title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2009:13) om växtskyddsavgifter m.m.

text: 1 kap. Definitioner och gemensamma bestämmelser s. 3 Definitioner Gemensamma bestämmelser

type: kapitel

text: 2 kap. Avgifter vid utförsel och införsel av växter m.m. s. 4 Växtskyddskontroll utanför ordinarie arbetstid eller ordinarie inspektionsort Tillstånd för växtskyddskontroll utanför Jordbruksverkets ordinarie inspektionsorter Utförsel av växter, inklusive växtprodukter m.m., till tredje land (export) Införsel av växter, inklusive växtprodukter m.m., från tredje land (import) Införsel och förflyttning för vetenskapligt ändamål Kontroll av anläggning inför beslut om införsel och förflyttning för vetenskapligt ändamål Tillsyn av tillstånd för införsel och förflyttning för vetenskapligt ändamål Införsel av potentiella växtskadegörare och vilda växter Särskilda införselvillkor, t.ex. karantän

text: 3 kap. Avgifter vid produktion och försäljning av växter inklusive trävaror s. 5 Produktion och försäljning av plantskoleväxter Produktion och försäljning av förökningsmaterial av trädgårdsväxter i växthus Högsta grundavgift – plantskola och trädgårdsväxter i växthus Produktion och försäljning av potatis

text: Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2013:20

text: Godkännande av anläggning för värmebehandling av sågade trävaror, träemballage m.m. Kontroll av anläggning för värmebehandling av sågade trävaror, träemballage m.m. Godkännande av företag som producerar eller reparerar behandlat träemballage Kontroll av företag som producerar eller reparerar behandlat träemballage Högsta grundavgift trävaror Utfärdande av växtpass Utebliven anmälan, ej gjord avanmälan eller ofullständig anmälan

text: 4 kap. Avgifter vid marknadskontroll s. 7

text: Bilaga 1. Avgifter vid import från tredje land av växter och växtprodukter utom varor enligt bilaga 2 samt trä och varor av trä enligt bilaga 3 och 4 s. 9

text: Bilaga 2. Avgifter vid import från tredje land av varugrupper för vilka avgift ska betalas enligt timtaxa s. 15

text: Bilaga 3. Avgifter vid import från tredje land av trä och varor av trä där sundhetscertifikat krävs s. 16

text: Bilaga 4. Avgifter vid import från tredje land av trä och trävaror där sundhetscertifikat inte krävs (har upphävts genom

text: SJVFS 2014:3

text: ) s. 19

text: Bilaga 5. Avgifter vid import av sändningar enligt 2 kap 4 a § s. 20

text: 1 KAP. DEFINITIONER OCH GEMENSAMMA BESTÄMMELSER

text: Bestämmelserna i dessa föreskrifter reglerar Jordbruksverkets avgifter för utförsel och införsel av växter m.m., för produktion och försäljning av växter inklusive trävaror och för marknadskontroll av att växter och växtprodukter uppfyller gällande regler.

text: Definitioner

text: Om inte annat anges avses i dessa föreskrifter med fub: fast m under bark, marknadskontroll: spontan, oaviserad kontroll av att växter och växtprodukter uppfyller gällande regler; avser import, EU:s inre marknad samt handel i Sverige, ordinarie inspektionsort: här avses orterna Malmö, Helsingborg, Göteborg, Landvetter, Stockholm och Arlanda, sundhetsintyg: sundhetscertifikat eller annat sundhetsintyg godkänt av Jordbruksverket, sändning: en kvantitet växter, växtprodukter m.m., som flyttas från ett land till ett annat och omfattas, när så krävs, av ett sundhetscertifikat, tredje land: land eller område, som inte omfattas av EU:s tullområde, växt: har i dessa föreskrifter samma betydelse som i

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: , växtpass: officiell märkning som visar att föreskrivna sundhetskrav är uppfyllda vid förflyttning av växter inom EU, växtprodukt: har i dessa föreskrifter samma betydelse som i

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: , växtskyddskontroll: omfattar alla de åtgärder som kan förekomma i samband med officiell kontroll av växter, såsom visuell undersökning av växter och växtprodukter m.m., provtagning för laboratorieanalys för att fastställa förekomst av skadegörare, utfärdande av sundhetsintyg och tillstånd. Sådan kontroll omfattar även lokal, redskap, transportmedel eller annat föremål som kan hysa växtskadegörare, liksom kontroll av att märkning och dokumentation, följer gällande regler. (

text: SJVFS 2014:3

text: Gemensamma bestämmelser

text: Vid timtaxa betalas avgift efter tidsåtgång. Debitering ska ske med 1 250 kronor varvid 1 250 kronor är den lägsta avgiften, därefter sker debitering per påbörjad timme med 650 kronor. Resekostnader ingår i timtaxan. (

text: SJVFS 2010:68

text: Efterkontroll innebär kontroll av att åtgärder som föreskrivits vid ordinarie växtskyddskontroll är genomförda. Avgift för efterkontroll ska betalas med timtaxa enligt 3 §.

text: När Jordbruksverket anlitar en myndighet eller någon annan i samband med växtskyddskontroll tas avgift ut med de belopp som debiteras av den som verket anlitar istället för avgift enligt 3 §.

text: Avgift för laboratorieanalys består av faktisk kostnad för analys samt kostnad för transport av prov för laboratorieanalys.

text: 2 KAP. AVGIFTER VID UTFÖRSEL OCH INFÖRSEL AV VÄXTER M.M.

text: Växtskyddskontroll utanför ordinarie arbetstid eller ordinarie inspektionsort

text: Växtskyddskontroll eller utfärdande av sundhetscertifikat utanför den av Jordbruksverket tillämpade normala arbetstiden eller utanför ordinarie inspektionsort ska betalas med timtaxa enligt 1 kap. 3 § eller avgift enligt 1 kap. 5 §.

text: Tillstånd för växtskyddskontroll utanför Jordbruksverkets ordinarie inspektionsorter

text: Tillstånd för växtskyddskontroll av sändningar på andra orter än Jordbruksverkets ordinarie inspektionsorter regleras i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2005:22

text: ) om växtskyddskontroll av sändningar som transiteras till inspektionsplatsen och av sändningar som kontrolleras utanför Jordbruksverkets ordinarie inspektionsorter. För utfärdande av sådant tillstånd ska en startavgift om 2 000 kronor betalas. Vid beslut om att bevilja sådant tillstånd ska därutöver en avgift om 8 000 kronor betalas. (

text: SJVFS 2014:3

text: Utförsel av växter, växtprodukter m.m. till tredje land (export)

text: Den som exporterar eller återexporterar växter, växtprodukter m.m. ska betala avgift enligt följande 1. sundhetscertifikat, återutförselintyg eller annat tillstånd med 300 kronor per certifikat/intyg/tillstånd, eller med 560 kr, då sådant certifikat/intyg/tillstånd utfärdas utanför den av Jordbruksverket tillämpade normala arbetstiden, 2. växtskyddskontroll med timtaxa enligt 1 kap. 3 § eller avgift enligt 1 kap. 5 §, och 3. laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §.

text: Införsel av växter, växtprodukter m.m. från tredje land (import)

text: Den som importerar växter, växtprodukter m.m. från tredje land ska betala växtskyddsavgift enligt bilaga 1–4 samt i tillämpliga fall avgift enligt 1 kap. 3-6 §§.

text: Den som ska importera sändningar enligt 11 b § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare ska betala avgift för växtskyddskontroll. Avgiften beräknas enligt bilaga 5. Denna bestämmelse gäller från och med den 1 juli 2013 till och med den 31 mars 2015. (

text: SJVFS 2013:20

text: Införsel och förflyttning för vetenskapligt ändamål

text: Myndighetstillstånd för införsel eller förflyttning av växtskadegörare, växter, växtprodukter, jord, odlingssubstrat och andra föremål för försök eller vetenskapliga ändamål och för arbete med sorturval finns reglerat i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:13

text: ) om införsel från tredje land eller förflyttning inom Europeiska Unionen (EU) av växter m.m. för vetenskapligt ändamål. För prövning av sådant myndighetstillstånd ska betalas 1. grundavgift i form av 700 kronor per tillstånd, och 2. avgift för utredningsarbete med 690 kronor per påbörjad timme utöver den första timmen som täcks av grundavgiften.

text: Kontroll av anläggning inför beslut om införsel och förflyttning för vetenskapligt ändamål

text: Vid kontroll av anläggning inför beslut om myndighetstillstånd ska en fast avgift om 3 000 kronor betalas. Därutöver debiteras 690 kronor per påbörjad timme utöver den första timmen som täcks av den fasta avgiften. Den fasta avgiften ska vara betald innan tidpunkten för besöket.

text: Tillsyn av tillstånd för införsel och förflyttning för vetenskapligt ändamål

text: Vid tillsyn av att föreskrivna förutsättningar för tillståndet är uppfyllda betalas 1. timtaxa enligt 1 kap. 3 § eller avgift enligt 1 kap. 5 §, och 2. avgift för laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §.

text: Införsel av potentiella växtskadegörare och vilda växter

text: I 11 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare finns bestämmelser om införseltillstånd för potentiella växtskadegörare och vilda växter från tredje land. Avgift för prövning av sådant tillstånd betalas enligt 5 § och för tillsyn enligt 7 § i detta kapitel.

text: Särskilda införselvillkor, t.ex. karantän

text: För växtskyddskontroll av växter som odlas i karantän enligt 10 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare betalas avgift med timtaxa enligt 1 kap. 3 § eller avgift enligt 1 kap. 5 §.

text: 3 KAP. AVGIFTER VID PRODUKTION OCH FÖRSÄLJNING AV VÄXTER INKLUSIVE TRÄVAROR

text: Produktion och försäljning av plantskoleväxter

text: De företag som är registrerade enligt 3 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare eller enligt 1 kap. 5 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m. och som producerar plantskoleväxter med växtpass- eller följesedelskrav ska betala avgift i form av 1. årlig grundavgift med 2 200 kronor, 2. årlig tillsynsavgift med 2 600 kronor, och 3. årlig arealbaserad tillsynsavgift med 650 kronor per påbörjat hektar, varvid minsta enhet är 1,0 hektar och den maximala debiteringsmässiga ytan är 20 hektar. Om ett företag enligt första stycket endast säljer plantskoleväxter till slutkonsument ska företaget istället betala en årlig tillsynsavgift med 700 kronor för tillsyn samt en årlig grundavgift med 400 kronor. Jordbruksverket kan vid efterkontroll eller annan tillsyn utöver ett årligt tillsynsbesök ta ut timkostnad enligt 1 kap. 3 § eller avgift enligt 1 kap. 5 § samt avgift för laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §.

text: Produktion och försäljning av förökningsmaterial av trädgårdsväxter i växthus

text: SJVFS 1995:94

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters

text: sundhet m.m. och som producerar förökningsmaterial av trädgårdsväxter i växthus ska betala en avgift i form av 1. årlig grundavgift med 2 000 kronor, 2. årlig tillsynsavgift med 4 000 kronor, och 3. årlig arealbaserad tillsynsavgift med 700 kronor per påbörjade 100 kvadratmeter, varvid minsta enhet är 100 kvadratmeter och den maximala debiteringsmässiga ytan är 400 kvadratmeter. Jordbruksverket kan vid efterkontroll eller annan tillsyn utöver ett årligt tillsynsbesök ta ut timkostnad enligt 1 kap. 3 § eller avgift enligt 1 kap. 5 § samt avgift för laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §.

text: Högsta grundavgift – plantskola och trädgårdsväxter i växthus

text: Om ett företag omfattas av krav på kontroll enligt både 1 och 2 §§ i detta kapitel ska endast en årlig grundavgift, en årlig tillsynsavgift och en årlig arealbaserad tillsynsavgift betalas. I sådana fall ska den högsta grundavgiften, den högsta årliga tillsynsavgiften och den högsta arealbaserade tillsynsavgiften betalas.

text: Produktion och försäljning av potatis

text: Den som är registrerad hos Jordbruksverket enligt 3 a § första stycket Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare, ska betala den årsavgift som anges nedan. Den som har både odling och packeriverksamhet ska betala avgift enligt den registrerade potatisarealen.

text: Potatisareal, hektar Årsavgift

text: upp till och med 2,0 ha 600 kronor mer än 2,0 ha upp till och med 10,0 ha 1 200 kronor mer än 10,0 ha 1 800 kronor enbart packeriverksamhet 1 800 kronor

text: Om ett kontraktstecknande företag anmäler samtliga sina odlare till registret kan Jordbruksverket i det enskilda fallet besluta om viss reducering av årsavgiften.

text: Godkännande av anläggning för värmebehandling av sågade trävaror, träemballage m.m.

text: För godkännande av anläggning för värmebehandling av sågade trävaror, träemballage m.m. och för tillstånd att märka sådana trävaror enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:53

text: ) om värmebehandling, torkning och märkning av sågade trävaror, träemballage m.m. ska en startavgift om 1 000 kronor betalas. Vid beslut om att bevilja sådant tillstånd ska därutöver en avgift om 5 000 kronor betalas.

text: Kontroll av anläggning för värmebehandling av sågade trävaror, träemballage m.m.

text: Företag som omfattas av kontroll i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:53

text: ) om värmebehandling, torkning och märkning av sågade trävaror, träemballage m.m. ska betala 1. årlig grundavgift med 1 800 kronor, och 2. årlig tillsynsavgift med 5 500 kronor.

text: Godkännande av företag som producerar eller reparerar behandlat träemballage

text: För godkännande av företag som producerar eller reparerar behandlat träemballage och för märkning av sådant träemballage enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:53

text: ) om värmebehandling, torkning och märkning av sågade trävaror, träemballage m.m. ska en startavgift om 1 000 kronor betalas. Vid beslut om att bevilja sådant tillstånd ska därutöver en avgift om 3 000 kronor betalas.

text: Kontroll av företag som producerar eller reparerar behandlat träemballage

text: Företag som omfattas av kontroll enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:53

text: ) om värmebehandling, torkning och märkning av sågade trävaror, träemballage m.m. ska betala 1. årlig grundavgift med 1 100 kronor, och 2. årlig tillsynsavgift med 3 500 kronor. Jordbruksverket kan vid efterkontroll eller annan tillsyn utöver ett årligt tillsynsbesök ta ut timkostnad enligt 1 kap. 3 § eller avgift enligt 1 kap. 5 § samt avgift för laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §.

text: Högsta grundavgift – trävaror

text: Om ett företag omfattas av krav på kontroll enligt både 6 och 8 §§ i detta kapitel ska endast en årlig grundavgift och en årlig tillsynsavgift betalas. I sådana fall ska den högsta grundavgiften och den högsta årliga tillsynsavgiften betalas.

text: Utfärdande av växtpass

text: I de fall Jordbruksverket utfärdar växtpass ska företaget betala avgift för 1. växtpass med 300 kronor per styck, 2. växtskyddskontroll med timtaxa enligt 1 kap. 3 § eller avgift enligt 1 kap. 5 §, och 3. laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §.

text: Utebliven anmälan, ej gjord avanmälan eller ofullständig anmälan

text: Enligt 5 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m. krävs att yrkesmässig produktion eller försäljning av trädgårdsväxter ska anmälas till Jordbruksverket varje år. Den som inte skickar in begärda uppgifter trots påminnelse, ska betala 300 kronor för Jordbruksverkets administrativa kostnader.

text: Den som trots påminnelse inte anmäler sin potatisodling i någon av de avgiftsklasser som anges i 4 § debiteras den högsta avgiften. Den som vid kontroll visar sig ha anmält felaktig avgiftsklass kan, om Jordbruksverket finner det skäligt, debiteras den högsta avgiften enligt 4 §.

text: Den som inte anmäler att produktion eller odling av växter, som är avgiftsbelagd enligt dessa föreskrifter har upphört, ska betala 300 kronor för Jordbruksverkets administrativa kostnader.

text: 4 KAP. AVGIFTER VID MARKNADSKONTROLL

text: Den som förfogar över växter ska till Jordbruksverket betala en avgift för efterkontroll enligt 1 kap. 4 § samt om tillämpligt avgift enligt 1 kap. 5 och 6 §§ i det fall att 1. krav på märkning enligt 6–7 §§ Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare eller 1 kap.10 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m., inte är uppfyllda, 2. krav på dokumentation enligt 3 a §, andra stycket punkt 1 och tredje stycket punkt 3 Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare eller 10 och 16 §§ Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m., inte är uppfyllda och 3. märkning enligt 3 a § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare är sådan att odlingsplatsen inte entydigt kan spåras och det finns misstanke om förekomst av skadegörare som omfattas av de föreskrifterna. Jordbruksverket kan i särskilda fall besluta att den som förfogar över växter ska till Jordbruksverket betala avgift för växtskyddskontroll enligt 1 kap. 3 § samt om tillämpligt avgift enligt 1 kap. 5 och 6 §§ om det finns misstanke om förekomst av skadegörare som omfattas av Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare eller Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m.

text: Denna författning träder i kraft den 1 mars 2014.

text: HARALD SVENSSON

text: Jenny Andersson (Regelenheten)

text: Bilaga 1

text: Avgifter vid import från tredje land av växter och växtprodukter utom varor enligt bilaga 2 samt trä och varor av trä enligt bilaga 3 och 4

text: Vid denna import ska mängdbaserade avgifter betalas enligt andra stycket eller förteckningen nedan, dock alltid med lägst 450 kr per sundhetscertifikat. Om kontroll, i enlighet med artikel 2.2

text: kommissionens förordning (EG) nr 1756/2004

text: , endast sker av 0-50 % av alla sändningar av en viss vara ska mängdbaserad avgift betalas med - 17 kr per varje påbörjat 100-tal kg när ordinarie avgift är 34 kr, och - 3 kr per varje påbörjat 100-tal kg när ordinarie avgift är 5,50 kr.

text: KN-nr Varuslag samt belopp per varje påbörjat 100-tal kg, kr

text: 0601 Lökar, stamknölar, rotknölar och rhizomer, i vila, 34:00 under tillväxt eller i blomning; växter (inbegripet plantor) och rötter av cikoriaarter, andra än rötter enligt nr 1212.

text: ur 0602 Andra levande växter (inbegripet rötter), sticklingar 34:00 och ympkvistar, andra än svampmycelium enligt 0602 90 10.

text: ur 0603 10 Snittblommor och blomknoppar, friska, av 34:00 - Castanea Mill., kastanj, Dendranthema (DC) Des. Moul., krysantemum m.fl., Dianthus L., nejlika, Gypsophila L., slöjblomma, Pelargonium l'Herit. ex Ait, pelargon m.fl., Phoenix L., dadelpalm, Populus L., asp m.fl., Quercus L., ek, Solidago L., gullris och familjen Orchidaceae, orkidéer, - Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder, - Aster L., aster, Eryngium L., martorn, Hypericum L., johannesört m.fl., Lisianthus L., prärieklocka, Prunus L., plommon m.fl., Rosa L., ros, och Trachelium L., halsört, med ursprung i utomeuropeiska länder.

text: 0604 91 21, Blad, kvistar och andra växtdelar, utan blommor eller 34:00 0604 91 29, blomknoppar, friska, av 0604 91 41, - Pinopsida, barrväxter. 0604 91 49

text: ur 0604 91 90 Blad, kvistar och andra växtdelar, utan blommor eller 34:00 blomknoppar, friska, av

text: 3 Kommissionens förordning

text: (EG) nr 1756/2004

text: av den 11 oktober 2004 om angivande av detaljerade villkor för det bevismaterial som krävs samt kriterier för slag och nivåer för att minska växtskyddskontrollerna för vissa växter, växtprodukter eller andra föremål som anges i bilaga V del B till

text: rådets direktiv 2000/29/EG

text: (EUT L313, 12.10.2004, s. 6, Celex 32004R1756).

text: 0701 Solanum tuberosum L., potatis, färsk eller kyld. 5:50

text: ur 0705 Sallat i kruka av Lactuca sativa L., sallat, och 5:50 Cichorium L., cikoriasallat m.fl.

text: 0706 90 90 20 Beta vulgaris L., rödbetor, färska, avsedda för 5:50 industriell bearbetning.

text: ur 0707 Frukter av Momordica L., balsamgurka m.fl. 5:50

text: 0709 30 Frukter av Solanum melongena L., aubergine. 5:50

text: 0709 40 Bladgrönsaker av Apium graveolens L., selleri. 5:50

text: ur 0709 90 10 Sallat i kruka av andra än Lactuca sativa L., sallat, och 5:50 Cichorium L., cikoriasallat m.fl.

text: ur 0709 90 90 Kryddväxter i kruka av Petroselinum crispum Hill, 5:50 40 persilja.

text: ur 0709 90 90 Kryddväxter i kruka av andra än Petroselinum crispum 5:50 90 Hill, persilja.

text: ur 0713 32 00 Phaseolus L., böna, utsäde. 5:50 10, 0713 33 10, ur 0713 39 00

text: ur 0804 50 Frukter, färska, av Mangifera L., mango, Psidium L., 5:50 guava, med ursprung i icke-europeiska länder.

text: 0805 Frukter, färska, av Citrus L., citrus, Fortunella Swingle, 5:50 dvärgapelsin, Poncirus Raf., citrontörne, och deras hybrider.

text: ur 0808 Frukter, färska, av Cydonia Mill., kvitten, Malus Mill., 5:50 apel, Pyrus L., päron, med ursprung i icke-europeiska länder.

text: ur 0809 Frukter, färska, av Prunus L., aprikoser, körsbär, 5:50 persikor (inbegripet nektariner), plommon och slånbär,

text: med ursprung i icke-europeiska länder.

text: ur 0810 30 Frukter, färska, av Ribes L., vinbär m.fl., med ursprung 5:50 i icke-europeiska länder.

text: ur 0810 40 Frukter, färska, av Vaccinium L., lingon m.fl., med 5:50 ursprung i icke-europeiska länder.

text: ur 0810 90 40 Frukter, färska, av Passiflora L., passionsfrukt, med 5:50 ursprung i icke-europeiska länder.

text: ur 0810 90 95 Frukter, färska, av Annona L., cherimoya m.fl., 5:50 Diospyros L., kaki, med ursprung i icke-europeiska länder.

text: ur 0907 Frukter, färska, av Syzygium Gaernt., kryddnejlika, 5:50 med ursprung i icke-europeiska länder.

text: ur 0910 40 Kryddväxter i kruka av Thymus L., timjan. 5:50

text: ur 0910 99 Kryddväxter i kruka av andra än Thymus L., timjan. 5:50

text: ur 1001 10, Triticum L., vete, utsäde, med ursprung i Afghanistan, 5:50 ur 1001 90 10, Argentina, Australien, Bolivia, Chile, Indien, Irak, ur 1001 90 91, Mexiko, Nepal, Nya Zeeland, Pakistan, Sydafrika, ur 1001 90 99 Uruguay, USA.

text: ur 1002 Secale L., råg, utsäde, med ursprung i Afghanistan, 5:50 Argentina, Australien, Bolivia, Chile, Indien, Irak, Mexiko, Nepal, Nya Zeeland, Pakistan, Sydafrika, Uruguay, USA.

text: ur 1003 00 10 Hordeum L., korn, utsäde, med ursprung i Argentina, 5:50 Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: ur 1004 Avena L., havre, utsäde, med ursprung i Argentina, 5:50 Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: 1005 10 Zea mays L., majs, utsäde. 5:50

text: 1006 10 10 Oryza L., ris, utsäde. 5:50

text: ur 1007 Sorghum Moenxh., sorghum, utsäde, med ursprung i 5:50 Argentina, Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: ur 1008 20 Panicum L., hirs, utsäde, med ursprung i Argentina, 5:50 Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: ur 1008 90 10 x Triticosecale, rågvete, utsäde, med ursprung i 5:50 Afghanistan, Argentina, Australien, Bolivia, Chile, Indien, Irak, Mexiko, Nepal, Nya Zeeland, Pakistan, Sydafrika, Uruguay, USA.

text: ur 1205 10 10 Brassica napus L. ssp. oleifera, raps, utsäde; Brassica 5:50 rapa L. ssp. oleifera, rybs, utsäde, med ursprung i Argentina, Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: 1206 00 10 Helianthus annuus L., solros, utsäde. 5:50

text: ur 1207 50 10 Brassica nigra L., svartsenap, utsäde, Sinapis alba L., 5:50 vitsenap, utsäde, med ursprung i Argentina, Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: 1209 10 10, Beta vulgaris L., sockerbeta m.fl., utsäde. 5:50 1209 29 60

text: 1209 21 Medicago sativa L., lusern, utsäde. 5:50

text: ur 1209 22, Trifolium L., klöver, utsäde, med ursprung i Argentina, 5:50 ur 1209 30, Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay. ur 1209 99 99

text: ur 1209 23 Festuca L., svingel, utsäde, med ursprung i Argentina, 5:50 Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: ur 1209 24 Poa pratensis L., ängsgröe, utsäde, med ursprung i 5:50 Argentina, Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: ur 1209 25 Lolium multiflorum Lam., Lolium perenne L., rajgräs, 5:50 utsäde, med ursprung i Argentina, Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: ur 1209 26 Phleum L., timotej, utsäde, med ursprung i Argentina, 5:50 Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: ur 1209 29 80, Phaseolus L., böna, utsäde. 5:50 ur 1209 91 90 10

text: ur 1209 29 80, Brassicaceae, korsblommiga, utsäde, med ursprung i 5:50 ur 1209 30, Argentina, Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, ur 1209 91 10, Uruguay. ur 1209 91 90, ur 1209 99 91, ur 1209 99 99

text: ur 1008 90 90 Poaceae, gräs, utsäde, med ursprung i Argentina, 5:50 90, Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay. ur 1209 29 10, ur 1209 29 80, ur 1209 30, ur 1209 91, ur 1209 99 91

text: ur 1209 91 90 Lycopersicon lycopersicum Karsten ex Farw., tomat, 5:50 utsäde.

text: ur 1209 91 90, Capsicum L., paprika, utsäde. 5:50 ur 1209 99 99

text: ur 1209 91 90 Allium ascalonicum L., schalottenlök, Allium cepa L., 5:50 gullök, utsäde, Allium porrum L., purjolök, utsäde, Allium schoenoprasum L., gräslök, utsäde.

text: ur 1209 99 91, Rubus L., hallon m.fl., utsäde. 5:50 ur 1209 99 99

text: 0802 11, Prunus L., plommon m.fl., utsäde. 5:50 ur 1209 99 10, ur 1209 99 91, ur 1209 99 99, ur 1212 30

text: ur 1211 90 98 Växtdelar, friska, andra än frukter och fröer, av 34:00 - Pinopsida, barrväxter, - Castanea Mill., kastanj, Phoenix L., dadelpalm, Populus L., asp m.fl., Quercus L., ek, - Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder, - Prunus L., plommon m.fl., med ursprung i utomeuropeiska länder.

text: ur 1211 90 98 Kryddväxter i kruka. 5:50

text: ur 1211 90 98 Bladgrönsaker av Ocimum L., basilika. 5:50

text: ur 1212 91 80 Beta vulgaris L, sockerbetor, färska, avsedda för 5:50 industriell bearbetning.

text: ur 1404 10, Lös bark av Pinopsida, barrväxter, Acer saccharum 5:50 ur 1404 90 Marsh., sockerlönn, Populus L., asp m.fl., Quercus L., ek, utom Quercus suber L., korkek.

text: ur 2308 00 90, Jord och annat osteriliserat avfall av Beta vulgaris L., 5:50 ur 2530 90 98, sockerbeta m.fl. ur 3101 (

text: SJVFS 2010:68

text: Bilaga 2

text: Avgifter vid import från tredje land av varugrupper för vilka avgift ska betalas enligt timtaxa

text: Vid denna import ska avgift betalas med timtaxa som debiteras av Jordbruksverket, dock med lägst 450 kr per sundhetscertifikat.

text: KN-nr Varuslag

text: ur 1001 Triticum L., vete, spannmål, med ursprung i Afghanistan, Indien, Irak, Mexiko, Nepal, Pakistan, Sydafrika, USA.

text: ur 1002 Secale L., råg, spannmål, med ursprung i Afghanistan, Indien, Irak, Mexiko, Nepal, Pakistan, Sydafrika, USA.

text: ur 1008 90 10 x Triticosecale, rågvete, spannmål, med ursprung i Afghanistan, Indien, Irak, Mexiko, Nepal, Pakistan, Sydafrika, USA.

text: ur 0602 90 10 a) Jord och odlingssubstrat för sig, som helt eller delvis består av 00 jord eller fasta organiska ämnen som växtdelar, humus, inbegripet ur 2530 90 98, torv eller bark, annat än som helt består av torv. ur 2703, ur 3101, 3824 90 99

text: ur 2530 90 98, b) Jord och odlingssubstrat som är vidhängande eller följer med ur 2703, växterna, och som helt eller delvis består av ämnen som anges i (a) ur 3101, eller delvis består av något fast oorganiskt ämne, och som är 3824 90 99 avsedda att bibehålla växternas livskraft, med ursprung i - Cypern, Malta, Turkiet, - Estland, Georgien, Lettland, Litauen, Moldavien, Ryssland, Ukraina, Vitryssland, - utomeuropeiska länder andra än Algeriet, Egypten, Israel, Libyen, Marocko, Tunisien. (

text: SJVFS 2010:68

text: Bilaga 3

text: Avgifter vid import från tredje land av trä och varor av trä där sundhetscertifikat krävs

text: 3 Vid denna import ska avgift betalas med 1,10 kr per m fub eller i enlighet med andra stycket, dock alltid med lägst 450 kr per sundhetscertifikat. Om kontroll, i enlighet med

text: artikel 2.2

text: , endast sker av 0-50 % av alla sändningar av en viss vara ska avgift betalas med 0,60 kr per m fub.

text: KN-nr Varuslag

text: ur 4401 10 Brännved i form av stockar, kubbar, vedträn, kvistar, risknippen eller dylikt - av Castanea Mill., kastanj, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, Pinopsida, barrväxter, andra än Pinus L., tall, med ursprung i icke-europeiska länder, Pinus L., tall, Populus L., asp m.fl., med ursprung i länder på den amerikanska kontinenten, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 4401 21, Trä i form av flis eller spån ur 4401 22 - av Castanea Mill., kastanj, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, Pinopsida, barrväxter, med ursprung i icke-europeiska länder, Populus L., asp m.fl., med ursprung i länder på den amerikanska kontinenten, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 4401 30 Sågspån och annat träavfall - annat än sådant agglomererat till vedträn, briketter, pelletar eller liknande former - av Castanea Mill., kastanj, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, Pinopsida, barrväxter, andra än Pinus L., tall, med ursprung i icke-europeiska länder, Pinus L., tall, Populus L., asp m.fl., med ursprung i länder på den amerikanska kontinenten, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: 4 Kommissionens förordning

text: (EG) nr 1756/2004

text: rådets direktiv 2000/29/EG

text: ur 4403 20, Virke, obearbetat, barkat, befriat från splintved eller bilat eller ur 4403 91, grovt sågat på två eller fyra sidor ur 4403 99 - annat än målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel, - av Castanea Mill., kastanj, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, Pinopsida, barrväxter, med ursprung i icke-europeiska länder, Populus L., asp m.fl., med ursprung i länder på den amerikanska kontinenten, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 4404 10, Tunnbandsvidjor av trä; kluvna störar; pålar och störar av trä, ur 4404 20 tillspetsade men inte sågade i längdriktningen - annat än målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel, - av Castanea Mill., kastanj, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, Pinopsida, barrväxter, med ursprung i icke-europeiska länder, Populus L., asp m.fl., med ursprung i länder på den amerikanska kontinenten, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 4406 10 Järnvägs- och spårvägssliprar av trä, - oimpregnerade - av Castanea Mill., kastanj, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, Pinopsida, barrväxter, andra än Pinus L., tall, med ursprung i icke-europeiska länder, Pinus L., tall, Populus L., asp m.fl., med ursprung i länder på den amerikanska kontinenten, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 4407 10 Virke, sågat eller kluvet i längdriktningen eller skuret eller svarvat ur 4407 91 till skivor, ur 4407 99 - annat än hyvlat, slipat eller fingerskarvat, med en tjocklek av mer än 6 mm, särskilt bjälkar, plankor, barkkantat timmer, skivor och ribbor - annat än målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel, - av Castanea Mill., kastanj, med ursprung i nordamerikanska länder, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, Pinopsida, barrväxter, med ursprung i ickeeuropeiska länder, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 4415 10 Packlådor, förpackningsaskar, häckar, tunnor och liknande förpackningar; kabeltrummor, - annat än av spånskivor eller liknande skivor, fiberskivor, trälaminat eller förtätat trä - annat än målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel, - av Castanea Mill., kastanj, med ursprung i nordamerikanska länder, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, med ursprung i icke-europeiska länder, Pinopsida, barrväxter, med ursprung i icke-europeiska länder, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 4415 20 Lastpallar, pallboxar och liknande anordningar; pallflänsar, - annat än av spånskivor eller liknande skivor, fiberskivor, trälaminat eller förtätat trä - annat än målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel, - av Castanea Mill., kastanj, med ursprung i nordamerikanska länder, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, med ursprung i icke-europeiska länder, Pinopsida, barrväxter, med ursprung i icke-europeiska länder, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 4416 00 Fat, tunnor, kar, baljor och andra tunnbinderiarbeten samt delar till sådana arbeten, av trä, inbegripet tunnstav, - av Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 9406 00 10 Monterade eller monteringsfärdiga byggnader, av trä - annat än målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel, - av Castanea Mill., kastanj, med ursprung i nordamerikanska länder, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, med ursprung i icke-europeiska länder, Pinopsida, barrväxter, med ursprung i icke-europeiska länder, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: Lastpallar och pallboxar (KN-nr. ur 4415 20) är undantagna om de uppfyller den fastställda standarden för "UIC-pallar" (t ex EUR-pallar) och är märkta därefter. (

text: SJVFS 2010:68

text: Bilaga 4

text: Har upphävts genom (

text: SJVFS 2014:3

text: Bilaga 5

text: Avgifter vid import av sändningar enligt 2 kap 4 a §

text: Storleken på avgiften beror på det antal kilo som totalt importeras i den aktuella sändningen.

text: För sändningar under 100 kg utgår ingen avgift. En minimiavgift för övriga sändningar är 450 kr/sändning.

text: För följande KN-nummer från Kina med träemballage är avgiften 20 öre/kg. Avgiften kan maximalt uppgå till 25 000 kr per sändning.

text: 2514 00 00 Skiffer, även grovhuggen eller enkelt sönderdelad, genom sågning eller på annat sätt, till block eller plattor av kvadratisk eller rektangulär form

text: 2515 Marmor, travertin, så kallad belgisk granit och annan monument- eller byggnadskalksten med en skrymdensitet av minst 2,5 samt alabaster, även grovhuggna eller enkelt sönderdelade, genom sågning eller på annat sätt, till block eller plattor av kvadratisk eller rektangulär form

text: 2516 Granit, porfyr, basalt, sandsten och annan monument- eller byggnadssten, även grovhuggna eller enkelt sönderdelade, genom sågning eller på annat sätt, till block eller plattor av kvadratisk eller rektangulär form

text: För följande KN-nummer från Kina med träemballage är avgiften 4 öre/kg. Avgiften kan maximalt uppgå till 10 000 kr per sändning.

text: 6801 00 00 Gatsten, kantsten och trottoarsten av naturlig sten (utom skiffer)

text: 6802 Bearbetad monument- eller byggnadssten (utom skiffer) samt varor av sådan sten (inbegripet skiffer), även på underlag; konstfärgade korn, skärvor och pulver av naturlig sten (inbegripet skiffer) (

text: SJVFS 2013:20


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2007:13) om märkning och registrering av svin

text: Grundläggande bestämmelser om märkning och registrering av svin finns i 1. lagen (

text: ) om provtagning på djur, m.m., och 2. förordningen (

text: ) om provtagning på djur, m.m. (

text: SJVFS 2014:32

type: stycke

type: paragraf

text: Definitioner

type: rubrik

text: Vid tillämpningen av dessa föreskrifter avses med djur: sådana svin som avses i

text: rådets direktiv 64/432/EEG av den 26 juni 1964

text: om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom 4 gemenskapen djurhållare: varje fysisk eller juridisk person som, även tillfälligt, är ansvarig för djur, egen produktionsplats: produktionsplats varpå man är registrerad som djurhållare enligt 3 § i denna föreskrift, ersättningsbricka: efterbeställd originalbricka, importbricka: en röd öronbricka förpräglad med ursprunglandets produktionsplatsnummer samt individnummer, klövbärande djur: djur tillhörande ordningen Artiodactyle, såsom exempelvis nötkreatur, svin, får och getter,

text: Anmälan har gjorts enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37), ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/48/EG

text: (EGT L 217, 5.8.1998, s. 18). 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2012:35

text: . 3 Ändringen innebär att punkterna 1-4 har tagits bort ur förteckningen. 4 EGT L 121, 29.7.1964, s. 1977 (Celex 31964L0432).

text: leverantörsnummer: särskiljande nummer vid slakteriföretag, avsedda att åtskilja djurleverantörer, mellangårdsavtal: avtal om köp och försäljning av smågrisar mellan en smågrisuppfödare och en slaktsvinsproducent på skilda produktionsplatser, minigris: svin av arten Sus scrofa som hålls, föds upp, förmedlas eller säljs för sällskap och hobby och som uppnår en vuxenvikt på mindre än 80 kg, moderdjur: ett hondjur som har gett avkomma eller är dräktigt, originalbricka: en öronbricka som är förpräglad med produktionsplatsnummer och i förekommande fall individnummer, produktionsplats: varje form av verksamhet, byggnad eller, i fråga om frilandsjordbruk, plats där djur hålls, förvaras eller hanteras, samt stallavdelning: detsamma som avses i Statens Jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2010:15

text: ) om djurhållning inom lantbruket. (

text: SJVFS 2014:32

text: Registrering av produktionsplats

text: Djurhållare på en produktionsplats ska till Jordbruksverket på blankett JSB3.1 anmäla följande uppgifter om: 1. Djurhållarens namn, adress, telefonnummer, person- eller organisationsnummer, 2. produktionsplatsens adress, fastighetsbeteckning, församling, kommun, 3. vilket djurslag som omfattas av verksamheten på produktionsplatsen, 4. produktionsplatsens geografiska koordinater, 5. produktionsinriktning, 6. produktionsplatsens kapacitet, och 7. typ av verksamhet. De uppgifter som avses i första stycket 4-6 gäller inte en produktionsplats där det enbart hålls minigrisar. Om uppgift om 4 redan lämnats till Jordbruksverket gällande annat djurslag, behöver uppgiften inte lämnas på nytt. De uppgifter som avses i första stycket 1-7 kan också lämnas via Jordbruksverkets internettjänst. (

text: SJVFS 2014:32

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2012:35

text: Förändringar på en produktionsplats som medför att sådana uppgifter som anmälts enligt 3 § inte längre är fullständiga eller riktiga ska senast en månad efter förändringen anmälas till Jordbruksverket av djurhållaren. Anmälningsskyldigheten avser även upphörande av djurhållning. Vid en anmälan enligt första stycket ska det produktionsplatsnummer som tilldelats platsen enligt 6 § alltid uppges. (

text: SJVFS 2012:35

text: Produktionsplatsnummer

text: Produktionsplats som anmälts enligt 3 § tilldelas ett produktionsplatsnummer av Jordbruksverket. Numret gäller för all verksamhet med nötkreatur, svin, får eller getter på produktionsplatsen.

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket i ett enskilt fall medge att en produktionsplats utformas på annat vis än vad som sägs i 2 §. Ett sådant medgivande kan av Jordbruksverket förenas med vissa villkor. (

text: SJVFS 2012:35

text: Märkning av djur

text: Märkning av djur enligt dessa föreskrifter ska ske genom applicering av minst en öronbricka eller tatuering på djuret. Märkningen får endast utföras i enlighet med de märkningssystem och med användande av de öronbrickor eller de tatueringsenheter som godkänts av Jordbruksverket. Öronbrickor och tatueringsenheter ska innehålla de uppgifter som framgår av 11 §. Brickornas handelar ska alltid vara gula. Brickornas hondelar får aldrig vara röda. Märkningen ska, om inte annat anges, utföras av djurhållaren eller av denne anlitad person. En tatuering ska vara läsbar under djurets hela livstid och öronbrickor ska sitta säkert. Djur som tas emot på en produktionsplats ska vara märkta i enlighet med dessa föreskrifter. Även den som transporterar djur har en skyldighet att försäkra sig om att djuren är korrekt märkta innan de transporteras från produktionsplatsen. (

text: SJVFS 2011:20

text: Om ett djur ska märkas med öronbrickor ska det första gången ske med originalbrickor. (

text: SJVFS 2012:35

text: Då ett djur tappat en öronbricka eller brickan blivit oläslig ska en ersättningsbricka snarast möjligt appliceras på djuret. Ersättningsbrickan ska alltid vara präglad med samma identitetsuppgifter som fanns på originalbrickan. Detta gäller även i de fall djuret vid beställningen av ersättningsbrickan hålls på annan produktionsplats än i sin födelsebesättning. Ersättningsbrickor får endast användas av djurhållare på sådana produktionsplatser som i enlighet med 3 eller 5 §§ har anmält att de har djur av det aktuella djurslaget.

text: Beställning av originalbrickor, ersättningsbrickor och tatueringsenheter ska göras antingen genom att: 1. Lämna in blankett JSB3.4 till Jordbruksverket eller till sådan organisation med vilken Jordbruksverket träffat avtal om detta, eller 2. registrera beställningen via Jordbruksverkets internettjänst. (

text: SJVFS 2009:55

text: Följande identitetsuppgifter ska användas vid märkning av djur: 1. Landsbeteckningen SE, och 2. födelsebesättningens produktionsplatsnummer. Öronbrickorna får kompletteras med djurets individnummer.

text: Istället för vad som anges i 11 § är det tillräckligt att ett djur som förs direkt till ett slakteri från produktionsplatsen det föddes på är tatuerat med leverantörsnummer. Som förutsättning gäller dock att djurhållaren har anmält till Jordbruksverket vilka leverantörsnummer som används på produktionsplatsen. Om tidigare lämnade uppgifter inte längre är korrekta eller fullständiga ska djurhållaren anmäla detta senast innan djur märkta i enlighet med denna paragraf förs till ett

text: slakteri. Anmälningar enligt denna paragraf ska göras på Jordbruksverkets blankett SJV E13.34. (

text: SJVFS 2014:32

text: Djur ska märkas snarast möjligt och senast när de lämnar sin födelsebesättning. Djur som dör i sin födelsebesättning behöver dock inte vara märkta om de lämnas till en destruktionsanläggning.

text: Märkning av djur som omfattas av mellangårdsavtal m.m.

text: Istället för vad som anges i 11 § är det tillräckligt att djur som omfattas av ett mellangårdssavtal är märkta med slaktsvinsproducentens leverantörsnummer. Som förutsättning för detta märkningssätt gäller dock att 1. djur enbart flyttas mellan de produktionsplatser som anmälts i enlighet med 12 b §, 2. eventuella ändringar avseende sådana uppgifter som nämns i 12 b § är anmälda till Jordbruksverket, 3. djur som kommer från olika produktionsplatser hålls åtskilda på en produktionsplats samt under transport mellan produktionsplatser. Detta gäller dock inte transport till och vistelse på slakteri, 4. djur inte flyttas mellan olika stallavdelningar när mer än en stallavdelning används samtidigt, samt 5. bestämmelserna i 1 kap 30 § Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2010:15

text: ) om djurhållning inom lantbruket, är uppfyllda. Märkning av djur enligt första stycket ska göras av slaktsvinsproducenten. Märkning ska, istället för vad som anges i 12 §, göras senast när djuren förs till ett slakteri. (

text: SJVFS 2014:32

text: När uppgift om mellangårdsavtal anmäls till Jordbruksverket ska följande uppgifter lämnas av slaktsvinsproducenten på blankett SJV E13.34: 1. smågrisuppfödarens och slaktsvinsproducentens produktionsplatsnummer, och, 2. slaktsvinsproducentens leverantörsnummer. Högst tre mellangårdsavtal får registreras per produktionsplats med slaktsvin. Uppgift om uppsägning av mellangårdsavtal ska vara Jordbruksverket tillhanda senast sju dagar efter den dag då avtalet sagts upp. (

text: SJVFS 2014:32

text: Istället för vad som anges i 12 § är det tillräckligt att djur som enbart flyttas mellan en djurhållares egna produktionsplatser, för att sedan föras till ett slakteri, är märkta med det leverantörsnummer som används på den sista produktionsplats som djuren hålls på innan de förs till slakt, under förutsättning att kraven i 12 a § första stycket 3-5 är uppfyllda samt att djurhållaren på blankett SJV E13.34 har anmält till Jordbruksverket vilka leverantörsnummer som används på den produktionsplats som är den sista djuren hålls på innan slakt. Om tidigare lämnade uppgifter inte längre är korrekta eller fullständiga ska djurhållaren anmäla detta senast innan djur märkta i enlighet med denna paragraf förs till ett slakteri. Märkningen med leverantörsnummer ska göras senast när djuren förs till ett slakteri. (

text: SJVFS 2014:32

text: Märkning av djur födda utanför Sverige

text: Djur som är födda i en annan medlemsstat ska behålla sin ursprungliga märkning. Djur som importerats från tredjeland ska märkas med importbrickor senast inom 30 dagar från det att djuren godkänts vid den kontroll som föreskrivs i direktiv

text: och under alla omständigheter innan djuren flyttas vidare från den produktionsplats där kontrollen utfördes. Djuren behöver dock inte märkas om de ska föras direkt till ett slakteri inom 30 dagar från det att djuren godkänts vid ovan nämnda kontroll. (

text: SJVFS 2009:80

text: Journalföring av djurinnehav

text: En djurhållare ska registrera de uppgifter som framgår av 17 §. Journalen ska föras kronologiskt. I journalen ska datum anges för de förändringar som inträffar på produktionsplatsen. Rättningar ska hanteras med annulleringsposter och nya registreringsposter. Uppgifterna ska registreras i journalen inom 48 timmar från det att förändringen inträffat. För respektive djurslag på produktionsplatsen ska en och samma journal användas. En journal ska avse en produktionsplats. Varje produktionsplats identifieras av sitt produktionsplatsnummer. (

text: SJVFS 2012:35

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:72

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:72

text: Journalföring enligt 14 § avseende djur ska omfatta följande uppgifter: 1. Till produktionsplatsen inkommande djur. Därvid ska uppgifter registreras om antalet djur samt den produktionsplats varifrån djuren närmast kommer med angivande av produktionsplatsnummer eller namn och fullständig adress samt datum för djurens ankomst till produktionsplatsen. 2. Djur som lämnar produktionsplatsen. Därvid ska uppgifter registreras om antalet djur samt den produktionsplats som tar emot djuren med angivande av produktionsplatsnummer eller namn och fullständig adress samt det datum då djuren lämnade produktionsplatsen. För samtliga förändringar enligt första stycket 1-2 ska det aktuella djurets fullständiga identitet enligt 11 § noteras. Då journalföringen påbörjas ska antalet djur som redan finns på produktionsplatsen registreras i journalen. (

text: SJVFS 2009:80

text: Djurhållaren ska bevara uppgifterna i journalen i tre år. (

text: SJVFS 2007:72

text: Rapportering av förflyttning av djur

text: Ett eller flera djur som mottas på en produktionsplats ska rapporteras av djurhållaren på denna produktionsplats eller dennes ombud. Detta gäller även vid förflyttning av djur mellan en djurhållares olika produktionsplatser. De djurhållare, som inte bedriver slakteriverksamhet, behöver dock inte rapportera förflyttning av djur mellan egna produktionsplatser om dessa ligger inom samma eller angränsande

text: kommuner. Rapporteringsskyldigheten gäller inte heller om djurhållaren på en produktionsplats mottar sådana djur som avses i 3 § andra stycket och det på produktionsplatsen inte hålls eller hanteras andra klövbärande djur. Om det har skett en utförsel av djur från Sverige ska denna rapporteras av djurhållaren på den avsändande produktionsplatsen. Rapporteringen ska göras till Jordbruksverket och utföras senast sju dagar efter mottagandet på eller avsändandet från produktionsplatsen. Rapportering som skickas med post, ska ha kommit in till Jordbruksverket senast tre dagar efter det att rapporteringen utfördes. Om ett slakteri mottar ett eller flera djur för slakt ska denna förflyttning rapporteras genom den ordinarie rapporteringen av slakt enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2009:43

text: ) om slakteriers rapportering avseende slaktade djur. Ombud ska på begäran av Jordbruksverket kunna uppvisa fullmakt från djurhållaren. (

text: SJVFS 2012:35

text: Rapportering enligt 19 § första och andra stycket ska ske antingen genom att använda 1. Jordbruksverkets blankett JSB3.7, 2. en fil enligt en av Jordbruksverket fastställd postbeskrivning (filspecifikation), eller 3. Jordbruksverkets internettjänst. Jordbruksverket kan besluta att en rapportering enligt 19 § första stycket får ske på annat sätt än vad som framgår av första stycket. (

text: SJVFS 2012:35

text: Vid rapporteringen ska följande anges: 1. Den avsändande produktionsplatsens produktionsplatsnummer, 2. den mottagande produktionsplatsens produktionsplatsnummer, 3. antalet förflyttade djur och 4. datum för ett djurs avfärd och ankomst. Om det har skett en införsel av djur till Sverige ska, utöver vad som anges i första stycket 2 – 4, adressen till den anläggning varifrån ett djur har förflyttats och numret på det hälsointyg som åtföljer djuret eller gruppen av djur anges. Om det har skett en utförsel av djur från Sverige ska, utöver vad som avses i första stycket 1, 3 och 4, det mottagande landet samt numret på det hälsointyg som åtföljer djuret eller gruppen av djur anges.

text: Avgifter

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:84

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:84

text: För att täcka de kostnader som är förenade med systemet för märkning av djur ska en djurhållare som beställer originalbrickor eller tatueringsenheter enligt: 1. 10 § 1 betala en avgift till Jordbruksverket om 100 kr per beställning, om den inkommer under perioden januari till och med juni, 2. 10 § 1 betala en avgift till Jordbruksverket om 50 kr per beställning, om den inkommer under perioden juli till och med december,

text: 3. 10 § 2 betala en avgift till Jordbruksverket om 10 kr per beställning. (

text: SJVFS 2012:35

text: Destruktion av använda öronbrickor

text: Djurhållare på en produktionsplats där slakt eller destruktion bedrivs ska destruera använda öronbrickor från slaktade djur.

text: Verifiering av uppgifter med e-legitimation

text: Uppgifter som lämnas via Jordbruksverkets internettjänst ska verifieras med e-legitimation. (

text: SJVFS 2009:55

text: Övriga bestämmelser

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter. ------------------------- 5 Denna författning träder i kraft den 1 november 2014.

text: LEIF DENNEBERG

text: Niklas Persson (Registerenheten)

text: Bilaga 1

text: SE-nummer

text: SE- Land nummer

text: SE 000001 Island SE 000002 Norge SE 000003 Finland SE 000004 Danmark SE 000006 Nederländerna SE 000007 Belgien SE 000008 Luxemburg SE 000009 Tyskland SE 000011 Frankrike SE 000013 Spanien SE 000014 Portugal SE 000015 Italien SE 000016 Schweiz SE 000017 Österrike SE 000018 Grekland SE 000019 Irland SE 000020 Storbritannien SE 000021 Polen SE 000022 Estland SE 000023 Lettland SE 000024 Litauen SE 000025 Ungern SE 000026 Tjeckien SE 000027 Slovakien SE 000028 Slovenien SE 000029 Cypern SE 000031 Malta SE 000032 Serbien SE 000033 Rumänien SE 000034 Bulgarien SE 000035 Montenegro SE 000040 USA SE 000041 Kanada SE 000050 Jordanien SE 000051 Kroatien SE 000052 Ryssland SE 000053 Vitryssland SE 000054 Turkiet SE 000055 Bosnien och Hercegovina SE 000056 Pakistan SE 000060 Australien SE 000061 Nya Zeeland

text: SE 000080 Sydkorea SE 000081 Malaysia SE 000082 Japan (

text: SJVFS 2012:35

type: foreskrift


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2004:2) om bekämpande av salmonella hos djur

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om åtgärder vid misstanke eller konstaterat fall av salmonella hos djur. För sällskapsdjur vilka inte hålls för yrkesmässig uppfödning är endast 3–8 §§ tillämpliga. För får med Salmonella diarizonae serovar 61:(k):1,5 (7) tillämpas bara 3 §, 6 § första stycket, 7–8 §§ och 29–30 §§, såvida inte Jordbruksverket i enskilt ärende beslutar om annat. För salmonella i livsmedel finns bestämmelser i

text: livsmedelslagen (2006:804)

text: . För salmonella i foder finns bestämmelser i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2006:81

text: ) om foder. Bestämmelser om omhändertagande av kroppar från självdöda eller avlivade djur, gödsel eller andra animaliska biprodukter finns i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 av den 21 oktober 2009

text: om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av förordning

text: (EG) nr 1774/2002

text: (förordning om animaliska biprodukter) samt i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2006:84

text: ) om befattning med animaliska biprodukter och införsel av andra produkter, utom livsmedel, som kan sprida smittsamma sjukdomar till djur. (

text: SJVFS 2014:34

text: Vad som anges om beslut av Jordbruksverket i 11, 19, 21 och 22 §§, gäller istället länsstyrelsen eller veterinär vid delegering enligt

text: 3 § zoonosförordningen (1999:660)

text: . Vad som anges om beslut av Jordbruksverket i 18 § gäller istället länsstyrelsen vid delegering enligt

text: 3 § zoonosförordningen (1999:660)

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter betyder avdelning: del av fjäderfäbesättning som smittskyddsmässigt kan betraktas som en separat enhet, besättning: samtliga djur som, av en eller flera djurhållare, hålls på ett sådant sätt att de smittskyddsmässigt räknas som en enhet, besättningsprovtagning: en, efter konstaterat eller misstänkt indexfall av salmonella, av veterinär utförd representativ bakteriologisk träckprovtagning i besättningen avseende förekomst av salmonella, fjäderfä: fjäderfä avsedda för slakt eller äggproduktion eller avel för sådan produktion, miljöprovtagning: av veterinär utförd provtagning i miljön i en besättning i syfte att utföra bakteriologisk odling avseende salmonella, indexfall: det fall av en anmälningspliktig djursjukdom eller ett anmälningspliktigt smittämne som först konstateras under en sammanhängande smittperiod hos en art i en besättning, i en anläggning, hos bin i ett bisamhälle, hos vilt i en kommun, hos vild fisk, vilda blötdjur eller vilda kräftdjur i ett vattenområde eller hos sällskapsdjur i samma hushåll. provtagning: av veterinär utförd provtagning för bakteriologisk undersökning avseende salmonella, salmonella: alla subspecies och serovarianter av Salmonella enterica, specialiserad köttdjursuppfödning: besättning med nötkreatur utan moderdjur och där djur föds upp enbart för slakt, spärrförklaring: begränsningar eller andra villkor vad gäller hanteringen av djur eller produkter av djur och andra varor eller såvitt avser kontakter mellan djur och människor, sällskapsdjur: djur som tillhör arter som normalt utfodras och hålls av människor men inte är livsmedelsproducerande; till sällskapsdjur räknas inte häst-, försöks- och pälsdjur samt djur för offentlig förevisning, veterinär: en veterinär utsedd av Jordbruksverket eller länsstyrelsen om en delegation har skett enligt

text: 3 § zoonosförordningen (1999:660)

text: , att utföra uppdrag i enlighet med dessa föreskrifter. (

text: SJVFS 2014:34

text: Inledande åtgärder

text: Allmänna rutiner om anmälan vid misstänkt eller konstaterad salmonella finns i

text: 3 § zoonoslagen (1999:658)

text: . Den som är ansvarig för det laboratorium där salmonella konstaterats ska skyndsamt per telefon samt skriftligt underrätta Jordbruksverket och länsstyrelsen om undersökningsresultatet.

text: När länsstyrelsen fått uppgift om konstaterat fall av salmonella ska, förutom vad som sägs i

text: 3 § zoonoslagen (1999:658)

text: , detta utan dröjsmål per telefon meddelas till aktuell besiktningsveterinär. Vidare ska länsstyrelsen i förekommande fall skyndsamt skriftligen underrätta mejeri, husdjursförening och djurhälsovårdsorganisationer samt övriga som bedöms ha behov av informationen.

text: En bakteriestam, isolerad från indexfall av salmonella, ska omgående av den ansvarige för det undersökande laboratoriet sändas till Statens veterinärmedicinska anstalt (SVA) för konfirmering, typning, registrering samt kontroll av resistensmönster. Den som är ansvarig för aktuell laboratorieverksamhet vid SVA ska skriftligen meddela undersökningsresultatet till remitterande laboratorium, Jordbruksverket samt länsstyrelsen. Kvarstår infektionen i besättningen, ska ytterligare kontroll av salmonellatypen samt resistensmönster ske vid SVA med minst sex och högst åtta månaders intervall efter begäran från länsstyrelsen.

text: När resultat erhållits från SVA enligt 6 § ska det remitterande laboratoriet skriftligt meddela ett slutligt undersökningsresultat till Jordbruksverket, länsstyrelsen, den provtagande veterinären samt djurägaren.

text: Provsvar från samtliga undersökningar avseende salmonella, vilka utförts efter indexfallet, ska av den ansvarige för det undersökande laboratoriet snarast sändas till Jordbruksverket, länsstyrelsen, den veterinär som utsetts att utföra provtagning, undersökning och smittskyddsutredning samt till djurägaren. Provsvaret ska, förutom resultatet, innehålla uppgifter om - djurägarens namn och adress samt, om det finns, produktionsplatsnummer, - provtagarens namn, - provtagningsdatum samt ankomstdatum till laboratoriet, - eventuell diariebeteckning från Jordbruksverket eller länsstyrelsen, - undersökningsmaterial, - provtagningsplats, djurslag samt djurkategori, - djuridentitet och om provet är ett individprov eller ett samlingsprov. Vid samlingsprov ska det framgå identitet på i varje prov ingående djur alternativt grupper av djur. Uppgifter enligt ovan ska framgå av den remiss som medföljer till laboratoriet.

text: Analyser avseende salmonella i träck eller miljöprover, inom ramen för en beslutad smittskyddsutredning, ska ske på ett av Jordbruksverket godkänt svenskt veterinärmedicinskt laboratorium enligt Internationella standardiseringsorganisationens standardmetod, ISO 6579:1993, eller enligt den metod som beskrivs av Nordisk metodikkommitté för Livsmedel (NMKL-metod nr 71, fjärde utgåvan, 1991 eller reviderade utgåvor) och för vilka laboratoriet är ackrediterat.

text: Bestämmelser om att Jordbruksverket eller länsstyrelsen, om en delegation har skett, får utse en veterinär att utföra provtagning, undersökning och smittskyddsutredning då indexfall av salmonella konstaterats finns i

text: 3 § zoonosförordningen (1999:660)

text: Åtgärder vid konstaterad salmonellainfektion

text: Bestämmelser om att Jordbruksverket får fatta beslut om spärrförklaring avseende fastighet eller del av fastighet finns i

text: 5 § zoonoslagen (1999:658)

text: jämförd med

text: 3 § zoonosförordningen (1999:660)

text: . Ett beslut om spärrförklaring av veterinär vid delegering ska ske på Jordbruksverkets blankett D 25 vad gäller alla djurslag utom värphöns och D 26 vad gäller

text: värphöns, snarast efter uppgift erhållits om salmonellaförekomst i besättningen. Vidare ska veterinären snarast påbörja smittskyddsutredning och utredning avseende foderanvändning i besättningen på Jordbruksverkets blankett D11_D64. Beslutet om spärrförklaring samt skötselföreskrifter som anges på Jordbruksverkets blankett D 2 ska snarast av veterinären delges till djurhållaren. Snarast därefter ska beslutet om spärrförklaring, skötselföreskrifter samt blankett D11_D64 skickas till Jordbruksverket med kopia till länsstyrelsen. (

text: SJVFS 2014:34

text: Veterinären ska snarast, dock senast inom en vecka efter det att denne utsetts, påbörja en smittskyddsutredning och upprätta en rapport på Jordbruksverkets blankett D11_D64. Rapporten ska skickas av veterinären till Jordbruksverket med kopia till länsstyrelsen. (

text: SJVFS 2014:34

text: En besättningsprovtagning ska för samtliga djurslag ske i sådan omfattning att den ger en god bild av infektionsgraden i besättningen. Miljöprovtagning ska dessutom utföras i den utsträckning som anses erforderligt. I den mån det finns av Jordbruksverket godkända riktlinjer avseende provtagning ska dessa beaktas. Vid behov ska samråd avseende provtagningen ske med Jordbruksverket och SVA.

text: Utan hinder av 13 § ska i fjäderfäbesättningar provtagning ske i samtliga avdelningar, förutom i den avdelning där indexfallet konstaterats. Omfattningen av denna provtagning ska ske i samråd med Jordbruksverket.

text: Uppföljande provtagningar ska vid behov ske i besättningen.

text: Om salmonella inte återfinns i besättningen vid den efter indexfallet inledande besättningsprovtagningen samt efter besättningsprovtagning utförd en månad senare får, förutom i fjäderfäbesättningar, efter samråd med Jordbruksverket och länsstyrelsen, beslut om spärrförklaring upphävas av veterinären på Jordbruksverkets blankett D 10 utan att sanering utförts. Beslutet om upphävande av spärrförklaring ska av veterinären delges djurägaren och snarast därefter skickas till Jordbruksverket med kopia till länsstyrelsen. (

text: SJVFS 2014:34

text: Bekämpnings- och saneringsåtgärder

text: Med ledning av vad som framkommit i smittskyddsutredningen och provtagningen ska veterinären snarast upprätta ett förslag till saneringsplan för fortsatta bekämpningsåtgärder. Denna ska upprättas efter samråd med länsstyrelsen. I den mån det finns av Jordbruksverket godkända riktlinjer avseende sanering ska dessa beaktas. Vid behov ska samråd även ske med SVA och andra berörda experter.

text: Saneringsplanen ska av veterinären skickas till Jordbruksverket med kopia till länsstyrelsen för beslut om fastställande.

text: Bestämmelser om att Jordbruksverket får fatta beslut om slakt eller annan avlivning av djur och destruktion av ägg finns i

text: 5 § zoonoslagen (1999:658)

text: jämförd med

text: 3 § zoonosförordningen (1999:660)

text: 1 Ändringen innebär att andra stycket upphävs.

text: I

text: zoonosförordningen (1999:660)

text: finns bestämmelser om värdering av djur.

text: Om en del av besättningen, vilken smittskyddsmässigt kan betraktas som en egen separat enhet, efter provtagning eller en epidemiologisk utredning, befunnits fri från salmonella, får spärrförklaringen, efter samråd med Jordbruksverket, upphävas av veterinären för denna del på Jordbruksverkets blankett D10 (s.k. partiellt hävande av spärrförklaring).

text: Gödsel samt ströbädd från smittad besättning ska hanteras i enlighet med en av Jordbruksverket genom beslut fastställd saneringsplan. I den mån det finns av Jordbruksverket godkända riktlinjer avseende gödselhantering ska dessa beaktas vid framtagande av saneringsplanen.

text: Bestämmelser om att Jordbruksverket får fatta beslut om omhändertagande av avlivade djur finns i

text: 5 § zoonoslagen (1999:658)

text: jämförd med

text: 3 § zoonosförordningen (1999:660)

text: . Om djur självdör i besättningen under utredningsperioden ska veterinären kontaktas för att avgöra om djuret ska genomgå obduktion.

text: Avslutande av bekämpning

text: Då föreskrivna och beslutade saneringsåtgärder är vidtagna och kontrollerade av veterinär samt besättningsprovtagning med negativt resultat är utförd två gånger med cirka en månads mellanrum på kvarvarande djur får, efter samråd med Jordbruksverket och länsstyrelsen, spärrförklaringen upphävas av veterinären på Jordbruksverkets blankett D 10. Beslutet om upphävande av spärrförklaring ska av veterinären delges djurägaren och snarast därefter skickas till Jordbruksverket med kopia till länsstyrelsen.

text: Efter avslutad sanering och innan spärrförklaringen upphävs ska miljöprovtagning med negativt resultat avseende salmonella finnas dokumenterat för fjäderfä- och slaktsvinbesättningar, specialiserade köttdjursuppfödningar samt för övriga besättningar vid behov. Veterinären ska vid behov samråda med Jordbruksverket eller länsstyrelsen om miljöprovtagningen.

text: En slutrapport ska upprättas av veterinären på Jordbruksverkets blankett Int 9 och snarast därefter skickas till Jordbruksverket med kopia till länsstyrelsen. (

text: SJVFS 2014:34

text: Länsstyrelsen ska snarast efter det att länsstyrelsen har fått besked om upphävande av spärrförklaring, skriftligen meddela upphävandet till smittskyddsläkaren, den förvaltning inom aktuell kommun som fullgör uppgifter inom miljö- och hälsoskyddsområdet, aktuellt laboratorium samt i förekommande fall besiktningsveterinär, mejeriförening, husdjursförening, djurhälsovårdsorganisation samt övriga som länsstyrelsen bedömer ha behov av informationen.

text: Tillsyn

text: Av

text: 8 § zoonoslagen (1999:658)

text: framgår att länsstyrelsen inom länet utövar tillsynen över efterlevnaden av

text: zoonoslagen

text: och föreskrifter eller beslut som har meddelats med stöd av lagen. Utöver vad som framgår av

text: första stycket

text: ska även veterinären ha tillsynen över efterlevnaden av beslut som fattats enligt

text: eller

text: 5 §§

text: zoonoslagen (1999:658)

text: vid misstanke om eller konstaterat fall av salmonella hos djur. Tillsynen gäller beslut som har anknytning till det uppdrag som denne utsetts till att utföra. Vid påtalade brister som inte rättas till ska veterinären rapportera detta till länsstyrelsen.

text: Under saneringen ska veterinären regelbundet kontrollera det pågående arbetet i besättningen.

text: Övrigt

text: Vaccinering av djur mot salmonella får endast utföras efter särskilt tillstånd från Jordbruksverket.

text: Om det finns särskilda skäl får Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 februari 2004, då lantbruksstyrelsens kungörelse (

text: LSFS 1982:39

text: ) om bekämpning av salmonella hos djur ska upphöra att gälla.

text: Denna författning träder i kraft den 1 december 2014.

text: LEIF DENNEBERG

text: Maria Lundh (Enheten för idisslare och gris)

text: SJVFS 2004:2

text: . 3

text: SJVFS 2014:34


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om behörighet att använda växtskyddsmedel

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas på användning av växtskyddsmedel i klass 1L och 2L.

text: Grundläggande bestämmelser

text: Grundläggande bestämmelser om användning av växtskyddsmedel finns i

text: miljöbalken (1998:808)

text: och förordningen (

text: ) om bekämpningsmedel.

text: Definitioner

text: De termer som används i dessa föreskrifter har samma betydelse som enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009

text: om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av

text: rådets direktiv 79/1107/EEG

text: och

text: miljöbalken (1998:808)

text: samt förordningen (

text: ) om bekämpningsmedel. I dessa föreskrifter avses därutöver med kurssäsong: 1 augusti – 31 maj, utbildning: grundutbildning eller vidareutbildning, samt klass 1L och 2L: underklassificering till klasserna 1 och 2 av växtskyddsmedel, syftande på växtskyddsmedel som används inom jordbruk, skogsbruk, trädgårdsodling eller parkskötsel eller användning på banvallar eller golfbanor.

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG av den 21 oktober 2009

text: om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning bekämpningsmedel (EUT L 309, 24.11.2009, s. 71, Celex 32009L0128). 2

text: rådets direktiv 79/117/EEG

text: och

text: (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1, Celex 32009R1107).

text: OBS! Denna rättelse ersätter bilaga 2 av tidigare utgivna

text: SJVFS 2014:35

text: . Rättelsen innebär att SJVFS-nummer 2014:35 har lagts till.

text: 2 KAP. UTBILDNING OCH UTBILDNINGSBEVIS FÖR ATT KUNNA ANSÖKA OM ANVÄNDNINGSTILLSTÅND

text: Länsstyrelsen ska tillhandahålla följande kurser: 1. grundutbildning i användning av växtskyddsmedel utomhus, 2. grundutbildning i användning av växtskyddsmedel i och omkring växthus, 3. vidareutbildning i användning av växtskyddsmedel utomhus, 4. vidareutbildning i användning av växtskyddsmedel i och omkring växthus, samt 5. vidareutbildning för betning. 3 Utbildningarna ska genomföras i enlighet med de kursplaner som Jordbruksverket beslutar och ge kunskap i de ämnen som framgår av bilaga 1.

text: Jordbruksverket genomför följande kurser: 1. grundutbildning i betning, samt 2. utbildning för behandling av enskilda plantor i skogsplantering. Kursplanerna för dessa kurser ger kunskap i de ämnen som framgår av bilaga 1.

text: 2 kap.

text: 15 § förordningen (2014:425)

text: om bekämpningsmedel anger att den myndighet eller länsstyrelse som har gett en utbildning enligt 11 eller 14 § i samma kapitel ska utfärda ett utbildningsbevis till den som har deltagit i en sådan utbildning och avlagt ett kunskapsprov med godkänt resultat.

text: Utbildningsbeviset efter grundutbildning är giltigt till och med den 31 maj fem år efter den kurssäsong då utbildningen genomfördes. Den som går vidareutbildning så länge utbildningsbevisen är giltiga, får förnyat utbildningsbevis som är giltigt till och med den 31 maj fem år efter den kurssäsong då vidareutbildningen genomfördes. Vidareutbildning kan genomföras redan under den fjärde kurssäsongen. Den som gör det, får förnyat utbildningsbevis som är giltigt till och med den 31 maj sex år efter den kurssäsong då vidareutbildningen genomfördes.

text: Den som har ett giltigt utbildningsbevis för användning av växtskyddsmedel utomhus eller i och omkring växthus och väljer att komplettera sin utbildning med ytterligare inriktningsdagar enligt kursplanerna, får utbildningsbevis för de användningsområden som inriktningsdagarna motsvarar.

text: Den som har flera giltiga utbildningsbevis kan välja att förnya dessa vid samma tillfälle genom att gå en av vidareutbildningskurserna enligt 1 §. Den som har förnyat utbildningsbevisen på det sättet anses ha den särskilda kunskap som behövs inom de användningsområden som utbildningsbevisen täcker.

text: Av

text: 2 kap. 16 § förordningen (2014:425)

text: om bekämpningsmedel framgår att ett utländskt utbildningsbevis som har utfärdats av en myndighet i ett annat land inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet ska erkännas om det styrker tillräckliga kunskaper i de ämnen som ingår den kursplan som Jordbruksverket har beslutat.

text: 3 Kursplanerna finns på Jordbruksverkets webbplats.

text: Ett utländskt utbildningsbevis enligt

text: 2 kap. 16 § förordningen (2014:425)

text: om bekämpningsmedel får vara högst fem år för att kunna erkännas. Innan Jordbruksverket erkänner ett utländskt utbildningsbevis, bedömer verket i varje enskilt fall om utbildningsbeviset styrker tillräckliga kunskaper enligt den kursplan som Jordbruksverket har beslutat. Bedömningen kan innebära att den sökande behöver komplettera sin utbildning innan utbildningsbeviset kan erkännas. Ett erkännande av ett utländskt utbildningsbevis är giltigt i fem år efter beslutet om erkännandet, om inte Jordbruksverket beslutar annat.

text: 3 KAP. ANVÄNDNINGSTILLSTÅND

text: Av

text: 2 kap.

text: och

text: 19 §§

text: förordningen (

text: ) om bekämpningsmedel framgår att det krävs ett giltigt användningstillstånd för att få använda växtskyddsmedel i klasserna 1 och 2. Av

text: 2 kap. 21 § i samma förordning

text: framgår att ett användningstillstånd endast får ges till den som har den särskilda kunskap som behövs för att hantera medlet på ett säkert sätt och har ett giltigt utbildningsbevis.

text: Ansökan om användningstillstånd för växtskyddsmedel kan göras då sökanden har fyllt 18 år. Ansökan ska göras på blanketten Ansökan – användningstillstånd för växtskyddsmedel (V 8) bilaga 2.

text: Användningstillstånd lämnas bara för det användningsområde som motsvarar sökandens utbildningsbevis.

text: Länsstyrelsen ska pröva ansökningar om användningstillstånd för kurserna enligt 2 kap. 1 §.

text: Ett användningstillstånd får samma giltighetstid som det utbildningsbevis som använts i ansökan.

text: I

text: 24 kap. 3 § miljöbalken

text: (1998: 808) finns bestämmelser om återkallelse av tillstånd.

text: 4 KAP. ÖVRIGA BESTÄMMELSER

text: Undantag

text: Av

text: 2 kap. 24 § i förordningen (2014:425)

text: om bekämpningsmedel framgår under vilka förutsättningar som Jordbruksverket kan medge dispens från förordningens krav på utbildningsbevis och att sådan dispens får gälla i högst ett år.

text: Jordbruksverket kan medge dispens från bestämmelserna i dessa föreskrifter om det finns särskilda skäl.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 6 november 2014, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2007:76

text: ) om tillstånd och kunskapskrav för användning av växtskyddsmedel upphör att gälla.

text: 2. Tillstånd för användning av växtskyddsmedel i klass 1L eller 2L som är giltiga när denna författning träder ikraft och som avser annan användning än betning eller behandling av enskilda plantor i skogsplantering, ska betraktas som användningstillstånd för både användning utomhus och i och omkring växthus.

text: 3. Vid tillämpning av 2 kap. 4, 5 och 6 §§ ska de som vid tidpunkten för dessa föreskrifters ikraftträdande har tillstånd enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2007:76

text: ) om tillstånd och kunskapskrav för användning av växtskyddsmedel anses ha utbildningsbevis med samma giltighetstid som tillståndet.

text: 4. Den som vid tidpunkten för dessa föreskrifters ikraftträdande bara får använda växtskyddsmedel i klass 2L, får komplettera det tillståndet med ett användningstillstånd även för klass 1L. Personen ska då skaffa ett kompletterande utbildningsbevis genom att delta i det så kallade praktiska moment som ingår i en grundkurs enligt de kursplaner som beslutas av Jordbruksverket. Utbildningsbeviset för den kompletterande utbildningen är giltigt till och med samma tidpunkt som det användningstillstånd som personen redan har för växtskyddsmedel i klass 2L. För att sedan få användningstillstånd för växtskyddsmedel i klass 1L ska personen ansöka enligt 3 kap.

text: LEIF DENNEBERG

text: Alf Djurberg (Rådgivningsenheten norr)

text: Bilaga 1

text: Utbildningsämnen enligt artikel 5 i direktiv2009/128/EG om upprättande av en ram för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel.

text: De kursplaner som Jordbruksverket beslutar ger kunskaper i följande ämnen. 1. All tillämplig lagstiftning om bekämpningsmedel och deras användning. 2. Förekomsten av och riskerna med olagliga (förfalskade) växtskyddsmedel, och metoderna för att identifiera sådana produkter. 3. De faror och risker som är förknippade med bekämpningsmedel och hur dessa kan identifieras och kontrolleras, särskilt a) risker för människor (operatörer, boende, andra närvarande personer, personer som ger sig in i behandlade områden och personer som hanterar eller äter behandlade produkter) och hur faktorer som rökning förvärrar dessa risker, b) symptom på bekämpningsmedelsförgiftning och första hjälpen-åtgärder, c) risker för växter utanför målgrupperna, nyttiga insekter, vilda djur och växter, biologisk mångfald och miljön i stort. 4. Orienterande kunskaper om strategier och metoder för integrerat växtskydd, strategier och metoder för integrerad odling, principer för ekologiskt jordbruk, metoder för biologisk bekämpning av skadegörare och ogräs och information om allmänna principer och grödspecifika eller sektorspecifika riktlinjer för integrerat växtskydd. 5. Introduktion till jämförande bedömning på användarnivå för att hjälpa yrkesmässiga användare att göra de lämpligaste valen av bekämpningsmedel med minsta möjliga biverkningar för människors hälsa, icke-målorganismer och miljön bland alla godkända medel för ett visst skadegörarproblem i en given situation. 6. Åtgärder för att minimera riskerna för människor, icke-målorganismer och miljön: säkra arbetsmetoder för lagring, hantering och blandning av bekämpningsmedel samt för bortskaffande av tomma förpackningar, annat förorenat material och bekämpningsmedelsrester (även tankblandningar) i koncentrerad eller utspädd form; rekommenderat sätt att hantera operatörens exponering (personlig skyddsutrustning). 7. Riskbaserade tillvägagångssätt där det tas hänsyn till lokala faktorer med avseende på vattentäkt, såsom klimatet, jordmånen, slagen av gröda samt marklutningen. 8. Metoder för att förbereda utrustning för spridning av bekämpningsmedel för användning, inbegripet kalibrering, och för handhavande med minsta möjliga risker för användaren, andra personer, djur och växter utanför målgrupperna, den biologiska mångfalden och miljön, inklusive vattentillgångar. 9. Användning och underhåll av utrustning för spridning av bekämpningsmedel och särskilda spruttekniker (t.ex. lågvolymssprutning, avdriftsreducerande munstycken), mål för den tekniska kontrollen av sprutor i bruk och metoder för att förbättra sprutningskvaliteten. Särskilda risker i samband med användning av handhållen utrustning för spridning av bekämpningsmedel eller ryggburna sprutor och relevanta riskhanteringsåtgärder. 10. Nödåtgärder för att skydda människors hälsa och miljön, inklusive vattentillgångar, vid oavsiktligt spill, kontaminering och extrema väderleksförhållanden med åtföljande risk för utlakning av bekämpningsmedel.

text: 11. Särskild omsorg i skyddade områden som inrättats i enlighet med artiklarna

text: och

text: i direktiv 2000/60/EG. 12. Hälsoövervakning och anordningar för rapportering om eventuella incidenter eller misstänkta incidenter. 13. Dokumentation av all bekämpningsmedelsanvändning i enlighet med tillämplig lagstiftning. SV L 309/82 Europeiska unionens officiella tidning 24.11.2009.

text: Bilaga 2

text: ANSÖKAN – användningstillstånd för växtskyddsmedel

text: Ansökan lämnas till den myndighet som ordnar kursen. OBS! Kom ihåg att skriva under ansökan

text: Sökandens uppgifter

text: Sökandens namn och adress Personnummer

text: Telefonnummer (även riktnummer)

text: Mobiltelefonnummer

text: Adressen är min folkbokföringsadress* E-postadress

text: Kommun Län

text: Faktureringsadress om annan än ovanstående

text: Utbildningsbevis ger möjlighet att ansöka om användningstillstånd för växtskyddsmedel i klass 1L och 2L

text: Fylls i av länsstyrelsen eller Jordbruksverket

text: INTYG OM GILTIGT UTBILDNINGSBEVIS Härmed intygas att sökanden har giltigt utbildningsbevis enligt Jordbruksverkets föreskrifter (

text: SJVFS 2014:35

text: Grundkurs Vidare- Kurs Utbild- Kursledare

text: Markera med kryss det alternativ

text: Kurssäsong utbildning nr nings- Namnunderskrift

text: som du söker

text: Kurssäsong län Namnförtydligande

text: Användningstillstånd efter vidareutbildning Användningstillstånd utomhus för klass 1L och 2L Användningstillstånd i och omkring växthus för klass 1L och 2L Användningstillstånd av betningsmedel för klass 1L och 2L Användningstillstånd för klass 2L för behandling av enskilda plantor mot insekter samt fläckvis behandling 00. mot ogräs i skogsplantering 0 2 -1 014 Användningstillstånd för klass 1L för 2 samma användningsområde som mitt användningstillstånd för klass SJV V 8 2L omfattar * Om detta inte är din folkbokföringsadress och du vill ha alla dina försändelser till den angivna adressen ska du ta kontakt med folkbokföringen och ange denna adress som särskild postadress

text: Underskrift

text: Jag ansöker om användningstillstånd för att använda växtskyddsmedel för samma användningsområde och med samma giltighetstid som mitt eller mina utbildningsbevis.

text: Datum Sökandens underskrift

text: De uppgifter som du lämnat i denna ansökan kommer att behandlas elektroniskt av Jordbruksverket och länsstyrelsen. Uppgifterna ska användas för påminnelse och kontroll av giltighetstid och behörighetstillstånd. Uppgifterna kommer också att lämnas ut till andra myndigheter och företag för kontrolländamål.


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2004:32) om utfärdande av pass för sällskapsdjur

text: Dessa föreskrifter innehåller kompletterande bestämmelser till

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 576/2013 av den 12 juni 2013

text: om förflyttning av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte och om upphävande av förordning

text: (EG) 998/2003

text: SJVFS 2014:36

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2014:36

text: Ett sådant pass som avses i

text: får, när passet utfärdas i Sverige, enbart tillhandahållas av Jordbruksverket. Endast en veterinär som är behörig att utöva veterinäryrket enligt

text: 3 kap. 3 § lagen (2009:302)

text: om verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård har rätt att beställa passet hos Jordbruksverket och utfärda detsamma. Passet får utfärdas från och med den 19 november 2014, men får inte användas för resa mellan medlemsstater eller till medlemsstater från tredjeland före den 29 december 2014. En beställning av pass enligt första stycket ska ske i jämnt tiotal. (

text: SJVFS 2014:36

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2014:36

text: Den veterinär som avses i 2 a § ska till Jordbruksverket betala en avgift per beställt pass i enlighet med särskilt beslut av Jordbruksverket. Avgiften ska täcka de kostnader som uppkommer för Jordbruksverket att framställa och distribuera passen.

text: EUT L 178, 28.6.2013, s. 1–26 (Celex 32013R0576).

text: Avgiften ska vara lägre om beställning sker via Jordbruksverkets internettjänst jämfört med beställning via Jordbrukverkets kundtjänst. (

text: SJVFS 2014:36

text: När ett pass utfärdas ska den veterinär som avses i 2 a § journalföra passnumret. Ytterligare bestämmelser om en veterinärs journalföring finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2013:41

text: ) om operativa ingrepp samt skyldigheter för djurhållare och för personal inom djurens hälso- och sjukvård. (

text: SJVFS 2014:36

text: Om ett pass har förstörts, förlorats, fulltecknats eller är felaktigt ifyllt får en sådan veterinär som avses i 2 a § utfärda ett nytt pass. Uppgifter som dokumenterats i det tidigare passet kan överföras till det nya passet av veterinären om passet förstörts men en överföring är möjlig. (

text: SJVFS 2014:36

text: Om ett felaktigt ifyllt, överblivet eller fulltecknat pass behöver makuleras ska detta utföras genom att en sådan veterinär som avses i 2 a § gör hål i passets pärm och samtliga sidor med ett hålslag. (

text: SJVFS 2014:36

text: Om det finns särskilda skäl och under förutsättning att det inte strider mot någon bindande EU-rättsakt kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: Denna författning träder i kraft den 11 maj 2004.

text: Denna författning träder ikraft den 19 november 2014 i fråga om 2 a och 3 a §§ och i övrigt den 29 december 2014.

text: HARALD SVENSSON

text: Anna Lindgren (Enheten för försöksdjur och sällskapsdjur)

text: SJVFS 2004:32

text: . 3

text: SJVFS 2014:36