title: Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om central registrering och undersökning av skjutvapen, patroner, kulor och patronhylsor

text: Hos SKL skall central registrering ske av skjutvapen, patroner, kulor, och patronhylsor som anträffats i samband med brott eller brottsutredning (vapenspårregister). Registreringen omfattar även hagelpatronhylsor. SKL skall även göra jämförelseundersökningar av kulor och patronhylsor efter provskjutning med skjutvapen, som kan antas ha använts vid brott. I de fall skjutvapen, patroner, kulor eller patronhylsor sänds till SKL för utlåtande i ett visst brottsfall skall SKL på eget initiativ ombesörja registrering och jämförande undersökning med andra registrerade brottsfall.

text: Insändning av material för registrering

text: För central registrering enligt 1 § skall polismyndigheterna så snart som möjligt till SKL insända skjutvapen, kulor och patronhylsor som har anträffats i samband med brott, vid vilket skjutvapen har använts. Detsamma skall gälla beträffande skjutvapen som skall provskjutas enligt vad som sägs i 1 §. Om det finns särskilda skäl, skall även anträffade patroner sändas till SKL. Material skall dock inte sändas in till SKL när det är uppenbart att en registrering skulle sakna betydelse för spaning eller utredning. Till SKL insänt material skall vara försett med uppgifter om anmälans diarienummer och år samt kortfattade uppgifter om de närmare omständigheterna när materialet tillvaratogs.

text: Allmänna råd

text: Eventuell förekomst av fingeravtryck på anträffade föremål bör beaktas före insändning till SKL. I de fall fingeravtrycksundersökning inte görs genomberörd polismyndighets försorg kan materialet sändas till fingeravtrycksenheten vid Rikskriminalpolisen med begäran om fingeravtrycksundersökning och vidarebefordran till SKL för registrering enligt vad som sägs i 1 §. Tillfällen då det finns särskilda skäl att även sända anträffade patroner till SKL kan vara när en patron antas ha spår från patronläge eller hylsutkastare där anledningen kan vara vapenfel, eldavbrott, klickskott e. d. Sådana uppgifter om de närmare omständigheterna när materialet togs till vara kan avse tid, brott, brottsplats etc.

text: Underrättelse om undersökningsresultat

text: SKL skall underrätta berörda polismyndigheter så snart en jämförelseundersökning är avslutad.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2000, då Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd beträffande central registrering av vapen, patroner, kulor och patronhylsor (

text: RPSFS 1986:8

text: , FAP 446-1) skall upphöra att gälla.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: OLOF EGERSTEDT

text: Gunnar Månsson (Rättssekretariatet)


fs: rpsfs

publisher: Rikspolisstyrelsen

title: Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om efterlysning

text: 1 kap. Beslut om efterlysning

type: rubrik

text: En polismyndighet får uppdra åt en anställd att besluta om efterlysning, om den anställde har den kompetens, utbildning och erfarenhet som behövs.

type: stycke

type: paragraf

text: Kriminalvårdsstyrelsens beslut om efterlysning skall sändas till närmaste polismyndighet för verkställighet. För detta ändamål skall blanketten Personefterlysning (RPS 444.4.1-4) användas.

text: En åklagares beslut om efterlysning skall verkställas av den polismyndighet som har ansvaret för ärendets utredning. I fråga om ärenden som handläggs vid Ekobrottsmyndigheten skall ett beslut om efterlysning verkställas av den polismyndighet som Ekobrottsmyndigheten bestämmer.

type: kapitel

text: 2 kap. Framställningar om efterlysning från andra myndigheter

text: En framställning om efterlysning skall prövas så snart den har kommit in till polismyndigheten. Om en förhandsbegäran görs per telefon skall motringning ske eller motsvarande kontroll göras om minsta tvekan finns om behörighet eller identitet i fråga om den som har ringt upp.

text: En framställning enligt

text: 7 § efterlysningskungörelsen (1969:293)

text: skall göras på blanketten Personefterlysning (RPS 444.4.1-4). Av framställningen skall genom ett hindersbevis eller på något annat sätt framgå vad som gjorts för att anträffa den eftersökte.

text: Vad som sägs i 2 § gäller inte domstolar och övervakningsnämnder när efterlysning begärs med stöd av

text: 2 kap. 9 §

text: eller

text: 4 kap. 7 § andra stycket

text: förordningen (

text: ) om verkställighet av frivårdspåföljder.

text: Om en framställning om efterlysning inte innehåller tillräckliga uppgifter för att polismyndigheten skall kunna ta slutlig ställning till den eller saknar den underskrift, skall den begärande myndigheten ges tillfälle att komplettera framställningen.

text: Beslutas inte om efterlysning skall den myndighet som har gjort framställningen underrättas om detta och om de skäl som legat till grund för avgörandet.

text: Om en myndighet begär ett nytt beslut om efterlysning enligt

text: 12 § efterlysningskungörelsen (1969:293)

text: , skall en sådan begäran göras på blanketten Personefterlysning (444.4.1-4). På blanketten skall anges att begäran avser ett nytt beslut.

text: Allmänna råd

text: En begäran om nytt beslut om efterlysning bör ha kommit in till polismyndigheten senast 14 dagar innan gällande efterlysning utgår.

text: Den polismyndighet som beslutar om efterlysning av en förvunnen person skall, efter det att personen varit försvunnen i mer än 60 dagar och avisering om detta inkommit, omgående sända in blankett RPS 474.5 till Rikspolisstyrelsen (Rikskriminalpolisen) för inläggning i centralt identifieringsregister.

text: En framställning om efterlysning skall göras även när ett beslut om verkställighet av häktning eller en begäran om någon annan åtgärd har överlämnats till en polismyndighet.

text: 3 kap. Åtgärder då en efterlyst person har anträffats m.m.

text: Vid en underrättelse om att den som är efterlyst har anträffats genom myndighetens egen försorg eller om att efterlysningen av annat skäl inte längre behövs, skall myndigheten skicka exemplar 3 av blanketten Personefterlysning (RPS 444.4.1-4) till den polismyndighet som har verkställt efterlysningen. Domstolar och övervakningsnämnder får i de fall som avses 2 kap. 3 § lämna underrättelsen på annat sätt än som anges i första stycket.

text: En polismyndighet som skall ta bort uppgifter ur efterlysningsregistret skall genom att ställa en kontrollfråga mot registret förvissa sig om att uppgifterna verkligen har utgått ur registret.

text: Den polismyndighet som har anträffat en efterlyst försvunnen person, om vilken avisering sänts ut, skall även underrätta Rikspolisstyrelsen (Rikskriminalpolisen) via meddelandeväxlingsrutinen.

text: 4 kap. Efterlysning utomlands

text: En begäran om efterlysning i ett utomnordiskt land av en person som skall gripas och begäras utlämnad skall sändas till Rikspolisstyrelsen (Rikskriminalpolisen) på blanketten Internationell efterlysning (RPS 444.2) och skall vara undertecknad av åklagare om begäran avser en person som är häktad och av Kriminalvårdsstyrelsen i övriga fall.

text: Vid andra fall av efterlysning i ett utomnordiskt land än vad som sägs i 1 § och vid alla slags efterlysningar i Norden skall begäran om efterlysning sändas på blanketten Personefterlysning (444.4.1-4) enligt vad som gäller för efterlysning inom Sverige. Polismyndigheten skall därefter verkställa efterlysningen inom landet samt sända en begäran om efterlysning utomlands till Rikspolisstyrelsen (Rikskriminalpolisen).

text: En underrättelse om att en efterlysning inte längre behövs skall sändas på samma sätt som anges för efterlysning i 1 och 2 §§.

text: 5 kap. Efterlysning m.m. i radio

text: Allmänna råd

text: Innan en framställning om efterlysning i radio görs bör efterlysningen spridas genom larmrutinerna inom Polisen. Frågor om efterlysningar i radio eller uppläsning av personliga telegram i Sverige eller inom de nordiska länderna kan ställas till Rikspolisstyrelsen (Rikskriminalpolisen).

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2000, då Rikspolisstyrelsens föreskrifter för tillämpning av

text: efterlysningskungörelsen (1969:293)

text: och allmänna råd för efterlysning m.m. i radio, beslutade den 6 november 1992, (FAP 444-2) skall upphöra att gälla.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: OLOF EGERSTEDT

text: Leif Gillgren (Rättssekretariatet)

type: foreskrift


title: Allmänna råd om förmansprövning på distans m.m.

text: Rikspolisstyrelsens författningssamling

text: ISSN 0347–545X Utgivare:chefsjuristen Lars Sjöström

text: Rikspolisstyrelsens allmänna råd om förmansprövning på distans m.m.; FAP 255-1

text: Utkom från trycket beslutade den 15 maj 2000. den 21 juni 2000

text: 1. Författningsbestämmelser m.m.

text: Bestämmelser om förmansprövning finns i

text: 15 § polislagen (1984:387)

text: och

text: 5 § lagen (1976:511)

text: om omhändertagande av berusade personer m.m. I

text: 4 kap.

text: och

text: 4 §§

text: polisförordningen (1998:1558)

text: anges vad som avses med förman och befäl. Om vakthavande befäl föreskrivs i

text: 2 kap. 16 § polisförordningen

text: . I det följande finns rekommendationer om tillämpningen av dessa författningar när ett omhändertagande enligt

text: polislagen

text: eller lagen om omhändertagande av berusade personer m.m. skall prövas av en förman som tjänstgör i ett annat polisområde eller som har sitt tjänsteställe i en annan del av polisdistriktet än där omhändertagandet har skett. Föreskrifter och allmänna råd om omhändertagande av berusade personer m.m. finns också i FAP 023-1.

text: 2. Formerna för distansprövningen m.m.

text: Vid all förmansprövning bör beaktas att den syftar till att säkerställa den enskildes rättssäkerhet genom att frågan om ett fortsatt omhändertagande alltid bedöms av någon annan än den som har verkställt åtgärden. Ett omhändertagande bör anmälas per telefon direkt till förmannen, i allmänhet det vakthavande polisbefälet. Telefonanmälan bör användas även när någon har omhändertagits med stöd av lagen (

text: ) om omhändertagande av berusade personer m.m. och avsikten är att personen i fråga skall föras direkt till en tillnyktringsenhet eller motsvarande. Det är särskilt viktigt att uppgifter om den omhändertagnes tillstånd och uppförande såväl före ingripandet som efter införandet till polisstationen kommer till förmannens kännedom. Förmannen bör genom kompletterande frågor till den som har verkställt åtgärden, och om möjligt även genom samtal med den omhändertagne, försäkra sig om att samtliga omständigheter av betydelse för prövningen av om omhändertagandet skall bestå blir belysta.

text: Det bör av polismyndighetens arbetsordning eller ett särskilt beslut framgå hur bestämmelserna om förmansprövning på distans närmare skall tillämpas inom myndigheten.

text: 3. Dokumentation

text: Utöver vad som följer av Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om dokumentation enligt

text: och

text: 28 §§

text: polislagen

text: RPSFS 2000:15

text: , FAP 100-2) bör det av protokollet framgå 1. att föredragningen har skett per telefon, 2. vem som har föredragit ärendet, 3. för vem ärendet har föredragits , 4. tidpunkten för föredragningen och 5. om förmannen har samtalat med den omhändertagne och vad som därvid förekommit.

text: 4. Övrigt

text: När det gäller personer som har satts in i polisarrest efter en förmansprövning på distans är det viktigt att förmannen genom fortlöpande kontakter med den som ansvarar för den omedelbara tillsynen och omvårdnaden av den omhändertagne håller sig underrättad om dennes tillstånd och förutsättningarna för frigivning.

text: Dessa allmänna råd träder i kraft den 1 juli 2000, då Rikspolisstyrelsens allmänna råd angående s.k. förmansprövning på distans beträffande omhändertagna, och i förekommande fall, gripna personer (FAP 255-1), beslutade den 21 december 1994, skall upphöra att gälla.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: OLOF EGERSTEDT

text: Leif Gillgren (Rättssekretariatet)


text: 1 kap. Definitioner m.m.

text: Med skjutbana avses en permanent anläggning utom- eller inomhus som används för utbildnings-, övnings- eller tävlingsskytte. En anläggning anses permanent då den är utrustad med fast eller rörlig anordning för uppställning av mål och markerad plats för skytt. Med skjutbana avses också en anläggning inom ett tivoliområde där skjutvapen som laddas med projektiler används (jfr.

text: RPSFS 2000:25

text: , FAP 513- 1). Dessa föreskrifter gäller inte skjutbanor som hör till Försvarsmakten.

text: 2 kap. Utförande och besiktning

text: En skjutbana skall vara anlagd så att den erbjuder god säkerhet för personer som använder anläggningen eller som annars vistas på eller i närheten av den. Därutöver skall krav enligt plan- och

text: bygglagen (1987:10)

text: samt

text: miljöbalken

text: vara uppfyllda. För en skjutbana inom ett tivoliområde skall även krav i Svensk Standard SS 767 70 01 Tivolianordningar vara uppfyllda.

text: Allmänna råd

text: Skjutbanan bör uppfylla de krav som anges i Svenska Kommunförbundets faktablad Skjutbanor 1991-11-01 och Säkerhetsinstruktion för vapen och ammunition m.m. Frivilliga skytterörelsen (Säk I Friv skytte).

text: Besiktning av en skjutbana skall omfatta kontroll av anläggningens säkerhet enligt 1 § första stycket.

text: Besiktning skall utföras av en polismyndighet.

text: Första besiktning av en skjutbana skall ske innan den tas i bruk första gången. En första besiktning skall omfatta kontroll av att anläggningen uppfyller kraven enligt 1 §.

text: Revisionsbesiktning skall ske då skjutbanan har förändrats från säkerhetssynpunkt i förhållande till den första besiktningen. Vid revisionsbesiktningen skall samma kontroll genomföras som den som görs vid den första besiktningen.

text: Återkommande besiktning skall omfatta kontroll av att skjutbanan med hänsyn till förslitning eller annan förändring fortfarande uppfyller de krav som anges i 1 §. Den skall ske senast fem år efter första besiktning eller revisionsbesiktning och därefter minst vart femte år. Vad som sägs i första stycket gäller även en skjutbana inom ett tivoliområde för vilket det krävs bygglov för att anordna nöjespark enligt

text: 8 kap. 2 § första stycket 1 plan- och bygglagen (1987:10)

text: . För en skjutbana inom ett annat tivoliområde skall besiktning enligt första stycket ske årligen.

text: Allmänna råd

text: Av Försvarsmaktens riktlinjer för statens skytteombud (TFG 900056) framgår att statens skytteombud (SSO) skall biträda polismyndigheten vid besiktning. SSO:s yttrande till polismyndigheten redovisas genom ett besiktningsprotokoll. Av detta framgår om anläggningen uppfyller erforderliga krav enligt 1 §.

text: 3 kap. Tillstånd

text: Tillstånd enligt

text: 3 kap. 6 § tredje stycket ordningslagen (1993:1617)

text: krävs för en skjutbana som är avsedd för skytte med sådana skjutvapen som är tillståndspliktiga enligt

text: vapenlagen (1996:67)

text: och för en skjutbana inom ett tivoliområde.

text: Allmänna råd

text: Privat plats för inskjutning av vapen bör inte anses som en tillståndspliktig skjutbana enligt

text: , om skyttet bedrivs av den som disponerar platsen eller av andra i hans närvaro och om platsen inte ligger inom detaljplanelagt område.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2000, då Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om utförande och besiktning av skjutbana (

text: RPSFS 1997:3

text: , FAP 525-1) skall upphöra att gälla.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: STEN HECKSCHER

text: Anne-Marie Niklason (Rättssekretariatet)


title: Föreskrifter och allmänna råd om utbildning m.m. av jakttillsynsman

text: 1 kap. Förordnande

text: En ansökan om förordnande av jakttillsynsman skall göras skriftligen av uppdragsgivaren hos länsstyrelsen. Ansökan skall innehålla uppgifter om 1. uppdragsgivare, t.ex. länsjaktvårdsförening, jaktsammanslutning eller motsvarande, 2. personnummer och hemortsadress på den som ansökan gäller, 3. det eller de tjänstgöringsområden som ansökan avser och 4. tidpunkt då jakttillsynsmannen genomgått den av Rikspolisstyrelsen beslutade utbildningen. Ansökan skall göras på blankett Ansökan om förordnande som jakttillsynsman (RPS 696.1.1-2) och undertecknas av uppdragsgivaren.

text: Allmänna råd

text: Karta med inritade tjänstgöringsområden bör bifogas.

text: Endast den som med godkända resultat har genomgått beslutad utbildning får förordnas som jakttillsynsman.

text: Allmänna råd

text: En länsstyrelse har rätt att i samband med lämplighetsprövningen få fullständiga uppgifter ur belastnings- och misstankeregistren (10 § första stycket 6 förordningen, 1999:1134, om belastningsregister och 3 § första stycket 5 förordningen, 1999:1135, om misstankeregister).

text: Ett förordnande skall utfärdas på blankett Förordnande för jakttillsynsman (RPS 696.2. 1-3.) och gälla för viss tid dock högst för tre år. I förordnandet skall det område som tillsynen avser anges.

text: Allmänna råd

text: Ett förordnande bör inte meddelas den som inte har fyllt 20 år och inte heller gälla för så lång tid att jakttillsynsmannen under förordnandetiden fyller 65 år.

text: 2 kap. Återkallelse

text: Om det kan antas att ett förordnande kommer att återkallas, får länsstyrelsen besluta att avstänga jakttillsynsmannen från tjänstgöringen för tiden till dess frågan om återkallelse har prövats slutligt. Även i annat fall får beslut om avstängning för visst tjänstgöringstillfälle meddelas, om jakttillsynsmannen åsidosätter vad som han är skyldig att utföra i sin verksamhet.

text: Om det är fara i dröjsmål, får ett beslut om avstängning meddelas av en polis. Ett sådant beslut skall underställas polismyndigheten och därefter skyndsamt anmälas till den länsstyrelse som har förordnat jakttillsynsmannen. Om avstängningen inte redan har upphört, skall länsstyrelsen omedelbart pröva om den skall bestå.

text: Om ett förordnande att vara jakttillsynsman återkallas, är denne skyldig att omedelbart överlämna sitt bevis om förordnande samt tjänstetecken till länsstyrelsen eller till polismyndigheten. Detsamma skall gälla, om en jakttillsynsman avstängs från sitt uppdrag.

text: 3 kap. Utrustning

text: Tjänstetecken för jakttillsynsman skall bestå av funktionsbeteckning och emblem. Funktionsbeteckningen och emblemets utförande och placering framgår av bilaga 1.

text: n jakttillsynsman får vara utrustad med handfängsel.

text: Då förordnandet som jakttillsynsman upphör att gälla utan att förnyas skall funktionsbeteckning och emblem återlämnas till länsstyrelsen.

text: En jakttillsynsman är skyldig att vid utövande av sitt uppdrag medföra sitt förordnande och legitimationshandling. Legitimationshandlingen skall innehålla uppgift om innehavarens fullständiga namn och personnummer samt vara försedd med välliknande fotografi av innehavaren och med dennes namnteckning.

text: En jakttillsynsman skall på begäran visa upp förordnande och legitimationshandling.

text: 4 kap. Utbildning

text: Rikspolisstyrelsen beslutar om utbildningsplan för jakttillsynsmän.

text: Länsstyrelsen skall ansvara för utbildning av jakttillsynsmän. Polismyndigheten i länet skall lämna biträde åt länsstyrelsen, om inte länsstyrelsen och polismyndigheten kommer överens om en annan ordning.

text: Utbildningen skall ledas av en instruktör.

text: Utbildningen skall ge deltagarna sådana kunskaper att de kan utöva sitt uppdrag som jakttillsynsmän.

text: För kontroll av deltagarnas kunskaper skall muntligt eller skriftligt prov anordnas.

text: Länsstyrelsen eller den polismyndighet som genomfört utbildningen skall utfärda bevis om genomgången utbildning med godkänt resultat (utbildningsbevis).

text: Utbildningsbeviset skall innehålla uppgift om de ämnesområden som utbildningen omfattat samt antalet meddelade undervisningstimmar per ämnesområde.

text: 5 kap. Kostnads- och ersättningsfrågor

text: Allmänna råd

text: Den instruktörsledda undervisningen är kostnadsfri för deltagarna. Följande kostnader ersätts inte av staten: - litteratur, - resa till utbildningsorten, - ersättning för förlorad arbetsinkomst samt - eventuella kostnader för mat och logi.

text: Allmänna råd

text: Rapport kan skrivas på blanketten Rapport vid förseelse mot jaktförfattningar (RPS 696 .5).

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2000, då Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om utbildning m.m. av jakttillsynsman (

text: RPSFS 1986:27

text: , FAP 696-1) skall upphöra att gälla.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: STEN HECKSCHER Anne-Marie Niklason (Rättssekretariatet)

text: Bilaga 1

text: Tjänstetecken för och utmärkning av jakttillsynsman.

text: Funktionsbeteckningen skall vara urförd i metall på svart botten med gul text och bård samt försedd med fästanordning. Funktionsbeteckningen skall bäras fastsatt på bröstets vänstra sida ovanför bröstfickan eller på motsvarande plats.

text: Emblem

text: Emblemet skall vara utfört i metall på svart botten med gult emblem och bård samt försett med fästanordning. Emblemet skall bäras fastsatt på bröstets vänstra sida nedanför funktionsbeteckningen.


title: Föreskrifter och allmänna råd om förordnande och utbildning av naturvårdsvakter

text: 1 kap. Förordnande

text: En ansökan om att bli förordnad till naturvårdsvakt skall göras skriftligen hos länsstyrelsen i det län där sökanden har sitt hemvist. Den skall inges gemensamt av sökanden och hans uppdragsgivare samt innehålla uppgifter om 1. uppdragsgivare (skogsvårdsstyrelse, länsstyrelse, stiftelse etc.), 2. sökandens namn, personnummer och hemortsadress, 3. det eller de tjänstgöringsområden som ansökan avser, 4. karta med inritade områden och 5. bevis om genomgången utbildning. Ansökan skall göras på blanketten Ansökan om förordnande som naturvårdsvakt (RPS 696.3).

text: Allmänna råd

text: En länsstyrelse har rätt att i samband med lämplighetsprövningen få fullständiga uppgifter ur belastnings- och misstankeregistren (10 § första stycket 6 förordningen, 1999:1134, om belastningsregister och 3 § första stycket 5 förordningen, 1999:1135, om misstankeregister).

text: Ett förordnande som naturvårdsvakt får endast ges till den som med godkänt resultat har genomgått den av Rikspolisstyrelsen beslutade utbildningen. Ett förordnande skall utfärdas på blanketten Förordnande som naturvårdsvakt (RPS 696.4.1-3) och avse viss tid dock högst tre år. I förordnandet skall det område som tillsynen avser anges.

text: Utbildningen skall ge deltagarna de kunskaper som en naturvårdsvakt behöver för att utöva den tillsyn som

text: miljöbalken

text: kräver.

text: Länsstyrelsen med biträde av polismyndigheten skall tillse att den instruktörsledda utbildningen genomförs. Vid behov kan länsstyrelsen anlita annan lämplig kompetens.

text: Till grund för bevis om godkännande skall länsstyrelsen anordna skriftliga prov.

text: Bevis över genomgången godkänd utbildning skall utfärdas av den som har genomfört utbildningen.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2000, då Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om förordnande och utbildning av naturvårdsvakter (

text: RPSFS 1993:10

text: , FAP 696-2) skall upphöra att gälla.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: STEN HECKSCHER

text: Anne-Marie Niklason (Rättssekretariatet)


title: Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om inköps- och försäljningsförteckningar m.m. FAP 551-4 enligt 5 kap. vapenförordningen (1996:70)

text: En rekvisition enligt

text: 5 kap. 5 § första stycket vapenförordningen (1996:70)

text: skall vara numrerad och innehålla uppgifter om 1. beställarens namn och adress, 2. antalet rekvirerade vapen, 3. vapentyp och kaliber samt 4. leverantörens namn och adress.

text: Till en kopia av rekvisitionen skall det fogas en kopia av leverantörens faktura eller någon annan av leverantören upprättad handling som innehåller uppgifter om vilka vapen som har levererats. Handlingarna skall förvaras som bilagor till inköpsförteckningen. Om ett vapen som har tagits upp i rekvisitionen inte levereras skall detta anges på kopian av rekvisitionen. En sådan uppgift skall bestyrkas och signeras av tillståndshavaren eller föreståndaren för den handelsrörelse som har rekvirerat vapnet.

text: Inköps- och försäljningsförteckning

text: Inköps- och försäljningsförteckningar enligt

text: 5 kap.

text: 6 §§

text: vapenförordningen (1996:70)

text: skall vara utformade så att det i ett sammanhang går att överblicka verksamhetens förlopp. Förteckningarna skall föras i ett ordnat skick och på ett betryggande sätt. Transaktionerna skall numreras och antecknas i en kronologisk ordning på ett sådant sätt att det enkelt går att följa och kontrollera inköps- och försäljningstransaktionerna för respektive vapen.

text: Om förteckningarna förs med hjälp av ett helt eller delvis automatiserat system, skall de framställas och förvaras även som pappersdokument. Denna framställning skall göras minst en gång varje kalendermånad och vid varje tillfälle som förteckningarna granskas av polismyndigheten.

text: Förteckningarnas riktighet skall bestyrkas genom att de undertecknas av tillståndshavaren eller föreståndaren för rörelsen. De skall förvaras i ett ordnat skick och på ett betryggande sätt.

text: Allmänna råd

text: Polismyndighetens granskning av förteckningar som förs med hjälp av ett helt eller delvis automatiserat system bör kompletteras med en granskning även av pappersdokumenten. Polismyndigheten bör genom en anteckning på förteckningen eller, i förekommande fall, framställt pappersdokument intyga att en granskning har skett.

text: Inköpsförteckning

text: En inköpsförteckning skall innehålla uppgifter om 1. överlåtarens namn, adress och person- eller organisationsnummer samt 2. vapnets typ, fabrikat, modell, kaliber och tillverkningsnummer. Avser förvärvet ett vapen som saknar uppgift om tillverkningsnummer skall det i stället anges en identifieringsuppgift som består av polis myndighetens myndighetskod eller motsvarande och löpnummer.

text: Allmänna råd

text: Polismyndigheten bör skapa rutiner för att tillhandahålla och hantera identifieringsuppgifter.

text: Sker förvärvet från någon annan än den som får tillverka eller driva handel med vapen, skall inköpsförteckningen innehålla en uppgift om överlåtarens innehavstillstånd.

text: Försäljningsförteckning

text: En försäljningsförteckning skall innehålla uppgifter om 1. köparens namn, adress och person- eller organisationsnummer, 2. köparens innehavstillstånd och 3. datum för utlämnande av vapnet.

text: Om en försäljningsförteckning förs som en separat förteckning, skall dessutom vapnets typ, fabrikat, modell, kaliber och tillverkningsnummer anges. Avser försäljningen ett vapen som saknar uppgift om tillverkningsnummer skall det i stället anges en identifieringsuppgift som består av polis myndighetens myndighetskod eller motsvarande och löpnummer.

text: Anmälan till polismyndigheten

text: En anmälan enligt

text: 5 kap. 5 § andra stycket vapenförordningen (1996:70)

text: skall innehålla uppgifter om 1. handlarens namn och adress, 2. överlåtarens namn, adress och person- eller organisationsnummer, 3. överlåtarens innehavstillstånd och 4. vapnets typ, fabrikat, modell, kaliber och tillverkningsnummer. Avser förvärvet ett vapen som saknar uppgift om tillverkningsnummer skall det i stället anges en identifieringsuppgift som består av polis myndighetens myndighetskod eller motsvarande och löpnummer. En kopia av anmälan skall förvaras som bilaga till inköpsförteckningen.

text: Sker förvärvet från ett dödsbo eller ett konkursbo skall personuppgifterna avse den avlidne eller konkursgäldenären med anmärkning om att förvärvet har skett från ett dödsbo eller konkursbo.

text: Undantag

text: Rikspolisstyrelsen får medge undantag från dessa föreskrifter.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2000, då Rikspolisstyrelsens föreskrifter om innehållet i rekvisition, inköpsbok, försäljningsbok samt anmälan enligt 27 § andra stycket vapenkungörelsen (

text: RPSFS 1986:24

text: , FAP 551-4) skall upphöra att gälla.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: STEN HECKSCHER

text: Ingemar Svensson (Rättssekretariatet)


title: Föreskrifter och allmänna råd om fortbildning på trafikområdet

text: Varje polismyndighet ansvarar för att det genomförs fortbildning för de poliser och bilinspektörer som utför flygande inspektion vid trafikövervakning. Fortbildningen skall syfta till att vidmakthålla och utveckla de kunskaper och färdigheter som tidigare erhållits. Fortbildningen skall följa den utbildningsplan som Rikspolisstyrelsen har fastställt.

text: Allmänna råd

text: De poliser och bilinspektörer som har Rikspolisstyrelsens förordnande att utföra flygande inspektion bör ges tillfälle till fortbildning en gång vartannat år eller när särskilt behov av fortbildning uppkommer.

text: Fortbildning för motorcykel- och terrängskoterförare skall genomföras en gång per år för att vidmakthålla körförmåga och färdighet. Säsongsbunden motorcykel- eller terrängskotertjänst skall föregås av denna fortbildning. Fortbildningen skall ledas av en handledare som har vana och skicklighet för uppdraget och som i övrigt bedöms som lämplig. Handledare utses av polismyndigheten.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2000, då Rikspolisstyrelsens föreskrifter om fortbildning i motor- och trafikövervakningstjänst (FAP 772- 1), gällande från och med den 1 september 1981, skall upphöra att gälla.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: OLOF EGERSTED Lennart Karlsson (Polishögskolan)


title: Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om felparkeringsavgift

text: 1 kap. Tillämpningsområde

text: Bestämmelser om felparkeringsavgift finns i lagen (

text: ) om felparkeringsavgift och i förordningen (

text: ) i samma ämne. Denna författning tillämpas hos polismyndigheterna vid ansökan om rättelse eller bestridande av en parkeringsanmärkning.

text: 2 kap. Rättelse

text: En ansökan om rättelse skall prövas när sökanden i direkt anslutning till meddelandet av parkeringsanmärkningen kommer till polismyndigheten och har med sig anmärkningen. En förutsättning för rättelse är att beslutet kan meddelas omedelbart utan någon närmare utredning. Ett beslut i fråga om rättelse skall motiveras.

text: Allmänna råd

text: Polismyndigheterna bör i lokal föreskrift reglera hur parkeringsärenden rörande polisens tjänstefordon samt de polisanställdas och deras närmaste anhörigas fordon skall handläggas.

text: Ett beslut som innebär att betalningsansvaret undanröjs skall meddelas på blanketten Beslut med anledning av ansökan om rättelse av parkeringsanmärkning (RPS 695.1). Det ena exemplaret skall lämnas till sökanden och det andra skall behållas av polismyndigheten.

text: Ett avslagsbeslut skall meddelas på ledigt utrymme på den sökandes exemplar av parkeringsanmärkningen. Handlingen skall återlämnas till sökanden tillsammans med information om möjligheten att bestrida betalningsansvaret.

text: Allmänna råd

text: Ett avslagsbeslut kan anbringas med stämpel och utformas på följande sätt.

text: BESLUT 2000 - - Rättelse beviljas inte eftersom a) utredning saknas b) närmare utredning erfordras c) …………………….

text: Namn och tjänstetitel

text: 3 kap. Bestridande

text: Polismyndigheten skall pröva om det finns rättsligt stöd för den utfärdade parkeringsanmärkningen.

text: Allmänna råd

text: Vid behov bör klaganden uppmanas att ange de skäl som ligger till grund för bestridandet. I samband med detta bör klaganden också underrättas om innehållet i

text: 10 § tredje stycket lagen (1976:206)

text: om felparkeringsavgift. Av lagen om felparkeringsavgift följer att det är polismyndigheten som prövar bestridanden också i sådana fall där bestridandet endast avser en förhöjning av avgiften enligt

text: 6 § nämnda lag

text: . Om det behövs, bör kommunen ges tillfälle att yttra sig.

text: Polismyndigheten skall kontrollera att klaganden är ägare till fordonet.

text: Allmänna råd

text: Ett bestridande från någon annan än ägaren bör avvisas.

text: Beslutet skall meddelas på blanketten (RPS 695.3) och vara motiverat. Det ena exemplaret skall lämnas till klaganden och det andra skall behållas av polismyndigheten.

text: Allmänna råd

text: Om ytterligare utredning behövs, bör blankett (RPS 695.2) användas. Underrättelse om pågående utredning bör i första hand delges den klagande per telefon. Delgivning kan också ske såväl genom ordinär delgivning enligt

text: 3 § delgivningslagen (1970:428)

text: som genom förenklad delgivning enligt

text: 3 a § samma lag

text: 4 kap. Underrättelse till Vägverket

text: Underrättelse om beslut om rättelse eller att betalningsansvaret undanröjts skall snarast ske till Vägverket.

text: Allmänna råd

text: Underrättelse bör ske via datanätet.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2000, då Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd för verkställigheten av lagen (

text: ) om felparkeringsavgift och förordningen (

text: ) om felparkeringsavgift (

text: RPSFS 1995:2

text: , FAP 695-1) skall upphöra att gälla. På Rikspolisstyrelsens vägnar OLOF EGERSTEDT Anne-Marie Niklason (Rättssekretariatet)


text: 1. Tillämpningsområde m.m.

text: 1.1 I dessa allmänna råd lämnar Rikspolisstyrelsen rekommendationer om tillämp ning av lagen (

text: ) om särskild kontroll på flygplats. Allmänna råd om förordnande av flygplatskontrollanter finns i Rikspolisstyrelsens allmänna råd i ämnet (FAP 245-2). Bestämmelser om immunitet finns i lagen (

text: ) om immunitet och privilegier i vissa fall.

text: 2. Allmänna råd till

text: 1 § lagen (1970:926)

text: om särskild kontroll på flygplats

text: Flygplatsområde

text: 2.1 Enligt luftfartsverkets bestämmelser för civil luftfart (BCL) avses med flygplatsområde ett på land eller vatten angivet område med byggnader, anläggningar och utrustning som helt eller delvis avses för luftfartygs landning, start eller rörelser i övrigt. Även för allmänheten upplåtna parkeringsplatser inom området avses. Kontroll får ske beträffande gods och personer inom området.

text: Särskild kontroll

text: 2.2 Särskild kontroll får äga rum i förebyggande syfte utan att några konkreta misstankar om brott föreligger. Vid bedömning av behovet av kontroll bör man i första hand se till risken för kapning men även sabotage eller liknande brott mot luftfartyg. Också handlingar som inte direkt är riktade mot luftfartyg utan även sådana som riktas mot flygplatsen och dess vitala delar t.ex. bränsleanläggningar, förbindelsemedel eller säkerhetsanordningar bör beaktas.

text: Behovet av särskilda kontrollåtgärder kan skifta vid olika tidpunkter. Med hänsyn härtill bör tillämpningen av lagen vara beroende av en fortlöpande prövning av de aktuella riskerna för brott mot luftfartens säkerhet. Lagen bör tillämpas restriktivt.

text: 3. Allmänna råd till

text: 2 § lagen (1970:926)

text: om särskild kontroll på flygplats

text: Rikspolisstyrelsens förordnande om särskilda kontroller

text: 3.1 Av arbetsordningen för Rikspolisstyrelsen framgår att förordnande om särskild kontroll meddelas av Rikskriminalpolisen. Ett sådant förordnande innehåller normalt den lägsta nivå på vilken kontrollen bör bedrivas samt krav på visst tekniskt utförande av kontrollen och dess begränsning till tid, plats eller viss trafik. Av 2 § andra stycket lagen om särskild kontroll på flygplats följer att om det är fara i dröjsmål också polismyndigheten får förordna om särskild kontroll. Om det finns tid bör ett sådant beslut föregås av samråd med Luftfartsverket och flygplatsen.

text: 4. Allmänna råd till

text: 3 § lagen (1970:926)

text: om särskild kontroll på flygplats

text: Kontrollarbetet

text: 4.1 Med beaktande av dessa allmänna råd och Rikspolisstyrelsens föreskrifter i förordnande enligt 2 § lagen om särskild kontroll på flygplats bestämmer polismyndigheten efter samråd med flygplatschef hur kontrollarbetet skall utföras mer i detalj. Kontrollåtgärderna bör utföras på sådant sätt att de framstår som motiverade och ändamålsenliga. Kontrollarbetet bör planeras och organiseras så att störningar i flygtrafiken och olägenheter för passagerare så långt möjligt begränsas.

text: Personal

text: 4.2 Polismyndigheten får förordna annan än polis att, under ledning av en polis, utföra särskild kontroll. En polis bör bistå kontrollanten med råd och anvisningar samt vara tillgänglig inom stationsområdet för att vid behov skyndsamt kunna ingripa. En polis som leder eller själv utför sådan kontroll bör ha genomgått en utbildning som motsvarar krav som finns angivna i luftfartsverkets BCL avseende flygplatskontrollant.

text: Tvångsmedel

text: 4.3 Om ett förvaringsutrymme är låst får det, om nödvändigt, öppnas med våld, men bör efter undersökningen tillslutas på lämpligt sätt. Ägaren eller innehavaren behöver inte vara närvarande vid åtgärden.

text: Gods såsom frakt eller post samt mat, dryck och andra förnödenheter som behövs ombord på ett luftfartyg får kontrolleras, om det finns anledning till det. Möjligheten att undersöka postpaket medför inte rätt att ta del av innehållet i brev eller andra meddelanden. Kroppsvisitation bör normalt komma i fråga endast beträffande flygpassagerare. Om en flygpassagerare hellre avstår från att medfölja luftfartyget än underkastar sig kontroll bör kroppsvisitation inte genomföras utan särskild anledning. Den som inte frivilligt går med på kroppsvisitation kan istället avvisas från flygplatsområdet. Om särskild kontroll underlåtits beträffande någon flygpassagerare, bör luftfartygets befälhavare underrättas om detta.

text: VIP-behandling

text: 4.4 Följande personer och deras familjemedlemmar får undantas från särskild kontroll när VIP-behandling är ordnad vid avfärder från flygplats: - statschef (kung, president eller motsvarande), - talman (riksdagens talman eller motsvarande), - statsminister (motsvarande), - fackminister, - chef för internationellt organ (FN:s generalsekreterare eller motsvarande).

text: Diplomatisk immunitet

text: 4.5 Det finns bestämmelser om okränkbarhet för vissa personer och leveranser. (Se lagen (

text: ) om immunitet och privilegier i vissa fall, med hänvisning till bl.a. artikel 27, 29 och 36 i Wienkonventionen om diplomatiska förbindelser och artikel 35, 40 och 50 i Wienkonventionen om konsulära förbindelser.) Av bestämmelserna följer att en diplomatisk kurirförsändelse inte får öppnas eller kvarhållas. En diplomatisk kurirförsändelse kan vara försedd med yttre märken angivande dess natur, t.ex. DIPLOMATIC MAIL eller DIPLOMATIC POUCH. Om någon som har diplomatisk immunitet vägrar att underkasta sig särskild kontroll, kan kontrollen underlåtas om flygbolaget tillåter personen att medfölja luftfartyget. Under förflyttning till embarkeringen åtföljs personen av en polis eller flygplatskontrollant.

text: 5. Allmänna råd till

text: 4 § lagen (1970:926)

text: om särskild kontroll på flygplats

text: Förvaring av föremål

text: 5.1 Om föremål som avses i 3 § lagen om särskild kontroll på flygplats påträffas hos någon bör denne, om förutsättningar för beslag enligt

text: 27 kap.

text: rättegångsbalken

text: inte föreligger, uppmanas att lämna ifrån sig föremålet.

text: Detta överlämnas sedan till flygplatsen eller flygbolaget för att medföras under betryggande former på färden eller för att tas om hand på annat lämpligt sätt.

text: Brottsmisstanke

text: 5.2 Vid misstanke om brott, bör anmälan ofördröjligen göras till den polis som leder kontrollarbetet. Denne beslutar därefter om fortsatta åtgärder.

text: 6. Allmänna råd till

text: 5 § lagen (1970:926)

text: om särskild kontroll på flygplats

text: Kroppsvisitation

text: 6.1 Av 5 § lagen om särskild kontroll på flygplats framgår att kroppsvisitation som är av mera väsentlig omfattning skall verkställas inomhus i avskilt utrymme. Som sådan kroppsvisitation bör anses visitation som sker manuellt och innanför kläderna eller där den undersökte måste lätta på vissa klädespersedlar. Om den undersökte begär det, bör ett vittne närvara vid visitationen.

text: 7. Allmänna råd till

text: 6 § lagen (1970:926)

text: om särskild kontroll på flygplats

text: Protokoll

text: 7.1 Till skillnad från motsvarande bestämmelser i

text: rättegångsbalken

text: behöver protokoll föras eller bevis utfärdas endast när föremål som avses i

text: 3 §

text: lagen om särskild kontroll på flygplats påträffats. I sådant fall gäller dock skyldigheten oavsett om föremålet tas i beslag, om det överlämnas för förvaring eller om dess innehavare avvisas från flygplatsområde. I de fall protokoll upprättas, bör ägaren eller innehavaren erhålla en kopia av det.

text: Dessa allmänna råd träder i kraft den 1 juli 2000, då Rikspolisstyrelsens allmänna råd om särskild kontroll på flygplats (

text: RPSFS 1988:3

text: , FAP 245-1) skall upphöra att gälla.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: OLOF EGERSTEDT

text: Björn Holck-Clausen (Rikskriminalpolisen)


title: Föreskrifter och allmänna råd om trafikövervakning på motorväg och motortrafikled m.m.

text: 1 kap. Tillämpningsområde m.m.

text: Denna författning innehåller bestämmelser om trafikövervakning på motorvägar och motortrafikleder.

text: Allmänna råd

text: Tillvägagångssättet enligt 2 och 3 kap. kan tillämpas vid trafikövervakning även på annan väg än motorväg och motortrafikled.

text: Fordon får stoppas endast av polis i bil eller på motorcykel, dock att en polis till fots får stoppa fordon på särskilt anordnad kontrollplats, i anslutning till vägarbete eller där en trafikolycka inträffat.

text: 2 kap. Särskilt anordnad kontrollplats

text: Lämplig vägsträcka för särskilt anordnad kontrollplats skall vara utsedd i förväg med beaktande av bland annat siktförhållandena. Kontrollplatsen skall anordnas, i första hand, på kontrollplats som väghållaren iordningställt eller, i andra hand, i anslutning till rast- eller parkeringsplats eller till avfart.

text: Allmänna råd

text: När kontrollplats utses bör ett skyddsombud delta.

text: Vid fast trafikkontroll på motorväg och motortrafikled skall alltid särskilt anordnad kontrollplats användas. Särskild kontrollplats skall anordnas enligt principskisserna i bilaga 1, 2a och 2b. Utmärkningen enligt skisserna får dock väljas med hänsyn till tillgång av materiel samt förhållandena på platsen.

text: Särskild försiktighet skall iakttas när vägmärken och trafikkoner sätts ut och tas bort. Trafikanvisning 8.2.1. enligt

text: 71 § vägmärkesförordningen (1978:1001)

text: (varningstält) skall vara uppsatt. Uppsättning och nedtagning av vägmärken och koner skall ske i den färdriktning som gäller för körbanan.

text: Vägmärken skall vara utförda i överstorlek. Trafikkoner som används för avstängning mot trafikriktningen skall vara minst 1 meter höga och ha en projicerad yta av minst 0,2 kvadratmeter. Kon eller motsvarande som används för upprepning längs kontrollplatsen behöver inte uppfylla detta krav.

text: Allmänna råd

text: Vägmärken tillhandahålls av Vägverket.

text: Vid infarten till den plats där en kontroll skall utföras skall det finnas en polis med bärbar radio för att dirigera in det fordon som skall kontrolleras.

text: Allmänna råd

text: En eller flera poliser bör ges till uppgift att kontrollera eventuella förarbyten och att fordon inte vänds eller överges. I anslutning till kontrollplatsens slut bör det finnas personal i bil eller på motorcykel (rörlig patrull) för att varna andra trafikanter vid genomkörningar och i övrigt vidta de åtgärder som kan erfordras.

text: 3 kap. Kontroll i andra fall än på särskilt ordnad kontrollplats

text: Om inte rast- eller parkeringsplats finns i närheten, skall fordon anvisas plats på vägrenen så långt till höger som möjligt.

text: På polisfordonet skall varningsanordning och blåljus vara tillkopplade om fordonet inte är parkerat på en rast- eller parkeringsplats. Varningstält, varningsskylt eller varningstriangel skall sättas ut då det bedöms nödvändigt med hänsyn till säkerheten. Polisfordonet skall parkeras så att ljuset från varningsanordningen och bakljusen är väl synliga.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2000, då Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om trafikövervakning på motorväg och motortrafikled m.m. (

text: RPSFS 1986:14

text: , FAP 331-6) skall upphör att gälla.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: OLOF EGERSTEDT

text: Anne-Marie Niklason (Rättssekretariatet)

text: Bilaga 1 Utmärkning vid särskilt anordnad kontrollplats Enligt 11 kap.

text: 2 § trafikförordningen

text: . Motorväg eller annan väg med motsvarande utformning. V till 90 eller 110 km/h. Kan i tillämpliga delar även utföras på motortrafikled.

text: Bilaga 2 a Utmärkning vid särskilt anordnad kontrollplats enligt

text: 11 kap. 2 § trafikförordningen

text: . Motorväg eller annan väg med motsvarande utformning. V till 90 km/h. Kan i tillämpliga delar även utföras på motortrafikled.

text: Bilaga 2 b Utmärkning vid särskilt anordnad kontrollplats enligt

text: 11 kap. 2 § trafikförordningen

text: . Motorväg eller annan väg med motsvarande utformning. V till 110 km/h. Kan i tillämpliga delar även utföras på motortrafikled.


title: Rikspolisstyrelsens allmänna råd om polisinsatser vid kärnkraftverk m. m. - Dokumentation av stråldo- FAP 206-2 ser

text: 1 Allmänt om stråldoser och dosgränser

text: Statens strålskyddsinstitut är enligt

text: strålskyddsförordningen (1988:293)

text: ansvarig strålskyddsmyndighet och anger de dosgränser som skall gälla för allmänheten och för personal som i sitt arbete utsätts för bestrålning. Vid kärnkraftverk och annan kärnteknisk anläggning sker dosregistrering enligt särskilda föreskrifter och registrerade doser samlas i ett centralt dosregister som ordnats gemensamt av kärnkraftindustrin. Detta dosregister är samordnat med ett nationellt dosregister vid Statens strå lskyddsinstitut.

text: 2 Doslista

text: I sådana fall där en dosregistrering över rapporteringsnivå har skett beträffande en polis som utfört arbete i en kärnteknisk anläggning får polismyndigheten i län med kärnkraftverk eller annan kärnteknisk anläggning en doslista över polispersonal från operatören för kärnkraftindustrins centrala dosregister. Vid polismyndigheten bör doslistorna förvaras på sökbart sätt. Doslistans innehåll delges skyddsinstruktören i länet och berörd polisman. Uppgifter i doslista som avser polispersonal från annan polismyndighet rapporteras genom mottagande polismyndighet till berörd polismyndighet.

text: 3 Radiologiskt ansvar

text: En polismyndighet har ett grundläggande arbetsgivaransvar även i strå lskyddsfrågor. I frågor som rör arbete i kärnteknisk anläggning bör polismyndighet med kärnkraftverk inom sitt distrikt samarbeta med den av Statens strål-

text: skyddsinstitutet godkända strålskyddsföreståndaren vid kärnkraftverket. Vid behov kan upplysningar inhämtas från institutet.

text: 4 Tillbudsanmälan

text: Uppgifterna i doslistan skall av berörd skyddskommitté behandlas som tillbudsanmälan.

text: 5 Dosregistrering av personal i beredskapsorganisationen

text: Vid kärnteknisk olycka ansvarar beredskapsorganisationens arbetsgivare för att de anställda dosregistreras. Länsstyrelsen är ansvarig för dosuppföljning och information till berörd arbetsgivare om aktuella dosvärden.

text: Denna författning träder i kraft den 1 oktober 2000, då Rikspolisstyrelsens allmänna råd, gällande från och med den 26 februari 1987, om polisinsatser vid kärnkraftverk m m – Dokumentation av stråldoser (FAP 206-2) skall upphöra att gälla.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: OLOF EGERSTEDT

text: Gunnar Månsson (Rättssekretariatet)


title: Rikspolisstyrelsens allmänna råd om polisinsatser vid kärnkraftverk m.m. – Överfallslarm vid allvar- FAP 206-4 ligt brottsligt angrepp

text: 1 Fysiskt skydd

text: Det fysiska skyddet vid kärntekniska anläggningar upprätthålls genom åtgärder som syftar till att 1. skydda mot obehörigt intrång, sabotage eller annan sådan påverkan som kan medföra radiologisk olycka 2. förhindra olovlig befattning med kärnämne eller kärnavfall. Blir ett kärnkraftverk föremål för ett bombhot eller något annat brottsligt angrepp är det enligt

text: polislagen (1984:387)

text: Polisens uppgift att ingripa och återställa allmän ordning och säkerhet samt att utreda brottet. Polisens roll i det fysiska skyddet består bl. a. i att agera som insatsstyrka vid brottsligt angrepp på en kärnteknisk anläggning.

text: 2 Åtgärder för planering

text: 2.1 Berörda polismyndigheter skall se till att det sker utbildning av polispersonal och egen planläggning av insatser vid skilda slag av hot som riktar sig mot kärnkraftverk. Polisiär planering är främst avsedd för åtgärder och insatser vid kärnkraftverk, men kan i tillämpliga delar även användas vid polisinsatser i andra kärntekniska anläggningar. Förberedelser för en polisinsats bör omfatta 1. utbildning och träning av insats- och stabspersonal, 2. planläggning av skyddsåtgärder, 3. rutiner för ingripande vid intrång eller attentat som riktar sig mot kärnkraftverk eller kärnteknisk anläggning, 4. fortlöpande hotbildsbedömning, 5. planeringssamråd med rättsägare eller anläggningsinnehavare, Statens kärnkraftinspektion och länsstyrelse, samt 6. återkommande övning och samverkan med anläggningens personal.

text: Planering

text: 2.2 En polismyndighet med kärnkraftverk inom sitt distrikt bör upprätta en plan för polisinsatser vid kärnkraftverket med anledning av överfallslarm i samband med ett allvarligt brottsligt angrepp på anläggningen. Planen bör upprättas i samråd med rättsägare och anläggningsinnehavare, Statens kärnkraftinspektion och länsstyrelsen.

text: Planinnehåll

text: 2.3 I larmanläggningen vid ett kärnkraftverk ingår ett överfallslarm. Detta är direktanslutet till Polisen. Vid överfallslarm bör de polisära verkställighetsåtgärder som därigenom initieras följa en planläggning i olika faser som bör omfatta 1. larmfas 2. primärfas 3. avvärjningsfas 4. återtagningsfas

text: Larmfas

text: 2.3.1 Planering för larmfasen bör omfatta åtgärder för verifiering av larm, underrättelse till ansvariga befattningshavare inom polismyndigheten, inlarmning av personal och andra åtgärder som bör vidtas enligt åtgärdskalender för larmfasen.

text: Primärfas

text: 2.3.2 Planering för primärfasen bör främst omfatta åtgärder som förberedelse för en polisinsats. Planeringen för denna fas bör innehålla dels instruktioner för att upprätta ledningsstab, dels sambandsfrågor, särskilt kommunikation med anläggningsinnehavaren.

text: Avvärjningsfas

text: 2.3.3 De polisiära åtgärderna under avvärjningsfasen syftar till att stegvis neutralisera hotet mot anläggningen. Tekniskt betingade faktorer i anläggningen kan spela en betydande roll för polisinsatsen. Fortsatta åtgärder under denna fas blir beroende av bedömningar och beslut från insatsledningens och samverkansorganens sida. Planering bör omfatta vissa riktlinjer för polisiära åtgärder. Dessa kan bestå i närmare planering kring förhandlingsåtgärder, information till allmänheten, massmedier m. fl. och förberedelser för skarp insats etc.

text: Återtagningsfas

text: 2.3.4 Under återtagningsfasen syftar Polisens verksamhet till att avbryta brottsliga gärningar och återställa allmän ordning och säkerhet.

text: Bedömning av bombhot

text: 2.4 En omständighet som får särskild betydelse vid bombhot eller hot om sabotage mot kärnkraftverk är att ett hot som verkställs skulle kunna få till följd att radioaktiva ämnen frigörs till omgivningen. Vid analys av hotet bör beaktas de åtgärder för avsökning som i förebyggande syfte senast verkställts i den anläggning mot vilken bombhotet riktas. Frågor om vilka säkerhets- och skyddsåtgärder som bör vidtas vid ett kärnkraftverk (t.ex. avställning) med anledning av ett bombhot bör avgöras i nära samråd mellan polismyndigheten och den driftansvarige vid kärnkraftverket. Avställning av en reaktor för eftersökning av eventuella sprängämnen bör om möjligt undvikas.

text: Vissa frågor angående polisiär insats i skarpt läge

text: 2.5 Dokumentation från avsökning i anläggningen bör utnyttjas vid planering och genomförande av polisinsats. Polisbefäl med huvudansvar för insatsen bör fortlöpande ha kontakt med den driftsansvarige vid kraftverket samt övriga sakkunniga. Det bör beaktas att kraftverkets driftspersonal, beroende på kravet om ständig minimibemanning, svårligen kan utrymma vissa lokaler då anläggningen är i drift.

text: Denna författning träder i kraft den 1 oktober 2000. Genom de allmänna råden upphävs 1. Rikspolisstyrelsens allmänna råd, gällande från och med den 2 oktober 1986, om polisinsatser vid kärnkraftverk m m – Överfallslarm/allvarligt brottsligt angrepp (FAP 206-4) och 2. Rikspolisstyrelsens allmänna råd, gällande från och med 2 oktober 1986, om polisinsatser vid kärnkraftverk m m – Bombhot (FAP 206-5).

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: OLOF EGERSTEDT

text: Gunnar Månsson (Rättssekretariatet)


title: Föreskrifter och allmänna råd om omhändertagande av berusade personer

text: 1 kap. Författningsbestämmelser och tillämpningsområde

text: Denna författning skall tillämpas vid omhändertagande enligt lagen (

text: Regler om förmansprövning på distans finns i Rikspolisstyrelsens allmänna råd i ämnet (

text: RPSFS 2000:22

text: , FAP 255-1).

text: 2 kap. Omhändertagande m.m.

text: Är förutsättningar för omhändertagande uppfyllda, skall den berusade omhändertas, om inte särskilda skäl talar däremot.

text: Allmänna råd

text: En polis kan avstå från ett omhändertagande, t.ex. om någon anhörig eller annan lämplig person genast vill och kan ta hand om den berusade utan att dennes eller någon annans säkerhet äventyras.

text: Ett ingripande i andra privata lokaler än sådana där någon har sin bostad får göras endast om ett omhändertagande framstår som oundgängligen nödvändigt.

text: En omhändertagen person får överlämnas i bostaden endast efter överenskommelse med någon närstående som finns där och om det kan ske utan fara för den omhändertagne eller någon annan person. Ett överlämnande enligt första stycket får i klara fall och i omedelbar anslutning till omhändertagandet ske utan föregående prövning av vakthavande befäl eller annan förman.

text: 3 kap. Läkarundersökning m.m. RPSFS 2000:

text: När en berusad person omhändertas av en polis skall polisen bedöma om den omhändertagne, på grund av en skada eller av någon annan orsak, behöver omedelbar läkarvård.

text: Allmänna råd

text: För bedömningen bör polisen uppmärksamma personens kroppsställning och om det finns flaskor, tabletter, injektionssprutor eller dylikt där denne befinner sig.

text: Läkarundersökning skall ske om 1. tillståndet kan misstänkas vara förorsakat av sjukdom, 2. den omhändertagne har en inte obetydlig kroppsskada eller kan befaras ha fått inre skador eller skallskador, eller 3. berusningen eller omtöckningen närmar sig eller medför medvetslöshet, påverkar andningen eller medför motorisk oro, rastlöshet eller svettning eller är förenad med anmärkningsvärda eller svårförståeliga psykiska symtom.

text: Om den omhändertagne kan antas vara i behov av läkarundersökning eller sjukhusvård, skall vakthavande befäl eller någon annan förman genast underrättas. Är någon sådan förman inte omedelbart tillgänglig ansvarar den som utövar tillsynen av den omhändertagne för att en läkare tillkallas eller att den omhändertagne förs till sjukhus.

text: 4 kap. Överlämnande till vård m.m.

text: Finns det möjligheter att ge omhändertagna personer vård inom sjukvårdens eller socialtjänstens ram (t.ex. vid en tillnyktringsenhet) skall dessa utnyttjas om det inte är olämpligt.

text: Allmänna råd

text: Polismyndigheten bör genom kontakter med sjukvårdsmyndighet och socialnämnd hålla sig underrättad om möjligheterna att överlämna berusade personer, särskilt om de är under 15 år, till en vårdinrättning. Där det finns förutsättningar för samverkan mellan Polisen och Kriminalvården i fråga om förvaring av omhändertagna personer bör polismyndigheten träffa en överenskommelse med kriminalvårdsmyndigheten om samarbetet mellan myndigheterna. Om det finns förutsättningar att förvara omhändertagna personer hos en kriminalvårdsmyndighet, bör dessa tas tillvara. Polismyndigheten bör i en lokal föreskrift ange, dels vad som skall gälla beträffande samråd med socialnämnden och under vilka villkor omhändertagna personer får överlämnas till en vårdinrättning, dels hur Polisens rådgivnings- och upplysningsskyldighet bör fullgöras. I en sådan föreskrift bör, efter överenskommelse med kriminalvårdsmyndigheten, också läggas fast vad som hos Polisen skall iakttas i fråga om placering av omhändertagna hos kriminalvårdsmyndigheten samt om frigivning, dokumentation m.m. i sådana fall.

text: 5 kap. Tillsyn och frigivning RPSFS 2000:

text: Tillsynen skall vara noggrann. Den som är kraftigt berusad skall ses till med högst 15 minuters mellanrum. Om det inte bedöms vara obehövligt, skall den som utövar tillsynen gå in i arresten och kontrollera den omhändertagnes tillstånd.

text: Allmänna råd

text: En omhändertagen som snarkar bör väckas eftersom snarkning kan vara tecken på ett allvarligt tillstånd. Den omhändertagne bör normalt kunna friges efter 4-6 timmars förvaring. Ett överskridande av åttatimmarsfristen bör i regel avse högst en eller ett par timmar och komma i fråga endast när den omhändertagne sover i arresten eller önskar Polisens hjälp med att få komma till ett sjukhus eller under annan vård.

text: 6 kap. Dokumentation och underrättelse

text: Bestämmelser om dokumentation av omhändertagande finns i Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om dokumentation enligt

text: och

text: 28 §§

text: polislagen (1984:387)

text: RPSFS 2000:15

text: , FAP 100-2). Protokollen, som utgör grundhandling över omhändertaganden, skall förses med löpnummer och förvaras i nummerordning i en särskild pärm. Ett protokoll skall inte diarieföras.

text: En anmälan till Vägverket enligt

text: 7 kap. 10 § körkortsförordningen (1998:980)

text: skall ske från Polisens dataterminaler. Registrerade uppgifter direktuppdateras i körkortsregistret (CKR). Anmälan förutsätter att identiteten är fastställd.

text: Allmänna råd

text: Polismyndigheten bör, om identiteten är fastställd, underrätta socialnämnden när någon har omhändertagits genom att ett exemplar av protokollet sänds till socialnämnden i den omhändertagnes hemort senast påföljande vardag.

text: Denna författning träder i kraft den 1 oktober 2000, då Rikspolisstyrelsens föreskrifter m.m. för verkställighet av lagen (

text: ) om omhändertagande av berusade personer m.m. (LOB) (

text: RPSFS 1979:15

text: och 1984:5, FAP 023-1) skall upphöra att gälla.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: OLOF EGERSTEDT

text: Leif Gillgren (Rättssekretariatet)


title: Föreskrifter och allmänna råd om europeiskt skjutvapenpass m.m.

text: 1 kap. Europeiskt skjutvapenpass

text: En ansökan om ett europeiskt skjutvapenpass skall göras på RPS blankett 553.1, bil. 1. För varje skjutvapen som skall föras in i ett skjutvapenpass skall sökanden fylla i ett exemplar av RPS blankett 553.2, bil. 2, och bifoga den till ansökan.

text: För varje skjutvapen som antecknas i skjutvapenpasset skall anges en EG-kategori enligt bifogad kategoritabell, bil. 3.

text: I skjutvapenpasset skall föras in information om de tillståndsregler som gäller i andra medlemsländer inom EU.

text: Ett skjutvapenpass får ha en giltighetstid av längst fem år. Giltighetstiden får därefter förlängas med längst fem år i taget. Om endast skjutvapen ur kategori D är införda i passet, får giltighetstiden vara längst tio år.

text: Allmänna råd

text: Om innehavaren av ett skjutvapenpass som avser vapen ur endast kategori D vill föra in skjutvapen även ur andra kategorier, kan skjutvapenpasset återkallas och ersättas med ett skjutvapenpass med fem års giltighet. Polismyndigheten bör upplysa sökanden om att skjutvapenpasset inte medför någon generell rätt att föra ett skjutvapen mellan medlemsländer, utan att det är en identitetshandling för vapnet och

text: Jfr

text: rådets direktiv 91/477/EEG av den 18 juni 1991

text: om kontroll av förvärv och innehav av vapen (EGT L 256, 13.9.1991, s. 51, Celex 391L0477) samt

text: rådets direktiv 93/15/EEG av den 5 april 1993

text: om harmonisering av bestämmelserna om utsläppande på marknaden och övervakning av explosiva varor för civilt bruk (EGT L 121, 15.5.1993, s. 20, Celex 393L0015).

text: ett bevis om att den person som anges i passet har rätt att bruka vapnet i sitt hemland. Polismyndigheten bör också upplysa sökanden om att tillstånd kan krävas av ett medlemsland för att få föra dit ett eller flera skjutvapen ur kategori B, C eller D.

text: Sökanden skall inställa sig personligen för att ansöka om skjutvapenpass. Sökandens identitet skall kontrolleras. Skjutvapenpasset skall avhämtas av sökanden eller dennes ombud.

text: Ett välliknande fotografi av sökanden skall bifogas till ansökan. Huvudbonad eller mörka glasögon får inte bäras. Fotografiet skall renskuret vara 35 mm brett och 45 mm högt.

text: 2 kap. Förvärv av skjutvapen i ett annat EU-land

text: Innehav i Sverige

text: Ett intyg om godkännande för förvärv av skjutvapen i ett annat EUland enligt

text: 2 kap. 7 § första stycket vapenförordningen (1996:70)

text: skall utfärdas på RPS blankett 553.3, bil. 4.

text: Allmänna råd

text: Ett godkännande bör tidsbegränsas att gälla i högst sex månader.

text: Innehav i ett annat EU-land

text: Ett intyg om godkännande av ett förvärv enligt

text: 2 kap. 7 § andra stycket vapenförordningen (1996:70)

text: skall utfärdas på RPS blankett 553.4, bil. 5. Ett godkännande skall inte antecknas i vapenregistret.

text: Allmänna råd

text: En utredning i ett ärende som avses i 2 § bör begränsas till att avse endast en lämplighetsprövning, och sökanden behöver därför inte styrka sitt behov av vapnet. Ett godkännande bör tidsbegränsas till att gälla högst sex månader.

text: 3 kap. Överföring av skjutvapen och ammunition från Sverige

text: En ansökan om tillstånd att föra över skjutvapen enligt

text: 6 kap. 1 § första stycket vapenförordningen (1996:70)

text: eller ammunition enligt

text: 6 kap. 5 § vapenförordningen

text: skall göras på RPS blankett 553.5, bil. 6.

text: Allmänna råd

text: Ett tillstånd bör tidsbegränsas till att gälla en månad efter beräknad ankomstdag i det mottagande landet. För det fall polismyndigheten inte bifaller en ansökan, bör ett avslagsbeslut meddelas i en separat handling. Polismyndigheten bör upplysa sökanden om att det kan krävas tillstånd till utförsel enligt förordningen (

text: ) om krigsmateriel för att föra över vapnet till ett annat land.

text: Generellt tillstånd för vapenhandlare

text: En ansökan om ett generellt tillstånd för en vapenhandlare att föra över skjutvapen enligt

text: 6 kap. 4 § första stycket vapenförordningen (1996:70)

text: eller ammunition enligt

text: 6 kap. 5 § vapenförordningen

text: skall göras på RPS blankett 553.6, bil. 7.

text: De upplysningar som en vapenhandlare skall lämna enligt

text: 6 kap. 4 § andra stycket vapenförordningen (1996:70)

text: skall avges på RPS blankett 553.7, bil. 8.

text: 4 kap. Innehavstillstånd i Sverige för personer bosatta i ett annat EU-land

text: Polismyndigheten skall utfärda ett meddelande om innehav på RPS blankett 553.8, bil. 9.

text: 5 kap. Undantag

text: Rikspolisstyrelsen får besluta om undantag från dessa föreskrifter.

text: Allmänna råd

text: Vid behov bör RPS blankett 553.9 användas som bilaga till tidigare nämnda blanketter, bil. 10. Denna författning träder i kraft den 1 oktober 2000, då Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: RPSFS 1996:5

text: , FAP 553-1) till tillämpningen av EG:s direktiv om kontroll och innehav av vapen (

text: ) skall upphöra att gälla På Rikspolisstyrelsens vägnar STEN HECKSCHER

text: Ingemar Svensson (Rättssekretariatet)

text: Bilaga 1

text: Bilaga 2

text: Bilaga 3

text: Bilaga 4

text: Bilaga 5

text: Bilaga 6

text: Bilaga 7

text: Bilaga 8

text: Bilaga 9

text: Bilaga 10


title: Rikspolisstyrelsens allmänna råd om förhör som spelats in på ljudband eller videoband

text: 1. Författningsbestämmelser

text: I

text: 23 kap. 21 § andra stycket rättegångsbalken

text: finns bestämmelser om uppteckning av utsaga. Av

text: 22 § andra stycket förundersökningskungörelsen (1947:948)

text: framgår hur ett förhör, som skall tas in i ett förundersökningsprotokoll, skall dokumenteras.

text: 2. Utskrifter av förhör

text: Bestämmelserna om redovisning av förhör i

text: 23 kap. 21 § rättegångsbalken

text: och

text: bör tillämpas även i fråga om ljud- och videoupptagningar av förhörsutsagor. Av sistnämnda bestämmelse framgår att ett förhör, i de delar det bör tas in i protokollet, skall återges antingen i sammanfattning eller ordagrant. En ljud- eller videoupptagning av ett förhör bör därför skrivas ut, antingen i sammanfattning eller i sin helhet. Om ett förhör bedöms vara utan betydelse för utredningen, bör det i protokollet antecknas att förhöret har ägt rum och i korthet anges varför det inte skrivits ut. Den hörde bör underrättas om under vilka förutsättningar förhöret kommer att redovisas skriftligt. Möjligheten att enligt undantagsregeln i

text: låta uppteckning och granskning ske först efter det att förhöret har avslutats, bör användas med återhållsamhet.

text: 3. Samråd med förundersökningsledare

text: Frågan om hur ett förhör skall dokumenteras bör underställas förundersökningsledaren. Det bör beaktas att det kan vara av betydelse att åklagaren, men även försvararen m.fl., har tillgång till ordagranna utskrifter.

text: En ljudbandupptagning av förhör som har skrivits ut i sin helhet bör bevaras till dess ärendet slutligt handlagts hos Polis, åklagare eller domstol. Om upptagningen inte har skrivits ut i sin helhet eller om den annars innehåller information som är av den arten att den kan anses tillföra ärendet sakuppgifter, t.ex. genom tonfall och röstlägen, bör upptagningen anses ingå i utredningen och bevaras enligt de regler som gäller för utredningsmaterialet i övrigt. Videoupptagningar av förhör bör arkiveras enligt samma regler som gäller för utredningsmaterialet.

text: Dessa allmänna råd träder i kraft den 1 oktober 2000, då Rikspolisstyrelsens allmänna råd rörande utskrifter av förhör som spelats in på ljudband (FAP 400-1), beslutade den 10 september 1998, skall upphöra att gälla.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: OLOF EGERSTEDT

text: Leif Gillgren (Rättssekretariatet )


title: Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om personalredovisning

text: Polismyndigheterna skall föra personalakt för varje anställd. Personalakterna skall förvaras i låst utrymme. Följande handlingar skall förvaras i personalakten: 1. Anställningshandlingar. 2. Kopior av anställningsbevis och eventuell konstitutorial. 3. Meritförteckning och betygsavskrifter från skolor, kurser m.m. 4. Beslut om ändring av anställnings- eller avlöningsförhållanden.

text: Personalregister

text: Registrering av nyanställd personal i Polisens personaladministrativa system skall göras med ledning av beslutsprotokoll, andra anställningshandlingar samt uppgifter i övrigt som lämnats av den anställde. Uppgifter om namn, personnummer, pensionsförhållanden, utbildning och tidigare statlig eller kommunal anställning skall vara styrkta innan de registreras i personalregistret i det personaladministrativa systemet.

text: Allmänna råd

text: Personalkortet är en fast elektronisk rapport som uppdateras automatiskt vid registrering i Polisens personaladministrativa system.

text: Som underlag för löneutbetalning skall det finnas anställningshandlingar eller andra beslutshandlingar som visar arbetstagarens lön och eventuella fasta lönetillägg. Löneförändringar som sker genom avtal eller genom arbetsgivarbeslut skall dokumenteras på sådant sätt att ändringen för varje anställd kan utläsas. Handlingar som avses i första och andra meningen skall utgöra underlag vid kontroll av lönelista för aktuell rapporteringsperiod. Varje ändring av lön och fasta lönetillägg skall registreras i personalregistret med angivande av grunden för ändringen (löneavtalets benämning eller annat beslut). Löneförändringar beträffande anställda som är inkommenderade för tjänstgöring vid Säkerhetspolisen skall översändas till Säkerhetspolisen i rekommenderat brev. Av tjänstgöringsjournal eller motsvarande skall varje arbetstagares ordinarie arbetstid samt avvikelser från densamma framgå. På tjänstgörings-journalen/motsvarande skall antecknas avvikelser från ordinarie arbetstid och övriga arbetstidsrelaterade lönehändelser. Anteckning om övertid och förskjuten arbetstid skall kompletteras med uppgift om när och av vem övertiden respektive förskjutna arbetstiden beordrats. Uppgifterna skall attesteras av behörig befattningshavare innan de utgör underlag för löneutbetalning.

text: Anställningens upphörande m.m.

text: Personalakter som avser personal som slutat sin anställning skall förvaras separat. Personalakten skall i samband med anställningens upphörande kompletteras med en utskrift av fasta rapporten Personalkort från Polisens personaladministrativa system. Om en anställd flyttar till en annan myndighet inom Polisen skall personalakten översändas i rekommenderat brev till den nya anställningsmyndigheten. Personuppgifterna i personalregistret skall översändas till den nya anställningsmyndigheten med hjälp av den exportfunktion som finns i det personaladministrativa systemet. Fasta rapporten Personalkort skall därefter skrivas ut, signeras och läggas i en akt som förvaras separat hos den myndighet som den anställde lämnar.

text: Internkontroll

text: Ändringar av den lönestyrande s.k. fasta informationen i det personaladministrativa systemet skall kontrolläsas av en annan person än den som registrerat uppgiften. Kontrollen skall vidimeras genom attest på lönelista eller annat utdrag ur personalregistret. Den lönelista som skrivs ut automatiskt vid slutlig lönekörning för rapporteringsperioden skall kontrolleras mot det underlag som registrerats i lönesystemet och attesteras av annan behörig person än den som registrerat eller importerat lönehändelserna.

text: Av myndighetschefen utsedd person skall minst en gång årligen kontrollera att uppgifterna i personalregistret är rätt förda. En sammanställning över de personer som omfattats av kontrollen skall tas ut ur systemet och bestyrkas med signatur.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2001. Genom författningen upphävs 1.Rikspolisstyrelsens föreskrifter, beslutade den 28 februari 1996, om personal- och ledighetsredovisning (FAP 730-1) och 2. Rikspolisstyrelsens föreskrifter, beslutade den 28 februari 1996, om intern lönerapportering och kontroll (FAP 810-1).

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: OLOF EGERSTEDT

text: Margareta Lundberg (Personalbyrån)


title: Föreskrifter och allmänna råd om larm m.m.

text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: Ett brådskande polismeddelande skall sändas som larm om 1. det berör ett allvarligt brott eller en annan allvarlig händelse eller 2. det innehåller uppgifter av spaningskaraktär, kräver säkerhetsåtgärder, bevakning eller andra polisinsatser.

text: Ett polismeddelande som sänds som larm skall innehålla uppgifter om 1. det brott eller den händelse som föranleder larmet och 2. vilken polismyndighet som är ansvarig för larmet och i förekommande fall berört polisområde eller annan enhet inom polismyndigheten.

text: Innehåller larmet en begäran om att den mottagande polismyndigheten skall vidta särskilda åtgärder, skall meddelandet avslutas med uppgifter om var upplysningar i ärendet kan erhållas eller lämnas.

text: Om larmet avser efterspaning av person eller fordon, skall personen eller fordonet samtidigt spärras i Polisens dataregister för personefterlysningar (EPU-systemet) och i Polisens dataregister för efterlysning m.m. av fordon och registreringsskyltar, personliga fordonsskyltar och skyltar för beskickningsfordon (EF-systemet).

text: Om ett larm innehåller uppgifter om en efterlyst person, skall den avsändande polismyndigheten undersöka om den efterlyste kan antas använda annat namn eller personnummer.

text: 2 kap. Informationsskyldighet gentemot Rikspolisstyrelsen

text: En polismyndighet är ansvarig för att Rikspolisstyrelsen, genom dess rikskommunikationscentral (RKC), omgående informeras när en allvarlig händelse av det slag som nedan anges har inträffat eller kan befaras inträffa: 1. I tjänsten dödad eller svårt skadad polis. 2. Allvarligt våld eller hot om sådant våld mot medlem av den kungliga familjen, talmannen, statsministern eller annat statsråd, någon av riksdagens ledamöter, en statssekreterare eller kabinettssekreteraren. 3. Allvarligt våld eller hot om sådant våld mot besökande statschef eller person med jämförbar ställning, talman, regeringschef eller annan minister på besök här i landet eller mot ambassadör vid främmande beskickning eller mot beskickningslokaler. 4. Kapning av flygplan, terroraktion, bombattentat och annat liknande grovt brott. 5. Svårare flyg-, tåg-, båt- eller annan olycka, naturkatastrof eller annat svårare nödläge. 6. En annan händelse som är av stort allmänt eller massmedialt intresse, eller en händelse som kräver polisförstärkning från annat polisdistrikt, riksresurser eller att internationella kontakter tas.

text: Allmänna råd

text: Uppgifter vid sändning av larm och fortsättning på larm samt vid komplettering, förnyande eller avlysning av larm bör endast anförtros åt poliser eller andra anställda vid polismyndigheten som är väl förtrogna med de larmtekniska rutiner som finns angivna i Rikspolisstyrelsens handledning för larmrutiner. För att vidmakthålla en god förmåga att snabbt sända larm och vidta åtgärder vid larm kan polismyndigheterna sända övningslarm.

text: 3 kap. Larmtyper

text: Rikslarm

text: Rikslarm skall användas för att sprida meddelanden som bedöms vara av intresse för de flesta av landets polismyndigheter. Det skall distribueras till alla polismyndigheter.

text: Flygplatslarm

text: Flygplatslarm skall användas för att sprida meddelanden om brott eller händelser som utgör allvarlig fara för säkerheten vid luftfart. Flygplatslarm skall distribueras till polismyndigheter med säkerhetsklassificerade (securityklassificerade) flygplatser och andra flygplatser med tidtabellsbunden trafik.

text: Allmänna råd

text: Nämnda flygplatser finns angivna i bilaga 1.

text: Nordiskt larm

text: Nordiskt larm skall användas för att sprida meddelande till ett annat nordiskt land med undantag för Island.

text: Zonlarm

text: Zonlarm skall användas för att sprida meddelanden till alla polismyndigheter inom ett visst begränsat område. Om fler än tolv polisdistrikt är berörda skall rikslarm sändas.

text: Allmänna råd

text: Zonlarm indelas i normalzonlarm och variabelt zonlarm. Normalzonlarm har ett i förväg bestämt spridningsområde som omfattar flera polisdistrikt. Variabelt zonlarm kan anpassas genom en kombination av två till tolv polisdistrikt. Zonindelningen framgår av bilaga 2

text: Gränslarm

text: Gränslarm skall användas för att sprida meddelanden dels till polismyndigheter som har gränsövergångsställen, dels till Tullens rikssambandscentral.

text: Polismyndighetslarm

text: Polismyndighetslarm skall användas för att sprida meddelanden till enheter inom en polismyndighet.

text: Schengenlarm

text: Schengenlarm skall användas för att sprida meddelanden till annat land anslutet till Schengenöverenskommelsen genom registrering i Schengens informationssystem (SIS).

text: 4 kap. Beslut om larm m.m.

text: Ansvarig myndighet

text: Beslut om larm skall fattas av den polismyndighet där ett brott eller en händelse som föranleder larmet har inträffat eller kan befaras komma att inträffa. Rikspolisstyrelsen (Rikskriminalpolisen) beslutar om larm med anledning av ett brott eller en händelse, om polisverksamheten leds av Rikspolisstyrelsen eller om platsen för det befarade brottet eller händelsen inte kan hänföras till en bestämd polismyndighet eller när det eljest finns särskilda skäl. I ett larmmeddelande får hemställas om de åtgärder som kan behöva vidtas vid andra polismyndigheter.

text: Allmänna råd

text: En myndighet utanför Polisen bör underrättas om larm som bedöms vara av intresse för den myndigheten. Sådan myndighet kan vara t.ex. lokal, regional eller central enhet inom Kustbevakningen, Tullverket, Kriminalvården, luftfarten, Försvarsmakten, sjukvården eller räddningstjänsten.

text: Beslut om larm

text: Lokala tjänsteföreskrifter (8 kap.) bör innehålla regler om beslutsnivåer för olika slag av larm. Därvid bör följande beaktas.

text: Rikslarm, flygplatslarm och gränslarm

text: Polismyndigheten bör bestämma vilka poliser som får fatta beslut om rikslarm, flygplatslarm och gränslarm. Vakthavande befäl vid länskommunikationscentral (LKC) och kommunikationscentral (KC) bör ges befogenhet att fatta beslut om sådant larm som inte kan skjutas upp. Åtgärden bör i så fall skyndsamt anmälas till polischefen eller till den som polischefen utsett som ansvarig för larmet.

text: Nordiskt larm

text: Beslut om nordiskt larm bör fattas av en polis som är behörig att besluta om nationellt larm med motsvarande innehåll.

text: Zonlarm och polismyndighetslarm

text: Beslut om zonlarm och polismyndighetslarm bör fattas av lägst vakthavande befäl eller rotelchef.

text: Begäran om Schengenlarm

text: Vakthavande befäl vid länskommunikationscentral (LKC) eller kommunikationscentral (KC) kontaktar Rikspolisstyrelsen (Rikskriminalpolisen, Nationella Sambandskontoret, Sirenekontoret) för larm eller efterlysning som bör göras inom Schengenområdet.

text: Sändning av larm

text: Den som beslutar om ett larm är också ansvarig för att detta sänds.

text: 5 kap. Distribution av larm

text: Distribuerande myndigheter

text: Polismyndighetslarm skall distribueras av berörd länskommunkationscentral. En polismyndighet får inte distribuera någon annan typ av larm.

text: Allmänna råd

text: Rikslarm, flygplatslarm, nordiskt larm, zonlarm och gränslarm distribueras av Rikspolisstyrelsens rikskommunikationscentral (RKC).

text: Nordiskt larm

text: Ett nordiskt larm skall föregås av ett larm i Sverige med motsvarande innehåll.

text: 6 kap. Distribution genom Rikspolisstyrelsens rikskommunikationscentral

text: Allmänna råd

text: Har Rikspolisstyrelsens rikskommunikationscentral (RKC) mottagit ett larm från ett annat nordiskt land, beslutar vakthavande befäl vid RKC om vilken typ av larm det skall föranleda i Sverige.

text: Begäran om distribution av rikslarm, flygplatslarm, nordiskt larm, zonlarm och gränslarm skall göras av berörd länskommunikationscentral (LKC) eller kommunikationscentral (KC) eller av Säkerhetspolisens ledningscentral. Om begäran sänds från annan terminal, skall den som sänder larmet underrätta LKC eller KC.

text: Allmänna råd

text: Vakthavande befäl vid Rikspolisstyrelsens kommunikationscentral (RKC) kontrollerar att larmet är utformat på ett korrekt sätt och att det får rätt spridning. Vakthavande befäl vid RKC bedömer också om inkommen larmbegäran är av rätt larmtyp i förhållande till övriga inkomna larm. Om förändring av larmtyp bedöms nödvändig kontaktas berörd LKC.

text: Vid särskilda händelser där behovet av en omedelbar larmdistribution är nödvändig kan vakthavande befäl vid polismyndigheten, genom telefax eller telefon insända ett preliminärt underlag som omedelbart distribueras av Rikspolisstyrelsens rikskommunikationscentral (RKC) till begärt spridningsområde. Ett sådant, preliminärt larm, skall snarast kompletteras av polismyndigheten enligt den föreskrivna larmrutinen.

text: Kan larmet av tekniska skäl inte distribueras till en terminal, skall Rikspolisstyrelsens rikskommunikationscentral (RKC) underrätta länskommunikationscentralen (LKC) i det aktuella länet eller i förekommande fall Säpo ledningscentral. Det åligger sedan LKC att på annat sätt vidarebefordra larmet till berörda enheter.

text: 7 kap. Fortsättning på larm (larmtext omfattar mer än

text: en sida)

text: Om texten till ett larm inte ryms på tillgängligt utrymme (en skärmsida), skall ett nytt larm sändas med uppgifter om att innehållet utgör en fortsättning på tidigare sänt grundlarm. Fortsättning på larm skall distribueras i samma omfattning som grundlarmet.

text: Komplettering av larm

text: När förutsättningarna för ett larm ändras eller när nya uppgifter kommer in som är av betydelse för ett tidigare sänt larm, skall larmet omgående kompletteras. Ansvaret för att så sker åvilar den myndighet som beslutat om larmet eller som därefter har övertagit ärendet. Komplettering av larm skall distribueras i samma omfattning som grundlarmet.

text: Förnyande av larm

text: Ett förnyat larm skall distribueras i samma omfattning som grundlarmet.

text: Allmänna råd

text: Ett larm får förnyas inom 30 dagar från den dag då grundlarmet sändes eller från den dag då larmet senast kompletterades. Nordiskt larm får på samma sätt förnyas inom sju dagar genom att grundlarmet och eventuella kompletteringar återutsänds i sin helhet.

text: Avlysning av larm

text: Den myndighet som har beslutat om ett larm ansvarar för att larmet omedelbart avlyses när det inte längre behövs. Om en annan polismyndighet har övertagit ärendet, skall den myndigheten ansvara för att larmet avlyses. Avlysning skall distribueras i samma omfattning som larmet. Nationellt larm som inte har kompletterats eller förnyats inom 30 dagar skall anses som avlyst. Nordiskt larm som inte har kompletterats eller förnyats inom sju dagar skall anses som avlyst.

text: Mottagning och underrättelse om larm

text: Den som tar emot ett larm skall omedelbart underrätta vakthavande befäl vid polismyndigheten om larmet Vakthavande befäl skall omedelbart underrätta polischefen (befattningshavare i beredskap) om ett mottaget riks-, gränsflygplats eller nordiskt larm. Har polischefen utsett en annan tjänsteman som ansvarig för dessa larm, skall i stället denne underrättas. Är det uppenbart att larmet inte berör den egna polismyndigheten behöver underrättelse inte ske.

text: Underrättelse till personalen

text: Vakthavande befäl skall vid sändning och mottagning av larm se till att meddelandet får den spridning som behövs bland myndighetens personal.

text: 8 kap. Tjänsteföreskrifter m.m.

text: För att säkerställa sändning och mottagning av larm skall polismyndigheten omgående meddela förändringar i förteckningen över sådana terminaler och skrivare som skall vara upptagna som larmmottagare till Rikspolisstyrelsens rikskommunikationscentral.

text: Allmänna råd

text: Varje polismyndighet bör besluta tjänsteföreskrifter enligt följande: 1. Vid varje polismyndighet bör det finnas en person som ansvarar för larmrutinen. Den ansvarige bör ha minst en ställföreträdare. Uppgifter om vem som är ansvarig och vem eller vilka som är dennes ställföreträdare meddelas till Rikspolisstyrelsens rikskommunikationscentral (RKC). 2. Formerna för underrättelse om larm på icke ordinarie arbetstid bör regleras särskilt. 3. En polismyndighet som har en säkerhetsklassificerad (securityklassificerad) flygplats eller en flygplats med tidtabellsbunden trafik bör i sina föreskrifter särskilt ange hur underrättelse om brott eller händelse som kan utgöra allvarlig fara för säkerheten vid luftfart skall meddelas till flygplatschefen.

text: 4. Tjänsteföreskrifterna bör innehålla regler även om beslutsnivåer som tidigare berörts i 4 kap. 5. Polismyndighet bör i planer ha förberett de åtgärder som bör vidtas när ett larm har inkommit.

text: 9 kap. Reservrutiner

text: Om Rikspolisstyrelsens datoriserade informationssystem är ur funktion, skall larm sändas på något annat sätt.

text: Allmänna råd

text: I första hand bör gruppsändning med telefax användas. För begränsad geografisk spridning kan sändning via telefon eller polisradio brukas som reservrutiner.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2001, då Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om larm m.m. (RPS FS 1997:4, FAP 465-1) skall upphöra att gälla.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: SEPPO WUORI

text: Jörgen Pettersson (Rikskriminalpolisen)

text: Bilaga 1

text: RIKSKRIMINALPOLISEN FÖRTECKNING

text: Ort/ev.flygplatsnamn/ICAO-KOD/IATA-KOD

text: Flygplats Polismyndighet Län

text: Statliga flygplatser (19 st)

text: Stockholm-Arlanda (ESSA/ARN) Stockholms län AB Stockholm-Bromma (ESSB/BMA) Stockholms län AB Skellefteå-Falmark (ESNS/SFT) Västerbottens län AC Umeå-Alvik (ESNU/UME) Västerbottens län AC Luleå-Kallax (ESPA/LLA)* Norrbotten BD Kiruna (ESNQ/KRN) Norrbotten BD Norrköping-Kungsängen (ESSP/NRK)* Östergötlands län E Jönköping-Axamo (ESGJ/JKG) Jönköpings län F Kalmar (ESMQ/KLR) Kalmar län H Visby (ESSV/VBY) Gotland I Ronneby (ESDF/RNB)* Blekinge län K Ängelholm (ESDB/AGH)* Skåne LM Malmö-Sturup (ESMS/MMX) Skåne LM Halmstad (ESMT/HAD)* Hallands län N Göteborg-Landvetter (ESGG/GOT) Västra Götaland O Karlstad (ESOK/KSD) Värmland S Sundsvall-Härnösand (ESNN/SDL) Västernorrlands län Y Örnsköldsvik (ESNO/OER) Västernorrlands län Y Östersund-Frösön (ESPC/OSD) * Jämtlands län Z *Flygstationer - civilmilitära

text: Kommunala flygplatser (18 st)

text: Lycksele (ESNL/LYC) Västerbottens län AC Storuman-Gunnarn (ESPD/SQO)* Västerbottens län AC Hemavan (ESUT/HMV) Västerbottens län AC Vilhelmina (ESNV/VHM) Västerbottens län AC Arvidsjaur (ESNX/AJR) Norrbotten BD Gällivare (ESNG/GEV) Norrbotten BD Växjö-Kronoberg (ESMX/VXO) Kronobergs län G Kristianstad-Everöd (ESMK/KID)* Skåne LM Göteborg-Säve (ESGP/GSE)* Västra Götaland O Trollhättan-Vänersborg (ESGT/THN) Västra Götaland O Skövde (ESGR/KVB) Västra Götaland O Västerås-Hässlö (ESOW/VST)* Västmanlands län U Borlänge-Dala (ESSD/BLE)* Dalarna W Örebro-Bofors (ESOE/ORB) Örebro län T Mora-Siljan (ESKM/MXX) Dalarna W Gävle-Sandviken (ESSK/GV)* Gävleborgs län X Hudiksvall (ESNH/HUV) Gävleborgs län X Kramfors-.Sollefteå (ESNK/KRF)* Västernorrlands län Y *Kommunal/militär

text: Privata flygplatser

text: Stockholm-Skavsta (ESSL/NYO) Södermanlands län D Linköping-Saab (ESKN/LPI) Östergötlands län E

text: Helikopterflygplatser

text: Helsingborg (HH/JHE) Skåne LM Malmö (HM/JMM) Skåne LM


text: Rikspolisstyrelsens författningssamling

text: ISSN 0347–545X Utgivare: chefsjuristen Lars Sjöström

text: Upphävande av vissa av Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd FAP 000-0

text: Utkom från trycket

text: Följande föreskrifter och allmänna råd upphör att gälla vid den 29 december 2000

text: utgången av år 2000:

text: 1. Rikspolisstyrelsens föreskrifter och anvisningar, gällande från och med den 1 januari 1974, om tjänstgöringsjournal med kodlista (FAP 200-4), 2. Rikspolisstyrelsens allmänna råd, gällande från och med den 1 april 1986, beträffande kostnader vid hämtning av part eller vittne till domstol (FAP 975-2) och 3. Rikspolisstyrelsens föreskrifter den 5 juni 1986 för personalrapportering m.m. inom PA/F SLÖR-systemet.


title: Rikspolisstyrelsens allmänna råd om polisinsatser vid särskilda händelser - Bombhot

text: 1 Allmänt om bombhot

text: Vid fall av bombhot iscensätts en hotfull situation, genom vilken görs gällande att det föreligger fara för människors liv eller hälsa eller för omfattande förstörelse av egendom. Ett sådant hot kan vara verkligt, men kan också enbart syfta till att störa Polisens och andra ansvariga samhällsorgans arbete för att med ett osant hot få till stånd opåkallad aktivitet genom att olika säkerhetsåtgärder sätts i verket. Det förekommer att förvarningstid vid äkta (verkligt) hot om bombattentat sätts kort. Denna förutsättning bör ägnas särskild uppmärksamhet i arbetet med planering av insatser i samband med bombhot.

text: Författningsbestämmelser

text: 1.1 Bestämmelser av intresse för hanteringen av bombhot finns bl.a. i 1. Rikspolisstyrelsens allmänna råd om polismyndigheternas organisation, ledning och planering vid särskilda händelser (FAP 201-1), 2. Rikspolisstyrelsens allmänna råd om polisens befattning med misstänkt farliga föremål (FAP 208-3) och 3. Rikspolisstyrelsens allmänna råd om särskild kontroll på flygplats (

text: RPSFS 2000:49

text: , FAP 245-1).

text: Definition

text: 1.2 Med bomb avses i dessa allmänna råd ett föremål som innehåller eller kan misstänkas innehålla explosivt eller annat livsfarligt ämne. Hot att använda sådant föremål benämns bombhot.

text: Förvarning om bombhot

text: 1.3 För insatser med anledning av bombhot bör det vid polismyndigheten finnas en åtgärdskalender eller motsvarande. I en polismyndighets åtgärdskalender eller motsvarande bör det finnas en fastlagd ordning för hantering av, och för att ta emot, förvarning om bombhot när sådant hot rings in eller på annat sätt lämnas till Polisen.

text: 2 Omedelbara åtgärder vid bombhot

text: Underrättelseinhämtning

text: 2.1 Uppgifter om hotet inhämtas. Det är synnerligen viktigt att stor noggrannhet iakttas vid underrättels einhämtningen. Rutinmässiga anmälningsuppgifter antecknas och i tillämpliga delar de ytterligare förhållanden som framgår av bilaga 1 (saknas i detta dokument) ((

text: Prövning av beslutsunderlag och beslut

text: 2.2 Bombhot som kommer till polisens kännedom måste prövas noggrant. I en sådan prövning ingår överväganden som präglas av såväl grundlighet som försiktighet. Med ledning av tillgängliga uppgifter och i förekommande fall tillsammans med iakttagelser och bedömning från första polispatrull på plats samt synpunkter från sakägare prövas sannolikheten av att hotet kan gå i verkställighet. Visar den samlade bedömningen att hotet kan komma att verkställas, beslutas om de åtgärder som behöver vidtas bl. a. med stöd av

text: 23 § polislagen (1984:387)

text: 3 Åtgärder vid polisinsats

text: En plan för polisinsatsen bör upprättas. Enligt Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om organis ation, ledning och planering vid särskild händelse (FAP 201-1), gäller att en polismyndighet för varje enskild insats särskilt beslutar om den skall verkställas enligt ordningen för vad som gäller vid särskild händelse. Ett bombhot kan vara att anse som särskild händelse. Inriktningen för en insats vid särskild händelse finns beskriven i nämnda allmänna råd med de hänvisningar som där görs till polismyndighetens lokala rutiner för särskilda händelser.

text: Polisinsatsstyrka till platsen

text: 3.1 Polisinsatsstyrka bör beordras till platsen för trafikreglering, avspärrning, utrymning och bevakning. Polisinsatschef bör utses.

text: Underrättelser och inlarmning

text: 3.2 Vid behov bör ansvarig underrätta eller tillkalla 1. utsedd kommenderingschef, polischef eller polisbefäl i beredskap, 2. skyddsombud, 3. räddningstjänst, 4. ambulans, 5. sjukhus eller liknande. Dessutom bör allmänna kommunikationsföretag och lokalradiostationer underrättas om planerade och vidtagna trafikavspärrnin gar.

text: Riskområde

text: 3.3 Det område inom vilket risk för att personskador kan tänkas uppkomma bör avspärras, utrymmas och bevakas. Områdets storlek fastställs om möjligt i samråd med fastighetsägare och andra berörda samt bombtekniker.

text: Avspärrning och trafikreglering

text: 3.4 Beslut bör fattas om olika avspärrningsåtgärder för att hindra tillträde till riskområdet. Även frågor om trafikreglering bör övervägas.

text: Bevakning

text: 3.5 Riskområdet bör bevakas intill dess den ordinarie verksamheten i denna åter kan upptas.

text: Utrymning

text: 3.6 Beslut om avspärrning av riskområdet bör föregås av samråd med fastighetsägare och andra berörda.

text: Genomsökning

text: 3.7 Om det förvarnats om en viss tidpunkt för en explosion bör skälig tid (frysningstid) förflyta innan en genomsökning av det bombhotade objektet påbörjas. Frysningstid bör uppgå till minst en timme före och en timme efter meddelad tidpunkt för explosion. Genomsökningen bör om möjligt utföras av en hundpatrull som är utbildad för sprängämnessök. En polis som genomgått utbildning i åtgärder vid sabotage- och bombhot (bombtekniker) bör delta och ansvara för genomsökningen. Sökningen bör genomföras i nära samråd med fastighetsägare och andra berörda.

text: Personalbehov

text: 3.8 En polisinsats kräver ofta betydande personalresurser, speciellt om insatsen blir långvarig eller innebär krav på omfattande stödinsatser för berörd personal. Det är därför viktigt att en noggrann personalplanering snarast genomförs. Behovet av personal i reserv och för avlösning bör särskilt beaktas.

text: Övrigt

text: 3.9 I en polismyndighets åtgärdskalender eller motsvarande för insats vid bombhot bör antecknas uppgifter om nationella stödfunktioner i form av särskilt utbildad personal och viss materiel för polisinsats vid bombhot eller hot om sabotage.

text: 4 Hot mot luftfartyg

text: Allmänna råd enligt vad som sägs i avsnitt 2 och 3 gäller i tillämpliga delar även luftfartyg som befinner sig i luften. Utöver vad som sägs i avsnitt 3 bör följande åtgärder vidtas: 1. Luftfartsverket och berört flygbolag (motsvarande) samt Rikspolisstyrelsens rikskommunikationscentral (RKC) bör informeras om bombhotet, varefter luftfartsverket anvisar lämplig flygplats för landning. På aktuell flygplats bör larmet för ”Fara för haveri” utlösas. 2. Flygplanet bör om möjligt uppställas på en i förväg utsedd uppställningsplats. Säkerhetsavståndet till bombhotat flygplan bör vara minst 100 meter. Säkerhetsavståndet till bombhotat flygplan uppställt vid gate bör vara minst 150 meter. 3. Frysningstid bör vara en och en halv gång så lång som flygtiden, dock inte mer än flygtiden plus en timme. 4. Vid genomsökningen bör alltid flygtekniker biträda polismyndigheten. 5. Samtliga åtgärder bör vidtas efter samråd med företrädare för luftfartsverket, flygplatsägaren och berört flygbolag.

text: Dessa allmänna råd träder i kraft den 1 januari 2001, då Rikspolisstyrelsens allmänna råd, gällande från och med den 2 oktober 1986, om polisinsatser vid särskilda händelser – BOMBHOT (FAP 208-2) skall upphöra att gälla.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: SEPPO WUORI

text: Gunnar Månsson (Rättssekretariatet)