title: Transporter av frihetsberövade (KVFS 2020:2, FARK Transport)

text: Dessa föreskrifter innehåller kompletterande bestämmelser till

text: fängelselagen (2010:610)

text: fängelseförordningen (2010:2010)

text: häkteslagen (2010:611)

text: och

text: häktesförordningen (2010:2011)

text: om transporter av frihetsberövade personer. Begrepp och uttryck som används i föreskrifterna har samma innebörd och tillämpningsområde som i dessa författningar, om inte annat anges. Föreskrifterna innehåller även bestämmelser som syftar till att samordning, effektivitet, enhetlighet och följdriktighet uppnås inom Kriminalvårdens transportverksamhet.

text: Tillämpningsområde

text: Föreskrifterna ska tillämpas vid planering och genomförande av Kriminalvårdens transporter av frihetsberövade personer som är intagna i anstalt, häkte eller annan förvaringslokal i vilken Kriminalvården bedriver verksamhet. Föreskrifterna ska även tillämpas vid planering och genomförande av sådana transporter av frihetsberövade personer som Kriminalvården utför efter begäran om handräckning eller överlämnande från en annan myndighet, samt transporter av andra frihetsberövade personer som Kriminalvården enligt lag är skyldig att utföra. Föreskrifterna ska tillämpas vid planering och genomförande av både inrikes- och utrikestransporter.

text: Definitioner

text: I denna författning avses med – transport: samtliga förflyttningar som Kriminalvården utför av en frihetsberövad person utanför den lokal som personen annars förvaras i, samt bevakningsuppgifter i samband med förflyttningen, exempelvis under en domstolsförhandling, ett läkarbesök eller en permission, – transportpersonal: personal som för Kriminalvårdens räkning deltar i genomförandet av en transport, – kriminalvårdstransport: transport av en frihetsberövad person som är intagen i anstalt, häkte eller annan förvaringslokal i vilken Kriminalvården bedriver verksamhet, dock inte en frihetsberövad person som endast med

text: hänsyn till transportförhållandena förvaras i sådan lokal i samband med en handräckningstransport, – handräckningstransport: transport av en frihetsberövad person som inte är intagen i anstalt, häkte eller annan förvaringslokal i vilken Kriminalvården bedriver verksamhet, och som Kriminalvården enligt lag är skyldig att utföra åt en annan myndighet efter begäran om handräckning, eller överlämnande från Polismyndigheten eller Säkerhetspolisen enligt

text: 29 a § polislagen (1984:387)

text: , – klient: frihetsberövad person som en transport avser, – begärande myndighet: myndighet som enligt lag har rätt att begära att Kriminalvården utför en viss handräckningstransport eller Polismyndigheten eller Säkerhetspolisen, om en transport överlämnas enligt

text: 29 a § polislagen (1984:387)

text: , – avlämnande myndighet: myndighet i vars lokaler en klient förvaras inför en handräckningstransport, – avsändande verksamhetsställe: anstalt, häkte eller annan förvaringslokal i vilken Kriminalvården bedriver verksamhet och som en intagen förvaras i inför en kriminalvårdstransport, eller det verksamhetsställe som har ansvaret för en intagen som tillfälligt förvaras i en annan lokal, – förvar: tillfällig inlåsning av en frihetsberövad person i exempelvis polisarrest eller häkte i samband med uppehåll i en handräckningstransport, och – samtransport: transport av fler än en klient i samma transportfordon, dock inte flygplan, passagerarfartyg eller allmänna transportmedel.

text: KVFS 2024:7

text: Gemensamma bestämmelser

text: En transport ska planeras och genomföras på ett säkert och effektivt sätt. De negativa konsekvenser som en transport kan medföra för en klient ska i möjligaste mån begränsas. Planering och genomförande av en transport ska ske med respekt för klientens personliga integritet och klientens särskilda behov ska beaktas. En transport ska utföras på ett sådant sätt att den inte väcker onödig uppmärksamhet. Om det på grund av någon särskild omständighet kan antas medföra obehag eller liknande för en klient ska en transport inte utföras genom samtransport. Vid planering och genomförande av en transport som avser ett barn ska i första hand beaktas vad som bedöms vara barnets bästa. Överväganden avseende barnets bästa ska dokumenteras.

text: KVFS 2026:7

text: Allmänna råd

text: Transportpersonal bör bära tjänstedräkt vid genomförandet av en inrikestransport. Vid inrikestransport med motorfordon bör fordon med Kriminalvårdens kännetecken användas. Om det finns särskilda skäl får en inrikestransport genomföras med civil klädsel eller omärkta fordon, eller båda i kombination. Vid denna bedömning bör särskilt beaktas möjligheterna att genomföra transporten på ett säkert sätt. En transport som sker till en offentlig miljö, exempelvis sjukhus, tandläkarmottagning eller annan osäker miljö kan anses som ett särskilt skäl.

text: En inrikestransport som avser ett barn får genomföras med civil klädsel eller omärkta fordon, eller båda i kombination, om det anses vara för barnets bästa. I transportpersonalen bör det, om det är möjligt, ingå minst en person av samma kön som klienten. Som utgångspunkt bör särskilt integritetskänsliga moment, exempelvis kroppsvisitation eller närvaro i behandlingsrum vid besök inom hälso- och sjukvården, hanteras av transportpersonal av samma kön som klienten.

text: KVFS 2024:13

text: En kontroll- eller tvångsåtgärd i form av kroppsvisitation eller beläggande av fängsel i samband med en transport får endast användas om den står i rimlig proportion till syftet med åtgärden. Om en mindre ingripande åtgärd är tillräcklig ska den användas.

text: Allmänna råd

text: Vid beslut om kontroll- och tvångsåtgärder bör särskilt beaktas klientens situation och hälsotillstånd samt de säkerhetsmässiga förhållandena vid transporten. En säkerhetsbedömning bör alltid göras utifrån individuella, aktuella och relevanta faktorer.

text: Det som anges i

text: 23 § första stycket

text: och

text: 24 §

text: fängelseförordningen (2010:2010)

text: samt

text: 13 § första stycket

text: och

text: 14 §

text: häktesförordningen (2010:2011)

text: om kroppsvisitation samt krav på dokumentation vid beläggande av fängsel ska tillämpas om sådana kontroll- och tvångsåtgärder används i samband med en transport.

text: När det för en viss transport är påkallat på grund av risken för fritagning eller av någon annan särskild anledning ska Kriminalvården samråda med Polismyndigheten om behovet och möjligheterna att begära hjälp med genomförande av transporten från den myndigheten.

text: Allmänna råd till

text: 15 kap. 4 a § fängelselagen (2010:610)

text: och

text: 8 kap. 2 a § häkteslagen (2010:611)

text: Med ”annan särskild anledning” avses i bestämmelserna exempelvis risken för tagande av gisslan, hot mot den person som transporten avser eller annan jämförbar situation. Kriminalvården bör, om inte behov av det saknas, till Polismyndigheten lämna de uppgifter som är nödvändiga för planeringen och genomförandet av transporten. Om transporten överlämnas helt till Polismyndigheten övertar den myndigheten ansvaret för transporten.

text: Kriminalvårdstransporter

text: Inför en transport av en intagen ska det avsändande verksamhetsstället, i den utsträckning det behövs, se till att 1. en bedömning av de aktuella säkerhetsmässiga förhållandena för transporten har gjorts och dokumenterats, 2. nödvändiga beslut om särskilda kontroll- och tvångsåtgärder har fattats, och

text: 3. i det fall det avsändande verksamhetsstället inte på egen hand ska genomföra transporten, annan information som behövs för att transporten ska kunna utföras på ett säkert sätt har lämnats till den som ska utföra transporten. I det fall det avsändande verksamhetsstället inte på egen hand ska genomföra transporten ska även övrig information som kan ha betydelse för utförandet av transporten lämnas till transportpersonal i samband med att transporten påbörjas.

text: KVFS 2024:7

text: Det avsändande verksamhetsstället ansvarar för att vid behov inhämta läkares medgivande till transport av en intagen i enlighet med vad som anges i

text: 9 kap. 3 § fängelselagen (2010:610)

text: och

text: 5 kap. 3 § häkteslagen (2010:611)

text: . Om läkare i ett sådant fall har lämnat ett medgivande till transport ska detta dokumenteras. Om sjukvårdspersonal har lämnat anvisningar om tillgång till läkemedel samt andra instruktioner ska dessa följas under transporten.

text: Allmänna råd

text: Läkares medgivande till transport bör inhämtas så snart det finns någon konkret omständighet som talar för att en transport av den intagne kan skada hans eller hennes hälsa. Det kan avse risk för såväl fysisk som psykisk skada.

text: Vid transport av en intagen i anstalt ska transportuppehåll för övernattning normalt ske i anstalt. Enligt

text: 2 kap. 4 a §

text: och

text: 10 kap. 6 §

text: fängelselagen (2010:610)

text: får dock en intagen i anstalt under vissa förutsättningar tillfälligt placeras i häkte i anslutning till omplacering och vistelse utanför anstalt. Andra kortare uppehåll vid transport av en intagen i anstalt än sådana som avses i första stycket får ske i häkte, polisarrest eller annan lämplig lokal.

text: Allmänna råd

text: I Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd (

text: KVFS 2011:1

text: ) om fängelse finns allmänna råd till

text: 2 kap. 4 a § fängelselagen (2010:610)

text: om placering av en intagen i häkte när det, i anslutning till omplacering, behövs med hänsyn till transportförhållandena. Med ”andra kortare uppehåll” avses exempelvis uppehåll för måltid eller liknande uppehåll av helt tillfällig karaktär.

text: Vid transport av en intagen i häkte ska transportuppehåll för övernattning normalt ske i häkte. Andra kortare uppehåll vid transport av en intagen i häkte än sådana som avses i första stycket får ske i anstalt, polisarrest eller annan lämplig lokal.

text: Allmänna råd

text: Utgångspunkten är att den som är häktad på grund av misstanke om brott ska förvaras i ett häkte. Om det med hänsyn till transportförhållandena i samband med en domstolsförhandling är nödvändigt och lämpligt, kan transportuppehåll för övernattning även ske i polisarrest eller i anstalt. I

text: 24 kap. 22 § rättegångsbalken

text: finns bestämmelser om att rätten eller åklagaren får besluta

text: att den häktade, sedan han förts till häkte, ska föras till en plats utom häktet för förhör eller annan åtgärd. Med ”andra kortare uppehåll” avses exempelvis uppehåll för måltid eller liknande uppehåll av helt tillfällig karaktär.

text: KVFS 2024:7

text: Handräckningstransporter

text: I samband med en begäran om handräckning ska Kriminalvården kontrollera att den begärande myndigheten har lämnat de uppgifter som behövs för planeringen och genomförandet av transporten. Om ytterligare information behövs för att transporten ska kunna planeras och genomföras på ett säkert, tryggt och effektivt sätt får Kriminalvården inhämta kompletterande uppgifter från den begärande myndigheten. Om en klient, under ett transportuppehåll, ska förvaras i en annan myndighets lokaler ska Kriminalvården till den myndigheten lämna de uppgifter som är nödvändiga för att transportupphållet ska kunna genomföras.

text: Allmänna råd

text: Uppgiftsskyldigheten innebär att den begärande myndigheten utan uppmaning ska lämna uppgifter till Kriminalvården. Skyldigheten omfattar i första hand de uppgifter som utgör grunden för begäran och som avser den aktuella situationen. Även andra uppgifter som behövs för planeringen och genomförandet av transporten bör dock regelmässigt lämnas, bl.a. uppgifter om klientens historik och övriga uppgifter som är relevanta för att bedöma

text: vålds- och rymningsbenägenheten. Det är också nödvändigt att

text: Kriminalvården får kännedom om sådan särskild information som behövs för att transportpersonal ska kunna bemöta klienten på ett lämpligt och värdigt sätt, exempelvis information om klientens hälsotillstånd, läkemedelsbehov samt allmänna tillstånd i övrigt. Eftersom det är av yttersta vikt att uppgifterna är aktuella och relevanta bör den begärande myndigheten även efter det att begäran kommit in till Kriminalvården lämna information om ändrade eller tillkommande omständigheter. Enligt

text: 43 b § lagen (1990:52)

text: med särskilda bestämmelser om vård av unga ska även uppgifter om en till klienten närstående person lämnas när det är fråga om en handräckningstransport enligt den lagen, om uppgifterna behövs för planeringen och genomförandet av transporten. Med ”närstående” avses exempelvis familjemedlem eller annan nära släkting.

text: Kriminalvården ska, i den utsträckning det bedöms vara lämpligt och nödvändigt, hålla den begärande myndigheten underrättad om omständigheter som har betydelse för planeringen och genomförandet av en handräckningstransport.

text: Allmänna råd

text: Kriminalvården bör normalt skyndsamt underrätta den begärande myndigheten bl.a. om transporten inte kan genomföras i enlighet med den meddelade planeringen eller om en påbörjad men ännu inte avslutad transport måste avbrytas.

text: En transport ska planeras på sådant sätt att samtransport av klienter som är frihetsberövade med stöd av olika lagstiftningar i möjligaste mån undviks. Ett barn får samtransporteras tillsammans med en vuxen klient endast om en sådan transport kan anses vara till barnets bästa.

text: Kriminalvården får i samband med en handräckningstransport utföra kroppsvisitation av en klient för att söka efter vapen och andra farliga föremål. En sådan åtgärd får vidtas endast om det är nödvändigt av säkerhetsskäl. Vid denna bedömning ska särskilt beaktas riskerna för att klienten bär med sig föremål som han eller hon kan använda för att skada antingen sig själv eller någon annan, eller kan använda för att underlätta rymning eller fritagning i samband med en transport.

text: Allmänna råd

text: Det bör i varje enskilt fall göras en bedömning av behovet av kroppsvisitation bl.a. med hänsyn till klientens situation och de säkerhetsmässiga förhållandena vid transporten. Transportpersonal bör inför kroppsvisitation av en klient inhämta relevant information från personal vid den begärande, eller avlämnande, myndigheten så att integritetsintrånget för klienten blir så litet som möjligt.

text: Transportpersonal ska följa de anvisningar som den begärande, eller avlämnande, myndigheten lämnar om tillhandahållande av läkemedel för en klient under en transport.

text: Allmänna råd

text: Den begärande, eller avlämnande, myndigheten har under transporten fortsatt ansvar för vården av klienten och bör därför lämna tydliga

text: instruktioner om vilka läkemedel som ska tillhandahållas av

text: transportpersonal.

text: En transport ska planeras och genomföras på sådant sätt att förvarstagande av en klient under ett transportuppehåll i möjligaste mån undviks. Förvarstagande av den som är under arton år får endast ske när det med hänsyn till transportförhållandena finns särskilda skäl för att vidta en sådan åtgärd. Den som är under femton år, eller som vårdas enligt lagen (

text: ) om psykiatrisk tvångsvård eller lagen (

text: ) om rättspsykiatrisk vård, får inte tas i förvar.

text: Allmänna råd

text: Kriminalvården har enligt

text: 45 c § lagen (1988:870)

text: om vård av missbrukare i vissa fall,

text: 43 c § lagen (1990:52)

text: med särskilda bestämmelser om vård av unga och

text: 20 c § lagen (1988:603)

text: om verkställighet av sluten ungdomsvård möjlighet att ta en klient i förvar under ett transportuppehåll. Av

text: 10 kap. 20 § 3 utlänningslagen (2005:716)

text: framgår att Migrationsverket får besluta om en utlänning, när det är nödvändigt av transporttekniska skäl, ska placeras i anstalt, häkte eller polisarrest.

text: Möjligheten till förvar bör användas med restriktivitet. Ett förvarstagande bör föregås av en behovs- och proportionalitetsbedömning i det enskilda fallet och bör endast vara aktuellt när det är nödvändigt med hänsyn till transportförhållandena. I bedömningen bör särskilt beaktas den enskildes psykiska och fysiska hälsa samt hur länge vistelsen i förvaret förväntas vara. Förvarstagandet bör ske under former som är anpassade till klientens behov. Möjligheten till alternativa transportarrangemang bör alltid övervägas innan beslut om förvar fattas. Den begärande myndigheten bör i samband med begäran om transport lämna uppgifter om möjligheten till sådana alternativa transportarrangemang. Vid behov kan Kriminalvården även kontrollera den begärande myndighetens möjligheter att tillhandahålla särskilda platser för användning vid transportuppehåll. Särskilda skäl för förvarstagande av en klient som är under arton år kan exempelvis vara att det i förhållande till transportens längd framstår som uppenbart oskäligt att inte planera för ett längre transportuppehåll. Vid denna bedömning bör särskilt uppmärksammas om påfrestningarna för klienten, som en längre transport utan uppehåll kan orsaka, överväger de negativa konsekvenser som ett förvarstagande medför. Under alla omständigheter bör förvarstagande av den som är under arton år endast användas som en sista utväg och för kortast möjliga tid.

text: Övriga transporter

text: Bestämmelserna i 4–9 §§ samt 20 § ska tillämpas vid sådana transporter som Kriminalvården är skyldig att utföra enligt –

text: 4 kap. 3 §

text: och

text: 5 kap. 6 §

text: lagen (

text: ) om nordisk verkställighet i brottmål, –

text: 40 a § lagen (1972:260)

text: om internationellt samarbete rörande verkställighet av brottmålsdom, –

text: 12 a § lagen (1994:569)

text: om Sveriges samarbete med de internationella tribunalerna för brott mot internationell humanitär rätt, –

text: 31 a § lagen (2002:329)

text: om samarbete med Internationella brottmålsdomstolen, –

text: 2 kap. 12 §

text: och

text: 3 kap. 20 §

text: lagen (

text: ) om erkännande och verkställighet av frihetsberövande påföljder inom Europeiska unionen och –

text: 2 kap. 10 §

text: och

text: 3 kap. 19 §

text: lagen (

text: ) om internationell verkställighet i brottmål.

text: KVFS 2026:7

text: Övriga bestämmelser

text: Kriminalvården får förordna en väktare för uppdrag i form av bevakning vid en kriminalvårdstransport, eller vid andra transporter av en klient som omfattas av bestämmelserna i

text: häkteslagen (2010:611)

text: . I transportpersonalen ska alltid ingå ordinarie kriminalvårdspersonal och en väktare ska stå under ledning av sådan personal.

text: Allmänna råd

text: Kriminalvårdens möjlighet att förordna väktare för bevakningsuppdrag vid transporter är inte begränsad till transporter av sådana klienter som förvaras i anstalt eller i häkte. Väktare kan även förordnas vid exempelvis transporter

text: av en anhållen person som förvaras i polisarrest, eftersom klienten i ett sådant fall omfattas av bestämmelserna i

text: häkteslagen (2010:611)

text: 1. Dessa föreskrifter och allmänna råd träder i kraft den 1 december 2020. 2. Genom författningen upphävs Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd (

text: KVFS 2012:6

text: ) om transportverksamheten.

text: 1. Dessa föreskrifter och allmänna råd träder i kraft den 1 juli 2026. 2. För ärenden om överförande av verkställighet som har inletts före ikraftträdandet gäller 18 § i den äldre lydelsen.


fs: kvfs

publisher: Kriminalvården

title: Verkställighet av ungdomsövervakning (KVFS 2020:3, FARK UÖ)

text: Denna föreskrift innehåller bestämmelser som kompletterar lagen (

text: ) om verkställighet av ungdomsövervakning och förordningen (

text: ) om verkställighet av ungdomsövervakning. Uttryck som används i föreskriften har samma innebörd och tillämpningsområde som i lagen och förordningen, om inte annat anges.

type: stycke

type: paragraf

text: Definitioner

type: rubrik

text: Med särskild koordinator avses en tjänsteman vid Kriminalvården eller annan lämplig person som efter förordnande av myndigheten håller regelbunden kontakt med den dömde, träffar honom eller henne under verkställigheten och genom kontroll, stöd och hjälp verkar för att verkställighetsplanen följs.

text: Med verkställighetsplan avses Kriminalvårdens beslut med föreskrifter om vad den dömde har att rätta sig efter under verkställighet av ungdomsövervakning.

text: Obs! Detta rättelseblad ersätter tidigare utgivna

text: KVFS 2020:2

text: som utkom den 18 december 2020. Rättelsen avser författningens löpnummer.

text: KVFS 2020:3

text: Med helghemarrest avses att den dömde förbjuds att vistas utanför bostaden under kvällar och nätter mot lördag, söndag och måndag, från klockan arton på kvällen till klockan sju på morgonen.

text: Inledande av verkställighet

text: Nöjdförklaring

text: Kontroll av identitet

text: Innan en nöjdförklaring tas emot av en dömd som är på fri fot ska den dömdes identitet kontrolleras.

text: Allmänna råd

text: Den dömdes identitet kontrolleras mot verkställighetshandlingarna. Om den dömde saknar identitetshandling kan kontrollen ske t.ex. i register eller genom att en anställd inom Kriminalvården eller annan myndighetsperson styrker att det är fråga om rätt person.

text: Klargörande av nöjdförklaringens innebörd och verkan

text: Allmänna råd till

text: 4 § lagen (2020:616)

text: om verkställighet av ungdomsövervakning Innan en nöjdförklaring lämnas ska den dömde ha fått klart för sig

text: - vad domen eller beslutet rent konkret innebär för honom eller henne, t.ex. vilket eller vilka brott som han eller hon dömts för, vilket eller vilka åtal som han eller hon frikänts från och ungdomsövervakningens längd, - vad verkställighet av ungdomsövervakning kan komma att innebära för honom eller henne, - vad reglerna om nöjdförklaring innebär, dvs. att domen eller beslutet i den del som avser ungdomsövervakning inte längre kan överklagas och prövas av högre instans samt att en nöjdförklaring som lämnats inte får tas tillbaka. Informationen om innebörden och verkan av en nöjdförklaring behöver i varje enskilt fall vara anpassad till den dömdes förutsättningar att ta emot informationen. Eftersom det gäller unga lagöverträdare kan det vara nödvändigt att vara extra tydlig och konkret avseende den information som lämnas. Detta kan också gälla dömda med särskilda behov. Om en dömd har hörsel- eller talnedsättning eller inte behärskar svenska kan det finnas behov av att använda lämpliga tekniska hjälpmedel eller att anlita tolk.

text: Underrättelse till domstol

text: Allmänna råd till

text: 3 § förordningen (2020:792)

text: om verkställighet av ungdomsövervakning Underrättelse så snart som möjligt

text: Underrättelsen till domstolen om den mottagna nöjdförklaringen bör göras samma dag som nöjdförklaringen togs emot eller nästkommande arbetsdag.

text: Påbörjande av verkställighet

text: När en dom om ungdomsövervakning har fått laga kraft, ska Kriminalvården skyndsamt inleda samverkan med socialnämnden och kalla den dömde till ett inledande möte om verkställighetsplanering. Den dömdes vårdnadshavare ska underrättas om mötet och erbjudas att delta, om inte särskilda skäl talar mot det.

text: Allmänna råd

text: Kontakt med socialnämnden bör normalt etableras samma dag eller nästkommande arbetsdag efter det att Kriminalvården har fått kännedom om att domen har fått laga kraft. Även kallelsen till den dömde bör normalt göras lika skyndsamt. Frågan om det finns särskilda skäl mot att underrätta vårdnadshavaren avgörs med stöd av reglerna i offentlighets- och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: samt

text: föräldrabalken

text: Information till den dömde om innebörden av ungdomsövervakning

text: Vid det inledande mötet ska den dömde på lämpligt sätt informeras om innebörden av påföljden, vad han eller hon har att rätta sig efter under verkställighetsplaneringen och övrig verkställighetstid samt konsekvenser av eventuell misskötsamhet. Den dömde ska även informeras om dagen för verkställighetens slut.

text: Allmänna råd

text: Informationen behöver i varje enskilt fall vara anpassad till den dömdes förutsättningar att ta emot den. När det gäller unga lagöverträdare kan det vara nödvändigt att vara extra tydlig och konkret avseende den information som lämnas. Detta kan också gälla om den dömde också har andra särskilda behov. Om en dömd har hörseleller talnedsättning eller inte behärskar svenska kan det finnas behov av att använda lämpliga tekniska hjälpmedel eller att anlita tolk.

text: Verkställighetens mål och utformning

text: Allmänna råd till

text: 6 § lagen (2020:616)

text: om verkställighet av ungdomsövervakning Proportionalitetsprincipen

text: Kravet på proportionalitet omfattar såväl ett beslut om att en tvångsåtgärd ska vidtas som hur åtgärden ska genomföras. Med tvångsåtgärd avses bl.a. prov för kontroll

text: KVFS

text: av drog- och alkoholförbud samt polishämtning för att säkerställa den dömdes med-

text: verkan vid verkställighetsplanering och möten med den särskilda koordinatorn. Varje tvångsåtgärd ska föregås av en intresseavvägning där olägenheten som åtgärden kan innebära för den enskilde ställs i relation till syftet med åtgärden. En bedömning av åtgärdens art, styrka, räckvidd och varaktighet ska göras i varje enskilt fall. Vid prövningen ska övervägas om en mindre ingripande åtgärd kan vara tillräcklig.

text: Verkställighetsplanering

text: Utredningen

text: Verkställighetsplaneringen ska omfatta 1. en utredning av den dömdes personliga och sociala förhållanden, 2. en utredning av de riskfaktorer som kan antas påverka den dömdes återfallsrisk, 3. en bedömning av vilka riskreducerande insatser som kan genomföras, 4. en bedömning av hur skyddsfaktorer kan understödjas.

text: Allmänna råd

text: Utredningen under verkställighetsplaneringen bör göras så att den får så liten inverkan på den dömdes skolgång eller annan sysselsättning som möjligt.

text: Samråd

text: Allmänna råd till

text: 11 § lagen (2020:616)

text: om verkställighet av ungdomsövervakning Samråd med vårdnadshavare

text: Samråd med vårdnadshavare under verkställighetsplaneringen kan bedömas som

text: omöjligt t.ex. om

text: - vårdnadshavaren inte kan nås, - vårdnadshavaren motsätter sig att medverka, - förhållandet mellan den dömde och vårdnadshavaren eller omständigheter kopplade till vårdnadshavarens person är sådana att ett meningsfullt samråd inte är möjligt.

text: Samråd med andra personer

text: Det kan även vara lämpligt att samråda med föräldrarna till en dömd över 18 år eller andra personer som har haft en fostrande roll. Att samråda med föräldrarna kan t.ex. särskilt vara lämpligt om den dömde bor kvar i föräldrahemmet. Det kan även vara lämpligt att samråda med t.ex. en god man.

text: Samverkan

text: Allmänna råd till

text: 12 § lagen (2020:616)

text: om verkställighet av ungdomsövervakning Samverkan med andra myndigheter och aktörer än socialnämnden

text: En bedömning bör i det enskilda fallet göras av vilka ytterligare myndigheter och aktörer än socialnämnden som samverkan bör ske med. Sådana myndigheter och aktörer kan t.ex. vara huvudmannen för den dömdes utbildning, Polismyndigheten, ett särskilt ungdomshem, ett familjehem eller hälso- och sjukvården.

text: Verkställighetsplanens innehåll

text: Allmänna råd till

text: 15 § lagen (2020:616)

text: om verkställighet av ungdomsövervakning Andra föreskrifter än de obligatoriska föreskrifterna Normaliseringsprincipen

text: De insatser som kan komma att innefattas i verkställighetsplanen anordnas och bekostas i enlighet med den s.k. normaliseringsprincipen. Principen innebär att den dömde har samma rätt till samhällets stöd och hjälp som andra medborgare och att Kriminalvården normalt inte bör åta sig uppgifter som åvilar andra huvudmän i samhället. Detta innebär att den huvudman som normalt sett ansvarar för en viss verksamhet såväl beslutar som tillhandahåller och bekostar den inom ramen för verkställigheten. Principen förutsätter att den myndighet som tillhandahåller en viss resurs gör bedömningen att det finns såväl behov hos den unge som förutsättningar för att tillhandahålla resursen.

text: Föreskrifternas syfte och utformning

text: Syftet med föreskrifterna är att uppnå den allmänna målsättningen med verkställigheten, dvs. att så långt som möjligt förebygga att den dömde återfaller i brott eller på annat sätt utvecklas ogynnsamt. Vid utformningen av föreskrifterna bör brottslighetens karaktär samt hänsyn till barn och brottsoffer särskilt uppmärksammas. Föreskrifterna bör vara tidsatta och uppföljningsbara.

text: Föreskrifter om boende

text: Om det inte kommer fram något annat under utredningen, bör det föreskrivas att den dömde ska bo hemma hos sina vårdnadshavare.

text: Föreskrifter om skolgång eller annan sysselsättning

text: Om den dömde är skolpliktig bör det föreskrivas att han eller hon ska gå i skolan. Om den dömde inte är skolpliktig eller deltar i utbildning kan det bli fråga om att anvisa en utbildning inom skolväsendet eller folkbildningen, t.ex. en studiemotiverande kurs inom folkhögskolan eller någon form av praktik, om något sådant kan komma igång under verkställigheten inom ramen för normaliseringsprincipen.

text: Föreskrifter om fritid

text: Sådana föreskrifter kan syfta till att understödja en meningsfull sysselsättning på fritiden som i sin tur kan bidra till prosociala kontakter och fysisk samt psykisk hälsa. Det kan t.ex. handla om att den dömde ska fortsätta med eller prova på någon idrott eller deltagande i någon annan organiserad fritidsverksamhet.

text: KVFS

text: Föreskrifter om missbruksbehandling eller annan vård och behandling

text: Sådana föreskrifter kan avse drog- eller alkoholmissbruk, kontakt med psykolog eller terapeut, psykiatrisk behandling eller behandling mot spelmissbruk.

text: Föreskrifter om andra åtgärder som syftar till att förebygga att den dömde återfaller i brott eller på annat sätt utvecklas ogynnsamt

text: Sådana föreskrifter kan avse att den unge genomgår något av de program som bedrivs inom socialtjänsten eller Kriminalvården, t.ex. någon form av påverkansprogram eller program för dömda som vill lämna kriminellt umgänge. De kan också avse att den dömde i brottsförebyggande syfte ska genomgå strukturerade samtal kring särskilda teman som t.ex. syftar till attitydförändring.

text: Information till den dömde om innehållet i verkställighetsplanen

text: Den dömde ska på lämpligt sätt informeras om innehållet i verkställighetsplanen.

text: Allmänna råd

text: Informationen behöver i varje enskilt fall vara anpassad till den dömdes förutsättningar att ta emot den. När det gäller unga lagöverträdare kan det vara nödvändigt att vara extra tydlig och konkret avseende den information som lämnas. Detta kan också gälla om den dömde också har andra särskilda behov. Om en dömd har hörsel- eller talnedsättning eller inte behärskar svenska kan det finnas behov av att använda lämpliga tekniska hjälpmedel eller att anlita tolk.

text: Uppföljning och ändring av verkställighetsplanen

text: Allmänna råd till

text: 16 § lagen (2020:616)

text: om verkställighet av ungdomsövervakning Uppföljning och ändring tätare än var åttonde vecka

text: Det får avgöras i varje enskilt fall om det med hänsyn till åtgärdernas karaktär, utformning och tidsplan m.m. är motiverat att följa upp verkställighetsplanen utan att åtta veckor har förflutit.

text: Skäl för uppföljning och ändring

text: Skäl att följa upp verkställighetsplanen tätare än var åttonde vecka eller att ändra den kan t.ex. vara att de mål som har satts upp har nåtts, att planerade åtgärder har avbrutits eller inte kunnat genomföras eller att den dömdes livssituation på annat sätt har ändrats, t.ex. genom att vård inleds enligt lagen (

text: ) med särskilda bestämmelser om vård av unga..

text: Möten med den särskilda koordinatorn

text: Allmänna råd till

text: 17 § lagen (2020:616)

text: om verkställighet av ungdomsövervakning Tider för möten

text: Mötena med den särskilda koordinatorn bör i möjligaste mån läggas på tider som inte inkräktar på skolgång, praktik eller liknande. Hur långa mötena ska vara får avgöras utifrån förhållandena i det enskilda fallet.

text: Skäl att begränsa antalet möten till ett i veckan

text: Skäl för att begränsa antalet möten till ett i veckan kan t.ex. vara att regelbundna psykologsamtal, annan regelbunden samtalskontakt eller andra behandlande insatser eller motsvarande åtgärder ingår i verkställighetsplanen. En nedtrappning bör dock inte ske om det kan äventyra genomförandet av verkställighetsplanen i övrigt.

text: Inskränkningar i rörelsefriheten

text: Helghemarrest eller andra inskränkningar i rörelsefriheten

text: Allmänna råd till

text: 18 § lagen (2020:616)

text: om verkställighet av ungdomsövervakning Bedömningen av om helghemarrest inte är lämpligt eller om en annan inskränkning i rörelsefriheten är mer ändamålsenlig

text: Skäl för bedömningen att helghemarrest inte är lämpligt med hänsyn till den dömdes

text: personliga förhållanden kan vara att

text: - den dömde saknar en bostad där rörelseinskränkningen kan fullgöras och kontrolleras, - det finns risk för våld eller trakasserier eller om helghemarrest på annat

text: sätt skulle kunna vara skadligt för den dömde

text: - någon som den dömde delar bostad med är brottsoffer, - någon som den dömde delar bostad med har ett motstånd mot förbudet. Skäl för bedömningen att en annan inskränkning i rörelsefriheten är mer ändamålsenlig kan t.ex. vara att den inskränkningen bättre kan antas bidra till att förebygga att den dömde återfaller i brott eller på annat sätt utvecklas ogynnsamt. En bedömning av såväl lämpligheten som ändamålsenligheten ska göras i det enskilda fallet. Uppgifter från socialtjänsten eller kontakt med den dömde och hans eller hennes vårdnadshavare kan vara av betydelse för bedömningen.

text: Förbud att under vissa tider vistas på en särskilt angiven plats eller inom ett särskilt angivet område

text: Med en särskilt angiven plats eller ett särskilt angivet område kan t.ex. avses en

text: plats eller ett område där

text: - det ofta förekommer narkotikahandel eller alkoholmissbruk, - där den dömde annars kan antas komma i kontakt med personer i vars umgänge risken för återfall i brott kan antas vara särskilt stor.

text: Det kan gälla t.ex

text: - torg, parker, andra mötesplatser, restauranger, pubar och liknande, - en lokal eller en bostad som bedöms ha anknytning till organiserad brottslighet eller ett kriminellt nätverk.

text: KVFS

text: Om risken för återfall i brott är kopplad till att den dömde beger sig till någon annan

text: kommun eller stadsdel, kan förbudet avse det. Ett förbud att under vissa tider vistas på en särskilt angiven plats får anses mindre ingripande än helghemarrest och bör kunna gälla alla dagar i veckan. Ett förbud att under vissa tider vistas inom ett särskilt angivet område bör, för att inte vara alltför ingripande, som utgångspunkt gälla enbart under veckosluten i likhet med vad som gäller för hemarrest under helg. Om området är avgränsat geografiskt till ett mindre område får det dock anses mindre ingripande än helghemarrest och bör kunna gälla alla dagar i veckan. Vid bedömningen av vistelseförbudets ingripandegrad bör vidare beaktas bl.a. hur stor eller central del av en ort som platsen kan sägas utgöra.

text: Förbud att under vissa tider lämna ett särskilt angivet område

text: Förbudet kan t.ex. avse att den dömde under vissa tider inte får lämna sin hemkommun eller del av hemkommunen. Detta får anses vara så pass ingripande att det normalt bör föreskrivas en viss tidsbegränsning för att det inte ska vara mer ingripande än helghemarrest.

text: Skyldighet att under vissa tider uppehålla sig på en särskilt angiven plats

text: Skyldigheten kan t.ex. avse en plats för verksamhet som kan stödja en prosocial utveckling hos den dömde, t.ex. skola eller praktik. Skyldigheten kan användas för att stödja deltagande i andra inslag i verkställighetsplanen såsom skolgång eller deltagande i programverksamhet eller ligga vid sidan av detta. För att bedöma hur ingripande detta är jämfört med helghemarrest bör en jämförelse göras med det antal timmar som tas i anspråk av den dömdes tid, exklusive nätter, vid helghemarrest.

text: Kontroll med elektroniska hjälpmedel

text: Allmänna råd till

text: 19 § lagen (2020:616)

text: om verkställighet av ungdomsövervakning

text: Särskilda skäl mot kontroll med elektroniska hjälpmedel kan t.ex. vara att den dömdes hälsotillstånd är sådant att elektronisk kontroll framstår som onödig eller olämplig.

text: Minskning och upphörande av inskränkningar i rörelsefriheten

text: Allmänna råd till

text: 20 § lagen (2020:616)

text: om verkställighet av ungdomsövervakning Minskning

text: Om den dömde efter halva verkställighetstiden bedöms ha medverkat i verkställighetsplaneringen och följa verkställighetsplanen på ett godtagbart sätt kan det vara lämpligt att halvera tiden för de rörelseinskränkande inslagen, t.ex. genom att antalet timmar per dygn, vecka eller månad halveras.

text: Upphörande

text: Normalt kan det bara bli aktuellt att besluta att inskränkningarna i rörelsefriheten ska upphöra helt om de dessförinnan har minskats.

text: Prövningen av om den dömde har medverkat i verkställighetsplaneringen och därefter följer verkställighetsplanen på ett godtagbart sätt

text: Vid prövningen av om den dömde har medverkat i verkställighetsplaneringen bör

text: det beaktas om han eller hon har deltagit på ett konstruktivt sätt.

text: För att den dömde ska anses följa verkställighetsplanen på ett godtagbart sätt krävs inte att han eller hon har efterlevt den fullständigt. Det avgörande för bedömningen är att den dömde inte obstruerar eller motarbetar planen så att inslagen inte går att genomföra på ett meningsfullt vis. Den dömde bör anses ha följt verkställighetsplanen på ett godtagbart sätt även om han eller hon t.ex. låter bli att komma till några möten med den särskilda koordinatorn eller vid enstaka tillfällen brukar något otillåtet medel, men inte om det sker regelbundet eller i större omfattning. Detta gäller också t.ex. om den dömde missar någon del av en programverksamhet, men inte om det sker i sådan omfattning så att syftet undergrävs. Om en avvikelse består i att den dömde inte har varit i skolan eller inte deltagit i en fritidsaktivitet bör det inte tillmätas samma vikt som om han eller hon har brutit mot en föreskrift om inskränkning i rörelsefriheten. Det avgörande är sammanfattningsvis om den dömde kan sägas ha ansträngt sig för att följa verkställighetsplanen.

text: Allmänna råd till

text: 21 § lagen (2020:616)

text: om verkställighet av ungdomsövervakning Skäl för beslut om att inskränkningarna i rörelsefriheten på nytt ska minska eller upphöra

text: Skäl för att besluta att inskränkningarna i rörelsefriheten på nytt ska minska eller upphöra kan t.ex. vara att den dömde följer verkställighetsplanen på ett godtagbart

text: sätt.

text: Kontroll av drog- och alkoholförbud

text: Allmänna råd till

text: 22 § lagen (2020:616)

text: om verkställighet av ungdomsövervakning

text: Vad som är narkotika framgår av

text: 8 § narkotikastrafflagen (1968:64)

text: , förteckningen i förordningen (

text: ) om kontroll av narkotika och av Läkemedelverkets föreskrifter om förteckningar över narkotika. Med något annat berusningsmedel avses t.ex. lösningsmedel. Kriminalvården bestämmer vilken form av prov för kontroll av drog- och alkoholförbud den dömde ska lämna.

text: Blodprov på en dömd får endast tas av sjukvårdspersonal.

text: Om en preliminär analys av ett prov för kontroll av drog- och alkoholförbud genom saliv- eller svettprov visar positivt resultat ska den dömde föreläggas att lämna ett nytt prov för slutlig analys.

text: KVFS 2020:3

text: Allmänna råd Det nya provet bör vara ett urinprov.

text: Handräckning och omhändertagande

text: Allmänna råd till

text: 25 §§

text: lagen (

text: ) om verkställighet av ungdomsövervakning Samråd med Polismyndigheten innan Kriminalvårdens beslut om omhändertagande

text: Innan Kriminalvården beslutar att omhänderta den dömde bör samråd med Polismyndigheten ske. Samrådet bör bl.a. avse hur många timmar före mötet som omhändertagandet bör ske.

text: Proportionalitet vid begäran om handräckning

text: Handräckning får endast begäras om det står i rimlig proportion till syftet med handräckningen. Handräckning får alltså endast begäras om andra möjligheter att motivera den dömde att komma till möten eller följa en föreskrift om rörelseinskränkning först har prövats eller bedömts utsiktslösa. För att begära handräckning krävs också att det bedöms lämpligt och verkningsfullt. Ett skäl för handräckning kan alltså vara att det finns någon särskild omständighet som ger anledning att befara att den dömde kommer att sätta sig till motvärn. Även om någon sådan omständighet saknas kan det finnas synnerliga skäl för handräckning t.ex. i situationer där det finns en överhängande risk för att den dömde skadar sig själv eller någon annan.

text: Underrättelse till åklagare

text: Allmänna råd till

text: 26 § lagen (2020:616)

text: om verkställighet av ungdomsövervakning Underrättelse till följd av misskötsamhet

text: För att åklagaren eller rätten ska meddela varning eller för att rätten ska undanröja påföljden på grund av misskötsamhet krävs att den dömde misskött sig i väsentlig grad, se

text: 30 b § lagen (1964:167)

text: med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare samt

text: 32 kap. 4 § brottsbalken

text: . Det innebär att all bristande medverkan inte motiverar en underrättelse till åklagare. Misskötsamheten måste bedömas vara av kvalificerat slag. Om misskötsamheten består i att den dömde inte varit i skolan eller inte deltagit i en fritidsaktivitet bör det inte väga lika tungt som om han eller hon har brutit mot en föreskrift om inskränkning i rörelsefriheten. Innan en underrättelse sker bör möjliga reaktioner på misskötsamhet prövas inom ramen för påföljden. Ett skäl för underrättelse till åklagare kan t.ex. vara att det vid upprepade tillfällen behövs handräckning för den dömdes medverkan i verkställighetsplanering eller inställelse till möten med den särskilda koordinatorn.

text: Om en verkställighetsplan inte upprättats inom fyra veckor ska, om det inte finns särskilda skäl mot det, åklagare underrättas enligt

text: 26 § lagen (2020:616)

text: om verkställighet av ungdomsövervakning.

text: Allmänna råd

text: Särskilda skäl kan t.ex. vara att Kriminalvården bedömer att det trots förseningen finns förutsättningar för att verkställa påföljden på ett ändamålsenligt sätt.

text: Journal

text: Bestämmelser om behandling av personuppgifter inom Kriminalvårdens verksamhet finns i

text: brottsdatalagen (2018:1177)

text: , lagen (

text: ) om kriminalvårdens behandling av personuppgifter inom

text: brottsdatalagens

text: område och

text: kriminalvårdsdatalagen (2018:1235)

text: med tillhörande förordningar. Bestämmelser om behandling av personuppgifter som inte utförs i syfte att verkställa straffrättsliga påföljder finns i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016

text: om skydd för fysiska personer med behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv

text: (allmän dataskyddsförordning) (GDPR). Dokumentation i journal ska ske så snart som möjligt.

text: Allmänna råd

text: Begreppet journal omfattar både pappershandlingar och digitala handlingar.

text: Varje uppgift som förs in i en journal ska utformas så att den enskildes integritet respekteras. Uppgifterna ska vara korrekta och sakliga.

text: Allmänna råd

text: Principerna i de författningar som nämns i 13 § om bl.a. laglighet, korrekthet, öppenhet och konfidentialitet bör även tillämpas på andra uppgifter än personuppgifter som förs in i journalen.

text: Vid rättelse av en felaktighet i journalen ska det anges när felaktigheten har rättats, vem som har gjort rättelsen och vad rättelsen bestod i.

text: Endast den personal som behöver tillgång till journalen för att kunna utföra sitt arbete har rätt att ta del av den.

text: Övriga bestämmelser

text: Generaldirektören för Kriminalvården kan besluta om undantag från dessa föreskrifter.

text: KVFS 2020:3

text: ____________ Dessa föreskrifter och allmänna råd träder i kraft den 1 januari 2021.

text: MARTIN HOLMGREN Lennart Palmgren


title: Kriminalvårdens föreskrifter om ändring i Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd (KVFS 2011:1) om fängelse

text: En intagen ska, i anslutning till att han eller hon tas in i anstalt, informeras om rätten att underrätta närstående enligt

text: 3 § fängelseförordningen (2010:2010)

text: . En intagen ska också informeras om de rättigheter och skyldigheter som en intagen har och det regelverk som i övrigt gäller för verkställigheten samt om Kriminalvårdens registrering av personuppgifter, om sådan information inte redan lämnats vid annan anstalt. Informationen ska särskilt avse  verkställighetsplanering,  ersättning för sysselsättning och vilka tider som gäller för sysselsättning i anstalten,  vilka pengar som han eller hon får ta emot, inneha och använda för inköp av förbrukningsvaror,  Kriminalvårdens rätt att omhänderta och i övrigt hantera personliga tillhörigheter,  särskilda utslussningsåtgärder,  sanktionsmöjligheter vid misskötsamhet, och  den intagnes skyldighet att medverka vid drogkontroll. Vidare ska den intagne få information om anstaltens eller avdelningens  lokaler,  signalanordningar,  brandskydd,  lokala rutiner,  användning av kamerabevakning,  sjukvårdsverksamhet,  verksamhet för andlig vård (NAV), samt  kontroll av intagna med elektroniska hjälpmedel, om sådan förekommer.

text: 3 kap. Sysselsättning och ersättning

text: Ersättning

text: Utbetalning av ersättning

text: Utbetalning av ersättning för sysselsättning ska ske genom att det intjänade beloppet varannan vecka, på veckodag som Kriminalvården bestämmer, sätts in på ett för detta ändamål särskilt konto som administreras av Kriminalvården.

text: En intagen ska vid varje utbetalningstillfälle skriftligen informeras om storleken på det intjänade beloppet och hur det har beräknats.

type: kapitel

text: 4 kap. Fritid

text: En intagen ska genom Kriminalvårdens försorg ges möjlighet att köpa vissa förbrukningsvaror. Inköp enligt första stycket får endast ske med pengar som i enlighet med dessa föreskrifter har satts in eller överförts till det konto som avses i 3 kap. 10 §.

text: 5 kap. Personliga tillhörigheter

text: Allmänna råd till

text: 5 kap. 1 § fängelselagen (2010:610)

text: Med personliga tillhörigheter avses all egendom som tillhör en intagen, t.ex. kläder, skor, pengar och försändelser. Egendom som Kriminalvården förser den intagne med utgör inte personliga tillhörigheter. Med innehav avses att den intagne förvarar personliga tillhörigheter i bostadsrummet eller i gemensamma utrymmen i anstalten. Med innehav avses också att den intagne förfogar över sådana pengar som anges i 5 § första stycket på konto som administreras av Kriminalvården för den intagne.

text: Mottagande och innehav

text: Pengar

text: En intagen får inte ta emot och inneha andra pengar än sådana som 1. utbetalas av Kriminalvården, eller 2. utbetalas av Försäkringskassan eller Pensionsmyndigheten och utgör sjukersättning, aktivitetsersättning eller ålderspension enligt

text: socialförsäkringsbalken

text: . Med undantag för det belopp som hålls inne för permissions- och frigivningsändamål får en intagen disponera sådana pengar som avses i

text: första stycket

text: . Av allmänna råd till

text: 3 kap. 4 § fängelselagen (2010:610)

text: och

text: 3 kap. 8 a §

text: framgår hur pengar som hålls inne för permissions- och frigivningsändamål kan användas av den intagne. Av den ersättning som avses i

text: första stycket 2

text: samt de pengar som utbetalas av Kriminalvården och som inte avser ersättning enligt

text: 3 kap.

text: får dock högst 800 kronor varannan vecka överföras till det konto som avses i

text: 3 kap. 10 §

text: . I övrigt får den intagne inte disponera pengar utöver vad som följer av

text: 11 §

text: En intagen ska i samband med att information lämnas enligt 3 kap. 11 § även informeras om saldot på de konton som administreras av Kriminalvården för den intagne.

text: En intagen får inte ta emot och inneha kontanter. Det gäller dock inte en intagen som är tillfälligt placerad i anstalten Gruvberget enligt 2 kap. 6 §.

text: KVFS

text: Medgivande att disponera omhändertagna pengar och pass

text: En intagen får endast disponera omhändertagna pengar genom att skicka eller lämna ut dem till en mottagare utanför Kriminalvården, eller ta med dem ut från anstalten i samband med en utevistelse. En intagen får dock inte disponera omhändertagna pengar enligt första stycket om det finns särskilda skäl mot det.

text: Sändande av omhändertagna tillhörigheter från anstalt

text: Andra omhändertagna tillhörigheter än pass ska sändas till den adress där den intagne är folkbokförd, eller till annan adress som han eller hon anger. Tillhörigheterna ska inte sändas om den intagne 1. behöver ha tillgång till dem i anstalt, 2. behöver dem vid permission eller annan tillfällig vistelse utanför anstalt och det är rimligt att tillhörigheterna förvaras i anstalt i avvaktan på en sådan vistelse, eller 3. behöver dem under särskild utslussningsåtgärd eller vid frigivning och det är rimligt att tillhörigheterna förvaras i anstalt i avvaktan på en sådan åtgärd. Tillhörigheterna ska inte heller sändas om det finns särskilda skäl mot det.

text: 13 kap. Bidrag av allmänna medel

text: Allmänna råd

text: Det är normalt inte skäligt att bevilja bidrag om den intagne kan betala själv eller om det går att förutse att han eller hon inom en rimlig tidsperiod kan täcka kostnaden genom ersättning för sysselsättning eller någon annan inkomst och åtgärden som ska täckas genom bidraget kan skjutas upp. Kriminalvårdens utredning om den intagnes betalningsförmåga kan variera beroende på vad för slags bidrag den intagne ansöker om. Vid prövningen av om bidrag enligt 4–6 §§ detta kapitel ska medges bör beaktas att den intagne normalt ska ha 100 kronor per vecka att disponera för sådana inköp som avses i 4 kap. 2 § första stycket. Om den intagne saknar pengar och det beror på att han eller hon inte har hushållat med dem på ett rimligt sätt bör det vägas mot hur angelägen den åtgärd som ska täckas genom bidraget är. Att kostnaden ska ha uppkommit under verkställigheten innebär att åtgärden som föranlett betalningsskyldighet ska ha vidtagits innan villkorlig frigivning.

text: 15 kap. Övriga bestämmelser

text: Bevakningsföretag

text: Allmänna råd till

text: 15 kap. 3 § fängelselagen (2010:610)

text: Särskilda skäl för att förordna en väktare för bevakningsuppdrag inom anstalten kan finnas t.ex. när en intagen behöver stå under ständig uppsikt vid kroppsbesiktning genom användning av tulltoalett eller på grund av risk för självskadande handlingar. Särskilda skäl finns dock inte när det gäller mer ordinära bevakningsuppgifter.

text: En väktare får förordnas för bevakningsuppdrag inom anstalten endast när det är lämpligt av säkerhetsskäl.

text: Vid ett bevakningsuppdrag inom anstalten ska väktaren alltid stå under ledning av kriminalvårdspersonal. ___________ Dessa föreskrifter och allmänna råd träder i kraft den 29 januari 2021.

text: MARTIN HOLMGREN

text: Lennart Palmgren (direktör för frivård, häkte och anstalt)

type: foreskrift


title: Kriminalvårdens föreskrifter om ändring i Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd (KVFS 2011:2) om häkte

text: En intagen ska, i anslutning till att han eller hon tas in i häkte, informeras om rätten att underrätta närstående enligt

text: 3 § häktesförordningen (2010:2011)

text: . Den intagne ska även, om sådan information inte redan har lämnats vid annat häkte, informeras om  de rättigheter och skyldigheter som han eller hon har,  vilka pengar som han eller hon får ta emot, inneha och använda för inköp av förbrukningsvaror,  skyldigheten att medverka vid drogkontroll,  det regelverk som i övrigt gäller för häktesvistelsen, samt  Kriminalvårdens registrering av personuppgifter. Vidare ska den intagne få information om lokalerna, signalanordningar och brandskydd. En intagen ska dessutom, om det inte är obehövligt med hänsyn till frihetsberövandets karaktär och varaktighet, informeras om häktets  lokala rutiner,  användning av kamerabevakning,  sjukvårdsverksamhet, samt  verksamhet för andlig vård (NAV). En intagen som avtjänar fängelse ska informeras om bestämmelserna om uppskjuten villkorlig frigivning.

text: 2 kap. Placering och vissa rättigheter

text: Sysselsättning och ersättning

text: Utbetalning av ersättning för sysselsättning ska ske genom att det intjänade beloppet varje eller varannan vecka, på veckodag som Kriminalvården bestämmer, sätts in på ett för detta ändamål särskilt konto som administreras av Kriminalvården.

text: En intagen ska vid varje utbetalningstillfälle skriftligen informeras om storleken på det intjänade beloppet och hur det har beräknats.

text: Förströelse

text: En intagen ska genom Kriminalvårdens försorg ges möjlighet att köpa vissa förbrukningsvaror. Inköp enligt första stycket får endast ske med pengar som i enlighet med dessa föreskrifter har satts in eller utbetalats till det konto som avses i 5 §.

text: Personliga tillhörigheter

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 11 § häkteslagen (2010:611)

text: Med personliga tillhörigheter avses all egendom som tillhör en intagen, t.ex. kläder, skor, pengar och försändelser. Egendom som Kriminalvården förser den intagne med utgör inte personliga tillhörigheter. Med innehav avses att den intagne förvarar personliga tillhörigheter i bostadsrummet eller i gemensamma utrymmen i häktet. Med innehav avses också att den intagne förfogar över sådana pengar som anges i 14 § på konto som administreras av Kriminalvården för den intagne.

text: Mottagande och innehav

text: En intagen får inte ta emot och inneha andra pengar än sådana som utbetalas av Kriminalvården.

text: En intagen ska i samband med att information lämnas enligt 6 § eller häktesbidrag utbetalas enligt 6 kap. 2 § informeras om saldot på de konton som administreras av Kriminalvården för den intagne.

text: En intagen får inte ta emot och inneha  pass,  kontanter,  alkohol eller annat berusningsmedel,  rökverk och tillbehör, annat än i samband med tillåten rökning, eller  utrustning för elektronisk kommunikation eller lagring av data.

text: 6 kap. Bidrag av allmänna medel

text: Allmänt ekonomiskt bidrag (häktesbidrag)

text: En intagen får beviljas häktesbidrag med högst 100 kronor per vecka. Utbetalning av häktesbidrag som beviljas av Kriminalvården ska ske till det konto som avses i 2 kap. 5 §.

text: 8 kap. Övriga bestämmelser

text: Bevakningsföretag

text: Allmänna råd till

text: 8 kap. 1 § häkteslagen (2010:611)

text: Särskilda skäl för att förordna en väktare för bevakningsuppdrag inom förvaringslokalen kan finnas t.ex. när en intagen behöver stå under ständig uppsikt vid kroppsbesiktning genom användning av tulltoalett eller på grund av risk för självskadande handlingar. Särskilda skäl finns dock inte när det gäller mer ordinära bevakningsuppgifter.

text: KVFS

text: En väktare får förordnas för bevakningsuppdrag inom förvaringslokalen end-

text: ast när det är lämpligt av säkerhetsskäl.

text: Vid ett bevakningsuppdrag inom förvaringslokalen ska väktaren alltid stå under ledning av kriminalvårdspersonal. ___________ Dessa föreskrifter och allmänna råd träder i kraft den 29 januari 2021.

text: MARTIN HOLMGREN


text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: Intagning i anstalt

text: En intagen ska, i anslutning till att han eller hon tas in i anstalt, informeras om rätten att underrätta närstående enligt

text: 3 § fängelseförordningen (2010:2010)

text: . En intagen ska också informeras om de rättigheter och skyldigheter som en intagen har och det regelverk som i övrigt gäller för verkställigheten samt om Kriminalvårdens registrering av personuppgifter, om sådan information inte redan lämnats vid annan anstalt. Informationen ska särskilt avse  verkställighetsplanering,  ersättning för sysselsättning och vilka tider som gäller för sysselsättning i anstalten,

text: KVFS

text:  vilka pengar som han eller hon får ta emot, inneha och använda för

text: inköp av förbrukningsvaror,  Kriminalvårdens rätt att omhänderta och i övrigt hantera personliga tillhörigheter,  särskilda utslussningsåtgärder,  sanktionsmöjligheter vid misskötsamhet,  bestämmelserna om uppskjuten villkorlig frigivning samt  den intagnes skyldighet att medverka vid drogkontroll. Vidare ska den intagne få information om anstaltens eller avdelningens  lokaler,  signalanordningar,  brandskydd,  lokala rutiner,  användning av kamerabevakning,  sjukvårdsverksamhet,  verksamhet för andlig vård (NAV), samt  kontroll av intagna med elektroniska hjälpmedel, om sådan förekommer.

text: Verkställighetens planering och utformning

text: Allmänna råd till

text: 6 § andra stycket fängelseförordningen (2010:2010)

text: Kriminalvården bör försöka förmå en intagen som inte är motiverad till förändring att delta i de åtgärder som myndigheten bedömer vara nödvändiga. Hänsyn till brottsoffer bör särskilt uppmärksammas inför utformningen av t.ex. kontroll eller villkor.

text: Kriminalvården avgör, inom ramen för verkställighetsplaneringen, vilka åtgärder som ska komma ifråga under verkställigheten. En intagen har dock rätt att aktivt delta i och medverka vid planering och utformning av verkställighetsplanen. Den intagne har rätt att närvara vid ett kollegium där hans eller hennes verkställighetsplan ska behandlas, om det inte kan äventyra ordningen eller säkerheten.

text: 12 kap. Varning och uppskjuten villkorlig frigivning

text: Uppskjuten villkorlig frigivning

text: Allmänna råd till

text: 12 kap. 2 § fängelselagen (2010:610)

text: och 26 kap. 6 a och

text: 7 §§ brottsbalken

text: Vid bedömningen av om det finns särskilda skäl mot villkorlig frigivning ska en helhetsbedömning göras av allt som har inträffat under verkställigheten.

text: Med sådana anvisade åtgärder som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om det finns särskilda skäl mot villkorlig frigivning avses åtgärder som det vid en individuell bedömning under verkställighetsplaneringen har ansetts finnas behov av och som har bedömts vara lämpliga och möjliga för den intagne att genomföra. Det kan vara fråga om återfallsförebyggande behandlingar och programverksamhet, men även andra åtgärder som bedöms lämpliga för den intagne omfattas. Beslut om varning utgör ett viktigt underlag vid den samlade bedömningen av verkställigheten. Att en varning har meddelats är dock inte någon formell förutsättning för att en händelse ska kunna läggas till grund för ett beslut om uppskjuten villkorlig frigivning. Även misskötsamhet vid placering i häkte under verkställighet av fängelsestraff samt under vistelse utanför anstalt enligt 9-

text: 11 kap.

text: fängelselagen

text: bör vägas in vid helhetsbedömningen. Om den villkorliga frigivningen skjuts upp kan de omständigheter, som ligger till grund för det beslutet, inte läggas till grund för senare beslut om att ytterligare skjuta upp den villkorliga frigivningen. Om den villkorliga frigivningen däremot inte skjuts upp, kan redan inträffad misskötsamhet, tillsammans med ytterligare misskötsamhet, senare medföra att den villkorliga frigivningen skjuts upp. För att inte riskera dubbelbestraffning kan en händelse, som har polisanmälts, läggas till grund för beslut om uppskjuten villkorlig frigivning endast om det står klart att lagföring inte kommer att ske.

text: Dessa föreskrifter och allmänna råd träder i kraft den 1 maj 2021.

text: MARTIN HOLMGREN

text: Lennart Palmgren


text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: Fastställande och ändring

text: Verkställighetsplanen ska fastställas inom 30 dagar från det att den intagne skrivits in i anstalt. För en intagen som placerats i anstalt för fördjupad villkorsutredning enligt 2 kap. 4 § ska verkställighetsplanen dock fastställas inom 60 dagar från inskrivning. För en intagen med två månader eller kortare återstående verkställighetstid som inte kan antas komma att ställas under övervakning efter villkorlig frigivning, ska verkställighetsplanen fastställas inom 14 dagar.

text: Senaste lydelse av 1 kap. 30 §,

text: KVFS 2016:2

text: KVFS

text: Verkställighetsplanen ska ändras när det finns anledning till det. När en ändring

text: innebär att en åtgärd läggs till, tas bort eller avbryts ska verkställighetsplanen fastställas på nytt. Verkställighetsplanen ska också fastställas på nytt när det annars är motiverat, och alltid minst var fjärde månad från senaste fastställande. De tidsfrister som anges i första till tredje styckena får överskridas om det finns särskilda skäl.

text: 2 kap. Placering

text: Vissa särskilda anstaltsplaceringar

text: Fördjupad utredning inför beslut om särskilda villkor

text: En intagen som ska meddelas särskilda villkor för verkställigheten enligt

text: 1 kap. 7 § fängelselagen (2010:610)

text: får inför beslutet, eller inför omprövning av beslut, placeras i anstalt för fördjupad villkorsutredning, om behov av en sådan utredning finns.

text: Allmänna råd

text: Med fördjupad villkorsutredning avses särskilda åtgärder som syftar till att bedöma och fastställa den intagnes individuella risk- och behovsprofil, exempelvis psykologutredning. Behov av en fördjupad villkorsutredning föreligger om det saknas tillräckligt underlag avseende den intagne inför prövningen av vilka särskilda villkor som av säkerhetsskäl är nödvändiga för verkställigheten. Ett sådant behov föreligger

text: normalt för en intagen som

text:  är dömd för sexualbrott eller våldsbrott,  har koppling till ett kriminellt nätverk eller organiserad brottslighet,  är under 21 år,  har en strafftid om 6 år eller mer, eller  har återfallit i allvarlig eller omfattande brottslighet. För en intagen som är dömd till utvisning föreligger normalt inte ett behov av fördjupad villkorsutredning. ___________ Dessa föreskrifter och allmänna råd träder i kraft den 1 maj 2021.

text: MARTIN HOLMGREN

text: Lennart Palmgren (direktör för frivård, häkte och anstalt)


title: Kriminalvårdens föreskrifter om ändring i Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd (KVFS 2011:5) om verkställighet av frivårdspåföljder

text: Verkställighet av en föreskrift enligt domen ska påbörjas så snart som möjligt efter det att domen blivit verkställbar mot den dömde.

text: Allmänna råd

text: Verkställighet av en föreskrift om samhällstjänst bör normalt påbörjas inom åtta veckor efter det att domen blivit verkställbar mot den dömde. Om den dömde inte kan nås eller inte har följt två skriftliga kallelser bör prövas om en eller flera åtgärder enligt

text: 28 kap.

text: 8 §§

text: brottsbalken

text: ska vidtas.

text: KVFS 2021:3

text: Övervakning

text: Verkställighetsplanering

text: Med verkställighetsplan avses en plan för övervakning enligt

text: 5 kap. 3 § förordningen (1998:642)

text: om verkställighet av frivårdspåföljder samt

text: 26 kap. 14 § brottsbalken

text: Bidrag av allmänna medel

text: En dömd får beviljas bidrag av allmänna medel för kostnader som har direkt samband med avtjänandet av påföljden, om det är skäligt med hänsyn till den dömdes ekonomiska förhållanden och till att verkställigheten ska kunna genomföras på ett ändamålsenligt sätt. Bidrag för resor ska beräknas med utgångspunkt i 15 § Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd (

text: KVFS 2019:1

text: ) om inledande av verkställighet av fängelsestraff och strafftidsberäkning.

text: En person som förordnas som biträdande övervakare har rätt till ersättning för uppdraget samt rätt till ersättning för kostnader med vardera 250 kr per månad. Om den biträdande övervakarens kostnader för att fullgöra uppdraget väsentligt överstiger 250 kr per månad kan han eller hon även få ersättning för de överstigande kostnaderna

text: __________ Dessa föreskrifter och allmänna råd träder i kraft den 1 maj 2021.

text: Martin Holmgren Lennart Palmgren


title: Kriminalvårdens föreskrifter om ändring i Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd (KVFS 2019:11) om OC-spray

text: Den kriminalvårdschef som ansvarar för ett verksamhetsställe fattar beslut om vilka tjänstemän vid verksamhetsstället som ska tilldelas OC-spray och om undantag från tjänstemans skyldighet att under tjänstgöring bära OC-spray. Denna beslutanderätt får inte delegeras vidare. Den kriminalvårdschef som ansvarar för ett verksamhetsställe fattar beslut om när tjänstemän som stadigvarande vistas klientnära ska få bära OC-spray enligt 6 § andra stycket. Denna beslutanderätt får inte delegeras vidare.

text: Bärande av OC-spray

text: Om inget annat föreskrivs i denna paragraf ska en tjänsteman som tilldelats OC-spray bära denna som en del av sin utrustning. Under tid när en tjänsteman vistas klientnära ska OC-spray inte bäras. Om ett förhöjt säkerhetsläge föreligger får det fattas ett särskilt beslut om att OC-spray ska

text: KVFS

text: bäras även när tjänstemannen vistas klientnära. Sådana beslut ska vara

text: tidsbegränsade och omprövas varje dag. Förbudet mot att bära OC-spray enligt andra stycket gäller inte för larmchefer och övriga som är utsedda att ingå i en larmstyrka. Förbudet gäller inte heller för personal som tjänstgör på avdelning med särskilt hög grad av övervakning eller kontroll samt på avdelningar avsedda för intagna som kräver särskilda resurser avseende säkerhet, omhändertagande eller kontroll. Det gäller inte heller för personal som transporterar klienter. Om särskilda skäl föreligger får det beslutas om undantag från skyldigheten att bära OC-spray. Under tid då OC-spray inte bärs av en tjänsteman ska den förvaras enligt bestämmelserna i 8 §. OC-spray får inte bäras utanför tjänstgöringstid.

text: Allmänna råd Med att vistas klientnära avses även bl.a. att en tjänsteman kortvarigt ersätter annan tjänsteman på en klientavdelning, t.ex. under en halv dag. Tjänstemän på avdelningar där intagna normalt vistas i sina bostadsrum, exempelvis avskildhets- och restriktionsavdelningar, vistas inte klientnära. Detsamma gäller nattpersonal samt promenadvakter som inte befinner sig på rastgården. Med förhöjt säkerhetsläge avses att säkerhetsläget bedöms avvika från den för den aktuella enhetens normaltillstånd på sådant sätt att det råder avsevärd risk för ordningsstörningar. Villkoren för att tilldelas OC-spray i 5 § gäller även i de situationer där beslut fattas om att en tjänsteman som vistas klientnära får bära OC-spray under en begränsad tid. Särskilda skäl för att besluta om undantag från skyldigheten att bära OC-spray kan föreligga i olika situationer, t.ex. när arbetsuppgifter, personliga omständigheter eller olämpligt agerande i tjänsten gör det olämpligt eller omotiverat att en tjänsteman bär OC-spray.

text: Dessa föreskrifter och allmänna råd träder i kraft den 15 juni 2021.

text: MARTIN HOLMGREN

text: Kenneth Holm


text: 26 kap. 12 § brottsbalken

text: Behov av övervak ning

text: Prövningen av om övervak ning behövs för att minsk a risk en att den dömde begår nya brott eller för att på annat sätt underlätta hans eller hennes anpassning i samhället bör grundas på en individuell bedömning, utifrån såväl övervak ningens hjälp- och stödfunk tion som dess k ontrollfunktion.

text: 26 kap. 16 § första stycket brottsbalken

text: Behov av en särsk ild föresk rift

text: Kriminalvårdens prövning av om en särsk ild föresk rift behövs för att minsk a risk en att den som står under övervak ning begår nya brott eller

text: Senaste lydelse

text: KVFS 2021:3

text: för att på annat sätt underlätta hans eller hennes anpassning i samhället, bör grundas på en individuell bedömning, utifrån såväl föresk riftens hjälp- och stödfunk tion som dess k ontrollfunktion.

text: 26 kap. 16 § andra stycket 7 brottsbalken

text: Vistelseföresk rift

text: Kriminalvården bör främst använda föresk rift om vistelseort eller andra anvisningar om på vilk a platser eller vilk a områden den dömde sk a vistas eller inte får vistas, s.k . vistelseföresk rift, i k ontrollsyfte när det är särskilt angeläget att hålla den dömde borta från en viss miljö. I en vistelseföresk ift bör den plats eller det område som avses anges specifik t och avgränsas tydligt. Eftersom en vistelseföresk rift innebär en påtaglig insk ränkning av den dömdes personliga frihet bör den användas restrik tivt och med beak tande av proportionalitetsprincipen på det sätt som framgår av 26 k ap. 14 a § brottsbalk en. Särsk ilt restrik tiv bör tillämpningen vara vid en föresk rift om sk yldighet att vistas på viss plats eller inom ett visst område.

text: 26 kap. 17 § brottsbalken

text: Elek tronisk övervakning

text: Om det finns ett behov av vistelseföresk rift, finns det i normalfallet också ett behov av elek tronisk övervakning för att k ontrollera att föresk riften följs. Ett beslut om elek tronisk övervakning bör dock alltid grundas på en individuell bedömning av behovet och med beak tande av proportio nalitetsprincipen på det sätt som framgår av 26 k ap. 14 a § brottsbalk en.

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 5 § förordningen (1998:642)

text: om verkställighet av frivårdspåföljder

text: Det kan normalt anses obehövligt att pröva och fatta beslut i fråga om

text: övervakning enligt 2 kap. 5 § frivårdsförordningen

text: - om vård enligt sådan behandlingsplan som avses i 28 k ap . 6 b §

text: pågår, eller

text: - om beslut att den dömde sk a omhändertas med stöd av 28 k ap. 11 § brottsbalk en meddelats men ännu inte verk ställts.

text: En person som förordnas som biträdande övervakare har rätt till ersättning för uppdraget samt rätt till ersättning för kostnader med vardera 300 kr per månad. Om den biträdande övervakarens kostnader för att fullgöra uppdraget väsentligt överstiger 300 kr per månad kan han eller hon även få ersättning för de överstigande kostnaderna.

text: Senaste lydelse

text: KVFS 2021:3

text: Denna författning träder i kraft den 1 maj 2022. På Kriminalvårdens vägnar MARTIN HOLMGREN Caroline Oredsson (Rättsavdelningen)


title: Kriminalvårdens föreskrifter om ändring i Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd (2011:6) om intensivövervakning med elektronisk kontroll

text: Med behandlingsföreskrifter avses särskilda föreskrifter om en skyldighet för den dömde att delta i läkarvård, nykterhetsvård eller annan vård eller behandling eller i särskilt anordnade program eller verksamheter som med hänsyn till den dömdes förhållanden framstår som lämpliga. Med vistelseföreskrifter avses särskilda föreskrifter om förbud för den dömde att vistas på en särskilt angiven plats eller inom ett särskilt angivet område.

text: Allmänna råd till

text: 2 § lagen (1994:451)

text: Särskilda skäl mot verkställighet utanför anstalt kan finnas t.ex. om – den dömde i anstalt börjat avtjäna det straff som ansökan avser, – den dömde inte medverkar i utredningen eller motsätter sig verkställighet genom intensivövervakning med elektronisk kontroll, – det är oförsvarligt eller stötande med verkställighet utanför anstalt, t.ex. på grund av brottets karaktär, – brottet riktats mot en person som den dömde delar bostad med, – det kan antas inverka menligt på barn som den dömde delar bostad med,

text: – det finns hög risk för att den dömde återfaller i brott mot målsäganden i domen som ska verkställas, – det är uppenbart att den dömde inte klarar av en sådan verkställighet, t.ex. på grund av att han eller hon är inne i ett avan-

text: cerat missbruk, eller om

text: – den dömde ska utvisas, avvisas eller saknar anknytning till riket. Att särskilda föreskrifter kan användas för att minska risken för att den dömde återfaller i brott bör ingå i den samlade bedömningen av om det finns särskilda skäl mot verkställighet utanför anstalt eller inte. Detta bör särskilt kunna gälla behandlingsföreskrifter eller vistelseföreskrifter som kontrolleras med elektroniska hjälpmedel.

text: Kriminalvården ska, om det inte finns särskilda skäl mot det, meddela den dömde behandlingsföreskrifter.

text: Allmänna råd till

text: 8 § lagen (1994:451)

text: Behandlingsföreskrifter

text: Behandlingsföreskrifter bör avse deltagande i brotts- eller missbruksrelaterade program eller behandling i öppenvård, om det inte är uppenbart att den dömde saknar behov av sådana åtgärder eller om det är praktiskt omöjligt att anordna dem. I sådant fall bör i stället övervägas om annan särskild verksamhet, som med hänsyn till den dömdes förhållanden framstår som lämplig, kan anordnas.

text: Vistelseföreskrifter

text: Kriminalvården bör främst använda vistelseföreskrifter i kontrollsyfte när det är särskilt angeläget att hålla den dömde borta från en viss miljö.

text: Elektroniska hjälpmedel

text: Om det finns ett behov av vistelseföreskrifter, finns det normalt också ett behov av kontroll med elektroniska hjälpmedel. Ett beslut om elektroniska hjälpmedel bör dock alltid grundas på en individuell bedömning av behovet med beaktande av proportionalitetsprincipen.

text: Denna författning träder i kraft den 1 oktober 2022.

text: På Kriminalvårdens vägnar

text: MARTIN HOLMGREN Caroline Oredsson (Rättsavdelningen)


title: Kriminalvårdens föreskrifter om ändring i Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd (2011:5) om verkställighet av frivårdspåföljder

text: 26 kap. 22 § andra stycket

text: och

text: 28 kap. 11 § andra stycket

text: brottsbalken

text: Tillfälligt omhändertagande

text: I brådskande fall bör Kriminalvården pröva om den dömde ska omhändertas tillfälligt istället för att direkt anmäla frågan om omhändertagande till övervakningsnämnden för prövning av nämndens ordförande med stöd av

text: 37 kap. 1 § andra stycket brottsbalken

text: . Med brådskande fall avses att frågan om omhändertagande inte kan avvakta prövning vid övervakningsnämndens sammanträde. Skäl för Kriminalvården att ompröva ett beslut om tillfälligt omhändertagande kan exempelvis finnas om den dömde har undandragit sig övervakningen och kontakten med Kriminalvården därefter har återupptagits innan övervakningsnämnden har prövat om beslutet ska fortsätta gälla.

text: Dessa allmänna råd träder i kraft den 1 oktober 2022.

text: På Kriminalvårdens vägnar


title: Föreskrifter om ändring i Kriminalvårdens KVFS 2022:4 föreskrifter och allmänna råd (KVFS 2011:1) FARK Fängelse Utkom från trycket den om fängelse 7 oktober 2022

text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: Definitioner

text: Med telefonsamtal avses elektronisk kommunikation med ljud mellan två eller flera parter. Med videosamtal avses elektronisk kommunikation med ljud och bild mellan två eller flera parter.

text: 7 kap. Besök och andra kontakter

text: Elektronisk kommunikation inom INTIK-systemet

text: Telefontillstånd inom INTIK-systemet får förenas med villko r om inspelning och avlyssning i efterhand. En intagen får sammantaget ringa samtal enligt första stycket under högst en timme per vecka.

text: En intagen i en anstalt av säkerhetsklass 1 får inte ringa till IP-telefoni inom INTIK-systemet. Det gäller dock inte avlyssnade telefonsamtal inom INTIK-systemet vid säkerhetsavdelning.

text: Elektronisk kommunikation utanför INTIK-systemet

text: En intagen får beviljas tillstånd att ringa telefonsamtal utanför INTIK-systemet eller genomföra videosamtal endast om den intagne bedöms ha starka skäl för det.

text: Allmänna råd

text: Stark a sk äl att få ringa ett telefonsamtal utanför INTIK-systemet kan finnas för att ringa samtal till en försvarare. Stark a sk äl att få ringa utanför INTIK-systemet k an även finnas för t.ex. samtal till närstående, annan advok at än försvararen, arbetsgivare, hyresvärd eller lik nande, bank eller försäk ringsbolag, om behovet av k ontakt inte k an tillgodoses på annat sätt. Stark a sk äl att få genomföra ett videosamtal k an finnas för k ontakt med närstående barn samt för k ontak t med närstående till den intagne när den intagne själv är ett barn. Om en prioritering behöver göras utifrån tillgängliga resurser av personal och videoutrustning bör i första hand videosamtal mellan ett barn och dennes vårdnadshavare eller förälder beviljas.

text: Senaste lydelse

text: KVFS 2013:4

text: . 3 Senaste lydelse

text: KVFS 2019:5

text: . 4 Senaste lydelse

text: KVFS 2019:5

text: Stark a sk äl att få genomföra ett videosamtal k an även finnas om en intagen, eller den som en intagen vill ha k ontak t med, har en sådan hörsel- eller talnedsättning att samtal inte k an genomföras via telefon.

text: Avlyssning

text: Om tillstånd till telefonsamtal inom INTIK-systemet inte kan beviljas på grund av säkerhetsskäl och samtal i stället genomförs utanför det systemet enligt 13 § ska samtalet avlyssnas, om det inte är uppenbart obehövligt. Videosamtal ska avlyssnas om det inte är uppenbart obehövligt.

text: Allmänna råd

text: Att elek tronisk k ommunik ation mellan en intagen och en advok at som företräder den intagne i en rättslig angelägenhet inte får avlyssnas framgår av 7 k ap. 5 § andra styck et

text: fängelselagen (2010:610)

text: Avlyssning av elektronisk kommunikation ska ske i realtid. Om det innebär tillräcklig kontroll, får kommunikationen spelas in och avlyssnas i efterhand.

text: Allmänna råd

text: Situationer då det k an innebära tillräck lig k ontroll att k ommunik ationen spelas in och avlyssnas i efterhand k an vara när syftet med avlyssningen endast är att säk erställa att k ommunik ationen inte k opplas vidare, utan förs med den person som Kriminalvården har k ontrollerat och godkänt att den intagne får k ommunicera med.

text: Elektronisk kommunikation som avlyssnas ska föras på ett språk som förstås av den som avlyssnar kommunikationen om det inte är uppenbart obehövligt.

text: Allmänna råd

text: Situationer då det k an tillåtas att k ommunik ationen förs på ett språk som den som avlyssnar inte förstår k an t.ex. vara när syftet med avlyssningen endast är att säk erställa att k ommunik ationen inte k opplas vidare. I sådana fall k an det räck a med att k ontrollera att k ommunik ationen förs med den person som Kriminalvården har k ontrollerat och godkänt att den intagne sk a få k ommunicera med (s.k . medlyssning).

text: 5 Senaste lydelse

text: KVFS 2019:5

text: . 6 Senaste lydelse

text: KVFS 2019:5

text: Innan en intagen i en anstalt av säkerhetsklass 1 och 2 beviljas tillstånd att ta emot besök eller tillstånd till elektronisk kommunikatio n ska en sådan undersökning som avses i

text: 7 kap. 10 § fängelselagen (2010:610)

text: göras. Det gäller dock inte i de fall som avses i 28 § eller i de fall tillräcklig kontroll kan uppnås genom att besöket eller kommunikationen kontrolleras .

text: Giltighet för tillstånd till besök och elektronisk kommunikation

text: Ett tillstånd till besök eller elektronisk kommunikation inom INTIK-systemet för en annan än en närstående upphör att gälla om den intagne omplaceras till en annan anstalt eller inom samma anstalt placeras i högre säkerhetsklass eller på säkerhetsavdelning. Detsamma gäller ett sådant tillstånd för en närstående, om den intagne pla ceras i högre säkerhetsklass eller på säkerhetsavdelning. Tillstånd till elektronisk kommunikation inom INTIK-systemet som beviljats vid säkerhetsavdelning gäller endast där.

text: 13 kap. Bidrag av allmänna medel

text: Telefonsamtal

text: En intagen får beviljas bidrag för ett kortare telefonsamtal per vecka med närstående barn. En intagen får också beviljas bidrag för telefonsamtal som är av stor vikt för hans eller hennes frigivningsförberedelser eller som annars är särskilt angelägna. En intagen i anstalten Luleå får, inom ramen för ett lokalt förmånssystem för yngre intagna, beviljas bidrag även för andra telefonsamtal.

text: Allmänna råd

text: Särsk ilt angelägna telefonsamtal k an t.ex. vara en sådan underrättelse till närstående som avses i

text: 3 § fängelseförordningen (2010:2010)

text: eller ett telefonsamtal till närstående vid allvarlig sjuk dom, försvarare eller offentligt biträde. Bidrag för telefonsamtal k an ges genom att Kriminalvården låter den intagne ringa utanför INTIK-systemet utan att debitera honom eller henne för samtalsk ostnaden eller genom att Kriminalvården ger den intagne telefonk ort till INTIK-systemet.

text: 7 Senaste lydelse

text: KVFS 2019:5

text: . 8 Senaste lydelse

text: KVFS 2018:5

text: Dessa föreskrifter och allmänna råd träder i kraft den 31 oktober 2022.

text: På Kriminalvårdens vägnar


title: Föreskrifter om ändring i Kriminalvårdens KVFS 2022:5 föreskrifter och allmänna råd (KVFS 2011:2) FARK Häkte Utkom från trycket den om häkte 7 oktober 2022

text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: Definitioner

text: Med telefonsamtal avses elektronisk kommunikation med ljud mellan två eller flera parter. Med videosamtal avses elektronisk kommunikation med ljud och bild mellan två eller flera parter.

text: 3 kap. Besök och andra kontakter

text: Elektronisk kommunikation inom INTIK-systemet

text: En intagens ansökan om telefontillstånd ska betraktas som en ansökan om tillstånd att ringa inom INTIK-systemet, om inte den intagne anger något annat. Det som anges i första stycket gäller inte en ansökan av en intagen som är tagen i förvar och placerad inom Kriminalvården enligt

text: utlänningslagen (2005:716)

text: Telefontillstånd inom INTIK-systemet får förenas med villkor om inspelning och avlyssning i efterhand. En intagen får sammantaget ringa samtal enligt första stycket under högst en timme per vecka.

text: Elektronisk kommunikation utanför INTIK-systemet

text: En intagen får beviljas tillstånd att ringa telefonsamtal utanför INTIK-systemet eller genomföra videosamtal endast om den intagne bedöms ha starka skäl för det.

text: Allmänna råd

text: Stark a sk äl att få ringa utanför INTIK-systemet k an finnas för t.ex. samtal till närstående, annan advok at än försvararen, arbetsgivare, hyresvärd eller lik nande, bank eller försäk ringsbolag, om behovet av k ontakt inte k an tillgodoses på annat sätt. Stark a sk äl att få genomföra ett videosamtal k an finnas för k ontakt med närstående barn samt för k ontak t med närstående när den intagne själv är ett barn. Om en prioritering behöver göras utifrån tillgängliga resurser av personal och videoutrustning bör i första hand videosamtal mellan ett barn och dennes vårdnadshavare eller förälder beviljas.

text: 1 Senaste lydelse

text: KVFS 2019:6

text: . Senaste lydelse

text: KVFS 2019:6

text: Stark a sk äl att få genomföra ett videosamtal k an även finnas om den intagne, eller den som den intagne vill ha k ontakt med, ha r en sådan hörsel- eller talnedsättning att samtal inte k an genomföras via telefon.

text: Avlyssning

text: Om tillstånd till telefonsamtal inom INTIK-systemet inte kan beviljas på grund av säkerhetsskäl och samtal i stället genomförs utanför det systemet enligt 10 § ska samtalet avlyssnas, om det inte är uppenbart obehövligt. Videosamtal ska avlyssnas om det inte är uppenbart obehövligt.

text: Allmänna råd

text: Att elek tronisk k ommunikation mellan en intagen och hans eller hennes försvarare inte får avlyssnas framgår av 3 k ap. 5 § andra stycket häk

text: teslagen (2010:611)

text: Allmänna råd

text: Elektronisk kommunikation som avlyssnas ska föras på ett språk som förstås av den s om avlyssnar kommunikationen om det inte är uppenbart obehövligt.

text: Allmänna råd

text: Situationer då det k an tillåtas att k ommunik ationen förs på ett språk som den som avlyssnar inte förstår k an t.ex. vara när syftet med att avlyssna k ommunik ationen endast är att säk erställa att k ommunik ationen inte k opplas vidare. I sådana fall k an det räck a med att k ontrollera att k ommunik ationen sk er med den person som Kriminalvården har

text: Senaste lydelse

text: KVFS 2017:3

text: . 4 Senaste lydelse

text: KVFS 2019:6

text: . 5 Senaste lydelse

text: KVFS 2019:6

text: k ontrollerat och godk änt att den intagne sk a få k ommunicera med (s.k . medlyssning).

text: 6 kap. Bidrag av allmänna medel

text: Telefonsamtal

text: En intagen får beviljas bidrag för ett kortare telefonsamtal per vecka med närstående barn. En intagen får också beviljas bidrag för telefonsamtal som är av stor vikt för hans eller hennes frigivningsförberedelser eller som annars är särskilt angelägna.

text: Allmänna råd

text: Särsk ilt angelägna telefonsamtal k an t.ex. vara en sådan underrättelse till närstående som avses i 24 k ap.

text: 21 a § rättegångsbalken

text: eller 3 § häk

text: tesförordningen (2010:2011)

text: eller ett telefonsamtal till närstående vid allvarlig sjuk dom, försvarare eller offentligt biträde. Bidrag för telefonsamtal k an ges genom att Krimi nalvården låter den intagne ringa utanför INTIK-systemet utan att debitera honom eller henne för samtalsk ostnaden eller genom att Kriminalvården ger den intagne telefonk ort till INTIK-systemet.

text: En intagen i anstalt som är tagen i förvar enligt

text: utlänningslagen (2005:716)

text: och beviljas häktesbidrag enligt

text: 2 §

text: får, utöver vad som anges i

text: 4 §

text: , beviljas bidrag med två telefonkort per vecka, om den intagne har tillstånd att ringa inom INTIK-systemet. En sådan intagen får även beviljas bidrag för samtal som sker utanför INTIK-systemet.

text: Denna författning träder i kraft den 31 oktober 2022.

text: På Kriminalvårdens vägnar

text: MARTIN HOLMGREN Caroline Oredsson (Rättsavdelningen)

text: 6 Senaste lydelse

text: KVFS 2013:5


text: 2 kap. Placering

text: Vissa särskilda anstaltsplaceringar

text: Fördjupad utredning inför beslut om särskilda villkor

text: En intagen som ska meddelas särskilda villkor för verkställigheten enligt

text: 1 kap. 7 § fängelselagen (2010:610)

text: får inför beslutet, eller inför omprövning av beslut, placeras i anstalt för fördjupad villkorsutredning, om behov av en sådan utredning finns.

text: Senaste lydelse av författningens rubrik 2011:11 10 kap. 6 § a § 2011:7. Senaste lydelse 2021:2.

text: Allmänna råd

text: Med fördjupad villkorsutredning avses särskilda åtgärder som syftar till att bedöma och fastställa den intagnes individuella risk- och behovsprofil, exempelvis psykologutredning. Behov av en fördjupad villkorsutredning föreligger om det saknas tillräckligt underlag avseende den intagne inför prövningen av vilka särskilda villkor som av säkerhetsskäl är nödvändiga för verkställigheten. Ett sådant

text: behov kan föreligga t.ex. för en intagen som

text: – är dömd för sexualbrott eller våldsbrott, – har koppling till ett kriminellt nätverk eller organiserad brottslighet, – är under 21 år,

text: – har en strafftid om 6 år eller mer, eller

text: – har återfallit i allvarlig eller omfattande brottslighet. För en intagen som är dömd till utvisning föreligger normalt inte ett behov av fördjupad villkorsutredning.

text: 3 kap. Sysselsättning och ersättning

text: Ersättning

text: Ersättning för sysselsättning

text: En intagen har rätt till ersättning med 13 kronor per timme (normalersättning) för tid som han eller hon deltar i eller utför anvisad sysselsättning (sysselsättningstid), om inte annat följer av 5–6 §§. Om en intagen, när han eller hon utför arbete, presterar väsentligt lägre än vad som kan förväntas ska normalersättningen sänkas till 8 kronor per timme (sänkt ersättning). Normalersättningen får endast sänkas om den intagne, efter att han eller hon informerats om att sänkning kan komma att ske, inte höjt sin prestation. Den sänkta ersättningen ska gälla till dess att den intagne visat att han eller hon presterar utifrån vad som kan förväntas av honom eller henne.

text: 6 kap. Vistelse i gemensamhet och avskildhet

text: I en anstalt av säkerhetsklass 1 och 2 får intagna hållas avskilda i bostadsrummen i anslutning till dygnsvilan under högst 14 timmar, utöver tid för inlåsning och upplåsning. Tiden för inlåsning får förläggas tidigast kl. 18.00 och inlåsning får påbörjas 15 minuter före den bestämda tiden för inlåsning på bostadsrummen. Tiden för upplåsning får förläggas senast kl. 9.00 och upplåsning ska avslutas senast 15 minuter efter den bestämda tiden för upplåsning av bostadsrummen.

text: Senaste lydelse 2021:2. Senaste lydelse 2013:4. Ändringen innebär att tredje stycket tas bort. Senaste lydelse 2011:11.

text: Allmänna råd

text: Innan en anstalt beslutar att hålla intagna avskilda i anslutning till dygnsvilan i mer än 12 timmar per dygn bör anstalten överväga om det finns alternativa åtgärder för att hantera situationen. Om en intagen enligt första paragrafen är inlåst i bostadsrummet i mer än 12 timmar per dygn, bör det strävas efter att vidta åtgärder som motverkar negativa effekter av avskildhet. Åtgärderna ska utformas efter vad som är ändamålsenligt i det enskilda fallet, t.ex. utifrån om den intagne är avskild i ensamhet eller tillsammans med annan intagen.

text: I en anstalt av säkerhetsklass 3 får intagna vara inlåsta på sina bostadsavdelningar i anslutning till dygnsvilan under högst 11 timmar, utöver tid för inlåsning och upplåsning. Tiden för inlåsning får förläggas tidigast kl. 20.00 och inlåsning får påbörjas 30 minuter före den bestämda tiden för inlåsning på avdelningen. Tiden för upplåsning får förläggas senast kl. 8.00 och upplåsning ska avslutas senast 30 minuter efter den bestämda tiden för upplåsning på avdelningen.

text: 10 kap. Permission och annan tillfällig vistelse utanför anstalt

text: En intagen får inom en period som omfattar tre månader (permissionsperiod) beviljas en eller flera permissioner. Permission som sker under bevakning eller åtföljande av personal får beviljas vid högst två tillfällen per permissionsperiod. Permission får beviljas med det antal dygn per permissionsperiod som anges i 4–6 §§ (permissionstid). Förhållandena på permissionsperiodens första dag avgör hur många dygns permission som kan beviljas. Nödvändig restid till och från permissionsadressen räknas inte in i permissionstiden, om den med hänsyn till ändamålet med permissionen är rimlig i förhållande till permissionstiden. En intagen får inte påbörja permission oftare än varannan vecka, om det inte finns särskilda skäl. En permission får omfatta högst tre dygn. Den första permissionen på egen hand får dock omfatta högst ett dygn. En permission som sker under bevakning eller åtföljande av personal får omfatta högst sex timmar inklusive restid, om det inte finns särskilda skäl.

text: 13 kap. Bidrag av allmänna medel

text: En intagen får beviljas bidrag enligt bestämmelserna i detta kapitel, om det är skäligt med hänsyn till den intagnes ekonomiska förhållanden och att verkställigheten ska kunna genomföras på ett ändamålsenligt sätt. Bidrag för

text: Senaste lydelse 2014:3. Senaste lydelse 2013:4. Senaste lydelse 2012:1.

text: telefonsamtal som är av stor vikt för den intagnes frigivningsförberedelser får dock beviljas oavsett den intagnes ekonomiska förhållanden. Bidrag kan endast utgå för kostnader som har uppkommit under verkställigheten. En ansökan om bidrag ska ges in innan den intagne villkorligt friges. Ett beslut om bidrag kan ändras till den intagnes nackdel om förhållandena som ligger till grund för bidraget ändras mellan beslutet och utbetalningen och de nya förhållandena skulle medföra att bidraget inte skulle beviljas eller beviljats med ett lägre belopp vid en ny prövning.

text: Telefonsamtal

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2024.

text: På Kriminalvårdens vägnar

text: Senaste lydelse 2013:4. Ändringen innebär att andra stycket tas bort.

text: Utgivare: Caroline Oredsson Kriminalvården, 601 80 Norrköping Kriminalvårdens digitaltryck Norrköping 2023 ISSN 1653-6665


title: Statsbidrag till vissa organisationer inom kriminalvårdens område (KVFS 2025:02, FARK Statsbidrag)

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om sådant bidrag som avses i förordningen (

text: ) om statsbidrag till organisationer inom kriminalvårdens område. Ord och uttryck som används i dessa föreskrifter och allmänna råd har samma innebörd som i förordningen.

text: Ansökan om bidrag

text: En ansökan om statsbidrag ska ha kommit in till Kriminalvårdens huvudkontor senast den 31 oktober året före det år som ansökan avser.

text: Ansökan ska göras på ansökningsformulär som Kriminalvården tillhandahåller och innehålla de handlingar och uppgifter som framgår av formuläret. Av ansökan ska framgå med vilka verksamhetsställen organisationen avser att samverka och att dessa är införstådda med planeringen och vilken verksamhet som avses.

text: Förutsättningar för bidrag

text: Vid bedömningen av om det, enligt

text: 6 § förordningen (2025:669)

text: om statsbidrag till organisationer inom kriminalvårdens område, finns särskilda skäl att lämna bidrag, ska särskilt beaktas om organisationen har bedrivit verksamhet som riktar sig till frihetsberövade eller återfallsförebyggande arbete.

text: Allmänna råd till

text: 6 §§

text: förordningen (

text: Statsbidrag bör företrädelsevis lämnas till verksamhet i form av – frigivningsförberedande åtgärder för intagna i anstalt, – isoleringsbrytande åtgärder för intagna, särskilt för barn och för

text: häktade med restriktioner samt

text: – stödjande åtgärder för klienter efter frigivning från anstalt och andra klienter inom frivården. Verksamhet som är direkt relaterad till förbättrade förutsättningar vid frigivning eller annars bidrar till anpassning i samhället bör prioriteras, liksom verksamhet för barn och unga i häkte, anstalt eller frivård. Bidrag kan lämnas exempelvis till verksamhet för intagna som är inriktad på meningsfull sysselsättning, liksom för arbete med normer, frågor som rör maskulinitet och sexuell hälsa, demokrati- och inkluderingsfrågor, motiverande arbete för målgrupper som tillhör organiserad brottslighet, för föräldrastöd samt för stödjande insatser för biträdande övervakare.

text: Beslut om bidrag

text: Av Kriminalvårdens beslut ska framgå villkor för beviljat bidrag samt när och hur användningen av bidrag ska redovisas.

text: Rätt att besluta om undantag

text: Chefen för Kriminalvården får meddela undantag från dessa föreskrifter.

text: 1. Dessa föreskrifter och allmänna råd träder i kraft den 1 september 2025. 2. Genom föreskrifterna upphävs Kriminalvårdens föreskrifter om statsbidrag till vissa organisationer inom kriminalvårdens område (

text: KVFS 2006:12

text: ). 3. De upphävda föreskrifterna gäller dock fortfarande för statsbidrag som har lämnats före ikraftträdandet.

text: På Kriminalvårdens vägnar

text: MARTIN HOLMGREN Elisabeth Lager (Rättsavdelningen)

text: Utgivare: Elisabeth Lager Utgivare: Elisabeth Lager Kriminalvården, 601 80 Norrköping Kriminalvården, 601 80 Norrköping Kriminalvårdens digitaltryck Kriminalvårdens digitaltryck Norrköping 2025 Norrköping 2025 ISSN 1653-6665 ISSN 1653-6665