title: Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps föreskrifter om ackreditering av organ som ska kontrollera fordon för transport av farligt gods

text: Denna författning innehåller de särskilda krav som gäller för ackreditering av organ som ska utföra kontroll av fordon enligt bestämmelserna i kapitel 9.1 i bilaga B till Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps föreskrifter (

text: MSBFS 2011:1

text: ) om transport av farligt gods på väg och i terräng (ADR-S) eller föreskrifter som trätt i dess ställe. Denna författning omfattar inte sådana kontroller av allmänna säkerhetsbestämmelser som avses i 9.1.2.3 första stycket i bilaga B till ADR-S och som i Sverige genomförs genom kontrollbesiktning av fordon i enlighet med vad som föreskrivs i

text: 2 kap. 9 § fordonslagen (2002:574)

text: och

text: 6 kap.

text: fordonsförordningen (2009:211)

text: Definitioner

text: Termer och begrepp som används i ADR-S har samma betydelse då de används i denna författning. I denna författning avses med

text: behörig kontrollant den som tilldelats befogenhet för aktuell kontrollform enligt punkt 3 i bilagan till denna författning, kontrollorgan organ som ska utföra sådana kontroller som omfattas av denna författning, kontroll kontroll för att fastslå om ett objekt beträffande en eller flera egenskaper uppfyller ställda krav,

text: MSBFS 2011:4

text: första kontroll kontroll för att fastslå om objektet är tillverkat i enlighet med tillverkningsunderlaget och uppfyller ställda krav,

text: återkommande kontroll kontroll för att fastslå om ett objekt efter viss tid fortfarande uppfyller ställda krav,

text: färdighet att praktiskt kunna utföra en uppgift,

text: förståelse att vara så insatt i sakfrågan att bakomliggande faktorer och konsekvenser kan värderas,

text: kunskap att vara väl insatt i sakfrågan,

text: kännedom att vara insatt i sakfrågan och veta hur man söker mer information,

text: objekt typ av fordon, dvs. EX/II-, EX/III-, FL-, OX-, AT-fordon och MEMU,

text: fordonskategori fordon som omfattas av 4 kap. 2 a §, punkt 1, 2 eller 3 i

text: fordonslagen (2002:574)

text: Behörighetskrav

text: Ackreditering enligt denna författning får endast meddelas om kontrollorganet innehar ackreditering för besiktning enligt

text: 4 kap.

text: och

text: 2 a §§

text: fordonslagen (2002:574)

text: för den eller de fordonskategorier som kontrollorganet avser att kontrollera enligt denna författning.

text: Ackrediteringens omfattning

text: Ackreditering enligt denna författning ska meddelas för de fordonskategorier som kontrollorganet enligt 3 § är behörig att kontrollera.

text: Ackreditering enligt denna författning ska meddelas för kontroll av samtliga typer av objekt inom den fordonskategori för vilken kontrollorganet är ackrediterat enligt

text: fordonslagen (2002:574)

text: . Ackrediteringen ska avse både första kontroll och återkommande kontroll.

text: Teknisk kompetens

text: Kontrollorganet ska uppfylla de krav på teknisk kompetens som anges i bilagan till denna författning.

text: Den personal som utför kontroll ska vara certifierade besiktningstekniker i enlighet med

text: 8 kap. 3 b § fordonsförordningen (2009:211)

text: för den eller de fordonskategorier de avser kontrollera enligt denna författning.

text: För utförande av första kontroll ska certifieringen omfatta registreringsbesiktning enligt

text: 2 kap. 6 § fordonslagen (2002:574)

text: . För utförande av återkommande kontroll ska certifieringen omfatta kontrollbesiktning enligt

text: 2 kap. 9 § fordonslagen (2002:574)

text: . Den som får utföra första kontroll får även utföra återkommande kontroll.

text: Utöver de krav som anges i bilagan till denna författning ska de personer som utför kontroll hos ett kontrollorgan ha  förståelse för hur fordon och kontrollverksamhet påverkar risker vid transporter av farligt gods,  förståelse för konsekvenser av olika bedömningar,  kunskap om när kompletterande uppgifter eller annan kompetens behövs vid kontroll och  färdighet att med rätt metod utföra kontroller med korrekt bedömning och resultat.

text: Kontrollorganet ska förfoga över en eller flera särskilt utsedda personer som var för sig eller tillsammans har kunskaper om och erfarenheter av samtliga kontroller inom verksamhetsområdet.

text: Dessa särskilt utsedda personer ska dessutom ha kunskaper om  tillämpliga bestämmelser om transport av farligt gods,  tillämpliga bestämmelser om teknisk kontroll,  tillämpliga bestämmelser som har betydelse för verksamhetens säkerhet och skyddet av miljön och  de intyg som är nödvändiga för att bedöma huruvida fordon och påbyggnad uppfyller tillämpliga krav.

text: Verksamhetens utförande

text: Kontrollorganet ska ha tekniska instruktioner och metodbeskrivningar utarbetade för verksamheten.

text: De krav som anges i kapitel 9.1 i bilaga B till ADR-S ska ligga till grund för kontrollorganets tekniska instruktioner och metodbeskrivningar.

text: En kopia av kontrollrapporten som innehåller resultatet av kontrollen och övrig relevant information ska efter avslutad kontroll överlämnas till fordonets förare.

text: Bestämmelser om utfärdande av certifikat om godkännande finns i kapitel 9.1.2 och 9.1.3 i bilaga B till ADR-S.

text: Kontrollorganet ska årligen till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap lämna en övergripande rapportering om sådana skador eller andra omständigheter som är av betydelse för objektens transportsäkerhet och som framkommit vid kontrollen.

text: MSBFS 2011:4

text: All dokumentation från återkommande kontroll ska arkiveras i minst ett år efter tidpunkten för nästa återkommande kontroll. Dokumentation från första kontroll ska arkiveras i minst fem år.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2011. 2. Den som har en av AB Svensk Bilprovning tilldelad befogenhet att utföra kontroll av fordon för transport av farligt gods får tilldelas befogenhet i enlighet med punkt 2 i bilagan till denna författning utan att genomgå sådan examinering som föreskrivs i punkt 3 samma bilaga. Sådan tilldelning av befogenhet får ske under två år från dessa föreskrifters ikraftträdande.

text: NILS SVARTZ

text: Bo Zetterström (Avdelningen för risk- och sårbarhetsreducerande arbete)

text: Bilaga

text: Krav på teknisk kompetens

text: Allmänna krav

text: 1. Ett kontrollorgan ska ha tillsvidareanställd personal med kvalifikationer inom både första kontroll och återkommande kontroll av EX/II-, EX/III-, FL-, OX-, AT-fordon och MEMU. 2. Inom kontrollorganet ska det finnas ett system för tilldelning av befogenhet för utförande av första kontroll och återkommande kontroll. Systemet ska även omfatta vilken typ av objekt befogenheten gäller. En tilldelad befogenhet ska gälla i högst fem år och kan efter särskild prövning förlängas högst fem år utan förnyad examinering. 3. Innan tilldelning av befogenhet enligt punkt 2 i denna bilaga ska personalens kompetens kontrolleras genom examination. Examination ska ske genom ett teoretiskt och ett praktiskt prov där de krav på kompetens som ställs i punkterna 5-7 respektive 9-11 i denna bilaga ska kontrolleras.

text: Det teoretiska provet ska innehålla frågor som motsvarar relevanta kompetenskrav för den sökta kontrollformen och vara representativa för kunskapsområdet.

text: Det praktiska provet ska innefatta fullständiga kontroller av fordon. Provet ska utföras på objekt representativa i fråga för EX/II-, EX/III-, FL-, OX-, AT-fordon och MEMU. Färdigheten hos kontrollorganets personal ska främst värderas utifrån metod för genomförande av besiktningen, användning av tillverkningsunderlag samt bedömningsförmåga och besiktningsresultat.

text: Krav på personal som ska utföra första kontroll

text: 4. Personalen som ska utföra första kontroll ska ha genomgått praktik under handledning av behörig kontrollant. Utbildningen ska ha gett praktikanten möjlighet att själv utföra och redovisa kontrolluppdrag under erfaren teknisk ledning och övervakning.

text: Vid tilldelning av förnyad befogenhet att utföra första kontroll krävs ingen ytterligare praktik.

text: 5. Personal som ska utföra första kontroll ska ha följande tekniska kompetens. a. Kunskap om konstruktionskontroll. b. Kunskap om konstruktionskontrollintyg, installationsprovning, tankkoder och intyg från tillverkare av utrustning samt hur man söker mer information om detta.

text: MSBFS 2011:4

text: c. Kunskap om hur man upprättar certifikat om godkännande av ADRfordon.

text: 6. Personal som ska utföra första kontroll ska ha följande kompetens om fordon. a. Kunskap om hur man bestämmer fordonsslagen EX/II, EX/III, OX, AT och MEMU. b. Kunskap om användningsområde, arbetssätt och egenskaper hos olika fordon samt hur man söker mer information om detta. c. Kunskap om hur fordon, dess system och komponenter är uppbyggda samt hur de fungerar och samverkar i fordonet.

text: 7. Personal som ska utföra första kontroll ska ha följande kompetens om regelverk. a. Kunskap om tillämpliga föreskrifter. b. Kunskap om tillämpliga internationella bestämmelser och överenskommelser. c. Kunskap om tillämpliga standarder.

text: Krav på personal som ska utföra återkommande kontroll

text: 8. Personal som ska utföra återkommande kontroll ska ha genomgått praktik under handledning av behörig kontrollant. Utbildningen ska ha gett praktikanten möjlighet att själv utifrån checklistor utföra och redovisa kontrolluppdrag under erfaren teknisk ledning och övervakning.

text: Vid tilldelning av förnyad befogenhet att utföra återkommande kontroll krävs ingen ytterligare praktik.

text: 9. Personal som ska utföra återkommande kontroll ska ha följande tekniska kompetens. a. Kunskap om konstruktionskontroll. b. Kännedom om konstruktionskontrollintyg, installationsprovning, tankkoder och intyg från tillverkare av utrustning samt hur man söker mer information om detta. c. Kunskap om hur man kontrollerar att skador inte uppstått på utrustningen, att fordonet inte förändrats i större omfattning och att övergångsbestämmelser inte överskridits. d. Kunskap om hur man förlänger certifikatet om godkännande av ADR-fordon.

text: 10. Personal som ska utföra återkommande kontroll ska ha följande kompetens om fordon. a. Kännedom om hur man bestämmer fordonsslagen EX/II, EX/III, OX, AT och MEMU. b. Kännedom om användningsområde, arbetssätt och egenskaper hos olika fordon samt hur man söker mer information om detta. c. Kunskap om hur fordon, dess system och komponenter är uppbyggda samt hur de fungerar och samverkar i fordonet.

text: 11. Personal som ska utföra återkommande kontroll ska ha följande kompetens om regelverk. a. Kunskap om tillämpliga föreskrifter. b. Kännedom om tillämpliga internationella bestämmelser och överenskommelser. c. Kännedom om tillämpliga standarder.

text: MSBFS 2011:4


fs: msbfs

title: Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps föreskrifter om varning utomhus

text: Denna författning innehåller bestämmelser om varning av allmänheten från varningsanläggningar som är fast monterade utomhus.

type: stycke

text: Föreskrifterna gäller inte sådana anläggningar som installerats enbart för varning för utsläpp av radioaktiva ämnen från en kärnteknisk anläggning eller för överhängande fara för utsläpp av radioaktiva ämnen från en kärnteknisk anläggning.

type: paragraf

text: Kommunen ska kunna utlösa signalen beredskapslarm enligt

text: 24 § förordningen (2006:942)

text: om krisberedskap och höjd beredskap samt signalerna flyglarm, viktigt meddelande och faran över enligt Svensk Standard SS 03 17 11 (utgåva 2) från de varningsanläggningar som kommunen förfogar över.

text: Kommunen ska prova de varningsanläggningar som den förfogar över genom att utlösa signalen viktigt meddelande och efter tre minuters paus signalen faran över. Provet ska genomföras klockan 15.00 den första helgfria måndagen i mars, juni, september och december.

text: Den som utövar verksamhet på en anläggning som omfattas av

text: 2 kap. 4 § lagen (2003:778)

text: om skydd mot olyckor får i samråd med kommunen prova sina varningsanläggningar på samma sätt och vid samma tidpunkt som föreskrivs i första stycket.

text: I samband med provet ska kommunen se till att allmänheten informeras om provet och varningssignalerna.

text: Förordningen senast ändrad 2011:565

text: MSBFS 2011:5

type: rubrik

text: Länsstyrelsen får medge undantag från kommunens skyldigheter enligt 2 och 3 §§. ______________ Denna författning träder i kraft den 1 oktober 2011, då Statens räddningsverks föreskrifter (

text: SRVFS 1996:1

text: ) om varning utomhus ska upphöra att gälla.

text: HELENA LINDBERG

text: Lars Olsson (Avdelningen för utbildning, övning och beredskap)

text: Beställningsadress: Norstedts Juridik AB/Fritzes, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, www.fritzes.se

type: foreskrift


title: Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps föreskrifter om upphävande av vissa författningar som beslutats av Krisberedskapsmyndigheten

text: 1. Krisberedskapsmyndighetens föreskrifter (

text: KBMFS 2003:6

text: ) om utbildning och krigsplacering av totalförsvarspliktiga Bemyndigande:

text: 34 § 3 förordningen (2006:942)

text: om krisberedskap och höjd beredskap, 9 kap. 1 § 3 och 5 förordningen (

text: ) om totalförsvarsplikt.

text: 2. Krisberedskapsmyndighetens föreskrifter (

text: KBMFS 2003:5

text: ) om ledighet och fritid för totalförsvarspliktiga under tjänstgöring Bemyndigande:

text: 30 § förordningen (1995:649)

text: om ledighet och fritid för totalförsvarspliktiga under tjänstgöring.

text: 3. Krisberedskapsmyndighetens föreskrifter (

text: KBMFS 2002:1

text: ) om arvoden till auditörer inom det civila försvaret Bemyndigande:

text: 1 kap. 4 § förordningen (1995:241)

text: om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m.

text: Förordningen senast ändrad 2010:1477 2 Förordningen senast ändrad 2011:564 3 Förordningen senast ändrad 2008:1015 4 Förordningen senast ändrad 2008:1014

text: MSBFS 2012:1

text: ______________ Myndigheten för samhällsskydd och beredskap

text: HELENA LINDBERG

text: Christian Eriksson (Rättsenheten)


title: Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps föreskrifter om upphävande av Statens räddningsverks föreskrifter (2006:11) om förpackning och märkning av explosiva varor

text: NILS SVARTZ

text: Lorens van Dam (Avdelningen för risk- och sårbarhetsreducerande arbete)

text: Förordningen senast ändrad (

text: MSBFS 2012:3


title: Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps föreskrifter om upphävande av Sprängämnesinspektionens föreskrifter (SÄIFS 1996:3) om förbudsanslag och varningsanslag samt märkning av rörledningar vid hantering av brandfarliga och explosiva varor

text: NILS SVARTZ

text: Förordningen senast ändrad (

text: MSBFS 2012:4


title: Statens räddningsverks allmänna råd och kommentarer (Meddelande 1988:2) om alarmering av högre befäl vid kommunal räddningstjänst upphör härmed att gälla. Allmänna råd har en annan juridisk status än föreskrifter. Allmänna råd är inte tvingande utan deras funktion är att förtydliga innebörden i en lag, förordning eller myndighetsföreskrifter och att ge generella rekommendationer om tillämpningen av sådana regler. Allmänna råd är markerade med grå bakgrund. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap

text: Länsstyrelsens planering för kommunal räddningstjänst vid omfattande räddningsinsatser bör baseras på de regionala förhållandena.

text: Länsstyrelsen bör ta över ansvaret för kommunal räddningstjänst vid omfattande räddningsinsatser när en eller flera drabbade kommuner inte själva har förmåga att ensamma eller i samverkan med andra utföra räddningsinsatser på ett tillfredställande och effektivt sätt i enlighet med de krav LSO ställer.

text: Något av följande förhållanden bör föreligga för att länsstyrelsen ska ta över ansvaret för kommunal räddningstjänst vid omfattande räddningsinsatser.  Det ställs större krav på ledning än vad de berörda kommunerna har förmåga till.  Berörda kommuner har stora svårigheter att samverka och samordna verksamheten sinsemellan eller med statliga myndigheter.  Berörda kommuner kan inte få överblick över eller tillgång till de resurser som är nödvändiga för insatsen.  Det ställs så stora krav på uthållighet att de berörda kommunerna inte klarar att upprätthålla sin beredskap.  En eller flera kommuner begär att länsstyrelsen tar över ansvaret.

text: Syftet med bestämmelsen om länsstyrelsens övertagande av ansvaret för räddningstjänsten vid omfattande räddningsinsatser är att insatserna ska genomföras så effektivt som möjligt. Med planering baserad på de regionala förhållandena menas att planeringen kan utgå från kommunernas handlingsprogram för räddningstjänst och bland annat omfatta behovet av att upprätthålla samhällsviktiga funktioner. Sådana samhällsviktiga funktioner kan vara vatten- och elförsörjning, kommunikationssystem, skolor, vård, omsorg samt transporter. Även historiskt eller biotopiskt värdefulla miljöer eller frågor som normalt berör mycket stora delar av en kommun eller flera kommuner kan innefattas. Länsstyrelsens förmåga att kontinuerligt kunna bedöma om den ska ta över ansvaret syftar till att åtgärden ska kunna initieras i god tid för att ge den effekt som eftersträvas.

text: Allmänna råd

text: Räddningschef och räddningsledare

text: Enligt

text: 3 kap. 16 §

text: LSO ska det i en kommun finnas en räddningschef som ansvarar för att räddningstjänsten är ändamålsenligt ordnad. Räddningschefen är räddningsledare men får utse någon annan som uppfyller de behörighetskrav för att vara räddningsledare som regeringen eller utsedd myndighet bestämt. Som framgår av

text: 4 kap. 10 §

text: LSO och 4 kap 33 § FSO ska länsstyrelsen utse räddningsledare om länsstyrelsen tar över ansvaret för kommunal räddningstjänst vid omfattande räddningsinsatser. Som följer av

text: 3 kap 9 §

text: LSO ska det vid varje räddningsinsats finnas en räddningsledare som leder insatsen. Avsikten med att en räddningsledare ska utses är att räddningsinsatsen ska bli så effektiv som möjligt och att det inte får råda någon tvekan om vem som leder insatsen.

text: Räddningschefen bör se till att det i kommunen finns kontinuerlig förmåga att ändamålsenligt fördela resurser till räddningsinsatser i förhållande till risker i kommunen och behovet av beredskap. Om länsstyrelsen tagit över ansvaret för kommunal räddningstjänst bör länsstyrelsen göra detta.

text: Den geografiska placeringen av räddningsledare och övriga ledningsfunktioner bör anpassas utifrån behovet av ledning. Om en räddningsledare ansvarar för flera räddningsinsatser samtidigt, bör lämpligheten i detta prövas i varje enskilt fall.

text: Länsstyrelsen bör i sin planering förbereda och säkerställa vilka som kan komma ifråga som räddningsledare och andra ledningsfunktioner om länsstyrelsen tar över ansvaret för kommunal räddningstjänst.

text: Bestämmelserna i LSO syftar bland annat till att ge förutsättningar för korrekt myndighetsutövning vid räddningsinsatser. Ledning av räddningsinsatser innefattar befogenheter som på ett påtagligt sätt kan påverka enskildas fri- och rättigheter. Befogenheterna medför därför skyldigheter för den som leder insatsen. Dessa befogenheter och skyldigheter regleras i 3 kap. 9 §, 6 kap. 1, 2 och 7 §§ LSO samt 3 kap. 7 § FSO. Om en räddningsinsats berör mer än en kommuns område måste berörda kommuner även bestämma vilken kommun som ansvarar för ledning av räddningsinsatsen. Frågor som då berörs kan till exempel vara planering av resursförsörjning och samverkan med andra myndigheter, bland annat beroende på att det kan pågå flera samtidiga räddningsinsatser. Då en länsstyrelse bestämmer vem som ska leda en räddningsinsats, enligt

text: 3 kap 16 §

text: LSO, innebär detta inte att länsstyrelserna tar över ansvaret för kommunal räddningstjänst.

text: Allmänna råd

text: MSBFS 2012:5

text: Ledning av räddningsinsatser

text: LSO innehåller inga detaljregler om ledning av räddningsinsatser men lagens syfte och övergripande mål enligt 1 kap, 1 och 3 §§ LSO ger en yttre ram för räddningstjänstens verksamhet.

text: Ledning av räddningsinsatser bör ske kontinuerligt och omfatta att initiera, utforma, styra, följa upp och avsluta räddningsinsatser samt att kontinuerligt bedöma och väga risker och hjälpbehov mot andra pågående räddningsinsatser och behovet av beredskap.

text: Räddningsinsatsers genomförande bör anpassas efter händelseutvecklingen och utgå från det faktiska behovet.

text: Räddningsledaren bör ansvara för att målen med insatsen uppnås, inom ramarna för räddningschefens avsikter och övergripande mål.

text: Vid fördelning av ledningsuppgifter mellan olika funktioner bör förhållandet mellan dessa funktioner vara tydligt. Fördelningen av ledningsuppgifter bör baseras på förhållandena vid räddningsinsatsen och tillgängliga resurser. Ledningsorganisationer bör utformas så att detta uppmärksammas och tillvaratas.

text: Ledningsuppgifter som avses är bland annat att fördela uppgifter till de olika organisatoriska delar som skapas av resurser knutna till räddningsinsatsen. Ledningsorganisationen bör utformas så att olika uppgifter genomförs samordnat mot uppställda mål.

text: Personalens kompetens

text: Genom 3 kap 9 § FSO regleras de formella behörighetskraven för räddningsledare. Utöver dessa krav ska räddningsledare även uppfylla de grundläggande kompetenskrav som följer av

text: 3 kap 14 §

text: LSO. Enligt

text: 3 kap. 14 §

text: LSO ska den personal, som för kommunens räkning har att planera, leda, genomföra och följa upp räddningsinsatser, genom utbildning och erfarenhet ha den kompetens som behövs.

text: Vid bemanningen av kommunens organisation för räddningstjänst och dess personal för ledning bör kommunen ta hänsyn till behovet av kompetens för respektive befattning, lokala förhållanden i kommunen samt de särskilda behov som kan förutses finnas vid enskilda insatser. Organisationens samlade förmåga att leda bör också beaktas.

text: De som utses till räddningsledare vid omfattande räddningsinsatser bör utöver räddningsledarbehörighet och grundläggande kompetens ha förmåga att leda större organisationer, ha god kunskap om länsstyrelsens roll, organisation och uppdrag i dessa situationer samt de regionala förhållandena.

text: Allmänna råd

text: Utgångspunkten för behov av kompetens och organisationens struktur är att detta anpassas utifrån förväntade behov. Behovet av kompetens behöver också bedömas utifrån kravet på korrekt myndighetsutövning vid räddningsinsatser, som följer av de olika typer av händelser som kan inträffa utifrån kommunens riskbild. Behovet av kompetens kan förändras samtidigt som kunskaper och färdigheter kan försämras över tiden. Vidareutbildning och övning är naturliga sätt att möta behovet av att hålla kompetensen på rätt nivå.

text: Övning och utbildning bör ske regelbundet för att upprätthålla den kompetens och förmåga att leda arbetet som behövs i samband med räddningsinsatser.

text: Övningar bör vara av varierande karaktär och omfatta all berörd personal. Övningarna bör omfatta både de enskildas förmåga och organisationens samlade förmåga. Övningarna bör även omfatta förmågan att samverka med andra organisationer.

text: Allmänna råd

text: MSBFS 2012:5


title: Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps föreskrifter om länsstyrelsens planer för hantering av översvämningsrisker (riskhanteringsplaner)

text: Denna författning innehåller bestämmelser om vad planer för hantering av översvämningsrisker (riskhanteringsplaner) enligt

text: 12 § förordningen (2009:956)

text: om översvämningsrisker ska innehålla.

text: Termer och begrepp som används i förordningen (

text: ) om översvämningsrisker har samma betydelse i denna författning.

text: Riskhanteringsplanen ska innehålla följande utöver vad som anges i

text: 12 § förordningen (2009:956)

text: om översvämningsrisker. 1. Slutsatser från den preliminära bedömningen av översvämningsriskerna i form av en översiktlig karta där det framgår i vilka områden det föreligger möjliga betydande översvämningsrisker eller sådana kan förväntas uppstå. 2. En eller flera kartor över översvämningshotade områden och kartor över översvämningsrisker samt de slutsatser som kan dras av kartorna. 3. En beskrivning av målen för hantering av översvämningsrisker som fastställts i enlighet med

text: 12 § första stycket förordningen (2009:956)

text: om översvämningsrisker. 4. En sammanfattning av åtgärder och prioriteringar som syftar till att uppnå de fastställda målen. Sammanfattningen ska även innehålla de åtgärder som fastställts i enlighet med

text: 12 § andra stycket förordningen (2009:956)

text: om översvämningsrisker samt de åtgärder som har anknytning till översvämningar men som vidtagits i enlighet med annan lagstiftning, såsom åtgärder som beslutats med stöd av 5 och

text: 6 kap.

text: miljöbalken (1998:808)

text: samt lagen (

text: ) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. 5. För de riskhanteringsplaner som rör ett internationellt avrinningsdistrikt ska planen i förekommande fall innehålla en beskrivning av metoden för

text: Förordningen senast ändrad 2012:587

text: MSBFS 2013:1

text: den kostnadsnyttoanalys som används för att bedöma åtgärder med gränsöverskridande konsekvenser.

text: Riskhanteringsplanen ska även innehålla en beskrivning av planens genomförande enligt följande. 1. En beskrivning av prioriteringar och hur genomförandet av planen övervakas. 2. En beskrivning av hur allmänheten har informerats och hur samrådet med allmänheten har gått till. 3. En beskrivning av samordningen med arbetet enligt förordningen (

text: ) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön och i förekommande fall av samordningen inom internationella avrinningsdistrikt.

text: En uppdatering av riskhanteringsplanen ska innehålla följande. 1. En beskrivning av de förändringar som vidtagits sedan den förra riskhanteringsplanen offentliggjordes. 2. En sammanfattning av genomförd översyn av den preliminära bedömningen av översvämningsriskerna samt av kartorna över översvämningshotade områden och kartorna över översvämningsrisker. 3. En utvärdering av vilka framsteg som har gjorts för att uppnå de fastställda målen. 4. En beskrivning med förklaring av de åtgärder som var planerade i den tidigare planen men som inte har vidtagits. 5. En beskrivning av alla tillkommande åtgärder sedan den förra riskhanteringsplanen offentliggjordes.

text: Riskhanteringsplanen ska lämnas till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap när den har färdigställts. ______________ Denna författning träder i kraft den 1 februari 2013, då Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps föreskrifter (

text: MSBFS 2010:1

text: ) om länsstyrelsens planer för hantering av översvämningsrisker (riskhanteringsplaner) ska upphöra att gälla.

text: HELENA LINDBERG

text: Anna Nordlander (Avdelningen för risk- och sårbarhetsreducerande arbete)

text: Beställningsadress: Norstedts Juridik AB/Fritzes, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, www.fritzes.se


text: Denna lag gäller hantering, överföring import och export av brandfarliga och explosiva

text: varor samt sådana förberedande åtgärder som behövs med hänsyn till brand- och explosionsrisken samt konsekvenserna av en brand eller en explosion.

text: Lagens syfte är att hindra, förebygga och begränsa olyckor och skador på liv, hälsa, miljö eller egendom som kan uppkomma genom brand eller explosion orsakad av brandfarliga eller explosiva varor. Lagen ska även förebygga obehörigt förfarande med varorna.

text: Aktsamhetskrav

text: Den som hanterar brandfarliga varor ska vidta de åtgärder och de försiktighetsmått

text: som behövs för att hindra, förebygga och begränsa olyckor och skador på liv, hälsa, miljö eller egendom som kan uppkomma genom brand eller explosion orsakad av varorna samt för att förebygga obehörigt förfarande med varorna.

text: Utredningskrav

text: Den som bedriver tillståndspliktig verksamhet enligt denna lag ska se till att det finns

text: tillfredsställande utredning om riskerna för olyckor och skador på liv, hälsa, miljö eller egendom som kan uppkomma genom brand eller explosion orsakad av brandfarliga varor samt om konsekvenserna av sådana händelser.

text: Mer information om utredningskravet finns i kapitel 4.3 samt i MSB:s publikation Riskutredning för mindre och medelstora verksamheter som finns på www.msb.se.

text: Kompetenskrav

text: Den som bedriver tillståndspliktig verksamhet enligt denna lag ska ha den kompetens

text: eller tillgång till den kompetens som behövs med hänsyn till verksamhetens omfattning och varornas egenskaper.

text: Kompetenskravet innebär att man ska ha tillräcklig kunskap om kraven i lagstiftningen, de brandfarliga varornas egenskaper och de risker hanteringen av dem kan ge upphov till. Man behöver även känna till de konsekvenser en brand eller explosion förorsakad av hanteringen av de brandfarliga varorna kan leda till. Kravet innebär inte att detaljkunskaper måste finnas hos en enskild person eller ens inom företaget, men den övergripande kunskapsnivån måste vara anpassad till verksamhetens art.

text: Mer information om kompetens finns i MSB:s publikation Kompetens – Föreståndare som finns på www.msb.se.

text: 22 Bilaga 1: LBE och FBE

text: Föreståndarkrav

text: Den som bedriver tillståndspliktig verksamhet enligt denna lag ska utse en eller flera

text: föreståndare för verksamheten.

text: En föreståndare har till uppgift att verka för att verksamheten bedrivs enligt de aktsamhetskrav och med iakttagande av de övriga skyldigheter som följer av lagen eller föreskrifter som meddelats i anslutning till lagen. En tillståndshavare ska se till att en föreståndare ges de befogenheter och möjligheter i övrigt som behövs för att han eller hon ska kunna fullgöra sina uppgifter.

text: Föreståndare i tillståndspliktig verksamhet med brandfarliga varor ska anmälas till tillsynsmyndigheten.

text: Mer information om föreståndare finns i MSB:s publikation Brandfarliga varor – Föreståndare som finns på www.msb.se.

text: Tillstånd

text: Den som yrkesmässigt eller i större mängd hanterar brandfarliga varor ska ha till-

text: stånd till det.

text: Tillståndsmyndigheten ska pröva om den som söker tillstånd har förutsättningar

text: för att hantera brandfarliga varor i enlighet med lagen och de föreskrifter som meddelats i anslutning till lagen.

text: Tillståndet ska begränsas till viss tid och innehålla de villkor som behövs för att hanteringen ska ske i enlighet med 1 § andra stycket.

text: Om det finns särskilda skäl med hänsyn till brand- eller explosionsrisken samt konsekvenserna av en brand eller en explosion, får tillståndsmyndigheten besluta om nya eller ändrade villkor för tillståndet.

text: Ett tillstånd ska återkallas, om

text: 1. en bestämmelse i lagen, en föreskrift som meddelats i anslutning till lagen eller ett villkor som uppställts med stöd av 19 § i något väsentligt avseende inte följs 2. det i annat fall är av väsentlig betydelse med hänsyn till brand- eller explosionsrisken samt konsekvenserna av en brand eller en explosion.

text: Förordningen (2010:1075)

text: om brandfarliga och explosiva varor:

text: Innan Myndigheten för samhällsskydd och beredskap eller en kommun meddelar ett

text: tillstånd till hantering av brandfarliga eller explosiva varor ska de, om inte omständigheterna i ärendet gör det onödigt, samråda med varandra och med de andra kommunala eller statliga myndigheter som berörs av ärendet.

text: När ett tillstånd meddelas får tillståndsmyndigheten besluta att hanteringen inte får

text: påbörjas innan de anordningar och anläggningar som ska användas för hanteringen har avsynats.

text: I ett ärende om tillstånd ska beslut meddelas av tillståndsmyndigheten inom tre

text: månader efter det att en fullständig ansökan kom in till myndigheten. Om det är nödvändigt på grund av utredningen av ärendet, får handläggnings tiden vid högst ett tillfälle förlängas med högst tre månader. Sökanden ska informeras om skälen för att handläggningstiden förlängs innan den ursprungliga tidsfristen har gått ut.

text: HANDBOK – TILLSTÅND TILL HANTERING AV BRANDFARLIGA GASER OCH VÄTSKOR 23

text: I

text: 8 § lagen (2009:1079)

text: om tjänster på den inre marknaden finns bestämmelser om att ett mottagningsbevis ska skickas till sökande när en fullständig ansökan har kommit in och om innehållet i ett sådant bevis.

text: Ett beslut att förlänga handläggningstiden får inte överklagas.

text: Tillståndsinnehavarens skyldigheter

text: Om den som har tillstånd ansöker om nytt eller ändrat tillstånd får hantering, över-

text: föring, import eller export ske enligt det tidigare tillståndet till dess att tillståndsmyndigheten har prövat frågan, om tillståndsmyndigheten medger det.

text: När en tillståndspliktig verksamhet övergår till en ny verksamhetsutövare får verksam-

text: heten fortsätta att bedrivas enligt ett tidigare meddelat tillstånd under förutsättning att bytet av verksamhetsutövare i förväg anmälts till tillståndsmyndigheten och att en ansökan om nytt tillstånd lämnas in senast tre månader efter att bytet har skett. Tillståndsmyndigheten ska underrätta Polismyndigheten när en anmälan om byte av verksamhetsutövare har kommit in till myndigheten.

text: När en fysisk person som haft tillstånd till hantering av brandfarliga eller explosiva varor har avlidit ska dödsboet skyndsamt underrätta tillståndsmyndigheten om detta. Dödsboet får fortsätta att hantera de tillståndspliktiga varorna enligt det tidigare meddelade tillståndet även om föreståndare saknas. Hanteringen får dock pågå i högst tre månader efter dödsfallet om inte dödsboet ansöker om ett nytt tillstånd. Innan frågan om nytt tillstånd prövats får dock endast sådan hantering ske som är nödvändig för förvaltningen av dödsboet.

text: 24 Bilaga 2: Exempel på innehåll i ansökan om tillstånd för ny verksamhet

text: • Ansökan med underskrift av firmatecknare eller bemyndigad person hos det företag som avser driva verksamheten. • Karta (situationsplan) som visar anläggningsområdet, t.ex. hur byggnader, cisterner, ledningsdragning, interna körvägar och parkeringsplatser avses förläggas i förhållande till omgivande bebyggelse, närbelägna industrier, vägar etc. Det är viktigt att avstånd kan utläsas av kartan, exempelvis utifrån skalangivelse. Vid behov används topografisk karta. Även redovisning av dagvattenavlopp kan vara nödvändigt, särskilt vid hantering av brandfarliga vätskor. • Ritningar över byggnader där brandfarliga varor ska hanteras. För varje byggnad behöver följande framgå - dess yttre utformning (fasadritning) - dess funktion och rummens funktioner - uppgifter om utrymningsvägar, brandcellsindelning och brandteknisk klass - ventilationens utformning, till- och frånluftdonens placering, och vid behov luftomsättning och tryckförhållanden.

text: • Process- eller verksamhetsbeskrivning av den planerade verksamheten. • Sammanställning av de brandfarliga varornas namn, flampunkt (för brandfarliga vätskor) och mängd. För rörledningar är det vanligtvis tillräckligt att redovisa ledningsdragning utan att ange rörledningarnas volym. • Utredning om risker (se kapitel 4.3). • Klassningsplan med tillhörande dokumentation enligt

text: SRVFS 2004:7

text: om explosionsfarlig miljö vid hantering av brandfarliga gaser och vätskor. • Sammanställda drift- och underhållsinstruktioner. Detta kan redovisas vid senare tillfälle, t.ex. vid avsyning, dock innan hanteringen påbörjas. Om instruktionerna är mycket omfattande kan det vara lämpligt att redovisa dessa på plats. • Uppgifter om föreståndare som visar kontaktuppgifter och förordnande från tillståndshavaren samt kompetens. Detta kan redovisas vid senare tillfälle, t.ex. vid avsyning, dock innan hanteringen påbörjas.

text: HANDBOK – TILLSTÅND TILL HANTERING AV BRANDFARLIGA GASER OCH VÄTSKOR 25

text: Bilaga 3: Exempel på innehåll i ansökan om förnyelse av tillstånd

text: • Underskrift av firmatecknare eller bemyndigad person hos det företag som bedriver verksamheten. • Bebyggelse som har tillkommit i verksamhetens omgivning. • Förändringar av byggnader eller anläggningar sedan det förra beslutet. • De mängder brandfarliga varor som i fortsättningen avses hanteras. • Utredning om risker (se kapitel 4.3), uppdaterad efter ändringar i verksamheten. • Senast upprättade klassningsplan med tillhörande dokumentation enligt

text: SRVFS 2004:7

text: om explosionsfarlig miljö vid hantering av brandfarliga gaser och vätskor. • Drift- och underhållsinstruktioner, uppdaterade efter ändringar i verksamheten. Om instruktionerna är mycket omfattande kan det vara lämpligt att redovisa dessa på plats. • Föreståndare för hanteringen. • För att underlätta handläggningen av ansökan kan en kopia av det gamla tillståndet bifogas.

text: 26 Bilaga 4: Normer, anvisningar och handböcker

text: Exempel på normer, anvisningar och handböcker som man kan hänvisa till i en ansökan om tillstånd till hantering av brandfarliga gaser och vätskor: • Energigas Sveriges Anvisningar för flytande naturgas (LNGA) • Energigas Sveriges Anvisningar för tankstationer (TSA) • Energigas Sveriges Energigasnormer (EGN) • Swedish Standards Institute’s (SIS) Anvisningar för naturgassystem (NGSA) • Energigas Sveriges Anvisningar för större gasolanläggningar (SGA) • Energigas Sveriges Anvisningar för flaskgasol (FGA) • MSB handbok Hantering av brandfarliga gaser och vätskor på bensinstationer

text: HANDBOK – TILLSTÅND TILL HANTERING AV BRANDFARLIGA GASER OCH VÄTSKOR 27

text: Bilaga 5: Gasflaskor m.m.

text: Tabellen nedan visar exempel på lösa behållare med brandfarlig gas, samt behållarnas ungefärliga volymer.

text: MODELL BENÄMNING VOLYM (CA)

text: - Tändare 20 ml - Aerosolbehållare, påfyllning för tändare 100–750 ml

text: - Engångsbehållare 0,4–1 liter 2000 Campingflaska 0,8 liter

text: 2012 Campingflaska 4,8 liter (2 kg)

text: P6 Gasolflaska för gasolgrill, husvagn, husbil m.m. 14 liter PA6 (6 kg) P11 Gasolflaska för gasolgrill, husvagn, husbil m.m. 26 liter H11 (11 kg) PA11

text: Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) 651 81 Karlstad Tel 0771-240 240 www.msb.se Publ.nr MSB607 - reviderad juni 2017 ISBN 978-91-7383-752-1


publisher: Myndigheten för samhällsskydd och beredskap

title: Allmänna råd Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps allmänna råd om skyldigheter vid farlig verksamhet

text: Farlig verksamhet

text: Det är verksamheten, inte anläggningen, som är farlig till sin natur och som innebär att den enskilde måste vidta ytterligare åtgärder utöver de som framgår av

text: 2 kap. 2 §

text: LSO.

text: Verksamheten bör ha en sådan omfattning och inneboende fara att det kan anses skäligt att ställa krav på kompletterande beredskap och åtgärder utöver kommunens beredskap för räddningsinsatser för att den ska betraktas som farlig verksamhet enligt

text: 2 kap. 4 §

text: LSO.

text: Syftet med den kompletterande beredskapen och de övriga nödvändiga åtgärder som ska vidtas enligt skyldigheterna vid farlig verksamhet är att hindra eller begränsa allvarliga skador på människor eller miljön i samband 8 9 med en olycka eller överhängande fara för en olycka. Skyldigheterna vid farlig verksamhet reglerar således inte sådana åtgärder som kan vidtas för att förebygga att en olycka uppstår. Sådana olycksförebyggande åtgärder regleras i andra bestämmelser än

text: 2 kap. 4 §

text: LSO.

text: 2 kap. 1 §

text: LSO och 2 kap. 5 § FSO 4

text: 2 kap. 5 §

text: LSO 5 2 kap. 4 § FSO 6 Jfr. prop. 2002/03:119 s. 105 7 Jfr. 1 kap. 3 § och 3 kap. 8 § LSO 8 Jfr. prop. 2002/03:119 s. 68, definition av olycka 9 Jfr. prop. 2002/03:119 s. 69, definition av överhängande fara

text: Allmänna råd

text: Allvarliga skador på människor

text: Med allvarliga skador på människor bör i detta sammanhang menas dödsfall eller svåra skador som kräver vård och rehabilitering.

text: Såväl fara för allvarliga skador på människor inom anläggningen som på människor som vistas utanför och i anläggningens omgivning bör beaktas.

text: Vid bedömningen av om allvarliga skador på människor kan uppstå bör särskild hänsyn tas till om det i omgivningen finns någon känslig verksamhet eller boendeform, t.ex. barnomsorg, skola, äldreboende eller vårdinrättning.

text: Allvarliga skador på miljön

text: Med miljö menas i LSO endast naturmiljö, dvs. mark- och vattenområde.

text: Vid bedömningen av om allvarliga skador på miljön kan uppstå bör följande parametrar beaktas.  Ämnenas farlighet, vilken bestäms av deras kemiska och fysikaliska egenskaper.  Vilka mängder av farliga ämnen som hanteras.  Spridningsförutsättningarna, som exempelvis kan bero på markens egenskaper, grund- och ytvattnets rörelser samt de meteorologiska förhållandena.  Områdets känslighet och skyddsvärde.

text: Vid bedömningen av om allvarliga skador på miljön kan uppstå bör särskild hänsyn tas till om det i omgivningen finns vattenskyddsområde eller annat område för skydd av miljön.

text: Länsstyrelsens beslut och anläggningar som bör omfattas

text: Länsstyrelsen beslutar, efter samråd med kommunen, vilka anläggningar som är farlig verksamhet. Bestämmelserna i

text: förvaltningslagen (1986:223)

text: är grundläggande för beslutet. Av särskild vikt är att det i beslutet framgår vad i verksamheten som bedöms innebära fara för att en olycka ska orsaka allvarliga skador på människor eller miljön och de skäl i övrigt som gör att anläggningen behöver omfattas av bestämmelserna i

text: 2 kap. 4 §

text: LSO.

text: Länsstyrelsen bör i samrådet med kommunen inhämta synpunkter från kommunens organisation för räddningstjänst och organisation för miljöoch hälsoskydd.

text: 10 Jfr. prop. 1998/99:64 s. 59 11 2 kap. 3 § FSO

text: Allmänna råd

text: MSBFS 2014:2

text: Vid behov bör även samråd ske med andra, för den aktuella anläggningen, berörda myndigheter. Som underlag till länsstyrelsens beslut kan befintliga analyser av risker för den aktuella anläggningen användas om de bedöms vara aktuella. I annat fall bör länsstyrelsen, i samråd med kommunen, ta fram ett sådant aktuellt beslutsunderlag.

text: Länsstyrelsen bör regelbundet och minst vart femte år gå igenom och bedöma om de anläggningar som beslutats som farlig verksamhet fortsatt ska omfattas, med tanke på eventuella förändringar i verksamheten eller i anläggningens omgivning.

text: Anläggningar som hanterar farliga ämnen

text: Anläggningar med verksamhet som omfattas av lagen (

text: ) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor (

text: Sevesolagen

text: ) bör vara farlig verksamhet.

text: Det kan även finnas andra anläggningar där det i verksamheten hanteras farliga ämnen, utan att

text: Sevesolagen

text: är tillämplig, som gör att de bör vara farlig verksamhet. Bedömningen av dessa anläggningar bör ske från fall till fall beroende på verksamhetens inneboende fara, omfattning, lokalisering samt förutsättningarna i omgivningen. Den fara som hantering av giftiga gaser innebär bör särskilt beaktas.

text: Exempel på anläggningar som kan vara aktuella är anläggningar där farliga ämnen produceras eller hanteras, depåer/terminaler/lager för sådana farliga ämnen, hamnar med t.ex. oljehantering, rangerbangårdar för uppställning av vagnar med farliga ämnen och rörledningssystem för farliga ämnen.

text: Dammanläggningar

text: Dammar och andra vattenanläggningar med en sådan uppdämd vattenvolym eller som innehåller vatten och avfall från gruvverksamhet i en sådan mängd eller med ett sådant innehåll att allvarliga skador kan uppstå på människor eller miljön vid dammbrott bör vara farlig verksamhet.

text: Vägledande vid bedömningen bör vara den utredning och klassificering som gjorts med avseende på konsekvenser vid dammbrott.

text: 12 Jfr.

text: 2 § Sevesolagen

text: , definition av allvarlig kemikalieolycka 13 Jfr. prop. 2002/03:119 s. 54-55 14 Jfr. prop. 2002/03:119 s. 54 15 Jfr. prop. 2002/03:119 s. 54 16 Jfr. riskanläggning enligt

text: 10 § förordningen (2013:319)

text: om utvinningsavfall 17 Jfr. även prop. 2013/14:38 s. 18-19, definition av begreppet damm

text: Allmänna råd

text: Utgångspunkten bör vara att dammar i konsekvensklass 1+ och 1 enligt kraftföretagens och gruvindustrins riktlinjer för dammsäkerhet bör vara farlig verksamhet.

text: Kärntekniska anläggningar

text: Kärntekniska anläggningar, enligt definitionen i lagen (

text: ) om kärnteknisk verksamhet, bör vara farlig verksamhet.

text: Gruvor

text: Gruvor med pågående gruvdrift med brytning under jord bör vara farlig verksamhet.

text: Flygplatser

text: Flygplatser som har meddelats drifttillstånd enligt

text: 6 kap. 8 § första stycket luftfartslagen (2010:500)

text: omfattas direkt eftersom de anges särskilt i

text: 2 kap. 4 §

text: LSO. Därmed behövs inte något särskilt beslut från länsstyrelsen för dessa. Transportstyrelsen utfärdar drifttillstånden för flygplatser.

text: Analys av riskerna för allvarliga olyckor

text: Verksamhetsutövaren vid en farlig verksamhet är skyldig att analysera riskerna för sådana olyckor som kan orsaka allvarliga skador på människor eller miljön. I förarbetena till LSO sägs följande om analysen av riskerna.  Analysen bör i första hand kunna tjäna som underlag för bedömningen av vilken beredskap för effektiva räddningsinsatser som behöver upprätthållas vid anläggningen för att komplettera den kommunala insatsberedskapen.  Analysen bör innehålla en beskrivning av möjliga scenarier för sådana olyckor som skulle kunna medföra allvarliga skador på människor eller miljön.  En sammanställning bör göras av sådana händelser som skulle kunna bidra till uppkomsten av scenarierna, även händelser som kan inträffa utanför verksamheten bör beaktas.  Analysen bör innehålla en bedömning av hur omfattande och svåra konsekvenserna skulle kunna bli för människor eller miljön av de olyckor som beskrivits.

text: 18 Aktuella utgåvor RIDAS 2012 och GruvRIDAS 2012 19 Jfr. även prop. 2013/14:38 s. 24-25, dammsäkerhetsklass A och B 20 Jfr. prop. 2002/03:119 s. 54 21 Jfr.

text: 6 kap. 6 § Luftfartsförordningen (2010:770)

text: 2 kap. 4 §

text: LSO 23 Jfr. prop. 2002/03:119 s. 105-106

text: Allmänna råd

text: MSBFS 2014:2

text:  Sannolikheten för att olyckor av det slaget skulle kunna inträffa eller omständigheterna under vilka det kan ske bör anges.  Analysen ska hållas aktuell och på begäran kunna redovisas till kommunen. Verksamhetsutövaren bör i övrigt avgöra inriktning, omfattning och avgränsning av analysen av riskerna baserat på typ av anläggning och aktuell fara för olyckor. Analysen av riskerna bör innehålla hela skalan av möjliga scenarier för sådana olyckor som kan medföra allvarliga skador på människor eller miljön, från mer sannolika scenarier till värsta trovärdiga scenario. Fokus i analysen av riskerna bör vara att bedöma och beskriva vilka konsekvenser för människor och miljön som identifierade scenarier för olyckor kan medföra, inklusive vilka områden som kan påverkas. Analysen av riskerna bör leda till en slutsats och bedömning av behovet av beredskap och övriga nödvändiga åtgärder för att kunna hindra eller begränsa allvarliga skador på människor eller miljön vid en olycka. Verksamhetsutövaren bör inhämta synpunkter från kommunen inför genomförandet av analysen av riskerna. För att göra analysen av riskerna tillgänglig och tillförlitlig som beslutsunderlag bör  analysens syfte, mål och avgränsningar beskrivas,  valet av analysmetod motiveras,  analysen beskriva och hantera osäkerheter,  analysen vara kontrollerbar, repeterbar och möjlig att följa, t.ex. bör bedömningar och vägval, som görs i analysen, beskrivas och motiveras,  referenser anges,  en granskning av analysen göras av någon med relevant sakkunskap som inte deltagit i analysarbetet. Verksamhetsutövaren bör ha rutiner för hur analysen av riskerna ska genomföras och hållas aktuell. Rutinerna bör bland annat klargöra ansvaret för genomförandet samt vilken kompetens som behövs i analysarbetet.

text: Verksamhetsutövaren bör vart femte år, eller tidigare om det finns särskilda skäl, se över analysen av riskerna och ta ställning till om den behöver förnyas. Särskilda skäl bör vara förändringar i verksamheten eller i anläggningens omgivning.

text: Allmänna råd

text: Beredskap och övriga nödvändiga åtgärder

text: Analysen av riskerna ger underlag för bedömning av vilken beredskap och övriga nödvändiga åtgärder som ägaren eller verksamhetsutövaren behöver vidta för att komplettera kommunens beredskap för räddningsinsatser.

text: Ägaren eller verksamhetsutövaren bör i samråd med kommunen och andra berörda analysera och bedöma vilken beredskap och förmåga till räddningsinsatser samt andra åtgärder som behövs för att kunna hindra eller begränsa allvarliga skador på människor eller miljön i samband med olycka eller överhängande fara för olycka. Samrådet bör leda fram till vilken kompletterande beredskap för räddningsinsatser som ägaren eller verksamhetsutövaren ska hålla eller bekosta, och vilka övriga nödvändiga åtgärder som behöver vidtas.

text: Utöver skyldigheterna vid farlig verksamhet finns i LSO också krav på ägare eller nyttjanderättshavare till byggnader eller andra anläggningar att i skälig omfattning hålla utrustning för släckning av brand och för livräddning vid brand eller annan olycka. Där dessa bestämmelser är tillämpliga är de således grundläggande avseende den typen av utrustning.

text: I skälig omfattning

text: De krav som ställs på ägaren eller verksamhetsutövaren ska vara skäliga. Vid bedömningen görs en avvägning mellan kostnaderna för att genomföra åtgärderna och den nytta de medför. Bedöms en viss beredskap eller annan åtgärd som skälig, ska den vidtas oavsett ägarens eller verksamhetsutövarens ekonomiska situation i det enskilda fallet. Intresset att bereda skydd mot allvarliga skador på människor eller miljön kommer i första hand. Vad som är en skälig nivå för den kompletterande beredskapen och övriga nödvändiga åtgärder bedöms från fall till fall beroende på de aktuella förutsättningarna. Ytterst är skäligheten en fråga som avgörs i en rättslig prövning.

text: Hålla eller bekosta

text: Det är ägaren eller verksamhetsutövaren som svarar för att det finns en kompletterande beredskap och att övriga nödvändiga åtgärder vidtas som motsvarar den fara som den farliga verksamheten medför. Beredskapen kan bestå av egen personal och egendom/utrustning vid anläggningen. En annan lösning, om detta bedöms lämpligt med tanke på aktuell fara och aktuella tidsförhållanden, kan vara att ägaren eller verksamhetsutövaren istället bekostar en utökad kommunal beredskap för räddningsinsatser. Kombinationer av dessa lösningar kan också förekomma. Om det vid en anläggning i kommunen har organiserats en särskild enhet för insatser vid anläggningen, får kommunen träffa avtal med ägaren eller

text: 24 Jfr. prop. 2002/03:119 s. 52 och s. 105-106 25 Jfr.

text: 2 kap. 2 §

text: LSO

text: Allmänna råd

text: MSBFS 2014:2

text: nyttjanderättshavaren till anläggningen om att enheten ska ingå i kommunens organisation för räddningstjänst.

text: Exempel och några kommentarer för olika anläggningar

text: Beredskap med personal kan exempelvis handla om personal med förmåga att kunna hindra eller begränsa allvarliga skador på människor eller miljön (räddningsstyrka), personal för övervakning och bemanning av särskilda funktioner i verksamheten eller personal för vägledning eller biträde till kommunens organisation för räddningstjänst.

text: Anläggningar som hanterar farliga ämnen

text: Utifrån aktuell fara kan det exempelvis handla om utrustning/inbyggnad för begränsning av utflöde av farligt ämne, utrustning för omhändertagande och uppsamling av farligt ämne eller utrustning för släckning av brand och fasta släckanordningar (utöver

text: 2 kap. 2 §

text: LSO) samt omhändertagande av förorenat vatten från brandbekämpning. Andra exempel på åtgärder kan vara varningsanordningar och reservsystem för viktiga funktioner.

text: Dammanläggningar

text: För varje älv eller vattendrag med dammar som är farlig verksamhet bör en samordnad beredskapsplanering finnas. Länsstyrelsen bör samordna denna planering i samarbete med kommuner, dammarnas ägare och verksamhetsutövare samt andra berörda aktörer. De särskilda älvgrupper som finns för vissa älvar bör användas för denna samordning. Där så bedöms nödvändigt för en effektiv varning bör det finnas särskilda system och anordningar för att varna allmänheten i händelse av dammbrott.

text: Exempel på andra åtgärder vid en damm kan vara system för övervakning av överdämning, system för larm till driftcentral vid onormala förhållanden, reservupplag med fyllnadsmassor samt reservsystem för särskilt viktiga funktioner såsom öppning av utskovsluckor och övervaknings- och varningssystem.

text: Kärntekniska anläggningar

text: Utifrån de faror som är förknippade med kärntekniska anläggningar handlar det om beredskap och övriga nödvändiga åtgärder för att kunna hindra och begränsa utflöde av radioaktiva ämnen och sådana allvarliga skador på människor och miljön som kan bli följden av ett sådant utflöde.

text: 26 Jfr.

text: 3 kap. 15 §

text: LSO 27 Jfr. Elforsk rapport 05:38, Dammsäkerhet – beredskapsplanering för dammbrott 28 Jfr. prop. 2013/14:38 s. 38-39 29 Jfr. prop. 2013/14:38 s. 40 och Elforsk rapport 11:81, Dammsäkerhet – varning av allmänheten vid dammbrott

text: Allmänna råd

text: Strålsäkerhetsmyndighetens föreskrifter om beredskap vid vissa kärntekniska anläggningar anger krav på åtgärder från strålskyddssynpunkt.

text: I LSO och FSO finns också bestämmelser om statens skyldigheter beträffande räddningstjänst vid utsläpp av radioaktiva ämnen och sanering.

text: Gruvor

text: Exempel på åtgärder kan vara luftdepåer och säkerhetsrum samt utrustning för att undsätta personer som blivit instängda.

text: Flygplatser

text: Bestämmelserna tar endast sikte på flygtrafikverksamheten. Endast den personal och utrustning som behövs för en effektiv räddningsinsats i ett tidigt skede i händelse av ett flyghaveri inom flygplatsens område berörs.

text: Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om beredskap för räddningsinsatser samt räddningstjänst på flygplats anger krav på åtgärder vid vissa flygplatser. Det finns även föreskrifter som omfattar vissa typer av helikopterflygplatser.

text: Planering för räddningsinsatser

text: Det finns särskilda bestämmelser om att verksamhetsutövaren ska ha en plan för räddningsinsatser för anläggningar på

text: Sevesolagens

text: högre 35 36 kravnivå och för riskanläggningar med utvinningsavfall . För dessa två typer av anläggningar ska även kommunen upprätta en plan för räddningsinsatser.

text: Kommunens räddningstjänst ska planeras och organiseras så att räddningsinsatserna kan påbörjas inom godtagbar tid och genomföras på ett effektivt sätt.

text: Vidare finns också särskilda bestämmelser om nödlägesplaner för transport av farligt gods på rangerbangårdar , plan för räddningsinsatser på 40 41 flygplatser samt beredskapsplan vid vissa kärntekniska anläggningar .

text: SSMFS 2008:15

text: 31 Jfr.

text: 4 kap.

text: LSO och 4 kap. FSO 32 Jfr. SOU 2002:10 s. 229 33

text: TSFS 2010:29

text: , senast ändrad genom

text: TSFS 2010:114

text: TSFS 2012:77

text: och

text: TSFS 2012:79

text: 35 Jfr.

text: 12 § Sevesolagen

text: och 10-11 §§

text: SRVFS 2005:2

text: 36 Jfr.

text: och

text: 63 §§

text: förordningen (

text: ) om utvinningsavfall 37 Jfr. 3 kap. 6 § FSO och 14-17 §§

text: SRVFS 2005:2

text: 1 kap. 3 §

text: LSO 39 Jfr.

text: MSBFS 2012:7

text: (RID/RID-S del 1 kapitel 1.11) 40 Jfr. 3-4 §§

text: TSFS 2010:29

text: , senast ändrad genom

text: TSFS 2010:114

text: 41 Jfr. 5 §

text: SSMFS 2008:15

text: Allmänna råd

text: MSBFS 2014:2

text: För alla anläggningar som är farlig verksamhet bör verksamhetsutövaren och kommunen ha var sin plan för räddningsinsatser som anger de åtgärder som behöver vidtas för att hindra eller begränsa allvarliga skador på människor eller miljön. Planeringen bör samordnas i syfte att uppnå en effektiv och samordnad räddningsinsats. I den samordnade planeringen bör det bland annat fastställas vilket behov av beredskap och resurser, rutiner samt vilken typ av kommunikationsutrustning som behövs.

text: Beredskapsorganisationen och rutiner bör övas regelbundet. Övningarnas inriktning och innehåll kan variera från gång till gång men ett lämpligt intervall kan vara en gång per år. Verksamhetsutövaren bör genomföra övningarna tillsammans och i samråd med kommunen och andra berörda aktörer.

text: Planerna för räddningsinsatser bör minst vart tredje år ses över och uppdateras vid behov.

text: Information till allmänheten

text: Det är kommunerna och de statliga myndigheter som ansvarar för räddningstjänst som ska lämna upplysning om hur varning och information till allmänheten sker vid allvarliga olyckor. Det finns särskilda bestämmelser om att i förväg lämna information till allmänheten för anläggningar på

text: Sevesolagens

text: högre kravnivå och riskanläggningar med utvinningsavfall . För dessa anläggningar ansvarar kommunen för informationen men den ska bekostas av verksamhetsutövaren. Det finns också särskilda bestämmelser om information vid utsläpp av radioaktiva ämnen.

text: För alla anläggningar som är farlig verksamhet, där människor kan skadas allvarligt vid en olycka, bör information i förväg lämnas till allmänheten om vilka säkerhetsåtgärder som ska vidtas och hur man ska agera vid en olycka. Om inte kommunen eller länsstyrelsen har det utpekade ansvaret bör verksamhetsutövaren ansvara för denna information i samråd med kommunen.

text: Informationen till allmänheten bör minst vart femte år ses över och uppdateras vid behov.

text: Verksamhetsutövaren bör även informera de som finns inom anläggningens område om vilka säkerhetsåtgärder som ska vidtas och hur de ska agera vid en olycka.

text: 42 Jfr.

text: 1 kap. 7 §

text: LSO och prop. 2002/03:119 s. 103 43 Jfr.

text: 14 § Sevesolagen

text: och 12-13 §§

text: SRVFS 2005:2

text: 44 Jfr.

text: 79 §§

text: förordningen (

text: ) om utvinningsavfall 45 Jfr. 4 kap. 17-20 §§ FSO

text: Allmänna råd

text: Varning

text: Den som upptäcker eller på annat sätt får kännedom om en brand eller om en olycka som innebär fara för någons liv eller allvarlig risk för någons hälsa eller för miljön ska, om det är möjligt, varna de som är i fara och vid behov tillkalla hjälp. Detsamma gäller den som får kännedom om att det föreligger en överhängande fara för en brand eller en sådan olycka. För varning får den som äger eller utövar farlig verksamhet, efter kommunens medgivande, använda de varningsanordningar som installerats för varning av befolkningen under höjd beredskap och vid olyckor i fred. Ägaren eller verksamhetsutövaren får därmed möjlighet att själv aktivera varnings- och informationssystemet.

text: Kommunen bör ge medgivande att använda varningsanordningarna till sådana anläggningar med farlig verksamhet där det finns ett behov av skyndsam varning för att hindra och begränsa allvarliga skador i samband med en olycka, t.ex. verksamhet med hantering av giftiga gaser.

text: Innan ett medgivande ges bör kommunen och ägaren eller verksamhetsutövaren vara överens om när och vid vilka olyckor, eller överhängande fara för olycka, som varningssystemet ska aktiveras.

text: Kommunens medgivande bör dokumenteras skriftligt.

text: Ägaren eller verksamhetsutövaren bör komplettera utrustningen så att signalen viktigt meddelande (VM) kan aktiveras direkt från anläggningen.

text: Signalen VM och meddelande i radio och TV utgör tillsammans ”Viktigt meddelande till allmänheten” (VMA). Signalen underrättar människor om att en olycka har inträffat vid en anläggning, eller att överhängande fara för olycka råder. Signalen uppmanar allmänheten att söka skydd inomhus och lyssna på radio. Signalen åtföljs av ett meddelande i radio och TV.

text: Verksamhetsutövaren bör i förväg ha vidtagit förberedande åtgärder och fastställt hur varning ska gå till samt ha fastställda rutiner för detta. För att varnings- och informationssystemet ska fungera tillfredställande bör larmplaner, åtgärdslistor och underlag för meddelanden som ska sändas utarbetas i förväg.

text: Varningsrutinerna bör minst vart tredje år ses över och uppdateras vid behov.

text: 46 Jfr.

text: 2 kap. 1 §

text: LSO 47 Jfr. 2 kap. 5 § FSO

text: Allmänna råd

text: MSBFS 2014:2

text: Underrättelse och information till myndigheter

text: Underrättelseskyldigheten

text: Vid utsläpp av giftiga eller skadliga ämnen från en farlig verksamhet ska verksamhetsutövaren underrätta länsstyrelsen, polismyndigheten och kommunen om utsläppet påkallar särskilda åtgärder till skydd för allmänheten. Underrättelse ska också lämnas om det föreligger överhängande fara för ett sådant utsläpp. Särskilda åtgärder till skydd för allmänheten kan vara utrymning, avspärrning eller en uppmaning till människor att bege sig inomhus.

text: Verksamhetsutövaren bör ha rutiner för denna underrättelse.

text: Verksamhetsutövaren underrättar normalt SOS Alarm som i sin tur larmar kommunens organisation för räddningstjänst, polismyndigheten och länsstyrelsen samt andra aktörer vid behov.

text: Informationsskyldigheten

text: Om en olycka som kan orsaka allvarliga skador på människor eller miljön inträffar vid en farlig verksamhet eller om en överhängande fara för en sådan olycka förelegat, ska anläggningens ägare eller verksamhetsutövaren omgående informera den kommun där anläggningen är belägen och Myndigheten för samhällskydd och beredskap om 1. omständigheterna kring olyckan eller den befarade olyckan, 2. vilka farliga ämnen som finns i anläggningen och som kan orsaka allvarliga skador på människor eller i miljön och om några av dessa ämnen läckt ut, 3. de uppgifter som finns tillgängliga för att möjliggöra en bedömning av följderna för människor och miljö, samt 4. vilka räddningsåtgärder som vidtagits. Så snart det kan ske ska information också lämnas om 1. vilka sanerings- och restaureringsåtgärder som planeras för att begränsa följderna, samt 2. vilka åtgärder som planeras för att förhindra att en olycka inträffar igen. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska omgående informera regeringen och andra berörda myndigheter om sådana olyckor eller befarade olyckor som kan orsaka allvarliga skador på människor eller miljön.

text: 2 kap. 5 §

text: LSO 49 Jfr. prop. 1985/86:170, s. 46 50 2 kap. 4 § FSO

text: Allmänna råd

text: Ägaren eller verksamhetsutövaren bör ha rutiner för denna informationslämning. Informationen till kommunen bör lämnas till kommunens organisation för räddningstjänst.

text: Informationen till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bör lämnas till myndighetens tjänsteman i beredskap (TiB).

text: Informationsskyldigheten utgår från de faror för olyckor som legat till grund för länsstyrelsens bedömning och beslut om att anläggningen ska vara farlig verksamhet. De scenarier för olyckor som bedömts kunna medföra allvarliga skador i analysen av riskerna utgör också ett grundläggande underlag för att avgöra vid vilka tillfällen som den aktuella informationen ska lämnas.

text: Tillsyn

text: Tillsynen utövas av kommunen inom kommunens område och av länsstyrelsen inom länet. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap utövar den centrala tillsynen.

text: Tillsynen bör, där det är lämpligt, samordnas med tillsyn enligt annan närliggande lagstiftning som är tillämplig på den aktuella anläggningen. Tillsynsmyndigheten enligt LSO bör när detta är aktuellt samråda med andra berörda tillsynsmyndigheter. På så sätt bör också tillgång till särskild kompetens i tillsynen kunna säkerställas för olika typer av anläggningar.

text: Exempel på närliggande lagar är lagen (

text: ) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor,

text: miljöbalken (1998:808)

text: arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: , lagen (

text: ) om brandfarliga och explosiva varor, lagen (

text: ) om kärnteknisk verksamhet och

text: luftfartslagen (2010:500)

text: 51 Jfr.

text: 5 kap. 1 §

text: LSO 52 Jfr. prop. 2002/03:119 s. 73

text: Allmänna råd

text: MSBFS 2014:2

text: Allmänna råd

text: Allmänna råd

text: MSBFS 2014:2

text: Beställningsadress: Norstedts Juridik AB/Fritzes, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, www.fritzes.se


text: I denna författning anges de behörighetskrav som ska gälla för antagning till utbildning som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bedriver enligt 1 § första stycket förordningen om utbildning i skydd mot olyckor.

text: Utbildning i säkerhets- och räddningsarbete

text: Behörig att antas till utbildning som leder fram till examen i säkerhets- och räddningsarbete är den som 1. a) har examen från ett högskoleförberedande program från gymnasieskolan, b) har examen från yrkesprogram från gymnasieskolan samt har lägst betyget E i gymnasiekurserna Svenska 2 eller Svenska som andraspråk 2 och Samhällskunskap 1a1 och 1a2 eller 1b, eller c) har förvärvat kunskaper som motsvarar a) eller b) på annat sätt, 2. har körkort med behörighet B, 3. är simkunnig, och 4. uppfyller kraven enligt Arbetsmiljöverkets föreskrifter för rök- och kemdykning.

text: Förordningen senast ändrad 2011:581

text: MSBFS 2014:4

text: Utbildning till skorstensfejare

text: Behörig att antas till utbildning som leder fram till examen som skorstensfejare är den som 1. har examen från ett högskoleförberedande program från gymnasieskolan, 2. har examen från yrkesprogram från gymnasieskolan, samt har lägst betyget E i gymnasiekurserna Svenska 2 eller Svenska som andraspråk 2 och Samhällskunskap 1a1 och 1a2 eller 1b, eller 3. har förvärvat kunskaper som motsvarar 1 eller 2 på annat sätt.

text: Utbildning till skorstensfejartekniker

text: Behörig att antas till utbildning som leder fram till examen som skorstensfejartekniker är den som 1. har examen som skorstensfejare eller motsvarande examen enligt äldre bestämmelser, eller har genomgått utbildning i annat land som bedöms ge motsvarande kunskaper, 2. har lägst betyget E i gymnasiekurserna Svenska 2 eller Svenska som andraspråk 2, Matematik 1a, 1b eller 1c och Samhällskunskap 1a1 och 1a2 eller Samhällskunskap 1b eller har förvärvat motsvarande kunskaper på annat sätt, och 3. har praktisk erfarenhet från verksamhet enligt

text: 3 kap. 4 § lagen (2003:778)

text: om skydd mot olyckor eller motsvarande verksamhet enligt äldre bestämmelser under sammanlagt tre år, varav minst ett år efter avlagd examen som skorstensfejare eller annan utbildning som avses i 1.

text: Påbyggnadsutbildning i räddningstjänst för brandingenjörer

text: Behörig att antas till påbyggnadsutbildning i räddningstjänst för brandingenjörer är den som har genomgått hela och avslutade kurser om minst 180 högskolepoäng av de 210 högskolepoäng som krävs för brandingenjörsexamen. __________

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 oktober 2014, då Statens räddningsverks föreskrifter (

text: SRVFS 2008:5

text: ) om behörighetskrav för antagning till utbildning enligt förordningen (

text: ) om utbildning i skydd mot olyckor ska upphöra att gälla. 2. Sökande som uppfyller kraven på behörighet enligt de äldre bestämmelserna ska fortsatt anses ha motsvarande behörighet till utbildningarna enligt

text: 4 §§

text: i denna författning.

text: 3. Reglerna om behörighet i 5 § Statens räddningsverks föreskrifter (

text: SRVFS 2008:5

text: ) om utbildning i skydd mot olyckor ska tillämpas i stället för motsvarande regler enligt denna författning fram till utgången av januari 2015.

text: NILS SVARTZ

text: Lise-Lott Eriksson (Avdelningen för utveckling av beredskap)

text: MSBFS 2014:4


title: Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps föreskrifter om landstings risk- och sårbarhetsanalyser

text: Denna författning innehåller närmare föreskrifter om sådana risk- och sårbarhetsanalyser som avses i

text: 2 kap. 1 § lagen (2006:544)

text: om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap.

text: Definitioner

text: I denna författning avses med kritiska Beroenden som är avgörande för att samhällsviktiga beroenden verksamheter ska kunna fungera. Sådana beroenden karaktäriseras av att ett bortfall eller en störning i levererande verksamheter relativt omgående leder till funktionsnedsättningar, som kan få till följd att en extraordinär händelse inträffar.

text: risk En sammanvägning av sannolikheten för att en händelse ska inträffa och de konsekvenser händelsen kan leda till.

text: samhällsviktig En verksamhet som uppfyller minst ett av följande verksamhet villkor.  Ett bortfall av eller en svår störning i verksamheten kan ensamt eller tillsammans med

text: Allmänna råd som ansluter till föreskrifterna finns på sid 12. 2 Förordningen senast ändrad (

text: MSBFS 2015:4

text: motsvarande händelser i andra verksamheter på kort tid leda till att en allvarlig kris inträffar i samhället.  Verksamheten är nödvändig eller mycket väsentlig för att en redan inträffad kris i samhället ska kunna hanteras så att skadeverkningarna blir så små som möjligt.

text: sårbarhet De egenskaper eller förhållanden som gör ett samhälle, ett system, eller egendom mottagligt för de skadliga effekterna av en händelse.

text: krisberedskap Förmågan att genom utbildning, övning och andra åtgärder samt genom den organisation och de strukturer som skapas före, under och efter en kris förebygga, motstå och hantera krissituationer.

text: Arbetet med risk- och sårbarhetsanalys

text: Landstinget ska anpassa arbetet med risk- och sårbarhetsanalyser till de egna behoven och till övriga förutsättningar. Arbetet ska i den utsträckning det är möjligt och lämpligt samordnas och integreras med riskanalysarbete som sker i enlighet med annan lagstiftning.

text: Rapportering av landstingets risk- och sårbarhetsanalys

text: Landstinget ska senast den 31 oktober under det första kalenderåret efter ordinarie val till landstingsfullmäktige ställa samman och rapportera resultatet av sitt arbete med risk- och sårbarhetsanalys enligt följande uppställning. 1. Beskrivning av landstinget och dess ansvarsområde. 2. Beskrivning av arbetsprocess och metod. 3. Identifierad samhällsviktig verksamhet inom landstingets ansvarsområde. 4. Identifierade kritiska beroenden för landstingets samhällsviktiga verksamhet. 5. Identifierade och analyserade risker för landstingets ansvarsområde. 6. Bedömning av landstingets generella krisberedskap enligt indikatorer som framgår av bilaga. 7. Beskrivning av identifierade sårbarheter och brister i krisberedskap inom landstinget och dess ansvarsområde. 8. Behov av åtgärder med anledning av risk- och sårbarhetsanalysens resultat.

text: Rapporteringen ska göras i elektronisk form till Socialstyrelsen och till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap samt till länsstyrelsen. Rapporteringen ska ske i elektronisk form om inte särskilda skäl föreligger eller enligt förutsättningar som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap beslutar.

text: Landstingets regelbundna uppföljning och rapportering

text: Landstinget ska regelbundet följa upp sin risk- och sårbarhetsanalys och rapportera sin generella krisberedskap enligt bilagan till denna författning till Socialstyrelsen och till Myndigheten för samhällsskydd av beredskap samt till länsstyrelsen. Rapporteringen ska ske senast den 31 oktober under de år då en redovisning enligt 4 § inte behöver lämnas. Rapporteringen ska ske i elektronisk form om inte särskilda skäl föreligger eller enligt förutsättningar som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap beslutar.

text: Sekretess

text: Om den rapportering som ska göras enligt 4 eller 5 §§ innehåller uppgifter som enligt landstingets bedömning omfattas av sekretess enligt offentlighets- och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: ska det framgå av rapporteringen vilka dessa uppgifter är. _____________ Denna författning träder i kraft den 1 mars 2015. Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps föreskrifter (

text: MSBFS 2010:6

text: ) om kommuners och landstings risk- och sårbarhetsanalyser upphör samtidigt att gälla.

text: Myndigheten för samhällsskydd och beredskap

text: HELENA LINDBERG

text: Jonas Eriksson (Avdelningen för risk- och sårbarhetsreducerande arbete)

text: MSBFS 2015:4

text: Bilaga

text: Indikatorer för bedömning av landstingets generella krisberedskap

text: Syftet med en bedömning av landstingets generella krisberedskap är att få en övergripande bild av de förutsättningar landstinget har att förebygga och hantera extraordinära händelser.

text: Ledning

text: Riskhantering

text: 1. Landstinget har för mandatperioden rapporterat en sammanställd riskoch sårbarhetsanalys till länsstyrelsen i enlighet med 4 § i denna författning.

text: Motivering: Ja Nej

text: 2. Redovisningen av risk- och sårbarhetsanalysen fastställs av landstingets ledning.

text: Motivering: Ja Nej

text: 3. Samtliga delar av landstingets verksamhet beaktas och vid behov involveras i arbetet med risk- och sårbarhetsanalyser.

text: Motivering: Ja Nej

text: 4. Risk- och sårbarhetsanalysen används som underlag vid planering och beslut om åtgärder för att stärka landstingets krisberedskap. Exempel: landstinget beslutar hur de risker som identifierats i risk- och sårbarhetsanalysen ska hanteras.

text: Motivering: Ja Nej

text: 5. Relevanta delar av redovisningen från risk- och sårbarhetsanalysen görs tillgänglig för - beslutsfattare och anställda inom landstinget, Ja Nej - berörda aktörer inom ansvarsområdet. Ja Nej

text: Motivering: Ja Nej

text: 6. Det finns en övad och utbildad Tjänsteman i Beredskap (TiB) eller motsvarande som har beredskap dygnet runt alla dagar på året.

text: Motivering: Ja Nej

text: 7. Landstinget bedriver omvärldsbevakning i syfte att tidigt kunna identifiera och varna för extraordinära händelser.

text: Motivering: Ja Nej

text: Planering

text: 8. Landstinget har en fastställd plan för hur de ska hantera extraordinära händelser som beskriver

text: a. hur landstinget ska organisera sig under en extraordinär händelse (krishanteringsorganisation), Ja Nej b. hur landstingets krishanteringsorganisation leder, samordnar, samverkar samt säkerställer samband för att hantera en extraordinär händelse, Ja Nej c. vilka lokaler för ledning och samverkan som disponeras vid en extraordinär händelse. Ja Nej

text: Motivering: Ja Nej

text: 9. Landstingets planering för att förebygga risker och sårbarheter samt planer för att hantera extraordinära händelser är framtagen i samverkan med andra aktörer, såväl offentliga som privata.

text: Motivering: Ja Nej

text: 10. Det finns dokumenterade rutiner för att aktivera krishanteringsorganisationen.

text: Motivering: Ja Nej

text: 11. Det finns en beslutsordning med angivet mandat för krishanteringsorganisationen.

text: Motivering: Ja Nej

text: MSBFS 2015:4

text: 12. Inom krishanteringsorganisationen finns möjlighet att bedriva

text: a. operativ ledning Ja Nej b. samverkan Ja Nej c. omvärldsbevakning Ja Nej d. framtagande av lägesbild Ja Nej e. kriskommunikation Ja Nej f. analys av händelseutvecklingen av en händelse på kort och lång sikt Ja Nej

text: Motivering: Ja Nej

text: 13. Det finns rutiner och planer för att upprätthålla samhällsviktiga verksamheter som landstinget bedriver eller ansvarar för. Exempelvis kontinuitetsplaner. De samhällsviktiga verksamheter som landstinget bedriver eller ansvarar för ska vara beskrivna inom riskoch sårbarhetsanalysen.

text: Motivering: Ja Nej

text: 14. Planen för hantering av extraordinära händelser och planerna för att upprätthålla samhällsviktig verksamhet kontrolleras minst en gång per år och revideras vid behov.

text: Motivering: Ja Nej

text: Samverkan

text: 15. Landstinget har tagit initiativ till att aktörer inom ansvarsområdet samverkar och uppnår samordning i planerings- och förberedelsearbetet inför hanteringen av extraordinära händelser.

text: Motivering: Ja Nej

text: 16. Landstinget har fastställda rutiner för att upprätta och förmedla en samlad lägesbild inom landstingets ansvarsområde avseende extraordinära händelser.

text: Motivering: Ja Nej

text: 17. Landstinget har fastställda rutiner för deltagande i samverkanskonferenser.

text: Motivering: Ja Nej

text: 18. Landstinget har fastställda rutiner för att information till allmänheten vid en extraordinär händelse samordnas.

text: Motivering: Ja Nej

text: Kommunikation

text: 19. Det finns informationskanaler för att ta emot och dela information vid extraordinära händelser.

text: - internt inom landstinget Ja Nej - till andra landsting Ja Nej - till länsstyrelsen Ja Nej - till Socialstyrelsen Ja Nej - till andra krisberedskapsaktörer Ja Nej - till allmänheten Ja Nej

text: Exempelvis genom WIS, Rakel, sociala medier, webbsidor, VMA, informationsnumret 113 13 eller motsvarande.

text: Motivering: Ja Nej

text: 20. Det finns alternativa lösningar för att upprätthålla landstingets prioriterade kommunikation. - inom landstinget Ja Nej - till andra landsting Ja Nej - till Socialstyrelsen Ja Nej - till andra krisberedskapsaktörer Ja Nej - till allmänheten vid inträffad händelse Ja Nej

text: Exempelvis alternativa lösningar för IT-, tele- och radiosystem.

text: Motivering: Ja Nej

text: MSBFS 2015:4

text: Informationssäkerhet

text: 21. Landstinget hanterar information säkert.

text: - Landstinget bedriver ett systematiskt arbete med informationssäkerhet i enlighet med tillämplig informationssäkerhetsstandard (ISO/IEC 27001, ISO/IEC 27002) på området. Ja Nej - Landstinget har rutiner för att identifiera och hantera kritiska beroenden till system och tjänster för informationshantering som är av central betydelse för landstingets verksamhet. Ja Nej

text: Motivering: Ja Nej

text: 22. Landstingen ställer krav på informationssäkerhet i förhållande till externa aktörer.

text: - När informationshantering upphandlas av extern leverantör. Ja Nej - När landstingsverksamhet bedrivs av extern leverantör. Ja Nej

text: Motivering: Ja Nej

text: Kompetens

text: Utbildning

text: 23. Personalen i krishanteringsorganisationen har utbildning och kännedom om sin och landstingets roll och ansvar vid en extraordinär händelse.

text: Motivering: Ja Nej

text: 24. Personalen i krishanteringsorganisationen har kännedom om andra relevanta aktörers roller och ansvar vid extraordinära händelser.

text: Motivering: Ja Nej

text: Övning

text: 25. Finns det en utbildnings- och övningsplan för mandatperioden som efterföljs?

text: Motivering: Ja Nej

text: 26. Har landstingets krisledningsnämnd övats under det gångna året? Motivering: Ja Nej 27. Har krishanteringsorganisationen övats under det gångna året? Motivering: Ja Nej 28. Har landstinget under det gångna året deltagit i planering, genomförande eller utvärdering av samverkansövning på regional och/eller nationell nivå?

text: Exempelvis övas rutiner för samlad lägesbild, deltagande i

text: samverkanskonferenser och samordning av information till allmänheten vid en extraordinär händelse. Motivering: Ja Nej 29. Har landstinget utvärderat de övningar som genomförts under det gångna året? För att svara ja krävs att både styrkor och svagheter hos landstingets egen krisberedskap har utvärderats. Vidare ska landstingets förmåga att samverka med andra aktörer ha utvärderats. Motivering: Ja Nej 30. Har landstinget rutiner för att ta till vara erfarenheter från inträffade händelser och övningar? Motivering: Ja Nej

text: Resurser

text: 31. Landstinget har en behovsanalys av vilka materiella och personella resurser som krävs för att hantera extraordinära händelser. Motivering: Ja Nej

text: MSBFS 2015:4

text: 32. Landstinget har uppdaterad/aktuell dokumentation rörande vilka interna materiella och personella resurser som finns att tillgå vid en extraordinär händelse.

text: Exempelvis mobil reservkraft, pumpar, sandsäckar.

text: Motivering: Ja Nej

text: 33. Det finns rutiner för att genomföra underhåll och kontrollera funktionalitet på de materiella resurserna som endast används vid extraordinära händelser.

text: Motivering: Ja Nej

text: 34. Det finns avtal och/eller överenskommelser med externa aktörer om förstärkningsresurser vid extraordinära händelser.

text: Motivering: Ja Nej

text: 35. Det finns rutiner för att begära och ta emot förstärkningsresurser (materiella och personella) från externa aktörer (lokala/regionala/nationella/internationella) i samband med extraordinära händelser.

text: Motivering: Ja Nej

text: 36. Lokalerna till krishanteringsorganisationen är utrustade och testade avseende åtminstone

text: a. elförsörjning, med möjlighet till reservkraftsförsörjning, till lokaler, arbetsplatser och tekniska system med en uthållighet om minst en vecka, Ja Nej b. it-försörjning, Ja Nej c. tekniska system för kommunikation och samlad lägesbild (t.ex. Rakel och WIS), Ja Nej d. tillgång till vatten för hantering av mat, dryck och hygien som medger uthållighet om minst en vecka. Ja Nej

text: Motivering: Ja Nej

text: 37. Det finns utpekad alternativ lokalisering för krishanteringsorganisationen. Motivering: Ja Nej

text: MSBFS 2015:4

text: Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps allmänna råd om landstings risk- och sårbarhetsanalyser

text: Dessa allmänna råd ansluter till de skyldigheter som följer av Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps föreskrifter om landstings risk- och sårbarhetsanalyser. Termer och uttryck som används i föreskrifterna har samma betydelse här. Allmänna råd har en annan juridisk status än föreskrifter. Allmänna råd är inte tvingande. Deras funktion är att förtydliga innebörden i lag, förordning eller myndighetsföreskrifter och att ge generella rekommendationer om deras tillämpning. Allmänna råd är markerade med grå bakgrund.

text: CECILIA NYSTRÖM

text: Allmänna råd till 4 §

text: 1. Beskrivning av landstinget och dess ansvarsområde

text: Redovisningen syftar till att ge grundläggande information om landstinget. Följande bör redovisas.  Landstingets ansvarsområde och uppgifter.  Landstingets organisation inklusive hel- eller delägda bolag och eventuella samarbeten.  Vilka författningar som har beaktats i redovisningen av risk- och sårbarhetsanalysen.

text: 2. Beskrivning av arbetsprocess och metod

text: Redovisningen syftar till att ge information om redovisningens riktighet. Följande bör redovisas.  Arbetsprocess för risk- och sårbarhetsanalysarbetet.  Vilka metoder som använts i arbetet med risk- och sårbarhetsanalysen.  Deltagande interna, externa och privata aktörer i arbetet.  Vilket material och underlag som använts för arbetet med risk- och sårbarhetsanalysen.  Gjorda avgränsningar med motiv.

text: 3. Identifierad samhällsviktig verksamhet inom landstingets ansvarsområde

text: Redovisning av identifierad samhällsviktig verksamhet bör utgå från nedanstående sektorer och funktioner.

text: Samhällssektor

text: Med samhällssektor avses i detta sammanhang de olika områden inom vilka viktiga samhällsfunktioner finns och samhällsviktig verksamhet kan identifieras.

text: Viktig samhällsfunktion

text: Viktig samhällsfunktion är ett samlingsbegrepp för de verksamheter som upprätthåller en viss funktionalitet. Varje sådan funktion ingår i en eller flera samhällssektorer och upprätthålls av en eller flera samhällsviktiga verksamheter.

text: Samhällsviktig verksamhet

text: Begreppet samhällsviktig verksamhet definieras i 2 § i denna författning. Med samhällsviktig verksamhet menas de verksamheter, anläggningar, noder, infrastrukturer och tjänster som upprätthåller den funktion som de ingår i och är verksamhet som är av avgörande betydelse för upprätthållandet av viktiga samhällsfunktioner.

text: MSBFS 2015:4

text: Endast verksamhet som absolut behövs för upprätthållandet av viktiga samhällsfunktioner vid allvarliga händelser eller kriser bör identifieras som samhällsviktig. Samhällsviktig verksamhet kan vara av nationell, regional eller lokal betydelse. Nationellt samhällsviktig verksamhet är verksamhet som vid ett bortfall eller störning i verksamheten kan leda till allvarliga nationella eller internationella konsekvenser. Regionalt samhällsviktig verksamhet är verksamhet som vid ett bortfall eller en störning i verksamheten kan leda till allvarliga regionala konsekvenser. Lokalt samhällsviktig verksamhet är verksamhet som vid ett bortfall eller en störning i verksamheten kan leda till allvarliga lokala konsekvenser.

text: Samhällssektor Exempel på viktiga samhällsfunktioner per samhällssektor

text: Energiförsörjning Produktion av el, distribution av el, produktion och distribution av fjärrvärme, produktion och distribution av bränslen och drivmedel

text: Finansiella tjänster Betalningar, tillgång till kontanter, centrala betalningssystemet, värdepappershandel

text: Handel och industri Bygg- och entreprenadverksamhet, detaljhandel, tillverkningsindustri

text: Hälso- och Akutsjukvård, läkemedels- och materielsjukvård samt försörjning, omsorg om barn, funktionsomsorg hindrade och äldre, primärvård, psykiatri, socialtjänst, smittskydd för djur och människor

text: Information och Telefoni (mobil och fast), internet, kommunikation radiokommunikation, distribution av post, produktion och distribution av dagstidningar, webbaserad information, sociala medier

text: Kommunalteknisk Dricksvattenförsörjning, avloppshantering, försörjning renhållning, väghållning

text: Livsmedel Distribution av livsmedel, primärproduktion av livsmedel, kontroll av livsmedel, tillverkning av livsmedel

text: Offentlig Lokal ledning, regional ledning, nationell förvaltning ledning, begravningsverksamhet, diplomatisk och konsulär verksamhet

text: Skydd och säkerhet Domstolsväsendet, åklagarverksamhet, militärt försvar, kriminalvård, kustbevakning, polis, räddningstjänst, alarmeringstjänst, tullkontroll, gränsskydd och immigrationskontroll, bevaknings- och säkerhetsverksamhet

text: Socialförsäkringar Allmänna pensionssystemet, sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen

text: Transporter Flygtransport, järnvägstransport, sjötransport, vägtransport, kollektivtrafik

text: 4. Identifierade kritiska beroenden för landstingets samhällsviktiga verksamhet

text: Redovisningen bör utgå från kritiska beroenden som rör den samhällsviktiga verksamhet som landstinget själv förvaltar, bedriver eller äger. Inklusive bolag, förbund eller andra samarbetsformer.

text: 5. Identifierade och analyserade risker för landstingets ansvarsområde

text: Redovisningen bör delas in i riskidentifiering och riskanalys och omfatta landstingets ansvarsområde.

text: Riskidentifiering

text: Riskidentifiering syftar till att identifiera extraordinära händelser och förhållanden inom landstingets ansvarsområde som innebär ett hot eller en risk. Resultatet av riskidentifieringen bör vara riskkällor eller grovt beskrivna riskscenarier och bör omfatta risker och hot för exempelvis  naturolyckor,  andra olyckor,  teknisk infrastruktur och försörjningssystem,  antagonistiska hot och social oro,  sjukdomar.

text: Riskanalys

text: Riskanalysen bör utgå från de identifierade riskerna eller ett urval av dessa. De identifierade riskerna bör utvecklas till mer utförligt beskrivna riskscenarier. Riskanalysen bör innehålla en värdering av hur sannolikt det är att scenariot ska inträffa och vilka direkta konsekvenser som det medför. I de fall då sannolikhetsbedömningen är förenad med allt för stor osäkerhet kan bedömningen utelämnas. Utgångspunkten för konsekvensbedömningen bör vara befolkningens liv och hälsa, samhällets funktionalitet, grundläggande värden som rättssäkerhet och demokrati, samt skador på

text: MSBFS 2015:4

text: egendom och miljö. Vid konsekvensbedömningen kan inledande slutsatser dras om sårbarheter och brister i förmåga vilka sedan sammanfattas tillsammans med andra slutsatser i punkten 7.

text: 6. Bedömning av landstingets generella krisberedskap enligt indikatorer som framgår av bilaga

text: Landstingets generella krisberedskap bedöms med hjälp av de indikatorer som redovisas i bilaga och innebär att det endast är den egna organisationens förutsättningar som bedöms. Indikatorerna besvaras med ett ja eller ett nej om indikatorn anses vara uppfylld. Ett nej anses indikera en brist och bör resultera i en åtgärd för att komma till rätta med denna brist, alternativt en motivering till varför en åtgärd inte behövs. Till respektive indikator finns ett kommentatorsfält. Här bör landstinget mer utförligt motivera varför indikatorn anses vara uppfylld eller inte, alternativt kommentera varför indikatorn inte anses behövas. Vissa av indikatorerna är uppdelade i strecksatser. För att svara ja på en sådan indikator krävs att samtliga strecksatser är uppfyllda.

text: Redovisningen bör utgå från de sårbarheter och brister i förmåga som framkommit vid identifiering av kritiska beroenden, identifierade och analyserade risker samt vid bedömning av landstingets generella krisberedskap. Övriga identifierade sårbarheter och brister i förmåga som framkommit vid inträffade händelser, genomförda övningar samt övrigt analysarbete bör även beskrivas här. Sårbarheten och bristerna i förmågan bör sedan ligga till grund för att aktörerna ska kunna identifiera, föreslå och vidta åtgärder.

text: 8. Behov av åtgärder med anledning av risk- och sårbarhetsanalysens resultat

text: Redovisningen bör utgå från de behov av åtgärder som identifierats med anledning av risk- och sårbarhetsanalysens resultat. Exempelvis åtgärder och verksamhet rörande  utbildning, övning, analys och planering,  åtgärder som planeras för att stärka krisberedskapsförmågan,  vilka dokument som innehåller mer detaljerade beskrivningar om det risk- och sårbarhetsreducerande arbetet,  behov av åtgärder som ligger utanför landstingets ansvarsområde.