title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet bruksspel och
ackompanjemang i gymnasieskolan och inom
kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet bruksspel och ackompanjemang finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Bruksspel och ackompanjemang

text: Musik finns i alla kulturer och berör oss såväl kroppsligt som tankemässigt och känslomässigt. Musik är en estetisk uttrycksform och har olika funktioner och betydelser för var och en av oss. Ämnet bruksspel och ackompanjemang har sin grund i musikaliskt hantverk och praktisk tillämpning av musikens teori.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet bruksspel och ackompanjemang ska syfta till att eleverna utvecklar färdigheter i att spela ett ackordinstrument och förmåga att ackompanjera och samspela med andra. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om musikinstrumentens konstruktion och egenskaper samt om musikteknisk utrustning. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar förmåga att analysera och tolka musik utifrån ett ackordinstrument. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att reflektera över och värdera sin egen och andras musikaliska gestaltning, i syfte att öka sin förmåga att uttrycka sig musikaliskt och konstnärligt. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kreativitet och förståelse av samband mellan detalj och helhet. Undervisningen ska även ta fasta på att stärka elevernas motivation och självförtroende i musikutövandet. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att genom sitt musikutövande aktivt bidra till ett rikt kulturliv. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att pröva och utveckla olika metoder för musikinstudering och färdighetsträning. Eleverna ska genom att studera och utöva musik från olika tider, kulturer och stilarter ges möjlighet till genrebreddning. Genom att arbeta praktiskt med musiken från både teknik- och tolkningsperspektiv ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av musikens konstnärliga aspekter. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om arbetsmiljöns betydelse för musiker. Ansvarstagande för eget arbete och samarbetsförmåga för arbete i grupp är viktigt i musiken. Därför ska eleverna ges möjlighet att musicera tillsammans med andra.

text: Undervisningen i ämnet bruksspel och ackompanjemang ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Färdigheter i att musicera instrumentalt. – Förmåga att använda ett musikaliskt uttryck. – Förmåga att studera in musik och ta ansvar i musikalisk gestaltning. – Förmåga att kommunicera med medmusiker. – Kunskaper om musik, begrepp och stildrag från olika tider och kulturer. – Kunskaper om instrumentets egenskaper samt arbetsmiljöfrågor och hållbart musicerande.

text: Nivåer i ämnet bruksspel och ackompanjemang

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: BRUK1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet bruksspel och ackompanjemang på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Spel på ett eller flera ackordinstrument i gehörsbaserad och noterad musik på en grundläggande nivå. – Improvisation och ackompanjemang på gehör. – Ackordläggningar och ackordfärgningar. – Ackompanjemangsmodeller. – Strategier för instudering, kommunikation och samarbete i musikalisk gestaltning. – Framförande av musik inför publik. – Transponering till näraliggande och vanliga tonarter. – Musikstilar från olika tider och genrer samt typiska stildrag. – Instrumentet, dess funktion och egenskaper och musikaliska användningsområden. – Arbetsmiljö, däribland ergonomi och hörselvård vid musikutövning.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven musicerar med godtagbar musikalisk kvalitet. Eleven använder ett musikaliskt uttryck. Eleven studerar in musik på ett i huvudsak fungerande sätt och tar ansvar för sin roll i den musikaliska gestaltningen på ett godtagbart sätt. Eleven ackompanjerar efter noter och på gehör med viss följsamhet. Eleven visar godtagbara kunskaper om musik, begrepp och stildrag från olika tider och kulturer. Eleven visar godtagbara kunskaper om instruments egenskaper och funktion samt om musikerns arbetsmiljö.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E. 3

text: Betyget C

text: Eleven musicerar med god musikalisk kvalitet. Eleven använder ett musikaliskt uttryck. Eleven studerar in musik på ett ändamålsenligt sätt och tar ansvar för sin roll i den musikaliska gestaltningen på ett gott sätt. Eleven ackompanjerar efter noter och på gehör med god följsamhet. Eleven visar goda kunskaper om musik, begrepp och stildrag från olika tider och kulturer. Eleven visar goda kunskaper om instruments egenskaper och funktion samt om musikerns arbetsmiljö.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven musicerar med mycket god musikalisk kvalitet. Eleven använder ett musikaliskt uttryck. Eleven studerar in musik på ett ändamålsenligt och effektivt sätt och tar ansvar för sin roll i den musikaliska gestaltningen på ett mycket gott sätt. Eleven ackompanjerar efter noter och på gehör med mycket god följsamhet. Eleven visar mycket goda kunskaper om musik, begrepp och stildrag från olika tider och kulturer. Eleven visar mycket goda kunskaper om instruments egenskaper och funktion samt om musikerns arbetsmiljö.


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet dans – konstnärlig
fördjupning i gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet dans – konstnärlig fördjupning finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

type: stycke

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

type: paragraf

text: Dans – konstnärlig fördjupning

type: rubrik

text: Ämnet dans – konstnärlig fördjupning är till sin karaktär scenkonstnärligt och innefattar träning som krävs för yrkesmässigt utövande av dans. Ämnet breddar eller fördjupar kunskaper om och färdigheter i en eller flera genrer och stilar.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet dans – konstnärlig fördjupning ska syfta till att eleverna fördjupar sina fysiska färdigheter i, och utvecklar ett konstnärligt förhållningssätt till, dansteknik. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla en fördjupad förståelse av hur dansens rörelseuttryck, stildrag och formspråk kan tydliggöras, nyanseras och varieras med hjälp av dansteknisk skicklighet samt utifrån ett yrkesmässigt förhållningssätt till teknikträningen. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att genom sina kunskaper om och färdigheter i dansämnen aktivt bidra till ett rikt kulturliv i samhället. Kontinuerlig träning är centralt i dansteknik. Eleverna ska därför ges möjlighet att vidareutveckla och utforska sina danstekniska färdigheter genom att träna det kroppsliga minnet och genom att fördjupa sin förmåga att uppfatta och utföra nyanser i rörelseuttryck. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar medvetenhet om sina egna mentala och fysiska möjligheter samt förmåga att ta ansvar för sin danstekniska färdighetsutveckling. Eleverna ska ges möjlighet att fördjupa sin förståelse av dansens olika komponenter och sina färdigheter i utförandet av dans i relation till dessa. De ska också ges möjlighet att fördjupa sin förmåga att gestalta dans med musikalisk lyhördhet och i samspel med andra samt sin förmåga att använda den rörelsevokabulär som är knuten till vald dansgenre. Eleverna ska ges möjlighet att närma sig ett yrkesmässigt förhållningssätt till dansteknikträning utifrån dansarens perspektiv. Undervisningen ska dessutom ge eleverna möjlighet att fördjupa sina färdigheter i att använda danstekniska kunskaper i framförandet av scenkonstnärlig dans. Undervisningen ska innehålla praktiskt undersökande och reflekterande arbetsmetoder. Utifrån återkoppling ska eleverna ges möjlighet att reflektera över sin egen kunskapsutveckling i dans. Undervisningen ska betona en jämställd och inkluderande arbetsmiljö med utgångspunkt i tillit, samtycke och trygghet.

text: Undervisningen i ämnet dans – konstnärlig fördjupning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att utöva dans och ta ansvar för sin danstekniska färdighetsutveckling. – Förmåga att reflektera över och fördjupa sin dansteknik. – Färdigheter i att utöva dans i relation till olika danskomponenter och till ett konstnärligt förhållningssätt. – Förmåga att framföra koreografiskt material.

text: Nivåer i ämnet dans – konstnärlig fördjupning

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 2 i ämnet dansteknik. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: DANK1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet dans – konstnärlig fördjupning på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Teknik och träning

text: – Strategier och metoder för eget ansvarstagande för träningsprocessen i relation till mental träning och fysiska färdigheter. – Systematisk repetition av komplexa övningar i relation till olika danskomponenter, däribland kropp, spatial förmåga samt tid och rörelsedynamik, i vald genre. – Utforskande av anatomiskt funktionella placeringar utifrån vald genre.

text: Reflektion

text: – Praktisk reflektion genom dans och teoretisk reflektion över den egna dansförmågan, däribland om tydligheten i rörelserna och stilkänslan utifrån genrekontext. – Reflektion utifrån individuella målsättningar och återkoppling från andra.

text: Danskomponenter

text: – Utforskande av de olika danskomponenterna kropp, spatial förmåga, tid och rörelsedynamik i förhållande till varandra i komplexa övningar samt utforskande av koreografiskt material. – Utforskande av relationen mellan dans och musik samt ett fördjupat arbete med stildrag och tydlighet i rörelserna.

text: Framförande

text: – Instudering, tolkning och framförande av koreografiskt material samt utforskande av ett personligt rörelseuttryck. – Precisering och kontroll av de danstekniska färdigheterna samt nyansering av rörelsedynamiken och den musikaliska fraseringen i förhållande till den framförda koreografin. – Konstnärligt förhållningssätt till koreografiskt material.

text: Nivåkod: DANK2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet dans – konstnärlig fördjupning på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Teknik och träning

text: – Självständig tillämpning av kunskaper om träningsprocessen i relation till mental träning och fysiska färdigheter. – Systematisk repetition av övningar med utvecklad komplexitet i relation till olika danskomponenter, däribland kropp, spatial förmåga, tid och rörelsedynamik, i vald genre. – Självständig tillämpning av anatomiskt funktionella placeringar med betoning på vald stils särart.

text: Reflektion

text: – Självständig reflektion i egen dans, däribland om kontrast och variation kopplat till danskomponenterna och interpretation.

text: Danskomponenter

text: – Variation av danskomponenterna kropp, spatial förmåga, tid och rörelsedynamik i förhållande till varandra, i komplexa övningar samt variation av koreografiskt material. – Förfinat arbete med stildrag och tydlighet med dansteknisk nyansering och artikulation i rörelser.

text: Framförande

text: – Instudering, tolkning, gestaltning och framförande av koreografi samt utforskande av ett personligt rörelseuttryck. – Förfinat arbete med precision och kontroll av danstekniska färdigheter samt nyansering av rörelsedynamik och musikalisk frasering i förhållande till framförd koreografi. – Konstnärligt förhållningssätt till koreografiskt material.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven utövar dans med viss skicklighet och tar ansvar för sin färdighetsutveckling genom att på ett i huvudsak fungerande sätt träna för att utveckla och förfina samt upprätthålla sin danstekniska färdighet.

text: Eleven gör enkla reflektioner över den egna dansutvecklingen och arbetar utifrån sina reflektioner för att förbättra sin dansteknik. Eleven utövar dans i relation till olika danskomponenter med viss dansteknisk nyansering och artikulation. Eleven förhåller sig konstnärligt i utövandet av dans. Eleven framför koreografiskt material med godtagbar dansteknisk färdighet och ett personligt rörelseuttryck.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven utövar dans med god skicklighet och tar ansvar för sin färdighetsutveckling genom att på ett fungerande sätt träna för att utveckla och förfina samt upprätthålla sin danstekniska färdighet. Eleven gör välgrundade reflektioner över den egna dansutvecklingen och arbetar utifrån sina reflektioner för att förbättra sin dansteknik. Eleven utövar dans i relation till olika danskomponenter med god dansteknisk nyansering och artikulation. Eleven förhåller sig konstnärligt i utövandet av dans. Eleven framför koreografiskt material med god dansteknisk färdighet och ett personligt rörelseuttryck.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven utövar dans med mycket god skicklighet och tar ansvar för sin färdighetsutveckling genom att på ett väl fungerande sätt träna för att utveckla och förfina samt upprätthålla sin danstekniska färdighet. Eleven gör välgrundade och nyanserade reflektioner över den egna dansutvecklingen och arbetar utifrån sina reflektioner för att förbättra sin dansteknik. Eleven utövar dans i relation till olika danskomponenter med mycket god dansteknisk nyansering och artikulation. Eleven förhåller sig konstnärligt i utövandet av dans. Eleven framför koreografiskt material med mycket god dansteknisk färdighet och ett personligt rörelseuttryck.

type: foreskrift


text: Ämnesplanen för ämnet dansgestaltning finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Dansgestaltning

text: Ämnet dansgestaltning är till sin karaktär konstnärligt och behandlar gestaltningsprocesser inom flera dansgenrer. I ämnet behandlas gestaltningsarbete utifrån dansarens och koreografens synvinkel men även utifrån publikens.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet dansgestaltning ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om och färdigheter i gestaltningsarbete där tolkning, improvisation, komposition och scenisk kunskap bildar en bas tillsammans med relationen till publiken. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur dansens rörelseuttryck och formspråk kan nyanseras och varieras utifrån olika konstnärliga val och teman. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att gestalta dans i relation till de olika danskomponenterna kropp, spatial förmåga, tid och rörelsedynamik. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att genom sina kunskaper om och färdigheter i dansämnen aktivt bidra till ett rikt kulturliv i samhället. Eleverna ska ges möjlighet att närma sig ett yrkesmässigt förhållningssätt till gestaltningsarbete och utveckla förmåga att variera uttryck efter olika typer av dans- och musikaliska kompositioner och sammanhang. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om och färdigheter i olika metoder för tolkning, improvisation, komposition och framförande. Genom undervisningen ska eleverna göras uppmärksamma på hur dessa faktorer bygger på olika förhållningssätt till dans som konstnärligt uttryck. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att samarbeta, interagera med andra och vara lyhörda inför olika sätt att förhålla sig till konstnärliga processer. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förståelse av olika yrkesroller inom dans och hur de skiljer sig åt. Undervisningen ska betona en jämställd och inkluderande arbetsmiljö med utgångspunkt i tillit, samtycke och trygghet. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla färdigheter i sceniskt arbete och kunskaper om hur olika konstnärliga uttryck kan samverka i ett sceniskt framförande. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om frågor som rör etiska förhållningssätt, upphovsrätt och arbetsmiljö. Eleverna ska ges möjlighet att delta i, driva, leda och utveckla konstnärliga projekt och olika former av sceniska presentationer. Undervisningen ska utgå från elevernas kreativitet och stimulera konstnärligt skapande. Utforskande, reflekterande och problemlösande arbetsmetoder är väsentliga i ämnet och ska därför ingå i undervisningen. En del av den konstnärliga processen består av analys och tolkning av både egna och andras gestaltningar. Undervisningen ska därför ge eleverna möjlighet att analysera och tolka egna och andras gestaltningar samt använda begrepp i samband med gestaltningsarbetet.

text: Undervisningen i ämnet dansgestaltning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att utforska, gestalta och framföra olika typer av koreografiskt material. – Förmåga att använda dansteknik i dansgestaltning. – Förmåga att improvisera, samarbeta och interagera med andra i dans. – Förmåga att använda kompositionsmetoder och koreografiska förhållnings- och arbetssätt. – Förmåga att ta initiativ, uttrycka idéer och omsätta dem i en konstnärlig process. – Förmåga att kommunicera med medaktörer och publik i sceniskt arbete. – Kunskaper om etiska förhållningssätt inom dans.

text: Nivåer i ämnet dansgestaltning

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: DANG1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet dansgestaltning på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Gestaltning

text: – Introduktion till analys och tolkning av koreografiskt material som inspiration till eget skapande. Professionell scenkonst live eller digitalt. – Framförande av enkelt koreografiskt material. – Begrepp inom dansgestaltning, till exempel uttryck och närvaro. – Diskussion om och reflektion över skapandeprocessen. – Introduktion till danstekniska färdigheter i relation till de olika danskomponenterna kropp, spatial förmåga, tid och rörelsedynamik. – Dansens relation till musik, ljud och tystnad.

text: Improvisation

text: – Undersökande av rörelser och skapande i nuet. – Grundläggande träning i att interagera med andra, associera, ta beslut, välja och förhålla sig till olika instruktioner. – Introduktion till improvisation utifrån olika instruktioner och danskomponenter. – Enklare dansövningar i relation till fysisk kontakt. Givande och tagande av impulser.

text: Konstnärliga processer

text: – Introduktion till kompositionsverktyg, till exempel nivåer, riktningar, dynamik, repetition och variationer, solo och i grupp. – Introduktion till konstnärliga processer, både individuella och kollektiva.

text: – Träning i att ta initiativ, uttrycka idéer och lyhördhet samt reflektion över konstnärliga val.

text: Samarbete och förhållningssätt

text: – Samarbete och interaktion med andra. – Framträdande i ett sceniskt sammanhang. – Introduktion till hållbart repetitionsarbete, däribland systematisk repetition, mental träning och planering av repetition. – Introduktion till kommunikation genom dans med medaktörer och publik. – Introduktion till olika estetiska och etiska förhållningssätt, till exempel utifrån genre och stil.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: DANG2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet dansgestaltning på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Gestaltning

text: – Analys och tolkning av koreografiskt material som inspiration till eget skapande. – Framförande av mer utvecklat koreografiskt material. – Centrala begrepp, till exempel konstnärliga processer, kompositionsmetoder och systematisk repetition. – Diskussion om och reflektion över arbetsprocess och resultat. – Tydlighet i rörelse. Tillämpning av danstekniska färdigheter i relation till de olika danskomponenterna kropp, spatial förmåga, tid och rörelsedynamik. – Dansens relation till musik, ljud och tystnad.

text: Improvisation

text: – Undersökande av rörelser och skapande i nuet, både individuellt och i grupp. – Fördjupande träning i att interagera med andra, associera, ta beslut, välja och förhålla sig till olika instruktioner. – Improvisation i relation till rörelsedynamik och utifrån olika instruktioner, däribland impulser och teman. – Improvisation och användning av egen och andras tyngd, till exempel kontaktimprovisation.

text: Konstnärliga processer

text: – Skapande i olika konstellationer, med olika kompositionsmetoder. Utforskande av olika koreografiska arbetssätt. – Deltagande i och reflektion över konstnärliga processer, både individuella och kollektiva. – Fördjupad träning i att ta initiativ, uttrycka idéer och lyhördhet samt reflektion över konstnärliga val.

text: Samarbete och förhållningssätt

text: – Framträdande i olika sceniska sammanhang. – Hållbart repetitionsarbete, däribland systematisk repetition, mental träning och planering av repetition. – Träning i kommunikation genom dans med medaktörer och publik. – Utforskande av olika estetiska förhållningssätt utifrån koreografiska instruktioner. – Reflektion över dans utifrån olika etiska förhållningssätt.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: DANG3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet dansgestaltning på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Gestaltning

text: – Utveckling av ett personligt rörelseuttryck i relation till gestaltning och framförande. – Framförande av komplext koreografiskt material. – Centrala begrepp, till exempel olika sceniska komponenter som ljud, ljus, rekvisita, installationer och scenografi. – Diskussion och reflektion över framförande av dansgestaltning. – Tydlighet i rörelse. Precision och kontroll av danstekniska färdigheter samt nyansering av dynamiska kvaliteter. – Dansens relation till musik, ljud och tystnad.

text: Improvisation

text: – Användning av improvisationsverktyg i skapandeprocesser. – Nyansering av dynamiska kvaliteter inom improvisation. – Utforskande av improvisation i relation till olika teman, till exempel text, musik, rekvisita och omgivning. – Improvisation och användning av egen och andras tyngd i relation till flöde och lyhördhet.

text: Konstnärliga processer

text: – Skapande och utforskande av koreografiskt material individuellt och i grupp utifrån olika förhållnings- och arbetssätt. – Diskussion om och reflektion över konstnärliga processer och val.

text: Samarbete och förhållningssätt

text: – Sceniska framföranden i relation till olika estetiska förhållningssätt och sammanhang. – Eget ansvar i repetitionsprocessen. – Kommunikation genom dans med medaktörer och publik. – Skapande av koreografiskt material utifrån olika estetiska och etiska förhållningssätt och konstnärliga val. – Problematisering av dans utifrån olika etiska förhållningssätt.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven utforskar, gestaltar och framför med viss säkerhet koreografiskt material. Eleven utövar dans i relation till danskomponenterna med viss dansteknisk nyansering och artikulation. Eleven improviserar i dans med viss säkerhet och samarbetar och interagerar med andra på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven skapar dans utifrån olika kompositionsmetoder med viss säkerhet och använder med viss säkerhet ett koreografiskt förhållningssätt och arbetssätt. Eleven tar initiativ och uttrycker idéer med viss säkerhet och omsätter dessa i en konstnärlig process av godtagbar kvalitet. Eleven uttrycker sig konstnärligt genom att kommunicera med viss skicklighet med medaktörer och publik. Eleven resonerar översiktligt om etiska förhållningssätt inom dans.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven utforskar, gestaltar och framför med säkerhet koreografiskt material. Eleven utövar dans i relation till danskomponenterna med god dansteknisk nyansering och artikulation. Eleven improviserar i dans med säkerhet och samarbetar och interagerar med andra på ett fungerande sätt. Eleven skapar dans utifrån olika kompositionsmetoder med säkerhet och använder med säkerhet ett koreografiskt förhållningssätt och arbetssätt. Eleven tar initiativ och uttrycker idéer med säkerhet och omsätter dessa i en konstnärlig process av god kvalitet. Eleven uttrycker sig konstnärligt genom att kommunicera med god skicklighet med medaktörer och publik. Eleven resonerar utförligt om etiska förhållningssätt inom dans.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven utforskar, gestaltar och framför med god säkerhet koreografiskt material. Eleven utövar dans i relation till danskomponenterna med mycket god dansteknisk nyansering och artikulation. Eleven improviserar i dans med god säkerhet och samarbetar och interagerar med andra på ett väl fungerande sätt. Eleven skapar dans utifrån olika kompositionsmetoder med god säkerhet och använder med god säkerhet ett koreografiskt förhållningssätt och arbetssätt. Eleven tar initiativ och uttrycker idéer med god säkerhet och omsätter dessa i en konstnärlig process av mycket god kvalitet. Eleven uttrycker sig konstnärligt genom att kommunicera med mycket god skicklighet med medaktörer och publik. Eleven resonerar utförligt och nyanserat om etiska förhållningssätt inom dans.

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet dansgestaltning
i gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Dansgestaltning

text: Ämnets syfte

text: Nivåer i ämnet dansgestaltning

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: DANG1000X

text: Centralt innehåll

text: Gestaltning

text: – Introduktion till analys och tolkning av koreografiskt material som inspiration till eget skapande. Professionell scenkonst live eller digitalt. – Framförande av enkelt koreografiskt material. – Begrepp inom dansgestaltning, till exempel uttryck och närvaro. Diskussion om och reflektion över skapandeprocessen. – Introduktion till danstekniska färdigheter i relation till de olika danskomponenterna kropp, spatial förmåga, tid och rörelsedynamik. – Dansens relation till musik, ljud och tystnad.

text: Improvisation

text: Konstnärliga processer

text: Samarbete och förhållningssätt

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: DANG2000X

text: Centralt innehåll

text: Gestaltning

text: Improvisation

text: Konstnärliga processer

text: Samarbete och förhållningssätt

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: DANG3000X

text: Centralt innehåll

text: Gestaltning

text: Improvisation

text: Konstnärliga processer

text: Samarbete och förhållningssätt

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet dansorientering
i gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet dansorientering finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Dansorientering

text: Dans delas traditionellt sett in i olika typer av dans, beroende på vilka funktioner den har i samhället. På så sätt har scenisk dans, social dans, folkdans och tävlingsdans uppstått. I ämnet dansorientering läggs grunden för ett danskunnande oavsett dansform.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet dansorientering ska syfta till att eleverna utvecklar färdigheter i en eller flera dansformer och kunskaper om hur rörelser, rörelsedynamik, spatial förmåga och musik används i dansformen eller dansformerna. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla sina kunskaper om olika danskomponenter i relation till musik genom träning i dans. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att genom kunskaper om och färdigheter i dansämnen aktivt bidra till ett rikt kulturliv i samhället. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse av hur dans i olika sammanhang används för att skapa tillhörighet och hur dansen är en del av ett identitetsskapande. Dans är även en del av vårt kulturella uttryck och förmedlar kulturella värderingar. Eleverna ska därför ges möjlighet att utveckla förmåga att, såväl praktiskt genom dans som teoretiskt, kritiskt reflektera över dans. Det innebär att eleverna ska få möjlighet att tolka och analysera dans i förhållande till kulturella värderingar, ursprung och sammanhang samt utifrån kropp, genus och etnicitet. De ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om dansformer samt deras bakgrund och kontext. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att gestalta dans i samspel med andra. Undervisningen ska betona en jämställd och inkluderande arbetsmiljö med utgångspunkt i tillit, samtycke och trygghet och lämna utrymme för diskussion och reflektion över etiska frågor inom dans. Dans är universellt och som levande kroppsligt uttryck skapar den sinnesintryck. Undervisningen ska varva praktiska och teoretiska moment och inkludera reflekterande arbetsmetoder för att eleverna ska ges möjlighet att såväl praktiskt som teoretiskt uppleva, tolka och analysera dans.

text: Undervisningen i ämnet dansorientering ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Färdigheter i att utföra dans inom en eller flera dansformer utifrån dansformens estetiska ideal. – Förmåga att tolka och analysera dans. – Kunskaper om olika dansformer och deras kulturella bakgrund.

text: Nivåer i ämnet dansorientering

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: DANS1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet dansorientering på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Färdighetsträning i en eller flera dansformer. – Dansteknik i relation till danskomponenter, däribland rörelser, rörelsedynamik, spatial förmåga och musik. – Dansformernas estetiska ideal när det gäller rörelser, rörelsedynamik och användning av rum och musik samt relationen till meddansare. – En eller flera dansformers sociala, sceniska eller kulturella sammanhang. – Tillämpning av dans som levande kroppsligt uttryck i relation till sceniska och kulturella dansformer. – Praktisk jämförelse, tolkning och analys samt samtal om olika dansformer. – Begrepp som används i dansanalys, däribland kropp, spatial förmåga, tid, energi och relation. – Analys och problematisering av dans, till exempel utifrån kropp, genus och etnicitet. – Olika dansformer samt deras kännetecken och kulturella bakgrund.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven utför dans i en eller flera dansformer med godtagbar dansteknisk och estetisk kvalitet. Eleven gör enkla tolkningar och analyser av dans. Eleven redogör översiktligt för olika dansers kulturella bakgrund.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven utför dans i en eller flera dansformer med god dansteknisk och estetisk kvalitet. Eleven gör utvecklade tolkningar och analyser av dans. Eleven redogör utförligt för olika dansers kulturella bakgrund. 3

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven utför dans i en eller flera dansformer med mycket god dansteknisk och estetisk kvalitet. Eleven gör välutvecklade tolkningar och analyser av dans. Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika dansers kulturella bakgrund.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet dansteknik i gymnasieskolan
och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial
nivå

text: Ämnesplanen för ämnet dansteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Dansteknik

text: Ämnet dansteknik är till sin karaktär konstnärligt och innefattar träning i olika genrer och stilar inom scenkonstnärlig dans. Ämnet behandlar även hälsoaspekter med anatomi och träningslära.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet dansteknik ska syfta till att eleverna utvecklar fysiska färdigheter i att använda dansteknik och ett konstnärligt förhållningssätt i utövandet av dans. Kontinuerlig träning är centralt i dansteknik. Eleverna ska därför ges möjlighet att utveckla och utforska danstekniska färdigheter genom att träna det kroppsliga minnet och utveckla sin förmåga att uppfatta nyanser i rörelseuttryck samt färdigheter i att utföra dessa. Undervisningen ska också leda till att eleverna närmar sig ett yrkesmässigt förhållningssätt till teknikträningen. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att genom sina kunskaper om och färdigheter i dansämnen aktivt bidra till ett rikt kulturliv i samhället. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förståelse av dansens olika komponenter i relation till varandra samt färdigheter i utförandet av dessa. De ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att gestalta dans med musikalisk lyhördhet och i samspel med andra samt förmåga att använda den rörelsevokabulär som är knuten till de olika genrerna. Genom undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att utveckla förståelse av hur dansteknik och träning metodiskt byggs upp samt förmåga att ta ansvar för sin danstekniska utveckling. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla medvetenhet om sina egna mentala och fysiska möjligheter. Anatomins begrepp ska framför allt tränas genom praktisk användning vid träningstillfällena. Den fysiska träningen medför skaderisker. För att minimera dessa ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar ett skadeförebyggande förhållningssätt samt kunskaper om innebörden av hållbar dansträning. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förståelse av arbetsmiljöfrågor knutna till dansteknikträning och vikten av ändamålsenliga lokaler. Undervisningen ska innehålla praktiskt undersökande och reflekterande arbetsmetoder. Utifrån generell och individuell återkoppling ska eleverna ges möjlighet att reflektera över sin egen kunskapsutveckling i dansteknik. Undervisningen ska betona en jämställd och inkluderande arbetsmiljö med utgångspunkt i tillit, samtycke och trygghet.

text: Undervisningen i ämnet dansteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att utöva dans och ta ansvar för sin danstekniska färdighetsutveckling. – Förmåga att reflektera över och utveckla sin dansteknik. – Färdigheter i att utöva dans i relation till olika danskomponenter och till 2 ett konstnärligt förhållningssätt.

text: – Förmåga att i sin träning omsätta kunskaper om hållbar dansträning.

text: Nivåer i ämnet dansteknik

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2. Nivå 4, 100 poäng, som bygger på nivå 3.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: DANE1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet dansteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Teknik och träning

text: – Träningsprocessens olika delar. – Introduktion till mental träning och träning av fysiska färdigheter, systematisk repetition och memorering av rörelser. – Hur teoretiska kunskaper används i det praktiska och konstnärliga utförandet. – Grundläggande anatomisk funktionell placering. – Introduktion till rörelsevokabulär, formspråk och begrepp. – Hur skelett och muskler samverkar.

text: Reflektion

text: – Enkla metoder för reflektion över träningsprocessen. – Uppföljning av den egna utvecklingen i dansteknik utifrån olika bedömningsmetoder och återkoppling.

text: Danskomponenter

text: – Introduktion till hur danskomponenterna kropp, spatial förmåga, tid och rörelsedynamik förhåller sig till danstekniken utifrån genrekontext. Konstnärligt förhållningssätt till danskomponenterna och danstekniken. – Hur musikens puls, rytm och taktarter följs i dans.

text: Hälsa och arbetsmiljö

text: – Introduktion till mental och fysisk återhämtning, till exempel vila, kostens betydelse för träning och stresshantering. – Arbetsmiljöns betydelse för dansträningen. – Introduktion till hållbarhet i relation till kroppen. – Grundläggande arbete med kompletterande förebyggande träningsprogram.

text: Nivåkod: DANE2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet dansteknik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Teknik och träning

text: – Träningsprocessens olika delar i relation till mental träning och fysiska färdigheter. – Systematisk repetition och memorering av utvecklade övningar i relation till olika danskomponenter, däribland kropp, spatial förmåga, tid och rörelsedynamik. – Samband mellan teori och praktiskt och konstnärligt utförande. – Tillämpning av anatomiskt funktionella placeringar. – Tillämpning av rörelsevokabulär, formspråk och begrepp. – Hur kunskaper om anatomi tillämpas i dansteknik.

text: Reflektion

text: – Praktisk reflektion genom dans samt teoretisk reflektion, däribland om placering, spatial förmåga, tid och rörelsedynamik. – Sambandet mellan träningsprocessen och den danstekniska utvecklingen. – Identifiering av styrkor och utvecklingsområden utifrån reflektion och återkoppling.

text: Danskomponenter

text: – Tillämpning av danskomponenterna kropp, spatial förmåga, tid och rörelsedynamik i förhållande till varandra, i enkla övningar. Konstnärligt förhållningssätt till danskomponenterna och danstekniken. – Relationen mellan dans och musik. – Tillämpning av stildrag och tydlighet i rörelser utifrån genrekontext.

text: Hälsa och arbetsmiljö

text: – Träning i mental och fysisk återhämtning. – Dansträning på ett för kroppen hållbart sätt. – Skapande av kompletterande träningsprogram utifrån den egna kroppens förutsättningar.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: DANE3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet dansteknik på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Teknik och träning

text: – Strategier och metoder för eget ansvarstagande för träningsprocessen i relation till mental träning och fysiska färdigheter. – Systematisk repetition av komplexa övningar i relation till olika dans- 4 komponenter, däribland kropp, spatial förmåga, tid och rörelsedynamik.

text: – Tillämpning av samband mellan teoretiska aspekter och det praktiska och konstnärliga utförandet. – Utforskande av anatomiskt funktionella placeringar. – Utforskande av rörelsevokabulär, formspråk och begrepp. – Fördjupad träning i funktionell anatomi.

text: Reflektion

text: – Praktisk reflektion genom dans och teoretisk reflektion över den egna dansförmågan, däribland om tydlighet i rörelse och stilkänsla utifrån genrekontext. – Reflektion utifrån egen individuell målsättning och återkoppling från andra.

text: Danskomponenter

text: – Tillämpning och utforskande av danskomponenterna kropp, spatial förmåga, tid och rörelsedynamik i förhållande till varandra, i komplexa övningar. Konstnärligt förhållningssätt till danskomponenterna och danstekniken. – Utforskande av relationen mellan dans och musik. Utvecklat arbete med stildrag och tydlighet med dansteknisk nyansering och artikulation i rörelse.

text: Hälsa och arbetsmiljö

text: – Hållbar dansträning genom fördjupat arbete med mental och fysisk återhämtning. – Skapande och tillämpning av kompletterande träningsprogram utifrån den egna kroppens förutsättningar.

text: Nivå 4, 100 poäng

text: Nivåkod: DANE4000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet dansteknik på nivå 4 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Teknik och träning

text: – Självständig tillämpning av träningsprocessen i relation till mental träning och fysiska färdigheter. – Systematisk repetition av övningar med utvecklad komplexitet i relation till olika danskomponenter, däribland kropp, spatial förmåga, tid och rörelsedynamik. – Tillämpning av samband mellan teoretiska aspekter och det praktiska och konstnärliga utförandet i vald genre. – Tillämpning av anatomisk, funktionell placering. – Fördjupning av rörelsevokabulär, formspråk och begrepp, däribland genom sammansättning av komplexa fraser och danstekniska övningar.

text: Reflektion

text: – Självständig reflektion, däribland om kontrast och variation kopplat till danskomponenterna och interpretation.

text: Danskomponenter

text: – Variation av danskomponenterna kropp, spatial förmåga, tid och rörelsedynamik i förhållande till varandra, i komplexa övningar. Konstnärligt förhållningssätt till danskomponenterna och danstekniken. – Förfinat arbete med stildrag och tydlighet i rörelser utifrån genrekontext. – Självständigt utforskande av dynamisk och musikalisk variation.

text: Hälsa och arbetsmiljö

text: – Hållbar dansträning genom fördjupat arbete med mental och fysisk återhämtning. – Kompletterande träning efter den egna kroppens behov och förutsättningar.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven utövar dans med viss skicklighet och tar ansvar för sin färdighetsutveckling genom att träna för att utveckla, förfina och upprätthålla sin danstekniska färdighet på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven gör enkla reflektioner över den egna danstekniska utvecklingen och arbetar utifrån sina reflektioner för att förbättra sin dansteknik. Eleven utövar dans i relation till danskomponenterna med viss dansteknisk nyansering och artikulation. Eleven förhåller sig konstnärligt i utövandet av dans. Eleven omsätter kunskaper om hållbar dansträning i sin träning på ett godtagbart sätt.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven utövar dans med god skicklighet och tar ansvar för sin färdighetsutveckling genom att träna för att utveckla, förfina och upprätthålla sin danstekniska färdighet på ett fungerande sätt. Eleven gör välgrundade reflektioner över den egna danstekniska utvecklingen och arbetar utifrån sina reflektioner för att förbättra sin dansteknik. Eleven utövar dans i relation till danskomponenterna med god dansteknisk nyansering och artikulation. Eleven förhåller sig konstnärligt i utövandet av dans.

text: Eleven omsätter kunskaper om hållbar dansträning i sin träning på ett gott sätt.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven utövar dans med mycket god skicklighet och tar ansvar för sin färdighetsutveckling genom att träna för att utveckla, förfina och upprätthålla sin danstekniska färdighet på ett väl fungerande sätt. Eleven gör välgrundade och nyanserade reflektioner över den egna danstekniska utvecklingen och arbetar utifrån sina reflektioner för att förbättra sin dansteknik. Eleven utövar dans i relation till danskomponenterna med mycket god dansteknisk nyansering och artikulation. Eleven förhåller sig konstnärligt i utövandet av dans. Eleven omsätter kunskaper om hållbar dansträning i sin träning på ett mycket gott sätt.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet dansteori i gymnasieskolan
och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial
nivå

text: Ämnesplanen för ämnet dansteori finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Dansteori

text: Ämnet dansteori behandlar begrepp, teorier och metoder som möjliggör att förstå och tolka dans i ett estetiskt, socialt, politiskt och kulturellt sammanhang. Ämnet är till sin karaktär tvärvetenskapligt men har sin bas i dansvetenskap och kulturvetenskap.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet dansteori ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om hur dans avspeglar och bidrar till samhällets kulturella värderingar. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur kropp, genus, klass och etnicitet gestaltas i och genom dans ur olika perspektiv, såväl historiska som samtida. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att reflektera över olika estetiska förhållningssätt till dans, i sceniska och sociala sammanhang, och hur dessa har ändrats genom historien. Eleverna ska på det sättet ges möjlighet att utveckla ett kritiskt förhållningssätt till dans som kulturuttryck. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om danspraktiker i historiska och samtida kontexter. På så sätt ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att kritiskt granska, problematisera och se samband mellan olika historiografiska indelningar och avgränsningar. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar förståelse av likheter och skillnader mellan att tolka dans ur dansarens, koreografens respektive publikens synvinkel. Genom att analysera olika föreställningar, både levande och inspelade, ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att, såväl praktiskt som teoretiskt, reflektera över dans som ett estetiskt och kulturellt uttryck bundet till sitt historiska och samtida sammanhang. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att såväl muntligt som skriftligt och genom dans problematisera olika tolkningsmöjligheter när det gäller synen på kropp, danshistorieskrivning, dansande och dansföreställningar. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att diskutera och reflektera över etiska förhållningssätt inom dansutövande. Undervisningen ska varva teoretiska och praktiska inslag och betona en jämlik och inkluderande arbetsmiljö med utgångspunkt i tillit, samtycke och trygghet.

text: Undervisningen i ämnet dansteori ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att analysera och reflektera över dans som ett kulturellt uttryck i relation till samhällens syn på kropp, genus och etnicitet. – Kunskaper om olika förhållningssätt till dans och hur de har förändrats genom historien. – Förmåga att med hjälp av relevanta begrepp och metoder analysera och tolka dans. 2 – Kunskaper om etiska förhållningssätt inom dans.

text: Nivåer i ämnet dansteori

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: DANT1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet dansteori på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Analys och reflektion

text: – Reflektion över dans som uttryck för kulturella värderingar. – Praktisk och teoretisk analys samt samtal om relationen mellan synen på dans och kropp, genus och etnicitet ur ett samhällsperspektiv, såväl historiskt som samtida. Dans som uttryck i olika medier. – Problematisering, analys och diskussion om förändringsprocesser inom dans ur samtida och historiska perspektiv i relation till olika sammanhang, till exempel estetiska, sociala, politiska och kulturella. – Begrepp och metoder för analys av levande eller inspelade dansföreställningar. – Analys av dansföreställningar ur olika synvinklar, till exempel estetiska, kulturella och historiska. Sceniska komponenter och hur de samspelar. – Praktisk och teoretisk jämförelse samt analys av olika dansgenrer och stilar.

text: Historiska, kulturella och samtida kontexter

text: – Olika danshistoriska framställningar och indelningar som används inom dansområdet. – Kritisk reflektion över danshistorieskrivningar och indelningar i epoker, genrer och stilar samt olika estetiska förhållningssätt till dans. – Dans och dansande i sociala och sceniska sammanhang, med exempel från olika kulturer. – Utforskande och problematisering av dans som scenisk konstform, till exempel utifrån kropp, klass, genus och etnicitet.

text: Etiska förhållningssätt

text: – Kritisk granskning av dokumentation av dans utifrån ett etiskt förhållningssätt, till exempel frågor om upphovsrätt. – Betydelsen och problematisering av jämlikhet, samtycke och lyhördhet inom dans.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg. 3

text: Betyget E

text: Eleven gör enkla analyser av dans som uttryck för kulturella värderingar. Eleven för enkla resonemang om olika förhållningssätt till dans och hur de har förändrats genom historien. Eleven gör enkla analyser och tolkningar av olika dansföreställningar med hjälp av relevanta begrepp och metoder. Eleven resonerar översiktligt om etiska förhållningssätt inom dans.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven gör utvecklade analyser av dans som uttryck för kulturella värderingar. Eleven för utvecklade resonemang om olika förhållningssätt till dans och hur de har förändrats genom historien. Eleven gör utvecklade analyser och tolkningar av olika dansföreställningar med hjälp av relevanta begrepp och metoder. Eleven resonerar utförligt om etiska förhållningssätt inom dans.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven gör välutvecklade analyser av dans som uttryck för kulturella värderingar. Eleven för välutvecklade resonemang om olika förhållningssätt till dans och hur de har förändrats genom historien. Eleven gör välutvecklade analyser och tolkningar av olika dansföreställningar med hjälp av relevanta begrepp och metoder. Eleven resonerar utförligt och nyanserat om etiska förhållningssätt inom dans.


text: Ämnesplanen för ämnet installationsteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Installationsteknik

text: Samhället är beroende av en välfungerande elförsörjning för att upprätthålla funktionen i en stor mängd verksamheter. Ämnet installationsteknik behandlar hur nya elinstallationer utförs samt hur befintliga elanläggningar kan byggas om och utökas. Ämnet behandlar också felsökning och hur fel avhjälps i befintliga anläggningar. I ämnet är elsäkerhet centralt eftersom misstag kan orsaka stora skador både på personer och på egendom.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet installationsteknik ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att installera, underhålla och reparera elanläggningar på ett säkert och hållbart sätt. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hur elinstallationer fungerar samt förmåga att tolka och använda ritningar och arbetsbeskrivningar. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar förmåga att välja och använda verktyg och andra hjälpmedel på ett för uppgiften säkert och yrkesmässigt sätt. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar kunskaper om olika materials egenskaper och deras miljöpåverkan. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om säkerhet och standarder samt lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att lösa problem som uppkommer under arbetets gång samt att dokumentera och utvärdera sitt arbete. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att samarbeta och kommunicera med fackspråk både i tal och skrift. I undervisningen ska eleverna ges tillfällen att söka information om installationer i befintlig dokumentation. Dessutom ska undervisningen stimulera elevernas nyfikenhet och intresse för teknisk utveckling och hållbarhetsarbete inom elområdet.

text: Undervisningen i ämnet installationsteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att utföra olika elinstallationer i enlighet med standarder, lagar och andra bestämmelser inom området. – Förmåga att använda verktyg och andra hjälpmedel på ett ändamålsenligt och säkert sätt. – Förmåga att kontrollera och driftsätta elinstallationer på ett säkert sätt. – Förmåga att dokumentera och utvärdera arbetet. – Förmåga att felsöka och reparera elinstallationer.

text: Nivåer i ämnet installationsteknik

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivåkod: INST1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet installationsteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Förläggning och anslutning av ledningar. – Elinstallationsarbete vid reparation samt om- och tillbyggnad. – Olika materials egenskaper och kapslingsklasser. – Installation av enklare start- och kopplingsutrustning för elmotorer, däribland hållkrets och relästyrning. – TN-, IT- och TT-system, däribland TN-C- och TN-S-systemens uppbyggnad och funktion samt skyddsledarens funktion och verkan. – Anslutning, losskoppling och funktionsprovning av apparater och utrustning i befintlig gruppledning. – Standarder, lagar och andra bestämmelser inom området samt krav för olika auktorisationer. – Personligt skydd och tillvägagångssätt vid arbete med olika elanläggningar. – Kontroll före idrifttagning. – Dokumentation och utvärdering av eget arbete. – Tolkning och användning av ritningar och scheman inom området. – Felsökning och underhåll av befintlig elutrustning. – Återvinning av olika elmaterial. – Hållbarhetsarbete inom branschen.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: INST2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet installationsteknik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Förläggning av ledare på vanligt förekommande underlag samt i mark och kanalisation. – Elinstallationsarbete vid reparation samt om- och tillbyggnad. – Olika materials egenskaper samt infästning på vanligt förekommande material. – Installation, felsökning och felavhjälpning av startutrustning för asynkronmotorer. – Olika elsystems uppbyggnad, funktion och användning samt skyddsledarens funktion och verkan i dessa, däribland TN-, och TT-system. – Installation av kraft- och belysningsanläggningar i nya och befintliga gruppledningar samt provning av dessa. – Lagar och andra bestämmelser inom området. – Dokumentation och anvisningar vid elinstallationsarbete, till exempel gällande standard.

text: – Personligt skydd vid arbete med spänningssatta föremål och arbete nära spänning samt elfara för personer och egendom. – Kontroll före idrifttagning. – Begreppen förimpedans och automatisk frånkoppling av matning samt kortslutningsströmmars inverkan på materialval och elsystemet. – Dokumentation och utvärdering av eget arbete. – Tolkning, användning och konstruktion av ritningar, scheman och andra relevanta underlag med hjälp av digitala program. – Felsökning och underhåll i utrustning och elanläggningar. – Återvinning och sortering av olika elmaterial.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: INST3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet installationsteknik på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Förläggning och montering av ledare och apparater på ett för uppgiften lämpligt sätt, däribland infälld och utanpåliggande kabel- och trådstege, kanalisation och i mark. – Arbete inom renovering samt om- och tillbyggnad på ett yrkesmässigt sätt, däribland kabelskarv. – Olika materials egenskaper samt korrekt infästning på flera olika underlag. – Installation, felsökning och felavhjälpning av olika styrningar för elmotorer och andra anläggningar, däribland apparatskåp. – Elsystemets uppbyggnad från generator till last samt skyddsledarensoch neutralledarens funktion och verkan, däribland reservkraft, avbrottsfri kraft och ledningsburna störningar. – Arbete i kraft- och belysningsanläggningar i nya och befintliga gruppledningar samt provning och dokumentation av dessa, däribland en- och trefasanläggningar samt förnyelsebara energianläggningar. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland om personligt skydd vid arbete på olika elanläggningar och arbetsplatser. – Dokumentation och anvisningar vid elinstallationsarbete, däribland dimensionering av elinstallationer med hjälp av standard och digitala hjälpmedel. – Kontroll före idrifttagning av olika elanläggningar samt dokumentation av provningen. – Dokumentation och utvärdering av eget arbete. – Tolkning, användning och konstruktion av ritningar och andra underlag för området, till exempel med hjälp av cad-baserade digitala hjälpmedel. – Belysningsberäkningar, till exempel med hjälp av cad-baserade digitala hjälpmedel. – Felsökning och underhåll i utrustning, elanläggningar och olika styrningar, däribland kraft och belysning. – Återvinning och sorteringens betydelse av olika elmaterial samt val av 4 elmaterial utifrån ett hållbarhetsperspektiv.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven redogör på ett godtagbart sätt för hur elinstallationer fungerar. Eleven utför elinstallationer med visst handlag utifrån ritningar samt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven använder verktyg och andra hjälpmedel på ett säkert sätt och med visst handlag. Eleven kontrollerar och driftsätter elinstallationer på ett säkert sätt. Resultatet av arbetet är av godtagbar kvalitet. Eleven gör en enkel dokumentation av sitt arbete och utvärderar arbetet med enkla omdömen. Eleven felsöker och åtgärdar med viss säkerhet fel i elinstallationer.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör på ett utvecklat sätt för hur elinstallationer fungerar. Eleven utför elinstallationer med gott handlag utifrån ritningar samt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven använder verktyg och andra hjälpmedel på ett säkert sätt och med gott handlag. Eleven kontrollerar och driftsätter elinstallationer på ett säkert sätt. Resultatet av arbetet är av god kvalitet. Eleven gör en noggrann dokumentation av sitt arbete och utvärderar arbetet med utvecklade omdömen. Eleven felsöker och åtgärdar med säkerhet fel i elinstallationer.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör på ett välutvecklat sätt för hur elinstallationer fungerar. Eleven utför elinstallationer med mycket gott handlag utifrån ritningar samt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Eleven använder verktyg och andra hjälpmedel på ett säkert sätt och med mycket gott handlag. Eleven kontrollerar och driftsätter elinstallationer på ett säkert sätt. Resultatet av arbetet är av mycket god kvalitet. Eleven gör en noggrann och utförlig dokumentation av sitt arbete och utvärderar arbetet med välutvecklade omdömen. Eleven felsöker och åtgärdar med god säkerhet fel i elinstallationer.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet installationsteknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Installationsteknik

text: Ämnets syfte

text: Nivåer i ämnet installationsteknik

text: Nivåkod: INST1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet installationsteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Förläggning och anslutning av ledningar. – Elinstallationsarbete vid reparation samt om- och tillbyggnad. – Olika materials egenskaper och kapslingsklasser. – Installation av enklare start- och kopplingsutrustning för elmotorer, däribland hållkrets och relästyrning. – TN-, IT- och TT-system däribland TN-C- och TN-S-systemens uppbyggnad och funktion samt skyddsledarens funktion och verkan. – Anslutning, losskoppling och funktionsprovning av apparater och utrustning i befintlig gruppledning. – Standarder, lagar och andra bestämmelser inom området samt krav för olika auktorisationer. – Personligt skydd och tillvägagångssätt vid arbete med olika elanläggningar. – Kontroll före idrifttagning. – Dokumentation och utvärdering av eget arbete. – Tolkning och användning av ritningar och scheman inom området. – Felsökning och underhåll av befintlig elutrustning. – Återvinning av olika elmaterial. – Hållbarhetsarbete inom branschen.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: INST2000X

text: Centralt innehåll

text: – Personligt skydd vid arbete med spänningssatta föremål och arbete nära spänning samt elfara för personer och egendom. – Kontroll före idrifttagning. – Begreppen förimpedans och utlösningsvillkor samt kortslutningsströmmars inverkan på materialval och elsystemet. – Dokumentation och utvärdering av eget arbete. – Tolkning, användning och konstruktion av ritningar, scheman och andra relevanta underlag med hjälp av digitala program. – Felsökning och underhåll i utrustning och elanläggningar. – Återvinning och sortering av olika elmaterial.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: INST3000X

text: Centralt innehåll

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet djurhållning – häst i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet djurhållning – häst finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Djurhållning – häst

text: En modern och effektiv hästhållning med hållbara arbetsmetoder och höga krav på djurvälfärd lägger grunden för långsiktigt hållbara verksamheter inom hästnäring. Centralt i ämnet djurhållning – häst är hantering av hästar, hästars behov och vistelsemiljöer, djuretik samt lagar och andra bestämmelser som reglerar hästhållning. I ämnet ingår även manövrering och hantering av maskiner och teknisk utrustning för att utföra olika arbetsuppgifter inom hästhållning och anläggningsskötsel.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet djurhållning – häst ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper för yrkesarbete med hästar. Den ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om hästars egenskaper och naturliga beteenden samt om etologi. Den ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att sköta hästar på ett säkert sätt med vetenskapligt beprövade metoder som grund. Undervisningen ska vidare bidra till att eleverna utvecklar ansvarskänsla och beredskap till klok och praktisk handling med utgångspunkt i djurets välfärd. I undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att reflektera över etiska frågor som rör hästhållning. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att sköta och underhålla stallar och anläggningar. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar förmåga att välja och använda redskap, maskiner och andra tekniska hjälpmedel på ett ändamålsenligt och säkert sätt. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta ergonomiskt samt att använda miljömässigt hållbara arbetsmetoder. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att förebygga skador och sjukdomar hos hästar. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller i samband med hästhållning. Genom praktiska övningar i undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att hantera och sköta hästar och anläggningar med användning av ändamålsenliga verktyg, maskiner och redskap samt tekniska hjälpmedel. Genom stallturer och fältstudier i olika vistelsemiljöer ska eleverna ges möjlighet att följa hästars utveckling, hälsa och välbefinnande. Eleverna ska dessutom ges möjlighet att utveckla kunskaper om etologi genom observationer och fältstudier.

text: Undervisningen i ämnet djurhållning – häst ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om hästars egenskaper och naturliga beteenden samt om etologi. – Förmåga att hantera och sköta hästar på ett etiskt och säkert sätt. – Förmåga att sköta och underhålla stallar och anläggningar. – Förmåga att använda verktyg, maskiner och tekniska hjälpmedel på ett säkert sätt.

text: – Förmåga att använda hållbara arbetsmetoder samt förebygga ohälsa hos hästar. – Kunskaper om lagar och andra bestämmelser som rör hästhållning.

text: Nivåer i ämnet djurhållning – häst

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet naturbruk. Betyg i djurhållning – häst som omfattar nivå 1 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i djurhållning – lantbruksdjur som omfattar nivå 1 eller betyg i djurhållning – sällskapsdjur som omfattar nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: DJUH1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet djurhållning – häst på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Biologisk grund

text: – Hästens naturliga miljö och naturliga beteende. – Beteendestudier på hästar i olika miljöer och med olika ålder. – Djurvälfärdsbegreppet och etologiska grundbegrepp, till exempel stimuli, rangordning, flockbeteende, tomgångshandlingar, överslagshandlingar och omriktat beteende. – Domesticeringens inverkan på hästen. – Beteendestörningar och stress i samband med hästhållning och hantering, dess orsaker samt åtgärder för att främja naturliga beteenden. – Strömedels funktion, lagring och hantering. – Foderhygien och förebyggande smittskyddsåtgärder i samband med hästskötsel. – Zoonoser samt förebyggande åtgärder.

text: Arbetsuppgifter

text: – Daglig skötsel av hästar, till exempel utfodring, gödselhantering och tillsyn. – Planering och organisation av arbetet samt dokumentation och uppföljning. – Hantering av hästar i stallar, lösdriftssystem, rasthagar och betesdrift med utgångspunkt i djurens beteende och behov. – Kontroll av foderkvalitet samt hantering av foder. – Visitering av hästar i samband med tillsyn och skötsel. – Säkerhet och etiska frågor i samband med hantering av hästar. – Hantering av hästar i samband med transport. – Skötsel, underhåll och daglig tillsyn av stallar, inredning och teknisk utrustning. – Klimatkontroll utifrån djurens behov innefattande värme, ventilation, luftfuktighet och ljus. – Skötsel av beten och rasthagar.

text: – Hantering av handverktyg och tekniska hjälpmedel i samband med skötsel av hästar och anläggningar. – Arbete med maskiner och teknisk utrustning i samband med häst- och anläggningsskötsel med hänsyn till djur och säkerhet. Arbetsmiljö, säkerhetsfrågor samt lagar och andra bestämmelser – Riskbedömning och förebyggande säkerhetsåtgärder i samband med användning av maskiner och teknisk utrustning. – Frågor om ergonomi samt hur val av arbetsmetoder och arbetssätt inom hästhållning kan främja ett långsiktigt hållbart arbetsliv. – Resurseffektivitet och miljöhänsyn. – Lagar och andra bestämmelser som gäller hästhållning, däribland

text: djurskyddslagen

text: . – Frågor om tillstånd, registrering och märkning av hästar. – Bestämmelser vid transport av hästar. – Bestämmelser som rör slakt av hästar, till exempel karenstider. – Miljölagstiftning i samband med hästhållning.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för hästars egenskaper och naturliga beteende. I redogörelsen använder eleven med viss säkerhet etologiska begrepp. Eleven sköter och hanterar hästar på ett etiskt och säkert sätt och tar med viss säkerhet hänsyn till hästens behov och verksamhetens krav. Eleven sköter och underhåller stallar och anläggningar med godtagbart resultat. Eleven använder med visst handlag maskiner och teknisk utrustning. I arbetet gör eleven enkla riskbedömningar och vidtar förebyggande säkerhetsåtgärder. Eleven använder hållbara arbetsmetoder och tar hänsyn till miljön. Eleven redogör översiktligt för hygien och smittskydd och förebygger med viss säkerhet ohälsa hos hästarna. Eleven visar godtagbara kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller hästhållning.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för hästars egenskaper och naturliga beteende. I redogörelsen använder eleven med säkerhet etologiska begrepp. Eleven sköter och hanterar hästar på ett etiskt och säkert sätt och tar med säkerhet hänsyn till hästens behov och verksamhetens krav. Eleven sköter och underhåller stallar och anläggningar med gott resultat. Eleven använder med gott handlag maskiner och teknisk utrustning. I arbetet gör eleven välgrundade riskbedömningar och vidtar förebyggande säkerhetsåtgärder. Eleven använder hållbara arbetsmetoder och tar hänsyn till miljön. Eleven redogör utförligt för hygien och smittskydd och förebygger med säkerhet ohälsa hos hästarna. Eleven visar goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller hästhållning.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för hästars egenskaper och naturliga beteende. I redogörelsen använder eleven med god säkerhet etologiska begrepp. Eleven sköter och hanterar hästar på ett etiskt och säkert sätt och tar med god säkerhet hänsyn till hästens behov och verksamhetens krav. Eleven sköter och underhåller stallar och anläggningar med mycket gott resultat. Eleven använder med mycket gott handlag maskiner och teknisk utrustning. I arbetet gör eleven välgrundade och nyanserade riskbedömningar och vidtar förebyggande säkerhetsåtgärder. Eleven använder hållbara arbetsmetoder och tar hänsyn till miljön. Eleven redogör utförligt för hygien och smittskydd och förebygger med god säkerhet ohälsa hos hästarna. Eleven visar mycket goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller hästhållning.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet djurhållning –
lantbruksdjur i gymnasieskolan och inom
kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet djurhållning – lantbruksdjur finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Djurhållning – lantbruksdjur

text: En modern och effektiv djurhållning med hållbara arbetsmetoder och höga krav på djurvälfärd lägger grunden för långsiktigt hållbara verksamheter inom djuruppfödning. Centralt i ämnet djurhållning – lantbruksdjur är hantering av djur, djurens behov och vistelsemiljöer, djuretik samt lagar och andra bestämmelser som reglerar djurhållning av olika slag. I ämnet ingår även manövrering och hantering av maskiner och teknisk utrustning för att utföra olika arbetsuppgifter inom djurhållning och anläggningsskötsel.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet djurhållning – lantbruksdjur ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper för yrkesarbete med lantbruksdjur. Den ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om lantbruksdjurs egenskaper och naturliga beteenden samt om etologi. Den ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att sköta lantbruksdjur på ett säkert sätt med vetenskapligt beprövade metoder som grund. Undervisningen ska vidare bidra till att eleverna utvecklar ansvarskänsla och beredskap till klok och praktisk handling med utgångspunkt i djurets välfärd. I undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att reflektera över etiska frågor som rör djurhållning. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att sköta och underhålla djurstallar och anläggningar. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar förmåga att välja och använda redskap, maskiner och andra tekniska hjälpmedel på ett ändamålsenligt och säkert sätt. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta ergonomiskt samt att använda miljömässigt hållbara arbetsmetoder. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att förebygga skador och sjukdomar hos lantbruksdjur. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller i samband med djurhållning. Genom praktiska övningar i undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att hantera och sköta lantbruksdjur och anläggningar med användning av ändamålsenliga verktyg, maskiner och redskap samt tekniska hjälpmedel. Genom stallturer, observationer och fältstudier i olika vistelsemiljöer ska eleverna ges möjlighet att följa lantbruksdjurs utveckling, hälsa och välbefinnande samt utveckla kunskaper om etologi.

text: Undervisningen i ämnet djurhållning – lantbruksdjur ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om lantbruksdjurs egenskaper och naturliga beteenden samt om etologi. – Förmåga att hantera och sköta lantbruksdjur på ett etiskt och säkert sätt. – Förmåga att sköta och underhålla stallar och anläggningar. – Förmåga att använda redskap, maskiner och andra tekniska hjälpmedel på ett säkert sätt.

text: – Förmåga att använda hållbara arbetsmetoder samt att förebygga ohälsa hos lantbruksdjur. – Kunskaper om lagar och andra bestämmelser som rör djurhållning.

text: Nivåer i ämnet djurhållning – lantbruksdjur

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet naturbruk. Betyg i djurhållning – lantbruksdjur som omfattar nivå 1 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i djurhållning – häst som omfattar nivå 1 eller betyg i djurhållning – sällskapsdjur som omfattar nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: DJUA1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet djurhållning – lantbruksdjur på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Biologisk grund

text: – Lantbruksdjurs naturliga miljö och naturliga beteende. – Domesticeringens inverkan på olika djurslag. – Djurvälfärdsbegreppet och etologiska grundbegrepp, till exempel stimuli, rangordning, flockbeteende, tomgångshandlingar, överslagshandlingar och omriktat beteende. – Beteendestudier på lantbruksdjur av olika arter i olika miljöer och med olika ålder. – Åtgärder för att främja naturliga beteenden i samband med djurhållning. – Näringsbehov hos olika arter av lantbruksdjur. – Foderhygien och förebyggande smittskyddsåtgärder i samband med lantbruksdjursskötsel. – Zoonoser samt förebyggande åtgärder.

text: Arbetsuppgifter

text: – Daglig skötsel av lantbruksdjur, till exempel utfodring, gödselhantering och tillsyn. – Planering och organisation av arbetet samt dokumentation och uppföljning. – Hantering av lantbruksdjur i djurstallar, rasthagar och betesdrift med utgångspunkt i djurens beteende och behov. – Kontroll av foderkvalitet samt hantering av foder. – Visitering av djur i samband med tillsyn och skötsel. – Säkerhet och etiska frågor i samband med hantering av lantbruksdjur. – Hantering av djur i samband med transport. – Skötsel, underhåll och daglig tillsyn av stallar, inredning och teknisk utrustning. Hantering av strömedel och gödsel. – Klimatkontroll utifrån djurens behov innefattande värme, ventilation, luftfuktighet och ljus. – Skötsel av beten och rasthagar.

text: – Hantering av handverktyg och tekniska hjälpmedel i samband med skötsel av djur och anläggningar. – Arbete med maskiner och teknisk utrustning i samband med arbete med lantbruksdjur och anläggningar med hänsyn till djur och säkerhet. Arbetsmiljö, säkerhetsfrågor samt lagar och andra bestämmelser – Riskbedömning och förebyggande säkerhet i samband med användning av maskiner och teknisk utrustning. – Frågor om ergonomi samt hur val av arbetsmetoder och arbetssätt inom lantbruksdjurhållning kan påverka ett långsiktigt hållbart arbetsliv. – Resurseffektivitet och miljöhänsyn. – Lagar och andra bestämmelser som gäller lantbruksdjur, däribland

text: djurskyddslagen

text: . – Frågor om tillstånd, registrering och märkning av lantbruksdjur. – Bestämmelser vid transport av djur. – Bestämmelser som rör slakt av djur, till exempel karenstider och renhet. – Miljölagstiftning i samband med djurhållning.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för olika lantbruksdjurs egenskaper och naturliga beteende. I redogörelsen använder eleven med viss säkerhet etologiska begrepp. Eleven sköter och hanterar lantbruksdjur på ett etiskt och säkert sätt och tar med viss säkerhet hänsyn till djurens behov och verksamhetens krav. Eleven sköter och underhåller stallar och anläggningar med godtagbart resultat. Eleven använder med visst handlag maskiner och teknisk utrustning. I arbetet gör eleven enkla riskbedömningar och vidtar förebyggande säkerhetsåtgärder. Eleven använder hållbara arbetsmetoder och tar hänsyn till miljön. Eleven redogör översiktligt för hygien och smittskydd och främjar med viss säkerhet god hälsa hos djuren. Eleven visar godtagbara kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller djurhållning.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för olika lantbruksdjurs egenskaper och naturliga beteende. I redogörelsen använder eleven med säkerhet etologiska begrepp. Eleven sköter och hanterar lantbruksdjur på ett etiskt och säkert sätt och tar med säkerhet hänsyn till djurens behov och verksamhetens krav. Eleven sköter och underhåller stallar och anläggningar med gott resultat. Eleven använder med gott handlag maskiner och teknisk utrustning. I arbetet gör eleven välgrundade riskbedömningar och vidtar förebyggande säkerhetsåtgärder. Eleven använder hållbara arbetsmetoder och tar hänsyn till miljön. Eleven redogör utförligt för hygien och smittskydd och främjar med säkerhet god hälsa hos djuren. Eleven visar goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller djurhållning.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika lantbruksdjurs egenskaper och naturliga beteende. I redogörelsen använder eleven med god säkerhet etologiska begrepp. Eleven sköter och hanterar lantbruksdjur på ett etiskt och säkert sätt och tar med god säkerhet hänsyn till djurens behov och verksamhetens krav. Eleven sköter och underhåller stallar och anläggningar med mycket gott resultat. Eleven använder med mycket gott handlag maskiner och teknisk utrustning. I arbetet gör eleven välgrundade och nyanserade riskbedömningar och vidtar förebyggande säkerhetsåtgärder. Eleven använder hållbara arbetsmetoder och tar hänsyn till miljön. Eleven redogör utförligt och nyanserat för hygien och smittskydd och främjar med god säkerhet god hälsa hos djuren. Eleven visar mycket goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller djurhållning.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet djurhållning –
sällskapsdjur i gymnasieskolan och inom
kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet djurhållning – sällskapsdjur finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Djurhållning – sällskapsdjur

text: Till sällskapsdjur räknas allt från insekter till idisslare som förekommer i såväl privata som offentliga sammanhang. Yrkesmässigt arbete med sällskapsdjur ställer höga krav på etik och djurvälfärd. Centralt i ämnet djurhållning – sällskapsdjur är därför djurens naturliga behov och beteenden samt skötsel och säker hantering av djur med vetenskapliga arbetsmetoder, djurvälfärd och höga krav på etik som grund.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet djurhållning – sällskapsdjur ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper för yrkesarbete med sällskapsdjur. Den ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om sällskapsdjurs egenskaper och naturliga beteenden samt om etologi. Den ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att sköta olika djur på ett säkert sätt med vetenskapligt beprövade metoder som grund. Undervisningen ska vidare bidra till att eleverna utvecklar ansvarskänsla och beredskap till klok och praktisk handling med utgångspunkt i djurets välfärd. I undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att reflektera över etiska frågor som rör djurhållning och människans användning av djur för olika syften såsom rekreation, nöje, förevisning eller forskning. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att sköta och underhålla djurmiljöer och anläggningar. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar förmåga att välja och använda verktyg, redskap och tekniska hjälpmedel på ett ändamålsenligt och säkert sätt. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta ergonomiskt samt att använda miljömässigt hållbara arbetsmetoder. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att förebygga skador och sjukdomar hos sällskapsdjur. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller i samband med djurhållning. Genom praktiska övningar i undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att hantera och sköta sällskapsdjur med användning av ändamålsenliga verktyg och redskap samt tekniska hjälpmedel. Genom observationer och fältstudier i olika vistelsemiljöer ska eleverna ges möjlighet att följa sällskapsdjurs utveckling, hälsa och välbefinnande samt ges möjlighet att utveckla kunskaper om etologi.

text: Undervisningen i ämnet djurhållning – sällskapsdjur ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om sällskapsdjurs egenskaper och naturliga beteenden samt om etologi. – Förmåga att hantera och sköta sällskapsdjur på ett etiskt och säkert sätt. – Förmåga att sköta och underhålla djurmiljöer och anläggningar. – Förmåga att använda verktyg, redskap och tekniska hjälpmedel på ett 2 säkert sätt.

text: – Förmåga att använda hållbara arbetsmetoder samt att förebygga ohälsa hos sällskapsdjur. – Kunskaper om lagar och andra bestämmelser som rör djurhållning.

text: Nivåer i ämnet djurhållning – sällskapsdjur

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet naturbruk. Betyg i djurhållning – sällskapsdjur som omfattar nivå 1 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i djurhållning – lantbruksdjur som omfattar nivå 1 eller betyg i djurhållning – häst som omfattar nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: DJUL1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet djurhållning – sällskapsdjur på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Biologisk grund

text: – Sällskapsdjurs behov och naturliga beteende samt utformning av djurmiljöer. – Domesticeringens inverkan på olika djurslag. – Djurvälfärdsbegreppet och etologiska grundbegrepp, till exempel stimuli, rangordning, flockbeteende, tomgångshandlingar, överslagshandlingar och omriktat beteende. – Beteendestudier på djur av olika arter i olika miljöer och med olika ålder. – Beteendestörningar i samband med djurhållning, dess orsaker samt åtgärder för att främja naturliga beteenden, till exempel miljöberikning. – Hur träning av djur kan påverka djurets välfärd, till exempel i samband med hantering och skötsel. – Foderhygien och förebyggande smittskyddsåtgärder i samband med djurskötsel. – Zoonoser samt förebyggande åtgärder.

text: Arbetsuppgifter

text: – Daglig skötsel av sällskapsdjur, till exempel utfodring, rengöring och tillsyn. – Planering och organisation av arbetet samt dokumentation och uppföljning. – Hantering av sällskapsdjur med utgångspunkt i djurens beteende och behov. – Kontroll av foderkvalitet samt hantering av foder. – Visitering av sällskapsdjur i samband med tillsyn och skötsel. – Säkerhet och etiska frågor i samband med hantering av sällskapsdjur. – Frivillig hantering, till exempel i samband med kloklippning eller pälsvård. – Hantering av sällskapsdjur i samband med transport.

text: – Skötsel, underhåll och daglig tillsyn av vistelsemiljöer, till exempel stallar, burar, akvarier och terrarier. – Klimatkontroll utifrån djurens behov innefattande värme, ventilation, luftfuktighet, vattenkvalitet och ljus. – Hantering av handverktyg och tekniska hjälpmedel i samband med skötsel av sällskapsdjur och djuranläggningar. Arbetsmiljö, säkerhetsfrågor samt lagar och andra bestämmelser – Riskbedömning och förebyggande säkerhet i samband med användning av verktyg och tekniska hjälpmedel. – Frågor om ergonomi samt hur val av arbetsmetoder och arbetssätt inom djurhållning kan påverka ett långsiktigt hållbart arbetsliv. – Resurseffektivitet och miljöhänsyn. – Djurskyddslag, föreskrifter och andra bestämmelser som rör djurhållning. – Bestämmelser vid transport av djur. – Bestämmelser som rör avlivning av djur. – Miljölagstiftning i samband med djurhållning. – Frågor om tillstånd, registrering och märkning av sällskapsdjur.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för olika sällskapsdjurs egenskaper och naturliga beteende. I redogörelsen använder eleven med viss säkerhet etologiska begrepp. Eleven sköter och hanterar sällskapsdjur på ett etiskt och säkert sätt och tar med viss säkerhet hänsyn till djurens behov och verksamhetens krav. Eleven kontrollerar sällskapsdjurs vistelsemiljöer och vidtar med viss säkerhet åtgärder i miljön för att öka djurens välbefinnande och förebygga ohälsa. Eleven använder med visst handlag verktyg och teknisk utrustning. I arbetet gör eleven enkla riskbedömningar och vidtar förebyggande säkerhetsåtgärder. Eleven använder hållbara arbetsmetoder och tar hänsyn till miljön. Eleven redogör översiktligt för hygien och smittskydd och förebygger med viss säkerhet ohälsa hos djuren. Eleven visar godtagbara kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller djurhållning.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för olika sällskapsdjurs egenskaper och naturliga beteende. I redogörelsen använder eleven med säkerhet etologiska begrepp. Eleven sköter och hanterar sällskapsdjur på ett etiskt och säkert sätt och tar med säkerhet hänsyn till djurens behov och verksamhetens krav. Eleven kontrollerar sällskapsdjurs vistelsemiljöer och vidtar med säkerhet åtgärder i miljön för att öka djurens välbefinnande och förebygga ohälsa. Eleven använder med gott handlag verktyg och teknisk utrustning. I arbetet gör eleven välgrundade riskbedömningar och vidtar förebyggande säkerhetsåtgärder. Eleven använder hållbara arbetsmetoder och tar hänsyn till miljön. Eleven redogör utförligt för hygien och smittskydd och förebygger med säkerhet ohälsa hos djuren. Eleven visar goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller djurhållning.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika sällskapsdjurs egenskaper och naturliga beteende. I redogörelsen använder eleven med god säkerhet etologiska begrepp. Eleven sköter och hanterar sällskapsdjur på ett etiskt och säkert sätt och tar med god säkerhet hänsyn till djurens behov och verksamhetens krav. Eleven kontrollerar sällskapsdjurs vistelsemiljöer och vidtar med god säkerhet åtgärder i miljön för att öka djurens välbefinnande och förebygga ohälsa. Eleven använder med mycket gott handlag verktyg och teknisk utrustning. I arbetet gör eleven välgrundade och nyanserade riskbedömningar och vidtar förebyggande säkerhetsåtgärder. Eleven använder hållbara arbetsmetoder och tar hänsyn till miljön. Eleven redogör utförligt och nyanserat för hygien och smittskydd och förebygger med god säkerhet ohälsa hos djuren. Eleven visar mycket goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller djurhållning.