen. Om skylten anträffas av personal från Rikspolisstyrelsen (Rikskriminalpolisen), åligger det denna myndighet att registrera avlysningen. En omhändertagen skylt ska avlysas då utlämning skett eller skylten har förstörts.

text: Ägaren till ett eftersökt fordon eller en eftersökt skylt ska underrättas av den polismyndighet som har anträffat fordonet eller skylten såvida inte annat har överenskommits med diarieförande polismyndighet. Om det av efterlysningen framgår att fordonet, då det anträffas, ska underkastas viss undersökning, får det inte lämnas ut förrän undersökningen har genomförts.

text: Denna författning träder i kraft den 1 mars 2012, då Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om registrering av efterlysta fordon, registreringsskyltar, personliga skyltar och skyltar för beskickningsfordon (

text: RPSFS 2000:31

text: , FAP 445-1) ska upphöra att gälla.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: Elanders Sverige AB, 2012


title: Allmänna råd om sprängning

text: 1 Författningsbestämmelser m.m.

text: I

text: 3 kap. 6 § ordningslagen (1993:1617)

text: finns bestämmelser om bl.a. sprängning inom område som omfattas av detaljplan. Om vad som avses med detaljplan finns regler i 4–

text: 5 kap.

text: plan- och bygglagen (2010:900)

text: . I

text: 9 kap.

text: plan- och bygglagen

text: finns bestämmelser om vilka åtgärder som kräver bygglov, rivningslov och marklov och i 10–

text: 11 kap.

text: samma lag och i

text: 8 kap.

text: plan- och byggförordningen (2011:338)

text: regleras frågor om tillsyn och kontroll vid byggnadsarbeten. I

text: 16 § lagen (2010:1011)

text: om brandfarliga och explosiva varor finns krav på tillstånd för hantering av explosiva varor, i

text: 18 §§

text: samma lag anges vilken myndighet som prövar frågor om tillstånd och i

text: 12 § förordningen (2010:1075)

text: om brandfarliga och explosiva varor ställs krav på anmälan vid explosionsolycka. I Boverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: BFS 2011:6

text: , BBR 18) finns regler om sprängplan och sprängjournal. Arbetsmiljöverkets föreskrifter om sprängarbete (

text: AFS 2007:1

text: ) samt allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna innehåller föreskrifter och allmänna råd om utbildning och praktik för sprängarbas samt sprängplan. I det följande finns rekommendationer om hur polismyndigheten bör tilllämpa dessa författningar vid handläggning av ärenden angående tillstånd till sprängning.

text: 2 Tillståndsmyndighet

text: Det bör uppmärksammas, att en ansökan enligt

text: 3 kap. 6 § ordningslagen (1993:1617)

text: om tillstånd till sprängning ska prövas av polismyndigheten i det polisdistrikt där sprängningen ska äga rum.

text: 3 Ansökan m.m.

text: En ansökan bör göras på blanketten Ansökan om tillstånd till sprängning och stenspräckning (RPS 523.2). Ansökan kan avse två typer av tillstånd 1. platsbestämt, i vilket platsen för sprängarbetet är exakt angiven, eller

text: 2. generellt, som avser olika platser inom ett polisdistrikt vilka inte kan anges vid tidpunkten för tillståndets utfärdande. Ett generellt tillstånd kan beviljas statlig eller kommunal myndighet a) i samband med nedläggning av ledningar eller liknande (dock endast om statlig eller kommunal myndighet är byggherre), b) för sprängning av enstaka stenblock vid jordschakt, c) för sprättskjutning under högst två arbetsdagar (salvstorlek begränsas till 3 borrhål med högst 0,8 m borrhålsdjup), och d) vid mindre servicearbeten där sprängarbetet på en plats inte får över- 2 3 stiga två arbetsdagar och omfatta mer än 50 m och 50 m fast berg (salvstorleken begränsas till 12 borrhål med högst 1,5 m borrhålsdjup). Generella tillstånd kan med återhållsamhet även beviljas enskilda sprängentreprenörer under förutsättning att sprängarbas och sprängarbetsledare är kända som skickliga yrkesmän med längre tids väl vitsordad erfarenhet av sprängarbeten. Tillståndskravet i

text: 3 kap. 6 § ordningslagen (1993:1617)

text: bör uppfattas så, att det gäller oberoende av om sprängningen ska äga rum inomhus, utomhus eller under jord och oavsett om marken är privat, kommunal eller statlig. Tillståndstiden enligt

text: 3 kap. 16 § ordningslagen

text: bör avse den faktiska tid som beräknas åtgå för sprängarbetet i fråga, dock högst två år. Om de villkor som kan behövas för sprängarbetet kan bestämmas enbart för en kortare tid, bör tillståndet avse den tiden. Om sprängningen ska bedrivas av en juridisk person bör dennes organisationsnummer anges i ansökan. Tillståndet bör då avse den juridiska personen. Till ansökan bör fogas en sprängplan, se 3 § Arbetsmiljöverkets föreskrifter om sprängarbete (

text: AFS 2007:1

text: ) samt allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna och Boverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: BFS 2011:6

text: , BBR 18), varvid formuläret Sprängplan (RPS 523.4) bör användas. Är det fråga om sprängningar där risken för skador är ringa, t.ex. stenar på åker o.d., eller avser ansökan ett generellt tillstånd behöver en sådan plan normalt inte bifogas.

text: 4 Handläggningsrutiner

text: Är sökanden en enskild person bör uppgifter för lämplighetsprövningen rörande denne och sprängarbetsledare eller ersättare för sprängarbetsledare, sprängarbas eller ersättare för sprängarbas hämtas ur belastningsregistret (BR) och misstankeregistret (MR) samt för uppgifter om omhändertagande enligt lagen (

text: ) om omhändertagande av berusade personer m.m. (LOB) ur körkortsregistret. Vad gäller krav på utbildning och erfarenhet avseende sprängarbetsledare, sprängarbas m.fl. finns information på ansökningsformuläret och i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om sprängarbete (

text: AFS 2007:1

text: ) samt allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna. Beträffande sprängarbete som ställer särskilda krav på säkerheten, t.ex. vid sprängning nära ett bostadshus eller en bensinstation, bör samråd ske 2 med berörd myndighet eller annan som kan beröras av arbetet, exempelvis

text: byggnadsnämnd, räddningsnämnd, gatukontor, järnvägsförvaltare, väghållare och fastighetsägare. Det bör uppmärksammas, att tillstånd till förvärv, innehav och förvaring av explosiva varor är en förutsättning för att en ansökan om tillstånd till sprängning ska kunna bifallas.

text: 5 Tillstånd

text: Tillstånd bör ges på formuläret Tillståndsbevis för sprängning stenspräckning (RPS 523.1). Som ett särskilt villkor för generella tillstånd bör uppställas, att anmälan görs till polismyndigheten i god tid innan sprängarbete påbörjas vid varje sprängobjekt. En sådan anmälan bör antecknas hos polismyndigheten. Formulären Sprängning pågår (RPS 523.3) och Sprängjournal (RPS 523.5) bör tillhandahållas tillståndshavaren i samband med expedieringen av tillståndet.

text: 6 Tillståndsregister

text: Polismyndigheten bör föra ett register över beviljade tillstånd. Register bör också föras över sprängarbetsledares, sprängarbasars och deras ersättares teoretiska utbildning och praktik. Används automatisk behandling av personuppgifter i register som avses i första stycket bör särskilt uppmärksammas bestämmelserna i

text: personuppgiftslagen (1998:204)

text: 7 Övrigt

text: Har en olycka inträffat till följd av sprängarbete, bör det prövas om sprängtillståndet ska återkallas i avvaktan på utredningen av sprängolyckan.

text: Dessa allmänna råd träder i kraft den 1 mars 2012, då Rikspolisstyrelsens allmänna råd om sprängning (

text: RPSFS 2001:10

text: , FAP 523-1) ska upphöra att gälla.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: BENGT SVENSON Thomas Eriksson (Rättsavdelningen)

text: Elanders Sverige AB, 2012


text: Bestämmelser om rapporteringsskyldighet och rapporteftergift finns i

text: 9 § polislagen (1984:387)

text: Kretsen av personer som kan få rapporteftergift

text: Rapporteftergift får lämnas till envar. Av förordningen (

text: ) om handläggning av ärenden om brott av anställda inom polisen m.m. följer dock att rapporteftergift inte får lämnas till anställda inom Polisen.

text: Allmänna råd

text: Rapporteftergift bör inte heller lämnas till personer som utan att vara anställda inom Polisen är förordnade till arrestantvakt, passkontrollant, flygplatskontrollant eller ordningsvakt. Detsamma bör gälla uppdragstagare, exempelvis konsulter, som är knutna till Polisen på ett sådant sätt att beslutande polis objektivitet skulle kunna ifrågasättas om rapporteftergift lämnas till dessa.

text: Förutsättningar för beslut om rapporteftergift

text: Av

text: 9 § andra stycket polislagen (1984:387)

text: framgår att rapporteftergift får lämnas endast om 1. brottet med hänsyn till omständigheterna i det särskilda fallet är obetydligt och 2. det är uppenbart att brottet inte skulle föranleda annan påföljd än böter.

text: Allmänna råd Obetydligt brott

text: Vid en bedömning av om ett brott är obetydligt bör hänsyn tas till samtliga föreliggande omständigheter. Ett brott bör bedömas som

text: 359548 RPSFS 7 2012.fm Page 2 Monday, January 30, 2012 8:49 AM

text: obetydligt bl.a. om det framstår som bagatellartat och föga straffvärt. Det bör också beaktas vilka resurser som bedöms åtgå för att lagföra den misstänkte. Om lagföring är påkallad från allmän synpunkt, bör brottet inte anses obetydligt. Brott som har inneburit påtaglig fara för någons liv eller hälsa eller för värdefull egendom bör inte anses som obetydligt. Exempel på brott för vilka rapporteftergift bör kunna lämnas är mycket lindriga former av bedrägligt beteende, egenmäktigt förfarande, snatteri samt obetydliga överträdelser av vissa specialstraffrättsliga bestämmelser.

text: Brott som bedöms uppenbart föranleda böter

text: Rekvisitet att det, i händelse av lagföring, ska vara uppenbart att brottet inte kommer att föranleda annan påföljd än böter bör tillämpas så att det för den beslutande polisen ska stå klart att endast böter kan komma i fråga.

text: Inget krav på fullständig utredning om brottet

text: Av

text: 9 § polislagen (1984:387)

text: följer att rapporteftergift kan lämnas endast i sådana fall där en rapporteringsskyldighet annars skulle ha förelegat. Rapporteftergift bör kunna lämnas även om det inte har klarlagts att ett brott har begåtts eller vem som har begått det. I dessa fall krävs det dock att det redan av de kända omständigheterna framgår att förutsättningarna i övrigt för rapporteftergift är uppfyllda.

text: I vissa fall bör rapporteftergift inte lämnas

text: Utrymmet för rapporteftergift är mindre än för åtalsunderlåtelse enligt

text: 20 kap. 7 § rättegångsbalken

text: . Enbart den omständigheten att en polis anser sig kunna utgå ifrån att åtal inte kommer att väckas eller att förundersökning inte kommer att inledas är inte skäl för beslut om rapporteftergift. En förundersökning kan endast avslutas med stöd av en bestämmelse i

text: rättegångsbalken

text: . Har en förundersökning om brott inletts kan ett beslut om rapporteftergift inte fattas. Om den misstänkte har använt hjälpmedel, samarbetat med andra personer eller om tillvägagångssättet på annat sätt varit förslaget bör rapporteftergift inte lämnas. Detsamma gäller om det inte är fråga om en engångsföreteelse eller ett tillfällighetsbrott. Kontroll i Polisens register bör därför som huvudregel ske innan rapporteftergift beslutas. Har gärningsmannen tidigare gjort sig skyldig till liknande eller allvarlig brottslighet bör rapporteftergift inte lämnas. Hänsyn bör inte tas till brott som ligger långt tillbaka i tiden. Om brottet har orsakat ekonomisk skada eller personskada, bör rapporteftergift lämnas endast om skadan är ringa och oenighet inte finns i ersättningsfrågan.

text: 359548 RPSFS 7 2012.fm Page 3 Monday, January 30, 2012 8:49 AM

text: Beslut om rapporteftergift

text: Rapporteftergift i nära anslutning till brottet får beslutas av den som enligt

text: 1 kap. 4 § polisförordningen (1998:1558)

text: är polis (omedelbar rapporteftergift). Rapporteftergift efter viss utredning i frågan får beslutas av en polis med befogenhet att fullgöra arbetsuppgifter som ankommer på förundersökningsledare (rapporteftergift i efterhand).

text: Underrättelse och dokumentation

text: En polis som har beslutat om rapporteftergift ska dokumentera detta. När en viss person misstänks för att ha begått brottet ska han eller hon på lämpligt sätt underrättas om vad beslutet om rapporteftergift innebär. Ett beslut om omedelbar rapporteftergift behöver dock endast dokumenteras när en målsägande finns. Undantag från skyldigheten att dokumentera och underrätta får göras när intresset av detta inte står i rimlig proportion till den insats som krävs för att genomföra åtgärderna eller det annars finns särskilda skäl.

text: Allmänna råd

text: Av dokumentationen bör om möjligt framgå 1. den misstänktes identitet, 2. det brott som beslutet avser, 3. skälen för beslutet, 4. på vilket sätt underrättelsen skett, 5. om den misstänkte motsätter sig beslutet eller inte, samt 6. namnet på beslutande polis. Underrättelse till den som inte fyllt arton år bör om möjligt ske i närvaro av vårdnadshavare eller annan som svarar för den unges vård. En misstänkt person som fått rapporteftergift bör informeras om gällande bestämmelser på området. I de fall skriftlig underrättelse lämnas bör detta ske på Rikspolisstyrelsens formulär Underrättelse om meddelad rapporteftergift (RPS 403.16). Ett exempel på en situation när intresset av dokumentation och underrättelse inte står i rimlig proportion till den insats som krävs för att genomföra åtgärderna är när en polispatrull i tät rusningstrafik möter en bil vars förare inte har bilbältet på sig. Särskilda skäl för att inte dokumentera eller underrätta kan föreligga när andra brådskande arbetsuppgifter måste prioriteras.

text: Anmälan om missnöje

text: Om den som fått rapporteftergift anmäler missnöje över detta ska beslutet återkallas och ärendet hanteras i vanlig ordning.

text: 359548 RPSFS 7 2012.fm Page 4 Monday, January 30, 2012 8:49 AM

text: Anmäler en målsägande missnöje över ett beslut om rapporteftergift ska frågan hänskjutas till polismyndigheten. Är målsäganden missnöjd med polismyndighetens beslut ska frågan överlämnas till åklagarmyndigheten.

text: Allmänna råd

text: Ett beslut om rapporteftergift vinner inte laga kraft och har inte någon rättskraft. Det innebär att såväl polismyndigheten som åklagare kan inleda en förundersökning eller företa en förenklad utredning enligt

text: rättegångsbalkens

text: bestämmelser, utan hänsyn till att beslut om rapporteftergift tidigare meddelats rörande brottet.

text: Denna författning träder i kraft den 1 mars 2012, då Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om rapporteftergift (

text: RPSFS 2000:36

text: , FAP 101-2) ska upphöra att gälla.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: BENGT SVENSON Bo Hägglund (Polisavdelningen)

text: 4 Elanders Sverige AB, 2012


text: Rikspolisstyrelsens författningssamling

text: ISSN 0347-545X Utgivare: chefsjuristen Eva-Lotta Hedin

text: Upphävande av vissa av Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd;

text: FAP 000-0

text: beslutade den 28 juni 2013. Utkom från trycket den 10 juli 2013

text: Följande föreskrifter upphör att gälla den 31 juli 2013:

text: Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd angående signalskyddstjänsten i den lokala polisorganisationen (

text: RPSFS 1991:6

text: , FAP 148-1).

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar EVA-LOTTA HEDIN Irene Nord (Verksledningskansliet)

text: Elanders Sverige AB, 2013


title: Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om Polisflyget

text: Rikskriminalpolisen ansvarar för de uppgifter som ankommer på Rikspolisstyrelsen vad gäller Polisflyget.

text: Flygverksamhetens uppgifter

text: Polisflygets uppgift är att genomföra flygoperativa uppdrag på uppdrag av Rikskriminalpolisen, polismyndigheterna eller i övrigt enligt beslut av Rikspolisstyrelsen.

text: Begäran om och biträde av flygverksamheten

text: En polismyndighets begäran om biträde ska framställas till Rikskriminalpolisens Rikskommunikationscentral, vid akut behov till vakthavande befäl via telefon.

text: När en polismyndighet begär biträde enligt 3 § ska formulär Biträdesbegäran/förstärkning (RPS 490.11) användas och ifyllas så att det av begäran tydligt framgår: – enhet och kontaktperson vid polismyndigheten, – flygresursens arbetsuppgift och dess avgränsning, – ledningsförhållanden vid insatsen, – geografiskt område, – vid ingripande mot farlig person/i farlig situation ska även aktuell hotbildsbedömning ingå.

text: En polismyndighet som begär biträde ska samråda med Rikskriminalpolisen och aktuell befälhavare vid helikoptern om uppgiften.

text: Om helikoptern behövs för annan mer angelägen uppgift eller om uppgiften inte längre är förenlig med flygverksamhetens uppdrag, ska den pågående flyguppgiften avbrytas. Arbetsuppgifternas prioriteringsordning beslutas av Rikskriminalpolisen.

text: Beslutanderätten gällande arbetsuppgifternas prioriteringsordning inom den polismyndighet där Polisflyget för tillfället biträder får överlåtas till den aktuella polismyndigheten. Vakthavande befäl vid Rikskommunikationscentralen ska omedelbart underrättas av polismyndigheten vid en sådan lokal omprioritering.

text: Helikopterns befälhavare avgör alltid om det finns hinder för att genomföra arbetsuppgiften.

text: Vid uppdrag i polismyndighet som inte själva begärt biträde ska Rikskriminalpolisen underrätta den aktuella polismyndigheten om närvaron av helikoptern.

text: Kostnader

text: Polisflygets biträde till polismyndigheterna bekostas av Rikskriminalpolisen. Vid biträde till annan myndighet än polismyndighet gäller

text: avgiftsförordningen (1992:191)

text: Dokumentation

text: Rikskriminalpolisen ska dokumentera samtliga begärda respektive genomförda uppdrag samt skälen för bifall respektive avslag. Rikskriminalpolisen ska besluta om särskilda direktiv för att uppföljning av verksamheten ska kunna ske.

text: Lokala föreskrifter

text: Allmänna råd

text: Polismyndigheten bör i lokala föreskrifter reglera vem som får fatta ett sådant beslut om arbetsuppgifternas prioriteringsordning inom den egna polismyndigheten som sägs i 6 § andra stycket. I första hand bör det vakthavande befälet utses att vara behörig beslutsfattare.

text: Övrigt

text: Rikspolisstyrelsen får, om särskilda skäl föreligger, medge undantag från dessa föreskrifter.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 mars 2013, då Rikspolisstyrelsens föreskrifter för den polisiära flygverksamheten (RPS FS 1987:13, FAP 121- 1) upphör att gälla.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: BENGT SVENSON Martin Lundin (Polisavdelningen)

text: Elanders Sverige AB, 2013


title: Föreskrifter om upphävande av vissa av Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd

text: 11. Rikspolisstyrelsens allmänna råd om upptagande av skriftprov för jämförande undersökningar av handstilar och av maskinellt framställd skrift (

text: RPSFS 2000:50

text: , FAP 470-1). 12. Rikspolisstyrelsens allmänna råd om fotolaboratorieverksamhet inom Polisen (

text: RPSFS 2003:9

text: , FAP 472-1). 13. Rikspolisstyrelsens föreskrifter beträffande vissa harpunvapen (

text: RPSFS 1986:23

text: , FAP 551-2). 14. Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om personutredning (

text: RPSFS 1986:41

text: , FAP 581-1). 15. Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om vissa ekonomiadministrativa rutiner avseende Polisens lokalförsörjning (

text: RPSFS 2009:7

text: , FAP 910-1). 16. Rikspolisstyrelsens föreskrifter om upphandling och inköp inom Polisen (

text: RPSFS 2006:2

text: , FAP 939-1). 17. Rikspolisstyrelsens allmänna råd om tillstånd för polismän att medföra tjänstevapen ombord i luftfartyg och om förvaring av tjänstevapen under flygning (FAP 943-2).

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: BENGT SVENSON Ingemar Hummer (Rättsavdelningen)

text: Elanders Sverige AB, 2014


title: Föreskrifter om upphävande av Rikspolisstyrelsens föreskrifter (RPSFS 2008:9, FAP 447-1) om det FAP 000-0 nationella kriminalunderrättelseregistret (KUR), särskilda undersökningar och Europols informationssystem (EIS)

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: EVA-LOTTA HEDIN Ingemar Hummer (Rättsavdelningen)

text: Elanders Sverige AB, 2014


title: Föreskrifter om upphävande av Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (RPSFS 2003:4, FAP 000-0 FAP 448-1) om det allmänna spaningsregistret (ASP)

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: EVA-LOTTA HEDIN Pontus Oscarsson (Polisavdelningen)

text: Elanders Sverige AB, 2014


title: Föreskrifter och allmänna råd om märkning av skyddshjälmar m.m.

text: Denna författning innehåller bestämmelser om identifikationsmärkning av polisiär vit skyddshjälm med visir, vilken syftar till att underlätta identifiering av enskilda poliser. Författningen innehåller även bestämmelser om taktisk märkning av hjälmar samt av uniformer, vilka syftar till att poliserna enkelt ska kunna identifiera varandra utifrån funktions-, avdelnings- och grupptillhörighet.

text: Bestämmelser om arbetsmiljöns beskaffenhet och om arbetsgivarens allmänna skyldigheter när det gäller att bl.a. förebygga att arbetstagare utsätts för ohälsa eller olycksfall i arbetet finns i 2 respektive

text: 3 kap.

text: arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: och i Arbetsmiljöverkets föreskrifter i ämnet.

text: Bestämmelser om sekretess i en myndighets personaladministrativa verksamhet finns i bl.a.

text: 39 kap. 3 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)

text: Märkning

text: Endast identifikationsmärkning, taktisk märkning och polisvapnet får anbringas på skyddshjälmen.

text: Identifikationsmärkning

text: Skyddshjälm ska vara identifikationsmärkt med polismyndighetens länsbeteckning och en fyrställig sifferkombination Rikspolisstyrelsens skyddshjälmar ska förses med enbart en fyrställig sifferkombination. Märkningen ska anbringas på hjälmens fram- och baksida och skrivas i svart färg på en rad i typsnitt Helvetica och ha en höjd av 3,0 cm. Märkningen på hjälmens baksida ska placeras så att taktisk märkning får plats därunder.

text: Identifikationsmärkningen får ändras endast om det inför eller under en polisiär insats framkommer omständigheter som innebär att det finns skäl att anta att märkningen kan medföra påtaglig risk för att enskilda poliser utsätts för t.ex. hot eller våld. Märkningen på hjälmens framsida får då täckas över eller tas bort. Beslut om en sådan ändring får meddelas av polismyndigheten eller vid fara i dröjsmål av polisinsatschef. Om ett beslut har fattats av en polisinsatschef, ska underrättelse om detta snarast lämnas till polismyndigheten. Beslutet ska dokumenteras. Av dokumentationen ska det framgå vem som har fattat beslutet, tidpunkten för beslutet, samt grunden för och omfattningen av detta.

text: Taktisk märkning

text: Taktisk märkning ska användas vid tillämpning av den nationella metoden för genomförande av större polisinsatser – särskild polistaktik (SPT).

text: Den taktiska märkningen följer Rikspolisstyrelsen sambandsplan för särskilda händelser. Funktionen skrivs med begynnelsebokstaven för funktionens namn. Avdelning och grupp skrivs med siffror.

text: Hjälmmärkning

text: Den taktiska märkningen på skyddshjälmen ska anbringas på hjälmens baksida under identifikationsmärkningen enligt följande. – Polisinsatschef (PIC) – märkning, rutmönster i grått och blått, placeras så högt upp som möjligt på hjälmens nackskydd. – Avdelningschef (AC) – märkning, tre streck i svart på orange botten, placeras så högt upp som möjligt på hjälmens nackskydd. AC ska dessutom ha taktisk märkning utvisande avdelningstillhörighet placerad baktill på hjälmen, precis ovanför nackskyddet. – Ställföreträdande avdelningschef (Stf AC) – märkning, två streck i svart på orange botten, placeras så högt upp som möjligt på hjälmens nackskydd. Stf AC ska dessutom ha taktisk märkning utvisande avdelningstillhörighet placerad baktill på hjälmen, precis ovanför nackskyddet. – Gruppchef (GrpC) – märkning, ett streck i svart på gul botten, placeras så högt upp som möjligt på hjälmens nackskydd. GrpC ska dessutom ha taktisk märkning utvisande avdelnings- och grupptillhörighet placerad baktill på hjälmen, precis ovanför nackskyddet. – Gruppmedlem – märkning utvisande avdelnings- och grupptillhörighet placeras baktill på hjälmen, precis ovanför nackskyddet.

text: Uniformsmärkning

text: Den taktiska märkningen på uniformen ska anbringas enligt följande. – PIC – orange armbindel med Polisvapnet och rutmönster i grått och blått. Armbindel bärs på såväl höger som vänster överarm.

text: – AC – orange armbindel med Polisvapnet och tre svarta streck. Armbindel bärs på såväl höger som vänster överarm. AC ska ha taktisk märkning utvisande avdelningstillhörighet placerad på ryggen och på höger bröst. – Stf AC – orange armbindel med Polisvapnet och två svarta streck. Armbindel bärs på såväl höger som vänster överarm. Stf AC ska ha taktisk märkning utvisande avdelningstillhörighet placerad på ryggen och på höger bröst. – GrpC – gul armbindel med Polisvapnet och ett svart streck. Armbindel bärs på såväl höger som vänster överarm. GrpC ska ha taktisk märkning utvisande avdelnings- och grupptillhörighet placerad på ryggen och på höger bröst. – Gruppmedlem – märkning utvisande avdelnings- och grupptillhörighet placerad på ryggen och på höger bröst.

text: Registrering m.m.

text: Polismyndigheten ska föra en särskild förteckning över identifikationsnumren på de skyddshjälmar som finns hos myndigheten. Av förteckningen ska det framgå vilken polis som har tilldelats identifikationsnumret. Förteckningen ska förvaras säkert. Polismyndigheten ska utse viss befattningshavare att ha vårdansvaret för förteckningen.

text: Av

text: 6 kap. 3 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)

text: framgår att, om en viss befattningshavare vid myndighet har utsetts att svara för vården av en handling, ankommer det på denne att i första hand pröva om handlingen ska lämnas ut. I vissa fall ska han eller hon hänskjuta frågan till myndigheten.

text: Allmänna råd

text: Det är av största vikt att sekretessintresset beaktas vid hanteringen av uppgifter i förteckningen.

text: Lokala föreskrifter

text: Allmänna råd

text: Polismyndigheten bör utfärda de ytterligare föreskrifter som behövs, dels för att säkerställa att systemet med identifiering fyller det avsedda ändamålet och för att motverka att enskilda poliser utsätts för våld eller hot om våld eller andra former av repressalier, dels för tillämpningen av bestämmelserna i 7 §.

text: Övrigt

text: Denna författning träder i kraft den 1 augusti 2014, då Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: RPSFS 2012:09

text: , FAP 936-3) om märkning av polishjälmar m.m. ska upphöra att gälla.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: BENGT SVENSON Erik Lorinder (Polisavdelningen)

text: Elanders Sverige AB, 2014


title: Föreskrifter om upphävande av Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (RPSFS 2000:77, FAP 000-0 FAP 446-3) om beslags- och analysregistret (BAR)

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: EVA-LOTTA HEDIN Pontus Oscarsson (Polisavdelningen)

text: Elanders Sverige AB, 2014