text: Denna föreskrift är upphävd.

title: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om beräkning av bostadskostnad

text: Denna författning tillämpas vid prövning av frågor om rätt till 1. kommunalt bostadstillägg enligt lagen (

text: ) om hustrutillägg och kommunal bostadstillägg till folkpension, 2. familjebidrag i form av bostadsbidrag enligt

text: familjebidragsförordningen (1991:1492)

text: samt 3. bostadsbidrag enligt lagen (

text: ) om bostadsbidrag.

text: Denna författning innehåller föreskrifter om 1. villkor för rätt till bidrag för bostadskostnad, 2. beräkning av bostadskostnad vid olika boendeformer, 3. minskning av beräknad bostadskostnad i vissa fall, 4. samordning av bidrag för bostadskostnad samt

text: 5. särskilda bestämmelser för beräkning av bostadskostnad för kommunalt bostadstillägg, familjebidrag och bostadsbidrag.

text: Föreskrifter om schablonbelopp finns i Riksförsäkringsverkets föreskrifter om uppskattning av kostnader för en bostads uppvärmning, hushållsel och övrig drift vid beräkning av bostadskostnad.

text: Villkor för rätt till bidrag för bostadskostnad

text: Rätt till bostadsbidrag

text: Bidrag för bostadskostnad enligt lagen om bostadsbidrag lämnas inte till den som hyr ett eller flera rum i en bostad. Detta gäller när den som äger bostaden eller innehar den med hyres- eller bostadsrätt själv också bor permanent eller tidvis i bostaden.

text: Om två eller flera hushåll delar på en bostad lämnas bidrag för bostadskostnad enligt lagen om bostadsbidrag till vart och ett av hushållen endast om de var för sig eller gemensamt har ett hyresavtal med hyresvärden eller gemensamt äger bostaden.

text: Rätt till kommunalt bostadstillägg, familjebidrag och bostadsbidrag

text: Bidrag för bostadskostnad i form av kommunalt bostadstillägg, familjebidrag eller bostadsbidrag enligt lagen om bostadsbidrag lämnas till den som hyr en bostad i andra hand endast om

text: 1. hyresavtalet är skriftligt och gäller för en hyrestid om minst tre månader samt

text: 2. hyresvärd, bostadsrättsförening eller hyresnämnd har godkänt andrahandsupplåtelsen.

text: Beräkning av bostadskostnad vid olika boendeformer

text: Hyrd bostad och bostad med bostadsrätt

text: Bostadskostnad för en hyrd bostad är den avtalade hyran inklusive uppvärmningskostnader med de tillägg och avvikelser som följer av 9-11 §§.

text: Den som hyr en bostad med kooperativ hyresrätt får som bostadskostnad också räkna med 70 procent av räntor på lån till insats eller liknande kapitaltillskott.

text: Bostadskostnad för en bostad med bostadsrätt är den fastställda årsavgiften inklusive uppvärmningskostnader med de tillägg och avvikelser som följer av 9- 11 §§.

text: Den som har en bostad med bostadsrätt får som bostadskostnad också räkna med 70 procent av räntor på lån för förvärv av bostadsrätten under förutsättning att bostadsrätten har satts i pant på ett sådant sätt att den vid bristande betalning kan tas i mät för skulden.

text: Avgifter som obligatoriskt ingår i den avtalade hyran eller fastställda årsavgiften får räknas med som bostadskostnad.

text: Kostnader för uppvärmning av bostaden samt för varmvatten som inte ingår i den avtalade hyran respektive fastställda årsavgiften beräknas med tilllämpning av de schablonbelopp som fastställs av Riksförsäkringsverket. De beräknade kostnaderna skall läggas till hyran eller årsavgiften.

text: Kostnader för hushållsel som ingår i den avtalade hyran respektive fastställda årsavgiften får inte räknas med som bostadskostnad. Kostnaderna beräknas med tillämpning av de schablonbelopp som fastställs av Riksförsäkringsverket. De beräknade kostnaderna skall dras ifrån hyran eller årsavgiften.

text: Småhus inrättat som bostad för en eller två familjer

text: Som bostadskostnad för ett eget småhus som är inrättat som bostad för en eller två familjer räknas

text: 1. 70 procent av räntor på lån efter avdrag för räntebidrag och med säkerhet i fastigheten,

text: 2. 70 procent av tomträttsavgäld,

text: 3. 1,5 procent av fastighetens taxeringsvärde samt

text: 4. uppvärmningskostnader och övriga driftskostnader.

text: Kostnaderna för bostadens uppvärmning och övrig drift beräknas med tillämpning av de schablonbelopp som fastställs av Riksförsäkringsverket.

text: Den totala bostadskostnaden för ett småhus inrättat som bostad för två familjer, beräknad enligt 12 § minskas med hyresinkomsten för uthyrd lägenhet.

text: Är hyresinkomsten uppenbart för låg jämförd med hyreslä get på orten, skall den totala beräknade bostadskostnaden minskas med en så stor del av totalkostnaderna som motsvarar den uthyrda lägenhetens bostadsyta i förhållande till hela bostadsbyggnadens bostadsyta.

text: Småhus på lantbruksenhet inrättat som bostad för en eller två familjer

text: Som bostadskostnad för ett eget småhus på lantbruksenhet som är inrättat som bostad för en eller två familjer får räknas kostnader som hör till bostadsfastigheten.

text: Med bostadsfastighet avses bostadsbyggnad inklusive tomtmark.

text: Om lån som hör till bostadsfastigheten inte kan särskiljas från övriga lån på fastigheten, skall så stor del av lånen anses höra till bostadsfastigheten som motsvarar bostadsfastighetens taxeringsvärde i förhållande till hela fastighetens taxeringsvärde.

text: Bostadskostnaden för ett eget småhus på lantbruksenhet beräknas enligt 12 och 13 §§.

text: Som bostadskostnad för den som har arrende på lantbruksenhet räknas arrendeavgiften för bostaden inklusive tomtmark jämte kostnader för bostadens uppvärmning och övrig drift.

text: Har avtal inte träffats om hur stor del av arrendeavgiften som avser bostaden inklusive tomtmark, skall så stor del av avgiften anses gälla bostaden inklusive tomtmark som motsvarar bostadsfastighetens taxeringsvärde i förhållande till taxeringsvärdet på hela fastigheten eller den del av den som arrenderas.

text: Kostnader för bostadens uppvärmning och övrig drift som inte ingår i arrendeavgiften beräknas med tillämpning av de schablonbelopp som fastställs av Riksförsäkringsverket. De beräknade kostnaderna skall läggas till arrendeavgiften.

text: Bostad i andelshus och egen flerfamiljsfastighet samt fri bostad

text: För att bestämma bostadskostnaden för den som bor i egen bostad i andelshus eller bostad i egen flerfamiljsfastighet används de normer som Socialstyrelsen och Riksförsäkringsverket rekommenderar för bostadskostnader vid beräkning av underhållsbidrag. Som bostadskostnad räknas det belopp som enligt normerna utgör genomsnittskostnaden för det antal vuxna och barn som bor i bostaden.

text: För att bestämma bostadskostnaden för den som har fri bostad används Riksskatteverkets årligen utkommande föreskrifter för värdering av fri bostad vid beräkning av preliminär skatt och arbetsgivaravgifter. Som bostadskostnad räknas det belopp som enligt Riksskatteverkets föreskrifter utgör bostadsförmånsvärdet för den bostad som ansökan avser.

text: Minskning av beräknad bostadskostnad i vissa fall

text: Hyr en sökande en möblerad bostad minskas den beräknade bostadskostnaden med kostnader för möbler som ingår i den avtalade hyran. Dessa kostnader beräknas till 15 procent av den avtalade hyran.

text: Visar en sökande att upplåtarens kostnad för bostaden är högre än det enligt första stycket framräknade beloppet, får bostadskostnaden bestämmas till upplåtarens kostnad för bostaden, dock högst till den avtalade hyran.

text: För familjebidrag gäller även särskilda bestämmelser i 29 § om hyrd möblerad bostad.

text: Hyr en sökande en bostad i andra hand och är den avtalade hyran uppenbart för hög jämförd med hyresläget på orten, får den beräknade bostadskostnaden minskas och bestämmas till ett skäligt belopp. Hyrs bostaden möblerad får i sådant fall bostadskostnaden bestämmas till ett lägre belopp än det som följer av föreskrifterna i 19 § första stycket.

text: Hyr en sökande ut ett eller flera rum i bostaden till någon annan än en nära anhörig minskas den beräknade bostadskostnaden med så stor del av bostadskostnaden som motsvarar antalet uthyrda rum i förhållande till hela antalet rum i sökandens bostad. Härvid räknas varje rum som två enheter och kök som en enhet.

text: För kommunalt bostadstillägg gäller bestämmelserna i första stycket endast om kommun inte har föreskrivit annat i sina grunder för sådant tillägg.

text: För familjebidrag gäller bestämmelserna i första stycket endast om inte 9 § Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 1991:24

text: ) om familjebidrag skall tilllämpas.

text: Hyr en sökande ut garage eller annan bilplats minskas den beräknade bostadskostnaden med den hyra som uppbärs för garaget eller bilplatsen, om kostnaderna för garaget eller bilplatsen räknats med som bostadskostnad.

text: Driver en sökande näringsverksamhet i bostaden, minskas den beräknade bostadskostnaden med en så stor del av bostadskostnaden som motsvarar den bostadsyta som disponeras för näringsverksamheten i förhållande till hela bostadsytan.

text: Samordning av bidrag för bostadskostnad

text: Vid beräkning av kommunalt bostadstillägg minskas den beräknade bostadskostnaden med bostadsbidrag som utges enligt lagen om bostadsbidrag. Lämnas bostadsbidrag i form av särskilt bidrag för hemmavarande barn, minskas dock bostadskostnaden endast med den del av bidraget som överstiger det belopp som motsvarar det särskilda bidraget.

text: Vid beräkning av kommunalt bostadstillägg minskas den beräknade bostadskostnaden med familjebidrag i form av bostadsbidrag upp till ett belopp som

text: motsvarar den tjänstepliktiges andel av den för kommunalt bostadstillägg beräknade bostadskostnaden.

text: Vid beräkning av familjebidrag minskas den som skälig bestämda bostadskostnaden med bostadsbidrag enligt lagen om bostadsbidrag som utges till den tjänstepliktige, dennes maka eller sambo eller dennes föräldrar, om den tjänstepliktige bor hos föräldrarna. Lämnas bostadsbidrag i form av särskilt bidrag för hemmavarande barn, minskas dock bostadskostnaden endast med den del av bidraget som överstiger det belopp som motsvarar det särskilda bidraget.

text: Särskilda bestämmelser för kommunalt bostads tillägg

text: När det gäller minskning av bostadskostnaden för kommunalt bostadstilllägg skall, om kommun inte har föreskrivit annat i sina grunder för sådant tillägg, gälla följande.

text: För en sökande som delar bostad med någon skall den beräknade bostadskostnaden fördelas lika mellan de sammanboende, om särskilda skäl inte finns för fördelning på annat sätt. Bostadskostnaden delas inte med barn som är under 18 år eller som får studie hjälp eller förlängt barnbidrag. Bostadskostnaden delas inte heller med en tjänstepliktig som får familjebidrag i form av bostadsbidrag.

text: För en gift sökande, vars make inte har folkpensionsförmån som berättigar till kommunalt bostadstillägg, skall dock som bostadskostnad räknas makarnas bostadskostnad.

text: Har bostadskostnaden för kommunalt bostadstillägg beräknats med tilllämpning av de av Riksförsäkringsverket fastställda schablonbeloppen för beräkning av kostnader för en bostads uppvärmning, hushållsel och övrig drift, får vid ändring av dessa belopp bostadstillägget räknas om utan ansökan och med beaktande enbart av nämnda ändring.

text: Ändras taxeringsvärdet för en fastighet skall det nya värdet användas vid beräkning av bostadskostnad för kommunalt bostadstillägg från och med året efter det år då taxeringsvärdet ändrades. Bostadstillägget får även räknas om utan ansökan när taxeringsvärdet för en fastighet ändras.

text: Särskilda bestämmelser för familjebidrag

text: Hyr en tjänstepliktig en möblerad bostad får kostnader för möbler som ingår i den avtalade hyran, räknas med som bostadskostnad om det finns särskilda skäl för det.

text: Hyr en tjänstepliktig ett eller flera rum i någon annans bostad och är den avtalade hyran uppenbart för hög jämförd med upplåtarens kostnader för bostaden, får den beräknade bostadskostnaden minskas och bestämmas till ett skäligt belopp.

text: Särskilda bestämmelser för bostadsbidrag

text: Disponeras ett eller flera rum i en sökandes bostad av barn över 18 år som inte får studiehjälp eller förlängt barnbidrag minskas den beräknade bostadskostnaden för bostadsbidrag enligt lagen om bostadsbidrag på det sätt som anges i andra stycket. Samma gäller om en sökandes föräldrar eller en annan nära anhörig till en sökande disponerar rum i bostaden.

text: Bostadskostnaden minskas med så stor del av kostnaden som motsvarar antalet disponerade rum i förhållande till hela antalet rum i sökandens bostad. Härvid räknas varje rum som två enheter och kök som en enhet.

text: Om två eller flera hushåll delar på en bostad som de hyr gemensamt eller som de gemensamt äger, skall den beräknade bostadskostnaden för bostadsbidrag enligt lagen om bostadsbidrag fördelas lika mellan antalet hushåll. Om det finns särskilda skäl, får dock bostadskostnaden fördelas på annat sätt.

text: Övriga bestämmelser

text: Den sökande är skyldig att vid ansökan om bidrag eller om ändring av bidrag lämna kopia av erforderliga handlingar för att styrka de förhållanden som skall läggas till grund för beräkningen av bostadskostnad, i den mån tillförlitliga uppgifter inte redan finns tillgängliga hos försäkringskassan.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 1993 och tillämpas i fråga om beräkning av bostadskostnad från och med januari månad 1994.

text: 2. Genom författningen upphävs Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 1977:28

text: ) om beräkning av bostadskostnad.

text: 3. Vid beräkning av kostnader för en bostads uppvärmning, hushållsel och övrig drift som avser kommunalt bostadstillägg och familjebidrag för tid före den 1 januari 1994 tillämpas Boverkets föreskrifter till

text: 19 § lagen (1988:786)

text: om bostadsbidrag utom vad avser begränsningen till viss bostadsyta.

text: 4. Vid beräkning av bostadskostnad enligt 12 och 15 §§ skall för åren 1991 och 1992 1,2 procent av fastighetens taxeringsvärde räknas med som bostadskostnad.

text: 5. En tillämpning av föreskrifterna i 8 § andra stycket om krav på pantsättning av bostadsrätten samt föreskrifterna i 17, 18 och 19-21 §§ får inte medföra en sänkning av kommunalt bostadstillägg eller hustrutillägg för den som uppbär sådan förmån den 1 januari 1994. Detta gäller endast så länge pensionstagaren bor i samma bostad som den han hade den 1 januari 1994 eller till dess bostadskostnaden börjat beräknas enligt föreskrifterna i denna författning.

text: 6. För den som bor i ett eget småhus inrättat för en eller två familjer och som har kommunalt bostadstillägg eller hustrutillägg som har beslutats på grundval av en ansökan som kommit in till försäkringskassan före den 1 juli 1987, gäller följande för beräkning av bostadskostnad.

text: I stället för en enligt 12 § eller 15 § beräknad bostadskostnad får som bostadskostnad räknas den kostnad som låg till grund för ersättningen för juni 1987, om en sådan beräkning är förmånligare för pensionstagaren. Detta gäller endast så länge pensionstagaren bor i samma bostad som den han hade i juni 1987 eller till dess bostadskostnaden börjat beräknas enligt föreskrifterna i denna författning. Kommunalt bostadstillägg eller hustrutillägg som utges enligt dessa övergångsbestämmelser får höjas endast till följd av ändringar som gäller inkomst eller antalet personer som bor i bostaden.

text: RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET

text: GUSTAV JÖNSSON

text: Birgitta Carlsson Kurt Reimfelt Astrid Christiernsson


type: stycke

text: Om den avtalade hyran eller fastställda årsavgiften för en bostad inte omfattar kostnader för uppvärmning av bostaden men däremot avgift för uppvärmning av varmvatten, skall avdrag från schablonen göras med 30 kronor per kvadratmeter bostadsyta och år.

type: paragraf

text: Kostnader för en bostads hushållsel som ingår i den avtalade hyran respektive fastställda årsavgiften beräknas schablonvis till 1,82 kronor per kvadratmeter bostadsyta och månad, dock högst till 218 kronor i månaden.

text: Driftskostnader förutom uppvärmningskostnader för ett småhus såsom kostnader för vatten och avlopp, renhållning, underhåll och försäkringar, beräknas schablonvis till 116 kronor per kvadratmeter bostadsyta och år.

text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 1993 och tillämpas i fråga om bostadsbidrag från och med januari månad 1994.

text: Bilaga

text: Zon 1

type: rubrik

text: Zon II

text: Gävleborgs län Kopparbergs län utom Malungs och Älvdalens kommuner Värmlands län utom Grums, Hammarö, Karlstads, Kristinehamns, Säffle och Torsby kommuner Västerbottens län: Nordmalings, Robertsfors och Umeå kommuner Västernorrlands län utom Sollefteå och Ånge kommuner Västmanlands län: Fagersta, Norbergs och Skinnskattebergs kommuner Örebro län: Hällefors, Lindesbergs, Ljusnarsbergs, Karlskoga och Nora kommuner

text: Zon III

text: Hallands län: Hylte kommun Jönköpings län Kalmar län utom Borgholms och Mörbylånga kommuner Kronobergs län Skaraborgs län Stockholms län Södermanlands län Uppsala län Värmlands län: Grums, Hammarö, Karlstads, Kristinehamns och Säffle kommuner Västmanlands län utom Fagersta, Norbergs och Skinnskattebergs kommuner Älvsborgs län Örebro län utom Hällefors, Lindesbergs, Ljusnarsbergs, Karlskoga och Nora kommuner Östergötlands län

text: Zon IV

text: Blekinge län Gotlands län Göteborgs- och Bohus län Hallands län utom Hylte kommun Kalmar län: Borgholms och Mörbylånga kommuner Kristianstads län Malmöhus län

fs: rffs

publisher: Riksförsäkringsverket

title: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om uppskattning av kostnader för en bostads uppvärmning, hushållsel och övrig drift vid beräkning av bostadskostnad för år 1994

text: Kostnader för en bostads uppvärmning beräknas schablonvis för år på följande sätt för län och kommuner enligt bilaga till denna författning. Zon I 115 kronor per kvadratmeter bostadsyta Zon II 92 kronor per kvadratmeter bostadsyta Zon III och IV 87 kronor per kvadratmeter bostadsyta

text: RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET

text: GUSTAV JÖNSSON

text: Bilaga

text: Zon 1

text: Jämtlands län Kopparbergs län: Malungs och Älvdalens kommuner Norrbottens län Värmlands län: Torsby kommun Västerbottens län utom Nordmalings, Robertsfors och Umeå kommuner Västernorrlands län: Sollefteå och Ånge kommuner

text: Zon II

text: Zon III

text: Zon IV

type: foreskrift


text: Aktuell lydelse

text: Familjer, barn samt handikapp

text: Statens nämnds för internationella adoptionsfrågor, NIA, föreskrift (

text: RFFS 1994:1

text: ) om genomsnittskostnad för adoption av barn från Indonesien, att tilllämpas för åren 1993 och 1994

text: 2 § förordningen (1988:1464)

text: om bidrag vid adoption av utländska barn genomsnittskostnaden för adoption, när barnets ursprungsland är Indonesien, till minst 48 000 kronor, att tillämpas för åren 1993 och 1994 vid beräkning av bidrag enligt lagen (

text: ) om bidrag vid adoption av utländska barn.

text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

publisher: Försäkringskassan

text: ISSN 0348-582X

text: Utkom från trycket den 25 januari 1994

text: Statens nämnds för internationella adoptionsfrågor, NIA, föreskrift om genomsnittskostnad för adoption av barn från Indonesien, att tillämpas för åren 1993 och 1994;

text: beslutad den 15 december 1993. Statens nämnd för internationella adoptionsfrågor fastställer med stöd av

text: 2 § förordningen (1988:1464)

text: Denna författning träder i kraft en vecka efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Riksförsäkringsverkets författningssamling. STATENS NÄMND FÖR INTERNATIONELLA ADOPTIONSFRÅGOR CHRISTER EIREFELT Ulla Fredriksson


text: Denna föreskrift är upphävd.

title: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om försäkringskassornas tillämpning av förordningen (1993:1138) om hantering av statliga fordringar

text: En allmän försäkringskassa skall tillämpa bestämmelserna i förordningen (

text: ) om hantering av statliga fordringar samt Riksrevisionsverkets och Kammarkollegiets föreskrifter till förordningen. Vid tillämpningen skall vad som sägs om en myndighet istället avse försäkringskassan.

text: Vid försäkringskassornas tillämpning av

text: 19 § förordningen (1993:1138)

text: om hantering av statliga fordringar och Kammarkollegiets föreskrifter till förordningen skall vad som sägs om Kammarkollegiet istället avse Riksförsäkringsverket.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 1994. RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET KARL GUSTAF SCHERMAN Birgitta Norin Jan Andersson


text: Aktuell lydelse

text: Familjer, barn samt handikapp

text: RFFS 1994:19

text: ) om genomsnittskostnad för adoption av barn från Litauen, att tilllämpas för åren 1993 och 1994

text: 2 § förordningen (1988:1464)

text: om bidrag vid adoption av utländska barn genomsnittskostnaden för adoption, när barnets ursprungsland är Litauen, till 42 000 kronor, att tillämpas för åren 1993 och 1994 vid beräkning av bidrag enligt lagen (

text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

text: ISSN 0348-582X

text: Utkom från trycket den 11 augusti 1994

text: Statens nämnds för internationella adoptionsfrågor, NIA, föreskrift om genomsnittskostnad för adoption av barn från Litauen, att tillämpas för åren 1993 och 1994;

text: beslutad den 22 juni 1994. Statens nämnd för internationella adoptionsfrågor fastställer med stöd av

text: 2 § förordningen (1988:1464)

text: Denna författning träder i kraft en vecka efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Riksförsäkringsverkets författningssamling. STATENS NÄMND FÖR INTERNATIONELLA ADOPTIONSFRÅGOR Christer Eirefelt Ulla Fredriksson


text: Värdet av naturaförmåner i form av kost och logi eller motsvarande till arbetstagare som avses i

text: 1 § 1 mom. lagen (1958:295)

text: om sjömansskatt skall uppskattas till följande belopp:

text: kost och logi: 2 910 kr per månad

text: Naturaförmånerna skall anses ha utgått under en månad även om de uppburits under endast en del av månaden. Har naturaförmåner utgått under flera perioder under året skall helt månadsbelopp beräknas för varje påbörjad 30-dagarsperiod av det sammanlagda antalet dagar under vilka inkomst uppburits. En hel kalendermånad räknas härvid som en 30-dagarsperiod.

text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSE

text: Denna författning tillämpas vid beräkning av pensionsgrundande inkomst för år 1993.

title: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om uppskattning i vissa fall av värdet av naturaförmåner i form av kost eller bostad vid bestämmande av pensionsgrundande inkomst för år 1993

text: 1 § 1 mom. lagen (1958:295)

text: RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET

text: K G SCHERMAN

text: Birgitta Norin Benny Wärnehall


text: Enligt

text: 2 § förordningen (1999:18)

text: om tillämpningen av lagen (

text: ) om bostadstillägg till pensionärer skall anmälan till försäkringskassan från en kommun som beslutar att lämna kompletterande bostadstillägg innehålla uppgift om procentsatsen och beloppsgränserna för det bostadstillägg kommunen beslutat att lämna. En kommun kan besluta att utge kompletterande bostadstillägg upp till ett belopp som motsvarar kostnaden för en bostad av en viss storlek. I sådant fall skall kommunen i anmälan även lämna uppgift om hur många rum och kök som högst skall ligga till grund för beräkningen av bostadskostnaden.

text: Avser inte kommunens anmälan samtliga bostadstilläggsberättigade i kommunen skall anmälan dessutom innehålla uppgifter om 1. antingen vilken boendeform som skall berättiga till kompletterande bostadstillägg eller 2. namn och personnummer på de berättigade. Innebär kommunens anmälan endast att kompletterande bostadstilllägg skall lämnas till de pensionärer som var berättigade till kommunalt bostadstillägg till folkpension vid utgången av december 1994 behöver anmälan inte innehålla sådana uppgifter som av ses i första stycket.

text: Betalning från kommunen till Riksförsäkringsverket enligt

text: 4 § förordningen (1999:18)

text: om tillämpningen av lagen (

text: ) om bostadstillägg till pensionärer skall göras via autogiro, om inte Riksförsäkringsverket medger att betalningen får ske på annat sätt.

text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

text: RFFS 2001:8

title: Riksförsäkringsverkets föreskrifter till förordningen (1994:1193) om tillämpningen av lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer

text: Enligt

text: 2 § förordningen (1994:1193)

text: om tillämpningen av lagen (

text: Avser inte kommunens anmälan samtliga bostadstilläggsberättigade i kommunen skall anmälan dessutom innehålla uppgifter om l. antingen vilken boendeform som skall berättiga till kompletterande bostadstillägg eller 2. namn och personnummer på de berättigade. Innebär kommunens anmälan endast att kompletterande bostadstillägg skall lämnas till de pensionärer som var berättigade till kommunalt bostadstillägg till folkpension vid utgången av december 1994 behöver anmälan inte innehålla sådana uppgifter som avses i första stycket.

text: 4 § förordningen (1994:1193)

text: om tillämpningen av lagen (

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 1995.

text: RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET

text: KARL GUSTAF SCHERMAN

text: Birgitta Norin Benny Wärnehall


text: Denna föreskrift är upphävd.

title: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna

text: Uppgifter om sådana tidpunkter som får registreras enligt

text: 14 § 3 lagen (1993:747)

text: om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna får användas som sökbegrepp i den mån tidpunkterna avser sådana förhållanden som får användas som sökbegrepp enligt

text: 19 § första stycket nämnda lag

text: Uppgift om namn eller annan identifikation på en enskild handläggare får endast användas som sökbegrepp av handläggaren själv eller av den tjänsteman som utför handläggarens arbetsuppgifter vid förhinder för denne att utföra uppgifterna. I övrigt får som sökbegrepp i ett sjukförsäkringsregister användas de tekniska och administrativa uppgifter som får registreras enligt

text: 14 § 5 lagen (1993:747)

text: Uppgifter om tidpunkter för sådana tekniska och administrativa uppgifter som får registreras enligt 14 § 5 lagen om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna får användas som sökbegrepp i den mån de registrerade uppgifterna får användas som sökbegrepp enligt första stycket.

text: Uppgifter som avses i 1 och 2 §§ får användas som sökbegrepp endast för de ändamål som anges i

text: 6 §§

text: lagen (

text: ) om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna.

text: Denna författning träder i kraft två veckor efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Riksförsäkringsverkets författningssamling.

text: RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET

text: KARL GUSTAF SCHERMAN

text: Birgitta Norin Lena Bellander


text: Riksförsäkringsverkets författningssamling

text: ISSN 0348-582X

text: SJUKFÖRSÄKRING S Utkom från trycket den 28 oktober 1994

text: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om avgifter för försäkringen mot kostnader för sjuklön för år 1995;

text: beslutade den 20 oktober 1994. Med stöd av

text: 10 § förordningen (1991:1395)

text: om försäkring mot kostnader för sjuklön enligt

text: 17 § lagen (1991:1047)

text: om sjuklön föreskriver Riksförsäkringsverket att avgiften enligt

text: 9 § nämnda förordning

text: skall vara 1,7 % för år 1995.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 1995. RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET KARL GUSTAF SCHERMAN Birgitta Norin Anna-Stina Röcklinger


title: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om avgifter för försäkringen mot vissa lönekostnader för år 1995

text: ISSN 0348-582X

text: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om avgifter för försäkringen mot vissa semesterlönekostnader för år 1995;

text: 9 § förordningen (1993:18)

text: om försäkring mot vissa semesterlönekostnader föreskriver Riksförsäkringsverket att avgiften enligt

text: 8 § nämnda förordning

text: skall vara 1,4 % för år 1995. Denna författning träder i kraft den 1 januari 1995. RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET KARL GUSTAF SCHERMAN Birgitta Norin Anna-Stina Röcklinger


text: Denna föreskrift är upphävd.

title: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om personalkontroll hos de allmänna försäkringskassorna och Riksförsäkringsverket

text: Personalkontroll får enligt

text: 4 § personalkontrollkungörelsen (1969:446)

text: företas endast i fråga om tjänst som är hänförd till skyddsklass eller beträffande den som anlitas för sådant arbete som avses i

text: 1 § tredje

text: och

text: fjärde styckena

text: personalkontrollkungörelsen

text: och som är inplacerad i skyddsklass. Enligt

text: 4 § personalkontrollkungörelsen

text: hänförs sådan tjänst eller sådant arbete till skyddsklass 1 A, skyddsklass 1 B eller skyddsklass 2. Vilka tjänster hos Riksförsäkringsverket som skall hänföras till skyddsklass 1 A eller 1 B bestäms av regeringen.

text: Hos en allmän försäkringskassa hänförs direktör, biträdande direktör, regionchef samt av direktören utsedd beredskapssamordnare och dennes ställföreträdare till skyddsklass 2. Till skyddsklass 2 hänförs också tjänsteman vid Riksförsäkringsverket eller allmän försäkringskassa som har fått i uppdrag att handlägga försvarsärenden av betydelse för rikets säkerhet.

text: Ärenden rörande personalkontroll handläggs av Riksförsäkringsverket, försvarsenheten.

text: 1. Denna författning träder i kraft en vecka efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Riksförsäkringsverkets författningssamling.

text: 2. Genom författningen upphävs Riksförsäkringsverkets kungörelse (

text: RFFS 1982:15

text: ) om säkerhetsskydd hos de allmänna försäkringskassorna och riksförsäkringsverket.

text: RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET

text: KARL GUSTAF SCHERMAN

text: Birgitta Norin Torsten Bergstrand


text: På inkomster över 7,5 gånger basbeloppet tillämpas procentsatsen 9,12 för sjukförsäkringsavgift enligt

text: 3 kap. 1 § lagen (1981:691)

text: om socialavgifter.

text: Egenavgift till sjukförsäkringen avseende tiden den 1 juli 1995-31 decem-ber 1995 som skall debiteras på grundval av 1997 års taxering beräknas enligt följande procentsatser på inkomster upp till och med 7,5 gånger basbeloppet vid årets ingång.

text: För försäkrad med 3 dagars karenstid 6,20 %. För försäkrad med 30 dagars karenstid 5,48 %.

text: Vid debitering av egenavgift enligt första stycket tillämpas procentsatsen 6,92 på inkomst över 7,5 gånger basbeloppet. (

text: RFFS 1995:31

text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

text: RFFS 1995:31

text: 1. Denna författning träder i kraft en vecka efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Riksförsäkringsverkets författningssamling. 2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om egenavgifter som beräknas på grundval av 1996 års taxering.

title: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om procentsatser för beräkning av egenavgift till sjukförsäkringen för år 1995

text: Egenavgift till sjukförsäkringen avseende år 1995 som debiteras vid 1996 års taxering beräknas enligt följande procentsatser på inkomster upp till och med 7,5 gånger basbeloppet vid årets ingång. För försäkrad med 3 dagars karenstid 8,0 %. För försäkrad med 30 dagars karenstid 7,0 %.

text: 3 kap. 1 § lagen (1981:691)

text: om socialavgifter.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 1995. RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET GUSTAV JÖNSSON Birgitta Norin Hannelotte Kindlund


text: Aktuell lydelse

text: Familjer, barn samt handikapp

text: Statens nämnds för internationella adoptionsfrågor, NIA, föreskrift (

text: RFFS 1994:3

text: ) om genomsnittskostnad för adoption av barn från Kap Verde, att tilllämpas för år 1993

text: ) om bidrag vid adoption av utländska barn genomsnittskostnaden för adoption, när barnets ursprungsland är Kap Verde, till minst 48000 kronor, att tillämpas för år 1993 vid beräkning av bidrag enligt lagen (

text: ) om bidrag vid adoption av utländska barn.

text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

text: ISSN 0348-582X

text: Utkom från trycket den 9 februari 1994

text: Statens nämnds för internationella adoptionsfrågor, NIA, föreskrift om genomsnittskostnad för adoption av barn från Kap Verde, att tillämpas för år 1993;

text: beslutad den 26 januari 1994. Statens nämnd för internationella adoptionsfrågor fastställer med stöd av 2§ förordningen (

text: Denna författning träder i kraft en vecka efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Riksförsäkringsverkets författningssamling. STATENS NÄMND FÖR INTERNATIONELLA ADOPTIONSFRÅGOR CHRISTER EIREFELT Ulla Fredriksson


text: Statens nämnds för internationella adoptionsfrågor, NIA, (

text: RFFS 1994:30

text: ) föreskrifter om genomsnittskostnader för adoptioner av utländska barn att tilllämpas för år 1995

text: Barnets ursprungsland Genomsnittskostnad

text: Albanien minst 48 000 kronor Algeriet minst 48 000 kronor Amerikas Förenta Stater minst 48 000 kronor Argentina minst 48 000 kronor Bangladesh minst 48 000 kronor Bolivia minst 48 000 kronor Bosnien-Hercegovina minst 48 000 kronor Brasilien minst 48 000 kronor Bulgarien minst 48 000 kronor Burkina Faso minst 48 000 kronor Chile minst 48 000 kronor Colombia minst 48 000 kronor Costa Rica minst 48 000 kronor Dominikanska Republiken minst 48 000 kronor Ecuador minst 48 000 kronor El Salvador minst 48 000 kronor Estland minst 48 000 kronor Etiopien minst 48 000 kronor Filippinerna minst 48 000 kronor Finland 12 000 kronor Gambia minst 48 000 kronor Ghana minst 48 000 kronor Grekland minst 48 000 kronor Guatemala minst 48 000 kronor Guinea Bissau minst 48 000 kronor Haiti minst 48 000 kronor Honduras minst 48 000 kronor Indien minst 48 000 kronor Irak 39 000 kronor Israel 39 000 kronor Jamaica minst 48 000 kronor Japan minst 48 000 kronor Jordanien 39 000 kronor

text: Jugoslavien (Serbien-Montenegro) minst 48 000 kronor Kap Verde minst 48 000 kronor Kenya minst 48 000 kronor Kina, Folkrepubliken minst 48 000 kronor Korea, Republiken minst 48 000 kronor Kroatien minst 48 000 kronor Lettland 48 000 kronor Libanon 39 000 kronor Liberia minst 48 000 kronor Litauen minst 48 000 kronor Macao minst 48 000 kronor Makedonien minst 48 000 kronor Madagaskar minst 48 000 kronor Marocko minst 48 000 kronor Mauritius minst 48 000 kronor Mexico minst 48 000 kronor Mocambique minst 48 000 kronor Nepal minst 48 000 kronor Nicaragua minst 48 000 kronor Pakistan minst 48 000 kronor Panama minst 48 000 kronor Paraguay minst 48 000 kronor Peru minst 48 000 kronor Polen minst 48 000 kronor Portugal minst 48 000 kronor Rumänien minst 48 000 kronor Ryssland minst 48 000 kronor São Tomé och Príncipe minst 48 000 kronor Slovakien minst 48 000 kronor Slovenien minst 48 000 kronor Somalia minst 48 000 kronor Spanien minst 48 000 kronor Sri Lanka minst 48 000 kronor St Lucia minst 48 000 kronor Storbritannien 20 000 kronor Sydafrika minst 48 000 kronor Syrien 39 000 kronor Taiwan minst 48 000 kronor Tanzania minst 48 000 kronor Thailand minst 48 000 kronor Tjeckien minst 48 000 kronor Tunisien minst 48 000 kronor Turkiet 39 000 kronor Uganda minst 48 000 kronor Ukraina minst 48 000 kronor

text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 1995.

title: Statens nämnds för internationella adoptionsfrågor, NIA, föreskrifter om genomsnittskostnader för adoptioner av utländska barn att tillämpas för år 1995

text: Riksförsäkringsverkets författningssamling

text: ISSN 0348-582X

text: Utkom från trycket den 21 december 1994

text: Statens nämnds för internationella adoptionsfrågor,NIA, föreskrifter om genomsnittskostnader för adoptioner av utländska barn att tillämpas för år 1995

text: beslutade den 14 december 1994.

text: Statens nämnd för internationella adoptionsfrågor fastställer med stöd av

text: 2 § förordningen (1988:1464)

text: om bidrag vid adoption av utländska barn följande genomsnittskostnader avseende olika ursprungsländer att tillämpas för år 1995 vid beräkning av bidrao enligt lagen (

text: ) om bidrag vid adoption av utländska barn:

text: Barnets utsprungsland Genomsnittskostnad

text: Albanien minst 48 000 kronor Algeriet minst 48 000 kronor Amerikas Förenta Stater minst 48 000 kronor Argentina minst 48 000 kronor Bangladesh minst 48 000 kronor Boltvia minst 48 000 kronor Bosnien-Hercegovina minst 48 000 kronor Brasilien minst 48 000 kronor Bulgarien minst 48 000 kronor Burkina Faso minst 48 000 kronor Chile minst 48 000 kronor Colombia minst 48 000 kronor Costa Rica minst 48 000 kronor Dominikanska Republiken minst 48 000 kronor Ecuador minst 48 000 kronor EL Salvador minst 48 000 kronor Estland minst 48 000 kronor Etiopien minst 48 000 kronor Filippinerna minst 48 000 kronor Finland 12 000 kronor Gambia minst 48 000 kronor Ghana minst 48 000 kronor Grekland minst 48 000 kronor Guatemala minst 48 000 kronor Guinea Bissau minst 48 000 kronor Haiti minst 48 000 kronor Honduras minst 48 000 kronor Indien minst 48 000 kronor Irak 39 000 kronor Israel 39 000 kronor Jamaica minst 48 000 kronor Japan minst 48 000 kronor Jordanien 39 000 kronor Jugoslavien(Serbien-Montenegro) minst 48 000 kronor

text: Kap Verde minst 48 000 kronor Kenya minst 48 000 kronor Kina, Folkrepubliken minst 48 000 kronor Korea, Republiken minst 48 000 kronor Kroatien minst 48 000 kronor Lettland 48 000 kronor Libanon 39 000kronor Liberia minst 48 000 kronor Litauen minst 48 000 kronor Macao minst 48 000 kronor Makedonien minst 48 000 kronor Madagaskar minst 48 000 kronor Marocko minst 48 000 kronor Mauritius minst 48 000 kronor Mexico minst 48 000 kronor Mocambique minst 48 000 kronor Nepal minst 48 000 kronor Nicaragua minst 48 000 kronor Pakistan minst 48 000 kronor Panama minst 48 000 kronor Paraguay minst 48 000 kronor Peru minst 48 000 kronor Polen minst 48 000 kronor Portugal minst 48 000 kronor Rumänien minst 48 000 kronor Ryssland minst 48 000 kronor Sâo Tomé och Príncipe minst 48 000 kronor Slovakien minst 48 000 kronor Slovenien minst 48 000 kronor Somalia minst 48 000 kronor Spanien minst 48 000 kronor Sri Lanka minst 48 000 kronor St Lucia minst 48 000 kronor Storbritannien 20 000 kronor Sydafrika minst 48 000 kronor Syrien 39 000 kronor Taiwan minst 48 000 kronor Tanzania minst 48 000 kronor Thailand minst 48 000 kronor Tjeckien minst 48 000 kronor Tunisien minst 48 000 kronor Turkiet 39 000 kronor Uganda minst 48 000 kronor Ukraina minst 48 000 kronor Ungern minst 48 000 kronor Venezuela minst 48 000 kronor Vietnam minst 48 000 kronor Vitryssland minst 48 000 kronor Zaire minst 48 000 kronor

text: STATENS NÄMND FÖR INTERNATIONELLA ADOPTIONSFRÅGOR

text: CHRISTER EIREFELT

text: Ulla Fredriksson


text: Kostnader för en bostads uppvärmning beräknas schablonvis för år på följande sätt för län och kommuner enligt bilaga till denna författning. Zon I 113 kronor per kvadratmeter bostadsyta Zon II 99 kronor per kvadratmeter bostadsyta Zon II och IV 90 kronor per kvadratmeter bostadsyta Om den avtalade hyran eller fastställda årsavgiften för en bostad inte omfattar kostnader för uppvärmning av bostaden men däremot avgift för uppvärmning av varmvatten, skall avdrag från schablonen göras med 30 kronor per kvadrat-meter bostadsyta och år.

text: Kostnader för en bostads hushållsel som ingår i den avtalade hyran respektive fastställda årsavgiften beräknas schablonvis till 1,63 kronor per kvadratmeter bostadsyta och månad, dock högst till 196 kronor i månaden.

text: Driftskostnader förutom uppvärmningskostnader för ett småhus såsom kostnader för vatten och avlopp, renhållning, underhåll och försäkringar, beräknas schablonvis till 118 kronor per kvadratmeter bostadsyta och år.

text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

text: Zon 1

text: Jämtlands län Kopparbergs län: Malungs och Älvdalens kommuner Norrbottens län Värmlands län: Torsby kommun Västerbottens län utom Nordmalings, Robertsfors och Umeå kommuner Västernorrlands län: Sollefteå och Ånge kommuner 1

text: Zon II

text: Gävleborgs län Kopparbergs län utom Malungs och Älvdalens kommuner Värmlands län utom Grums, Hammarö, Karlstads, Kristinehamns, Säffle och Torsby kommuner Västerbottens län: Nordmalings, Robertsfors och Umeå kommuner Västernorrlands län utom Sollefteå och Ånge kommuner Västmanlands län: Fagersta, Norbergs och Skinnskattebergs kommuner Örebro län: Hällefors, Lindesbergs, Ljusnarsbergs, Karlskoga och Nora kom-muner

text: Zon III

text: Hallands län: Hylte kommun Jönköpings län Kalmar län utom Borgholms och Mörbylånga kommuner Kronobergs län Skaraborgs län Stockholms län Södermanlands län Uppsala län Värmlands län: Grums, Hammarö, Karlstads, Kristinehamns och Säffle kommuner Västmanlands län utom Fagersta, Norbergs och Skinnskattebergs kommuner Älvsborgs län Örebro län utom Hällefors, Lindesbergs, Ljusnarsbergs, Karlskoga och Nora kommuner Östergötlands län

text: Zon IV

text: Blekinge län Gotlands län Göteborgs- och Bohus län Hallands län utom Hylte kommun Kalmar län: Borgholms och Mörbylånga kommuner Kristianstads län Malmöhus län

title: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om uppskattning av kostnader för en bostads uppvärmning, hushållsel och övrig drift vid beräkning av bostadskostnad för år 1995

text: Kostnader för en bostads uppvärmning beräknas schablonvis för år på följande sätt för län och kommuner enligt bilaga till denna författning. Zon I 113 kronor per kvadratmeter bostadsyta Zon II 99 kronor per kvadratmeter bostadsyta Zon II och IV 90 kronor per kvadratmeter bostadsyta Om den avtalade hyran eller fastställda årsavgiften för en bostad inte omfattar kostnader för uppvärmning av bostaden men däremot avgift för uppvärmning av varmvatten, skall avdrag från schablonen göras med 30 kronor per kvadratmeter bostadsyta och år.

text: RIKSFÖRSÄKRINGSVERKETS VÄGNAR

text: GUSTAV JÖNSSON

text: Birgitta Norin Anders Wicksell Benny Wärnehall

text: Zon 1

text: Zon II

text: Gävleborgs län Kopparbergs län utom Malungs och Älvdalens kommuner Värmlands län utom Grums, Hammarö, Karlstads, Kristinehamns, Säffle och Torsby kommuner Västerbottens län: Nordmalings, Robertsfors och Umeå kommuner Västernorrlands län utom Sollefteå och Ånge kommuner Västmanlands län: Fagersta, Norbergs och Skinnskattebergs kommuner Örebro län: Hällefors, Lindesbergs, Ljusnarsbergs, Karlskoga och Nora kommuner

text: Zon III

text: Zon IV


text: Efter framställan från den sjukvårdshuvudman som meddelat vården lämnar Försäkringskassan ersättning enligt

text: 1 § förordningen (1994:2053)

text: ) om allmän försäkring. (

text: RFFS 2004:33

text: För att ersättning skall kunna utges skall till framställan fogas dels en specificerad vård- eller reseräkning dels ett intyg som visar att den vårdsökande har rätt till sådan hälso- och sjukvård som anges i

text: 1 § förordningen (1994:2053)

text: ) om allmän försäkring. Om det intyg som anges i

text: första stycket

text: saknas skall sådana uppgifter lämnas om den vårdsökande att Försäkringskassan kan utfärda ett sådant intyg eller, om så behövs, begära det från den behöriga institutionen. (

text: RFFS 2004:33

text: För en person som har rätt till sådan vård som anges i

text: 1 § 1 förordningen (1994:2053)

text: ) om allmän försäkring skall till Försäkringskassan omgående efter intagningen på sjukhus översändas intagningsbesked samt det intyg som anges i

text: 2 §

text: eller de uppgifter som anges i

text: 2 §

text: RFFS 2004:33

text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

text: Denna författning träder i kraft en vecka efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Riksförsäkringsverkets författningssamling. Författningen skall med stöd av lagen (

text: ) om samordning av systemen för social trygghet när personer flyttar inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) tillämpas även i fråga om vård som har lämnats under år 1994.

text: RFFS 2004:33

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2005.

title: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om vissa ersättningar i internationella förhållanden till landsting och kommuner från sjukförsäkringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring

text: Ersättning enligt

text: 1 § förordningen (1994:2053)

text: ) om allmän försäkring utges efter framställan från den sjukvårdshuvudman som meddelat vården av den allmänna försäkringskassan inom samma landsting eller kommun, som inte ingår i något landsting.

text: 1 § förordningen (1994:2053)

text: första stycket

text: saknas skall sådana uppgifter lämnas om den vårdsökande att försäkringskassan kan utfärda ett sådant intyg eller, om så behövs, begära det från den behöriga institutionen.

text: 1 § 1 förordningen (1994:1776)

text: ) om allmän försäkring skall till försäkringskassan omgående efter intagningen på sjukhus översändas intagningsbesked samt det intyg som anges i

text: 2 §

text: eller de uppgifter som anges i

text: 2 §

text: RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET KARL GUSTAF SCHERMAN

text: Birgitta Norin Birgitta Sundeman


text: Denna föreskrift är upphävd.

title: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om inkomstberäkning enligt lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer

text: Beräkning av årsinkomst enligt lagen (

text: ) bostadstillägg till pensionärer skall ske med tillämpning av

text: 11 §§

text: Som inkomst skall - utöver vad i

text: 5 § lagen (1994:308)

text: om bostadstillägg till pensionärer sägs - inte räknas

text: 1. habiliteringsersättning från landsting, 2. hemsjukvårdsbidrag som utgår från kommun eller landsting till den vårdbehövande.

text: Vid beräkning av förmögenhet och avkastning därav skall nedan nämnda tillgångar beaktas och värdet beräknas på följande sätt:

text: Art Värde Avkastning

text: 1. Aktier Värdet dagen för ansökan. 5 procent av Uppger sökanden inget värde kursvärdet. får värdet beräknas till värdet den första börsdagen i ansökningsmånaden (för börsnoterade aktier köpkursen).

text: 2. Banktillgodo- Innestående belopp dagen för 5 procent av beloppet. havanden ansökan.

text: 3. Näringsfastighet Taxeringsvärdet. 5 procent av taxeringsvärdet. Är näringsfastigheten en utarrenderad lantbruksenhet

text: och överstiger arrendet

text: avkastning som har beräknats på detta sätt skall dock arrendeinkomsten anses utgöra avkastningen av fastigheten. Från avkastningen dras skuldränta som hänför sig till näringsfastigheten. Uppstår underskott får detta inte Dras från övriga inkomster.

text: 4. Ekonomiska Värdet dagen för ansökan. 5 procent av värdet. föreningar, På andelar i ekonomiska andelar i föreningar som har samband med jordbruk i drift eller rörelse beräknas dock inte någon avkastning.

text: 5. Fordringar Värdet dagen för ansökan. 5 procent av värdet.

text: 6. Kontanter och Värdet dagen för ansökan. 5 procent av värdet. övriga kapitaltillgångar utom kontanter avsedda för hushåll och löpande utgifter

text: 7. Obligationer Kursvärdet dagen för ansökan. 5 procent av värdet. För premieobligationer det nominella värdet.

text: 8. Övrig egendom Saluvärdet. Värdet av 5 procent av det som av större värde inventarier i jordbruk förmögenhet upptagna värdet. utom invalidbil eller rörelse uppskattas och andra hjälp- dock enligt de regler medel för handi- som gäller för taxering kappade till statlig inkomstskatt.

text: Ändras taxeringsvärdet för fastigheter som avses i punkt 3 skall det nya värdet användas vid beräkningen av förmögenheten och avkastningen från och med året efter det år då taxeringsvärdet ändrats.

text: En delägares andel i oskiftat dödsbo skall anses utgöra så stor del av boets behållna förmögenhet och avkastning, beräknade enligt 3 §, som motsvarar hans andel i boet.

text: Inkomst av förvärvsarbete tas upp med belopp motsvarande den beräknade framtida inkomsten.

text: Beräknad inkomst enligt första stycket bör inte understiga fastställd sjukpenninggrundande inkomst enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring eller, om undantagande enligt

text: 11 kap. 7 § nämnda lag

text: i dess äldre lydelse alltjämt gäller, den inkomst som skulle ha legat till grund för sjukpenninggrundande inkomst om undantagandet inte gällt. Detta gäller dock inte för den som till följd av arbetslöshet uppburit ersättning från erkänd arbetslöshetskassa under den längsta tid sådan ersättning kan utgå.

text: Bostadsförmån eller annan förmån skall anses som inkomst till den del förmånens värde väsentligt överstiger ersättningen för den.

text: Uppbär någon sjukpenning på grund av nedsättning av arbetsförmågan för en inte obetydlig tid skall sjukpenningen per dag multiplicerat med 365 anses utgöra årsinkomsten.

text: Uppbär någon föräldrapenning med anledning av ett barns födelse eller erhållandet av adoptivbarn under tio år i sin vård skall föräldrapenningen per dag multiplicerat med 365 anses utgöra årsinkomsten.

text: Utges sjukpenning eller föräldrapenning samtidigt med inkomst av förvärvsarbete tas även den beräknade framtida inkomsten av förvärvsarbetet med i årsinkomsten.

text: Utges arbetslöshetsersättning för en inte obetydlig tid skall ersättningens belopp per dag multiplicerat med 260 anses utgöra årsinkomsten. Utges samtidigt sjukpenning

text: eller föräldrapenning, som avses i 6 §, tas även sjukpenningen respektive föräldrapenningen multiplicerad med 365, med i årsinkomsten.

text: Är någon berättigad till underhållsbidrag från förutvarande make tas det genomsnittliga bidragsbelopp upp som årligen kan antas komma att erhållas.

text: Skuld på privatbostadsfastighet eller privatbostad som avses i

text: 5 § kommunalskattelagen (1928:370)

text: får inte dras av från förmögenhet. Skuld på näringsfastighet dras av från näringsfastighets värde. Övriga skulder dras av med faktiskt belopp från förmögenhet.

text: Skuldränta som hänför sig till privatbostadsfastighet eller privatbostad som avses i

text: 5 § kommunalskattelagen

text: får inte dras av från annan inkomst. Skuldränta som hänför sig till näringsfastighet får dras av i den utsträckning som 3 § anger. Övrig skuldränta får dras av från annan inkomst och beräknas då till 5 procent av övrig skuld.

text: Skall inkomstprövad förmån utges från och med tidigare tidpunkt än den månad, varunder beräkning av förmånen sker, skall - om sådana inkomster som avses i

text: 9 § andra stycket lagen (1994:308)

text: om bostadstillägg till pensionärer utges - dessa förmåners årsbelopp beräknas efter det vid varje tidpunkt gällande basbeloppet. Motsvarande skall gälla vid förändring av pensionstillskottet.

text: Understiger utgående tilläggspension det belopp som skulle ha beaktats om omdebitering enligt

text: 29 § tredje stycket uppbördslagen (1953:272)

text: inte skett, skall den tilläggspension som betalas ut tas upp som inkomst.

text: Har kommun höjt det kompletterande bostadstilläggets belopp får omräkning av utgående inkomstprövade pensionsförmåner verkställas utan ansökan och med beaktande enbart av nämnda höjning.

text: Vid omprövning av bostadstillägg som sker enbart på grund av ökade bostadskostnader får försäkringskassan ändra bostadstillägget även om den pensionsberättigade inte har ansökt skriftligt om det.

text: Beslut om bostadstillägg fattas av den allmänna försäkringskassa hos vilken den pensionsberättigade är inskriven eller skulle ha varit inskriven om åldersvillkoret i

text: 1 kap 4 § lagen (1962:381)

text: om allmän försäkring hade varit uppfyllt. Denna kassa får dock uppdra åt en annan kassa att handlägga ärendet.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 1995. Genom författningen upphävs Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 1979:5

text: ) om inkomstberäkning m.m.

text: RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET

text: GUSTAV JÖNSSON

text: Birgitta Norin Benny Wärnehall


text: för sjukförsäkringsavgift 4,56 för folkpensionsavgift 4,29

text: Enligt lagen (

text: ) om allmän löneavgift skall den allmänna löneavgiften för sjömän vara 1,10 för år 1995.

text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 1995.

title: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om procentsatserna för uttag av arbetsgivaravgifter för sjömän för år 1995

text: Enligt lagen (

text: RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET

text: GUSTAV JÖNSSON

text: Birgitta Norin Hannelotte Kindlund


text: Aktuell lydelse

text: Familjer, barn samt handikapp

text: Statens nämnds för internationella adoptionsfrågor, NIA, föreskrift (

text: RFFS 1994:4

text: ) om genomsnittskostnad för adoption av barn från Swaziland, att tillämpas för åren 1993 och 1994

text: 2 § förordningen (1988:1464)

text: om bidrag vid adoption av utländska barn genomsnittskostnaden för adoption, när barnets ursprungsland är Swaziland, till minst 48 000 kronor, att tillämpas för åren 1993 och 1994 vid beräkning av bidrag enligt lagen (

text: ) om bidrag vid adoption av utländska barn.

text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

text: ISSN 0348-582X

text: Utkom från trycket den 17 mars 1994

text: Statens nämnds för internationella adoptionsfrågor, NIA, föreskrift om genomsnittskostnad för adoption av barn från Swaziland, att tillämpas för åren 1993 och 1994;

text: beslutad den 23 februari 1994. Statens nämnd för internationella adoptionsfrågor fastställer med stöd av

text: 2 § förordningen (1988:1464)

text: Denna författning träder i kraft en vecka efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Riksförsäkringsverkets författningssamling. STATENS NÄMND FÖR INTERNATIONELLA ADOPTIONSFRÅGOR CHRISTER EIREFELT Ulla Fredriksson


text: Denna föreskrift är upphävd.

title: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om ersättning till läkare i privat verksamhet i den öppna hälso- och sjukvården (läkarvårdsersättning)

text: När en läkare debiterar arvode skall det ske för varje konsultation på bla nkett enligt fastställt formulär för läkarvårdsräkning (LÄKARVÅRDSRÄK- NING - privatläkarvård, FKF 7250), om inte särskilda skäl finns för annan ordning. Läkaren skall vid konsultationens slut lämna patienten en kopia av läkarvårdsräkningen.

text: Provtagning i syfte att utröna om en samhällsfarlig sjukdom enligt

text: smittskyddslagen (1988:1472)

text: föreligger och en undersökning i samband med provtagningen samt rådgivning i samband med svar på provtagning beträffande hiv skall inte redovisas på läkarvårdsräkning enligt

text: första stycket

text: utan endast på det sätt som anges i

text: 5 §

text: Arvode enligt 7 § första stycket grupp 1 läkarvårdstaxan (

text: ) för behandling som ej utförts av läkaren personligen får debiteras endast om läkaren är närvarande i mottagningslokalerna samtidigt som behandlingen utförs och anteckning om behandlingen införs i patientjournalen.

text: Arvode för rådfrågning per telefon får debiteras endast om rådfrågningen har sådan karaktär och omfattning som avses i 7 § första stycket grupp 1 läkarvårdstaxan (

text: ) och om anteckning om rådfrågningen förs in i patientjournalen.

text: Vid debitering av arvode enligt 7 § femte - sjunde styckena och 8 § första och andra styckena läkarvårdstaxan (

text: ) skall nedanstående åtgärdsnummer användas.

text: Åtgärd Nummer

text: Rådgivning i födelsekontrollerande syfte utan gynekologisk undersökning 1 Rådgivning i födelsekontrollerande syfte med gynekologisk undersökning 2 Rådgivning i födelsekontrollerande syfte med gynekologisk

text: undersökning samt insättning av livmoderinlägg 3 Rådgivning med gynekologisk undersökning samt inprovning och tillhandahållande av pessar med därtill hörande första behov av kemiska medel 3 a Rådgivning med gynekologisk undersökning samt subkutan implantation/uttagande av preventivmedel 3 b Rådgivning angående abort utan gynekologisk undersökning 4 Rådgivning angående abort med gynekologisk undersökning 5 Rådgivning angående sterilisering 6 Preoperativ undersökning i steriliseringsärende av försäkrad som fyllt 25 år jämte eventuell samtidig rådgivning 7 Preoperativ undersökning i steriliseringsärende av försäkrad som fyllt 18 men ej 25 år inberäknat upprättande av handlingar som erfordras för ansökan om sterilisering jämte eventuell samtidig rådgivning 8 Abortingrepp 9 Steriliseringsingrepp 10 Kontroll efter abort eller steriliseringsingrepp 11 Rådgivning per telefon i födelsekontrollerande syfte, angående abort eller sterilisering 12

text: Efter utgången av varje kalendermånad skall läkaren sända in samtliga under månaden upprättade läkarvårdsräkningar till försäkringskassan tillsammans med en samlingsräkning på blankett enligt fastställt formulär (SAMLINGS- RÄKNING - läkarvårdsersättning, FKF 7251).

text: Arvode för provtagning i syfte att utröna om en samhällsfarlig sjukdom enligt

text: smittskyddslagen (1988:1472)

text: föreligger och för undersökning i samband med provtagningen samt för rådgivning i samband med svar på provtagning beträffande hiv anges på samlingsräkningen utan någon uppgift om patientens identitet.

text: Om försäkringskassan fordrar det skall läkaren kunna dokumentera antalet prover som skickats för analys om infektion av samhällsfarlig sjukdom enligt

text: smittskyddslagen (1988:1472)

text: föreligger.

text: 1. Denna författning träder i kraft en vecka efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Riksförsäkringsverkets författningssamling. Författningen tillämpas dock från och med den 1 januari 1994.

text: 2. Denna författning gäller till och med utgången av juni 1994.

text: 3. Genom författningen upphävs Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 1977:24

text: ) om läkarvård meddelad av privatpraktiserande läkare m.m. och Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 1990:11

text: ) för tillämpningen av 3 § femte stycket läkarvårdstaxan (

text: 4. Kungörelsen (

text: RFFS 1977:26

text: ) med förteckning över kliniska laboratorieundersökningar enligt 9 § läkarvårdstaxan (

text: ) och Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 1982:8

text: ) med förteckning över särskilt krävande undersökningar eller behandlingar enligt

text: 7 §

text: grupperna 4-7 läkarvårdstaxan (

text: ) tillämpas vid bestämmandet av läkarvårdsersättning för tiden fram till och med den 30 juni 1994.

text: RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET

text: GUSTAV JÖNSSON

text: Birgitta Norin Birgitta Sundeman


text: Denna föreskrift är upphävd.

title: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om ersättning till sjukgymnaster i privat verksamhet i den öppna hälso- och sjukvården för sjukgymnastisk behandling (sjukgymnastikersättning)

text: När en sjukgymnast debiterar arvode för sjukgymnastisk behandling enligt remiss från läkare skall det ske på blankett enligt fastställt formulär för behandlingsräkning (RÄKNING - sjukvårdande behandling, FKF 7351), om inte särskilda skäl finns för annan ordning. Sjukgymnasten skall tillställa patienten kopia av behandlingsräkningen.

text: Vid tillämpning av

text: 8 § förordningen (1976:1018)

text: med taxa för sjukvårdande behandling m.m. får arvode tas ut enligt grupp 3 om sjukgymnasten utfört någon av de åtgärder som anges i 3 §.

text: För att utföra åtgärderna enligt de definitioner som ges i 3 § erfordras kunskaper utöver dem som inhämtats i grundutbildningen.

text: För tilläggsarvode enligt

text: 10 § andra stycket förordningen (1976:1018)

text: med taxa för sjukvårdande behandling m.m. skall behandling enligt någon av åtgärderna 1- 11 eller 13 ha meddelats.

text: Åtgärder:

text: 1. Avspänningsbehandling

text: Behandling som genom kroppskännedomsträning och avslappningstekniker får patienten att förbättra sin förmåga att reglera sitt muskulära spänningstillstånd.

text: För tilläggsarvode som avses i 2 § tredje stycket skall behandlingen ha inneburit Autogen träning, Mental träning eller Progressiv avspänning enligt Jacobson. På ordinationen skall läkaren ha angett psykiatrisk eller neurologisk diagnos.

text: 2. Andningsgymnastik

text: I andningsgymnastiken skall ingå de flesta av följande tekniker: avslappning, andningstekniker, dränagebehandling, hostteknik, hållning, konditionsträning, inhalationsträning samt träning i användande av läkare ordinerad inhalationsapparat.

text: 3. Faciliterande behandling vid pareser

text: Behandling för att underlätta normal motorik genom

text: a) rytmisk stabilisation - långsam växling, rytmteknik, upprepade kontraktioner, irradiation; b) utnyttjande av synergier, reflexer och associerade reaktioner;

text: c) utnyttjande av posturala reaktioner, balans och skyddsreaktioner.

text: 4. Fobiträning

text: Beteendeterapi. Systematisk desensibilisering i form av avspänningsterapi mot situationsutlöst ångest.

text: För tilläggsarvode som avses i 2 § tredje stycket skall läkaren på ordinationen ha angett psykiatrisk diagnos.

text: 5. Gånganalys

text: Värdering av gångrubbningens art, lokalisation och svårighetsgrad med tanke såväl på ursprung i nervsystemet som i rörelse- och stödjeapparaten. För tilläggsarvode som avses i 2 § tredje stycket skall läkaren på ordinationen ha angett diagnoserna Bechterews sjukdom eller reumatoid artrit samt att betydande nedsättning av rörelsefunktionen föreligger.

text: 6. Inhiberande behandling vid spasticitet

text: Behandling för att hämma hyperton-spastisk eller rigid-muskel. Används även vid förhöjd tonus i muskulatur med normal neurologi genom

text: a) autogenetisk, reciprok, postkontraktorisk hämning;

text: b) utnyttjande av synergier och reflexer;

text: c) reflexhämmande mönster, hämning via nyckelpunkter. För tilläggsarvode som avses i 2 § tredje stycket skall läkaren på ordinationen ha angett neurologisk diagnos.

text: 7. Kroppskännedomsträning

text: Träning att medvetandegöra kroppsliga upplevelser och resurser samt kroppens relation till fysisk och psykisk omvärld och därigenom ge ökad kroppsbehärskning.

text: För tilläggsarvode som avses i 2 § tredje stycket skall behandling ha meddelats enligt Feldenkrais, Dropsy eller i form av Eutoni. På ordinationen skall läkaren ha angett psykiatrisk eller neurologisk diagnos.

text: 8. Ortosanpassning med träning

text: Anpassning av ortos som är ett stödbandage för att ge möjlighet att utnyttja en nedsatt funktion.

text: 9. Specifik ledfrigöring

text: Selektiv mobilisering eller riktad traktion av ett rörelsesegment i ryggraden eller en extremitetsled. Omkringliggande rörelsesegment eller leder skall låsas, fixeras eller stabiliseras genom adekvat teknik.

text: För tilläggsarvode enligt

text: 8 § andra stycket förordningen (1976:1018)

text: med taxa för sjukvårdande behandling skall behandlingen dels ha utförts av sjukgymnast med minst motsvarande steg 3-utbildning i ortopedisk manuell terapi, dels ha inneburit specifik funktionsdiagnostik med analys av smärta, ledfunktion, muskelfunktion och perifera nervsystemets funktion.

text: 10. Suggestionsbehandling

text: Inlärning av självsuggestion för att patienten ska kunna förändra ett neurotiskt fixerat handlingsmönster.

text: För tilläggsarvode som avses i 2 § tredje stycket skall behandlingen ha inneburit suggestionsbehandling eller hypnos. På ordinationen skall läkaren ha angett psykiatrisk diagnos.

text: 11. Perceptionsträning

text: Träning i att kunna omsätta sinnesintryck till adekvata motoriska svar. Även t.ex. att med känsel kunna orientera sig i rummet (synskadade).

text: För tilläggsarvode som avses i 2 § tredje stycket skall läkaren på ordinationen ha angett psykiatrisk eller neurologisk diagnos.

text: 12. Akupunktur

text: Omfattande akupunktur i smärtlindrande syfte.

text: 13. Psykomotorisk behandling/psykodynamisk kroppsterapi

text: Behandling som avser psykisk påverkan av muskelrörelser, ofta utan viljekontroll.

text: En sjukgymnast får tillgodoräkna sig arvode enligt

text: 8 § förordningen (1976:1018)

text: med taxa för sjukvårdande behandling m.m. även för behandling i sjukgymnastens lokal med ultraljud, kortvåg eller ultrakortvåg som utförts av en annan person under överinseende av sjukgymnasten.

text: Sjukgymnast som meddelat sjukgymnastik vid besök hos patient skall vid debitering av resekostnader använda blankett enligt fastställt formulär (RÄK- NING - resor vid hembesök, sjukvårdande behandling, FKF 7352).

text: Efter utgången av varje kalendermånad skall sjukgymnast till försäkringskassan sända in räkningar enligt 1 § avseende under månaden meddelade sjukgymnastiska behandlingar jämte tillhörande hänvisningar (remisser). Behandlingsräkningar och räkningar enligt 5 § sänds till försäkringskassan tillsammans med en samlingsräkning på blankett enligt fastställt formulär (SAMLINGS- RÄKNING - sjukvårdande behandling, FKF 7353).

text: Sjukgymnastisk behandling skall ordineras på blankett enligt fastställt formulär (HÄNVISNING - sjukvårdande behandling, FKF 7350).

text: Behandlingsdiagnoser skall anges i klartext.

text: En behandlingsserie skall påbörjas snarast dock senast inom tre månader och vara avslutad inom sex månader från ordinationstillfället om inte annat angivits i ordinationen.

text: RFFS 1977:2

text: ) om sjukvårdande behandling utförd av privatpraktiserande sjukgymnast m.fl., Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 1978:2

text: ) med förteckning över behandlingar enligt 8 § grupp 3 förordningen (

text: ) med taxa för sjukvårdande behandling m.m. samt Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 1989:11

text: ) för tillämpningen av

text: 4 § fjärde stycket 2 förordningen (1976:1018)

text: RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET

text: GUSTAV JÖNSSON

text: Birgitta Norin Birgitta Sundeman


text: Aktuell lydelse

text: Familjer, barn samt handikapp

text: Statens nämnds för internationella adoptionsfrågor, NIA, föreskrift (

text: RFFS 1994:7

text: ) om genomsnittskostnad för adoption av barn från Guinea Bissau, att tillämpas för åren 1993 och 1994

text: 2 § förordningen (1988:1464)

text: om bidrag vid adoption av utländska barn genomsnittskostnaden för adoption, när barnets ursprungsland är Guinea Bissau, till minst 48 000 kronor, att tillämpas för åren 1993 och 1994 vid beräkning av bidrag enligt lagen (

text: ) om bidrag vid adoption av utländska barn.

text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

text: ISSN 0348-582X

text: Utkom från trycket den 15 april 1994

text: Statens nämnds för internationella adoptionsfrågor, NIA, föreskrift om genomsnittskostnad för adoption av barn från Guinea Bissau, att tillämpas för åren 1993 och 1994;

text: beslutad den 23 mars 1994. Statens nämnd för internationella adoptionsfrågor fastställer med stöd av

text: 2 § förordningen (1988:1464)

text: Denna författning träder i kraft en vecka efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Riksförsäkringsverkets författningssamling. STATENS NÄMND FÖR INTERNATIONELLA ADOPTIONSFRÅGOR CHRISTER EIREFELT Ulla Fredriksson


text: Aktuell lydelse

text: Familjer, barn samt handikapp

text: RFFS 1994:8

text: ) om genomsnittskostnad för adoption av barn från Syrien, att tillämpas för åren 1993 och 1994

text: 2 § förordningen (1988:1464)

text: om bidrag vid adoption av utländska barn genomsnittskostnaden för adoption, när barnets ursprungsland är Syrien, till minst 39 000 kronor, att tillämpas för åren 1993 och 1994 vid beräkning av bidrag enligt lagen (

text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

text: Denna författning träder i kraft en vecka efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Riksförsäkringsverkets författningssamling.

text: ISSN 0348-582X

text: Utkom från trycket den 20 maj 1994

text: Statens nämnds för internationella adoptionsfrågor, NIA, föreskrift om genomsnittskostnad för adoption av barn från Syrien, att tillämpas för åren 1993 och 1994;

text: beslutad den 27 april 1994. Statens nämnd för internationella adoptionsfrågor fastställer med stöd av

text: 2 § förordningen (1988:1464)


text: Aktuell lydelse

text: Familjer, barn samt handikapp

text: RFFS 1994:9

text: ) om genomsnittskostnad för adoption av barn från Mocambique, att tilllämpas för åren 1993 och 1994

text: Statens nämnd för internationella adoptionsfrågor fastställer med stöd av

text: 2 § förordningen (1988:1464)

text: om bidrag vid adoption av utländska barn genomsnittskostnaden för adoption, när barnets ursprungsland är Mocambique, till minst 48 000 kronor, att tillämpas för åren 1993 och 1994 vid beräkning av bidrag enligt lagen (

text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

text: Riksförsäkringsverkets författningssamling

text: ISSN 0348-582X

text: Utkom från trycket den 20 maj 1994

text: Statens nämnds för internationella adoptionsfrågor, NIA, föreskrift om genomsnittskostnad för adoption av barn från Mocambique, att tillämpas för åren 1993 och 1994;

text: 2 § förordningen (1988:1464)


text: Värdet av naturaförmåner i form av kost och logi eller motsvarande till arbetstagare som avses i

text: 1 § 1 mom. lagen (1958:295)

text: om sjömansskatt skall uppskattas till följande belopp:

text: kost och logi: 2 910 kr per månad

text: Naturaförmånerna skall anses ha utgått under en månad även om de uppburits under endast en del av månaden. Har naturaförmåner utgått under flera perioder under året skall helt månadsbelopp beräknas för varje påbörjad 30-dagarsperiod av det sammanlagda antalet dagar under vilka inkomst uppburits. En hel kalendermånad räknas härvid som en 30-dagarsperiod.

text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSE

text: Denna författning tillämpas vid beräkning av pensionsgrundande inkomst för år 1994.

title: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om uppskattning i vissa fall av värdet av naturaförmåner i form av kost eller bostad vid bestämmande av pensionsgrundande inkomst för år 1994

text: 1 § 1 mom. lagen (1958:295)

text: RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET

text: GUSTAV JÖNSSON

text: Birgitta Norin Benny Wärnehall


text: För att bestämma vad som är en skälig bostadskostnad vid beräkning av bostadsbidrag enligt

text: 7 kap. 12 § förordningen (1995:239)

text: om förmåner till totalförsvarspliktiga används den beräkning av genomsnittlig och högsta godtagbara bostadskostnad som framgår av Försäkringskassans föreskrifter (

text: FKFS 2023:4

text: ) om beräkning av genomsnittlig och högsta godtagbara bostadskostnad. (

text: FKFS 2023:14

text: Kostnaden för den bostad där den bidragsberättigade bor beräknas med tillämpning av Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 1998:9

text: ) om beräkning av bostadskostnad i ärenden om bostadsbidrag och familjebidrag i form av bostadsbidrag. (

text: FKFS 2010:26

text: Den beräknade bostadskostnaden anses som skälig om den inte överstiger det belopp som enligt den i 1 § angivna beräkningen gäller som högsta godtagbara kostnad för en bostad för det antal vuxna och barn som bor i bostaden. Om den beräknade bostadskostnaden är högre än detta belopp anses den högsta godtagbara kostnaden för bostaden som en skälig bostadskostnad.

text: Om det finns särskilda skäl för det, får högre bostadskostnad godtas som skälig än den som utgör högsta godtagbara kostnad för bostaden enligt beräkningen. (

text: FKFS 2023:14

text: Vid bestämmande av vad som är högsta godtagbara kostnad för en bostad där den bidragsberättigade bor tillsammans med föräldrar eller med flera andra personer än make, sambo, barn eller föräldrar används beloppen enligt den i 1 § angivna beräkningen på följande sätt.

text: 1. 1–2 vuxna och 1 barn – bidragsberättigad som bor med en förälder eller två föräldrar

text: – bidragsberättigad som bor med två andra personer än make, sambo, barn eller föräldrar

text: 2. 1–2 vuxna och 2 barn – bidragsberättigad som bor med en förälder eller två föräldrar och ett barn till föräldrarna – bidragsberättigad som bor med tre andra personer än make, sambo, barn eller föräldrar

text: 3. 1–2 vuxna och 3 barn – bidragsberättigad som bor med en förälder eller två föräldrar och två barn till föräldrarna – bidragsberättigad som bor med fyra andra personer än make, sambo, barn eller föräldrar. (

text: FKFS 2023:14

text: Beräkning av den bidragsberättigades andel i kostnad för bostad hos föräldrar

text: Om den bidragsberättigade bor tillsammans med föräldrar beräknas deras andel i den enligt 1–4 §§ bestämda bostadskostnaden till 22 procent av deras bruttoinkomst per månad. Samma procentsats gäller om den bidragsberättigade bor tillsammans med endast en förälder.

text: Underhållsbidrag, underhållsstöd eller barnpension som utges till ett barn som bor hemma hos den bidragsberättigades föräldrar räknas som bruttoinkomst för föräldrarna.

text: Om en förälder enligt dom eller avtal betalar underhållsbidrag till inte hemmavarande barn minskas bruttoinkomsten med motsvarande belopp. Detsamma gäller betalningsbelopp enligt

text: 19 kap.

text: socialförsäkringsbalken

text: FKFS 2010:26

text: Den bidragsberättigades andel i den enligt 1–4 §§ bestämda bostadskostnaden utgörs av den del som återstår av bostadskostnaden sedan föräldrarnas andel räknats av.

text: Om föräldrarna har andra barn som bor hemma och som har inkomst av annat arbete än enbart feriearbete under studier eller någon annan inkomst som beräknas överstiga 500 kronor per månad bestäms dock den bidragsberättigades andel genom att återstoden av bostadskostnaden delas lika mellan den bidragsberättigade och de barn som har sådan inkomst.

text: Vid tillämpning av andra stycket bortses från sådan inkomst som anges i 5 § andra stycket och 9 §.

text: Den bidragsberättigades beräknade andel i föräldrarnas bostadskostnad anses som skälig om andelen inte överstiger det belopp som enligt den i 1 § angivna beräkningen utgör skillnaden mellan genomsnittskostnaden för en bostad för 1–2 vuxna med två barn och en bostad för 1–2 vuxna med ett barn. Om den beräknade andelen är högre än skillnadsbeloppet anses skillnadsbeloppet som en skälig andel i bostadskostnaden.

text: Om det finns särskilda skäl för det, får den bidragsberättigades andel bestämmas till högre belopp än det som motsvarar det i första stycket angivna skillnadsbeloppet. (

text: FKFS 2023:14

text: Beräkning av den bidragsberättigades andel i kostnad för bostad som delas med en annan person än make, sambo, barn eller föräldrar (

text: FKFS 2023:14

text: Om den bidragsberättigade bor tillsammans med en annan person än make, sambo, barn eller föräldrar beräknas hans eller hennes andel i en skälig bostadskostnad genom att den enligt 1–4 §§ bestämda bostadskostnaden delas lika mellan det antal personer som bor i bostaden.

text: Om det finns särskilda skäl för det, får den bidragsberättigades andel bestämmas till högre belopp än det enligt första stycket beräknade beloppet. (

text: FKFS 2020:6

text: Inkomster som inte avräknas från familjebidraget

text: Allmänt barnbidrag, förlängt barnbidrag, handikappersättning, merkostnadsersättning, studiebidrag enligt

text: 2 kap.

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: och ekonomiskt bistånd enligt

text: socialtjänstlagen (2001:453)

text: utgör inkomster som inte avräknas från familjebidraget. Inte heller avräknas ersättningar som utges till den bidragsberättigade med anledning av tjänstgöringen. (

text: FKFS 2020:6

text: Ansökan och utbetalning

text: Ansökan om familjepenning och bostadsbidrag samt näringsbidrag skall göras på blankett som Försäkringskassan fastställt.

text: Även ansökan om höjning av familjepenning och bostadsbidrag skall göras på sådan blankett. (

text: RFFS 2004:19

text: Familjebidrag i form av familjepenning, bostadsbidrag och begravningsbidrag betalas ut genom insättning på det bankkonto som den bidragsberättigade anmält till Försäkringskassan.

text: Familjebidrag i form av näringsbidrag betalas ut genom insättning på företagets konto om detta är en juridisk person. I övriga fall sker insättning på det bankkonto som den bidragsberättigade anmält till Försäkringskassan.

text: Utbetalning får ske på annat sätt om särskilda förhållanden föranleder det. (

text: FKFS 2005:7

text: Familjebidrag för löpande månad ska kunna lyftas den 21 i månaden. Om utbetalningsdagen infaller på en söndag, en annan allmän helgdag, en lördag eller midsommarafton ska bidraget kunna lyftas närmast föregående vardag. (

text: FKFS 2008:3

text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 1995 då verkets föreskrifter (

text: RFFS 1991:24

text: ) om familjebidrag skall upphöra att gälla. 2. Äldre bestämmelser tillämpas fortfarande i fråga om beslut om familjebidrag som har fattats före den 1 juli 1995.

text: RFFS 1996:29

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 1997. Den nya bestämmelsen i 5 § tillämpas första gången i fråga om beräkning av inkomst av underhållsstöd som avser tid efter den 31 januari 1997.

text: RFFS 1997:16

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 1998.

text: RFFS 1998:27

text: Denna författning träder i kraft en vecka efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Riksförsäkringsverkets författningssamling. Författningen tillämpas dock för tiden från och med den 1 juli 1998.

text: RFFS 1998:29

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 1999.

text: RFFS 1999:11

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2000.

text: RFFS 2000:22

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2001.

text: RFFS 2001:21

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2002.

text: RFFS 2002:18

text: Denna författning träder i kraft den 1 november 2002.

text: RFFS 2002:29

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2003.

text: RFFS 2004:19

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2005.

text: FKFS 2005:7

text: Denna författning träder i kraft den 21 oktober 2005.

text: FKFS 2008:3

text: Denna författning träder i kraft den 1 mars 2008.

text: FKFS 2010:26

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2011.

text: FKFS 2020:6

text: Denna författning träder i kraft den 1 december 2020.

text: FKFS 2023:14

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 december 2023. 2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för beräkning av bostadskostnad som avser tid före den 1 januari 2024.

title: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om familjebidrag

text: 7 kap. 12 § förordningen (1995:239)

text: om förmåner till totalförsvarspliktiga används de normer som Socialstyrelsen och Riksförsäkringsverket rekommenderar för bostadskostnader vid beräkning av underhållsbidrag.

text: RFFS 1993:8

text: ) om beräkning av bostadskostnad.

text: Den beräknade bostadskostnaden anses som skälig om den inte överstiger det belopp som enligt de i 1 § angivna normerna gäller som högsta godtagbara kostnad för en bostad för det antal vuxna och barn som bor i bostaden. Om den beräknade bostadskostnaden är högre än detta belopp anses den högsta godtagbara kostnaden för bostaden som en skälig bostadskostnad.

text: Om det finns särskilda skäl för det, får högre bostadskostnad godtas som skälig än den som anges som högsta godtagbara kostnad för bostaden enligt normerna.

text: Vid bestämmande av vad som är högsta godtagbara kostnad för en bostad där den bidragsberättigade bor tillsammans med föräldrar eller med flera andra personer än maka, barn eller föräldrar används de i 1 § angivna normernas värden för bostadskostnad på följande sätt.

text: 1. 1-2 vuxna + 1 barn - bidragsberättigad som bor med en förälder eller två föräldrar - bidragsberättigad som bor med två andra personer än maka, barn eller föräldrar

text: 2. 1-2 vuxna + 2 barn - bidragsberättigad som bor med en förälder eller två föräldrar och ett barn till föräldrarna - bidragsberättigad som bor med tre andra personer än maka, barn eller föräldrar

text: 3. 1-2 vuxna + 3 barn - bidragsberättigad som bor med en förälder eller två föräldrar och två barn till föräldrarna - bidragsberättigad som bor med fyra andra personer än maka, barn eller föräldrar.

text: Om den bidragsberättigade bor tillsammans med föräldrar beräknas deras andel i den enligt 1-5 §§ bestämda bostadskostnaden till 22 procent av deras bruttoinkomst per månad. Samma procentsats gäller om den bidragsberättigade bor tillsammans med endast en förälder.

text: Underhållsbidrag, bidragsförskott eller barnpension som utges till ett barn som bor hemma hos den bidragsberättigades föräldrar räknas som bruttoinkomst för föräldrarna.

text: Den bidragsberättigades andel i den enligt 1-4 §§ bestämda bostadskostnaden utgörs av den del som återstår av bostadskostnaden sedan föräldrarnas andel räknats av.

text: Den bidragsberättigades beräknade andel i föräldrarnas bostadskostnad anses som skälig om andelen inte överstiger det belopp som enligt de i 1 § angivna normerna utgör skillnaden mellan genomsnittskostnaden för en bostad för 1-2 vuxna med två barn och en bostad för 1-2 vuxna med ett barn. Om den beräknade andelen är högre än skillnadsbeloppet anses skillnadsbeloppet som en skälig andel i bostadskostnaden.

text: Beräkning av den bidragsberättigades andel i kostnad för bostad som delas med en anan person än maka, barn eller föräldrar

text: Om den bidragsberättigade bor tillsammans med en annan person än maka, barn eller föräldrar beräknas hans andel i en skälig bostadskostnad genom att den enligt 1-4 §§ bestämda bostadskostnaden delas lika mellan det antal personer som bor i bostaden.

text: Allmänt barnbidrag, förlängt barnbidrag, studiebidrag enligt

text: 3 kap.

text: studiestödslagen (1973:349)

text: och handikappersättning utgör inkomster som inte avräknas från familjebidraget. Inte heller avräknas ersättningar som utges till den bidragsberättigade med anledning av tjänstgöringen.

text: Ansökan och utbetalning

text: Ansökan om familjepenning och bostadsbidrag samt näringsbidrag görs på blankettema FKF 2520 respektive FKF 2521.

text: Familjebidrag i form av familjepenning, bostadsbidrag och begravningsbidrag betalas ut genom insättning på den bidragsberättigades personkonto i Nordbanken eller annat bank- eller postgirokonto som den bidragsberättigade anmält till försäkringskassan.

text: Familjebidrag i form av näringsbidrag betalas ut genom insättning på företagets konto om detta är en juridisk person. I övriga fall sker insättning på den bidragsberättigades personkonto i Nordbanken eller annat bank- eller postgirokonto som den bidragsberättigade anmält till försäkringskassan.

text: Om den bidragsberättigade saknar personkonto och heller inte har angett annat konto i Nordbanken eller annan bank sker utbetalning med anvisning genom Nordbankens försorg.

text: En allmän försäkringskassa får också betala ut familjebidrag med anvisning.

text: Familjebidrag för löpande månad skall kunna lyftas den 21 i månaden. Är den 21 en lördag skall bidraget kunna lyftas närmast föregående vardag. Är den 21 en söndag eller helgdag skall bidraget kunna lyftas närmast följande vardag.

text: RFFS 1991:24

text: RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET

text: KARL GUSTAF SCHERMAN

text: Birgitta Norin Pär Arvstrand


text: Denna föreskrift är upphävd.

title: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om utbildningsbidrag

text: Handläggningen av ärenden enligt

text: 36 § förordningen (1987:406)

text: om arbetsmarknadsutbildning sker vid den allmänna försäkringskassa hos vilken kursdeltagaren är inskriven eller, om han inte är inskriven hos en sådan kassa, den försäkringskassa inom vars verksamhetsområde han är bosatt.

text: Den allmänna försäkringskassa som avses i 1 § får uppdra åt en annan försäkringskassa, inom vars verksamhetsområde kursdeltagaren genomgår arbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering, att fatta beslut enligt

text: 36 § förordningen (1987:406)

text: om arbetsmarknadsutbildning. Detsamma gäller beträffande prövning av frågor om återbetalningsskyldighet enligt

text: 39 § nämnda förordning

text: , om anledning till en sådan prövning har uppkommit hos den försäkringskassa som senast nämnts.

text: Utbildningsbidrag vid ledighet

text: En kursdeltagare har rätt till utbildningsbidrag vid ledighet på grund av sjukdom enligt

text: 30 § 1

text: och

text: 30 a §

text: förordningen (

text: ) om arbetsmarknadsutbildning endast för en sådan sjukperiod eller del därav som har godkänts av den allmänna försäkringskassan. Samma bedömning skall då göras som när det gäller rätt till sjukpenning enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring. Vid prövning av rätten till utbildningsbidrag under ledighet som avses i

text: 30 § 1

text: förordningen om arbetsmarknadsutbildning gäller i tillämpliga delar följande föreskrifter i Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 1988:2

text: ) om kontroll i sjukpenningärenden m.m.:

text: 1 §

text: om införskaffande av nödvändig utredning för bedömningen av rätten till sjukpenning,

text: 5 §§

text: om åläggande att förete läkarintyg,

text: 6 §

text: om utgivande av sjukpenning utan hinder av att läkarintyg inte har visats upp. Vidare gäller under ledighet som avses i

text: 30 § 2

text: förordningen om arbetsmarknadsutbildning föreskrifterna om åläggande att visa upp läkarutlåtande i

text: 8 §§

text: Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 1988:3

text: ) om föräldrapenningförmåner.

text: Föreskrifterna i 3 kap. 15 § e lagen om allmän försäkring, enligt vilken sjukpenning inte utges i vissa fall då den försäkrade vistas utomlands, är också tilllämpliga vid en sådan prövning.

text: Samordning med andra förmåner

text: Vid beräkning av dagpenning enligt 31 § 1- 7 förordningen (

text: ) om arbetsmarknadsutbildning skall pensionsförmåner och livränta, som anges i belopp per månad, divideras med 22 vid beräkning till belopp per dag.

text: För en kursdeltagare som enligt kollektivavtal eller annat skriftligt avtal uppbär lön under utbildningen skall dagpenningen minskas med denna lön. Avdrag skall även göras för permitterings- och uppsägningslön som en kursdeltagare erhåller under utbildningstiden. Minskning av dagpenning skall dock inte ske när en kursdeltagare under utbildning erhåller ersättning enligt

text: lönegarantilagen (1992:497)

text: . Dagpenningen skall inte minskas på grund av sidoinkomst av förvärvsarbete under utbildningstiden. Erhåller en kursdeltagare löneutfyllnad mellan dagpenning och tidigare lön skall dagpenningen inte heller minskas.

text: Om utbildningen inte pågår på heltid och dagpenningen därför skall minskas enligt

text: 21 § förordningen (1987:406)

text: om arbetsmarknadsutbildning skall minskningen göras efter det att samordning har skett med andra förmåner enligt 31 och 32 §§ förordningen samt enligt 5 § denna författning.

text: Utbetalning av utbildningsbidrag m.m.

text: Utbildningsbidrag betalas ut månadsvis i efterskott.

text: Vid beräkning av dagpenning enligt

text: 21 § förordningen (1987:406)

text: om arbetsmarknadsutbildning skall öretal som uppkommer vid beräkning av dagpenning rundas av till närmaste hela krontal.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 1995. 2. Genom författningen upphävs Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 1993:12

text: ) om utbildningsbidrag. 3. I fråga om särskilt bidrag för resekostnader som beviljats före den 1 juli 1995 gäller fortfarande 3-6 §§ i de upphävda föreskrifterna, dock längst till och med den 31 december 1995.

text: RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET

text: GUSTAV JÖNSSON

text: Birgitta Norin Olle Stare


text: Denna föreskrift är upphävd.

title: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om tillämpningen av 8 § förordningen (1995:713) om datortek

text: Vid beräkningen av bidrag enligt

text: 8 § förordningen (1995:713)

text: om datortek beaktas endast hela sammanhängande tidsperioder som omfattar 15 kalenderdagar under den beviljade utbildningstiden. Antalet perioder som kan ge rätt till bidrag beräknas genom att antalet dagar fr.o.m. den första t.o.m. den sista dagen i utbildningen på datortek delas med 15. En tidsperiod om 15 kalenderdagar ger rätt till ett halvt månadsbelopp.

text: När antalet tidsperioder beräknas för förlängd utbildning (förlängningsbeslut) som är en fortsättning på tidigare utbildning skall överskjutande dagar som bildas under utbildningsperioderna räknas samman. När en ny period bildas skall den föras till den utbildningsperiod som omfattas av beslutet om förlängning.

text: Om en person som har beviljats bidrag är frånvarande från utbildningen vid datorteket under längre tid än 14 kalenderdagar i följd lämnas inte bidrag för frånvarotiden. Omfattar frånvaron mer än halva tiden av den beslutade bidragsperioden upphör rätten till bidrag.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 1995.

text: RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET

text: GUSTAV JÖNSSON

text: Birgitta Norin Olle Stare


text: Aktuell lydelse

text: Familjer, barn samt handikapp

text: Statens nämnds för internationella adoptionsfrågor, NIA, föreskrift (

text: RFFS 1995:16

text: ) om genomsnittskostnad för adoption av barn från Elfenbenskusten, att tillämpas för åren 1994 och 1995

text: Statens nämnd för internationella adoptionsfrågor fastställer med stöd av

text: 2 § förordningen (1988:1464)

text: om bidrag vid adoption av utländska barn genomsnittskostnaden för adoption, när barnets ursprungsland är Elfenbenskusten, till minst 48 000 kronor, att tillämpas för åren 1994 och 1995 vid beräkning av bidrag enligt lagen (

text: ) om bidrag vid adoption av utländska barn.

text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

text: Denna författning träder i kraft en vecka efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Riksförsäkringsverkets författningssamling.

title: Statens nämnds för internationella adoptionsfrågor, NIA, föreskrift om genomsnittskostnad för adoption av barn från Elfenbenskusten, att tillämpas för åren 1994 och 1995

text: ISSN 0348-582X

text: Utkom från trycket den 6 juli 1995

text: Statens nämnds för internationella adoptionsfrågor, NIA, föreskrift om genomsnittskostnad för adoption av barn från Elfenbenskusten, att tilllämpas för åren 1994 och 1995;

text: beslutad den 21 juni 1995.

text: 2 § förordningen (1988:1464)

text: STATENS NÄMND FÖR INTERNATIONELLA ADOPITONSFRÅGOR

text: MAJ-INGER KLINGVALL

text: Ulla Fredriksson


text: Denna föreskrift är upphävd.

title: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om kontroll i sjukpenningärenden och ersättning för merutgifter vid resa till och från arbetet, m.m.

text: I denna författning avses med 1. försäkran och särskild försäkran i sjukpenningärenden försäkran som anges i

text: 3 kap. 8 § första stycket lagen (1962:381)

text: om allmän försäkring respektive försäkran som anges i tredje stycket samma paragraf, 2. läkarintyg och särskilt läkarutlåtande i sjukpenningärenden intyg som anges i

text: 3 kap. 8 § andra stycket lagen (1962:381)

text: om allmän försäkring respektive utlåtande som anges i tredje stycket samma paragraf.

text: Anmälningsdag

text: Om sjukpenning utges för tid före anmälan skall vid tillämpningen av

text: 3 kap.

text: 8 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: lagen (

text: ) om allmän försäkring sjukperiodens första dag anses som sjukanmälningsdag.

text: Försäkran och särskild försäkran i sjukpenningärenden

text: För försäkrad som i omedelbar anslutning till sjuklöneperiod enligt lagen (

text: ) om sjuklön gör anspråk på sjukpenning gäller, såvitt avser ingivande av försäkran och särskild försäkran, att endast särskild försäkran skall ges in. Den särskilda försäkran skall styrka nedsättning av arbetsförmåga på grund av sjukdom från och med den första dagen för vilken sjukpenning kan utges.

text: För den försäkrade gäller undantag från skyldigheten att lämna försäkran eller särskild försäkran om det skäligen inte kan fordras att försäkran lämnas.

text: Försäkringskassan får för bedömning av fortsatt rätt till sjukpenning begära att den försäkrade skall, utöver försäkran och särskild försäkran, ge in en förenklad försäkran för sjukpenning till kassan. Sådan försäkran skall innehålla uppgifter om sjukdomen och arbetsförmågans nedsättning. Uppgifterna i förenklad försäkran för sjukpenning skall lämnas på heder och samvete.

text: Läkarintyg och särskilt läkarutlåtande i sjukpenningärenden

text: Om sjukpenning inte kan utges i direkt anslutning till läkarintygsfri tid enligt

text: om allmän försäkring får denna tid förlängas fram till den dag för vilken sjukpenning tidigast kan utges.

text: För den försäkrade gäller undantag från skyldigheten att lämna läkarintyg eller särskilt läkarutlåtande, om det skäligen inte kan fordras att intyget eller utlåtandet lämnas.

text: Sjukpenning får utges utan hinder av att den försäkrade inte kunnat förete läkarintyg eller särskilt läkarutlåtande för att styrka nedsättning av arbetsförmåga, om det ändå av omständigheterna i ärendet kan anses visat att han lidit av sjukdom som avses i

text: 3 kap. 7 § lagen (1962:381)

text: om allmän försäkring.

text: I ärende om sjukpenning skall användas formulär för läkarintyg och särskilt läkarutlåtande som fastställts av Riksförsäkringsverket i samråd med Socialstyrelsen.

text: Ersättning för merutgifter vid resa till och från arbetet

text: I ärende om ersättning för merutgifter till och från arbetet skall den försäkrade ge in skriftlig försäkran för reseersättning. Sådan försäkran skall innehålla uppgifter om vilka dagar förhinder på grund av sjukdom förelegat att använda det färdsätt som normalt används och vilket färdsätt som använts i stället. Uppgifterna i försäkran skall lämnas på heder och samvete. Kassan får även kräva att behovet av annat färdsätt än det som normalt utnyttjas vid färd till och från arbetet styrks genom läkarintyg.

text: Resekostnaden skall vid resa med egen bil beräknas till det ersättningsbelopp per kilometer som anges i

text: 7 § tredje stycket förordningen (1991:1321)

text: om rehabiliteringsersättning. Kostnaden för resa med hyrd bil får beräknas enligt därför gällande taxa, dock högst till kostnad för resa med taxi.

text: Försäkran, läkarintyg och läkarutlåtande i ärenden om godkännande av

text: sjukperiod för studerande

text: I fråga om sjukperiod som försäkringskassan har att pröva för godkännande enligt

text: 4 kap. 34 §

text: eller

text: 7 kap. 17 §

text: studiestödslagen (1973:349)

text: skall den studerande till försäkringskassan ge in en skriftlig försäkran som innehåller uppgifter om sjukdomen, hur studierna bedrivs och den studerandes egen bedömning av studieförmågan. Uppgifterna i försäkran skall lämnas på heder och samvete.

text: I fråga om sjukperiod som anges i 12 § skall den studerande inge ett läkarintyg till försäkringskassan för att styrka nedsättning av studieförmåga på grund av sjukdom senast från och med den fjortonde dagen efter sjukanmälningsdagen till dess läkarutlåtande som anges i 14 § ges in till kassan. Om sjukperioden börjar inom 20 dagar efter föregående sjukperiods slut skall dock läkarintyget ges in för att styrka nedsättning av studieförmåga senast från och med den sjunde dagen efter sjukanmälningsdagen till dess läkarutlåtande som anges i 14 § ges in till kassan.

text: Den studerande skall till försäkringskassan ge in ett läkarutlåtande för att styrka nedsättning av studieförmåga på grund av sjukdom senast från och med den tjugoåttonde dagen efter sjukanmälningsdagen. Läkarutlåtandet skall innehålla uppgift om pågående och planerad behandling eller rehabiliteringsåtgärd,

text: behovet av övrig rehabilitering samt beräknad återstående tid med hel oförmåga att bedriva studier på grund av sjukdom.

text: Om särskilda omständigheter motiverar att kontroll utförs i ett pågående sjukdomsfall får försäkringskassan ålägga den studerande att förete läkarintyg eller läkarutlåtande från och med en tidigare dag än som gäller enligt 13 § respektive 14 §.

text: Om det kan anses nödvändigt för godkännande av sjukperiod får försäkringskassan 1. infordra utlåtande av viss läkare eller annan sakkunnig 2. göra förfrågan hos den studerande, läkare eller någon annan som kan antas kunna lämna nödvändiga uppgifter 3. besöka den studerande.

text: Om sjukperiod för tid före sjukanmälan godkänns skall vid tillämpningen av 13 och 14 §§ sjukperiodens första dag anses som anmälningsdag.

text: I kontroll- eller rehabiliteringssyfte får försäkringskassan ålägga den studerande att vid framtida sjukdomsfall förete läkarintyg från och med den första dagen i sjukperioden. Åläggandet får gälla under högst tolv månader.

text: Sjukperiod får godkännas utan hinder av att den studerande inte kunnat förete läkarintyg eller läkarutlåtande om det ändå av omständigheterna i ärendet kan anses visat att den studerande på grund av sjukdom varit helt oförmögen att bedriva sina studier.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 oktober 1995. 2. Genom författningen upphävs Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 1988:2

text: ) om kontroll i sjukpenningärenden m.m. och Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 1990:14

text: ) om ersättning för merutgifter vid resa till och från arbetet.

text: RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET

text: KARL GUSTAF SCHERMAN

text: Birgitta Norin Anna-Stina Röcklinger


text: Aktuell lydelse

text: Familjer, barn samt handikapp

text: Statens nämnds för internationella adoptionsfrågor, NIA, (

text: RFFS 1995:21

text: ) föreskrift om genomsnittskostnad för adoption av barn från Zimbabwe, att tillämpas för år 1995

text: 2 § förordningen (1988:1464)

text: om bidrag vid adoption av utländska barn genomsnittskostnaden för adoption, när barnets ursprungsland är Zimbabwe, till minst 48 000 kronor, att tillämpas för år 1995 vid beräkning av bidrag enligt lagen (

text: ) om bidrag vid adoption av utländska barn.

text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

text: ISSN 0348-582X

text: Utkom från trycket den 13 oktober 1995

text: Statens nämnds för internationella adoptionsfrågor, NIA, föreskrift om genomsnittskostnad för adoption av barn från Zimbabwe, att tillämpas för år 1995;

text: beslutad den 27 september 1995. Statens nämnd för internationella adoptionsfrågor fastställer med stöd av

text: 2 § förordningen (1988:1464)

text: Denna författning träder i kraft en vecka efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Riksförsäkringsverkets författningssamling. STATENS NÄMND FÖR INTERNATIONELLA ADOPTIONSFRÅGOR LENA JARNBRING Ulla Fredriksson


text: Riksförsäkringsverkets författningssamling

text: ISSN 0348-582X

text: SJUKFÖRSÄKRING S Utkom från trycket den 31 oktober 1995

text: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om avgifter för försäkringen mot kostnader för sjuklön för år 1996;

text: beslutade den 26 oktober 1995. Med stöd av

text: 10 § förordningen (1991:1395)

text: om försäkring mot kostnader för sjuklön enligt

text: 17 § lagen (1991:1047)

text: om sjuklön föreskriver Riksförsäkringsverket att avgiften enligt

text: 9 § nämnda förordning

text: skall vara 1,6 % för år 1996.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 1996. RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET KARL GUSTAF SCHERMAN Birgitta Norin Anna-Stina Röcklinger


text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 1996.

text: ISSN 0348-582X

text: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om avgifter för försäkringen mot vissa semesterlönekostnader för år 1996;

text: 9 § förordningen (1993:18)

text: om försäkring mot vissa semesterlönekostnader föreskriver Riksförsäkringsverket att avgiften enligt

text: 8 § nämnda förordning

text: skall vara 1,2 % för år 1996.