text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet digitalt skapande finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Digitalt skapande

text: Ämnet digitalt skapande behandlar digitala verktyg för att skapa, gestalta och kommunicera olika former av estetiska uttryck. Ämnet handlar om de tekniker som används inom området samt om hur bild, ljud och rörelse samverkar med varandra. I ämnet ingår lagar och andra bestämmelser samt etiska frågeställningar i samband med digitalt skapande.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet digitalt skapande ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om digitala verktyg samt förmåga att skapa, gestalta och kommunicera med hjälp av dessa. Det kan handla om att framställa olika former av presentationer, till exempel en naturupplevelse eller en produkt. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hårdvara och programvara för digitalt skapande. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika tekniker samt om hur bild, ljud och rörelse samverkar i digitala produktioner. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om den digitala skapandeprocessen från idé till färdig produkt samt om hur digitala produktioner sprids. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att utforma och presentera digitala produktioner. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området samt om etik i samband med digitalt skapande. Fältstudier, skapande arbete och ett undersökande arbetssätt ska ingå i undervisningen. Eleverna ska ges möjlighet att reflektera över och samtala om egna och andras skapade produkter samt om etiska frågeställningar i samband med digitalt skapande.

text: Undervisningen i ämnet digitalt skapande ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om digitala verktyg samt tekniker för att skapa och gestalta olika estetiska uttryck. 2. Förmåga att skapa och gestalta estetiska uttryck med digital teknik. 3. Förmåga att presentera digitala produktioner.

text: Kurser i ämnet

text: Digitalt skapande, 100 poäng.

text: Digitalt skapande, 100 poäng

text: Kurskod: DIIDIG5

text: Kursen digitalt skapande omfattar punkterna 1–3 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Digitalt skapande, gränslandet mellan konst och teknik. – Digitala verktyg samt tekniker för skapande och gestaltande. – Programvara och hårdvara som används för digitalt skapande. – Kombinationer av olika estetiska uttrycksmedel i digitala produktioner, till exempel bild, ljud och rörelse. – Digitala skapandeprocesser, från idé till färdig produkt. – Presentation och spridning av digitala produktioner.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva digitala verktyg samt tekniker för att skapa och gestalta olika estetiska uttryck. Eleven medverkar i att skapa och gestalta estetiska uttryck med digital teknik. Eleven medverkar också i att presentera digitala produktioner.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt digitala verktyg samt tekniker för att skapa och gestalta olika estetiska uttryck. Eleven skapar och gestaltar estetiska uttryck med digital teknik med tillfredsställande resultat. Eleven presenterar också med viss säkerhet digitala produktioner.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt digitala verktyg samt tekniker för att skapa och gestalta olika estetiska uttryck. Eleven skapar och gestaltar estetiska uttryck med digital teknik med gott resultat. Eleven presenterar också med säkerhet digitala produktioner.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet digitalt skapande i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Digitalt skapande

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: Digitalt skapande, 100 poäng.

text: Kurskod: DIIDIG5

text: Centralt innehåll

text: • Digitalt skapande, gränslandet mellan konst och teknik. • Digitala verktyg samt tekniker för skapande och gestaltande. • Programvara och hårdvara som används för digitalt skapande. • Kombinationer av olika estetiska uttrycksmedel i digitala produktioner, till exempel bild, ljud och rörelse. • Digitala skapandeprocesser, från idé till färdig produkt. • Presentation och spridning av digitala produktioner.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


text: Vissa bestämmelser om programmets omfattning framgår av bilaga 4 till

text: skollagen (2010:800)

text: och av bilaga 2 till

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

type: stycke

type: paragraf

text: Vilka kurser som ska ingå i programmet framgår av bilaga 1 till dessa föreskrifter.

text: Vilka kurser som får erbjudas som programfördjupning inom programmet framgår av bilaga 2 till dessa föreskrifter. Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket och tillämpas på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2013. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Jan Sydhoff

text: Bilaga 1

text: Fordonsvård och godshantering (FG)

type: rubrik

text: Kurser inom gymnasiegemensamma ämnen i anpassad gymnasieskola

text: Ämne Kurs Poäng

text: Engelska Engelska 1 100 Estetisk verksamhet Estetisk verksamhet 100 Historia Historia 1 50 Idrott och hälsa Idrott och hälsa 1 200 Matematik Matematik 1 100 Naturkunskap Naturkunskap 1 50 Religionskunskap Religionskunskap 1 50 Samhällskunskap Samhällskunskap 1 50 Svenska Svenska 1 200

text: eller

text: Svenska som andraspråk Svenska som andraspråk 1 200

text: Kurser inom programgemensamma ämnen

text: Ämne Kurs Poäng

text: Fordonsbranschen Fordonsbranschen 200 Fordonsteknik Fordonsteknik 1 200 Godshantering Godshantering 1 200

text: Bilaga 2

text: Kurser som får erbjudas som programfördjupning inom programmet

text: Ämne Kurs Poäng

text: Entreprenörskap Entreprenörskap 100 Fordonsteknik Fordonsteknik 2 100 Fordonsteknik 3 100 Fordonsteknik – cykel 100 Körning – basmaskiner 1 100 Körning – basmaskiner 2 100 Fordonsvård Fordonsvård – personbil 100 Fordonsvård – tunga fordon 100 Rekonditionering 1 100 Rekonditionering 2 100 Godshantering Godshantering – truck 100 Godshantering 2 100 Handel Handel 1 100 Hem- och konsumentkunskap Hem- och konsumentkunskap 1 100 Hjulutrustningsteknik Hjulutrustningsteknik 1 100 Hjulutrustningsteknik 2 100 Hjulutrustningsteknik 3 100 Idrott och hälsa Idrott och hälsa 2 100 Information och kommunikation Digital kompetens 100 Inköp och logistik Inköp och logistik 1 100 Inköp och logistik 2 100 Lager och terminal Lager och terminal 1 100 Lager och terminal 2 100 Plocklager 100 Material och verktyg Material och verktyg 1 100 Samhällskunskap Trafikantkunskap 100 Service och bemötande Service och bemötande 1 100 Verkstadsteknik Verkstadsteknik – grund 100 Sammanfogningsteknik 1 100 Sammanfogningsteknik 2 100 Skärande bearbetning 1 100 Skärande bearbetning 2 100

fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets föreskrifter om kurser för programmet för fordonsvård och godshantering i anpassade gymnasieskolan

text: Vissa bestämmelser om programmets omfattning framgår av bilaga 5 till

text: skollagen (2010:800)

text: och av bilaga 2 till

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jan Sydhoff

text: Bilaga 1

text: Fordonsvård och godshantering (FG)

text: Kurser inom gymnasiesärskolegemensamma ämnen

text: Ämne Kurs Poäng

text: eller

text: Kurser inom programgemensamma ämnen

text: Ämne Kurs Poäng

text: Bilaga 2

text: Ämne Kurs Poäng

text: Entreprenörskap Entreprenörskap 100 Fordonsteknik Fordonsteknik 2 100 Fordonsteknik 3 100 Fordonsteknik – cykel 100 Körning – basmaskiner 1 100 Körning – basmaskiner 2 100 Fordonsvård Fordonsvård – personbil 100 Fordonsvård – tunga fordon 100 Rekonditionering 1 100 Rekonditionering 2 100 Godshantering Godshantering – truck 100 Godshantering 2 100 Handel Handel 1 100 Hem- och konsumentkunskap Hem- och konsumentkunskap 1 100 Hjulutrustningsteknik Hjulutrustningsteknik 1 200 Hjulutrustningsteknik 2 100 Hjulutrustningsteknik 3 100 Idrott och hälsa Idrott och hälsa 2 100 Information och kommunikation Digital kompetens 100 Inköp och logistik Inköp och logistik 1 100 Inköp och logistik 2 100 Lager och terminal Lager och terminal 1 100 Lager och terminal 2 100 Plocklager 100 Material och verktyg Material och verktyg 1 100 Samhällskunskap Trafikantkunskap 100 Service och bemötande Service och bemötande 1 100 Verkstadsteknik Verkstadsteknik – grund 100 Sammanfogningsteknik 1 100 Sammanfogningsteknik 2 100 Skärande bearbetning 1 100 Skärande bearbetning 2 100

type: foreskrift


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet estetisk kommunikation finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Estetisk kommunikation

text: Ämnet estetisk kommunikation behandlar kommunikationsprocesser och interaktion mellan människor med hjälp av olika estetiska uttrycksformer. Ämnet handlar om att tolka budskap som förs fram i kulturlivet, i medierna och människor emellan. I ämnet ingår metoder och tekniker för kommunikation med olika estetiska uttrycksformer.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet estetisk kommunikation ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om kommunikation via olika estetiska uttrycksformer samt förmåga att utföra arbetsuppgifter inom estetiska och skapande verksamheter. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika estetiska uttrycksformer samt om relationen mellan utövarens avsikt att beröra och mottagarens tolkning och förståelse av budskapet. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att se och tolka budskap i olika former av estetisk kommunikation. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om metoder och tekniker som används inom olika estetiska uttrycksformer. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta kreativt, idérikt och med ett personligt uttryck. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att experimentera och pröva olika uttryck och uttrycksformer. Det kan handla om att arbeta med en produktion från idé till färdig gestaltning men också om ett estetiskt inslag i en verksamhet. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att utföra arbetsuppgifter inom estetiska och skapande verksamheter. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om verksamheter med arbetsuppgifter inom det estetiska området. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om ergonomi samt arbetsmiljö och säkerhet inom verksamhetsområdet. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området samt om etiska frågeställningar i samband med estetisk kommunikation. Fältstudier, praktiskt arbete och ett undersökande arbetssätt ska ingå i undervisningen. Eleverna ska ges möjlighet att reflektera över och samtala om hur estetiska uttryck kan beröra och påverka människor samt hur uttrycken kan bidra till tankefrihet, yttrandefrihet, nyskapande och utveckling.

text: Undervisningen i ämnet estetisk kommunikation ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om estetiska uttrycksmedel som kommunikativa processer. 2. Förmåga att tolka budskap i olika former av estetisk kommunikation.

text: 3. Förmåga att använda metoder och tekniker för kommunikation med estetiska uttrycksmedel. 4. Förmåga att utföra arbetsuppgifter inom estetiska och skapande verksamheter på ett etiskt samt säkert sätt.

text: Kurser i ämnet

text: Estetisk kommunikation 1, 100 poäng. Estetisk kommunikation 2, 100 poäng, som bygger på kursen estetisk kommunikation 1.

text: Estetisk kommunikation 1, 100 poäng

text: Kurskod: ESIEST51

text: Kursen estetisk kommunikation 1 omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Estetiska uttrycksformer, till exempel musik, bild, dans och teater. – Kommunikation och interaktion mellan människor med hjälp av estetiska uttrycksformer samt hur dessa berör och påverkar människor. – Budskap i olika former av estetisk kommunikation och upplevelsen av dem. – Tekniker, metoder och medier för olika former av estetisk kommunikation samt skapande verksamhet. – Estetiska och skapande verksamheter inom till exempel teater, körverksamhet och skapande verksamheter för olika målgrupper. – Den konstnärliga produktionsprocessen, från idé till färdig gestaltning. – Etiska frågeställningar i samband med estetisk kommunikation. – Verksamheter med arbetsuppgifter inom det estetiska området. – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att redogöra för estetiska uttrycksmedel som kommunikativa processer. Eleven medverkar i att tolka budskap i olika former av estetisk kommunikation. Eleven medverkar i att använda metoder och tekniker för kommunikation med estetiska uttrycksmedel. Eleven medverkar också i att utföra arbetsmoment inom estetiska och skapande verksamheter på ett etiskt samt säkert sätt.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör på ett enkelt sätt för estetiska uttrycksmedel som kommunikativa processer. Eleven tolkar på ett enkelt sätt budskap i olika former av estetisk kommunikation. Eleven använder på ett delvis ändamålsenligt sätt metoder och tekniker för kommunikation med estetiska uttrycksmedel. Eleven utför också med tillfredsställande resultat arbetsmoment inom estetiska och skapande verksamheter på ett etiskt samt säkert sätt.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör på ett utvecklat sätt för estetiska uttrycksmedel som kommunikativa processer. Eleven tolkar på ett utvecklat sätt budskap i olika former av estetisk kommunikation. Eleven använder på ett ändamålsenligt sätt metoder och tekniker för kommunikation med estetiska uttrycksmedel. Eleven utför också med gott resultat arbetsmoment inom estetiska och skapande verksamheter på ett etiskt samt säkert sätt.

text: Estetisk kommunikation 2, 100 poäng

text: Kurskod: ESIEST52

text: Kursen estetisk kommunikation 2 omfattar punkterna 1–4. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Kommunikation och interaktion mellan människor med hjälp av estetiska uttrycksformer samt hur dessa berör och påverkar människor. – Budskap i olika former av estetisk kommunikation och upplevelsen av dem. – Tekniker, metoder och medier för olika former av estetisk kommunikation samt skapande verksamhet. – Estetiska och skapande verksamheter inom till exempel teater, körverksamhet och dans. – Skapande verksamheter för olika målgrupper. – Den konstnärliga produktionsprocessen, från idé till färdig gestaltning. Samverkan mellan olika konstformer för framställning av ett verk. – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet estetisk kommunikation i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiesärskolepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Estetisk kommunikation

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: Estetisk kommunikation 1, 100 poäng

text: Kurskod: ESIEST51

text: Centralt innehåll

text: • Estetiska uttrycksformer, till exempel musik, bild, dans och teater. • Kommunikation och interaktion mellan människor med hjälp av estetiska uttrycksformer samt hur dessa berör och påverkar människor. • Budskap i olika former av estetisk kommunikation och upplevelsen av dem. • Tekniker, metoder och medier för olika former av estetisk kommunikation samt skapande verksamhet. • Estetiska och skapande verksamheter inom till exempel teater, körverksamhet och skapande verksamheter för olika målgrupper. • Den konstnärliga produktionsprocessen, från idé till färdig gestaltning. • Etiska frågeställningar i samband med estetisk kommunikation. • Verksamheter med arbetsuppgifter inom det estetiska området. • Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Estetisk kommunikation 2, 100 poäng

text: Kurskod: ESIEST52

text: Centralt innehåll

text: • Kommunikation och interaktion mellan människor med hjälp av estetiska uttrycksformer samt hur dessa berör och påverkar människor. • Budskap i olika former av estetisk kommunikation och upplevelsen av dem. • Tekniker, metoder och medier för olika former av estetisk kommunikation samt skapande verksamhet. • Estetiska och skapande verksamheter inom till exempel teater, körverksamhet och dans. • Skapande verksamheter för olika målgrupper.

text: • Den konstnärliga produktionsprocessen, från idé till färdig gestaltning. Samverkan mellan olika konstformer för framställning av ett verk. • Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet fotografisk bild finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Fotografisk bild

text: Ämnet fotografisk bild behandlar den fotografiska bildens funktion och användningsområden i olika sammanhang. Ämnet handlar om att skapa betydelser och kommunicera med hjälp av bilder. I ämnet behandlas den fotografiska bildens estetik, villkoren för bildpublicering och fotografiets historia.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet fotografisk bild ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om fotografiska bilders funktion och användningsområden samt förmåga att fotografera. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika typer av fotografiska bilder och deras budskap samt om fotografiets historiska utveckling. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om olika uttrycksmedel i fotografiska bilder, till exempel linje, färg och ytstruktur samt hur de hänger samman med det färdiga bilduttrycket. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om hur bilder kommunicerar budskap samt förmåga att tolka egna och andras bilder. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om tekniker och material för framställning av fotografiska bilder. Den fotografiska gestaltningen omfattar ett flertal tekniker, såväl hantverksmässiga som digitala. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta kreativt, idérikt och med ett personligt uttryck. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att framställa fotografiska bilder med hjälp av olika tekniker och material. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området samt om etik i samband med bildframställning. Ett undersökande och laborativt arbetssätt ska ingå i undervisningen. Eleverna ska ges möjlighet att reflektera över samt samtala om värdegrundsfrågor inom området.

text: Undervisningen i ämnet fotografisk bild ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om den fotografiska bildens funktion och användningsområden. 2. Förmåga att tolka olika typer av fotografiska bilder och deras budskap. 3. Förmåga att framställa fotografiska bilder med olika tekniker och material.

text: Kurser i ämnet

text: Fotografisk bild 1, 100 poäng. Fotografisk bild 2, 100 poäng, som bygger på kursen fotografisk bild 1.

text: Kurskod: FOAFOT51

text: Kursen fotografisk bild 1 omfattar punkterna 1–3 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Olika typer av fotografiska bilder. – Den fotografiska bildens budskap, funktion och användningsområden. – Sambandet mellan bildens innehåll och form samt samverkan mellan bild och text. – Den fotografiska bildens estetiska uttrycksmedel, till exempel komposition, ljussättning och kontrast. Hur en känsla, en tanke, en idé eller ett budskap kan omsättas i fotografisk bild. – Kamerateknik i samband med olika typer av motivval. – De fotografiska materialens egenskaper och användningsområden. – Digital bildbehandling. Programvaror för att behandla bilder digitalt. – Kopiering, bildredigering samt olika metoder för att ta fram bilder på papper och för visning.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i samtal om den fotografiska bildens funktion och användningsområden. Dessutom medverkar eleven i att tolka olika typer av fotografiska bilder och deras budskap. Eleven medverkar också i att framställa fotografiska bilder med olika tekniker och material.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven samtalar på ett enkelt sätt om den fotografiska bildens funktion och användningsområden. Dessutom tolkar eleven på ett enkelt sätt olika typer av fotografiska bilder och deras budskap. Eleven framställer också med tillfredsställande resultat fotografiska bilder med olika tekniker och material.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven samtalar på ett utvecklat sätt om den fotografiska bildens funktion och användningsområden. Dessutom tolkar eleven på ett utvecklat sätt olika typer av fotografiska bilder och deras budskap. Eleven framställer också med gott resultat fotografiska bilder med olika tekniker och material.

text: Fotografisk bild 2, 100 poäng

text: Kurskod: FOAFOT52

text: Kursen fotografisk bild 2 omfattar punkterna 1–3 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Olika typer av fotografiska bilder. Några fotografiska genrer förr och nu. – Den fotografiska bildens budskap, funktion och användningsområden. – Sambandet mellan bildens innehåll och form samt samverkan mellan bild och text. – Tolkning av fotografiska bildens budskap utifrån olika perspektiv, till exempel genus, etnicitet och ålder. – Den fotografiska bildens estetiska uttrycksmedel, till exempel komposition, ljussättning och kontrast. Hur en känsla, en tanke, en idé eller ett budskap kan omsättas i fotografisk bild. – Kamerateknik i samband med olika typer av motivval. – Ljussättning i och utanför studio samt olika ljuskällors egenskaper. – De fotografiska materialens egenskaper och användningsområden. – Digital bildbehandling: bildredigering, digitala bildformat, dokumentstorlek, bildupplösning, lagring av bilder och digitala färgrymder. – Kopiering, bildredigering samt olika metoder för att ta fram bilder på papper och för visning.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet fotografisk bild i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Fotografisk bild

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: 2 Fotografisk bild 1, 100 poäng.

text: Fotografisk bild 1, 100 poäng

text: Kurskod: FOAFOT51

text: Centralt innehåll

text: • Olika typer av fotografiska bilder. • Den fotografiska bildens budskap, funktion och användningsområden. • Sambandet mellan bildens innehåll och form samt samverkan mellan bild och text. • Den fotografiska bildens estetiska uttrycksmedel, till exempel komposition, ljussättning och kontrast. Hur en känsla, en tanke, en idé eller ett budskap kan omsättas i fotografisk bild. • Kamerateknik i samband med olika typer av motivval. • De fotografiska materialens egenskaper och användningsområden. • Digital bildbehandling. Programvaror för att behandla bilder digitalt. • Kopiering, bildredigering samt olika metoder för att ta fram bilder på papper och för visning.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Fotografisk bild 2, 100 poäng

text: Kurskod: FOAFOT52

text: Centralt innehåll

text: • Olika typer av fotografiska bilder. Några fotografiska genrer förr och nu. • Den fotografiska bildens budskap, funktion och användningsområden. • Sambandet mellan bildens innehåll och form samt samverkan mellan bild och text. • Tolkning av fotografiska bildens budskap utifrån olika perspektiv, till exempel genus, etnicitet och ålder. • Den fotografiska bildens estetiska uttrycksmedel, till exempel komposition, ljussättning och kontrast. Hur en känsla, en tanke, en idé eller ett budskap kan omsättas i fotografisk bild. • Kamerateknik i samband med olika typer av motivval. • Ljussättning i och utanför studio samt olika ljuskällors egenskaper. • De fotografiska materialens egenskaper och användningsområden. • Digital bildbehandling: bildredigering, digitala bildformat, dokumentstorlek, bildupplösning, lagring av bilder och digitala färgrymder. • Kopiering, bildredigering samt olika metoder för att ta fram bilder på papper och för visning.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i samtal om den fotografiska bildens funktion och användningsområden. Dessutom medverkar eleven i att tolka olika typer av fotografiska bilder och deras budskap. Eleven medverkar också i att 4 framställa fotografiska bilder med olika tekniker och material.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet konst och kultur finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Konst och kultur

text: Ämnet konst och kultur behandlar olika konstarter och kulturyttringar samt hur de samspelar med samhällsutvecklingen. Ämnet handlar såväl om nutida som historiska konst- och kulturströmningar. I ämnet ingår etiska frågeställningar i samband med konst och kultur.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet konst och kultur ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om olika konstarter och kulturyttringar. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om konst- och kulturbegreppet samt om hur konstarterna samspelar med samhället. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om olika konstarter. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om olika kulturyttringar genom tiderna, såväl konventionella som olika subkulturer. Undervisningen ska leda till att eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att uppleva och tolka konst och kulturyttringar samt hur de samspelar med samhällsutvecklingen. Fältstudier och kulturupplevelser av olika slag ska ingå i undervisningen. Eleverna ska ges möjlighet att reflektera över samt samtala om etiska frågeställningar i samband med konst och kultur.

text: Undervisningen i ämnet konst och kultur ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om konst- och kulturbegreppets olika innebörder. 2. Kunskaper om konst och kulturyttringar med exempel från olika epoker. 3. Förmåga att tolka konst- och kulturyttringar och hur de samspelar med samhällsutvecklingen.

text: Kurser i ämnet

text: Konst och kultur, 100 poäng.

text: Konst och kultur, 100 poäng

text: Kurskod: KOOKUN5

text: Kursen konst och kultur omfattar punkterna 1–3 under Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Begreppen konst och kultur. – Olika konstarter, till exempel arkitektur, dans och musik. – Genrer och stilistiska drag i konstarter från olika epoker.

text: – Kulturyttringar genom tiderna, såväl konventionella som olika subkulturer. – Film och tv från olika tider, till exempel drama, action och dokusåpor. – Upplevelse och tolkning av samt samtal om olika former av konst- och kulturyttringar. Hur konst- och kulturyttringar samspelar med samhällsutvecklingen.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i samtal om konst- och kulturbegreppets olika innebörder. Eleven medverkar i att beskriva konst- och kulturyttringar med exempel från olika epoker. Eleven medverkar i att tolka konst- och kulturyttringar samt hur de samspelar med samhällsutvecklingen.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven samtalar på ett enkelt sätt om konst- och kulturbegreppets olika innebörder. Eleven beskriver på ett enkelt sätt konst- och kulturyttringar med exempel från olika epoker. Eleven tolkar på ett enkelt sätt konst- och kulturyttringar samt hur de samspelar med samhällsutvecklingen.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven samtalar på ett utvecklat sätt om konst- och kulturbegreppets olika innebörder. Eleven beskriver på ett utvecklat sätt konst- och kulturyttringar med exempel från olika epoker. Eleven tolkar på ett utvecklat sätt konstoch kulturyttringar samt hur de samspelar med samhällsutvecklingen.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet konst och kultur i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiesärskolepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Konst och kultur

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: Konst och kultur, 100 poäng.

text: Konst och kultur, 100 poäng

text: Kurskod: KOOKUN5

text: Centralt innehåll

text: • Begreppen konst och kultur.

text: • Olika konstarter, till exempel arkitektur, dans och musik. • Genrer och stilistiska drag i konstarter från olika epoker. • Kulturyttringar genom tiderna, såväl konventionella som olika subkulturer. • Film och tv från olika tider, till exempel drama, action och dokusåpor. • Upplevelse och tolkning av samt samtal om olika former av konstoch kulturyttringar. Hur konst- och kulturyttringar samspelar med samhällsutvecklingen.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Eleven samtalar på ett utvecklat sätt om konst- och kulturbegreppets olika innebörder. Eleven beskriver på ett utvecklat sätt konst- och kulturyttringar med exempel från olika epoker. Eleven tolkar på ett utvecklat sätt konst- och kulturyttringar samt hur de samspelar med samhällsutvecklingen.


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: Ämnesplanen för ämnet medieproduktion finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Medieproduktion

text: Ämnet medieproduktion behandlar produktion och tekniker inom medieområdet. Ämnet handlar om hela arbetsprocessen, från idé till färdig produkt. I ämnet ingår olika yrkesroller inom området samt etiska frågor i samband med medieproduktion.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet medieproduktion ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om olika former av medieproduktioner samt förmåga att utföra arbetsuppgifter inom området. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetsprocessen från idé till färdig produkt samt om olika yrkesroller. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur innehåll, form och funktion samspelar i olika produktioner. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om text-, bild- och ljudarbete samt de tekniker som används inom områdena. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att omsätta egna eller andras idéer till färdiga produktioner. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att utföra arbetsuppgifter inom medieproduktion. Praktiskt arbete samt ett undersökande och problemlösande arbetssätt ska ingå i undervisningen. Eleverna ska ges tillfälle att reflektera över och samtala om etiska frågor i samband med medieproduktion.

text: Undervisningen i ämnet medieproduktion ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om olika former av medieproduktioner. 2. Kunskaper om hur text, bild och ljud samverkar för att förmedla ett budskap. 3. Förmåga att planera och genomföra medieproduktioner, från idé till färdig produkt. 4. Förmåga att använda teknisk utrustning och tekniker inom medieproduktion.

text: Kurser i ämnet

text: Animation, 100 poäng. Medieproduktion, 100 poäng.

text: Animation, 100 poäng

text: Kurskod: MEOANI5

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Några olika animationstekniker, till exempel cutout-animationer, leranimationer och animationer med papper och penna. – Filmens berättarkomponenter och dramaturgi, till exempel förflyttningar i tid och rum. – Manus, såväl skriftliga som i form av bilder. – Rörelse, rytm och tempo samt färg, form och perspektiv i animation. – Animation utifrån givna förutsättningar och förlagor. – Etiska frågor. Lagar och andra bestämmelser som gäller inom området, till exempel bestämmelser om diskriminering och upphovsrätt. – Hantering av teknisk utrustning för animation, till exempel programvara och kamera.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva olika former av medieproduktioner. Eleven medverkar också i att diskutera hur text, bild och ljud samverkar för att förmedla ett budskap. Eleven medverkar i att planera och genomföra medieproduktioner, från idé till färdig produkt. Eleven medverkar också i att använda teknisk utrustning och tekniker inom medieproduktion.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt olika former av medieproduktioner. Eleven diskuterar också på ett enkelt sätt hur text, bild och ljud samverkar för att förmedla ett budskap. Eleven planerar och genomför med tillfredsställande resultat medieproduktioner, från idé till färdig produkt. Eleven använder också på ett delvis ändamålsenligt sätt teknisk utrustning och tekniker inom medieproduktion.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt olika former av medieproduktioner. Eleven diskuterar också på ett utvecklat sätt hur text, bild och ljud samverkar för att förmedla ett budskap. Eleven planerar och genomför med gott resultat medieproduktioner, från idé till färdig produkt. Eleven använder också på ett ändamålsenligt sätt teknisk utrustning och tekniker inom medieproduktion.

text: Kurskod: MEOMED5

text: Kursen medieproduktion omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Olika medieprodukter, till exempel tidningar, filmer och utställningar. – Samverkan mellan innehåll, form och funktion. – Olika berättargrepp vid muntliga, skriftliga och visuella framställningar. – Skrivande av text, fotografering, filmning, ljudupptagning och redigering i samband med medieproduktioner. – Förarbete inför medieproduktioner samt framställning av förlagor, till exempel skisser eller manus. – Ergonomi och arbetsmiljö. – Etiska frågor. Lagar och andra bestämmelser som gäller inom området, till exempel bestämmelser om diskriminering och upphovsrätt. – Teknisk utrustning och tekniker inom medieproduktion.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet medieproduktion i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Medieproduktion

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: Animation, 100 poäng

text: Kurskod: MEOANI5

text: 2 Kursen animation omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: • Några olika animationstekniker, till exempel cutout-animationer, leranimationer och animationer med papper och penna. • Filmens berättarkomponenter och dramaturgi, till exempel förflyttningar i tid och rum. • Manus, såväl skriftliga som i form av bilder. • Rörelse, rytm och tempo samt färg, form och perspektiv i animation. • Animation utifrån givna förutsättningar och förlagor. • Etiska frågor. Lagar och andra bestämmelser som gäller inom området, till exempel bestämmelser om diskriminering och upphovsrätt. • Hantering av teknisk utrustning för animation, till exempel programvara och kamera.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Medieproduktion, 100 poäng

text: Kurskod: MEOMED5

text: Centralt innehåll

text: • Olika medieprodukter, till exempel tidningar, filmer och utställningar. • Samverkan mellan innehåll, form och funktion. • Olika berättargrepp vid muntliga, skriftliga och visuella framställningar. • Skrivande av text, fotografering, filmning, ljudupptagning och redigering i samband med medieproduktioner. • Förarbete inför medieproduktioner samt framställning av förlagor, till exempel skisser eller manus. • Ergonomi och arbetsmiljö. • Etiska frågor. Lagar och andra bestämmelser som gäller inom området, till exempel bestämmelser om diskriminering och upphovsrätt. • Teknisk utrustning och tekniker inom medieproduktion.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet musik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Musik

text: Ämnet musik behandlar skapande och gestaltande arbete med musik. Ämnet handlar om vokal, instrumental och digital musik från olika tider och kulturer. I ämnet ingår eget musicerande efter noter och på gehör samt att utforma musikproduktioner.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet musik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper inom musikområdet samt förmåga att gestalta musik. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om samhällets musikutbud samt om musikens utveckling genom olika tidsepoker och andra kulturers musiktraditioner. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att identifiera och tolka budskap i olika former av musik. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om musik och musikaliska stildrag från olika tider och kulturer. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera med musik. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att musicera efter noter och på gehör. Eleverna ska också ges möjlighet att själva skapa musik samt utveckla ett personligt musikaliskt uttryck. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att samarbeta i musikaliska sammanhang. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att skapa och gestalta musik. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området samt om etik i samband med musikproduktion. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om ergonomi och arbetsmiljöns betydelse i samband med musikutövande. Fältstudier och eget musicerande ska ingå i undervisningen. Eleverna ska ges möjlighet att reflektera över och samtala om sin egen och andras musikaliska gestaltning samt om budskapet i olika former av musik.

text: Undervisningen i ämnet musik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om musik och musikaliska stildrag från olika tider och kulturer. 2. Förmåga att musicera efter noter och på gehör. 3. Förmåga att kommunicera och samspela med andra i musikaliska sammanhang. 4. Förmåga att skapa och arrangera musik, instrumentalt och digitalt.

text: Kurser i ämnet

text: Musik 1, 100 poäng. Musik 2, 100 poäng, som bygger på kursen musik 1.

text: Musik – specialområde, 100 poäng. Kursen kan läsas flera gånger med olika innehåll. Musikproduktion, 100 poäng.

text: Musik 1, 100 poäng

text: Kurskod: MUKMUS51

text: Kursen musik 1 omfattar punkterna 1–3 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Samhällets musikutbud. Stil och form. – Musikens utveckling genom olika tidsepoker och olika kulturers musiktraditioner. – Sånger och danser från olika tider och kulturer. – Begrepp i musik, till exempel puls, rytm och taktart. Musikalisk frasering. – Instrumental spelteknik och sångteknik. – Musicera efter noter och på gehör. – Musikalisk gestaltning. – Samarbete och kommunikation vid spel eller sång i grupp. – Ergonomi och arbetsmiljö vid musikutövning.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Musik 2, 100 poäng

text: Kurskod: MUKMUS52

text: Kursen musik 2 omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Samhällets musikutbud. Stil och form. – Musikens utveckling genom olika tidsepoker och olika kulturers musiktraditioner. – Sånger och danser från olika tider och kulturer. – Begrepp i musik, till exempel puls, rytm och taktart. Musikalisk frasering. – Instrumental spelteknik och sångteknik. – Musicera efter noter och på gehör. – Metoder för sång- och röstträning. – Improvisation med röst och rörelse. – Musikalisk gestaltning och kommunikation vid framträdande inför publik. – Samarbete och kommunikation vid spel eller sång i grupp. – Former för musikskapande och bearbetning av musikaliskt material, till exempel hur man väljer instrumentering. – Ergonomi och arbetsmiljö vid musikutövning.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva musik samt musikaliska stildrag från olika tider och kulturer. Eleven medverkar i att musicera efter noter och på gehör. Eleven medverkar i att kommunicera och samspela med andra i musikaliska sammanhang. Eleven medverkar i att skapa och arrangera musik såväl instrumentalt som digitalt.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt musik samt musikaliska stildrag från olika tider och kulturer. Eleven musicerar med viss säkerhet efter noter och på gehör. Eleven kommunicerar och samspelar med viss säkerhet med andra i musikaliska sammanhang. Eleven skapar och arrangerar musik såväl instrumentalt som digitalt med tillfredsställande resultat.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt musik samt musikaliska stildrag från olika tider och kulturer. Eleven musicerar med säkerhet efter noter och på gehör. Eleven kommunicerar och samspelar med säkerhet med andra i musikaliska sammanhang. Eleven skapar och arrangerar musik såväl instrumentalt som digitalt med gott resultat.

text: Musik – specialområde, 100 poäng

text: Kurskod: MUKMUS50S

text: Kursen musik – specialområde omfattar punkterna 2–4 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Instrumental spelteknik, alternativ sångteknik. – Musicerande efter noter och på gehör. – Gehörsträning. – Ergonomi och arbetsmiljö vid musikutövning. – Musikalisk improvisation. – Musikskapande och musikalisk bearbetning, till exempel att göra en andrastämma, välja instrumentering samt musikalisk stil och form.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Musikproduktion, 100 poäng

text: Kurskod: MUKMUP5

text: Kursen musikproduktion omfattar punkterna 2 och 4 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Begrepp i musik, till exempel puls, rytm och taktart. Musikalisk frasering. – Instrumental spelteknik. – Musicera efter noter och på gehör. – Musikskapande och arrangemang. – Teknisk utrustning och programvaror som används vid musikproduktion. – Bearbetning av ljud med analog och digital teknik. – Lagar och andra bestämmelser som gäller inom området, till exempel bestämmelser om upphovsrätt i samband med konstnärliga produktioner.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att musicera efter noter och på gehör. Eleven medverkar i att skapa och arrangera musik såväl instrumentalt som digitalt.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven musicerar med viss säkerhet efter noter och på gehör. Eleven skapar och arrangerar med tillfredsställande resultat musik såväl instrumentalt som digitalt.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven musicerar med säkerhet efter noter och på gehör. Eleven skapar och arrangerar med gott resultat musik såväl instrumentalt som digitalt.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet musik i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiesärskolepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Musik

text: Ämnet musik behandlar skapande och gestaltande arbete med musik. Ämnet handlar om vokal, instrumentell och digital musik från olika tider och kulturer. I ämnet ingår eget musicerande efter noter och på gehör samt att utforma musikproduktioner.

text: Ämnets syfte

text: 1. Kunskaper om musik och musikaliska stildrag från olika tider och kulturer. 2. Förmåga att musicera efter noter och på gehör. 3. Förmåga att kommunicera och samspela med andra i musikaliska sammanhang. 4. Förmåga att skapa och arrangera musik, instrumentellt och digitalt.

text: Kurser i ämnet

text: Musik 1, 100 poäng. 2 Musik 2, 100 poäng, som bygger på kursen musik 1.

text: Musik 1, 100 poäng

text: Kurskod: MUKMUS51

text: Centralt innehåll

text: • Samhällets musikutbud. Stil och form. • Musikens utveckling genom olika tidsepoker och olika kulturers musiktraditioner. • Sånger och danser från olika tider och kulturer. • Begrepp i musik, till exempel puls, rytm och taktart. Musikalisk frasering. • Instrumental spelteknik och sångteknik. • Musicera efter noter och på gehör. • Musikalisk gestaltning. • Samarbete och kommunikation vid spel eller sång i grupp. • Ergonomi och arbetsmiljö vid musikutövning.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A 3 är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Musik 2, 100 poäng

text: Kurskod: MUKMUS52

text: Centralt innehåll

text: • Samhällets musikutbud. Stil och form. • Musikens utveckling genom olika tidsepoker och olika kulturers musiktraditioner. • Sånger och danser från olika tider och kulturer. • Begrepp i musik, till exempel puls, rytm och taktart. Musikalisk frasering. • Instrumental spelteknik och sångteknik. • Musicera efter noter och på gehör. • Metoder för sång- och röstträning. • Improvisation med röst och rörelse. • Musikalisk gestaltning och kommunikation vid framträdande inför publik. • Samarbete och kommunikation vid spel eller sång i grupp. • Former för musikskapande och bearbetning av musikaliskt material, till exempel hur man väljer instrumentering. • Ergonomi och arbetsmiljö vid musikutövning.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva musik samt musikaliska stildrag från olika tider och kulturer. Eleven medverkar i att musicera efter noter och på gehör. Eleven medverkar i att kommunicera och samspela med andra i musikaliska sammanhang. Eleven medverkar i att skapa och arrangera musik såväl instrumentellt som digitalt.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt musik samt musikaliska stildrag från olika tider och kulturer. Eleven musicerar med viss säkerhet efter noter och på gehör. Eleven kommunicerar och samspelar med viss säkerhet med andra i musikaliska sammanhang. Eleven skapar och arrangerar musik såväl instrumentellt som digitalt med tillfredsställande resultat.

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt musik samt musikaliska stildrag från olika tider och kulturer. Eleven musicerar med säkerhet efter noter och på gehör. Eleven kommunicerar och samspelar med säkerhet med andra i musikaliska sammanhang. Eleven skapar och arrangerar musik såväl instrumentellt som digitalt med gott resultat.

text: Musik – specialområde, 100 poäng

text: Kurskod: MUKMSS5

text: Centralt innehåll

text: • Instrumental spelteknik, alternativ sångteknik. • Musicerande efter noter och på gehör. • Gehörsträning. • Ergonomi och arbetsmiljö vid musikutövning. • Musikalisk improvisation. • Musikskapande och musikalisk bearbetning, till exempel att göra en andrastämma, välja instrumentering samt musikalisk stil och form.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Musikproduktion, 100 poäng

text: Kurskod: MUKMUP5

text: Centralt innehåll

text: • Begrepp i musik, till exempel puls, rytm och taktart. Musikalisk frasering. • Instrumental spelteknik. • Musicera efter noter och på gehör. • Musikskapande och arrangemang. • Teknisk utrustning och programvaror som används vid musikproduktion. • Bearbetning av ljud med analog och digital teknik. • Lagar och andra bestämmelser som gäller inom området, till exempel bestämmelser om upphovsrätt i samband med konstnärliga produktioner.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att musicera efter noter och på gehör. Eleven medverkar i att skapa och arrangera musik såväl instrumentellt som digitalt.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven musicerar med viss säkerhet efter noter och på gehör. Eleven skapar och arrangerar med tillfredsställande resultat musik såväl instrumentellt som digitalt.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven musicerar med säkerhet efter noter och på gehör. Eleven skapar och arrangerar med gott resultat musik såväl instrumentellt som digitalt.


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet teater finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Teater

text: Ämnet teater behandlar skapande och gestaltande arbete samt hur olika sceniska uttrycksmedel kan kombineras för att kommunicera med en publik. Ämnet handlar om teater som konstform samt om att gestalta karaktärer och kommunicera med publiken. I ämnet ingår också scenografi och andra konstnärliga uttrycksformer. Etik och värdegrundsfrågor ingår också i ämnet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet teater ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om teater och teaterverksamhet samt förmåga att utföra arbetsuppgifter inom teaterns olika områden. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om teater och teater som konstform samt dess historia och roll i samhället. Teater handlar om mötet mellan aktörer och publik. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om teaterns olika yrkesområden samt om teaterns arbetsmiljö och säkerhet. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om teatern som konstform och som arbetsplats. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om teaterns tre hörnpelare: berättelsen, berättaren och rummet. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om teaterns olika konstnärliga uttrycksformer som samverkar i en teaterföreställning, till exempel skådespeleri och scenografi. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att gestalta inom teaterns olika områden samt kommunicera med publik. Eleverna ska ges möjlighet att utifrån dramatiska texter utveckla förmåga att med röst, kropp och rörelse gestalta sceniska karaktärer. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar lyhördhet och förmåga att ta initiativ i samband med det kollektiva gestaltningsarbetet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att använda olika sceniska uttrycksmedel för att kommunicera med publik. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att gestalta en karaktär och använda olika sceniska uttrycksmedel för att kommunicera med en publik. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området samt om etiska frågeställningar i samband med teaterverksamhet. Fältstudier, praktiskt gestaltningsarbete och ett problemlösande arbetssätt ska ingå i undervisningen. Eleverna ska ges möjlighet att, både individuellt och i grupp, reflektera över och samtala om det egna skapandet samt betydelsen av samverkan i samband med olika former av gestaltningsarbeten.

text: Undervisningen i ämnet teater ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om teater som konstform och arbetsplats. 2. Förmåga att med röst, kropp och rörelse gestalta sceniska karaktärer.

text: Kurser i ämnet

text: Teater 1, 100 poäng. Teater 2, 100 poäng, som bygger på kursen teater 1. Teater 3, 100 poäng, som bygger på kursen teater 2. Teater – specialområde, 100 poäng, som bygger på kursen teater 1. Kursen kan läsas flera gånger med olika innehåll.

text: Teater 1, 100 poäng

text: Kurskod: TEETEA51

text: Kursen teater 1 omfattar punkterna 1–3 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Teatern som konstform, dess historia och roll i samhället. – Teatern som arbetsplats och samarbetet mellan teaterns olika yrkesroller. – Teaterns tre hörn: berättelsen, berättaren och rummet. – Några historiska sceniska karaktärer och deras uttrycksmedel. – Olika sätt att bygga upp en scenisk berättelse. – Gestaltning av sceniska karaktärer med utgångspunkt i dramatiska texter. – Rösten, kroppen och rörelser som medel för att uttrycka sig på scenen i olika sceniska sammanhang. – Olika sätt att förmedla tankar, känslor och åsikter till en publik eller en betraktare. – Den sceniska karaktären i samspel med andra sceniska karaktärer. – Sceniska uttrycksmedel, till exempel scenografi, kostym och ljus. – Olika sätt att använda sceniska uttrycksmedel för att kommunicera med en publik eller en betraktare. – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva teater som konstform och arbetsplats. Eleven medverkar i att med röst, kropp och rörelse gestalta sceniska karaktärer. Eleven medverkar i att använda olika sceniska uttrycksmedel för att kommunicera med en publik.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt teater som konstform och arbetsplats. Eleven gestaltar med röst, kropp och rörelse sceniska karaktärer med viss säkerhet. Eleven använder med viss säkerhet olika sceniska uttrycksmedel för att kommunicera med en publik.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt teater som konstform och arbetsplats. Eleven gestaltar med röst, kropp och rörelse sceniska karaktärer med säkerhet. Eleven använder med säkerhet olika sceniska uttrycksmedel för att kommunicera med en publik.

text: Teater 2, 100 poäng

text: Kurskod: TEETEA52

text: Kursen teater 2 omfattar punkterna 1–3 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Teaterns tre hörn: berättelsen, berättaren och rummet. – Den dramatiska textens form och innehåll samt hur den kan fungera som inspiration och stimulans i det sceniska karaktärsarbetet. – Olika sätt att bygga upp en scenisk berättelse. – Gestaltning av sceniska karaktärer med utgångspunkt i dramatiska texter. – Rösten, kroppen och rörelser som medel för att uttrycka sig på scenen i olika sceniska sammanhang. – Användningen av kroppen i olika former av gestaltningsarbetet. Hur användningen av kroppen kan tränas genom avspänningstekniker, röstövningar och fysisk träning. – Olika sätt att förmedla tankar, känslor och åsikter till en publik eller en betraktare. – Betydelsen av lyhördhet och samspel i samband med sceniskt arbete. – Sceniska uttrycksmedel, till exempel scenografi, kostym och ljus. – Hur olika sceniska uttrycksmedel kan samverka för att kommunicera med en publik, till exempel samverkan mellan skådespeleri och scenografi. – Gestaltning med olika sceniska uttrycksmedel, till exempel mask, ljud och scenografi.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Teater 3, 100 poäng

text: Kurskod: TEETEA53

text: Kursen teater 3 omfattar punkterna 1–3 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Fördjupning inom sceniskt karaktärsarbete. – Skapandeprocessen, från idé till färdig produkt. – Gestaltning av sceniska karaktärer med utgångspunkt i dramatiska texter. – Den dramatiska textens form och innehåll samt hur den fungerar som inspiration och stimulans i det sceniska karaktärsarbetet. – Olika sätt att förmedla den sceniska karaktärens egenskaper och handlingar till en publik eller en betraktare. – Röstträning för att göra sig hörd på och utanför scenen samt för att kunna kommunicera med publik och betraktare. – Den sceniska karaktären i samspel med andra sceniska karaktärer och med teaterns övriga uttrycksmedel. – Betydelsen av lyhördhet i samband med sceniskt arbete.

text: – Improvisationsarbete med kropp och röst för att utveckla en scenisk karaktär.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Teater – specialområde, 100 poäng

text: Kurskod: TEETEA50S

text: Teater – specialområde omfattar punkterna 1–3 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Fördjupning av ett specialområde inom teater, till exempel berättelsen, berättaren och rummet. – Skapandeprocessen, från idé till färdig produkt. – Samverkan mellan berättelsen, berättaren och rummet.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva teater som konstform och arbetsplats. Ele- 6 ven medverkar i att med röst, kropp och rörelse gestalta sceniska karaktärer.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet teater i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Teater

text: Ämnets syfte

text: 1. Kunskaper om teater som konstform och arbetsplats. 2. Förmåga att med röst, kropp och rörelse gestalta sceniska karaktärer. 3. Förmåga att använda olika sceniska uttrycksmedel för att kommunicera med en publik.

text: Kurser i ämnet

text: Teater 1, 100 poäng

text: Kurskod: TEETEA51

text: Centralt innehåll

text: • Teatern som konstform, dess historia och roll i samhället. • Teatern som arbetsplats och samarbetet mellan teaterns olika yrkesroller. • Teaterns tre hörn: berättelsen, berättaren och rummet. • Några historiska sceniska karaktärer och deras uttrycksmedel. • Olika sätt att bygga upp en scenisk berättelse. • Gestaltning av sceniska karaktärer med utgångspunkt i dramatiska texter. • Rösten, kroppen och rörelser som medel för att uttrycka sig på scenen i olika sceniska sammanhang. • Olika sätt att förmedla tankar, känslor och åsikter till en publik eller en betraktare. • Den sceniska karaktären i samspel med andra sceniska karaktärer. • Sceniska uttrycksmedel, till exempel scenografi, kostym och ljus. • Olika sätt att använda sceniska uttrycksmedel för att kommunicera med en publik eller en betraktare. • Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Teater 2, 100 poäng

text: Kurskod: TEETEA52

text: Centralt innehåll

text: • Teaterns tre hörn: berättelsen, berättaren och rummet. • Den dramatiska textens form och innehåll samt hur den kan fungera som inspiration och stimulans i det sceniska karaktärsarbetet. • Olika sätt att bygga upp en scenisk berättelse. • Gestaltning av sceniska karaktärer med utgångspunkt i dramatiska texter. • Rösten, kroppen och rörelser som medel för att uttrycka sig på scenen i olika sceniska sammanhang. • Användningen av kroppen i olika former av gestaltningsarbetet. Hur användningen av kroppen kan tränas genom avspänningstekniker, röstövningar och fysisk träning. • Olika sätt att förmedla tankar, känslor och åsikter till en publik eller en betraktare. • Betydelsen av lyhördhet och samspel i samband med sceniskt arbete.

text: • Sceniska uttrycksmedel, till exempel scenografi, kostym och ljus. • Hur olika sceniska uttrycksmedel kan samverka för att kommunicera med en publik, till exempel samverkan mellan skådespeleri och scenografi. • Gestaltning med olika sceniska uttrycksmedel, till exempel mask, ljud och scenografi.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Teater 3, 100 poäng

text: Kurskod: TEETEA53

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: • Fördjupning inom sceniskt karaktärsarbete. • Skapandeprocessen, från idé till färdig produkt. • Gestaltning av sceniska karaktärer med utgångspunkt i dramatiska texter.

text: • Den dramatiska textens form och innehåll samt hur den fungerar som inspiration och stimulans i det sceniska karaktärsarbetet. • Olika sätt att förmedla den sceniska karaktärens egenskaper och handlingar till en publik eller en betraktare. • Röstträning för att göra sig hörd på och utanför scenen samt för att kunna kommunicera med publik och betraktare. • Den sceniska karaktären i samspel med andra sceniska karaktärer och med teaterns övriga uttrycksmedel. • Betydelsen av lyhördhet i samband med sceniskt arbete. • Improvisationsarbete med kropp och röst för att utveckla en scenisk karaktär.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Teater – specialområde, 100 poäng

text: Kurskod: TEETET5

text: Centralt innehåll

text: • Fördjupning av ett specialområde inom teater, till exempel berättelsen, berättaren och rummet. • Skapandeprocessen, från idé till färdig produkt. • Samverkan mellan berättelsen, berättaren och rummet.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet eurytmi finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Eurytmi

text: Ämnet eurytmi behandlar rytmiska element, olika former av gestaltning samt integration mellan utövare och skilda slags material. Eurytmi är ett waldorfpedagogiskt ämne som tar sin utgångspunkt i utövarens egna iakttagelser och reflektioner. Ämnet behandlar det konstnärliga arbetet utifrån såväl utövarens och koreografens som publikens perspektiv.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet eurytmi ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om och en lyhördhet inför den egna kroppsrörelsen samt hur den kan användas för konstnärlig gestaltning. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att gestalta olika språkliga och musikaliska element. I undervisningen ska eleverna ges förutsättningar att utveckla kunskaper om improvisation och komposition i samband med scenisk gestaltning i olika genrer. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att tolka eurytmiska gestaltningar. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla sinnesstimulerande erfarenheter samt färdigheter i att utforska olika rörelsemöjligheter och uttryckssätt. Den ska även leda till att eleverna utvecklar förmåga att kunna göra nyanserade iakttagelser för att kunna variera och nyansera egna uttryck. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att samarbeta och interagera med andra i samband med konstnärliga processer. Eleverna ska även ges möjlighet att delta i och utveckla konstnärliga projekt samt olika former av sceniska presentationer. Genom undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att utveckla kunskaper om eurytmins traditioner och sammanhang. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med eget utforskande och egna gestaltningar. De ska också ges möjlighet att möta och reflektera över andras gestaltningar.

text: Undervisningen i ämnet eurytmi ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Förmåga att använda eurytmiska grundelement. 2. Förmåga att gestalta rörelser och gester för att uttrycka idéer och känslor. 3. Förmåga att kommunicera om och reflektera över egna samt andras eurytmiska gestaltningar och rörelseuttryck.

text: Kurser i ämnet

text: Eurytmi 1, 100 poäng. Eurytmi 2, 100 poäng, som bygger på kursen eurytmi 1. Eurytmi 3, 100 poäng, som bygger på kursen eurytmi 2.

text: Kurskod: EUYEUR51

text: Kursen eurytmi 1 omfattar punkterna 1–3 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Den egna rörelseförmågan i relation till språkliga och musikaliska rörelser samt gester. – Talorganen och talet samt klang, ton och hörsel. – Uttryck och gester för dur, moll, harmoni, dissonans, takt, rytm, melodi och intervaller samt rim, versmått och assonans. – Koordination, rumsuppfattning och orientering i samband med rörelse. – Texter och deras grammatiska strukturer. – Koreografiskt arbete och de olika delarna i arbetsprocessen i samband med eurytmiska gestaltningar. – Samarbete och interaktion i samband med arbete med koreografiska grundformer. – Egna upplevelser i samband med rörelse i gestik, tid, rum och gestaltning. – Eurytmiska yrkesroller och deras funktioner: eurytmist, eurytmilärare, recitatör och musiker. – Ord och begrepp som används inom eurytmi.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att använda eurytmiska grundelement och i att pröva hur elementen kan kombineras för att skapa uttryck. Eleven medverkar också i att gestalta rörelser och gester som kommunicerar idéer och känslor. Vid tolkning av eurytmiska gestaltningar medverkar eleven i att föra resonemang om rörelseuttryck och formspråk.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven använder med viss säkerhet eurytmiska grundelement och prövar hur elementen kan kombineras för att skapa uttryck. Eleven gestaltar på ett enkelt och delvis genomarbetat sätt rörelser och gester som kommunicerar idéer och känslor. Vid tolkning av eurytmiska gestaltningar för eleven enkla resonemang om rörelseuttryck och formspråk.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven använder med säkerhet eurytmiska grundelement och prövar och omprövar hur elementen kan kombineras för att skapa uttryck. Eleven gestaltar på ett utvecklat och genomarbetat sätt rörelser och gester som kommunicerar idéer och känslor. Vid tolkning av eurytmiska gestaltningar för eleven utvecklade resonemang om rörelseuttryck och formspråk.

text: Eurytmi 2, 100 poäng

text: Kurskod: EUYEUR52

text: Kursen eurytmi 2 omfattar punkterna 1–3 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Den egna rörelseförmågan i relation till språkliga och musikaliska rörelser samt gester. Hur den egna rörelseförmågan kan komma till uttryck i arbetsprocesser och sceniska framställningar. – Metrik: rytm, rim och assonans. – Tonarter: dur, moll och dissonans. – Spatial orientering i ett ömsesidigt rörelseflöde. – Några olika gestaltningstekniker. – Samarbete och interaktion i samband med koreografiska formationer och formförvandlingar. – Egna idéer, intentioner och iakttagelser samt hur de kan komma till uttryck i den skapande arbetsprocessen. – Scenisk framställning för att kommunicera med en publik. – Ord och begrepp inom eurytmi.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eurytmi 3, 100 poäng

text: Kurskod: EUYEUR53

text: Kursen eurytmi 3 omfattar punkterna 1–3 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Fördjupning i scenisk framställning i eurytmi. – Den sceniska arbetsprocessens olika delar. – Scenisk framställning för att kommunicera med en publik. – Samarbete och interaktion i samband med sceniska arbetsprocesser samt scenisk framställning.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att använda eurytmiska grundelement och i att pröva hur elementen kan kombineras för att skapa uttryck. I scenisk framställning i eurytmi medverkar eleven i att gestalta rörelser och gester som kommunicerar med en publik. Vid tolkning av sceniska framställningar medverkar eleven i att föra resonemang om rörelseuttryck och formspråk.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven använder med viss säkerhet eurytmiska grundelement och prövar hur elementen kan kombineras för att skapa uttryck. I scenisk framställning i eurytmi gestaltar eleven på ett enkelt och delvis genomarbetat sätt rörelser och gester som kommunicerar med en publik. Vid tolkning av sceniska framställningar för eleven enkla resonemang om rörelseuttryck och formspråk.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven använder med säkerhet eurytmiska grundelement och prövar och omprövar hur elementen kan kombineras för att skapa uttryck. I scenisk framställning i eurytmi gestaltar eleven på ett utvecklat och genomarbetat sätt rörelser och gester som kommunicerar med en publik. Vid tolkning av sceniska framställningar för eleven utvecklade resonemang om rörelseuttryck och formspråk.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet eurytmi i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiesärskolepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Eurytmi

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: 2 Eurytmi 1, 100 poäng.

text: Eurytmi 1, 100 poäng

text: Kurskod: EUYEUR51

text: Centralt innehåll

text: • Den egna rörelseförmågan i relation till språkliga och musikaliska rörelser samt gester. • Talorganen och talet samt klang, ton och hörsel. • Uttryck och gester för dur, moll, harmoni, dissonans, takt, rytm, melodi och intervaller samt rim, versmått och assonans. • Koordination, rumsuppfattning och orientering i samband med rörelse. • Texter och deras grammatiska strukturer. • Koreografiskt arbete och de olika delarna i arbetsprocessen i samband med eurytmiska gestaltningar. • Samarbete och interaktion i samband med arbete med koreografiska grundformer. • Egna upplevelser i samband med rörelse i gestik, tid, rum och gestaltning. • Eurytmiska yrkesroller och deras funktioner: eurytmist, eurytmilärare, recitatör och musiker. • Ord och begrepp som används inom eurytmi.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven använder med viss säkerhet eurytmiska grundelement och prövar hur elementen kan kombineras för att skapa uttryck. Eleven gestaltar på ett enkelt och delvis genomarbetat sätt rörelser och gester som kommunicerar idéer och känslor. 3

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Eurytmi 2, 100 poäng

text: Kurskod: EUYEUR52

text: Centralt innehåll

text: • Den egna rörelseförmågan i relation till språkliga och musikaliska rörelser samt gester. Hur den egna rörelseförmågan kan komma till uttryck i arbetsprocesser och sceniska framställningar. • Metrik: rytm, rim och assonans. • Tonarter: dur, moll och dissonans. • Spatial orientering i ett ömsesidigt rörelseflöde. • Några olika gestaltningstekniker. • Samarbete och interaktion i samband med koreografiska formationer och formförvandlingar. • Egna idéer, intentioner och iakttagelser samt hur de kan komma till uttryck i den skapande arbetsprocessen. • Scenisk framställning för att kommunicera med en publik. • Ord och begrepp inom eurytmi.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eurytmi 3, 100 poäng

text: Kurskod: EUYEUR53

text: Centralt innehåll

text: • Fördjupning i scenisk framställning i eurytmi. • Den sceniska arbetsprocessens olika delar. • Scenisk framställning för att kommunicera med en publik. • Samarbete och interaktion i samband med sceniska arbetsprocesser samt scenisk framställning.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet geografi finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Geografi

text: Ämnet geografi behandlar människors livsmiljöer, naturmiljöer och samhällen samt miljöförändringar i olika delar av världen över tid. I ämnet behandlas frågor om hållbar utveckling. Ämnet behandlar också människans behov av att upptäcka samt förstå sin omvärld och kunna orientera sig i den.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet geografi ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om jorden som ett sammanflätat, föränderligt och komplext system. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur människa, samhälle och natur samspelar samt vilka konsekvenser detta får för naturen och människors levnadsvillkor. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om jordens resurser och jordens varierande livsmiljöer. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att diskutera och reflektera över hur människor i sin vardag kan bidra till en hållbar utveckling samt hur jordens resurser används och fördelas. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om världskartan, viktiga namn samt läges- och storleksrelationer så att de kan orientera sig i världen. Undervisningen ska vidare leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda olika geografiska källor, metoder och tekniker. Fältstudier, exkursioner, laborationer och övningar ska ingå i undervisningen. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att samtala om samt reflektera över jordens resurser, människors livsmiljöer och en hållbar utveckling.

text: Undervisningen i ämnet geografi ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om sambanden mellan människa, samhälle och natur i olika delar av världen. 2. Förmåga att reflektera över hur människor i sin vardag kan bidra till en hållbar utveckling. 3. Förmåga att reflektera över hur jordens resurser används och fördelas. 4. Förmåga att använda olika geografiska källor, metoder och tekniker för att orientera sig i samt undersöka omvärlden.

text: Kurser i ämnet

text: Geografi 1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper som grundsärskolan ger eller motsvarande. Geografi 2, 100 poäng, som bygger på kursen geografi 1.

text: Kurskod: GEGGEO51

text: Kursen geografi 1 omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Några olika naturresurser, var de finns samt deras betydelse för människor och djur. – Hur jordens befolkning är fördelad över jordklotet samt orsaker till och konsekvenser av den ojämna befolkningsfördelningen. Migration och urbanisering samt orsaker till och konsekvenser av detta. – Intressekonflikter om naturresurser, till exempel om tillgång till vatten och mark. – Var olika varor och tjänster produceras och konsumeras samt hur varor transporteras. – Förekomst av och orsaker till fattigdom och ohälsa i olika delar av världen. – Sambanden mellan fattigdom, ohälsa samt faktorer som befolkningstäthet, klimat och naturresurser. – Klimatförändringar och vilka konsekvenser de kan få i olika delar av världen. – Hållbar utveckling och vad som kännetecknar en sådan utveckling. – Geografiska källor och verktyg, till exempel kartor, GIS och modeller. – Geografiska läges- och storleksrelationer i världen. – Namn och läge på ett urval länder, vatten, öar, berg, öknar, regioner och orter i de olika världsdelarna.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva samband mellan människa, samhälle och natur i olika delar av världen. Eleven medverkar i att föra resonemang om hur människor i vardagen kan bidra till en hållbar utveckling. Eleven medverkar också i att föra resonemang om hur några naturresurser används och fördelas. Eleven orienterar sig i och undersöker omvärlden och medverkar då i att använda kartor samt andra geografiska källor, metoder och tekniker.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt samband mellan människa, samhälle och natur i olika delar av världen. Eleven för utvecklade resonemang om hur människor i vardagen kan bidra till en hållbar utveckling. Eleven för också utvecklade resonemang om hur några naturresurser används och fördelas. Eleven orienterar sig i och undersöker omvärlden och använder då kartor och andra geografiska källor, metoder och tekniker på ett ändamålsenligt sätt.

text: Geografi 2, 100 poäng

text: Kurskod: GEGGEO52

text: Kursen geografi 2 omfattar punkterna 1 och 3–4 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Fördjupning inom något eller några av ämnets kunskapsområden. – Fältstudier av natur- och kulturlandskap, till exempel samhällsplanering i närsamhället. – Geografiska källor och verktyg, till exempel kartor, GIS och modeller.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva samband mellan människa, samhälle och natur utifrån ett kunskapsområde. Med utgångspunkt i kunskapsområdet medverkar eleven i resonemang om hur naturresurser används och fördelas. Eleven undersöker natur- och kulturlandskap och medverkar då i att använda kartor samt andra geografiska källor, metoder och tekniker.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt samband mellan människa, samhälle och natur utifrån ett kunskapsområde. Med utgångspunkt i kunskapsområdet för eleven enkla resonemang om hur naturresurser används och fördelas. Eleven undersöker natur- och kulturlandskap och använder då kartor samt andra geografiska källor, metoder och tekniker på ett delvis ändamålsenligt sätt.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt samband mellan människa, samhälle och natur utifrån ett kunskapsområde. Med utgångspunkt i kunskapsområdet för eleven utvecklade resonemang om hur naturresurser används och fördelas. Eleven undersöker natur- och kulturlandskap och använder då kartor samt andra geografiska källor, metoder och tekniker på ett ändamålsenligt sätt.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet geografi i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Geografi

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: Geografi 1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper som grundsärskolan ger eller motsvarande. 2 Geografi 2, 100 poäng, som bygger på kursen geografi 1.

text: Kurskod: GEGGEO51

text: Centralt innehåll

text: • Några olika naturresurser, var de finns samt deras betydelse för människor och djur. • Hur jordens befolkning är fördelad över jordklotet samt orsaker till och konsekvenser av den ojämna befolkningsfördelningen. Migration och urbanisering samt orsaker till och konsekvenser av detta. • Intressekonflikter om naturresurser, till exempel om tillgång till vatten och mark. • Var olika varor och tjänster produceras och konsumeras samt hur varor transporteras. • Förekomst av och orsaker till fattigdom och ohälsa i olika delar av världen. • Sambanden mellan fattigdom, ohälsa samt faktorer som befolkningstäthet, klimat och naturresurser. • Klimatförändringar och vilka konsekvenser de kan få i olika delar av världen. • Hållbar utveckling och vad som kännetecknar en sådan utveckling. • Geografiska källor och verktyg, till exempel kartor, GIS och modeller. • Geografiska läges- och storleksrelationer i världen. • Namn och läge på ett urval länder, vatten, öar, berg, öknar, regioner och orter i de olika världsdelarna.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt samband mellan människa, samhälle och natur i olika delar av världen. Eleven för enkla resonemang om hur människor i vardagen kan bidra till en hållbar utveckling. Eleven för också enkla resonemang om hur några naturresurser används och fördelas. Eleven orienterar sig i och undersöker omvärlden och använder då kartor och andra geografiska källor, metoder och tekniker på ett delvis ändamålsenligt sätt.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Geografi 2, 100 poäng

text: Kurskod: GEGGEO52

text: Centralt innehåll

text: • Fördjupning inom något eller några av ämnets kunskapsområden. • Fältstudier av natur- och kulturlandskap, till exempel samhällsplanering i närsamhället. • Geografiska källor och verktyg, till exempel kartor, GIS och modeller.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A