title: Säkerhetspolisens föreskrifter om säkerhetsskydd

text: 1 kap. Allmänna bestämmelser

text: Dessa föreskrifter innehåller kompletterande bestämmelser till

text: säkerhetsskyddslagen (2018:585)

text: och

text: säkerhetskyddsförordningen (2018:658)

text: . För de myndigheter som anges i 7 kap. 1 § första stycket 1 säkerhetsskyddsförordningen gäller endast bestämmelserna om registerkontroll i

text: 6 kap.

text: 16 §§

text: i dessa föreskrifter.

text: Ord och uttryck i föreskrifterna har samma innebörd som i

text: säkerhetsskyddslagen (2018:585)

text: och

text: säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: I föreskrifterna avses med handling detsamma som anges i

text: 2 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen

text: . Med fysisk handling avses en framställning i skrift eller bild och med elektronisk handling avses en upptagning som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniskt hjälpmedel (upptagning för automatiserad behandling). När begreppet handling används i dessa föreskrifter avses, om inget annat anges, både fysiska och elektroniska handlingar.

text: I föreskrifterna avses med tillsynsmyndighet de myndigheter som anges i 7 kap. 1 § första stycket 3–6

text: säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: Beslut, granskningar, bedömningar, planer, rutiner och liknande enligt föreskrifterna ska dokumenteras.

text: 2 kap. Grundläggande bestämmelser om säkerhetsskydd

text: Säkerhetsskyddsanalys

text: Identifiera och bedöma säkerhetskänslig verksamhet

text: Av

text: 2 kap. 1 § säkerhetsskyddslagen (2018:585)

text: och

text: 2 kap. 1 § säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: följer att den som bedriver säkerhetskänslig verksamhet (verksamhetsutövaren) ska göra en säkerhetsskyddsanalys. En säkerhetsskyddsanalys ska identifiera vilka skyddsvärden som finns i verksamheten, det vill säga 1

text: 1. vilka säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och den totala mängden sådana uppgifter som finns i verksamheten, 2. vilka för Sverige förpliktande internationella åtaganden om säkerhetsskydd som finns i verksamheten, och 3. vilken säkerhetskänslig verksamhet i övrigt som finns i verksamheten.

text: Identifiering av sådana anläggningar, objekt, system och liknande verksamhet som avses i 1 § andra stycket 3 ska utgå från vilken typ av skada för Sveriges säkerhet en antagonistisk handling mot en viss verksamhet skulle kunna medföra. Identifieringen ska göras utifrån följande konsekvenskategorier. • Skada för Sveriges yttre säkerhet • Skada för Sveriges inre säkerhet • Skada på nationellt samhällsviktig verksamhet • Skada för Sveriges ekonomi Även anläggningar och objekt som vid en antagonistiskt handling kan generera skadekonsekvenser på nationell nivå på andra verksamheter i de ovanstående kategorierna ska identifieras (skadegenererande verksamhet).

text: Den typ av skada som har identifierats enligt 2 § ska graderas utifrån följande konsekvensnivåer. • Nivå 5: Synnerligen allvarlig skada för Sveriges säkerhet • Nivå 4: Allvarlig skada för Sveriges säkerhet • Nivå 3: Inte obetydlig skada för Sveriges säkerhet • Nivå 2: Ringa skada för Sveriges säkerhet • Nivå 1: Inte mätbar eller inte relevant konsekvens med bäring på Sveriges säkerhet Om graden av skada bedöms som nivå 1 omfattas verksamheten inte av krav på säkerhetsskydd.

text: Verksamhetsutövaren ska bedöma från vilket eller vilka perspektiv (konfidentialitet, tillgänglighet eller riktighet) den identifierade säkerhetskänsliga verksamheten är skyddsvärd.

text: I bilaga till dessa föreskrifter finns en beskrivning av konsekvenskategorierna och konsekvensnivåerna som anges i 2 och 3 §§.

text: Särskilt säkerhetskänslig verksamhet

text: Med särskilt säkerhetskänslig verksamhet avses i dessa föreskrifter säkerhetskänslig verksamhet där en antagonistisk handling mot verksamheten kan medföra synnerligen allvarlig eller allvarlig skada för Sveriges säkerhet (nivå 5 och 4). Verksamhetsutövaren ska rapportera till tillsynsmyndigheten att sådan verksamhet bedrivs. Verksamheter som står direkt under Säkerhetspolisens tillsyn ska istället rapportera till den myndigheten.

text: Säkerhetshot – hotbild och dimensionerande hotbeskrivning

text: Säkerhetspolisen tillhandahåller hotbilder till verksamhetsutövarna via tillsynsmyndigheterna och till verksamheter som står direkt under Säkerhetspolisens tillsyn. Verksamhetsutövaren ska utifrån hotbilden och egna identifierade hot bedöma hur hoten kan påverka den säkerhetskänsliga verksamheten och om det finns behov av att vidta säkerhetsskyddsåtgärder.

text: Säkerhetspolisen upprättar efter samråd med tillsynsmyndigheterna dimensionerande hotbeskrivningar (DHB) till de verksamhetsutövare som bedriver särskilt säkerhetskänslig verksamhet. Med DHB avses en beskrivning av en antagen antagonistisk förmåga som säkerhetsskyddsåtgärderna förväntas kunna skydda mot, även om det inte föreligger något identifierat hot mot den säkerhetskänsliga verksamheten. Verksamhetsutövaren ska för särskilt säkerhetskänslig verksamhet dimensionera säkerhetsskyddsåtgärderna utifrån den dimensionerande hotbeskrivningen.

text: Bedöma sårbarheter

text: Verksamhetsutövaren ska göra sårbarhetsbedömningar beträffande den säkerhetskänsliga verksamheten. I säkerhetsskyddsanalysen ska det anges vilka övergripande sårbarheter som har identifierats. Verksamhetsutövaren ska därefter bedöma hur sårbarheterna påverkar verksamhetens säkerhetsskydd och om det finns behov av att vidta säkerhetsskyddsåtgärder.

text: Beslut att fastställa säkerhetsskyddsanalysen

text: Verksamhetsutövarens högsta chef eller motsvarande organ, eller den som sådan chef eller sådant organ bestämmer, ska fastställa säkerhetsskyddsanalysen. Den ska uppdateras vid behov, dock minst en gång vartannat år.

text: Upprättande av säkerhetsskyddsplan

text: Efter att säkerhetsskyddsanalysen är fastställd ska verksamhetsutövaren upprätta en säkerhetsskyddsplan. Planen ska tydliggöra vilka säkerhetsskyddsåtgärder som behöver vidtas utifrån skyddsvärde i relation till säkerhetshot och sårbarheter (skyddsdimensionering). Det ska vidare framgå när åtgärderna ska vidtas och vem som ansvarar för dem. Säkerhetsskyddsplanen ska fastställas av säkerhetsskyddschefen eller den han eller hon bestämmer.

text: Särskild säkerhetsskyddsbedömning

text: Vid förändringar av hotbilden eller om verksamhetsutövaren genomför en förändring som kan antas betydligt påverka den säkerhetskänsliga verksamheten ska en särskild säkerhetsskyddsbedömning göras, även i andra fall än som följer av

text: 2 kap. 6 §

text: och

text: 3 kap. 1 §

text: säkerhetsskyddsförordningen

text: ). En sådan bedömning kan behöva göras vid t.ex. upphandlingar, nyetableringar av verksamhet och förändringar av säkerhetskänsliga system. Genom den särskilda säkerhetsskyddsbedömningen ska verksamhetsutövaren klargöra bl.a. om • förändringen kan antas påverka skyddsvärdena, • förändringen är lämplig utifrån den påverkan den har på Sveriges säkerhet, • förändringen medför ett behov av att vidta säkerhetsskyddsåtgärder, eller om • säkerhetsskyddsanalysen behöver uppdateras. Den särskilda säkerhetsskyddsbedömningen ska fastställas av säkerhetsskyddschefen eller den han eller hon bestämmer.

text: Styrning av säkerhetsskyddsarbetet

text: Funktioner och ansvar

text: Verksamhetsutövaren ska inrätta de funktioner för säkerhetsskyddsarbetet som behövs för att säkerställa att arbetet kan bedrivas på ett fullgott sätt, systematiskt och kontinuerligt samt att det kan kontrolleras och följas upp.

text: Verksamhetsutövaren ska se till att ansvaret för säkerhetsskyddsarbetet är tydligt definierat och kommunicerat till berörda funktioner. Verksamhetsutövaren ska se till att funktioner som kan representera motstående intressen i säkerhetsskyddsfrågor är separerade från varandra.

text: Regelverk

text: Verksamhetsutövaren ska ha ett dokumenterat regelverk för att upprätthålla verksamhetens säkerhetsskydd. Verksamhetsutövaren ska genom regelverket • klargöra ledningens och övriga funktioners ansvar för verksamhetens säkerhetsskydd, • säkerställa att de funktioner som ska arbeta med verksamhetens säkerhetsskydd har nödvändiga befogenheter, och • se till att säkerhetsskyddsarbetet bedrivs samordnat samt att det utvecklas löpande och utvärderas regelbundet.

text: Skyldighet att säkerställa resurser och kompetenser

text: Verksamhetsutövaren ska säkerställa att det finns resurser och kompetenser tillgängliga i den utsträckning som krävs för att upprätthålla säkerhetsskyddet.

text: Styrning av åtkomst

text: Verksamhetsutövaren ska ha rutiner för tilldelning och förändring av behörigheter, fysiska eller elektroniska nycklar eller annat som ger åtkomst till säkerhetskänslig verksamhet. Verksamhetsutövaren ska kunna följa upp vilken åtkomst den som deltar i säkerhetskänslig verksamhet har till verksamheten, och regelbundet, minst en gång per år, ompröva sådana åtkomster.

text: Utbildning

text: Verksamhetsutövaren ska ge den som deltar i säkerhetskänslig verksamhet relevant utbildning i säkerhetsskydd innan personen får åtkomst till verksamheten. Sådan utbildning ska därefter ges regelbundet i den omfattning som behövs. Verksamhetsutövaren ska utifrån säkerhetsskyddsanalysen se till att innehållet i de utbildningar som genomförs anpassas efter deltagarnas funktioner och ansvar i verksamheten. Utbildningarna ska framgå av en utbildningsplan.

text: Kontinuitet i säkerhetskänslig verksamhet

text: Verksamhetsutövaren ska ha rutiner och funktioner för att upprätthålla kontinuitet i säkerhetskänslig verksamhet om en funktionsstörning kan medföra mer än ringa skada för Sveriges säkerhet. Rutinerna ska utformas och tillämpas på sådant sätt att säkerhetsskyddet så långt det är möjligt bibehålls på motsvarande nivå som under normala förhållanden. Verksamhetsutövaren ska regelbundet utbilda i, utvärdera och vid behov uppdatera sådana rutiner som avses i första stycket.

text: Hantering av säkerhetshotande händelser och verksamhet

text: Rutiner, skademinimering och utvärdering

text: Verksamhetsutövaren ska ha rutiner för hantering av säkerhetshotande händelser som är av betydelse för verksamhetens säkerhetsskydd.

text: Verksamhetsutövaren ska vid säkerhetshotande händelser som är av betydelse för verksamhetens säkerhetsskydd vidta åtgärder så att skadlig inverkan på den säkerhetskänsliga verksamheten minimeras och så att den säkerhetskänsliga verksamheten så snart som möjligt kan återgå till normalläge.

text: Verksamhetsutövaren ska utvärdera inträffade säkerhetshotande händelser som är av betydelse för verksamhetens säkerhetsskydd. Utifrån utvärderingen ska verksamhetsutövaren införa de förbättringar som krävs för att minimera skadeeffekten av liknande händelser i framtiden.

text: Anmälan vid säkerhetshotande händelser och verksamhet

text: Av

text: 2 kap. 10 § första stycket säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: framgår när en anmälan till Säkerhetspolisen om säkerhetshotande händelser och verksamhet ska göras.

text: Om en säkerhetshotande händelse har inneburit en förlust av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller att uppgifterna kan ha röjts, ska verksamhetsutövaren snarast, dock senast i samband med att en anmälan om detta görs till Säkerhetspolisen, påbörja arbetet med en skadebedömning.

text: Verksamhetsutövaren ska snarast, dock senast i samband med att en anmälan om en säkerhetshotande händelse görs till Säkerhetspolisen, överväga behovet av att informera andra verksamhetsutövare som från säkerhetsskyddssynpunkt kan vara berörda av händelsen.

text: Förbättringar, kontroll och uppföljning

text: Verksamhetsutövaren ska regelbundet • utvärdera om säkerhetsskyddsåtgärderna ger avsedd effekt, • identifiera brister och sårbarheter i säkerhetsskyddet och genomföra förbättringar, • kontrollera och följa upp det säkerhetsskyddsarbete som bedrivs på uppdrag av verksamhetsutövaren hos externa aktörer, och • i övrigt kontrollera och följa upp att verksamheten följer regelverket för säkerhetsskydd. Verksamhetsutövaren ska dokumentera åtgärderna i en plan som ska uppdateras löpande. I planen ska det anges vilken funktion som är ansvarig för åtgärderna.

text: 3 kap. Behandling av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och handlingar, m.m.

text: Grundläggande bestämmelser

text: Säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i en viss säkerhetsskyddsklass får behandlas endast i informationssystem eller på lagringsmedium som verksamhetsutövaren godkänt för lägst den säkerhetsskyddsklass som uppgifterna har.

text: Innan verksamhetsutövaren överför säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter till annan, ska mottagaren uppmärksammas på säkerhetsskyddsklassificeringen.

text: Rutiner

text: Verksamhetsutövaren ska ha rutiner för behandling av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och handlingar. Rutinerna ska reglera vad som gäller för spårbarhet, upprättande, kopiering, utskrift, utdrag, kvittering, förvaring,

text: distribution, medförande, inventering och destruktion samt vad som behövs i övrigt för att upprätthålla ett fullgott säkerhetsskydd. Verksamhetsutövaren ska ha rutiner för behandling av uppgifter som behöver skyddas från ett tillgänglighets- eller riktighetsperspektiv.

text: Anteckningar

text: I

text: 3 kap. 7 § säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: finns bestämmelser om att en säkerhetsskyddsklassificerad handling ska förses med en anteckning om vilken säkerhetsskyddsklass uppgifterna i handlingen har.

text: En säkerhetsskyddsklassificerad handling i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre ska förses med en anteckning om handlingens beteckning samt i förekommande fall antal sidor och uppgift om bilagor.

text: En säkerhetsskyddsklassificerad fysisk handling i säkerhetsskyddsklassen hemlig eller kvalificerat hemlig ska förses med en anteckning om handlingens exemplarnummer.

text: Om det beslutas att en säkerhetsskyddsklassificerad handling inte längre ska vara indelad i säkerhetsskyddsklass eller ska delas in i annan säkerhetsskyddsklass än vad som anges på handlingen, ska detta antecknas på handlingen. Åtgärden ska för allmänna handlingar antecknas i det register där handlingen är diarieförd.

text: Om en säkerhetsskyddsklassificerad handling i säkerhetsskyddsklassen kvalificerat hemlig inte längre bedöms vara kvalificerat hemlig, ska samråd ske med den som upprättat handlingen och verksamhetsutövarens högsta chef eller motsvarande organ eller den som sådan chef eller sådant organ bestämmer, innan åtgärder enligt 7 § vidtas. Anteckning om samrådet ska göras på handlingen.

text: Kopia och utdrag

text: Kopia av eller utdrag ur en säkerhetsskyddsklassificerad handling i säkerhetsskyddsklassen kvalificerat hemlig får göras endast efter medgivande av verksamhetsutövarens högsta chef eller motsvarande organ eller den som sådan chef eller sådant organ bestämmer.

text: Förvaring

text: En säkerhetsskyddsklassificerad handling ska förvaras i ett förvaringsutrymme med säkerhet som motsvarar den skyddsnivå som skyddsdimensioneringen kräver.

text: En säkerhetsskyddsklassificerad handling i säkerhetsskyddsklassen kvalificerat hemlig ska förvaras av verksamhetsutövarens högsta chef eller motsvarande organ i enlighet med kraven i 10 §. Verksamhetsutövarens

text: högsta chef eller motsvarande organ får dock besluta om andra förvaringsplatser för sådan handling.

text: I ett register där en säkerhetsskyddsklassificerad fysisk allmän handling är diarieförd ska det framgå var handlingen förvaras eller om den gallrats eller kommit bort.

text: Märkning av lagringsmedium

text: Lagringsmedium för säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre ska märkas med säkerhetsskyddsklass och identifieringsuppgift. Om lagringsmediet är fast monterat i annan utrustning ska i stället utrustningen märkas.

text: Distribution

text: Verksamhetsutövaren ska ha rutiner för hur en säkerhetsskyddsklassificerad fysisk handling i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre ska distribueras inom och utom verksamheten. Verksamhetsutövaren ska se till att nödvändiga säkerhetsskyddsåtgärder vidtas under distribution. En försändelse med en säkerhetsskyddsklassificerad fysisk handling eller elektronisk handling på ett lagringsmedium i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre ska sändas med en distributör som har godkänts av verksamhetsutövaren. En sådan distributör ska kunna verifiera att försändelsen har levererats till mottagaren.

text: I

text: 3 kap. 7 § andra stycket säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: finns bestämmelser om att säkerhetsskyddsklassificerade handlingar som kan antas komma att lämnas över till utländska myndigheter eller leverantörer ska förses med en anteckning om ursprungsland, om det inte är olämpligt.

text: Tillsynsmyndigheterna får medge undantag från bestämmelserna i

text: 3 kap. 10 § första stycket säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: om försändelser med säkerhetsskyddsklassificerade handlingar till utlandet.

text: Kvittering

text: Den som tar emot en säkerhetsskyddsklassificerad fysisk handling i säkerhetsskyddsklassen hemlig ska kvittera mottagandet med namnteckning och namnförtydligande i register, liggare eller på särskilt kvitto. Den som tar emot en säkerhetsskyddsklassificerad fysisk handling i säkerhetsskyddsklassen kvalificerat hemlig ska kvittera mottagandet med namnteckning och namnförtydligande på särskilt kvitto i två exemplar. Om en säkerhetsskyddsklassificerad fysisk handling i säkerhetsskyddsklassen hemlig eller högre återlämnas, ska detta antecknas på kvittensen. Verksamhetsutövaren ska bevara kvittensen i minst 10 år. Om handlingen är kvalificerat hemlig ska kvittensen bevaras i minst 25 år.

text: Hos myndigheter och annan verksamhet som offentlighets- och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: är tillämplig på gäller kraven i första till

text: fjärde styckena

text: endast för allmänna handlingar.

text: Verksamhetsutövaren ska anteckna vem som är mottagare av en säkerhetsskyddsklassificerad elektronisk handling i säkerhetsskyddsklassen kvalificerat hemlig i handlingen eller i ett register över kvalificerat hemliga handlingar.

text: Vad som anges i 17 och 18 §§ gäller inte när arkiv-, expeditions-, sambands- eller tryckeripersonal tar emot en säkerhetsskyddsklassificerad handling för registrering, kopiering, distribution, arkivering eller förstöring, om inte den som lämnar över handlingen begär det. Bestämmelserna gäller inte heller för personal som arbetar med drift av informationssystem när personalen hanterar lagringsmedium som har tilldelats eller ska tilldelas andra personer.

text: Om uppgifter i en säkerhetsskyddsklassificerad handling i säkerhetsskyddsklassen kvalificerat hemlig lämnas muntligen eller genom visning, ska anteckning om detta göras i handlingen eller i ett register över kvalificerat hemliga handlingar.

text: Medförande utanför verksamhetsutövarens lokaler

text: Om en säkerhetsskyddsklassificerad handling medförs till eller från verksamhetsutövarens lokaler ska den hållas under omedelbar uppsikt eller förvaras på ett sätt som så långt som möjligt motsvarar det säkerhetsskydd som gäller för förvaringen av handlingen inom verksamhetens lokaler. Kraven i första stycket gäller inte om handlingen skyddas med hjälp av kryptografiska funktioner som har godkänts av Försvarsmakten.

text: Säkerhetsskyddschefen får i särskilda fall besluta att personal, som är behörig enligt

text: 2 kap. 3 § säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: , får ta med en försändelse med en säkerhetsskyddsklassificerad handling i säkerhetsskyddsklassen hemlig eller lägre till utlandet.

text: En säkerhetsskyddsklassificerad handling i säkerhetsskyddsklassen kvalificerat hemlig får inte medföras från verksamhetsutövarens lokaler utan tillstånd av verksamhetsutövarens högsta chef eller motsvarande organ eller den som sådan chef eller sådant organ bestämmer.

text: Inventering

text: Av

text: 3 kap. 8 § säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: följer att säkerhetsskyddsklassificerade handlingar i säkerhetsskyddsklassen kvalificerat hemlig ska inventeras minst en gång per år. Säkerhetsskyddsklassificerade fysiska handlingar i säkerhetsskyddsklassen hemlig ska inventeras minst en gång per år.

text: Lagringsmedier som innehåller uppgifter i säkerhetsskyddsklassen hemlig eller kvalificerat hemlig ska inventeras minst en gång per år.

text: Förstöring

text: Förstöring av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ska ske så att åtkomst och återskapande av uppgifterna omöjliggörs.

text: Förstöring av en säkerhetsskyddsklassificerad allmän handling i säkerhetsskyddsklassen hemlig eller kvalificerat hemlig ska dokumenteras.

text: Avveckling eller återanvändning av lagringsmedium

text: Verksamhetsutövaren ska ha rutiner för avveckling eller återanvändning av lagringsmedium som används i säkerhetskänslig verksamhet. Rutinerna ska säkerställa att information på lagringsmediet inte kan återskapas.

text: 4 kap. Informationssäkerhet i informationssystem

text: Definitioner

text: I detta kapitel avses med intrångsdetektering: administrativa eller tekniska åtgärder som vidtas för att detektera intrång eller försök eller förberedelse till intrång i informationssystem, intrångsskydd: administrativa eller tekniska åtgärder som vidtas för att skydda informationssystem mot obehörig åtkomst, skadlig kod: oönskad programkod som är till för att ändra, röja, förstöra eller avlyssna ett elektroniskt kommunikationsnät eller funktioner eller uppgifter i ett informationssystem, röjande signaler: elektromagnetiska eller akustiska signaler som alstras i informationsbehandlande utrustningar och som, om de kan tydas av obehöriga, kan bidra till att information röjs.

text: Säkerhetsskyddsåtgärder

text: Kontinuerlig anpassning

text: Verksamhetsutövaren ska kontinuerligt anpassa säkerhetsskyddsåtgärder i informationssystem för att möta förändringar av hot och sårbarheter. Verksamhetsutövaren ska även fastställa hur detta ska genomföras och vem som ansvarar för att identifiera förändringarna.

text: Kompetens

text: Verksamhetsutövaren ska se till att den som deltar i utveckling, framtagning av arkitektur, testning och drift av informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet har tillräcklig kompetens avseende informationssäkerhet och sårbarheter i aktuellt informationssystem.

text: Granskning vid utveckling och anskaffning

text: Verksamhetsutövaren ska se till att egenutvecklad programvara i informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet granskas för att upptäcka och åtgärda säkerhetsbrister och sårbarheter.

text: Verksamhetsutövaren ska se till att tredjepartsprogramvara i informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet granskas för att upptäcka och åtgärda säkerhetsbrister och sårbarheter, eller att programvaran på annat sätt bedöms vara tillförlitlig från säkerhetsskyddssynpunkt.

text: Åtgärder inför driftsättning eller förändring

text: Verksamhetsutövaren ska vid en särskild säkerhetsskyddsbedömning enligt

text: 3 kap. 1 § säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: , beakta såväl de enskilda säkerhetsskyddsklassificerade uppgifterna som den totala mängden sådana uppgifter som kan komma att behandlas i informationssystemet.

text: Verksamhetsutövaren ska, innan ett informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet tas i drift, genomföra tester av säkerhetsskyddsåtgärderna. Resultatet ska dokumenteras och jämföras med de säkerhetskrav som gäller för informationssystemet. Den särskilda säkerhetsskyddsbedömningen ska uppdateras med eventuella avvikelser och de kompensatoriska åtgärder som måste vidtas.

text: Verksamhetsutövaren ska innan ett informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet tas i drift, dokumentera vilka resurser och kompetenser som krävs för att bibehålla fastställt säkerhetsskydd under informationssystemets förväntade livstid.

text: Verksamhetsutövaren ska, innan samråd enligt

text: 3 kap. 2 § säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: sker med Säkerhetspolisen, kontrollera och dokumentera att de säkerhetskrav som identifierats i den särskilda säkerhetsskyddsbedömningen har implementerats och att säkerhetsskyddsåtgärderna ger avsedd effekt.

text: Rutiner för hantering av informationssystem

text: Verksamhetsutövaren ska fastställa rutiner för hanteringen av informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet under systemets förväntade livstid.

text: Granskning av säkerheten

text: Verksamhetsutövaren ska årligen granska säkerheten i informationssystem som är avsett för att behandla säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen hemlig eller kvalificerat hemlig eller i informationssystem där en incident kan medföra allvarlig eller synnerligen allvarlig skada för Sveriges säkerhet.

text: Unika identiteter och spårbarhet

text: Alla utställda identiteter i ett informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet ska vara unika över tid. Åtkomsten ska vara spårbar till individ, system eller resurs.

text: Behörighetsstyrning

text: Verksamhetsutövaren ska tilldela sådana behörigheter som ger systemadministrativ åtkomst eller annan särskild tillgång till informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet restriktivt. Behörigheterna ska vara tidsbegränsade och följas upp särskilt. Tilldelning av behörigheter enligt första stycket som inte direkt kan kopplas till någon fysisk individ ska ske särskilt restriktivt och beslutas av säkerhetsskyddschefen eller den han eller hon bestämmer.

text: Autentisering

text: Verksamhetsutövaren ska se till att autentisering vid åtkomst till informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet baseras på flera faktorer (flerfaktorsautentisering).

text: Verksamhetsutövaren ska fastställa tekniska eller administrativa regler för utformning, byte och hantering av lösenord, om sådana används för att ge tillgång till informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet. Reglerna ska bl.a. innehålla bestämmelser om återanvändning av lösenord samt lösenordens längd och komplexitet.

text: Verksamhetsutövaren ska ge kod eller lösenord som ger tillgång till informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet ett säkerhetsskydd som motsvarar det säkerhetsskydd som informationssystemet ska ha enligt skyddsdimensioneringen.

text: Vid användning av central funktion för identifiering eller behörighetskontroll, ska verksamhetsutövaren se till att denna funktion ges ett säkerhetsskydd som motsvarar det högsta säkerhetsskydd som de anslutna informationssystemen ska ha enligt skyddsdimensioneringen.

text: Skydd mot röjande signaler

text: I

text: 3 kap. 4 § andra stycket säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: finns bestämmelser om skyddsåtgärder mot röjande signaler. Verksamhetsutövaren ska besluta om sådana åtgärder.

text: Kommunikationssäkerhet

text: Verksamhetsutövaren ska se till att informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet

text: • kommunicerar på ett kontrollerat sätt med komponenter eller delsystem inom samma informationssystem, och • kommunicerar på ett kontrollerat sätt med informationssystem eller nätverk som inte omfattas av krav på säkerhetsskydd.

text: Verksamhetsutövaren ska se till att informationssystem som är avsett för att behandla säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen begränsat hemlig eller konfidentiell, logiskt separeras från informationssystem eller nätverk som inte omfattas av motsvarande krav på säkerhetsskydd.

text: Verksamhetsutövaren ska se till att informationssystem som är avsett för att behandla säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen hemlig eller kvalificerat hemlig, fysiskt separeras från informationssystem eller nätverk som inte omfattas av motsvarande krav på säkerhetsskydd. Informationssystem som är avsett för att behandla säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen hemlig eller kvalificerat hemlig, ska tillåta endast envägskommunikation vid import respektive export av data.

text: Kryptering

text: Verksamhetsutövaren ska analysera behovet av användning av kryptografiska funktioner till skydd för säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och uppgifter som behöver skyddas från ett riktighetsperspektiv. I

text: 3 kap. 5 § andra stycket säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: finns bestämmelser om användning av kryptografiska funktioner som har godkänts av Försvarsmakten.

text: Konfiguration, uppdatering och dokumentering

text: Verksamhetsutövaren ska för informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet tillämpa konfiguration som använder lämpliga säkerhetsfunktioner, stänger av funktioner som inte används och även i övrigt reducerar sårbarheter.

text: Verksamhetsutövaren ska se till att programvara i informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet hålls uppdaterad så att säkerhetsbrister och sårbarheter motverkas. Om det finns särskilda skäl får verksamhetsutövaren besluta om undantag från kravet i första stycket.

text: Verksamhetsutövaren ska ha dokumentation som visar logiska samband och inbördes beroenden mellan komponenter som används i informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet.

text: Verksamhetsutövaren ska för informationssystem som är avsett för att behandla säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen 13

text: kvalificerat hemlig, dokumentera vilken hård- och mjukvara som används i informationssystemet och deras inbördes beroenden. Kraven i första stycket gäller även informationssystem där en incident kan medföra synnerligen allvarlig skada för Sveriges säkerhet.

text: Skydd mot skadlig kod

text: Verksamhetsutövaren ska för informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet analysera behovet av och i förekommande fall besluta att använda de funktioner för skydd mot skadlig kod som är nödvändiga från säkerhetsskyddssynpunkt.

text: Riktighet

text: Verksamhetsutövaren ska för informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet vidta säkerhetsskyddsåtgärder som ger förmåga att försvåra och upptäcka obehörig förändring av informationssystemet och dess säkerhetsskydd.

text: Intrångsdetektering och intrångsskydd

text: Verksamhetsutövaren ska förse ett informationssystem som är avsett för att behandla säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre och som kommunicerar med andra informationssystem, med funktioner för intrångsdetektering och intrångsskydd.

text: Verksamhetsutövaren ska förse ett informationssystem där en incident kan medföra mer än ringa skada för Sveriges säkerhet och som kommunicerar med andra informationssystem, med funktioner för intrångsdetektering och intrångsskydd.

text: Säkerhetsloggning

text: Verksamhetsutövaren ska logga händelser som kan påverka säkerheten i informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet (säkerhetsloggning).

text: Verksamhetsutövaren ska ha rutiner för loggning av händelser som kan påverka säkerheten i informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet. Rutinerna ska omfatta hur verksamhetsutövaren ska kunna upptäcka skadlig eller obehörig åtkomst eller påverkan samt funktionsstörningar. Rutinerna ska även omfatta vad som behövs i övrigt samt vilka åtgärder som ska vidtas vid upptäckta händelser.

text: För informationssystem som är avsett för att behandla säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ska rutinerna omfatta loggning av användning och ändring av behörigheter med systemadministrativ åtkomst och av roller med särskild behörighet i informationssystemet.

text: Verksamhetsutövaren ska bevara säkerhetsloggar i minst 10 år. För informationssystem som är avsett för att behandla säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen kvalificerat hemlig ska säkerhetsloggar bevaras i minst 25 år.

text: Verksamhetsutövaren ska vidta åtgärder för att skydda säkerhetsloggar mot obehörig åtkomst, ändring eller förstöring.

text: Säkerhetsövervakning

text: Verksamhetsutövaren ska använda funktion för säkerhetsövervakning av informationssystem som är avsett för att behandla säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen hemlig eller kvalificerat hemlig. Kraven i första stycket gäller även informationssystem där en incident kan medföra allvarlig eller synnerligen allvarlig skada för Sveriges säkerhet.

text: Verksamhetsutövaren ska ha rutiner för säkerhetsövervakning enligt 36 §. Rutinerna ska omfatta vad som ska övervakas och vem som ansvarar för övervakningen. Rutinerna ska även omfatta vad som behövs i övrigt samt vilka åtgärder som ska vidtas vid upptäckta händelser.

text: Kontroll av säkerhetskopior

text: När säkerhetskopiering av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller uppgifter i övrigt som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet genomförs, ska verksamhetsutövaren regelbundet, minst en gång per år, kontrollera att uppgifterna på säkerhetskopiorna går att återskapa.

text: 5 kap. Fysisk säkerhet

text: Åtgärder för att upptäcka, försvåra och hantera

text: Av

text: 4 kap. 1 § säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: följer att verksamhetsutövaren ska vidta säkerhetsskyddsåtgärder för att upptäcka, försvåra och hantera obehörigt tillträde eller skadlig inverkan.

text: Verksamhetsutövaren ska, i den omfattning som skyddsdimensioneringen kräver, använda personell bevakning eller teknisk övervakning för att tidigt upptäcka obehörigt tillträde eller skadlig inverkan.

text: Verksamhetsutövaren ska, i den omfattning som skyddsdimensioneringen kräver, vidta försvårande åtgärder i syfte att fördröja obehörigt tillträde eller reducera skadlig inverkan. Försvårande åtgärder kan vara t.ex. tillträdesbegränsande åtgärder, fysiska barriärer, skyddsavstånd och byggnadstekniska förstärkningar.

text: Verksamhetsutövaren ska, i den omfattning som skyddsdimensioneringen kräver, se till att hanterande åtgärder kan vidtas i syfte att avbryta

text: obehörigt tillträde eller skadlig inverkan. Hanterande åtgärder kan vara t.ex. insatser av väktare, skyddsvakter eller polis.

text: Verksamhetsutövaren ska kontrollera att alla personer som ska få tillträde till en plats där säkerhetskänslig verksamhet bedrivs, har behörighet till det. Verksamhetsutövaren ska utfärda skriftligt tillstånd för besökare som ska få tillträde till en plats där säkerhetskänslig verksamhet bedrivs.

text: Kort, koder och nycklar

text: Verksamhetsutövaren ska ha ett passersystem för identifiering eller behörighetskontroll för åtkomst till utrymmen där det kan ges tillgång till säkerhetskänslig verksamhet. Systemet ska omges av säkerhetsskyddsåtgärder som motsvarar vald skyddsdimensionering.

text: Verksamhetsutövaren ska ställa krav på att kort, koder, nycklar eller liknande som ger åtkomst till utrymmen där det kan ges tillgång till säkerhetskänslig verksamhet, förvaras så att någon obehörig inte kan få tillgång till dem. Om det befaras att kort, kod, nycklar eller motsvarande har stulits, förlorats eller kopierats ska detta omedelbart hanteras som en säkerhetshotande händelse enligt 2 kap. 21 § i dessa föreskrifter.

text: Verksamhetsutövaren ska ha en förteckning över kort, koder, nycklar eller liknande som hör till utrymmen där det kan ges tillgång till säkerhetskänslig verksamhet. Av förteckningen ska det framgå till vem och när kort, kod, nyckel eller liknande har lämnats och var reservkod eller reservnyckel förvaras. Det ska vidare framgå när återlämnande skett.

text: 6 kap. Personalsäkerhet

text: Säkerhetsprövning

text: Av

text: 3 kap. 1 § säkerhetsskyddslagen (2018:585)

text: följer att den som genom en anställning eller på något annat sätt deltar i en säkerhetskänslig verksamhet ska säkerhetsprövas.

text: Verksamhetsutövaren ska med utgångspunkt i säkerhetsskyddsanalysen föra förteckning över vilka anställningar eller annat deltagande i den säkerhetskänsliga verksamheten som placerats i säkerhetsklass eller som ska föregås av registerkontroll enligt

text: 3 kap. 15 § säkerhetsskyddslagen (2018:585)

text: Verksamhetsutövaren ska besluta vilka anställningar eller annat deltagande i den säkerhetskänsliga verksamheten som ska föranleda säkerhetsprövning utan inplacering i säkerhetsklass.

text: Grundutredning enligt

text: 5 kap. 2 § säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: ska innehålla ett personligt samtal där lojalitet, pålitlighet och sårbarhet hos den som prövas bedöms. Verksamhetsutövaren ska inom ramen för säkerhetsprövningen fortlöpande under anställningen eller deltagandet göra dessa bedömningar.

text: Bestämmelser om utbildning finns i

text: 5 kap. 1 § säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: och i 2 kap. 18 § i dessa föreskrifter.

text: Avslutande säkerhetssamtal

text: Verksamhetsutövaren ska genomföra avslutande säkerhetssamtal när personens deltagande i den säkerhetskänsliga verksamheten upphör, om det inte är uppenbart obehövligt.

text: Registerkontroll och särskild personutredning

text: Framställan

text: Verksamhetsutövaren ska göra framställan om registerkontroll och särskild personutredning på av Säkerhetspolisen anvisad blankett. Om anställningen eller deltagandet är tidsbegränsat ska tiden anges.

text: Vid framställan om registerkontroll i säkerhetsklass 1 eller vid framställan efter beslut av regeringen enligt

text: 5 kap. 13 § andra stycket första meningen säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: ska regeringsbeslutet ligga till grund för framställan och finnas tillgängligt hos verksamhetsutövaren.

text: Framställan om registerkontroll av personal hos en leverantör som verksamhetsutövaren har ingått säkerhetsskyddsavtal med, får göras först när avtalet har anmälts till Säkerhetspolisen. En framställan om registerkontroll får innehålla hänvisning till endast ett säkerhetsskyddsavtal.

text: En tillsynsmyndighet får besluta enligt

text: 5 kap. 16 § säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: att en enskild verksamhetsutövare får ansöka om registerkontroll först efter att ha gett Säkerhetspolisen tillfälle att yttra sig.

text: Samtycke

text: Den verksamhetsutövare som beslutar eller ansöker om registerkontroll ska dokumentera att samtycke till registerkontroll och särskild personutredning har lämnats av den som säkerhetsprövningen gäller.

text: Kontrollorsak

text: Av framställan om registerkontroll ska kontrollorsaken framgå tydligt, t.ex. vilken typ av säkerhetskänslig verksamhet personen avses delta i samt vilka arbetsuppgifter han eller hon avses få.

text: Underrättelse till Säkerhetspolisen

text: Om en uppgift har lämnats ut för säkerhetsprövning enligt

text: 3 kap. 19 § säkerhetsskyddslagen (2018:585)

text: ska den som beslutar om registerkontroll underrätta Säkerhetspolisen om den kontrollerade har godkänts vid säkerhetsprövningen eller inte.

text: Förnyad kontroll

text: Den verksamhetsutövare som beslutar eller ansöker om registerkontroll ska se till att en förnyad registerkontroll görs när någon som innehar en säkerhetsklassad befattning får en annan befattning som inte omfattas av tidigare kontrollorsak eller den befintliga befattningen blir inplacerad i en annan säkerhetsklass. Detsamma gäller, såvitt avser registerkontrollerade personer i säkerhetsklass 1 eller 2, om den kontrollerade ingått äktenskap eller inlett ett samboförhållande efter den senaste registerkontrollen.

text: Avanmälan eller ändring av den kontrollerades förhållanden

text: Den verksamhetsutövare som beslutar eller ansöker om registerkontroll ska skriftligen underrätta Säkerhetspolisen om den kontrollerade inte längre har en befattning som är inplacerad i säkerhetsklass. Detsamma gäller, såvitt avser registerkontrollerade personer i säkerhetsklass 1 eller 2, om den kontrollerades äktenskap har upplösts eller om samboförhållandet har upphört. Underrättelsen ska ske på av Säkerhetspolisen anvisad blankett.

text: Kontaktpersoner

text: Den verksamhetsutövare som beslutar eller ansöker om registerkontroll ska ha en kontaktperson som svarar för hanteringen av registerkontroller. Kontaktpersonerna ska redovisas till Säkerhetspolisen på av myndigheten anvisad blankett. Uppgifterna ska hållas uppdaterade gentemot Säkerhetspolisen.

text: 7 kap. Säkerhetsskyddsavtal m.m.

text: Allmänt

text: Bestämmelser om säkerhetsskyddad upphandling och samråd vid sådana upphandlingar finns i

text: 2 kap. 6 § säkerhetsskyddslagen (2018:585)

text: och

text: 2 kap. 6 § säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: . Bestämmelser om särskild säkerhetsskyddsbedömning finns i 2 kap. 12 § i dessa föreskrifter. En verksamhetsutövare som avser att genomföra en upphandling eller motsvarande som rör säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen begränsat hemlig eller säkerhetskänslig verksamhet av motsvarande betydelse för Sveriges säkerhet, ska säkerställa att säkerhetsskyddet regleras på något annat sätt än genom ett säkerhetsskyddsavtal.

text: Verksamhetsutövaren ska innan ett förfarande enligt

text: påbörjas, analysera om uppdraget rör säkerhetskänslig verksamhet. Om förfarandet rör sådan verksamhet ska verksamhetsutövaren ta fram en plan för hur säkerhetsskyddet ska regleras i uppdraget.

text: Nivåer m.m.

text: Ett säkerhetsskyddsavtal ska ingås på någon av följande nivåer: • Nivå 1: Leverantören kommer att utanför verksamhetsutövarens lokaler eller utrymmen: – få tillgång till eller möjlighet att förvara säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre, eller – få tillgång till säkerhetskänslig verksamhet där åtkomst till verksamheten kan medföra en inte obetydlig skada för Sveriges säkerhet. • Nivå 2: Leverantören kommer att i verksamhetsutövarens egna lokaler eller utrymmen: – få tillgång till eller möjlighet att förvara säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre, eller – få tillgång till säkerhetskänslig verksamhet där åtkomst kan medföra en inte obetydlig skada för Sveriges säkerhet. • Nivå 3: Leverantören kan komma att i verksamhetsutövarens egna lokaler eller utrymmen: – få tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen konfidentiellt eller högre, eller – få tillgång till säkerhetskänslig verksamhet där åtkomst kan medföra en inte obetydlig skada för Sveriges säkerhet.

text: Anmälan enligt

text: 2 kap. 7 § säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: ska göras på blankett anvisad av Säkerhetspolisen. Verksamhetsutövaren ska bifoga ett aktuellt registreringsbevis eller liknande handling till anmälan.

text: Bedömning av leverantörens lämplighet samt kontroll

text: En verksamhetsutövare som avser att ingå ett säkerhetsskyddsavtal i nivå 1 ska på plats kontrollera leverantörens säkerhetsskydd beträffande aktuella lokaler eller utrymmen. Kontroller ska utföras regelbundet under tiden leverantören utför arbete som omfattas av säkerhetsskyddsavtal.

text: Verksamhetsutövaren ska kontrollera att leverantörens ledning eller berörda delar av ledningen samt övriga hos leverantören som avses delta i den säkerhetskänsliga verksamheten genomgår säkerhetsprövning med registerkontroll.

text: Verksamhetsutövaren ska kontrollera leverantörens säkerhetsskydd enligt säkerhetsskyddsavtalet för att säkerställa att detta är fullgott. Verksam-

text: hetsutövaren ska också löpande bedöma om säkerhetsskyddsavtalet behöver revideras.

text: Verksamhetsutövaren ska säkerställa att personal hos en leverantör som verksamhetsutövaren ingått säkerhetsskyddsavtal med har relevant kunskap inom säkerhetsskydd för arbetet de ska utföra.

text: Säkerhetsskyddsinstruktion

text: När ett säkerhetsskyddsavtal har ingåtts i nivå 1 ska leverantören dokumentera i en säkerhetsskyddsinstruktion hur denne uppfyller kravet på säkerhetsskydd enligt avtalet. Verksamhetsutövaren ska godkänna säkerhetsskyddsinstruktionen.

text: Verksamhetsutövaren ska till Säkerhetspolisen lämna de uppgifter angående säkerhetsskyddsavtal som Säkerhetspolisen begär.

text: När säkerhetsskyddsavtalet upphört

text: När ett säkerhetsskyddsavtal har upphört ska verksamhetsutövaren upplysa leverantören om den tystnadsplikt som följer av

text: 5 kap. 2 § första stycket säkerhetsskyddslagen (2018:585)

text: . Leverantören ska återlämna eller förstöra alla säkerhetsskyddsklassificerade handlingar enligt verksamhetsutövarens anvisningar.

text: När ett säkerhetsskyddsavtal har upphört ska verksamhetsutövaren skyndsamt avanmäla säkerhetsskyddsavtalet och de registerkontroller som hör till avtalet. Avanmälan ska ske till Säkerhetspolisen på anvisad blankett.

text: Blankett vid samråd och överlåtelse

text: Vid samråd eller överlåtelse enligt 2 kap. 6 § respektive

text: 9 § säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: ska blankett anvisad av Säkerhetspolisen användas.

text: 8 kap. Tillsyn

text: Tillsynsmyndigheterna ska årligen fastställa en tillsynsplan som ska ligga till grund för tillsynsverksamheten. Planen ska uppdateras vid behov och på begäran lämnas till Säkerhetspolisen.

text: Tillsynsmyndigheterna ska genomföra tillsynen löpande och systematiskt samt skriftligen informera Säkerhetspolisen om det utförda arbetet.

text: Tillsynsmyndigheterna ska rapportera till Säkerhetspolisen vilka särskilt säkerhetskänsliga verksamheter som finns inom respektive tillsynsområde.

text: Säkerhetspolisen och tillsynsmyndigheterna får medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter. Innan en tillsynsmyndighet fattar beslut om undantag ska myndigheten samråda med Säkerhetspolisen.

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 april 2019. 2. Genom föreskrifterna upphävs Säkerhetspolisens föreskrifter om säkerhetsskydd,

text: PMFS 2015:3

text: På Säkerhetspolisens vägnar

text: KLAS FRIBERG Sofie Klahr (Rättsenheten)

text: Bilaga

text: Identifiering och gradering av säkerhetskänslig verksamhet i övrigt i form av anläggningar, objekt, system och liknande

text: Anläggningar, objekt, system och liknande verksamhet ska identifieras och graderas utifrån vilken typ och grad av skada som direkt eller uppenbart indirekt kan uppstå för Sveriges yttre säkerhet, för Sveriges inre säkerhet, på nationellt samhällsviktig verksamhet och för Sveriges ekonomi. Detsamma gäller för anläggningar och objekt där det bedrivs verksamhet som vid en antagonistisk handling kan generera skadekonsekvenser på nationell nivå på andra säkerhetskänsliga verksamheter (s.k. skadegenererande verksamhet). Identifieringen ska göras utifrån följande konsekvenskategorier.

text: Konsekvenskategorier

text: Skada för Sveriges yttre säkerhet

text: Skada för Sveriges förmåga att upprätthålla nationellt försvar (territoriell suveränitet) samt Sveriges integritet, oberoende och handlingsfrihet (politisk självständighet).

text: Skada för Sveriges inre säkerhet

text: Skada för Sveriges förmåga att upprätthålla och säkerställa grundläggande strukturer i form av det demokratiska statsskicket, rättsväsendet och den brottsbekämpande förmågan på nationell nivå.

text: Skada på nationellt samhällsviktig verksamhet

text: Skada genom påverkan på leveranser, tjänster och funktioner som är nödvändiga för samhällets funktionalitet på nationell nivå.

text: Skada för Sveriges ekonomi

text: Skada på den nationella betalningsförmågan, där skadan kan få negativa konsekvenser för Sveriges suveränitet, handlingsfrihet och oberoende.

text: Skadegenererande verksamhet

text: En verksamhet som, om den utsätts för en antagonistisk handling, kan generera skadekonsekvenser på andra säkerhetskänsliga verksamheter. Sådana anläggningar eller objekt är ofta redan identifierade och klassificerade utifrån annan lagstiftning t.ex. s.k. farlig verksamhet enligt

text: 2 kap. 4 § lagen (2003:778)

text: om skydd mot olyckor men med den skillnaden att här avses bara anläggningar som direkt eller uppenbart indirekt kan generera skadekonsekvenser på nationell nivå.

text: Konsekvensnivåer

text: Typen av skada som har identifierats avseende anläggningar, objekt, system och liknande verksamhet ska sedan graderas utifrån den skada som kan uppstå för Sveriges säkerhet. Graderingen ska göras utifrån följande konsekvensnivåer (1–5).

text: Nivå 5 Synnerligen allvarlig skada för Sveriges säkerhet

text: Synnerligen allvarlig skada på system- eller sektorsnivå. Kritiska tjänster, leveranser, funktioner eller förmågor är utslagna eller mycket allvarligt påverkade. Sverige skulle komma att förlora sin suveränitet, handlingsfrihet eller oberoende. Synnerligen allvarlig påverkan på andra säkerhetskänsliga verksamheter. Långsiktiga konsekvenser och mycket svårt att återgå till ett normalläge.

text: Nivå 4 Allvarlig skada för Sveriges säkerhet

text: Allvarlig skada på system- eller sektorsnivå. Kritiska tjänster, leveranser, funktioner eller förmågor skulle allvarligt komma att påverkas. Allvarliga begränsningar i Sveriges suveränitet, handlingsfrihet eller oberoende. Allvarlig påverkan på andra säkerhetskänsliga verksamheter. Svårt att återgå till ett normalläge.

text: Nivå 3 Inte obetydlig skada för Sveriges säkerhet

text: Påtaglig påverkan på kritiska tjänster, leveranser, funktioner eller förmågor men i begränsad omfattning. Sveriges suveränitet, handlingsfrihet eller oberoende skulle komma att påverkas men i begränsad omfattning. Inte obetydlig skada på andra säkerhetskänsliga verksamheter. Möjligt att återgå till ett normalläge inom en rimlig tid.

text: Nivå 2 Ringa skada för Sveriges säkerhet

text: Möjlig påverkan på vissa tjänster, leveranser, funktioner eller förmågor i liten omfattning och med ringa skada. Möjlig påverkan på Sveriges suveränitet, handlingsfrihet eller oberoende men i liten omfattning och med ringa skada. Ringa skada på andra säkerhetskänsliga verksamheter. Möjligt att relativt snabbt återgå till ett normalläge.

text: Nivå 1 Inte mätbar eller inte relevant konsekvens med bäring på Sveriges

text: säkerhet

text: Nationella konsekvenser kan inte påvisas, konkretiseras eller mätas.

text: Elanders Sverige AB, 2019


fs: pmfs

publisher: Polismyndigheten

title: Polismyndighetens föreskrifter och allmänna råd om pass och nationellt identitetskort

text: 1 kap. Tillämpningsområde och definitioner

type: rubrik

text: I dessa föreskrifter och allmänna råd finns bestämmelser om vanligt pass, extra pass och provisoriskt pass som utfärdas inom riket samt om nationellt identitetskort som utfärdas inom riket. För vanligt pass ska alla bestämmelser utom 9–10 kap. och 11 kap. 2 § tillämpas. För extra pass ska alla bestämmelser utom 9 kap. och 11 kap. 2 § tillämpas. För provisoriskt pass ska alla bestämmelser utom 2 kap. 2 § och 2 kap. 8– 9 §§, 7–8 kap., 10 kap. och 11 kap. 2 § tillämpas. För nationellt identitetskort ska alla bestämmelser utom 2 kap. 2 § och 2 kap. 8–9 §§, 4 och 8–10 kap. samt 11 kap. 1 § tillämpas.

type: stycke

type: paragraf

text: I dessa föreskrifter och allmänna råd har ord och uttryck samma betydelse som i

text: passlagen (1978:302)

text: passförordningen (1979:664)

text: och förordningen (

text: ) om nationellt identitetskort. Därutöver gäller att begreppet resehandling avser vanligt pass, extra pass, provisoriskt pass och nationellt identitetskort.

type: kapitel

text: 2 kap. Ansökan

text: Fotografi

text: Den digitala bild som Polismyndigheten ska ta av sökanden enligt

text: 6 § passlagen (1978:302)

text: och

text: 3 § förordningen (2005:661)

text: om nationellt identitetskort ska uppfylla följande krav. 1. Ansiktet ska vara avbildat rakt framifrån. Hela huvudet ska vara synligt och centrerat i bild. 2. Ansiktsuttrycket ska vara avslappnat och neutralt. 3. Bakgrunden ska vara ljus. Ansiktet ska vara jämnt belyst och det får inte finnas skuggor eller andra störande inslag i bakgrunden.

text: 4. Pupillerna ska synas tydligt. Mörka glasögon får inte bäras i annat fall än då detta är påkallat av medicinska skäl. Reflexer får inte synas i glasögonen. 5. Blicken ska vara riktad mot kamerans lins. Undantag får göras för spädbarn och sökande som av medicinska skäl inte kan rikta sin blick mot kameran. 6. Huvudbonad får inte bäras. Undantag får göras för den som i dagligt bruk bär detta av religiösa eller andra särskilda skäl. Även om ett sådant undantag görs får huvudbonaden inte täcka eller skugga ansiktet. I bilaga till dessa föreskrifter och allmänna råd finns exempel på fotografier som visar vad som godkänns och inte godkänns i pass och nationellt identitetskort.

text: Allmänt råd

text: Om en sökande åberopar religiösa eller andra särskilda skäl för att bära huvudbonad, behöver skälen inte styrkas. Särskilda skäl kan vara att sökanden vill bära huvudbonad till följd av medicinsk behandling.

text: Fingeravtryck

text: De fingeravtryck som sökanden ska lämna enligt

text: 6 § passlagen (1978:302)

text: ska tas på följande sätt. Sökandens fingeravtryck ska tas av pekfingret på vänster och höger hand. Kan fingeravtryck inte tas av ett pekfinger ska avtryck i stället tas i ordningen långfinger, ringfinger eller tumme. Fingeravtryck får inte tas av lillfingret.

text: Allmänt råd

text: Om en sökande är tillfälligt förhindrad att lämna fingeravtryck från de fingrar som anges i första stycket på en eller båda händerna bör, beroende av resmål, Polismyndigheten upplysa om möjligheten att ansöka om ett provisoriskt pass eller ett nationellt identitetskort.

text: Namnteckning

text: Enligt

text: 1 § första stycket passförordningen (1979:664)

text: och

text: 3 § första stycket förordningen (2005:661)

text: om nationellt identitetskort ska ansökan undertecknas av sökanden. Av bestämmelserna följer att kravet på att ansökan ska undertecknas inte gäller den som inte kan skriva sitt namn. För personer som av någon anledning inte kan skriva sitt namn, ska texten ”Kan ej underteckna / not able to sign” användas.

text: Allmänt råd

text: En namnteckning är en persons särpräglade sätt att vanemässigt skriftligen återge sitt namn.

text: Vårdnadshavares medgivande

text: Vårdnadshavares medgivande enligt

text: 1 § andra stycket 3 passförordningen (1979:664)

text: eller

text: 3 § andra stycket 3 förordningen (2005:661)

text: om nationellt identitetskort ska lämnas på formuläret Bilaga till ansökan om pass/ nationellt identitetskort (för underårig) (PM 531.2) eller på annat likvärdigt sätt. Formuläret eller handlingen ska undertecknas av barnets vårdnadshavare eller, om barnet har två vårdnadshavare, av båda vårdnadshavarna. Respektive vårdnadshavares namnteckning ska vara vidimerad. Ett medgivande ska vara daterat och får inte vara äldre än en månad när det lämnas in till Polismyndigheten.

text: Den som vidimerar en namnteckning enligt 4 § ska ha fyllt 15 år. Samma person kan vidimera båda namnteckningarna. I så fall ska vidimeringen göras under varje vårdnadshavares namnteckning. En vårdnadshavare får inte vidimera den andre vårdnadshavarens namnteckning.

text: Om det inte framgår av uppgift från Polisens Informationslösning vem

text: som är vårdnadshavare ska detta styrkas genom en kopia av lagakraftvunnen dom eller beslut. Om den minderårige eller hans eller hennes vårdnadshavare inte är folkbokförda i Sverige och därför inte förekommer i Polisens Informationslösning, ska ett annat dokument som födelsebevis, familjebok eller liknande handling bifogas ansökan.

text: Enligt

text: 7 § 2 passlagen (1978:302)

text: och

text: 3 § 3 förordningen (2005:661)

text: om nationellt identitetskort kan pass och nationellt identitetskort utfärdas trots att vårdnadshavares medgivande saknas, om det finns synnerliga skäl att ändå utfärda pass eller nationellt identitetskort.

text: Allmänt råd

text: Ett exempel på synnerliga skäl är barn placerade i familjehem utan särskilt förordnande av domstol i vårdnadsfrågan, om den naturliga kontakten med de biologiska föräldrarna kan anses bruten.

text: I

text: 3 § andra stycket passförordningen (1979:664)

text: finns bestämmelser om när yttrande ska inhämtas från sådan kommunal nämnd som fullgör uppgifter inom socialtjänsten.

text: Allmänt råd

text: Den omständigheten att en socialnämnd har tillstyrkt att pass utfärdas kan inte utan vidare ersätta samtycke från den ena vårdnadshavaren. Polismyndigheten bör alltid göra en självständig bedömning av om det finns synnerliga skäl att bevilja ansökan. Exempelvis bör Polismyndigheten försöka klarlägga anledningen till att ett medgivande saknas.

text: Redogörelse om förkommet pass

text: Den redogörelse som sökanden ska lämna om ett förstört eller förkommet pass enligt

text: 1 § 1 passförordningen (1979:664)

text: ska lämnas på formuläret Redogörelse vid skada eller förlust av gällande resehandling enligt

text: 1 § 1 passförordningen (1979:664)

text: (PM 531.10). Saknas en anmälan eller spärrmarkering ska en sådan enligt 5 kap. 1 § göras skyndsamt.

text: Giltighetstid för resehandling för barn som saknar namn

text: Om Polismyndigheten ska utfärda ett pass eller ett nationellt identitetskort för ett barn för vilket ansökan om förnamn till Skatteverket inte är gjord, eller efternamnet ännu inte är slutligt fastställt, får giltighetstiden inte vara längre än till dagen innan barnet blir tre månader gammalt. I stället för förnamn ska texten ”Ej namngiven pojke/flicka / Unnamed boy/girl” användas. Snedstrecken kring det preliminära efternamnet i Polismyndighetens resehandlingssystem ska tas bort innan ansökan registreras.

text: Uppgift om födelseort saknas

text: Om uppgift om sökandens födelseort saknas ska födelselandet i stället anges i fältet avsett för födelseort. Namnet på ett land ska förkortas enligt International standard ISO 3166-1:2013 Codes for the representation of names of countries and their subdivisions – Part 1: Country codes (utgåva 3).

text: 3 kap. Identitet och medborgarskap

text: Kontroll av identitet

text: Polismyndigheten ska noggrant kontrollera den sökandes identitet.

text: Sökanden ska vid ansökningstillfället i första hand styrka sin identitet genom att visa upp en godtagbar identitetshandling.

text: Godtagbar identitetshandling enligt första stycket är giltigt

text: 1. svenskt vanligt eller extra pass eller nationellt identitetskort, 2. svenskt körkort, 3. svenskt SIS-märkt identitetskort, eller 4. identitetskort för folkbokförda i Sverige. Med SIS-märkt identitetskort i andra stycket 3 avses kort som har utfärdats enligt och certifierats mot Svensk standard SS 614314:2015 Identifieringskort – certifierade identitetskort av typ ID-1 (utgåva 8) och SBC 151-U Särskilda bestämmelser för certifiering av överensstämmelse med standard, Identitetskort SS 614314 (utgåva 15).

text: Om sökanden inte har en godtagbar identitetshandling ska sökanden styrka sin identitet med en skriftlig försäkran i vilken en intygsgivare intygar att sökandens uppgifter om identiteten är riktiga. Försäkran ska lämnas på formuläret Försäkran om sökandens identitet (PM 531.8 eller 531.12) och 4 vara undertecknad av den som intygar sökandens uppgifter.

text: En intygsgivare enligt första stycket ska känna personen väl. Intygsgivaren ska i relation till sökanden vara 1. vårdnadshavare, 2. särskilt förordnad förmyndare enligt

text: föräldrabalken

text: , 3. barn eller barnbarn över 18 år, 4. förälder, 5. hel- eller halvsyskon över 18 år, 6. mor- eller farförälder, 7. make, maka, registrerad partner eller sambo enligt

text: 1 § första stycket sambolagen (2003:376)

text: , 8. familjehemsförälder, 9. god man eller förvaltare enligt

text: föräldrabalken

text: , 10. arbetsgivare (behörig firmatecknare) eller behörig arbetsgivarrepresentant, eller 11. anställd vid en kommunal eller statlig myndighet och ha en yrkesmässig relation till sökanden. En sådan arbetsgivare, arbetsgivarrepresentant eller anställd som avses i

text: andra stycket

text: punkterna 10–11 ska i den skriftliga försäkran ange sin relation till sökanden. En försäkran från en arbetsgivare eller arbetsgivarrepresentant får inte godtas om sökanden har varit anställd hos arbetsgivaren kortare tid än ett år.

text: Om sökanden inte kan styrka sin identitet på sätt som anges i 2 eller 3 § ska sökanden styrka sin identitet på något annat tillförlitligt sätt.

text: En intygsgivare enligt 3 § ska styrka sin identitet genom att visa upp en godtagbar identitetshandling enligt 2 § andra stycket. Detsamma gäller om sökanden styrker sin identitet enligt 4 § och det sker genom en intygsgivare. Intygsgivaren ska styrka sökandens uppgifter i närvaro av sökanden. Intygsgivaren ska på Polismyndighetens begäran styrka den relation som hon eller han har till sökanden.

text: Utredning om medborgarskap

text: Om det behövs för att säkerställa att sökanden är svensk medborgare ska Polismyndigheten genomföra en utredning om detta. Om sökanden saknar svenskt personnummer eller samordningsnummer ska en utredning om medborgarskap alltid göras. Sökanden ska inför prövningen lämna uppgifter på formuläret Prövning av svenskt medborgarskap (PM 531.1).

text: Allmänt råd

text: Skäl att genomföra en utredning om medborgarskap kan t.ex. vara att sökanden är eller har varit folkbokförd utomlands.

text: Begäran om samordningsnummer

text: Om den som ansöker om pass eller nationellt identitetskort saknar personnummer eller samordningsnummer ska Polismyndigheten lämna en begäran till Skatteverket om att ett samordningsnummer tilldelas. En begäran får inte skickas förrän Polismyndigheten har säkerställt att sökanden har styrkt sin identitet och sitt svenska medborgarskap. Sökanden måste då infinna sig personligen hos Polismyndigheten.

text: Granskning av åberopade handlingar

text: Om sökanden åberopar handlingar till styrkande av sin identitet eller sitt medborgarskap ska de visas upp för Polismyndigheten i original eller genom vidimerade kopior av original.

text: Polismyndigheten ska granska äktheten hos en uppvisad identitetshandling. Om det uppstår tveksamhet om en uppvisad identitetshandling är giltig eller har utfärdats för sökanden eller en intygsgivare enligt 3 § ska en kontroll göras hos utfärdaren eller tillverkaren av kortet.

text: 4 kap. Passhinder

text: Om det vid ansökningstillfället framkommer att det kan finnas passhinder enligt 7 § 3–11 eller

text: 10 § passlagen (1978:302)

text: i fråga om den sökande ska Polismyndigheten göra en undersökning genom slagningar i misstankeregistret, belastningsregistret, nationella personefterlysningsregistret, kriminalvårdsregistret och Schengens informationssystem.

text: 5 kap. Spärr m.m. av pass och nationellt identitetskort

text: Om den för vilken ett pass eller nationellt identitetskort är utställt uppger att ett giltigt pass eller nationellt identitetskort har stulits eller förkommit ska Polismyndigheten skyndsamt göra en spärrmarkering om den stulna eller förkomna resehandlingen i Polismyndighetens resehandlingssystem. Detsamma gäller om Polismyndigheten har beslutat att återkalla en resehandling. En sådan spärr får inte hävas. I samband med att en anmälan upprättas om ett stulet eller förkommet pass eller nationellt identitetskort ska den för vilken resehandlingen är utställd upplysas om att resehandlingen kommer att spärras och att spärrmarkeringen inte får hävas.

text: Allmänt råd

text: Uppgift i resehandlingssystemet om stulen eller förkommen resehandling vidarebefordras automatiskt av Polismyndigheten till Schengen Information System (SIS) och Interpols databas över stulna och förkomna resehandlingar, varefter resehandlingen spärras även internationellt. Den för vilken ett pass eller nationellt identitetskort är utställt 6 bör därför uppmanas att, för det fall den spärrade resehandlingen

text: skulle återfinnas, inte använda sig av den eftersom det finns en stor risk att i så fall bli nekad inresa i ett annat land och att resehandlingen omhändertas av en utländsk myndighet.

text: Om ett pass eller nationellt identitetskort, som anmälts som stulet eller förkommet och som spärrats i samband med en polisanmälan, återfinns av den för vilken resehandlingen är utställd eller upphittas av annan ska Polismyndigheten makulera resehandlingen. Har ett upphittat pass eller nationellt identitetskort inte anmälts som stulet eller förkommet ska det, om den för vilken resehandlingen är utställd inte kan anträffas, makuleras och destrueras.

text: 6 kap. Utlämnande av pass och nationellt identitetskort

text: Vid ansökningstillfället ska Polismyndigheten fråga sökanden vid vilket utlämningsställe eller vilken utlandsmyndighet passet eller det nationella identitetskortet ska hämtas ut.

text: Innehavaren ska återge sitt namn på samma sätt som vid ansökan (kontrasignera) på avsedd plats i passet eller det nationella identitetskortet. Kontrasigneringen ska göras med en kulspetspenna som ger arkivbeständig blå eller svart text. För en innehavare som av någon anledning inte kan skriva sitt namn ska denna plats markeras med ett streck från övre vänstra hörnet till nedre högra hörnet.

text: 7 kap. Påminnelse och förstöring

text: Om ett pass eller ett nationellt identitetskort inte har hämtats inom den tid som Polismyndigheten finner skälig, ska myndigheten sända en påminnelse i vanligt brev till sökandens folkbokföringsadress eller till den e-postadress som sökanden har uppgett vid ansökningstillfället.

text: Allmänt råd

text: En påminnelse bör sändas till sökanden senast tre månader efter det att handlingen har utfärdats. Normalt bör endast en påminnelse sändas.

text: Om ett pass eller ett nationellt identitetskort inte har hämtats inom skälig tid efter det att en påminnelse har sänts till sökanden, ska Polismyndigheten makulera och destruera handlingen.

text: Allmänt råd

text: Polismyndigheten bör makulera och destruera passet eller det nationella identitetskortet tidigast en månad efter det att en påminnelse har sänts till sökanden.

text: Polismyndigheten får göra ändringar i ett utfärdat vanligt och extra pass om det behövs för att begränsa passets giltighetstid eller giltighetsområde. Den nya uppgiften ska antecknas på den sida i passet som är avsedd för myndighetens särskilda noteringar.

text: Under den ändrade texten ska myndighetens stämpel placeras tillsammans med datum och beslutsfattarens underskrift.

text: 9 kap. Särskilda bestämmelser om provisoriskt pass

text: Giltighetstid

text: Polismyndigheten ska anpassa giltighetstiden för ett provisoriskt pass

text: till den tid som sökanden behöver för att genomföra en resa eller flera resor i en omedelbar följd. Om sökanden behöver passet för en resa till ett land, vilket kräver att passet vid inresa ska vara giltigt under en viss minsta tid, får myndigheten anpassa giltighetstiden till det kravet. Av

text: 13 § passförordningen (1979:664)

text: framgår att giltighetstiden inte får överstiga sju månader.

text: Allmänt råd

text: Utfärdas ett provisoriskt pass för en sökande som ska genomföra flera resor i en omedelbar följd, bör en anteckning göras om att passet gäller för flera resor under viss angiven tid. Anteckningen bör göras på den sida i passet som är avsedd för myndighetens särskilda noteringar, enligt följande exempel: ”Passet gäller för mer än en resa från och till Sverige under tiden 2018-09-13--09-27”. Under anteckningen ska myndighetens stämpel placeras tillsammans med datum och beslutsfattarens underskrift.

text: Giltighetsområde

text: Av

text: 13 § passförordningen (1979:664)

text: framgår att passets giltighetsområde ska begränsas till den sökandes behov av pass. Polismyndigheten ska anteckna passets giltighetsområde på den sida i passet som är avsedd för myndighetens särskilda noteringar. Namnet på ett land ska förkortas enligt International standard ISO 3166-1:2013 Codes for the representation of names of countries and their subdivisions – Part 1: Country codes (utgåva 3).

text: Pass som har tagits om hand

text: Om Polismyndigheten har tagit hand om ett provisoriskt pass enligt

text: 13 § passförordningen (1979:664)

text: ska myndigheten makulera det i avvaktan på att det destrueras.

text: Enligt

text: 14 § passförordningen (1979:664)

text: får extra pass utfärdas för en passinnehavare som för sitt arbete eller av annat särskilt skäl har behov av mer än ett giltigt pass. Behovet ska motiveras utförligt. Sökandens skriftliga redogörelse till ansökan om extra pass ska innehålla uppgift om den tid under vilken sökanden behöver passet. Om sökanden har ett tidigare utfärdat extra pass som fortfarande är giltigt ska sökanden uppge om han eller hon har behov av det tidigare utfärdade extra passet under en övergångsperiod.

text: Allmänt råd

text: Särskilda skäl kan föreligga t.ex. om 1. sökanden ska resa till länder mellan vilka det råder sådana politiska förhållanden som gör det mycket svårt att resa in i ett av länderna med ett vanligt pass, vilket har använts för en resa till ett annat av länderna, 2. sökanden vid en resa måste ha sitt vanliga pass inlämnat hos en utländsk myndighet för att få visering eller uppehållstillstånd avseende en annan resa, eller 3. ett vanligt pass har fulltecknats genom inrese-, utrese- eller viseringsstämplar innan passets giltighetstid har gått ut och det i passet finns en visering som fortfarande gäller.

text: 11 kap. Makulering av pass eller nationellt identitetskort

text: Makulering av pass ska ske genom att främre pärmen, personsidan och de sidor som inte är avsedda för in- och utresestämplar, viseringar och liknande hålslås på tre ställen med hålslag eller hålstans i form av fyruddig stjärna.

text: Makulering av nationellt identitetskort ska ske genom att handlingen hålslås på tre ställen med hålslag eller hålstans i form av fyruddig stjärna.

text: Pass som är försett med chip och nationellt identitetskort ska makuleras på ett sådant sätt att chip och antenn görs obrukbara. Om ett pass dras in enligt

text: 27 § passförordningen (1979:664)

text: och passet är försett med chip, ska det makuleras på ett sådant sätt att chip och antenn inte förstörs. Detsamma gäller vid makulering av ett nationellt identitetskort som reklameras på grund av fel.

text: 12 kap. Undantag

text: Polismyndigheten får, om det finns särskilda skäl, besluta om undantag från dessa föreskrifter.

text: 1. Dessa föreskrifter och allmänna råd träder i kraft den 1 april 2019. 2. Genom föreskrifterna upphävs Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: RPSFS 2009:14

text: , FAP 530-1) om polismyndigheternas hantering av pass och nationellt identitetskort.

text: På Polismyndighetens vägnar

text: ANDERS THORNBERG Monica Andersson (Rättsavdelningen)

text: Bilaga

text: Godkända Inte godkända

text: Elanders Sverige AB, 2019


text: Bestämmelser om polismans rätt att använda våld finns i

text: 10 § polislagen (1984:387)

text: Bestämmelser om hantering av explosiva varor finns i lagen (

text: ) om brandfarliga och explosiva varor, förordningen (

text: ) om brandfarliga och explosiva varor och förordningen (

text: ) om statliga myndigheters skjutvapen m.m.

text: Handhavande

text: Endast sådan distraktionsgranat som är godkänd av Polismyndigheten får användas.

text: Endast en polisman som med godkänt resultat har genomgått Polismyndighetens utbildning för distraktionsgranat och som tjänstgör inom det nationella insatskonceptet får använda distraktionsgranat.

text: Distraktionsgranat ska bäras och handhas på ett aktsamt sätt så att inte någon obehörig kommer åt den eller den på något annat sätt förloras. Distraktionsgranaten ska hållas under uppsikt och vid bärande förvaras i bäranordning på ett där för avsett sätt.

text: Användning av distraktionsgranat

text: Polismyndigheten beslutar om insats med distraktionsgranat. Distraktionsgranat får endast användas vid ingripanden i farliga situationer som inte kan lösas på något mindre ingripande sätt.

text: Allmänt råd

text: Med farliga situationer avses t.ex. att någon på grund av hot med vapen eller sprängmedel eller av annan anledning bedöms vara särskilt farlig.

text: Rapportering

text: Den som använt distraktionsgranat ska så snart som möjligt rapportera om användandet till den som fattat beslutet om insatsen.

text: Upphävd (

text: 1 Polismyndighetens förteckning över godkända särskilda hjälpmedel vid våldsanvändning inom Polisen, A239.092/2015.

text: Vad som sägs i 7 och 8 §§ gäller inte när distraktionsgranat används i samband med utbildning.

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl får Polismyndigheten besluta om undantag från dessa föreskrifter.

title: Föreskrifter och allmänna råd om distraktionsgranat

text: 10 § polislagen (1984:387)

text: Handhavande

text: Användning av distraktionsgranat

text: Polismyndighetens förteckning över godkända särskilda hjälpmedel vid våldsanvändning inom Polisen, A239.092/2015. 1

text: Allmänt råd

text: Rapportering

text: Omständigheterna vid ingripandet, anledningen till att våldsanvändning var nödvändig och skälen för att distraktionsgranat användes m.m. ska, oavsett annan dokumentation i ärendet, dokumenteras utförligt på formulär Rapport – särskilt hjälpmedel vid våldsanvändning. Det befäl som granskar dokumentationen ansvarar för att den är fullständig och korrekt samt att den avrapporterande polismannen får en direkt återkoppling, om avrapporteringen är bristfällig. Data från rapporten ska efter ifyllandet omgående skickas till nationella operativa avdelningen enligt särskild rutin i Formulärportalen.

text: Undantag

text: 1. Dessa föreskrifter och allmänna råd träder i kraft den 1 maj 2019. 2. Genom föreskrifterna upphävs Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: RPSFS 2011:19

text: , FAP 104-6) om distraktionsgranater.

text: På Polismyndighetens vägnar

text: ANDERS THORNBERG Fredrik Landberg (Nationella operativa avdelningen)

text: Elanders Sverige AB, 2019

type: foreskrift


title: Föreskrifter och allmänna råd om expanderbar batong

text: Bestämmelser om polismans rätt att använda våld finns i

text: 10 § polislagen (1984:387)

text: Tilldelning och användande

text: Endast sådan expanderbar batong som är godkänd av Polismyndigheten får användas.

text: Polismyndigheten beslutar om tilldelning av expanderbar batong. Endast en polisman som med godkänt resultat har genomgått Polismyndighetens utbildning för expanderbar batong får tilldelas en sådan batong.

text: En polisman i yttre tjänst ska under tjänstgöring bära expanderbar batong. En polisman som endast tjänstgör i inre tjänst ska bära expanderbar batong om han eller hon tjänstgör i sådan verksamhet där det av säkerhetsskäl är motiverat att göra det. Polismyndigheten får besluta om undantag från första stycket om det finns särskilda skäl.

text: Allmänna råd

text: Med yttre tjänst avses i detta sammanhang all tjänstgöring utanför Polismyndighetens lokaler där en polisman kan förväntas utföra ingripanden som kan innefatta våldsanvändning. Dit räknas dock inte t.ex. utbildningsverksamhet, konferenser, möten eller transporter till eller från sådan verksamhet. Exempel på verksamhet i inre tjänst där det av säkerhetsskäl kan vara motiverat att bära expanderbar batong är tjänst i reception dit all-

text: mänheten har tillträde, i arrestlokaler eller vid utförande av bevakningsuppgifter. Särskilda skäl för undantag kan föreligga om arbetsuppgifterna gör det olämpligt eller omotiverat att en polisman bär expanderbar batong. Beslut om undantag kan gälla för såväl generella situationer som i enskilda fall och kan avse en grupp av polismän eller en enskild polisman.

text: Undantag

text: 1. Dessa föreskrifter och allmänna råd träder i kraft den 1 maj 2019. 2. Genom föreskrifterna upphävs Rikspolisstyrelsens föreskrifter (

text: RPSFS 2012:3

text: , FAP 200-7) om expanderbar batong.

text: På Polismyndighetens vägnar

text: Elanders Sverige AB, 2019


title: Polismyndighetens föreskrifter och allmänna råd om Polismyndighetens särskilda hjälpmedel vid FAP 104-10 våldsanvändning

text: Med särskilda hjälpmedel vid våldsanvändning avses sådan utrustning, med tillbehör, som huvudsakligen är avsedd att kunna användas för att utöva våld mot person eller annars betvinga en person och andra hjälpmedel som framgår av särskilda föreskrifter från Polismyndigheten.

text: Allmänt råd

text: Särskilda hjälpmedel vid våldsanvändning kan t.ex. vara skjutvapen som tilldelats en polisman som personlig utrustning eller som förstärkningsvapen, OC-spray, batong, fängsel och spottskyddshuva eller annat hjälpmedel som huvudsakligen är avsett att kunna användas vid situationer där en polisman har befogenhet att använda våld mot person. Det kan också vara hjälpmedel som är avsedda för att stoppa fordon.

text: Endast sådant hjälpmedel för våldsanvändning som godkänts av Polismyndigheten eller som regleras särskilt i 3 § får användas.

text: Bestämmelser om särskilda hjälpmedel vid våldsanvändning finns i – Polismyndighetens föreskrifter och allmänna råd (FAP 104-1) om vilka hjälpmedel som får användas för att stoppa fordon enligt

text: 10 § 5 polislagen (1984:387)

text: , – Polismyndighetens föreskrifter och allmänna råd (FAP 104-2) om polisens skjutvapen m.m., – Polismyndighetens föreskrifter och allmänna råd (FAP 104-3) om tårgas, – Polismyndighetens föreskrifter och allmänna råd (FAP 104-4) om OC-spray (pepparspray), – Polismyndighetens föreskrifter och allmänna råd (FAP 104-6) om distraktionsgranat,

text: – Polismyndighetens föreskrifter och allmänna råd (FAP 104-7) om försöksverksamhet med elchockvapen, – Polismyndighetens föreskrifter och allmänna råd (FAP 104-8) om försöksverksamhet med AUAS, och – Polismyndighetens föreskrifter och allmänna råd (FAP 104-9) om expanderbar batong.

text: 1. Dessa föreskrifter och allmänna råd träder i kraft den 1 maj 2019. 2. Genom föreskrifterna upphävs Polismyndighetens föreskrifter och allmänna råd (

text: PMFS 2016:8

text: , FAP 933-1) om polisens särskilda hjälpmedel vid våldsanvändning.

text: På Polismyndighetens vägnar

text: Elanders Sverige AB, 2019


title: Upphävande av Rikspolisstyrelsens allmänna råd (RPSFS 2000:54, FAP 206-3) om polisinsatser vid FAP 000-0 kärnkraftverk m.m. – Avsökning efter revision eller reparation

text: På Polismyndighetens vägnar

text: MARTIN VALFRIDSSON Martin Lundin (Nationella operativa avdelningen)

text: Elanders Sverige AB, 2019


title: Polismyndighetens föreskrifter om ändring i Polismyndighetens föreskrifter och allmänna råd (PMFS 2018:12, FAP 798-1) om polisens uniformer

text: 6 kap.

text: I tabellen nedan framgår hur övriga uniformspersedlar ska eller får bäras.

text: Uniformspersedel Bärandeföreskrift/beskrivning

text: Byxa, knälång Får bäras vid tjänstgöring på cykel och vid tjänst på polisbåt. Mörkblå. Byxa, MC Ska bäras vid motorcykeltjänst. Får bäras som yttre plagg till Jacka m/17, MC, Jacka m/12, varsel, polis, eller annan av polisen beslutad jacka. Får bäras tillsammans med Byxa m/07, SPT. Svarta. CE märkt med skydd enligt standarder EN 1621-1 eller EN 13595. Byxa, rid- Får bäras av ryttare. Mörkblå. Byxa, vinter Får bäras vid behov. Mörkblå. Livrem Livrem, m/08, svart eller mörkblå neutral livrem får bäras synlig till uniform.

text: Halsduk Får bäras vid yttre tjänst. Får inte bäras till Kavaj m/04. Mörkblå, finns som halsduk och buff. Handske, MC Ska bäras vid motorcykeltjänst. Svarta, CE märkta enligt EN 13594. Hatt Får bäras som skydd vid arbetsuppgifter i terräng, till sjöss och av den som tjänstgör i polisens utlandsstyrka och annan personal som tjänstgör under liknande förhållanden. Emblem får inte bäras på hatten. Mörkblå. Hjälm, cykel-, polis Ska bäras vid tjänstgöring på cykel. Mörkblå, svart eller fluorescerande gul cykelhjälm med polisvapnet framtill på hjälmen. Hjälm, MC-, polis Ska bäras vid motorcykeltjänst. Vit eller fluorescerande gul mchjälm som uppfyller kraven i Transportstyrelsens föreskrifter för MC-hjälmar. Försedd med visir och polisvapnet framtill på hjälmen. Hjälm, rid- Ska bäras av ryttare. Mörkblå eller svart ridhjälm med skärm. Polis bär polisvapnet framtill på hjälmen. Hjälm, skydd-, polis Får vid behov bäras i yttre tjänst. Får vara märkt med polisvapnet framtill. Får vara märkt med identifikationsnummer och taktisk märkning. Skyddshjälm, vit med visir.

text: Huvudduk Får bäras vid all tjänstgöring. Ska utomhus bäras under föreskriven mössa. Får bäras tillsammans med hjälm endast om säkerheten inte eftersätts. Får inte förses med tjänstetecken. Mörkblå. Hängslen Får inte bäras synliga. Jacka m/14, vinter, civil Får bäras vid uniformerad tjänstgöring. Mörkblå, med löstagbart isolerande foder. Kompatibel med huvor som finns till Jacka m/07, regn och Jacka m/14, vinter, varsel. Finns även som florescerande gul, se 6 §. Jacka m/14, vinter, polis

text: Kippa Får bäras vid all tjänstgöring. Ska utomhus bäras under föreskriven mössa. Får bäras tillsammans med hjälm endast om säkerheten inte eftersätts. Får inte förses med tjänstetecken. Mörkblå. Manschettknappar Manschettknappar som får bäras är omönstrade guldfärgade, med polisvapnet, tre kronor eller lilla riksvapnet.

text: Mössa m/04, polis Får bäras vid arbetsuppgifter i terräng och/eller om minskad synlighet krävs. Mörkblå.

text: Mössa m/06, keps Får bäras vid uniformerad yttre tjänst. Ska bäras med mössmärke, se 5 kap. 6 §. Mörkblå, med skärm, kardborrefäste för mössmärke.

text: Mössa m/06, vinter Får bäras vid uniformerad yttre tjänst. Ska bäras med mössmärke, se 5 kap. 6 §. Mörkblå, kardborrefäste för mössmärke, fällbara öronlappar klädda med fleece. Finns med och utan skärm. Namnskylt Får bäras på höger bröst vid all tjänstgöring. Textil namnskylt med förnamn NAMN NAMNSSON och/eller efternamn. Svart botten med gul text. Namnskylt med funktionsbeteck- Får bäras på höger bröst vid all ning tjänstgöring. Får bäras till uniform endast om funktionsbeteckningen kompletterar NAMN NAMNSSON och inte strider mot ordinarie funk- FUNKTION tionsbeteckning som bärs på vänster bröst. Textil namnskylt med förnamn och/ eller efternamn samt funktionsbeteckning. Svart botten med gul text. Skor, båt- (seglarskor) Får bäras vid sjöpolistjänst på båt. Svarta eller mörkblå. Skor med klack Får bäras vid inre tjänst, högst 5 cm klack, vid representation högst 8 cm klack.

text: Strumpor Ska bäras till byxor, ska täcka anklar. Enfärgade svarta eller mörkblå strumpor. Strumpbyxor Ska bäras till Kjol m/19. Enfärgade svarta, mörkblå eller hudfärgade. Stövlar, gummi- Får bäras vid behov. Svarta. Stövlar, läder- Får bäras tillsammans med Kjol m/19. Högst 5 cm klack, vid representation högst 8 cm klack. Svarta. Stövlar, MC- Ska bäras av motorcykelförare i samband med motorcykeltjänst. CE märkta enligt standarden EN 13634. Svarta. Stövlar, rid- Får bäras av ryttare. Svarta, knälånga, alternativt ridskor och shortchaps. Trenchcoat, rytteri Får bäras av ryttare. Mörkblå.

text: Tröja m/05, O-ringad Får bäras vid inre tjänst och som förstärkningsplagg under ytterplagg. På tröjan ska funktionsbeteckning bäras. Under O-ringad tröja får följande plagg bäras med synlig krage: Skjorta m/92, Tröja m/97, piké, Tröja, polo, Tröja, t-shirt. Mörkblå. Tröja m/05, V-ringad Får bäras vid inre tjänst och som förstärkningsplagg under ytterplagg. På tröjan ska funktionsbeteckning bäras. Under V-ringad tröja får Skjorta m/92 bäras med synlig krage. Mörkblå.

text: Tröja m/97, piké, utan tjänste- Får bäras med tjänstetecken vid tecken uniformerad tjänstgöring. Ska till uniform bäras nedstoppad i byx-/ kjollinning. Får inte bäras tillsammans med Kavaj m/04 eller Tröja m/05, V-ringad. Undertröja som är mörkblå eller svart får bäras synlig, undertröjans ärmar får inte vara synliga. Får bäras utan tjänstetecken vid representativ tjänstgöring där uniform inte är lämpligt, får då bäras med namnbricka/-skylt på höger bröst, får då bäras till i övrigt civila kläder. Mörkblå, finns även med tjänstetecken, se 6 kap. 3 § och i fluorescerande gult material, se 5 §. Turban Får bäras vid all tjänstgöring. Får bäras tillsammans med hjälm endast om säkerheten inte eftersätts. Får inte förses med tjänstetecken. Mörkblå eller svart.

text: Väst, kriminalteknisk utrustning Får bäras av kriminaltekniker som utför brottsplatsundersökning. Funktionsbeteckning (svart/gul) ska bäras på vänster bröst. Mörkblå eller svart. Fickor anpassade för kriminalteknisk utrustning. Väst, taktiskt skydd Får bäras vid hastigt uppkommen fara, särskild händelse och efter beslut av chef för insats. Funktionsbeteckning får bäras på västen. Mörkblå, svart eller grå med fickor anpassade för taktisk utrustning. Väst, utrustning Får bäras av insatspersonal och samverkande hundförare vid insatser som kräver att speciell utrustning medförs samt av hundförare vid spårning och vid brottsplatsundersökningar. Funktionsbeteckning (svart/gul) ska bäras på vänster bröst. Mörkblå eller svart. Fickor anpassade för utrustning.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 september 2019.

text: På Polismyndighetens vägnar

text: ANDERS THORNBERG Sara Strömberg (Nationella operativa avdelningen)

text: Elanders Sverige AB, 2019


title: Polismyndighetens föreskrifter och allmänna råd om försöksverksamhet med elchockvapen

text: Bestämmelser om polismans rätt att använda våld finns i

text: 10 § polislagen (1984:387)

text: Allmänt råd

text: Vid bedömningen av vilket våld som är försvarligt att använda bör det beaktas att användning av elchockvapen genom avfyrning eller drivstöt innebär ett betydande mått av våldsanvändning.

text: Tilldelning och handhavande

text: Endast sådant elchockvapen som är godkänt av Polismyndigheten får användas.

text: Endast en polisman som med godkänt resultat har genomgått Polismyndighetens utbildning för elchockvapen och som tjänstgör vid en organisatorisk enhet som ingår i Polismyndighetens försöksverksamhet får använda elchockvapen.

text: Beslut om vem som får använda elchockvapen fattas av lägst chefen för ett lokalpolisområde eller chefen för en sektion. Respektive polisregion och avdelning ska upprätta en förteckning över de polismän som får använda elchockvapen.

text: En polisman som ska bära elchockvapen under sitt arbetspass ska kvittera ut det i samband med att arbetspasset påbörjas. Efter avslutad tjänstgöring ska vapnet återlämnas. Även återlämnandet ska kvitteras. En förteckning ska föras över kvittenserna som ska bevaras ett år.

text: Polismyndighetens förteckning över godkända särskilda hjälpmedel vid våldsanvändning inom Polisen, A239.092/2015.

text: Elchockvapen får endast bäras och användas i tjänsten. Elchockvapnet ska bäras på ett sådant sätt att det inte förväxlas med annat skjutvapen.

text: Elchockvapen ska bäras och handhas på ett säkert sätt så att inte någon obehörig kommer åt det eller det på något annat sätt förloras. Elchockvapnet ska hållas under uppsikt och vid bärande förvaras i bäranordning på ett därför avsett sätt. Vid tjänstgöring i civil klädsel får elchockvapnet bäras på det sätt som bäst gagnar uppdraget.

text: Elchockvapen ska förvaras på ett betryggande sätt så att det inte finns risk för att någon obehörig kommer åt det.

text: Allmänna råd

text: Elchockvapen som förvaras på ett bemannat arbetsställe bör förvaras i ett låst utrymme dit ingen obehörig har tillträde. I annat fall bör förvaringen ske i säkerhetsskåp eller något annat lika säkert förvaringsutrymme.

text: Vid transport till eller från en plats för tillfällig tjänstgöring ska elchockvapen bäras på samma sätt som vid ordinarie tjänstgöring. Undantag från första stycket får göras vid flygtransport om flygbolaget eller befälhavaren för flygtransporten kräver att vapnet förvaras på annat säkert sätt.

text: Användande av elchockvapen

text: Ett elchockvapen får endast användas - genom att använda vapnets varningsfunktion eller belysa någon med laser (betvinga), - genom att trycka vapnet mot en kroppsdel i syfte att på den träffade kroppsdelen överföra ström och därigenom skapa smärta (drivstöt), och - för att skjuta iväg projektiler som leder ström till den träffade kroppen i syfte att försätta muskulaturen i ett tillfälligt inkapabelt tillstånd (avfyrning).

text: Elchockvapen får inte användas när polismannen har kontroll över den person mot vilket ingripandet riktas.

text: Elchockvapen får inte användas mot en person som endast gör motstånd genom att använda sin kroppstyngd. Endast i undantagsfall och om andra metoder eller hjälpmedel av lindrigare karaktär har visat sig eller bedöms vara verkningslösa eller otillräckliga, får elchockvapen användas genom drivstöt eller avfyrning på en person som enbart gör motstånd genom att hålla sig fast i en annan person eller i ett föremål eller genom att spjärna emot med ben eller armar.

text: Elchockvapen får inte användas mot någon om omständigheterna är sådana att det finns en risk för svåra skador, om inte användningen sker för att förhindra fara för liv eller hälsa.

text: Allmänna råd

text: Omständigheter som kan medföra risk för svåra skador kan vara att - den som utsätts för användning av elchockvapen befinner sig i en folksamling eller i en miljö med stark koncentration av brandfarliga gaser eller vätskor, eller - den som elchockvapnet används mot genom drivstöt eller avfyrning riskerar att falla från hög höjd, ner i vatten eller ner på ett spårområde.

text: När förhållandena kräver det får elchockvapnet bäras i handen och göras berett för användning genom betvingande, drivstöt eller avfyrning.

text: En polisman får sikta med elchockvapnet mot någon eller använda vapnets varningsfunktion i syfte att betvinga denne först när förutsättningarna för att använda drivstöt eller att avfyra elchockvapnet är uppfyllda eller när det finns skäl att anta att sådana förutsättningar kan komma att uppstå.

text: Innan elchockvapen används för drivstöt eller avfyrning ska polismannen, om det inte framstår som olämpligt eller verkningslöst, ge till känna att han eller hon har för avsikt att använda elchockvapnet genom drivstöt eller avfyrning.

text: Åtgärder som ska vidtas efter avfyrning

text: När någon beskjutits med elchockvapen ska de utskjutna projektilerna tas bort från den beskjutnes kropp så snart det lämpligen kan ske. När projektiler avlägsnas ska handskar användas.

text: Allmänt råd

text: Om projektilerna bedöms vara svåra att ta bort eller om ett borttagande riskerar att leda till skador bör sjukvårdspersonal anlitas för borttagandet av projektilerna.

text: Rapportering

text: Den som använt elchockvapen ska så snart som möjligt rapportera om när och hur vapnet använts till närmaste förman.

text: Omständigheterna vid ingripandet, anledningen till att våldsanvändningen var nödvändig och skälen för att elchockvapen användes ska, oavsett annan dokumentation i ärendet, dokumenteras utförligt på formulär Rapport – särskilt hjälpmedel vid våldsanvändning. Den förman som granskar dokumentationen ansvarar för att formuläret är fullständigt och korrekt ifyllt samt att den avrapporterande polismannen får

text: en direkt återkoppling, om rapporteringen är bristfällig. Data från rapporten ska efter ifyllandet omgående skickas till nationella operativa avdelningen enligt särskild rutin i Formulärportalen.

text: Vad som sägs i 18 och 19 §§ gäller inte när elchockvapen används i samband med utbildning.

text: Övrigt

text: Om det finns särskilda skäl får Polismyndigheten besluta om undantag från dessa föreskrifter.

text: Dessa föreskrifter och allmänna råd träder i kraft den 1 januari 2020 och gäller till och med den 31 december 2020. På Polismyndighetens vägnar ANDERS THORNBERG

text: Fredrik Landberg (Nationella operativa avdelningen)