title: Försvarsmaktens föreskrifter om tillämpning av förordning (2010:590) om grundläggande och kompletterande militär utbildning inom Försvarsmakten

text: I denna föreskrift finns Försvarsmaktens bestämmelser om 1. krav för antagning till, innehåll i samt krav för godkännande av grundläggande militär utbildning, 2. innehåll i kompletterande militär utbildning, samt 3. ersättning under grundläggande militär utbildning och kompletterande militär utbildning.

text: Grundläggande militär utbildning

text: Antagning till grundläggande militär utbildning

text: För att bli antagen till grundläggande militär utbildning inom Försvarsmakten krävs att den sökande 1. uppfyller kraven i

text: 4 § förordningen (2010:590)

text: om grundläggande och kompletterande militär utbildning inom Försvarsmakten,

text: 2. lämnat en ansökan om antagning till grundläggande militär utbildning innehållande samtliga efterfrågade uppgifter, samt 3. genomfört Försvarsmaktens rekryttest, som utgör underlag för fortsatt urval, och där lämnat samtliga efterfrågade uppgifter om sig själv.

text: För att gå vidare i urvalet efter rekryttestet ska 1a. sökande som påbörjat gymnasiet före den 1 juli 2011 ha godkända betyg i matematik A, svenska A, engelska A och samhällskunskap A från gymnasieskolan eller ha motsvarande kunskaper förvärvade på annat sätt, eller 1b. sökande som påbörjat gymnasiet efter den 1 juli 2011 ha godkända betyg (E) i ämnena matematik 1 (100 p), svenska 1 (100 p), engelska 5 (100 p) och samhällskunskap 1a1 (50 p), enligt

text: skollagen (2010:800)

text: och lagen (

text: ) om införande av

text: skollagen (2010:800)

text: , 2. sökande bedömas vara lämplig som soldat, sjöman eller som hemvärnsman med hänsyn till personliga egenskaper och laglydnad, samt 3. sökande bedömas vara lämplig som soldat, sjöman eller som hemvärnsman med hänsyn till hälsotillstånd samt fysisk och psykisk status.

text: Om antalet sökande som uppfyller kraven enligt 3 § är fler än som kan beredas möjlighet att genomföra antagningsprövning ska urvalet till sådan prövning grundas på 1. bedömningen av de uppgifter som sökande lämnat avseende kraven enligt 3 § 1-3, 2. sökandes utbildning, tjänstgöring eller annan relevant militär erfarenhet från Försvarsmakten eller frivillig försvarsorganisation, 3. för Försvarsmakten relevant civil utbildning, certifiering eller arbetslivserfarenhet, 4. sökandes intresse för viss inriktning som motsvarar Försvarsmaktens behov, samt

text: 5. om sökandens bostadsort ligger inom upptagningsområdet för en utbildningsgrupp för hemvärn som utbildningsplatsen kan hänföras till, när antagningen avser rekrytering till hemvärnet.

text: En sökande som uppfyller kraven enligt 3 § och valts ut för fortsatt prövning enligt 4 § ska genomföra antagningsprövning vid vilken sökanden testas och bedöms i förhållande till de krav som anges i 6-7 §§.

text: För att den sökande ska gå vidare i urvalet efter antagningsprövning ska han eller hon 1. uppfylla de lägsta krav avseende medicinsk hälsa, fysisk och psykisk prestationsförmåga som beslutas av personaldirektören efter samråd med produktionschefen och insatschefen, eller annan som respektive chef bestämmer, 2. bedömas vara lämplig som soldat, sjöman eller som hemvärnsman med hänsyn till personliga egenskaper, särskilt avseende förhållningssätt till grundläggande demokratiska principer, samt 3. bedömas vara lojal och pålitlig från säkerhetssynpunkt efter säkerhetsprövning.

text: Sökande som söker till vissa särskilda arbetsområden ska uppfylla de särskilda krav avseende 6 § 1-2 som beslutas av personaldirektören efter samråd med produktionschefen och insatschefen, eller annan som respektive chef bestämmer.

text: Vid urval mellan flera sökande som uppfyller kraven enligt 6-7 §§ till samma utbildningsplats ska antagningen grundas på 1. de resultat som den sökande uppnått vid prövning mot de krav som anges i 6-7 §§, 2. sökandes utbildning, tjänstgöring eller annan relevant militär erfarenhet från Försvarsmakten eller frivillig försvarsorganisation, samt

text: 3. för Försvarsmakten relevant civil utbildning, certifiering eller arbetslivserfarenhet. Vid behov av ytterligare urval får detta, utöver vad som framgår av första stycket, grundas på 1. sökandens intresse för viss inriktning som motsvarar Försvarsmaktens behov, samt 2. om sökandens bostadsort ligger inom upptagningsområdet för den utbildningsgrupp för hemvärn som utbildningsplatsen kan hänföras till, när det gäller utbildningsplatser riktade mot hemvärnet.

text: Innehåll i grundläggande militär utbildning

text: Under den grundläggande militära utbildningen ska rekryten utveckla en grundläggande militär färdighet. Med grundläggande militär färdighet avses i denna föreskrift att kunna försvara sig själv samt tillsammans med andra kunna bevaka eller försvara skyddsobjekt, anläggning eller terräng.

text: Under den grundläggande militära utbildningen ska rekryten utveckla kunskap om det svenska försvaret och dess syfte. Med kunskap om det svenska försvaret och dess syfte avses i denna föreskrift att ha kunskap om 1. Försvarsmakten som ett säkerhetspolitiskt instrument för riksdag och regering syftande till att värna svenska intressen, samt 2. Försvarsmaktens organisation, uppgifter och styrning.

text: Godkännande efter genomförd grundläggande militär utbildning

text: Kriterier för att bedöma om en rekryt ska godkännas efter genomförd grundläggande militär utbildning utgörs av betyg och lämplighetsbedömning.

text: Betygen speglar hur rekryten tillgodogjort sig kursinnehåll och nått upp till kursmålen. Lämplighetsbedömningen speglar hur väl rekryten är lämplig för fortsatt engagemang inom Försvarsmakten.

text: För att bli godkänd efter grundläggande militär utbildning ska rekryten ha godkända betyg från samtliga genomförda examinationer samt bedömas lämplig för fortsatt engagemang inom Försvarsmakten.

text: Kompletterande militär utbildning

text: Innehåll i kompletterande militär utbildning

text: Under den kompletterande militära utbildningen ska rekryten ges sådana militära kunskaper och färdigheter att han eller hon kan antas till grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten eller utbildning vid Försvarshögskolan som leder till en officersexamen.

text: Utöver vad som anges i 13 § kan kompletterande militär utbildning genomföras som befattningsutbildning för hemvärnet.

text: Ersättning under grundläggande militär utbildning och kompletterande mili-

text: tär utbildning

text: Rekryter ska i månatlig kostnadsersättning erhålla 10 procent av det vid varje tillfälle gällande prisbasbeloppet enligt

text: 2 kap. 7 § socialförsäkringsbalken (2010:110)

text: samt fritidsbidrag med belopp som fastställs av produktionschefen.

text: Undantag

text: Överbefälhavaren, eller den han eller hon bestämmer, får besluta om andra kompletterande militära utbildningar och dess innehåll än vad som anges i denna föreskrift.

text: Överbefälhavaren, eller den han eller hon bestämmer, får besluta om undantag från 3 § 1a och 1b. ____________ Denna författning träder i kraft den 13 juli 2012.

text: Sverker Göranson Anders Hallberg


fs: ffs

publisher: Generalläkaren

title: Generalläkarens föreskrifter om livsmedelsverksamhet inom Försvarsmakten.

text: Dessa föreskrifter gäller i tillämpliga delar all livsmedelsverksamhet inom de geografiska områden, lokaler, fordon, fartyg och luftfartyg m.m. som Försvarsmakten förfogar över. Föreskrifterna ska inte tillämpas på annan plats där konsumentmålgruppen huvudsakligen utgörs av annan målgrupp än Försvarsmakten.

type: stycke

type: paragraf

text: Försvarsmakten ska, med iakttagande av de tillägg och undantag som anges i dessa föreskrifter, tillämpa reglerna i de EG-förordningar som anges i tillkännagivandet (

text: ) om de EU-bestämmelser som kompletteras av

text: livsmedelslagen (2006:804)

text: livsmedelsförordningen (2006:813)

text: , samt Livsmedelsverkets föreskrifter.

text: Definitioner

type: rubrik

text: I denna föreskrift avses med

text: anläggning Varje enhet i ett livsmedelsföretag (i enlighet med

text: artikel 2 c i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004

text: om livsmedelshygien). distributionsanläggning Sådan del av en anläggning för distribution av dricksvatten som avser rörledningar, pumpar, reservoarer eller liknande rörutrustning för distribution av dricksvatten (i enlighet med 1 § 3 p Livsmedelsverkets föreskrifter (SLVFS 2001:30) om dricksvatten). livsmedelsföretagare De fysiska eller juridiska personer som ansvarar för att kraven i livsmedelslagstiftningen uppfylls i de livsmedelsföretag de bedriver (i enlighet med

text: artikel 3.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002

text: om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheter för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet). vattenverk Sådan del av en anläggning för dricksvattenförsörjning som avser uppfordring, beredning eller liknande hantering av dricksvatten samt tillhörande reservoarer eller liknande anordningar för förvaring av dricksvatten (i enlighet med 1 § 2 p Livsmedelsverkets föreskrifter (SLVFS 2001:30) om dricksvatten).

text: Livsmedelsanläggning

text: Livsmedelsanläggning ska, i förekommande fall, vara utrustad med - separata enheter för kyl- och frysförvaring, avsvalning och varmhållning av livsmedel,

text: - utrymme eller utrustning för infrysning av livsmedel och - utrymme eller utrustning för upptining av djupfrysta livsmedel.

text: Förvaringsfrys, som är större än 10 m³, ska vara utrustad med larm eller utrustning som dokumenterar temperaturen.

text: Isoleringskärl och annan utrustning för livsmedelsverksamhet i fält ska rengöras innan sådan utrustning förs in i livsmedelsanläggning för förnyad användning eller lagerhållning.

text: Information om tidpunkt för påfyllnad av varma livsmedel i isoleringskärl samt temperaturuppgift vid påfyllnad av isoleringskärl ska medfölja vid utleverans av isoleringskärlen.

text: Livsmedelsanläggning för utspisning belägen i internationella insatsområden ska vara utrustad med ändamålsenliga handtvättmöjligheter för matgäster.

text: Registrering och godkännande av livsmedelsanläggning

text: Anmälan om registrering eller ansökan om godkännande av livsmedelsanläggning enligt

text: artikel 6

text: punkterna 2 och 3 i

text: om livsmedelshygien och enligt 7 § Livsmedelsverkets föreskrifter (

text: LIVSFS 2005:20

text: ) om livsmedelshygien, ska ges in till Generalläkaren. Livsmedelsanläggning med dess inredning får inte tas i bruk förrän Generalläkaren registrerat eller godkänt den samt utfärdat bevis härom.

text: Livsmedelsföretagare ska vid planerad nybyggnation av livsmedelsanläggning eller väsentlig ändring av befintlig livsmedelsanläggning, liksom väsentlig ändring av inredning, utrustning eller verksamhet i sådan anläggning, eller upphörande av livsmedelsanläggning anmäla detta till Generalläkaren.

text: Livsmedelsföretagare ska anmäla händelser i verksamheten som kan påverka konsumenters hälsa, t.ex. matförgiftning och sabotage.

text: Egenkontroll

text: Livsmedelsföretagare ska införa och upprätthålla ändamålsenliga rutiner för egenkontroll av livsmedelsverksamhet.

text: Livsmedelsföretagare ska ge personal inbegripna i livsmedelsverksamhet sådan utbildning som är anpassad till de arbetsuppgifter som utförs. Utbildningen ska avse grundläggande livsmedelshygien samt anläggningsspecifika rutiner nödvändiga för att utföra anläggningens egenkontroll.

text: Personalhygien

text: Livsmedelsföretagare ska se till att personal som hanterar oförpackade livsmedel i livsmedelsanläggning inom Försvarsmakten, vid anställningens början och därefter årligen, avger hälsodeklaration. Av hälsodeklarationen ska framgå eventuell hälsostörning som kan innebära att smitta överförs från personal till livsmedel. Vid nyanställning ska personal alltid genomgå en ändamålsenlig läkarundersökning.

text: Personal som hanterar oförpackade livsmedel inom Försvarsmakten och som återvänder efter vistelse utom Norden, ska snarast efter hemkomsten avge hälsodeklaration.

text: Livsmedelsföretagare ska bedöma om avgiven hälsodeklaration som anges i 14 och 15 §§ ska kompletteras med läkarundersökning i syfte att utesluta personer

text: som kan utgöra en smittkälla. Läkare ska efter undersökning avge en tjänstbarhetsbedömning grundat på hälsodeklarationen och i förekommande fall kompletterande undersökningar.

text: Livsmedelsföretagare ska på livsmedelsanläggning förvara aktuell dokumentation avseende hälsodeklarationer och tjänstbarhetsbedömningar av personal som hanterar oförpackade livsmedel.

text: Förvaring

text: Rå köttfärs och marinerad, gravad eller rökt fisk ska förvaras så att temperaturen i varan inte överstiger +4°C. För färsk icke isad fisk får temperaturen inte överstiga +2°C. Angivna livsmedel får inte hanteras i fält, om inte särskild utrustning finns för kylförvaring enligt första stycket.

text: Färdiglagad varm mat ska varmhållas så att livsmedlets temperatur inte understiger +60°C. Varmhållningstiden ska, om möjligt, inte överstiga två timmar. Återupphettning av redan tillagad mat ska ske till en temperatur som överstiger +72°C. Nedkylning av värmeberedda livsmedel ska ske så att livsmedlets kärntemperatur når +8°C eller lägre inom fyra timmar från det att nedkylningen påbörjades.

text: Livsmedelshantering vid särskilda övningar under fältmässiga förhållanden

text: Under fältmässiga förhållanden får livsmedelshantering i form av slakt och efterföljande beredning av enstaka djur av ren, kanin eller fjäderfä ske för direkt konsumtion i samband med den aktuella övningen endast om Försvarsmakten innan övningen påbörjats upprättat interna instruktioner för hanteringen i samråd med Generalläkaren. Vid sådan slakt ska även

text: 30 § djurskyddsförordningen (1988:539)

text: och Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2008:69

text: ) om ändring i

text: Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2007:77

text: ) om slakt och annan avlivning av djur beaktas.

text: Kontroll av slaktkropp och organ samt bedömning om dessa lämpar sig för konsumtion under den aktuella övningen ska ske av veterinär. Vid slakt av ren ska även kontroll av det levande djuret samt övervakning av slaktprocessen ske av veterinär.

text: Dricksvatten

text: Generalläkaren får besluta om särskild desinfektion av dricksvatten som används inom Försvarsmakten.

text: Larm i vattenverk avseende pH, desinfektion och i förekommande fall turbiditet (vattnets grumlighetsvärde) ska vara kopplat till tjänstgörande personal. Tjänstgörande personal ska ha tillgång till en plan över åtgärder som ska vidtas vid larm. Planen ska upprättas och fastställas av verksamhetsutövaren.

text: Vid beredning av dricksvatten ur bergborrad brunn i berganläggning är det tillräckligt med en säkerhetsbarriär mot mikrobiologisk förorening samt en barriär i beredskap.

text: Livsmedelsföretagare ska införa och upprätthålla ändamålsenliga rutiner för egenkontroll av vattenverk och distributionsanläggning. I verksamhetsutövares egenkontroll ska ingå uppgifter om vattenvolym per dygn, mikrobiologiska och kemiska parametrar som undersöks inklusive frekvens samt provtagningspunkter i enlighet med Livsmedelsverkets föreskrifter (SLVFS 2001:30) om dricksvatten.

text: I vattenverk får desinfektion av vatten ske med ultraviolett ljus (UV). Vattnet ska vara filtrerat före desinfektion med UV. Även vatten som genomgått

text: evaporering (förångning) eller hyperfiltrering (omvänd osmos) ska desinficeras så att tillväxt av mikrober förhindras under lagring och transport.

text: För vattenverk och distributionsanläggningar av dricksvatten tillämpas Livsmedelsverkets föreskrifter (SLVFS 2001:30) om dricksvatten. Avseende provtagningsfrekvenser tillämpas bestämmelserna i bilaga 3 avsnitt C tabell II i nämnda föreskrifter.

text: Vid användning av natrium- eller kalciumhypoklorit ska efter 30 minuters kontakttid halten fritt kloröverskott i vattnet vara lägst 0,2 mg/l.

text: Vid desinfektion genom kokning ska vattnet koka kraftigt under minst två minuter.

text: Undantag

text: Generalläkaren får medge undantag från dessa föreskrifter. ____________ Denna föreskrift träder i kraft den 2 november 2012. Genom föreskriften upphävs Generalläkarens föreskrifter (

text: FFS 1998:11

text: ) om livsmedelskontroll inom Försvarsmakten, samt Generalläkarens föreskrifter (FIB 1998:6) om slaktutbildning inom Försvarsmakten.

text: Siegfried de Joussineau Stefan Ryding-Berg

type: foreskrift


publisher: Försvarsmakten

title: Föreskrifter om ändring i Försvarsmaktens skyddsföreskrifter (FFS 2010:5).

text: Inom Försvarsmakten fattas beslut i frågor om skyddsobjekt som avses i

text: 5 § 5 skyddslagen (2010:305)

text: av myndighetschefen. Beslut i frågor om skyddsobjekt som avses i

text: 5 § 4

text: och

text: 6 § andra stycket

text: skyddslagen

text: och 2 § 1–3

text: skyddsförordningen (2010:523)

text: ska fattas av Försvarsmaktens insatschef, eller, om han eller hon har bestämt det, av 1. en avdelningschef vid insatsstaben, eller, 2. i fråga om skyddsobjekt inom en militärregion, chefen för den organisationsenhet i vilken militärregionens stab ingår.

text: Denna författning träder i kraft den dag då författningen enligt uppgift på den utkom från trycket i försvarets författningssamling.

text: Sverker Göranson Carin Bratt


title: Försvarsmaktens föreskrifter om kontrollbesiktning av fordon

text: Denna författning innehåller bestämmelser om periodiskt återkommande kontrollbesiktning av fordon som är registrerade i det militära fordonsregistret.

text: Löpande kontroll av fordon

text: Fordon som inte är tillverkade för särskilt militärt ändamål, ska kontrollbesiktas senast tolv månader efter den månad fordonet första gången togs i bruk, därefter årligen enligt vad som föreskrivs om periodiskt återkommande kontrollbesiktning i

text: 6 kap. 4 § fordonsförordningen (2009:211)

text: . Fordon som är tillverkade för särskilt militärt ändamål ska besiktas senast tolv månader efter att fordonet första gången togs i bruk, därefter ska fordonet besiktas senast fjorton månader efter den föregående besiktningen. Om fordon inte kontrollbesiktas inom föreskriven tid inträder körförbud.

text: Saknas uppgift om när ett fordon togs i bruk första gången ska fordonet anses ha tagits i bruk den dag fordonet godkändes vid registreringsbesiktning.

text: Kontrollbesiktning

text: Kontrollbesiktning av fordon som inte är tillverkade för särskilt militärt ändamål ska utföras på det sätt som följer av

text: fordonsförordningen (2009:211)

text: Trafiksäkerhetskontroll

text: Kontrollbesiktning av fordon som är tillverkade för särskilt militärt ändamål benämns i denna författning periodiskt återkommande trafiksäkerhetskontroll. Periodiskt återkommande trafiksäkerhetskontroll ska utföras på det sätt som Försvarsmaktens säkerhetsinspektör beslutar.

text: Förordnanden

text: Kontrollbesiktning som avses i denna författning utförs av en av Försvarsmakten eller Försvarets materielverk förordnad militär besiktningsman. Närmare bestämmelser om förordnande av militär besiktningsman beslutas av Försvarsmaktens säkerhetsinspektör.

text: Dokumentation

text: Resultatet av en kontrollbesiktning som har utförts av en militär besiktningsman ska dokumenteras. I dokumentationen ska framgå om fordonet har godkänts eller underkänts.

text: Dokumentationen ska upprättas i tre exemplar, varav ett ska finnas tillgängligt hos den som har utfört kontrollbesiktningen eller kontrollen. De båda övriga exemplaren ska lämnas till respektive organisationsenhet varav ett exemplar är avsett för kontrollbok om sådan finns. Har en kontrollbesiktning utförts vid ett besiktningsorgan enligt

text: 4 kap. 2 § fordonslagen (2002:574)

text: ska den dokumentation som överlämnas vid kontrollbesiktningen hanteras enligt andra stycket, andra meningen.

text: Undantag

text: Försvarsmakten får medge undantag från föreskrifterna i denna författning. Chefen för säkerhetsinspektionen, eller den han eller hon bestämmer, fattar beslut i ärenden om undantag.

text: Ifråga om fordon som används utomlands i en internationell militär insats eller om särskilda skäl föreligger får Försvarsmaktens insatschef meddela beslut om annan tidpunkt för kontrollbesiktning än som anges i 2 §. Ett sådant beslut får dock inte medge att inställelse sker senare än fjorton månader efter föregående kontrollbesiktning.

text: Sverker Göranson Carin Bratt


title: Försvarsmaktens föreskrifter om verkställighet av tillträdes- och IKFN-förordningarna.

text: Dessa föreskrifter upphör att gälla om Sverige kommer i krig. Föreskrifterna i 29-37 §§ i denna författning börjar tillämpas först när regeringen har meddelat ett sådant förordnande som avses i 1 § IKFN-förordningen. När 29-37 §§ är i tilllämpning, gäller inte föreskrifterna i 8-27 §§ i denna författning för krigförande staters statsfartyg och statsluftfartyg.

text: Av

text: 15 § förordningen (2007:1266)

text: med instruktion för Försvarsmakten, jämförd med bilaga 2 till samma förordning, följer att chefen för enheten för insatser i Högkvarteret benämns insatschef.

text: Ledning

text: Insatschefen ska utöva den operativa ledningen av underställda och underlydande enheter i samband med verksamhet enligt

text: tillträdesförordningen (1992:118)

text: och IKFN-förordningen (

text: ). Beslut som enligt dessa föreskrifter ska fattas av insatschefen får även fattas av den som insatschefen bestämmer, om inte annat anges.

text: Insatschefen ska besluta order och riktlinjer för incidentberedskapen samt samordna verksamheten mellan militära förband och övriga organisationsenheter och samverkande myndigheter.

text: Vid insatser får en chef besluta insatsregler för underlydande personal. Den chef som beslutar en insatsregel är ansvarig för att regeln står i överensstämmelse med svensk och internationell rätt samt att den är förenlig med insatsregler som har beslutats av en högre chef.

text: Insatschefen ska se till att berörda förbandschefer får del av de tillstånd som lämnas enligt

text: tillträdesförordningen (1992:118)

text: Rapporter till Försvarsmakten från myndigheter enligt

text: 27 § tillträdesförordningen (1992:118)

text: ska i fråga om 1. utländska statsfartyg, lämnas till marintaktiska staben i Högkvarteret, 2. utländska statsluftfartyg, lämnas till flygtaktiska staben i Högkvarteret, och 3. utländska militära fordon, lämnas till berörd regional stab. .

text: Föreskrifter under fred

text: Tillträde till svenskt territorium

text: Insatschefen prövar frågor om tillstånd för tillträde till svenskt territorium enligt

text: 5 § tillträdesförordningen (1992:118)

text: . Insatschefen får besluta om yttranden över remisser från Regeringskansliet avseende ärenden enligt

text: 6 § tillträdesförordningen

text: . Har regeringen bemyndigat Försvarsmakten att utfärda närmare bestämmanden för tillträde till svenskt territorium ska insatschefen besluta dessa.

text: Tillstånd för utländsk militär personal att bära uniform

text: Frågor om tillstånd för utländsk militär personal att bära militär uniform vid vistelse inom svenskt territorium ska prövas av Högkvarteret. Ett sådant beslut ska delges berörda organisationsenheter i Försvarsmakten och andra berörda myndigheter.

text: Ingripanden

text: Allmänt

text: Har ett ingripande gjorts mot ett fartyg eller luftfartyg ska dess position och identitet samt de åtgärder som har vidtagits mot det antecknas i en loggbok eller på annat varaktigt sätt. Anteckningarna ska, om möjligt, kunna bestyrkas med fotografier, radarregistreringar eller på annat liknande sätt.

text: Ett utländskt fartyg som uppträder inom svenskt territorium och som inte har identifierats som statsfartyg, ska behandlas som ett handelsfartyg. Om särskilda skäl talar för det ska fartygets status kontrolleras. Om det behövs för genomförande av kontrollen, ska fartyget prejas och visiteras. Råder efter kontroll enligt första stycket tveksamhet om fartyget är ett statsfartyg eller ett handelsfartyg, ska insatschefen avgöra frågan.

text: Ett utländskt luftfartyg som uppträder inom svenskt territorium utan att vara identifierat ska behandlas som statsluftfartyg i avvaktan på att dess status fastställs.

text: Om ett fartyg eller ett luftfartyg inte åtlyder en prejningsorder eller vägrar visitering ska det behandlas som ett statsfartyg respektive statsluftfartyg i avvaktan på insatschefens besked om status.

text: En anmodan till ett fartyg eller ett luftfartyg att lämna territoriet eller att upphöra med verksamhet som är förbjuden enligt

text: tillträdesförordningen (1992:118)

text: ska om möjligt ske via radio eller med signaler eller tecken.

text: En varning enligt IKFN-förordningen (

text: ) som utförs med varningsskott ska utföras på ett sådant sätt att skada inte vållas.

text: Om vapenmakt tillgrips, ska den anpassas till vad som bedöms nödvändigt för att förhindra att överträdelsen genomförs och avbrytas då det avsedda syftet har uppnåtts.

text: Visitering av fartyg eller luftfartyg ska utföras av en visiteringsgrupp med särskilt utbildad personal. Visiteringsgruppen ska vara beväpnad, om inte insatschefen har beslutat annat. Visitering av fartyg ska ske i form av pappersvisitering och, om så behövs, av skeppsrannsakan. En sådan säkerhetsvisitering som avses i 5 § IKFN-förordningen (

text: ) ska ha till syfte att förhindra att fartyget eller luftfartyget förstörs eller skadar omgivningen.

text: Ingripanden mot utländska statsfartyg

text: Om ett utländskt statsfartyg har kommit in på svenskt territorium på grund av nöd, ska reparationer tillåtas enligt insatschefens bestämmande. Berörd polismyndighet och Kustbevakningen ska underrättas om händelsen. Om marintaktisk chef bedömer att visitering av statsfartyget är påkallad men medgivande inte lämnas av fartygets befälhavare, ska frågan hänskjutas till insatschefen.

text: Vapenmakt mot en utländsk ubåt i undervattensläge ska avbrytas om ubåten intar övervattensläge, om inte föreskriften i 14 § IKFN-förordningen (

text: ) ska tillämpas. Detsamma ska gälla om det framgår att ubåten är manöveroduglig. Insatschefen beslutar om användning av sådana vapen som medför risk att ubåten sänks. Överbefälhavaren, eller den han eller hon bestämmer, beslutar om sådan vapenmakt utan föregående varning som avses i 15 § andra stycket IKFNförordningen.

text: Ingripande med vapenmakt enligt 16-18 §§ IKFN-förordningen (

text: ) ska enligt

text: 7 § samma förordning

text: ske först efter föregående varning. Fullföljande med vapenmakt får ske endast om marintaktisk chef, eller högre chef, inte har beslutat annat. Insatschefen beslutar om vapenmakt får tillgripas i självförsvar enligt

text: 6 §

text: IKFN-förordningen inom utländskt territorium.

text: Ankarplatser som avses i 15 och 16 §§ IKFN-förordningen (

text: ) bestäms av marintaktisk chef i Högkvarteret.

text: Ingripanden mot utländska statsluftfartyg

text: Identifiering, varning och prejning av luftfartyg ska i tillämpliga delar utföras på det sätt som anges i Annex 2 till Chicagokonventionen om internationell civil luftfart.

text: Om ett utländskt statsluftfartyg har landat i Sverige i strid mot

text: tillträdesförordningen (1992:118)

text: ska militär personal ombord uppmanas att lämna luftfartyget. Om personalen vägrar att lämna luftfartyget eller befälhavaren vägrar svensk personal tillträde, ska berörd militär chef med områdesansvar hänskjuta frågan till insatschefen. Enligt

text: 27 §

text: IKFN-förordningen (

text: ) ska personalen hållas kvar i avvaktan på vidare åtgärder om närmaste polismyndighet begär det.

text: Om ett utländskt statsluftfartyg har landat i Sverige på grund av nöd, och befinner sig på en militär flygplats eller annan flygplats där svensk militär personal finns, ska reparationer tillåtas enligt insatschefens bestämmande. Berörd polismyndighet ska underrättas om händelsen. Om flygtaktisk chef bedömer att visitering av är påkallad men medgivande inte lämnas av luftfartygets befälhavare, ska frågan hänskjutas till insatschefen.

text: Vapenmakt ska tillgripas mot utländska eller okända robotar som överflyger svenskt territorium. Om det är uppenbart att roboten är oskadlig eller inte härrör från en annan stat, ska vapenmakt dock inte tillgripas. Vapenmakt ska även tillgripas mot obemannade utländska statsluftfartyg som uppträder inom svenskt territorium utan att ha rätt att vara där och det inte är möjligt att avvisa luftfartyget. Insatschefen ska fatta beslut om användning av vapenmakt enligt första och andra styckena.

text: Om utländska statsluftfartyg överskrider den svenska territorialgränsen under omständigheter som tyder på fientlig avsikt ska vapenmakt utan föregående varning tillgripas.

text: Insatschefen ska fatta beslut i frågor om ingripande med vapenmakt efter föregående varning mot utländska statsluftfartyg. Detsamma ska gälla då överbefälhavaren, eller den han eller hon bestämmer, vid andra särskilda förhållanden än som anges i 26 §, har beslutat en order om att vapenmakt utan föregående varning ska tillgripas. Insatschefen beslutar om vapenmakt får tillgripas i självförsvar enligt 6 § IKFN-förordningen inom utländskt territorium.

text: Föreskrifter som gäller under såväl fred som neutralitet

text: Kontroll av sjöfart, fiske och luftfart

text: Insatschefen ska besluta i frågor om biträde åt andra myndigheter enligt 28-30 §§ och 35 § andra stycket IKFN-förordningen (

text: ). Insatschefen ska även besluta om användning av vapenmakt enligt

text: 33 §

text: IKFN-förordningen vid kontroll av sjöfart och fiske.

text: Föreskrifter under neutralitet

text: Särskilda föreskrifter om ingripande mot krigförande staters fartyg och

text: luftfartyg

text: Statsfartyg

text: Insatschefen ska bestämma plats för kvarhållande vid ingripanden enligt 42 och 45 §§ IKFN-förordningen (

text: ). Ett kvarhållet fartyg och dess utrustning ska vidmakthållas. Insatschefen får medge att personal från en krigförande stats statsfartyg lämnar detta.

text: Marintaktisk chef ska rapportera till insatsstaben var och när en krigförande stats statsfartyg påbörjar eller avslutar genomfart av svenskt territorialhav.

text: Avgångstider och tidsfrister som avses i

text: och

text: 17 §§

text: tillträdesförordningen (1992:118)

text: ska bestämmas av marintaktisk chef, om inte insatschefen för vissa fall har bestämt något annat. Högkvarteret ska vid tillämpning av

text: 17 § andra stycket tillträdesförordningen (1992:118)

text: bestämma i vilken omfattning reparationer ska tillåtas.

text: Kontroller som avses i 48 § IKFN-förordningen (

text: ) ska ske genom insatschefens försorg.

text: Statsluftfartyg

text: Vid ingripanden enligt 53 § IKFN-förordningen (

text: ) ska insatschefen, i samråd med berört flygtrafikledningsorgan, bestämma plats för kvarhållande av en krigförande stats statsluftfartyg som är i nöd.

text: Ett kvarhållet luftfartyg och dess utrustning ska vidmakthållas. Insatschefen får medge att personal från krigförande stats statsluftfartyg lämnar detta.

text: Insatschefen beslutar om tillträde för ambulansluftfartyg enligt

text: 15 § tillträdesförordningen (1992:118)

text: . Ett utländskt ambulansluftfartyg som enligt 54 § IKFN-förordningen (

text: ) ska framföras inom svenskt territorium ska, om det inte är olämpligt, genom insatschefens försorg beordras att landa för inspektion och fastställande av status. En sådan åtgärd ska genomföras så snart som möjligt efter inpassage över territorialgränsen. Ambulansluftfartyget får inte hållas kvar.

text: Uppbringade fartyg

text: Om ett svenskt uppbringat fartyg hålls kvar enligt 55 § IKFN-förordningen (

text: ) ska prisbesättningen som satts ombord på fartyget omhändertas och avväpnas.

text: Kontroll av sjöfart

text: Visitering enligt 63 § IKFN-förordningen (

text: ) ska utföras om ett fartyg avses ingå i en konvoj som ska skyddas av svenska stridskrafter. Sådan visitering ska även utföras innan passersedel utfärdas för genomfart av ett förbjudet område.

text: Kontroll av luftfart

text: Insatschefen ska besluta om ingripande med vapenmakt efter föregående varning mot utländska civila luftfartyg inom ramen för order och riktlinjer för incidentberedskapen.

text: Undantag

text: Försvarsmakten får medge undantag från föreskrifterna i denna författning. Överbefälhavaren, eller den han eller hon bestämmer, fattar beslut i ärenden om undantag.

text: Denna författning träder i kraft den 1 februari 2014. Genom författningen upphävs Försvarsmaktens föreskrifter (

text: FFS 2009:5

text: ) om verkställighet av tillträdes- och IKFN-förordningarna.

text: Sverker Göranson Carin Bratt


title: Föreskrifter om ändring i Försvarsmaktens föreskrifter (2012:3) om tillämpning av förordning (2010:590) om grundläggande och kompletterande militär utbildning inom Försvarsmakten

text: För att gå vidare i urvalet efter rekryttestet ska 1a. sökande som påbörjat gymnasiet före den 1 juli 2011 ha godkända betyg i matematik A, svenska A och engelska A från gymnasieskolan eller ha motsvarande kunskaper förvärvade på annat sätt, eller 1b. sökande som påbörjat gymnasiet efter den 1 juli 2011 ha godkända betyg (E) i ämnena matematik 1 (100 p), svenska 1 (100 p) och engelska 5 (100 p) enligt

text: skollagen (2010:800)

text: och lagen (

text: ) om införande av

text: skollagen (2010:800)

text: 2. sökande bedömas vara lämplig som soldat, sjöman eller som hemvärnsman med hänsyn till personliga egenskaper och laglydnad, samt 3. sökande bedömas vara lämplig som soldat, sjöman eller som hemvärnsman med hänsyn till hälsotillstånd samt fysisk och psykisk status.

text: Sökande som har genomfört Försvarsmaktens rekryttest och uppfyller kraven enligt 3 § ges, i mån av plats, möjlighet att boka tid för antagningsprövning.

text: Vid behov av särskilt urval till antagningsprövning och antalet sökande som uppfyller kraven enligt 3 § är fler än som kan beredas möjlighet att genomföra antagningsprövning, ska urvalet till sådan prövning i stället grundas på 1. bedömningen av de uppgifter som sökande lämnat avseende kraven enligt 3 § 1-3, 2. sökandes utbildning, tjänstgöring eller annan relevant militär erfarenhet från Försvarsmakten eller frivillig försvarsorganisation, 3. för Försvarsmakten relevant civil utbildning, certifiering eller arbetslivserfarenhet, 4. sökandes intresse för viss inriktning som motsvarar Försvarsmaktens behov, samt 5. om sökandens bostadsort ligger inom upptagningsområdet för en utbildningsgrupp för hemvärn som utbildningsplatsen kan hänföras till, när antagningen avser rekrytering till hemvärnet.

text: Vid antagning till utbildningsplatser riktade mot Hemvärnet får Försvarsmakten beakta bostadsortens närhet till upptagningsområdet för den utbildningsgrupp inom hemvärnet som utbildningsplatsen hänförs till.

text: ____________ Denna författning träder i kraft den 1 februari 2014.

text: Sverker Göranson Carin Bratt


title: Försvarsmaktens föreskrifter om brandfarliga varor.

text: Dessa föreskrifter gäller hantering av brandfarliga varor vid hanteringsställen inom Försvarsmaktens, Fortifikationsverkets, Försvarets materielverks och Totalförsvarets forskningsinstituts område.

text: I denna föreskrift avses med

text: avsyning Obligatorisk besiktning som ska genomföras före driftsättning av en anläggning.

text: drivmedelsinspektör En av Försvarsmakten särskilt förordnad person som ska utföra viss tillsyn och avsyning.

text: hantering Bearbetning, behandling, förpackning, förvaring, transport, användning, omhändertagande, återvinning, destruktion, underhåll och överlåtelse och därmed jämförliga förfaranden.

text: hanteringsställe Anläggning eller annat begränsat område för hantering av brandfarlig vara, dock inte tillfälliga platser under fältmässig övning.

text: tillståndshavare Chef för organisationsenhet eller motsvarande, som i arbetsordning eller motsvarande har bemyndigats att företräda den juridiska personen vad avser hantering av brandfarlig vara i sådan mängd att tillstånd krävs från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap.

text: viss tillsyn Den delegerade rätten att utföra sådan tillsyn som anges i

text: 21 § lagen (2010:1011)

text: om brandfarliga och explosiva varor och som Försvarsmakten fått medgivande av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap att utöva.

text: Tillstånd och avsyning

text: Den som avser hantera brandfarlig vara i tillståndspliktig mängd, och bli tillståndshavare, ska efter samråd med drivmedelsinspektör ansöka om tillstånd hos Myndigheten för samhällskydd och beredskap.

text: Hantering av brandfarliga gaser och vätskor som överskrider någon av följande mängder kräver tillstånd. • 250 liter brandfarliga gaser • 500 liter brandfarliga aerosoler • 500 liter brandfarliga vätskor med flampunkt högst 60⁰C, eller diesel och eldningsolja med flampunkt högst 55⁰C • 10 000 liter brandfarliga vätskor med flampunkt högre än 60⁰C och diesel och eldningsolja med flampunkt högre än 55⁰C

text: Avseende utomhusförvaring ska samråd sökas med drivmedelsinspektör i tidigt skede.

text: En tillståndsansökan ska innehålla följande dokument • situationsplan, • ritningar, • process- och verksamhetsbeskrivning, • sammanställning av produkter och mängder och • riskutredning. Av samråd med drivmedelsinspektör enligt 3 § ska framgå om tillståndsansökan även ska innehålla • explosionsskyddsdokument och • kontrollrapport avseende cisterner och rörledningar.

text: Uppgifter om föreståndare och dennes ställföreträdare samt instruktioner för dessa, bör anges i tillståndsansökan, men ska finnas senast vid avsyning.

text: Hantering av brandfarlig vara vid anläggningsarbete eller vid annan tillfällig hantering av cisterner och tankfordon i högst en (1) månad, ska anmälas till drivmedelsinspektör.

text: Vid planering av ombyggnad, eller ändring av hantering som väsentligt påverkar ett gällande tillstånd, ska Myndigheten för samhällsskydd och beredskap underrättas.

text: Anordningar som enligt föreskrift utfärdad av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap inte kräver avsyning, ska anmälas till drivmedelsinspektör för avsyning. Vid sådan avsyning ska tillståndshavaren tillhandahålla dokumentation enligt 5 och 6 §§.

text: Arbeten som genom höga temperaturer eller gnistbildning kan orsaka brand eller explosion, får endast utföras på anläggning eller materiel om särskilt tillstånd har utfärdats. Arbetsgivaren ska förordna person som efter samråd med föreståndare, samordningsansvarig eller drivmedelsinspektör utfärdar sådant tillstånd.

text: Av tillståndshavare utsedd företrädare samt föreståndare ska närvara vid avsyning.

text: Tillståndshavare ska underrätta Myndigheten för samhällskydd och beredskap om en tillståndspliktig hantering upphör eller övertas av annan organisationsenhet.

text: Drivmedelsinspektör ska föra register över gällande tillstånd, anmälda föreståndare, cisterner och kontrollpliktiga rörledningar.

text: Anmälningsplikt föreligger om den sammanlagda volymen på fler hanteringsställen, även spridda över ett större geografiskt område, överstiger mängderna enligt 4 §. Anmälan görs till drivmedelsinspektör av tillståndshavare.

text: Tillsyn

text: Chefen för Försvarsmaktens säkerhetsinspektion ansvarar för viss tillsyn, och ska förordna en eller flera drivmedelsinspektörer för genomförandet av sådan tillsyn.

text: Viss tillsyn ska utföras på de hanteringsställen där brandfarliga varor hanteras.

text: Chefen för Försvarsmaktens säkerhetsinspektion ska upprätta en tidplan för genomförande av viss tillsyn. Tidplanen ska delges berörda tillståndshavare. Viss tillsyn kan även ske oanmält.

text: Efter genomförd viss tillsyn, eller tillsyn av utlandsstyrkan, ska en rapport upprättas och överlämnas till den tillståndshavare som ansvarar för hanteringen. I rapporten ska anges brister som framkommit vid tillsynen, förslag till åtgärder och tidpunkt då åtgärder ska vara vidtagna.

text: Om det vid viss tillsyn framkommer att hantering sker i strid mot gällande regler, får drivmedelsinspektör omedelbart stoppa hanteringen. Om drivmedelsinspektör stoppar hanteringen, ska åtgärden utan dröjsmål anmälas till tillståndshavare och Myndigheten för samhällskydd och beredskap. Hanteringen får inte återupptas utan medgivande från chefen för Försvarsmaktens säkerhetsinspektion.

text: Föreståndare

text: Tillståndshavare förordnar, i samråd med berörd drivmedelsinspektör, föreståndare och ställföreträdande föreståndare. Förordnandet, med aktuella kontaktuppgifter, ska meddelas drivmedelsinspektör och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap.

text: För att bli förordnad till föreståndare eller ställföreträdande föreståndare, ska av Försvarsmakten fastställd föreståndarutbildning genomförts med godkänt resultat.

text: Tillståndshavare upprättar instruktioner för föreståndare och ställföreträdande föreståndare. Föreståndare upprättar instruktioner för biträdande föreståndare om sådan utses samt upprättar instruktioner och bestämmelser för hanteringen.

text: Föreståndare kan utse biträdande föreståndare. Sådan är underordnad föreståndare och har begränsat ansvar och befogenheter. Biträdande föreståndare inom Försvarsmakten ska ha genomgått av Försvarsmakten fastställd utbildning för biträdande föreståndare med godkänt resultat.

text: Föreståndare ska kontrollera den hantering av brandfarlig vara som bedrivs inom det egna området av andra förband, myndigheter, försvarsorganisationer eller entreprenörer. Dessa ska informeras om föreståndares bemyndigande enligt 30 §.

text: Föreståndare, eller ställföreträdare som utövar föreståndarskapet, rapporterar direkt till tillståndshavare. Biträdande föreståndare rapporterar till föreståndare.

text: Personer som vistas vid hanteringsställe för brandfarlig vara, ska följa av föreståndare meddelade bestämmelser.

text: Säkerhetskontroller

text: På hanteringsställe för brandfarlig vara, ska säkerhetskontroll genomföras i enlighet med av Försvarsmaktens fastställda instruktioner. Av dessa ska framgå fastställda tidsintervaller samt krav på kontrollista och dokumentation.

text: Säkerhetskontroll ska ha en sådan omfattning och genomföras på sådant sätt att fel, skador eller brister på materiel eller utrustning kan upptäckas.

text: Föreståndare har ansvar för genomförande av säkerhetskontroll.

text: Föreståndare ska avbryta hantering om den sker i strid mot gällande regler. Om föreståndare avbryter hanteringen, ska åtgärden utan dröjsmål anmälas till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Försvarsmaktens Säkerhetsinspektion och berörd drivmedelsinspektör.

text: Undantag

text: Chefen för Försvarsmaktens säkerhetsinspektion får besluta om undantag från dessa föreskrifter ____________ Denna föreskrift träder i kraft den 1 oktober 2014.

text: Sverker Göranson Carin Bratt


title: Försvarsmakten föreskriver att Försvarsmaktens föreskrifter (FFS 2010:1) om skydd för utrikes- och sekretessklassificerade uppgifter och handlingar ska upphöra att gälla den 31 maj 2015.

text: Sverker Göranson Carin Bratt


title: Försvarsmaktens föreskrifter om säkerhetsskydd

text: 1 kap. Allmänna bestämmelser

text: Dessa föreskrifter gäller för Fortifikationsverket, Försvarshögskolan samt Försvarsmakten och övriga myndigheter som hör till Försvarsdepartementet utom Statens haverikommission.

text: I dessa föreskrifter avses med hemlig uppgift, hemlig handling och säkerhetskänslig verksamhet detsamma som anges i

text: 4 § säkerhetsskyddsförordningen (1996:633)

text: Vad som föreskrivs om hemlig handling gäller även en handling som är av synnerlig betydelse för rikets säkerhet, kvalificerat hemlig handling, om inte annat särskilt anges.

text: I dessa föreskrifter delas säkerhetsskyddet in i fyra informationssäkerhetsklasser med följande beteckningar och betydelser.

text: Informationssäker- Betydelse hetsklass

text: HEMLIG/ 1. Hemliga uppgifter vars röjande kan medföra synnerligt TOP SECRET men för totalförsvaret eller förhållandet till en annan stat eller en mellanfolklig organisation eller i annat fall för rikets säkerhet (kvalificerat hemliga uppgifter). 2. Hemlig handling som har åsatts beteckningen TOP SECRET eller motsvarande av en utländsk myndighet eller en mellanfolklig organisation.

text: HEMLIG/SECRET 1. Hemliga uppgifter vars röjande kan medföra betydande men för totalförsvaret eller förhållandet till en annan stat eller en mellanfolklig organisation eller i annat fall för rikets säkerhet. 2. Hemlig handling som har åsatts beteckningen SECRET eller motsvarande av en utländsk myndighet eller en mellanfolklig organisation.

text: HEMLIG/ 1. Hemliga uppgifter vars röjande kan medföra ett inte CONFIDENTIAL obetydligt men för totalförsvaret eller förhållandet till en annan stat eller en mellanfolklig organisation eller i annat fall för rikets säkerhet. 2. Hemlig handling som har åsatts beteckningen CONFI- DENTIAL eller motsvarande av en utländsk myndighet eller en mellanfolklig organisation.

text: HEMLIG/ 1. Hemliga uppgifter vars röjande kan medföra endast RESTRICTED ringa men för totalförsvaret eller förhållandet till en annan stat eller en mellanfolklig organisation eller i annat fall för rikets säkerhet. 2. Hemlig handling som har åsatts beteckningen RESTRICTED eller motsvarande av en utländsk myndighet eller en mellanfolklig organisation.

text: Beteckningen HEMLIG/TOP SECRET i 4 § i detta kapitel anger en högre informationssäkerhetsklass än beteckningen HEMLIG/SECRET. Beteckningen HEMLIG/SECRET anger en högre informationssäkerhetsklass än beteckningen HEMLIG/CONFIDENTIAL och beteckningen HEMLIG/CONFIDENTIAL anger en högre informationssäkerhetsklass än beteckningen HEMLIG/RES- TRICTED.

text: I

text: 5 § säkerhetsskyddsförordningen (1996:633)

text: finns föreskrifter om säkerhetsanalys. Varje myndighet ska genomföra och dokumentera en säkerhetsanalys avseende vilka hot, risker och sårbarheter som kan påverka myndighetens säkerhetskänsliga verksamhet. En sådan säkerhetsanalys ska hållas uppdaterad. En säkerhetsanalys ska utgå från en beskrivning av myndighetens verksamhet och organisation (verksamhetsanalys). Med säkerhetsanalysen som grund ska en säkerhetsplan upprättas där lämpliga säkerhetsskyddsåtgärder anges.

text: Materiel som innehåller hemliga uppgifter ska ges ett säkerhetsskydd som motsvarar vad som gäller för hemliga handlingar.

text: En publikation som innehåller hemliga uppgifter ska ges ett säkerhetsskydd som motsvarar vad som gäller för allmänna handlingar som är hemliga.

text: Sådana fel eller brister i säkerhetsskyddet som inte endast är av ringa betydelse ska snarast åtgärdas och anmälas till Försvarsmaktens högkvarter.

text: För signalskyddstjänsten gäller särskilda bestämmelser i fråga om hantering av kryptonycklar och signalskyddsmateriel samt användning av kryptografiska funktioner.

text: För särskilda underrättelseuppgifter och -handlingar gäller även Försvarsmaktens föreskrifter om säkerhetsskydd för särskilda underrättelseuppgifter och handlingar.

type: kapitel

text: 2 kap. Informationssäkerhet

text: Sekretessmarkering m.m.

text: En allmän handling som är hemlig ska på första sidan förses med en särskild anteckning (sekretessmarkering). Bestämmelser om sekretessmarkering finns i

text: 5 kap. 5 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)

text: . Sekretessmarkeringen på den allmänna handlingen ska ha en rektangulär ram. Ramen ska vara enkel för hemlig handling och dubbel för kvalificerat hemlig handling. En hemlig handling som inte är allmän ska på första sidan förses med en anteckning om att den är hemlig. Anteckningen får utformas på lämpligt sätt.

text: En hemlig handling ska placeras i en av de informationssäkerhetsklasser som anges i 1 kap. 4 §. Handlingen ska på första sidan förses med en uppgift om i vilken informationssäkerhetsklass den har placerats.

text: Om en hemlig handling består av flera sidor ska på varje sida finnas en hänvisning till uppgiften om informationssäkerhetsklass på första sidan.

text: Om en handling som är försedd med sekretessmarkering inte längre bedöms vara hemlig ska beslut om detta antecknas på handlingen. Anteckningen ska innehålla myndighetens namn, datum för beslutet samt vem som har fattat beslutet. Därefter ska sekretessmarkeringen överkorsas och anteckning om beslutet göras i det register där handlingen är diarieförd. Om en handling, som har försetts med den sekretessmarkering som gäller för en kvalificerat hemlig handling, inte längre bedöms som kvalificerat hemlig ska samråd ske med den som har upprättat handlingen innan åtgärder vidtas enligt första stycket. Anteckning om samrådet ska göras på handlingen. Om en handling som är försedd med anteckning som avses i 1 § tredje stycket i detta kapitel inte längre bedöms vara hemlig, ska anteckningen överkorsas. På handlingen ska vidare anges vem som har beslutat överkorsningen.

text: Om en hemlig handling placeras i en annan informationssäkerhetsklass än vad som anges på handlingen ska detta antecknas på handlingen. Anteckningen ska innehålla den nya informationssäkerhetsklassen, myndighetens namn, datum för beslutet samt vem som har fattat beslutet. Om en handling inte längre ska vara placerad i en informationssäkerhetsklass ska anteckningen om informationssäkerhetsklass överkorsas.

text: Behörighet att ta del av hemliga uppgifter

text: Varje myndighet ska besluta vem som är behörig att ta befattning med hemliga handlingar eller uppgifter som är placerade i någon av informationssäkerhetsklasserna HEMLIG/CONFIDENTIAL, HEMLIG/SECRET respektive HEMLIG/TOP SECRET. Ett sådant beslut ska dokumenteras.

text: Arbetsrutiner med hemlig handling

text: Är en allmän handling som är hemlig placerad i informationssäkerhetsklassen HEMLIG/CONFIDENTIAL eller högre ska det på sändlistan till handlingen eller

text: i det register där handlingen är diarieförd anges hur många exemplar av handlingen som har framställts och vilka som är mottagare av respektive exemplar.

text: Vid framställning av en allmän handling som är hemlig och som är placerad i informationssäkerhetsklassen HEMLIG/CONFIDENTIAL eller högre ska på första sidan antecknas handlingens beteckning, exemplarnummer, antal sidor samt bilagor, om sådana följer med. Sidorna ska numreras i följd. Av bilaga och blad i bok med lösbladssystem ska framgå till vilken handling bilagan respektive bladet hör.

text: Varje myndighet ska besluta vilka rutiner som ska tillämpas i samband med kopiering av eller utdrag ur en hemlig handling som har placerats i informationssäkerhetsklassen HEMLIG/CONFIDENTIAL eller högre. Beslutet ska dokumenteras. Kopia av eller utdrag ur en hemlig handling som har placerats i informationssäkerhetsklassen HEMLIG/TOP SECRET får göras endast efter medgivande av myndighetens chef eller den han eller hon bestämmer.

text: Har en kopia av eller ett utdrag ur en allmän handling som är hemlig och som har placerats i informationssäkerhetsklassen HEMLIG/CONFIDENTIAL eller högre gjorts, ska uppgift om detta liksom uppgift om till vem kopian eller utdraget har lämnats antecknas i register eller liggare. Om det inte framgår av ett utdrag ur en allmän handling som är hemlig och som har placerats i informationssäkerhetsklassen HEMLIG/CONFIDENTIAL eller högre till vilken handling utdraget hör, ska det på utdraget antecknas från vilken handling utdraget har gjorts.

text: Kvittering

text: När en allmän handling som är hemlig och som har placerats i informationssäkerhetsklassen HEMLIG/CONFIDENTIAL eller HEMLIG/SECRET tas emot ska mottagandet kvitteras med namnteckning och namnförtydligande. Ett namnförtydligande får vara en kod. Kvittensen ska bevaras hos myndigheten i minst 10 år. När en hemlig handling som har placerats i informationssäkerhetsklassen HEMLIG/TOP SECRET tas emot ska mottagandet kvitteras med namnteckning och namnförtydligande på ett särskilt kvitto med kopia. När en sådan handling återlämnas ska detta antecknas på kvittokopian, som ska bevaras hos myndigheten i minst 25 år. Vad som föreskrivs i första och andra styckena gäller dock inte när arkiv-, expeditions-, sambands- eller tryckeripersonal tar emot en sådan hemlig handling för registrering, kopiering, distribution, arkivering eller förstöring, om inte den som lämnar över handlingen begär det.

text: Varje myndighet ska besluta om rutiner för hur kvittering ska göras om uppgifter i en hemlig handling, som har placerats i informationssäkerhetsklassen HEMLIG/TOP SECRET, lämnas muntligt eller genom visning. Sådana rutiner ska dokumenteras.

text: Förvaring

text: I bilaga till dessa föreskrifter anges de krav som gäller för respektive skyddsnivå. Ett förvaringsutrymme för hemliga handlingar ska uppfylla de krav som gäller för skyddsnivå 1, 2, 3 eller 4.

text: En hemlig handling som har placerats i informationssäkerhetsklassen HEMLIG/RESTRICTED ska förvaras inlåst eller i en låst lokal som endast den

text: som är behörig att ta del av handlingen har tillträde till. Förvaringsutrymmet ska uppfylla de krav som gäller för skyddsnivå 1.

text: En hemlig handling som har placerats i informationssäkerhetsklassen HEMLIG/CONFIDENTIAL eller HEMLIG/SECRET ska förvaras inlåst i ett förvaringsutrymme som uppfyller de krav som gäller för skyddsnivå 3.

text: En hemlig handling som har placerats i informationssäkerhetsklassen HEMLIG/TOP SECRET ska förvaras inlåst i ett förvaringsutrymme som uppfyller de krav som gäller för skyddsnivå 4.

text: Varje myndighet får fatta beslut som avviker från föreskrifterna i 14-16 §§ i detta kapitel under förutsättning att motsvarande skyddsnivå kan upprätthållas. Ett sådant beslut ska dokumenteras.

text: Om en myndighet har beslutat att anställda under kortare tid får lämna hemliga handlingar framme i ett låst arbetsrum, ska huvudnycklar och reservnycklar förvaras så att någon obehörig inte kan komma åt dem.

text: I det register där en allmän handling som är hemlig och som har placerats i informationssäkerhetsklassen HEMLIG/CONFIDENTIAL eller högre är diarieförd ska anges vem som förvarar handlingen eller om handlingen har förkommit eller gallrats.

text: Medförande av hemliga handlingar utanför myndighetens lokaler

text: Varje myndighet ska besluta i vilken omfattning hemliga handlingar som har placerats i informationssäkerhetsklassen HEMLIG/CONFIDENTIAL eller högre får medföras från myndighetens lokaler. Ett sådant beslut ska dokumenteras.

text: Hemliga handlingar som medförs från myndigheten ska hållas under omedelbar uppsikt eller förvaras på ett sätt som motsvarar den skyddsnivå som gäller för förvaringen av handlingarna inom myndighetens lokaler.

text: Inventering

text: Inventering av allmänna handlingar som är hemliga och som har placerats i informationssäkerhetsklassen HEMLIG/CONFIDENTIAL eller HEMLIG/SEC- RET liksom inventering av hemliga handlingar som har placerats i informationssäkerhetsklassen HEMLIG/TOP SECRET ska protokollföras.

text: Förstöring av hemlig handling

text: Förstöring av hemliga handlingar eller av materiel som innehåller hemliga uppgifter ska ske så att åtkomst och återskapande av uppgifterna omöjliggörs. Förstöring av hemliga handlingar eller materiel som innehåller hemliga uppgifter och som är placerade i informationssäkerhetsklassen HEM- LIG/CONFIDENTIAL eller högre ska dokumenteras utom såvitt avser karbonpapper, karbonband och färgband.

text: För gallring av allmänna hemliga handlingar gäller särskilda bestämmelser som meddelas av Riksarkivet.

text: Åtgärder vid distribution av hemlig handling

text: Varje myndighet ska besluta om rutiner för hur försändelser med hemliga handlingar, som har placerats i informationssäkerhetsklassen HEMLIG/ CONFIDENTIAL eller högre, ska sändas från och tas emot av myndigheten. Sådana rutiner ska dokumenteras. Myndigheten ska se till att erforderliga skyddsåtgärder vidtas under distributionen. En försändelse med hemliga handlingar som

text: har placerats i informationssäkerhetsklassen HEMLIG/CONFIDENTIAL eller högre ska sändas med en distributör som har godkänts av myndigheten.

text: I

text: 11 § första stycket säkerhetsskyddsförordningen (1996:633)

text: finns föreskrifter om försändelser med hemliga handlingar till utlandet. Hemliga handlingar som sänds utomlands ska förses med anteckning om uppgifternas ursprungsland. Varje myndighet får i avtal med ett annat land eller en mellanfolklig organisation komma överens om att distribuera hemliga handlingar på annat sätt än vad som föreskrivs i

text: 3 kap. Tillträdesbegränsning

text: Tillträde och bevakning

text: Varje myndighet ska besluta om tillträdesrätt till myndighetens objekt, lokaler och områden. Beslutet ska dokumenteras.

text: Den myndighet som medger en person tillträde till myndighetens objekt, lokaler eller områden där det bedrivs verksamhet som kräver säkerhetsskydd ska se till att personen genom besökstillstånd eller på annat sätt har fått myndighetens tillstånd till tillträde och att personen har styrkt sin identitet. Vid myndigheten ska för varje besökare antecknas dennes namn, den myndighet, organisation eller motsvarande som besökaren företräder och dagen för besöket. Sådana anteckningar ska bevaras i minst 10 år. Första stycket ska dock tillämpas med beaktande av allmänhetens rätt att utan att uppge sin identitet ta del av allmänna handlingar.

text: Bevakning med personal eller med teknisk utrustning eller med båda ska finnas vid alla passerställen till platser där det bedrivs verksamhet som kräver säkerhetsskydd.

text: Nycklar, kort och koder

text: Nycklar, kort och koder till utrymmen där hemliga uppgifter finns eller där säkerhetskänslig verksamhet bedrivs ska förvaras så att inte någon obehörig kan komma åt dem.

text: En kod ska bestämmas och ställas in av den som har tilldelats ett förvaringsutrymme.

text: En nyckel, ett kort eller en kod får innehas endast av den som har ansvaret för förvaringsutrymmet, om inte myndigheten har beslutat annat. Ett sådant beslut ska dokumenteras.

text: Det ska finnas en förteckning över samtliga nycklar, kort och koder till förvaringsutrymmen som rymmer hemliga handlingar. Av förteckningen ska framgå till vem och när en nyckel, ett kort eller en kod har lämnats samt var reservnyckel, reservkort eller reservkod förvaras.

text: Om det finns anledning att anta att en nyckel eller ett kort har förlorats eller kopierats, att en kod har röjts eller att en nyckel, kort eller kod har använts av någon obehörig person, ska förhållandet omedelbart anmälas till myndighetens säkerhetsskyddschef eller till den han eller hon bestämmer.

text: Skyddsnivåer för vissa utrymmen

text: I bilaga till dessa föreskrifter anges de krav som gäller för respektive skyddsnivå. Utrymmen som innehåller växlar, korskopplingar och servrar samt datorhallar ska uppfylla de krav som gäller för skyddsnivå 2, 3 eller 4.

text: Om det i sådana utrymmen eller datorhallar som anges i 9 § i detta kapitel behandlas uppgifter som är placerade i informationssäkerhetsklassen HEMLIG/RESTRICTED ska utrymmena eller datorhallarna uppfylla de krav som gäller för skyddsnivå 2. Om det i sådana utrymmen eller datorhallar behandlas uppgifter som är placerade i informationssäkerhetsklassen HEMLIG/CONFIDENTIAL eller HEMLIG/SECRET ska utrymmena eller datorhallarna uppfylla de krav som gäller för skyddsnivå 3. Om det i sådana utrymmen eller datorhallar behandlas uppgifter som är placerade i informationssäkerhetsklassen HEMLIG/TOP SECRET ska utrymmena eller datorhallarna uppfylla de krav som gäller för skyddsnivå 4.

text: Utrymmen och datorhallar som anges i 9 § i detta kapitel ska vara försedda med system för inpasseringskontroll.

text: Varje myndighet får fatta beslut som avviker från föreskrifterna i 10 § i detta kapitel under förutsättning att motsvarande skyddsnivå kan upprätthållas. Ett sådant beslut ska dokumenteras.

text: 4 kap. Säkerhetsprövning

text: Varje myndighet ska analysera vilka anställningar vid myndigheten som ska placeras i säkerhetsklass och vilket annat deltagande i myndighetens verksamhet som kan komma att placeras i säkerhetsklass. Resultatet av analysen ska

text: dokumenteras. Av dokumentationen ska även framgå vem som ska bli föremål för registerkontroll till skydd mot terrorism.

text: Varje myndighet ska fortlöpande pröva pålitligheten från säkerhetssynpunkt särskilt i fråga om de personer som har anställning eller deltar i verksamhet som är placerad i säkerhetsklass eller som är registerkontrollerade till skydd mot terrorism. Vid denna prövning ska särskild vikt läggas vid de personliga förhållandena.

text: 5 kap. Utbildning

text: Vid varje myndighet ska det finnas en plan för utbildning i säkerhetsskydd.

text: Varje myndighet ska föra en förteckning över de anställda som har genomgått utbildning i säkerhetsskydd.

text: 6 kap. Kontroll

text: Vid varje myndighet ska det finnas en plan för intern kontrollverksamhet. Myndigheten ska föra protokoll över varje kontroll. Protokollen ska förvaras samlade hos myndigheten.

text: 7 kap. Hantering av hemliga uppgifter i IT-system

text: Definitioner

text: I detta kapitel avses med lagringsmedium: permanent minnesmedium som används för att kunna lagra och läsa uppgifter, IT-system: system av sammansatt hård- och mjukvara som hanterar information,

text: säkerhetsfunktion: en eller flera funktioner i ett IT-system som upprätthåller säkerheten enligt regler om hur uppgifter i IT-systemet ska skyddas, behörighetskontroll: administrativa eller tekniska åtgärder, eller både administrativa och tekniska åtgärder, som vidtas för att kontrollera en användares identitet, styra en användares behörighet att använda IT-systemet och dess resurser samt registrera användaren, säkerhetsloggning: manuell eller automatisk registrering, eller både manuell eller automatisk registrering, av händelser som är av betydelse för säkerheten i eller kring ett IT-system, röjande signaler: inte önskvärda elektromagnetiska eller akustiska signaler som alstras i informationsbehandlande utrustningar och som, om de kan tydas av obehöriga, kan bidra till att information röjs, intrångsskydd: administrativa eller tekniska åtgärder, eller både administrativa eller tekniska åtgärder, som vidtas för att skydda IT-system mot obehörig åtkomst från ett elektroniskt kommunikationsnät, intrångsdetektering: administrativa eller tekniska åtgärder, eller både administrativa och tekniska åtgärder, som vidtas för att detektera intrång, eller försök till intrång eller förberedelse till intrång, skadlig kod: otillåten programkod som är till för att ändra, röja, förstöra eller avlyssna ett elektroniskt kommunikationsnät eller funktioner eller uppgifter i ett IT-system, och ackreditering: ett sådant godkännande av ett IT-system från säkerhetssynpunkt som avses i

text: 12 § tredje stycket säkerhetsskyddsförordningen (1996:633)

text: Hantering av hemliga uppgifter och lagringsmedium

text: En hemlig uppgift i ett IT-system ska ha ett säkerhetsskydd som motsvarar det säkerhetsskydd som gäller för den informationssäkerhetsklass som uppgiften har placerats i.

text: Ett lagringsmedium som avses innehålla eller som innehåller hemliga uppgifter ska ha ett säkerhetsskydd som motsvarar det säkerhetsskydd som gäller för den informationssäkerhetsklass som lagringsmediet har placerats i.

text: Ett lagringsmedium som avses innehålla eller som innehåller hemliga uppgifter får endast hanteras i ett IT-system som uppfyller de krav som gäller för hantering av uppgifter i den högsta informationssäkerhetsklass som någon av uppgifterna på lagringsmediet kan komma att placeras i eller har placerats i.

text: Ett lagringsmedium som innehåller hemliga uppgifter som är placerade i informationssäkerhetsklassen HEMLIG/SECRET eller HEMLIG/TOP SECRET får inte återanvändas i ett IT-system som är avsett för behandling av hemliga uppgifter som är placerade i en lägre informationssäkerhetsklass.

text: Ett lagringsmedium som innehåller hemliga uppgifter som är placerade i informationssäkerhetsklassen HEMLIG/RESTRICTED eller HEMLIG/CONFI- DENTIAL får återanvändas i ett IT-system om myndigheten har vidtagit åtgärder för att säkerställa att inga hemliga uppgifter längre kan utläsas ur lagringsmediet. Sådana åtgärder ska dokumenteras.

text: Utveckling, anskaffning, användning och avveckling

text: Varje myndighet som överväger att införa eller använda ett IT-system som ska användas av flera personer ska noga analysera vilket säkerhetsskydd systemet kräver och vilka åtgärder som måste vidtas för att säkerhetsskyddet ska få avsedd effekt. En sådan analys ska även göras innan en myndighet upplåter ett IT-system till en annan myndighet, ett annat land eller en mellanfolklig organisation. Analyser som avses i första stycket ska dokumenteras.

text: Varje myndighet som beslutar att anskaffa eller förändra ett IT-system ska, för att kunna fastställa erforderligt säkerhetsskydd för systemet, göra en sekretess-

text: bedömning av såväl de enskilda uppgifterna som den totala informationsmängden som avses hanteras i IT-systemet.

text: Varje myndighet ska dokumentera det säkerhetsskydd som finns i fråga om ett IT-system, från dess utveckling till dess avveckling. Dokumentationen ska hållas aktuell.

text: Behörighetskontroll

text: Varje IT-system som är avsett för behandling av hemliga uppgifter och som är avsett att användas av flera personer ska vara försett med en av myndigheten godkänd säkerhetsfunktion för behörighetskontroll. En sådan säkerhetsfunktion ska anpassas till den högsta informationssäkerhetsklass som någon av uppgifterna i IT-systemet har placerats i.

text: Säkerhetsloggning

text: Varje IT-system som är avsett för behandling av hemliga uppgifter och som är avsett att användas av flera personer ska vara försett med en av myndigheten godkänd säkerhetsfunktion för säkerhetsloggning. En sådan säkerhetsfunktion ska anpassas till den högsta informationssäkerhetsklass som någon av uppgifterna i IT-systemet har placerats i.

text: Varje myndighet ska besluta vilket säkerhetsskydd som är erforderligt vad avser förvaring av säkerhetskopierade säkerhetsloggar.

text: Röjande signaler och obehörig avlyssning

text: Varje IT-system som är avsett för behandling av hemliga uppgifter ska vara försett med av myndigheten godkända säkerhetsfunktioner för skydd mot röjande signaler och obehörig avlyssning. Sådana säkerhetsfunktioner ska anpassas till

text: den högsta informationssäkerhetsklass som någon av uppgifterna i IT-systemet har placerats i.

text: IT-system som är avsedda för behandling av uppgifter som har placerats i högst informationssäkerhetsklassen HEMLIG/RESTRICTED behöver dock inte förses med en säkerhetsfunktion för skydd mot röjande signaler.

text: Intrångsskydd och intrångsdetektering

text: Varje IT-system som är avsett för behandling av hemliga uppgifter ska vara försett med av myndigheten godkända säkerhetsfunktioner som skyddar mot intrång och som möjliggör intrångsdetektering. Sådana säkerhetsfunktioner ska anpassas till den högsta informationssäkerhetsklass som någon av uppgifterna i IT-systemet har placerats i. IT-system som är avsedda för behandling av uppgifter som har placerats i högst informationssäkerhetsklassen HEMLIG/RESTRICTED behöver dock inte förses med en säkerhetsfunktion som möjliggör intrångsdetektering.

text: Skadlig kod

text: Varje IT-system som är avsett för behandling av hemliga uppgifter ska vara försett med en av myndigheten godkänd säkerhetsfunktion som skyddar mot skadlig kod. En sådan säkerhetsfunktion ska anpassas till den högsta informationssäkerhetsklass som någon av uppgifterna i IT-systemet har placerats i.

text: Ackreditering

text: Varje myndighet ska inför en ackreditering granska säkerheten i och kring ett IT-system och därvid särskilt beakta hur IT-systemet är avsett att samverka med andra IT-system. En sådan säkerhetsgranskning ska dokumenteras.

text: Beslut om ackreditering ska dokumenteras.

text: 8 kap. Säkerhetsskyddad upphandling med säkerhetsskyddsavtal

text: Med företag förstås i detta kapitel aktiebolag, handelsbolag, föreningar och andra juridiska personer samt enskilda firmor med vilka en myndighet avser att träffa avtal som avses i

text: 8 § säkerhetsskyddslagen (1996:627)

text: , (säkerhetsskyddsavtal).

text: Varje myndighet ska innan en upphandling påbörjas pröva om uppdraget helt eller delvis ska säkerhetsskyddas.

text: Innan en myndighet lämnar ut hemliga uppgifter till ett företag ska myndigheten göra en bedömning av vilka personer i företaget som ska placeras i säkerhetsklass. Bedömningen ska omfatta företagets styrelse, ledning och övriga anställda.

text: Om företaget ska hantera eller förvara hemliga uppgifter i egna lokaler ska myndigheten, om detta inte genom egen eller annan myndighets dokumentation är uppenbart obehövligt, genom ett besök kontrollera att företagets lokaler och övriga förhållanden är lämpliga från säkerhetsskyddssynpunkt.

text: Om företaget ska hantera eller förvara hemliga uppgifter utanför myndighetens lokaler, ska det av säkerhetsskyddsavtalet framgå att företaget ska upprätta en säkerhetsskyddsinstruktion som ska granskas och godkännas av myndigheten.

text: När företaget har fullgjort ett uppdrag som krävt säkerhetsskydd ska myndigheten säga upp säkerhetsskyddsavtalet. Myndigheten ska säkerställa att vad som har avtalats om tystnadsplikt och sekretess i övrigt ska bestå.

text: Varje myndighet ska utan dröjsmål underrätta Säkerhetspolisen om säkerhetsskyddsavtal som har träffats och om säkerhetsskyddsavtal som har upphört att gälla.

text: En sådan underrättelse ska lämnas på en blankett som har fastställts av Säkerhetspolisen.

text: 9 kap. Internationell verksamhet

text: Om det i ett avtal för visst internationellt samarbete förekommer bestämmelser om säkerhetsskydd som avviker från föreskrifterna i denna författning ska bestämmelserna i avtalet ha företräde.

text: 10 kap. Undantag

text: Försvarsmakten får medge undantag från föreskrifterna i denna författning. Överbefälhavaren, eller den han eller hon bestämmer, fattar beslut i ärenden om undantag.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juni 2015. 2. Genom författningen upphävs Försvarsmaktens föreskrifter (

text: FFS 2003:7

text: ) om säkerhetsskydd. 3. Föreskrifterna i 2 kap. 2 och 3 §§ i den nya författningen gäller inte handlingar som har tillkommit före den 1 januari 2004 (äldre handlingar). Föreskrifterna får dock tillämpas i fråga om äldre handlingar.

text: Vad som föreskrivs i första stycket första meningen gäller dock inte kopior av eller utdrag ur äldre handlingar, om kopiorna eller utdragen har framställts efter den 1 januari 2004. 4. Äldre handlingar ska hanteras enligt följande. Har en handling försetts med en särskild anteckning (hemligstämpel) om att den är

text: a) KVALIFICERAT HEMLIG, ska den anses vara placerad i informationssäkerhetsklassen HEMLIG/TOP SECRET, eller b) HEMLIG, ska den anses vara placerad i informationssäkerhetsklassen HEMLIG/SECRET. 5. Har myndigheten före den 1 januari 2004 beslutat a) vem som är behörig att ta befattning med hemliga respektive kvalificerat hemliga handlingar, ska beslutet anses som ett beslut enligt 2 kap. 6 § i den nya författningen, b) hur kvittering ska göras i fråga om kvalificerat hemliga uppgifter som har lämnats muntligt eller genom visning, ska beslutet anses som ett beslut enligt 2 kap. 12 § i den nya författningen, c) i vilken omfattning hemliga respektive kvalificerat hemliga handlingar får medföras från myndighetens lokaler, ska beslutet anses som ett beslut enligt 2 kap. 20 § i den nya författningen, d) hur försändelser med hemliga respektive kvalificerat hemliga handlingar ska sändas från och tas emot av myndigheten, ska beslutet anses som ett beslut enligt 2 kap. 24 § första stycket i den nya författningen, eller e) godkänna en distributör av hemliga respektive kvalificerat hemliga handlingar, ska godkännandet anses som ett godkännande enligt 2 kap. 24 § andra stycket i den nya författningen. 6. Har myndigheten fattat ett eller flera beslut som avses i första stycket beträffande hemliga handlingar gäller respektive beslut även handlingar som enligt den nya författningen har placerats i informationssäkerhetsklassen HEMLIG/CONFI- DENTIAL.

text: 7. Har ett beslut om ackreditering fattats före den 1 januari 2004 gäller inte föreskrifterna i 7 kap. 10, 11 och 13-15 §§ i den nya författningen. 8. Ska ett IT-system, på grund av förändringar som kan påverka säkerheten i det, på nytt ackrediteras enligt vad som följer av

text: ska dock föreskrifterna i 7 kap. 10, 11 och 13-15 §§ i den nya författningen tillämpas. 9. Har ett underlag för ackreditering tagits fram före den 1 januari 2004 gäller inte föreskrifterna i 7 kap. 10, 11 och 13-15 §§ i den nya författningen i fråga om detta underlag.

text: Sverker Göranson

text: Carin Bratt

text: Bilaga

text: Utrymmens indelning i skyddsnivåer

text: Skyddsnivå 1 Byggnad eller lokal med certifierad dörr i klass 1 enligt svensk standard SS 81 73 45, dörr i klass 2 eller 3 enligt svensk standard SS–EN 1627 eller standarddörrar i trä eller plåt. Väggar, golv och tak ska bestå av trämaterial, gipsskivor eller korrugerad plåt.

text: Flyttbara förvaringsutrymmen med omslutningsytor av tunn plåt eller träkonstruktion.

text: Skyddsnivå 2 Byggnad eller lokal med certifierad dörr i lägst klass 2 enligt svensk standard SS 81 73 45, dörr i klass 3 eller 4 enligt svensk standard SS–EN 1627 eller branddörr i plåt, arkivdörr eller D-dörr. Väggar, golv och tak ska bestå av betong med 75 mm, sten med 120 mm eller lättbetong med 150 mm tjocklek eller en stark träkonstruktion. Fönster enligt svensk standard SS 22 44 25 i lägst klass B 3, fönster i kategori P8B enligt svensk standard SS–EN 356 eller galler certifierade enligt Sveriges Försäkringsförbunds normer för galler i gallerklass 3. Omslutningsytorna får bestå av annat material med motsvarande motståndskraft.

text: Flyttbara förvaringsutrymmen såsom vapenkista med beteckning 1-3 eller sprängämneskista.

text: Skyddsnivå 3 Byggnad eller lokal med certifierad dörr i klass 3 eller 4 enligt svensk standard SS 81 73 45, dörr i klass 4, 5 eller 6 enligt svensk standard SS–EN 1627, splitterskyddad dörr av stål, förstärkt D-dörr (D+), stötvågsdörr och lucka eller gastät ståldörr och lucka med minst 30 mm tjocklek.

text: Väggar, golv och tak ska bestå av armerad betong med en tjocklek av minst 100 mm. Armeringen får inte medge genomkrypning. Armeringen ska vara minst 10 mm i diameter och avståndet från centrum till centrum mellan armeringsstålen får vara högst 250 mm. Fönster enligt svensk standard SS 22 44 25 i lägst klass B 3, fönster i kategori P8B enligt svensk standard SS–EN 356 eller galler certifierade enligt Sveriges Försäkringsförbunds normer för galler i gallerklass 3. Omslutningsytorna får bestå av annat material med motsvarande motståndskraft.

text: Ammunitionsbox som är fast monterad i truppserviceförråd samt flyttbara förvaringsutrymmen såsom värdeskåp enligt svensk standard SS 3150 och med lägre än 100 skyddsvärdespoäng, säkerhetsskåp enligt svensk standard SS 3492, svensk standard SS-EN 1143-1 grade 0-III, kassaskåp enligt svensk standard SS 3493, vapenkista med beteckning 1 B, 2 B, 3 B eller 1 TP, vapenkassun som inte är förankrad på bottenplatta eller motsvarande underlag eller tillträdesskyddad container.

text: Skyddsnivå 4 Byggnad eller lokal med valvdörr, vapenkassundörr, ADdörr, VDS-dörr, TD-dörr eller VDB-dörr. Väggar, golv och tak ska bestå av betong med dubbel, förskjuten armering med en tjocklek av minst 180 mm. Armeringen får inte medge genomkrypning. Armeringen ska vara minst 12 mm i diameter och avståndet från centrum till centrum mellan armeringsstålen får vara högst 180 mm. Förskjutning av armering krävs inte vid högst 130 mm avstånd från centrum till centrum mellan armeringsstålen. Väggar, golv, tak och dörrar får bestå av annat material

text: med motsvarande motståndskraft. Byggnad eller lokal får inte ha fönster.

text: Flyttbara förvaringsutrymmen såsom värdeskåp enligt svensk standard SS 3150 med minst 100 skyddsvärdespoäng, svensk standard SS-EN 1143-1 lägst grade IV, säkerhetsbox med beteckning 301 eller 302 samt vapenkassun som är förankrad på bottenplatta eller motsvarande underlag.

text: Utrymmen i skyddsnivå 3 som är larmat med seismiska detektorer (vibrationsdetektor) och magnetdetektorer eller placerats i ett volymlarmat utrymme. Om larm har utlösts eller angreppsförsök har konstaterats ska en särskild avdelad styrka vara på plats, inom sådan tid att ett intrång i utrymmet kan hindras.


title: Försvarsmaktens föreskrifter om tillämpning av förordning (2015:613) om militär grundutbildning.

text: Denna författning innehåller föreskrifter om

text: 1. krav för antagning till militär grundutbildning, 2. innehåll i militär grundutbildning, 3. krav för godkännande efter genomförd militär grundutbildning, 4. ersättning under militär grundutbildning, samt 5. utbildningspremie vid studieuppehåll och byte av inriktning.

text: I denna föreskrift avses med

text: 1. allmän grundläggande militär utbildning: det inledande skedet av den militära grundutbildningen inom Försvarsmakten 2. fortsatt militär grundutbildning: fortsatt militär utbildning efter den allmänna grundläggande militära utbildningen, bestående av befattningsutbildning samt i förekommande fall förbandsutbildning 3. rekryttest: ett internetbaserat urvals- och självskattningsverktyg som matchar den sökandes svar mot Försvarsmaktens fastställda krav 4. antagningsprövning: prövning där den sökandes kravuppfyllnad mot Försvarsmaktens fysiska, psykiska och medicinska krav samt säkerhetskrav prövas

text: 5. målkatalog: katalog med målkrav och uppgifter som individ eller enhet ska kunna lösa efter genomförd militär grundutbildning 6. spärrtid: tid under vilket omprov ej kan medges 7. giltighetstid: tid under vilken provresultat är giltigt oavsett om det är godkänt eller icke godkänt.

text: Antagning till militär grundutbildning

text: För att, utöver kraven i

text: 4 § förordning (2015:613)

text: om militär grundutbildning,

text: bli antagen till militär grundutbildning krävs att den sökande 1. har lämnat en ansökan om antagning till militär grundutbildning innehållande samtliga efterfrågade uppgifter, 2. har genomfört Försvarsmaktens rekryttest med godkänt resultat och där lämnat samtliga efterfrågade uppgifter om sig själv, 3. har genomfört antagningsprövning med godkänt resultat, 4. har godkänts vid säkerhetsprövning enligt

text: säkerhetsskyddslagen (1996:627)

text: Rekryttest

text: För att gå vidare efter rekryttestet ska den sökande bedömas vara lämplig för

text: att kunna anställas som gruppbefäl, soldat eller sjöman, eller teckna avtal som hemvärnsman, eller påbörja utbildning som kan leda till anställning som yrkeseller reservofficer. Vid bedömningen av sökandens lämplighet ska hänsyn tas till personliga egenskaper, laglydnad, hälsotillstånd, förhållningssätt till Försvarsmaktens värdegrund samt fysisk och psykisk status. Spärr- och giltighetstider framgår av bilaga 1.

text: Utöver de krav som framgår i 4 § ska den som söker militär grundutbildning i

text: syfte att anställas som gruppbefäl, soldat eller sjöman, eller för att påbörja utbildning som kan leda till anställning som yrkes- eller reservofficer a) ha godkända betyg i matematik A, svenska A och engelska A från gymnaieskolan eller ha motsvarande kunskaper förvärvade på annat sätt, när gymnasieutbildningen påbörjades före den 1 juli 2011, eller b) ha godkända betyg (E) i ämnena matematik 1 (100 p), svenska 1 (100 p) och engelska 5 (100 p) enligt

text: skollagen (2010:800)

text: och lagen (

text: ) om införande av

text: skollagen (2010:800)

text: när gymnasieutbildningen påbörjades efter den 1 juli 2011, eller c) ha översatta och validerade utländska betyg som uppfyller motsvarande krav enligt punkterna a eller b.

text: syfte att teckna avtal som hemvärnsman vara behörig att söka till nationellt gymnasieprogram enligt

text: skollagen (2010:800)

text: och lagen (

text: ) om införande av

text: skollagen (2010:800)

text: Sökande som har genomfört Försvarsmaktens rekryttest och uppfyller kraven

text: enligt 4–6 §§ ges, i mån av plats, möjlighet att boka tid för antagningsprövning.

text: Om antalet sökande som uppfyller kraven enligt 4–6 §§ är fler än som kan

text: beredas möjlighet att genomföra antagningsprövning ska urvalet till sådan prövning grundas på 1. bedömningen av de uppgifter som sökande lämnat avseende kraven enligt 4-6 §§,

text: 2. sökandes utbildning, tjänstgöring eller annan relevant militär erfarenhet från Försvarsmakten eller frivillig försvarsorganisation, 3. för Försvarsmakten relevant civil utbildning, certifiering eller arbetslivserfarenhet, 4. sökandes intresse för viss inriktning som motsvarar Försvarsmaktens behov, 5. om sökandens bostadsort ligger inom upptagningsområdet för den utbildningsgrupp för hemvärn som utbildningsplatsen kan hänföras till, när antagningen avser rekrytering till hemvärnet.

text: Antagningsprövning

text: Vid antagningsprövning ska sökanden prövas i förhållande till de krav som

text: anges i 10–11 §§.

text: För att den sökande efter antagningsprövning ska erbjudas en utbildnings-

text: plats ska hon eller han 1. uppfylla de lägsta krav avseende medicinsk hälsa samt fysisk och psykisk prestationsförmåga som Försvarsmakten har fastställt, 2. bedömas vara lämplig för att anställas som gruppbefäl, soldat eller sjöman, 3. eller teckna avtal som hemvärnsman, eller påbörja utbildning som kan leda till anställning som yrkes- eller reservofficer, 4. bedömas vara lojal och pålitlig från säkerhetssynpunkt efter säkerhetsprövning enligt

text: säkerhetsskyddslagen (1996:627)

text: . Vid bedömningen av sökandens lämplighet ska hänsyn tas till personliga egenskaper, särskilt avseende förhållningssätt till grundläggande demokratiska principer, Spärr- och giltighetstider framgår av bilaga 1.

text: Den som söker till befattningar eller arbetsområden enligt bilaga 2 ska upp-

text: fylla de särskilda krav avseende 10 § 1–2 som Försvarsmakten har fastställt.

text: Vid urval mellan flera sökande som uppfyller kraven enligt 10–11 §§ till

text: samma utbildningsplats ska antagningen i första hand grundas på de resultat som den sökande uppnått vid prövning mot de krav som anges i 10–11 §§. I andra hand ska antagningen grundas på sökandes utbildning, tjänstgöring eller annan relevant militär erfarenhet från Försvarsmakten eller frivillig försvarsorganisation. I tredje hand ska antagningen grundas på för Försvarsmakten relevant civil utbildning, certifiering eller arbetslivserfarenhet.

text: Vid behov av ytterligare urval får detta, utöver vad som framgår av 12 §,

text: grundas på a) sökandens intresse för viss inriktning som motsvarar Försvarsmaktens behov, b) om sökandens bostadsort ligger inom upptagningsområdet för den utbildningsgrupp för hemvärn som utbildningsplatsen kan hänföras till, när det gäller utbildningsplatser riktade mot hemvärnet.

text: Innehåll i militär grundutbildning

text: Under militär grundutbildning ska rekryten utveckla kunskap om det svenska

text: försvaret och dess syfte. Med kunskap om det svenska försvaret och dess syfte

text: avses i denna föreskrift att ha kunskap om

text: 1. Försvarsmakten som ett säkerhetspolitiskt instrument för riksdag och regering syftande till att värna svenska intressen, samt 2. Försvarsmaktens organisation, uppgifter och styrning.

text: Under allmän grundläggande militär utbildning ska rekryten utveckla en

text: grundläggande militär färdighet. Med grundläggande militär färdighet avses i denna föreskrift att kunna 1. försvara sig själv, och 2. tillsammans med andra kunna bevaka eller försvara skyddsobjekt, anläggning eller terräng.

text: Under fortsatt militär grundutbildning ska rekryten utveckla militära färdig-

text: heter och kunskaper för att kunna lösa uppgifter i planerad, specifik befattning i visst krigsförband. Innehållet i fortsatt militär grundutbildning regleras närmare i Försvarsmaktens målkataloger.

text: Godkännande efter genomförd militär grundutbildning

text: För att rekryten ska vara godkänd efter genomförd militär grundutbildning

text: krävs att rekryten 1. har fullgjort grundutbildningstid enligt gällande antagningsbeslut 2. har färdigheter och kunskaper att lösa uppgifter enligt målkatalogen för befattningstypen, samt 3. är lämplig i befattningen bedömd utifrån kriterier i bilaga 3. Närmare kriterier för att uppnå godkänt resultat regleras i Försvarsmaktens reglemente för militär grundutbildning. Efter genomförd militär grundutbildning ska militärbetyg utfärdas. Närmare reglering av militärbetyg återfinns i Försvarsmaktens reglemente för militär grundutbildning.

text: Ersättning under militär grundutbildning

text: Rekryter som genomgår utbildning enligt förordning (

text: ) om militär

text: grundutbildning ska i månadsersättning erhålla 10 procent av det vid varje tillfälle gällande prisbasbeloppet enligt

text: 2 kap. 7 § socialförsäkringsbalken (2010:110)

text: Rekryter kan därutöver erhålla dagersättning samt eventuella tillägg till dagersättning med belopp som fastställts av Försvarsmakten

text: Utbildningspremie vid utbildningsuppehåll eller byte av inriktning

text: Utbildningspremie kan inte erhållas för längre utbildningstid än 365 dagar.

text: Den rekryt som gjort uppehåll i utbildningen erhåller utbildningspremie i

text: förhållande till den sammanlagda utbildningstid som genomförts. Tiden för uppehåll räknas ej som utbildningstid.

text: Den rekryt som har bytt inriktning och fullföljt utbildningen enligt nytt an-

text: tagningsbeslut med godkänt resultat erhåller utbildningspremie i förhållande till den sammanlagda utbildningstid som har genomförts.

text: Övriga bestämmelser

text: Överbefälhavaren, eller den hon eller han bestämmer, får besluta om undan-

text: tag från de krav som regleras i 5–6 §§.

text: Krav enligt 10 § 1 beslutas av personaldirektören efter samråd med

text: produktionschefen och insatschefen, eller annan som respektive chef bestämmer.

text: Krav enligt 11 § beslutas av personaldirektören efter samråd med

text: Dagersättning samt eventuella tillägg till dagersättning enligt 18 § andra

text: stycket beslutas av produktionschefen.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2016. 2. Genom författningen upphävs Försvarsmaktens föreskrifter (

text: FFS 2012:3

text: ) om tillämpning av förordning (

text: ) om grundläggande och kompletterande militär utbildning inom Försvarsmakten. 3. Försvarsmaktens föreskrifter (

text: FFS 2012:3

text: ) om tillämpning av förordning (

text: ) om grundläggande och kompletterande militär utbildning inom Försvarsmakten ska fortfarande gälla för rekryter som påbörjat utbildningen före den nya författningens ikraftträdande.

text: Micael Bydén Anna Asp

text: Bilaga 1

text: Spärr- och giltighetstider för urvalstester vid antagningsprövning

text: Urvalsaktivitet Spärrtid Giltighetstid

text: Rekryttest - - Begåvningstest (iProv) 18 mån 24 mån Psykisk funktionsför- 18 mån 24 mån måga Befälslämplighet 18 mån 24 mån Fys 3 mån 24 mån Muskel 3 mån 24 mån Syn ** 24 mån Hörsel ** 24 mån Tjänstbarhet ** 24 mån Jägartest 3 mån 24 mån ** Syn, hörsel och tjänstbarhet har ingen spärrtid, omprov kan beviljas under vissa förutsättningar.

text: Bilaga 2

text: Befattning / Områden

text: Jägargruppbefäl Jägarsoldat Luftburen soldat Underrättelsesoldat Fallskärmsjägare Flygbasjägare Stridsbåtsförare Kustjägare Attackdykare Röjdykare Fältarbetsdykare Ubåtstjänst Telekrigoperatör och televapen Specialistofficer/Reservofficer Språk Bildtolk Musiksoldat Stridspilot Helikopterpilot Flygledare Uppdragsspecialist Helikopter Flygstridsledare Färdmekaniker Meterolog R 3 - Räddning, röjning, reperation

text: Bilaga 3

text: Kriterier för bedömning av lämplighet

text: A Ansvar, omdöme och föredöme

text: 1 Tar sitt ansvar 2 Vidtar åtgärder när det behövs 3 Är ett föredöme för andra 4 Har god ordning och ett gott uppförande 5 Förmår att göra riktiga och kloka avvägningar

text: B Flexibilitet, initiativ och kreativitet

text: 6 Anpassar sig till skiftande uppgifter, människor, miljöer och tidsförhållanden 7 Agerar självständigt och tar initiativ inom egna eller angränsande områden 8 Är idérik, kreativ och finner lösningar i uppkomna situationer

text: C Inspiration, motivation och ledarskap

text: 9 Motiverar andra 10 Hjälper andra till utveckling 11 Ger konstruktiv feedback på utförda insatser 12 Berömmer andra 13 Strukturerar sitt och vid behov andras insatser på ett ändamålsenligt sätt 14 Har ett situationsanpassat ledarskap/förhållningssätt

text: D Samarbete, hänsyn och social kompetens

text: 15 Samarbetar mot gemensamma mål 16 Strävar efter att uppnå överenskommelser om vad som skall göras 17 Kan säga emot utan att vara otrevlig 18 Får god kontakt med andra människor 19 Bidrar till ett bra arbetsklimat 20 Tar hänsyn till andras personliga förutsättningar 21 Visar förståelse för andras behov

text: E Uthållighet och självkontroll

text: 22 Visar förmåga att hantera stressiga situationer 23 Visar psykologisk uthållighet och en vilja att inte ge upp 24 Visar en god förmåga att hantera sina egna känslor

text: F Värdegrund

text: 25 Agerar enligt Försvarsmaktens värdegrund


title: Försvarsmaktens föreskrifter för militär luftfart

text: Med militär luftfart avses i dessa föreskrifter all verksamhet inom det svenska militära luftfartssystemet enligt definition i

text: 14 kap. 1 § luftfartslagen (2010:500)

text: , innefattande utveckling, anskaffning, nyttjande, vidmakthållande och avveckling av organisation och materielsystem som ingår i det militära luftfartssystemet samt av den mark, de anläggningar, lokaler och förnödenheter samt den flygmedicinska verksamhet som erfordras för det svenska militära luftfartssystemet.

text: Med det militära luftfartssystemet som anges i 14 kap. 1 § p. 3

text: luftfartslagen (2010:500)

text: och

text: 14 kap. 1 § luftfartsförordningen (2010:770)

text: avses följande: 1. system för flygdrift: verksamhetsutövare inklusive personal, flygmaterielsystem och övriga luftfartsprodukter, 2. system för flygplats- och flygbaser: verksamhetsutövare inklusive personal, materielsystem och övriga luftfartsprodukter, mark, anläggningar och lokaler, luftfartsrelaterade anordningar och utrustning ombord på sjögående fartyg och andra installationer, och 3. system för luftrum: det luftrum som tillgodoser behovet för luftfartygs manövrering, verksamhetsutövare inklusive personal, materielsystem och övriga luftfartsprodukter, mark, anläggningar och lokaler.

text: I denna författnings avses med; 1. Verksamhetsutövare: förband eller annan organisationsenhet inom Försvarsmakten, annan myndighet, enskild eller organisatorisk enhet inom en myndighet eller en enskild som ingår i det militära luftfartssystemet och tillhandahåller luftfartsrelaterade tjänster för utveckling, anskaffning, nyttjande, vidmakthållande och avveckling. 2. Militärt luftfartsdokument: dokument som innehåller beslut som utgör certifikat, bevis eller ett annat tillstånd att utföra uppgifter inom eller att använda produkter i det militära luftfartssystemet, 3. Militärt flygsäkerhetsdirektiv: begränsningar, restriktioner och tvingande åtgärder såsom förbud inom det militära luftfartssystemet.

text: All verksamhet inom det militära luftfartssystemet ska ledas och genomföras så att risken för skador på person eller egendom minimeras. Verksamheten ska planeras och följas upp så att skador till följd av militär luftfart förebyggs. Verksamheten inom det militära luftfartssystemet ska också bedrivas med särskild hänsyn till säkerheten för den civila luftfarten.

text: Den militära flyginspektionen i högkvarteret (FLYGI) ska stödja flygsäkerhetsinspektören avseende den tillståndsprövning och tillsynsverksamhet som avses i

text: 14 kap. 11 §

text: och

text: 18 §

text: luftfartsförordningen (2010:770)

text: . Inspektionen ska utarbeta regler för militär luftfart (RML) som beslutas av överbefälhavaren eller den han eller hon sätter i sitt ställe.

text: Tillståndsprövning och tillsyn över militär luftfart ska omfatta; 1. inträdeskontroll, 2. funktionstillsyn, 3. avvecklingskontroll, och 4. analys och hantering av förändringar av det militära luftfartssystemet.

text: Flygsäkerhetsinspektören fattar beslut i ärenden om tillståndsprövning, inklusive utfärdande av militära luftfartsdokument.

text: Vid tillståndsprövning i samband med inträdeskontroll enligt denna författning ska flygsäkerhetsinspektören särskilt beakta om den som ansöker om inträde i det militära luftfartssystemet har nödvändiga förutsättningar för det.

text: Flygsäkerhetsinspektören fattar vid behov beslut enligt 3 § första stycket 3 p. genom utfärdande av militärt flygsäkerhetsdirektiv.

text: En anmälan om ett luftfartygs luftvärdighet enligt

text: 14 kap. 6 § luftfartsförordningen (2010:770)

text: ska göras till flygsäkerhetsinspektören.

text: Flygsäkerhetsinspektören beslutar om åtgärder om tillstånd inom det militära luftfartssystemet i enlighet med

text: 14 kap. 4 § luftfartslagen (2010:500)

text: Beslut om att överlämna en förvaltningsuppgift till någon annan enligt

text: 14 kap. 21 § luftfartsförordningen (2010:770)

text: får fattas av flygsäkerhetsinspektören. Beslut om överlämnande av förvaltningsuppgift ska ske skriftligen.

text: Ett militärt luftfartsråd stödjer överbefälhavaren avseende övergripande inriktning och styrning av det militära luftfartssystemet och framtagande av regler för militär luftfart. Flygvapenchefen är ordförande i militära luftfartsrådet. Överbefälhavaren utser rådets ledamöter.

text: Försvarsmakten får meddela undantag från denna föreskrift. Överbefälhavaren, eller den han eller hon bestämmer, fattar beslut i ärenden om undantag.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2016. Genom författningen upphävs: 1. Försvarsmaktens föreskrifter (

text: FFS 1997:15

text: ) för militär luftfart, 2. Chefens för flygvapnet föreskrifter (

text: FFS 1993:9

text: ) om flygteknikercertifikat med behörighetsbevis m.m., 3. Chefens för flygvapnet föreskrifter (

text: FFS 1993:10

text: ) om flygplanreparatörcertifikat med behörighetsbevis m.m., 4. Chefens för flygvapnet föreskrifter (

text: FFS 1993:40

text: ) om flygtjänst och flygsäkerhet för Försvarets Materielverks Provningsavdelning (FMV:PROV), och 5. Chefens för flygvapnet föreskrifter (

text: FFS 1993:41

text: ) om flygtjänst och flygsäkerhet vid flygning med militära flygplan vid Saab Military Aircraft.

text: Micael Bydén Carin Bratt