fs: afs

publisher: Arbetsmiljöverket

title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om användning av truckar samt allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna

text: Dessa föreskrifter gäller användning av truckar och utbytbar utrustning till dessa. Föreskrifterna gäller med undantag av 8 § även andra mobila maskiner när de används med gaffelarmar eller annat lyftaggregat med liknande funktion på plana och hårdgjorda underlag och för annat ändamål än byggnads- och anläggningsarbete.

type: stycke

type: paragraf

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med Truck Självgående arbetsutrustning avsedd att med gaffelarmar eller andra lyftaggregat med liknande funktion, lyfta, sänka och bära gods inom ett begränsat område och huvudsakligen användas på plana och hårdgjorda underlag.

text: Åktruck Truck avsedd att manövreras av åkande förare.

text: Ledtruck Truck avsedd att manövreras av gående förare. Ledtruck kan ha plattform som föraren tillfälligt kan åka på.

text: Utbytbar utrustning Utrustning som ändrar truckens funktion och som är tillverkad för att kunna monteras på gafflar eller gaffelvagn av användaren.

text: Undersökning och riskbedömning

text: Arbetsförhållandena skall undersökas och riskerna bedömas när truckar skall användas. Följande skall då särskilt undersökas: 1. egenskaperna hos truckarna, 2. hur truckarna skall användas, 3. miljön där truckarna skall användas, 4. de belastningsergonomiska förhållandena, 5. behovet av skyddsutrustning, 6. arbetstagarnas praktiska och teoretiska kunskaper och 7. behovet av skötsel och underhåll av trucken.

text: En ny undersökning och riskbedömning skall genomföras

text: 1 Jfr.

text: rådets direktiv 89/655/EEG av den 30 november 1989

text: om minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet (Andra särdirektivet enligt

text: artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG

text: ) (EGT L 393, 30.12.1989, s. 13, Celex 31989L0655), senast ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/45/EG

text: (EGT L 195, 19.7.2001, s 46, Celex 32001L0045).

text: 1. om uppföljningen enligt 6 § visar att befintliga risker inte stämmer med tidigare riskbedömning, 2. om vidtagna åtgärder enligt 5 § inte gett förväntat resultat eller 3. vid förändringar i arbetsprocesser eller verksamheten.

text: Åtgärder

text: Med utgångspunkt i riskbedömningen skall alla nödvändiga åtgärder vidtas för att förebygga ohälsa eller olycksfall. Kraven i 7–22 §§ skall alltid vara uppfyllda.

text: Uppföljning

text: Riskbedömningen och de vidtagna åtgärderna skall följas upp regelbundet för att klargöra om riskbedömningen är riktig och att åtgärderna gett förväntat resultat.

text: Krav på produkter

text: Om en truck eller en utbytbar utrustning omfattades av svenska före-skrifter, som överför EG-direktiv till svensk rätt när den släpptes ut på marknaden eller togs i drift inom EES, gäller följande. Den får användas endast om den uppfyller kraven på beskaffenhet och information om användningen som finns i de föreskrifterna som gällde för den när den släpptes ut på marknaden eller togs i drift. Detsamma gäller en truck eller en utbytbar utrustning som omfattades av motsvarande föreskrifter i något annat land inom EES. Vad beträffar märkning, interaktiv programvara och bruksanvisning gäller vid användningen dock alltid de krav på språk som följer av de svenska föreskrifterna.

text: En truck eller en utbytbar utrustning som inte omfattas av 7 § skall uppfylla kraven i bilaga A när den används. En truck, som endast i vissa avseenden omfattas av 7 §, skall i övrigt uppfylla kraven i bilaga A när den används.

text: Krav vid användning

text: Allmänt

text: Användning av truckar skall planeras och genomföras så att ohälsa och olycksfall i arbetet förebyggs.

text: Truckar får bara användas i miljöer som är lämpade för truckanvändning.

text: Trucktrafik skall när så är möjligt avgränsas från gående och annan verksamhet där personer befinner sig. I annat fall skall åtgärder vidtas för att förebygga riskerna för personskada. Särskild uppmärksamhet skall ägnas åt områden med begränsat siktfält och områden där trucktrafik kan förekomma utan förvarning för de gående.

text: Arbete med truckar skall organiseras så att sikten i körriktningen alltid är tillfredsställande från förarplatsen.

text: Vid lastning och lossning på ett fordonsflak skall flaket och eventuell lastbrygga vara säkrade så att de inte förflyttas eller sätts i rörelse oavsiktligt.

text: En truckförare skall använda skyddsskor. Det gäller även för andra som arbetar med godshantering inom truckens arbetsområde.

text: Föraren och eventuella passagerare får bara åka på sådan plats på trucken som är särskilt avsedd för detta.

text: En truck skall ha parkeringsbromsen ansatt när föraren lämnar förarplatsen. Vid behov skall även lasten och rörliga maskindelar säkras.

text: Om det finns ett bälte eller någon annan anordning för att hålla kvar föraren på förarplatsen skall det användas om det inte är uppenbart onödigt enligt riskbedömningen enligt 3 §.

text: Kunskaper och tillstånd

text: En truck får användas bara av den som har dokumenterade teoretiska och praktiska kunskaper för att använda den säkert.

text: En truckförare skall ha ett skriftligt tillstånd för att få använda truck. Tillståndet skall utfärdas av arbetsgivaren. Om truckföraren är inhyrd för att använda truck i inhyrarens verksamhet skall tillståndet istället utfärdas av inhyraren. Tillståndet skall vara personligt och upplysa om vilka typer av truckar och vilka arbetsuppgifter det gäller för. På ett gemensamt arbetsställe skall den samordningsansvarige ha rutiner för att kontrollera att de som framför truckar har tillstånd till detta från sina respektive arbetsgivare. Den samordningsansvarige skall även tillhandahålla den information som krävs för en säker truckanvändning på arbetsstället.

text: Den som leder och övervakar arbetet med truckar skall ha den kunskap, information och erfarenhet som krävs för att arbetet ska kunna utföras säkert.

text: Utbytbara utrustningar och förlängningsgafflar

text: Utbytbara utrustningar och förlängningsgafflar får användas bara tillsammans med de truckar de är avsedda för.

text: Underhåll och kontroll

text: En truck skall kontrolleras och underhållas med intervaller som är anpassade till driftförhållandena och tillverkarens rekommendationer. En truck med brister eller skador som kan äventyra säkerheten får inte användas förrän bristerna avhjälpts eller skadorna reparerats.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2007. Genom författningen upphävs Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: AFS 1986:24

text: ) om truckar.

text: KENTH PETTERSSON

text: Lennart Ahnström Anna Middelman

text: Bilaga A

text: Tekniska krav

text: A 1. Inledande anmärkningar

text: Kraven i bilagan gäller endast när respektive risk finns vid användning av en truck, med eller utan utbytbar utrustning. För truckar som skall uppfylla kraven i bilagan krävs inte nödvändigtvis samma åtgärder som för att uppfylla de grundläggande krav som ställs på truckar som omfattas av kraven i 7 §. Detsamma gäller förlängningsgafflar och utbytbar utrustning till truckar. Däremot innehåller bilagan vissa krav som inte finns i de harmoniserade standarderna för truckar. Det innebär att äldre truckar som uppfyller kraven i bilagan kan ha vissa egenskaper som inte finns hos truckar som omfattas av kraven i 7 §.

text: A 2. Allmänna krav

text: A 2.1 En truck skall vara utförd så att den kan köras och manövreras säkert och så att hastigheten lätt kan anpassas till olika förhållanden.

text: A 2.2 En truck skall ha färdbroms som kan stanna den säkert med eller utan last. En truck skall ha parkeringsbroms som oberoende av lastens vikt kan hålla den kvar i den största tillåtna lutningen, även om föraren lämnat trucken.

text: A 2.3 En truck skall vara utrustad så att den skyddar föraren om det finns risk för att träffas av nerfallande föremål från den egna hanteringen.

text: A 2.4 En truck skall ha en signalanordning som det är lätt att påkalla uppmärksamhet med.

text: A 2.5 En trucks draganordning skall ha en spärr eller annan anordning som hindrar att det som dras kopplas loss oavsiktligt.

text: A 3. Märkning

text: A 3.1 Manöverreglage skall vara märkta med symboler eller text på sven-ska. A 3.2 Truckar, utbytbara utrustningar och förlängningsgafflar skall vara tydligt och beständigt märkta med uppgift om egenvikt och den högsta last de är avsedda för. Om lastförmågan är beroende av tyngdpunktsavstånd -eller lyfthöjd skall märkningen ge tillräcklig information om detta. För en batteridriven truck där batteriets massa inverkar på stabiliteten skall lägsta och högsta batterivikt (massa) anges.

text: A 4. Särskilda krav för åktruckar

text: A 4.1 En åktruck för sittande förare skall ha en inställbar förarstol som ger en bekväm arbetsställning. En förarstol som kan svängas eller förskjutas skall automatiskt låsas säkert i önskat läge.

text: A 4.2 En åktruck för sittande förare med plats för en eller flera åkande skall vara anpassad eller utrustad för att begränsa riskerna om trucken välter, t.ex. genom att den har 1. en förarhytt, 2. en konstruktion som hindrar trucken från att välta, 3. en konstruktion som garanterar att, om trucken välter, det finns tillräckligt med utrymme mellan marken och trucken för dem som befinner sig på den eller 4. en konstruktion där personerna hålls kvar på sätet så att de inte kläms av trucken.

text: A 4.3 En åktruck vars parkeringsbroms inte ansätts automatiskt skall ha en anordning som varnar om den inte är bromsad när föraren lämnar förarplatsen.

text: A 4.4 En åktrucks sitt- eller ståplats skall vara utförd så att föraren inte oavsiktligt kan hålla en fot utanför trucken när den körs. Alternativt skall den ha en anordning som snabbt gör föraren uppmärksam på att en fot inte är på rätt plats.

text: A 4.5 En hytt skall vara försedd med en anordning för god luftväxling och en anordning som gör det möjligt att hålla en lämplig temperatur.

text: A 4.6 En truck som används med timmerhanteringsutrustning skall vara utrustad så att timmer hindras att tränga in i truckens hytt.

text: A 5. Särskilda krav för ledtruckar

text: A 5.1 En ledtruck får inte kunna köras fortare än 1,75 m/s. Hastigheten skall lätt kunna anpassas till hur fort föraren går.

text: A 5.2 När föraren släpper en ledtrucks manöverarm skall drivningen upphöra och parkeringsbromsen ansättas automatiskt. Trucken skall vara konstruerad så att manöverarmen inte skadar föraren vid påkörning.

text: A 5.3 En ledtrucks hjul skall avskärmas så att fotskador motverkas.

text: A 5.4 Förarplattformen på en ledtruck skall tillåta säker manövrering och vara tillräckligt stark för att klara en påkörning. Den skall fällas upp automatiskt när föraren stigit av och den får inte kunna fällas ner oavsiktligt.

text: Arbetsmiljöverkets allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna om truckar

text: Arbetsmiljöverket meddelar följande allmänna råd om hur verkets föreskrifter (

text: AFS 2006:5

text: ) om användning av truckar skall tillämpas. Allmänna råd har en annan juridisk status än föreskrifter. De är inte tvingande, deras funktion är att förtydliga innebörden i föreskrifterna. De kan t.ex. upplysa om lämpliga sätt att uppfylla kraven, visa exempel på praktiska lösningar och förfaringssätt samt ge rekommendationer, bakgrundsinformation och hänvisningar.

text: Bakgrund

text: Som medlem av Europeiska unionen (EU) skall Sverige överföra EG-direktiv till svenska föreskrifter. Reglerna inom EU för arbetstagarnas säkerhet och hälsa anges i ett ramdirektiv som ger de grundläggande reglerna för säkerhet på arbetsplatsen. I ett antal särdirektiv finns också minimikrav som inte får underskridas i EU:s medlemsländer. Det andra särdirektivet (

text: ), ändrat genom direktiven

text: och

text: , innehåller krav för säker användning av arbetsutrustning i arbetet. Föreskrifterna om användning av truckar är delvis baserade på det direktivet. Föreskrifterna om användning av truckar är ett led i en större revidering av vissa av Arbetsmiljöverkets regler där föreskrifterna ”Användning av arbetsutrustning”, ”Användning av lyftanordningar och lyftredskap” och ”Tillfälliga personlyft med kranar eller truckar” ingår. Truckar av mycket skilda slag används inom arbetslivet. Användningsområdena varierar kraftigt, dels mellan skilda trucktyper, dels mellan företag och organisationer som använder samma trucktyp. Ungefär 1 000 arbetsolyckor med truckar inblandade rapporteras årligen till Arbetsmiljöverket. Trucken är därmed den maskintyp som är inblandad i flest maskinrelaterade arbetsolyckor. En analys visar att det oftast är föraren som skadas vid olyckorna. De vanligaste skadorna är fotskador. Skadorna orsakas framför allt av ledtruckar och mindre åktruckar. I arbetsskadestatistiken finns också många påkörningsolyckor. Det är vanligt både att truckar kolliderar och att oskyddade personer blir påkörda. När truckar används av gående förare är det vanligt att föraren kläms mellan den egna trucken och föremål eller byggnadsdelar i dess närhet. Vid hantering av last inträffar olyckor när truckföraren eller en medhjälpare t.ex. försöker rätta till en stjälpande last. Här dominerar hand- och fotskador men även ryggskador förekommer. Truckar används ofta på lastkajer för lastning och lossning av fordon eller uppställning av gods. Fall med truck från en lastkaj kan orsaka svåra personskador om föraren kläms mellan t.ex. truckens skyddstak och mark. Varje år rapporteras ca 500 arbetssjukdomar i samband med truckanvändning. De flesta av dem är belastningsbesvär i nacke och rygg. Arbetet som truckförare är ofta ensidigt med upprepad belastning på nacke och rygg då lasten skall hämtas eller lämnas i höga pallställ. Transporter förekommer i truckens alla körriktningar. Situationen förvärras av kraven på effektivt utnyttjande av utrymmet inom industri och terminaler. Det resulterar ofta i mindre utrymme för trucktrafiken och högre pallställ.

text: Kommentarer till vissa paragrafer

text: Tillämpningsområde

text: Till 1 § Allmänna bestämmelser om användning av arbetsutrustning finns i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om användning av arbetsutrustning. De -föreskrifterna gäller tillsammans med föreskrifterna om truckar. Det finns truckar som är konstruerade och tillverkade även för att lyfta personer. Vissa av dem omfattas även av besiktningskrav enligt Arbets-miljö-verkets föreskrifter om besiktning av lyftanordningar och vissa andra tekniska anordningar. Truckar som ursprungligen inte är konstruerade och tillverkade för att lyfta personer, men som används för detta ändamål, omfattas även av Arbetsmiljöverkets föreskrifter om tillfälliga personlyft med kranar eller truckar. Det finns utbytbar utrustning, t.ex. kranarmar, som förändrar funktionen hos truckar så att de hanterar fritt hängande last. Då blir även föreskrifterna om användning av lyftanordningar och lyftredskap tillämpliga. Mobila maskiner som t.ex. hjullastare används ofta i godshantering, t.ex. för att lasta och lossa fordon. Det liknar truckanvändning och ligger inom dessa föreskrifters tillämpningsområde under de förutsättningar som anges i paragrafens andra stycke. Tillämpningsområdets andra stycke innebär att sådana mobila maskiner som används för normal truckhantering i indu-striell verksamhet och varudistribution omfattas av föreskrifterna med undantag för bilaga A som bl.a. innehåller konstruktionskrav för truckar.

text: Definitioner

text: Till 2 § Med självgående arbetsutrustning avses utrustning med någon form av maskinell framdrivning av åkrörelsen. Exempel på lyftaggregat med liknande funktion är klämaggregat och lyftdon. Av paragrafens definition av en truck framgår att även teleskoptruckar (truckar med variabel räckvidd) som är avsedda att användas inom begränsade områden med huvudsakligen plana och hårda underlag betraktas som truckar. Truckar som är avsedda att användas i terräng, på byggarbetsplatser eller i liknande miljöer ligger däremot utanför dessa föreskrifters tillämpningsområde.

text: Undersökning och riskbedömning

text: Till 3 § Regler om systematiskt arbetsmiljöarbete finns i särskilda föreskrifter från Arbetsmiljöverket. De innehåller allmänna och grundläggande bestämmelser om riskbedömning, åtgärder och uppföljning. Eftersom truckar används inom många olika branscher, och till vitt skilda arbetsuppgifter, är det viktigt att arbetsgivaren för varje arbetsställe noggrant kartlägger de risker som finns vid truckanvändning.

text: Produkter

text: Till 7 och 8 §§ I 7 § avses sådana anordningar som omfattas av krav på CE-märkning och grundläggande hälso- och säkerhetskrav enligt bland annat maskindirektivet. I 8 § avses bland annat anordningar som redan var i bruk innan kraven enligt 7 § trädde i kraft.

text: Användning

text: Till 9 § Risker vid användning av truckar kan härröra t.ex. från själva trucken, från den omgivning den används i eller från den last som hanteras. Användning av truckar kan även medföra risker för andra än för truckföraren. Regler om skyddsåtgärder mot skada genom ras finns i särskilda föreskrifter från Arbetsmiljöverket. Lastens utformning och egenskaper är viktiga för möjligheterna att säkert kunna transportera flera lastenheter ovanpå varandra på truckens gafflar. Den låga friktionen mellan t.ex. två plastade paket kan göra det nödvändigt att vidta särskilda lastsäkringsåtgärder. Det är lämpligt att truckar som används i kyl- och frysutrymmen har uppvärmd hytt. Det är viktigt att gafflar sänkts till marknivå när trucken är parkerad, eftersom risken då minskar för att någon går in i dem och skadar sig. Det är även viktigt att truckar parkeras på en plats eller på ett sådant sätt att ingen riskerar att snubbla över gafflarna. Observera att en bakhjulsstyrd truck som drar en släpvagn medför risker eftersom släpvagnen snabbt kan kränga i sidled. Det är inte lämpligt att använda truckar för att transportera gods under längre förflyttningar. När förarplattformen på en ledtruck är uppfälld är det viktigt att eventuella sidostöd för föraren är infällda så att klämriskerna minskar. Regler om blybatterier finns i särskilda föreskrifter från Arbetsmiljö-verket.

text: Till 10 § Vid användning av truckar är det viktigt att det finns tillräckligt med plats för den trafik som förekommer med tanke på risker för kollision, påkörning eller nedstörtning. Det är viktigt att mark och golv är hårda och jämna, att ramper inte lutar för kraftigt och att trösklar och kajbryggor inte ger upphov till kraftiga stötar. I Arbetsmiljöverkets föreskrifter om vibrationer finns bestämmelser om arbeten som medför exponering för vibrationer och stötar. Eftersom truckar används på lastkajer och i andra miljöer där det finns risk för att störta ner är det viktigt att förebygga denna risk genom lämpliga barriärer. Ett väl utformat varningssystem kan bl.a. minska risken för att truckar med höjt stativ kolliderar med överkanten på en port eller ett pallställ ovanför truckgången. Regler om arbetsplatsens utformning finns i särskilda föreskrifter från Arbetsmiljöverket. När en ledtruck med fällbar plattform används är truckföraren relativt oskyddad. Det är därför viktigt att se till att det inte finns inredning, pallställ eller dylikt som innebär en ökad risk för att truckföraren kläms mellan dessa och trucken. Det är viktigt att planera arbetet med truck så att föraren inte utsätts för olämplig belastning. Höga pallställ kan ge nackproblem när truckföraren ständigt tvingas titta uppåt. Ständiga ändringar av färdriktningen kan ge ryggproblem eftersom kroppen hela tiden måste vridas. Det är därför -angeläget att ordna arbetet så att risken för skador på förarens höfter, rygg och hals minimeras.

text: När en truck körs på väg betraktas den som ett motorredskap. Regler om motorredskap finns i Svensk författningssamling och i Vägverkets författnings-samling.

text: Till 11 § Risken för att någon skadas i samband med trucktrafik kan minskas genom att arbetsstället planeras så att trafik med truckar så långt möjligt förläggs till särskilda områden, t.ex. särskilda truckgångar, skilda från annan verksamhet. Genom att markera truckgångarna tydligt är det lättare att hålla dem fria från t.ex. uppställt gods. Markeringen uppmärksammar också gående på faran från trucktrafik. Markeringen kan t.ex. målas direkt på golvet. När det inte går att helt skilja trucktrafik från område med gående och annan trafik kan det vara nödvändigt att vidta andra åtgärder för att minska riskerna för skador. Att underlätta för truckförare att upptäcka gående kan vara ett sätt att minska riskerna. Det är även viktigt att det är lätt för -gående att upptäcka truckar. Genom att enkelrikta trucktrafik vet de gående från vilket håll truckarna kommer. Trafikspeglar kan i vissa fall vara till god hjälp. God belysning förbättrar möjligheten till upptäckt, liksom att skymmande gods eller motsvarande placeras på mindre skymmande plats. Har trucken en från omgivningen klart avvikande färg eller varningsbelysning är det lättare för personer i truckens närhet att upptäcka den. Hastighetsbegränsning kan vara aktuell i områden där det kan finnas gående. Områden där man kan behöva vidta särskilda åtgärder för att gående inte skall överraskas av truckar är t.ex. vid dörrar där gående passerar ut till områden med trucktrafik.

text: Till 12 § Lastens form och storlek har ofta en avgörande betydelse för sikten. I de fall lasten skulle skymma sikten kan det vara lämpligt att köra trucken med lasten bakom föraren (sett i färdriktningen) så att sikten är så bra som möjligt. Hjälpmedel för att förbättra sikten kan i övrigt vara t.ex. en vridbar förarstol och uppbyggd eller höjbar hytt. Om det inte går att åstadkomma direkt sikt i truckens körriktning, kan kamera med monitor eller speglar hjälpa till att förbättra förarens möjligheter att upptäcka hinder. För att upprätthålla tillräcklig sikt för föraren väljs i vissa fall, t.ex. vid containerhantering, metoden att köra med höjd last och låg hastighet. Metoden medför särskilda risker och ställer höga krav på truckval och arbetsorganisation.

text: Till 13 § Ett lämpligt sätt att säkra fordonet mot förflyttning är att lägga klossar framför och bakom hjulen. Det är viktigt att växelflak förankras väl så att riskerna för vältning eller glidning undviks. Det är viktigt med tydliga rutiner för att säkerställa att fordonet inte flyttas under pågående lastningseller lossningsarbete. Samförstånd mellan fordonsföraren och truckföraren är en förutsättning för ett säkert arbete med truckar på flak.

text: Till 16 § En truck som inte är bromsad kan oavsiktligt komma i rörelse t.ex. genom att underlaget lutar. Om färdriktningsväljaren på en truck, som drivs med förbränningsmotor, lämnas i drivläge kan trucken oavsiktligt komma i rörelse om motorn är igång. Hos eltruckar är det vanligt att manöverkretsen för drivning bryts när parkeringsbromsen ansätts. Det innebär att risken för oavsiktlig rörelse minskar när parkeringsbromsen ansätts.

text: Till 17 § Allvarliga olyckor har inträffat då truckförare har klämts mellan trucken och marken när trucken vält.

text: Kunskaper och tillstånd

text: Till

text: 18 § Arbetsmiljölagen

text: anger i 3 kap. 3 § att ”Arbetsgivaren skall förvissa sig om att arbetstagaren har den utbildning som behövs och vet vad han har att iaktta för att undgå riskerna i arbetet”. En lämplig utbildning för truckförare är den som följer den läroplan som utarbetats i samverkan mellan arbetsmarknadens parter och branschorganisationer. Det är viktigt att utbildningen ger grundläggande kunskaper och färdigheter i truckanvändning. Det är även angeläget att utbildningen anpassas till de arbetsuppgifter som föraren förväntas ha efter avslutad utbildning. Repetitions- och fortbildningskurser är viktiga för att upprätthålla en -säker truckanvändning. Det kan t.ex. vara nödvändigt med en fortbildningskurs vid större förändringar i arbetet. Repetitions- och fortbildningskurser ger också möjlighet till attitydpåverkan när det gäller säker truckhantering, riskmedvetenhet och vilja att följa uppställda regler.

text: Till 19 § Den som godkänts vid en truckförarutbildning får vanligen ett utbildningsbevis. Det är viktigt att

text: inte förväxla detta utbildningsbevis med tillståndet från arbetsgivaren om att få framföra truckar. Exempel på arbetsuppgifter som kan specificeras i ett tillstånd är vilka godsslag som föraren får hantera och inom vilka lokaler eller områden som föraren får använda truckar. Andra arbetsuppgifter som kan specificeras i tillståndet är t.ex. användning av utbytbar utrustning eller körning på väg. Tillståndet kan tidsbegränsas.

text: Till 20 § Det finns särskilda kurser för dem som leder och övervakar arbete med truckar.

text: Utbytbar utrustning och förlängningsgafflar

text: Till 21 § Truckar används ofta för arbetsuppgifter som kräver speciellt anpassade utrustningar t.ex. klämaggregat. Eftersom sådana utrustningar kan ändra truckens stabilitet och lyftförmåga är det viktigt att föraren har tillgång till skriftliga instruktioner, belastningstabeller m.m. som visar säker användning av trucken och utrustningen.

text: Underhåll och kontroll

text: Till 22 § Det finns en internationell standard för kontroll av gaffelarmar som anger lämpliga metoder och intervall.

text: Kommentarer till bilaga A Allmänt

text: Till A 2.3 Anordningen kan t.ex. utgöras av ett skyddstak eller ett laststöd. Ett laststöd kan behövas t.ex. när en truck används för att stapla gods som kan falla ned och skada föraren eller någon annan. Det är vanligen nödvändigt att ha skyddstak på en truck som hanterar gods så högt att det kan skada föraren vid ras. Sådant gods är t.ex. pappersrullar som fristaplas högt över förarplatsen. När ett skyddstak utformas är det viktigt att ta hänsyn till vilken typ av gods som hanteras. Det kan t.ex. vara nödvändigt att skyddstaket inte har några öppningar när glasflaskor hanteras.

text: Märkning

text: Till A 3.2 När en truck är försedd med utbytbar utrustning är det viktigt att se till att ingen av delarna utsätts för större belastning än de är avsedda för. Massan av tillsatsaggregat, gaffelarmar och utskjutbara gaffelarmar kan t.ex. förändra den högsta tillåtna lasten och dess tyngdpunktsläge. Det är vanligt att den högsta tillåtna lasten är olika stor vid olika tyngdpunktslägen och att den avtar med ökad lyfthöjd. På batteridrivna truckar är batteriet ofta en del av truckens motvikt. Batteriets utformning och vikt (massa) kan således påverka truckens stabilitet. Då är det viktigt att kontrollera att batteriets massa ligger inom angiven toleransgräns.

text: Åktruckar

text: Till A 4.1 Att förarstolen går att ställa in underlättar förarens arbete och minskar arbetsbelastningen. Det är viktigt att det är lätt att ställa in sitsen.

text: Till A 4.3 Ett vanligt utförande är att en signal ljuder när föraren lämnar -förarplatsen utan att ansätta parkeringsbromsen.

text: Till A 4.4 Åktruckar med stående förare eller förare som sitter på sidan, det gäller främst batteridrivna truckar, har ofta ena färdriktningen i samma riktning som föraren stiger på eller av trucken. Det är därför viktigt att se till att trucken bara går att köra när föraren helt befinner sig på förarplatsen, t.ex. genom att truckens manöversystem är brutet när föraren inte är där.

text: Till A 4.5 Vanligen kan god luftväxling åstadkommas med öppna rutor -eller ventilationsluckor. I miljöer där det inte är lämpligt, exempelvis på grund av buller eller damm, kan klimataggregat vara nödvändigt.

text: Det är viktigt att det går att få god imfri sikt i hytten, om trucken t.ex. körs omväxlande i kall eller varm omgivning.

text: Ledtruckar

text: Till A 5.2 Risken för att föraren kläms mellan manöverarmen och annat -föremål, eller mellan övriga delar av trucken och annat föremål, när den körs i riktning mot föraren kan minskas. En lämplig lösning är att förse manöverarmen med en anordning som ändrar truckens körriktning när den påverkas och som stannar trucken när den inte längre påverkas.

text: Information från Arbetsmiljöverket

text: Arbetsmiljödirektiv

text: RÅDETS DIREKTIV

text: av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (EGT L 183, 29.6.1989, s. 1 – 8, Celex 31989L0391) RÅDETS DIREKTIV

text: artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG

text: av den 5 december 1995 om ändring av -direktiv

text: om minimikrav för arbetstagarnas säkerhet och hälsa vid användning av arbetsutrustning i arbetet (Andra särdirektivet enligt -

text: artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG

text: ) (EGT L 335, 30.12.1995, s. 28 – 36, Celex 31995L0063) EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV

text: av den 27 juni 2001 om ändring av

text: rådets direktiv 89/655/EEG

text: artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG

text: ) (EGT L 195, 19.07.2001 s. 46 – 49, Celex 32001L0045)

text: EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV

text: Lagar och förordningar

text: Arbetsmiljölagen

text: (SFS 1977:1160)

text: Arbetsmiljöförordningen

text: (SFS 1977:1166)

text: AFS 1981:15

text: Skydd mot skada genom ras

text: AFS 1988:4

text: Blybatterier

text: AFS 1994:48

text: Maskiner och vissa andra tekniska anordningar

text: AFS 1996:1

text: Minderåriga

text: AFS 2000:42

text: Arbetsplatsens utformning

text: AFS 2001:1

text: Systematiskt arbetsmiljöarbete

text: AFS 2003:6

text: Besiktning av lyftanordningar och vissa andra tekniska anordningar

text: AFS 2006:4

text: Användning av arbetsutrustning

text: AFS 2006:6

text: Användning av lyftanordningar och lyftredskap

text: AFS 2006:7

text: Tillfälliga personlyft med kranar eller truckar

text: Andra aktuella regler m.m.

text: Regler, broschyrer, böcker etc. finns angivna i ADI 100 Produktkatalog (kan fås kostnadsfritt från Arbetsmiljöverket, Publikationsservice, Box 1300, 171 25 SOLNA). Publikationer går också att beställa via Arbetsmiljöverkets webbplats www.av.se Arbetsmiljöverket ger även årligen ut en förteckning över samtliga gällande författningar och allmänna råd som har beslutats. För att hålla sig uppdaterad om aktuella regler är det lämpligt att också regelbundet, via Arbetsmiljöverkets webbplats www.av.se under rubriken ”Lag och rätt”, kontrollera vilka regler som gäller för den aktuella verksamheten. Notera att det kan finnas fel i dokument på internet och att det är den tryckta texten som gäller rättsligt.

text: Svensk Standard

text: SS-ISO 5057 Truckar och lyftvagnar - Gaffelarmar - Kontroll och reparation SS-ISO 13284 Industritruckar – Gaffeltruckar – Gaffelarmsförlängning och teleskopiska gaffelarmar – Tekniska egenskaper och hållfasthetskrav Det finns ett stort antal standarder om utförande och konstruktion av nya truckar. De kan beställas från SIS, Swedish Standards Institute.


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om användning av lyftanordningar och lyftredskap samt allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna

text: Dessa föreskrifter gäller användning av lyftanordningar och lyftredskap. Föreskrifterna gäller inte utrustning som omfattas av Arbetsmiljöverkets föreskrifter om användning av truckar.

text: Definitioner

type: rubrik

text: I dessa föreskrifter avses med Fortlöpande tillsyn Regelbunden kontroll som omfattar okulär granskning samt funktionsprov.

text: Hiss Lyftanordning med styrt lastbärande organ som kan röra sig mellan fasta stannplan.

text: Kran Lyftanordning som med hjälp av ett icke styrt lastbärande organ kan lyfta och sänka lasten vertikalt och dessutom kan förflytta den horisontellt i en eller flera riktningar.

text: Lastbärande organ Delar av en lyftanordning som direkt bär upp lasten.

text: Lyftanordning Anordning för att lyfta eller sänka last.

text: Lyftredskap Komponenter eller utrustning som inte är monterade på lyftanordningen och som är

text: 1 Jfr.

text: rådets direktiv 89/655/EEG av den 30 november 1989

text: om minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet (Andra särdirektivet enligt

text: artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG

text: ) (EGT L 393, 30.12.1989, s. 13, Celex 31989L0655), senast ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/45/EG

text: (EGT L 195, 19.7.2001, s. 46, Celex 32001L0045). Anmälan har gjorts enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37, Celex 398L0034), ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/48/EG

text: (EGT L 217, 5.8.1998, s. 18, Celex 398L0048).

text: placerade antingen mellan lyftanordningen och lasten eller på lasten för att ansluta den.

text: Maxlast Den högsta last som en lyftanordning eller ett lyftredskap är avsedd för.

text: Stripperkran Lyftanordning med styrt lastbärande organ försedd med strippertång eller stripperaggregat för att frigöra göt från kokiller eller gjutmaskin.

text: Tångkran Lyftanordning med styrt lastbärande organ försedd med tång för att transportera stålgöt, kokiller och stigplan.

text: Överlastdon Gemensam benämning för anordning som vid överbelastning varnar för eller förhindrar farliga rörelser hos lyftanordning eller last.

text: Undersökning och riskbedömning

text: Arbetsförhållandena skall undersökas och riskerna bedömas när lyftanordningar och lyftredskap skall användas. Följande skall då särskilt undersökas: 1. lyftanordningarnas stabilitet under olika mark- och väderförhållanden, 2. tillträde till riskområden, 3. arbetstagarnas praktiska och teoretiska kunskaper, 4. arbete under upplyft last samt lyft av personer, 5. service- och monteringsarbeten, 6. användning och val av lyftredskap, 7. säkring av last, lastkoppling och manuell styrning av last, 8. sammanfallande arbetsområden och användning av flera lyftanordningar för lyft av gemensam last (s.k. samlyft) och 9. livslängd och underhåll av lyftanordningar och lyftredskap.

text: En förnyad undersökning och riskbedömning skall genomföras 1. om uppföljningen enligt 6 § visar att befintliga risker inte stämmer med tidigare riskbedömning, 2. om vidtagna åtgärder enligt 5 § inte gett förväntat resultat eller 3. vid förändringar i arbetsprocesser eller verksamheten.

text: Åtgärder

text: Med utgångspunkt i riskbedömningen skall alla nödvändiga åtgärder vidtas för att förebygga ohälsa eller olycksfall. Kraven i 7–34 §§ skall alltid vara uppfyllda.

text: Uppföljning

text: Riskbedömningen och de vidtagna åtgärderna skall följas upp regelbundet för att klargöra om riskbedömningen är riktig och att åtgärderna gett förväntat resultat.

text: Krav på produkter

text: Om en lyftanordning eller ett lyftredskap omfattades av svenska föreskrifter, som överför EGdirektiv till svensk rätt när den släpptes ut på marknaden eller togs i drift inom EES, gäller följande. Utrustningen får användas endast om den uppfyller kraven på beskaffenhet och information om användningen som finns i de föreskrifter som gällde för den när den släpptes ut på marknaden eller togs i drift. Detsamma gäller en lyftanordning eller ett lyftredskap som omfattades av motsvarande föreskrifter i något annat land inom EES. Vad beträffar märkning, interaktiv programvara och bruksanvisning gäller vid användningen dock alltid de krav på språk som följer av de svenska föreskrifterna.

text: En lyftanordning eller ett lyftredskap som inte omfattas av 7 § skall uppfylla kraven i bilaga A när den används. En lyftanordning eller ett lyftredskap som endast i vissa avseenden omfattas av krav enligt 7 § skall i övrigt uppfylla kraven i bilaga A när de används.

text: Krav vid användning

text: Allmänt

text: Planering och organisation

text: Ett arbete med lyftanordningar och lyftredskap skall planeras, organiseras och genomföras så att farliga situationer förhindras. I samband med lyftoperationer där representanter från flera verksamheter är involverade skall en person utses som ansvarig för planering och genomförande av lyftoperationerna.

text: Stabilitet och markförhållanden

text: Vid användning av en lyftanordning som är mobil eller som kan demonteras och flyttas mellan olika uppställningsplatser skall åtgärder vidtas som hindrar anordningen från att välta, glida eller på annat sätt förflyttas oavsiktligt. Åtgärderna skall vidtas med särskild hänsyn till markförhållandena. Före ett lyft skall kontrolleras att åtgärderna enligt första stycket är korrekt utförda.

text: Upplyft last

text: Åtgärder skall vidtas för att säkerställa att ingen uppehåller sig under upplyft last. Detta gäller inte om arbete skall utföras under upplyft last och lyftanordningen är särskilt konstruerad för ett sådant arbete samt att ett effektivt utförande av arbetsuppgifterna kräver det. En last får normalt inte transporteras ovanför oskyddade arbetsplatser där personer uppehåller sig. När så ändå sker, om arbetsuppgifterna inte kan utföras effektivt på något annat sätt, skall lämpliga arbetsmetoder fastställas och tillämpas.

text: Lastsäkring

text: En last skall vara säkrad så att den vid lyft eller förflyttning inte kan röra sig oavsiktligt.

text: Användning utomhus

text: En lyftanordning får inte användas utomhus när väderförhållandena är sådana att säker användning äventyras och personer därigenom utsätts för risker. Dessutom skall lämpliga skyddsåtgärder vidtas så att ingen utsätts för risker när utrustningen används utomhus. Det gäller särskilt åtgärder som hindrar utrustningen från att välta.

text: Överlastdon och gränsbrytare

text: Överlastdon och gränsbrytare skall vara inställda så att skyddsfunktionen aktiveras innan fara uppstår.

text: Personlig fallskyddsutrustning

text: En personlig fallskyddsutrustning skall användas om det behövs för säkert tillträde till lyftanordningens olika delar eller om det finns risk för att lyftanordningen blir påkörd av annan anordning eller fordon. Fallskyddsutrustningen skall förvaras lättåtkomligt på eller nära anordningen.

text: Tillträde till manöverplats

text: För tillträde till en hytt som är belägen mer än 25 meter över markytan eller annat tillträdesplan skall det finnas en maskindriven hiss. Hiss behövs inte om 1. hytten är höj- och sänkbar eller 2. lyftanordningen normalt manövreras från markplanet och endast undantagsvis från hytten.

text: Personlyft

text: Personer får endast lyftas med en anordning som är konstruerad och tillverkad för detta. Undantag från kravet i första stycket får göras 1. i nödsituationer, 2. vid räddningsarbete inom räddningstjänst, polis och militär eller 3. om det anges i särskilda föreskrifter att så får ske och villkoren i de föreskrifterna är uppfyllda.

text: Kollisionsrisk

text: När två eller flera anordningar för lyft av last har installerats eller monterats på en arbetsplats så att deras arbetsområden delvis sammanfaller, skall åtgärder vidtas för att undvika kollisioner mellan lasterna eller anordningarna. När en anordning för lyft av last eller personer används på plats där det finns risk för att anordningen blir påkörd av annat fordon skall åtgärder vidtas som förhindrar detta.

text: Samlyft

text: Om två eller flera lyftanordningar måste användas samtidigt för lyft av en last, skall ett förfarande som säkerställer god samordning mellan operatörerna fastställas och tillämpas.

text: Val av lyftredskap

text: Ett lyftredskap skall väljas med hänsyn till 1. den last som skall hanteras, 2. vilka grippunkter eller lyftöglor som skall användas, 3. rådande väderleksförhållanden och 4. hur stroppningen eller slingningen utförs. Ett lyftredskap som inte demonteras efter användningen, skall märkas tydligt så att användaren informeras om vad som kännetecknar redskapet.

text: Förvaring av lyftredskap

text: Ett lyftredskap skall förvaras så att det inte riskerar att skadas eller förstöras.

text: Hissar

text: Service- och monteringsarbeten på hissar skall utföras så att risker inte uppstår. Vid service- och monteringsarbete skall hissen manövreras med ett hålldon. Fånganordning och hastighetsbegränsare skall vara inkopplade om ett monteringsarbete utförs samtidigt som en person befinner sig på det lastbärande organet.

text: Skrymmande gods får endast transporteras i hissar 1. som är speciellt konstruerade för detta, 2. som är försedda med korgdörr eller 3. vars korgöppning är försedd med skyddsanordning som stoppar hissen om godset kommer i kontakt med schaktväggen.

text: Lyftanordningar för lyft av fritt hängande last

text: Signalman

text: Om en operatör av en anordning för lyft av fritt hängande last inte har fullgod sikt över hela lyftområdet, antingen direkt eller med hjälputrustning, skall en person med kompetens för uppgiften stå i direktkontakt med operatören och vägleda denne. Arbetet skall organiseras så att lasten inte kan röra sig på ett farligt sätt.

text: Lastkoppling

text: Den som gör fast eller lossar en last för hand skall kunna göra det på ett säkert sätt genom att ha kontroll över lyftanordningen eller stå i direkt kontakt med den som manövrerar lyftanordningen.

text: Manuell inpassning av last

text: Vid arbete som kräver manuell inpassning av en last skall en lyftanordning användas vilken kan regleras så att man har god kontroll över -lyftet.

text: Energibortfall

text: Om en anordning för lyft av fritt hängande last inte kan hålla lasten om energitillförseln bryts helt eller delvis, skall lämpliga åtgärder vidtas så att ingen utsätts för risk på grund av detta.

text: Övervakning av last

text: En fritt hängande last får normalt inte lämnas utan övervakning.

text: Kunskaper

text: En lyftanordning eller ett lyftredskap får användas endast av den som är väl förtrogen med arbetet och har teoretiska och praktiska kunskaper för säker användning. Kunskaperna skall omfatta aktuella arbetsmiljöregler och i relevanta delar lyftanordningens och lyftredskapets 1. uppbyggnad, 2. drift, 3. manövrering, 4. egenskaper, 5. användningsområde, 6. begränsningar, 7. underhåll och 8. kontroll.

text: En arbetsgivare som låter en arbetstagare eller inhyrd arbetskraft använda lyftanordningar eller lyftredskap skall ha dokumentation över dennes praktiska och teoretiska kunskaper med avseende på säker användning av utrustningen. Den arbetande som inte omfattas av första stycket men använder lyftanordningar eller lyftredskap på ett gemensamt arbetsställe skall ha motsvarande dokumentation tillgänglig på arbetsstället. Arbetstagare och inhyrd personal skall ha arbetsgivarens respektive inhyrarens skriftliga tillstånd att använda en maskindriven lyftanordning. Tillståndet skall upplysa om vilka typer av lyftanordningar, lyftredskap och arbetsuppgifter som omfattas. Kraven på dokumentation och tillstånd gäller inte vid användning av -hissar.

text: Underhåll och kontroll

text: En lyftanordning och ett lyftredskap skall underhållas samt genomgå fortlöpande tillsyn och dagliga kontroller när det används.

text: En lyftanordning skall kontrolleras och genomgå funktionsprov varje gång den tas i bruk efter att ha varit nermonterad.

text: Underhåll, reparation och ombyggnad skall utföras på ett sådant sätt att en lyftanordnings eller ett lyftredskaps funktion, hållfasthet och stabilitet inte äventyras.

text: Journal skall föras över 1. underhåll och fortlöpande tillsyn enligt 30 §, 2. kontroller enligt 31 §, 3. drift av maskindrivna kranar med maxlast över 1 000 kg och 4. övrigt som är specificerat av tillverkaren.

text: Brister eller skador på en lyftanordning eller ett lyftredskap som upptäckts vid kontroll skall, om de kan äventyra säkerheten, avhjälpas eller repareras före fortsatt användning. Konditionsanalys skall genomföras för lyftanordningen då driftjournal eller kontroll visar att anordningen närmar sig den konstruktiva livslängden.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2007.

text: 2. Genom författningen upphävs följande av Arbetarskyddsstyrelsen utfärdade meddelanden, föreskrifter och allmänna råd. 1. Medd. 1974:23 Lyftblockskätting 2. Anv. 58 Bygghissar och byggkranar 3. Anv. 103 Byggkranhytter 4. Anv. 119 Förslingade massabalsenheter 5. Anv. 131 Kranhissar vid byggkranar 6.

text: AFS 1980:19

text: Överlastskydd på kranar 7.

text: AFS 1981:17

text: Förarhytter till stationära kranar 8.

text: AFS 1981:18

text: Gångbanor på tornkranar 9.

text: AFS 1985:13

text: Lyftbord

text: KENTH PETTERSSON

text: Lennart Ahnström Anna Middelman

text: Bilaga A

text: Tekniska krav A 1. Inledande anmärkningar

text: Kraven i bilagan gäller endast när respektive risk finns vid användning av en lyftanordning eller ett lyftredskap. För lyftanordningar och lyftredskap som skall uppfylla kraven i denna bilaga krävs inte nödvändigtvis samma åtgärder som för att uppfylla de grundläggande kraven på lyftanordningar och lyftredskap som omfattas av 7 §.

text: A 2. Allmänna krav

text: A 2.1 Hållfasthet och stabilitet

text: Hållfastheten och stabiliteten för lyftanordningar och lyftredskap skall -säkerställas. Särskild hänsyn skall tas bl.a. till de laster som skall lyftas och belastningen på upphängningspunkter.

text: A 2.2 Märkning

text: En lyftanordning skall vara klart och tydligt märkt med sin maxlast och i tillämpliga fall med den maximala lasten för anordningens olika konfigurationer. Ett lyftredskap skall märkas så att det klart framgår hur det skall användas på ett säkert sätt. Lyftanordningar och lyftredskap som inte är avsedda för personlyft, men som kan befaras användas för sådana lyft, skall märkas tydligt med hänsyn till detta.

text: A 2.3 Last som rör sig oavsiktligt

text: Lyftanordningar och lyftredskap skall vara utförda så att riskerna är begränsade för att lasten oavsiktligt faller fritt, lossnar eller rör sig på ett farligt sätt.

text: A 2.4 Skydd för personer

text: Fast installerad lyftanordning skall vara utförd och installerad så att riskerna är begränsade för att lasten kolliderar med personer.

text: A 2.5 Personlyft

text: En lyftanordning som används för att lyfta eller förflytta personer skall vara utförd så att a) det finns lämpliga anordningar som förebygger risken för att det lastbärande organet skall falla eller tippa, b) användaren hindras från att falla från det lastbärande organet, c) användaren inte riskerar att komma i kläm, fastna eller bli knuffad, särskilt genom ofrivillig kontakt med något föremål, d) säkerheten garanteras för personer som har fastnat till följd av driftstopp eller annan händelse och så att de kan evakueras.

text: A 2.6 Manöverdon och förarhytt

text: En förarhytt skall vara utformad så att den skyddar mot väder och vind. Det skall finnas en anordning som möjliggör god luftväxling i hytten. Dessutom skall det finnas komfortvärme om det behövs. Förarhytten skall utformas så att den ger god sikt.

text: Manöverdon och hytter skall vara konstruerade så att de ger goda ergonomiska förutsättningar. Förutom att manövrera lyftanordningen från hytten skall det gå att manövrera den från markplanet. Lyftanordningen skall inte kunna manövreras från mer än en manöverplats samtidigt.

text: A 2.7 Handdrivet spel

text: Ett handdrivet spel skall vara konstruerat så att s.k. backslag inte uppkommer om veven släpper eller släpps.

text: A 2.8 Överlastdon

text: Kranar, stripperkranar och tångkranar som är avsedda för laster över 5 ton eller lastmoment över 2 tonmeter skall vara utrustade med överlastdon. Kranar som har en statisk säkerhet mot stjälpning större än 2,5 och som endast används i lätt drift undantas från detta krav.

text: A 3. Särskilda krav för hissar avsedda att användas yrkesmässigt av särskilt instruerad personal

text: A 3.1 Gränsbrytare

text: Förutom den normala manöverströmbrytaren för högsta och lägsta stannplanet, skall det även finnas en gränsbrytare för huvudströmmen. Gränsbrytaren skall vara utförd för manuell återställning.

text: A 3.2 Fånganordning

text: Hissar som får beträdas skall vara utrustade med tillförlitlig fånganordning som aktiveras av en hastighetsbegränsare eller motsvarande skyddsanordning. Det gäller även hissar som beträds enbart när hissen monteras.

text: A 3.3 Överlastdon

text: En hiss till en kranhytt eller en åkbar kranhytt skall vara utrustad med ett överlastdon.

text: A 3.4 Manöverdon

text: På en hiss som inte är avsedd för persontransport skall manöverdonen vara oåtkomliga från korgen.

text: Arbetsmiljöverkets allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna om användning av lyftanordningar och lyftredskap

text: Arbetsmiljöverket meddelar följande allmänna råd om hur verkets föreskrifter (

text: AFS 2006:6

text: ) om användning av lyftanordningar och lyftredskap skall tillämpas. Allmänna råd har en annan juridisk status än föreskrifter. De är inte tvingande, deras funktion är att förtydliga innebörden i föreskrifterna. De kan t.ex. upplysa om lämpliga sätt att uppfylla kraven, visa exempel på praktiska lösningar och förfaringssätt samt ge rekommendationer, bakgrundsinformation och hänvisningar.

text: Allmänt

text: Kraven i dessa föreskrifter gäller för de typer av arbetsutrustning som anges i tillämpningsområdet enligt 1 § (lyftanordningar och lyftredskap). Vissa delar som enbart rör användning av lyftanordningar och lyftredskap har flyttats över från Arbetsmiljöverkets föreskrifter om användning av arbetsutrustning. I Arbetsmiljöverkets föreskrifter om användning av arbetsutrustning finns övergripande regler som gäller för användning av alla typer av arbetsutrustning. De föreskrifterna gäller tillsammans med dessa föreskrifter vid användning av lyftanordningar och lyftredskap.

text: Bakgrund

text: Som medlem av Europeiska unionen (EU) skall Sverige överföra EG-direktiv till svenska föreskrifter. Reglerna inom EU för arbetstagares säkerhet och hälsa anges i ett ramdirektiv som ger de grundläggande reglerna för säkerhet på arbetsplatsen. I ett antal särdirektiv finns också minimikrav som inte får underskridas i EU:s medlemsländer. Det andra särdirektivet (

text: ), ändrat genom direktiven

text: och

text: , innehåller krav för säker användning av arbetsutrustning i arbetet. Föreskrifterna om användning av lyftanordningar och lyftredskap är baserade på det direktivet. Föreskrifterna ersätter ett antal äldre meddelanden, anvisningshäften och föreskrifter från Arbetarskyddsstyrelsen som innehöll regler för lyftanordningar och lyftredskap. Avsikten har varit att modernisera reglerna utan att förändra de tekniska kraven för de lyftanordningar och lyftredskap som omfattas av kraven. Av ikraftträdandet framgår vilka meddelanden, anvisningshäften och föreskrifter som upphävs. Regler med krav för vissa tekniska anordningar finns även i föreskrifter från andra myndigheter. I Boverkets författningssamling finns det t.ex. föreskrifter om hissar. Det bör dock observeras att Arbetsmiljöverkets föreskrifter om användning av arbetsutrustning och om användning av lyftanordningar och lyftredskap även gäller vid användning av hissar. I svenska standarder finns ”normer” om bl.a. utförande hos nya lyftanordningar och lyftredskap, fortlöpande tillsyn och konditionskontroll. Vid bedömning av säkerhetsnivån hos äldre lyftanordningar och lyftredskap kan standarderna vara till viss vägledning.

text: Kommentarer till vissa paragrafer Tillämpningsområde

text: Till 1 § Vissa anordningar som är avsedda för andra ändamål kan även användas som lyftanordningar. Vid sådan användning omfattas de av dessa föreskrifter. Exempel på sådana maskiner är jordförflyttningsmaskiner som hanterar fritt hängande laster.

text: Definitioner

text: Till 2 § Terminologin som används i föreskrifterna är, så långt som möjligt, vald för att överensstämma med definitioner i internationella standarder och i EG:s direktiv.

text: Okulär granskning innebär att titta på anordningen och dess delar för att hitta eventuella brister. Med styrt lastbärande organ menas att lasten inte kan pendla. Med icke styrt lastbärande organ menas att lasten kan pendla fritt i alla riktningar. Exempel på lastbärande organ är lyftlinor, kedjor och kättingar samt krok, krokblock och hisskorg. Exempel på lyftredskap är kättinglänga, linstropp, ring, krok, schackel, lekare, lastplan, betongbask, lyftgaffel, klämsax eller ok.

text: Undersökning och riskbedömning

text: Till 3 § Regler om systematiskt arbetsmiljöarbete finns i särskilda föreskrifter från Arbetsmiljöverket som gäller tillsammans med dessa föreskrifter. Enligt reglerna om systematiskt arbetsmiljöarbete skall arbetsgivaren regelbundet undersöka arbetsförhållandena och bedöma riskerna för att någon kan komma att drabbas av ohälsa eller olycksfall i arbetet. Riskbedömningen skall dokumenteras skriftligt.

text: Till 4 § Om förutsättningarna för en lyftoperation förändras är det viktigt att göra en ny riskbedömning.

text: Produkter

text: Till 7 och 8 §§ I 7 § avses sådana anordningar som omfattas av krav på CE-märkning och grundläggande hälso- och säkerhetskrav enligt bland annat maskindirektivet. I 8 § avses bland annat äldre anordningar som redan var i bruk innan kraven i 7 § trädde i kraft.

text: Användning

text: Planering och organisation

text: Till 9 § Det är viktigt att den person som har ansvar för planering och genomförande av lyftoperationerna har de kunskaper som krävs för att utföra arbetsuppgifterna som bl.a. bör omfatta a) val av lämpliga kranar och andra lyftanordningar, samt lyftredskap, b) instruktion och övervakning för att säkerställa ett säkert genomförande av lyftoperationerna, c) kontroll av att tillfredsställande underhåll, fortlöpande tillsyn och besiktning genomförts, d) kontroll av att det finns en fungerande avvikelserapportering och av att det vid behov vidtagits korrigerande åtgärder. Efter utfört arbete kan det vara lämpligt att göra en uppföljning för att ta till vara erfarenheter som i framtiden kan förhindra att farliga situationer uppstår. Uppställning, ändring, underhåll, reparation, nertagning eller transport av lyftanordning bör utföras av någon som är väl förtrogen med arbetet, -eller under kontinuerlig tillsyn av en sådan person.

text: Stabilitet och markförhållanden

text: Till 10 § Det är viktigt att ta reda på underlagets bärighet och vid behov använda plattor som fördelar marktrycket. Det kan finnas fall då lyftanordningens maximala last inte kan utnyttjas på grund av underlagets dåliga bärighet. För att förhindra oavsiktlig förflyttning kan t.ex. kilar vid hjul eller parkeringsbroms användas. När en lyftanordning är placerad på en ponton är det särskilt viktigt att ta hänsyn till stabiliteten.

text: Upplyft last

text: Till 11 § Olika former av arbete på scener som ofta utförs under scendekorer, lingångar eller annan scenutrustning är exempel på arbetsuppgifter som, för att kunna utföras effektivt, kräver att någon uppehåller sig under upplyft last. Hit hör även arbete med fordon upplyfta på fordonslyftar. Lämplig arbetsmetod enligt andra stycket kan vara att utföra lyftarbeten i markerade transportleder i kombination med varningssignal, så att personer som befinner sig i riskområdet kan förflytta sig ut

text: ur detta.

text: Lastsäkring

text: Till 12 § Det är viktigt att lastkrok som är säkrad mot oavsiktlig urkrokning används om det finns risk för slak lyftlina. Lastkroken bör även vara utformad så att den skyddar mot oavsiktlig ihakning. Svensk standard ger råd om lämplig utformning av bl.a. självlåsande lastkrokar. Då s.k. bakgavelhiss används vid lastning eller lossning av fordon är det viktigt att säkra lasten mot oavsiktlig förflyttning.

text: Användning utomhus

text: Till 13 § Då större lyftanordningar används utomhus bör det finnas tillgång till vindmätare för att vid behov kunna fastställa vindstyrkan. En del lyftanordningar är dimensionerade för att klara de höga belastningar som kan uppkomma på grund av vind (vindlaster) enbart om spe-ciella åtgärder vidtas. Det kan t.ex. vara att kranarmen fälls ner, bromsen på kranarmen släpps eller att speciella stormlås görs fast. Det är mycket viktigt att dessa åtgärder vidtas innan kranen lämnas efter ett arbetspass. Det är viktigt att beakta att vissa anordningar inte är avsedda att användas utomhus. Sådana anordningar är bl.a. inte dimensionerade för vindlaster.

text: Överlastdon och gränsbrytare

text: Till 14 § Det är viktigt att ett överlastdon är inställt så att det träder i funktion när det fortfarande finns en betryggande marginal mot att en kran kan stjälpa eller mot att en bärande konstruktion eller andra viktiga bärande delar som linor, lyftmaskinerier, hydraulsystem m.m. kan skadas. Det är viktigt att don som visar last eller lastmoment är inställda så att det värde som kan avläsas på instrumentet överensstämmer med den verkliga lasten eller det verkliga lastmomentet. Det är viktigt att en lyftanordning som är utrustad med slirkoppling, och där slirkopplingen ofta används som gränsläge, även utrustas med ett gränsläge med brytande funktion.

text: Personlig fallskyddsutrustning

text: Till 15 § Regler om användning av arbetsutrustning och användning av personlig skyddsutrustning med regler om fallskyddsutrustning finns i särskilda föreskrifter från Arbetsmiljöverket.

text: Tillträde till manöverplats

text: Till 16 § För tillträde till hytt som är belägen mer än 20 meter över marken eller annat tillträdesplan bör det finnas en maskindriven hiss.

text: Personlyft

text: Till 17 § Regler om tillfälliga personlyft med kran och truck finns i särskilda föreskrifter från Arbetsmiljöverket.

text: Kollisionsrisk

text: Till 18 § I första hand bör kravet tillgodoses med väl fungerande kollisionsskydd. I andra hand kan organisatoriska åtgärder, t.ex. öppen kommunikationskanal och begränsade arbetsfält, vidtas. Det är då viktigt att de delar av en kran som inte är inom kranförarens synfält, t.ex. bakbryggan på en tornkran, inte riskerar att kollidera.

text: Samlyft

text: Till 19 § Svensk standard ger råd om tillvägagångssätt vid samlyft. För att ha en marginal mot oförutsedda tyngdpunktsförskjutningar är det viktigt att inte utnyttja lyftanordningarnas lastförmåga maximalt.

text: Val av lyftredskap

text: Till 20 § Lyftredskap enligt andra stycket kan vara ett tillfälligt sammansatt lyftredskap för ett speciellt ändamål. Särskilt konstruerade nya lyftredskap omfattas av certifieringskraven i föreskrifterna om maskiner och vissa andra tekniska anordningar.

text: Hissar

text: Till 22 § Ett exempel kan vara att arbetsområdet avskärmas så att ingen kommer in i riskområdet. Där en hiss har stannplan vid en ställning som är arbetsplats är det viktigt att stannplanets grindar är utformade så att det inte blir ett avbrott i skyddsräcket runt arbetsplatsen.

text: Till 23 § Att transportera skrymmande gods i hissar utan korgdörr eller -annat skydd mot klämning i korgöppningen innebär stora risker. Ett antal allvarliga olyckor, flera med dödlig utgång, har inträffat när gods hakat fast i schaktväggen och klämt fast en person mot den bakre korgväggen/korgtaket. Många av olyckorna har inträffat när man transporterat kärl för returpappersåtervinning, men även transport av andra typer av kärl och kärror kan resultera i olyckor.

text: Signalman

text: Till 24 § Det är viktigt med god kommunikation mellan kranförare och signalman eller lastkopplare. Radio eller lämpligt signalschema kan t.ex. -användas. Regler om varselmärkning och varselsignalering på arbetsplatser som även innehåller ett signalschema för arbete med kranar finns i särskilda föreskrifter från Arbetsmiljöverket.

text: Manuell inpassning av last

text: Till 26 § De flesta kranar uppfyller kravet på god kontroll vid manuell inpassning av last. Maskiner som i första hand är konstruerade för andra arbeten än lyft av fritt hängande last uppfyller i regel inte kraven på god kontroll. De kan ha inbyggda skyddsanordningar som vid lyft av fritt hängande last (överlast -eller dynamiska påkänningar) medför risk för att lasten faller okontrollerbart. Grävmaskin och lastmaskin utrustad med kranarm är exempel på -sådana maskiner.

text: Övervakning av last

text: Till 28 § Last som lämnas utan övervakning kan innebära stora risker, t.ex. genom att lasten faller ner eller sätts i svängning av vindpåverkan. Då fritt hängande last ändå lämnas obevakad är det mycket viktigt att tillträde till riskområdet är hindrat och att lasten är säkert fastsatt och upphängd.

text: Kunskaper

text: Till 29 § För förare av lyftanordningar är det viktigt med kunskaper i alla angivna punkter. För lastkopplare, signalman och personal som utför -underhålls-, reparations- och ombyggnadsarbeten kan det räcka med kunskaper i tillämpliga delar. De kunskaper som behövs för att uppfylla kraven kan variera beroende på hur pass komplicerad lyftanordningen och lyftredskapet är. För förare av mer komplicerade lyftanordningar, t.ex. tornkranar och -mobilkranar, kan kraven anses uppfyllda om föraren avlagt examen efter genomgången kvalitetssäkrad förarkurs med teori och körövningar. Utbildning anordnad av Byggnadsindustrins yrkesnämnd och som leder fram till

text: yrkesbevis utfärdat av Regional yrkeskommitté är exempel på sådan examen. Utbildningar anordnade i Danmark, Norge, Island och Finland och som ger ett kompetensbevis som godtas av respektive lands arbetarskyddsmyndighet är andra exempel på sådana examina. Svensk standard ger råd om innehåll för utbildning av kranförare och förare av mobila arbetsplattformar, samt för lastkopplare och signalmän. Regler om minderåriga i arbetslivet finns i särskilda föreskrifter från -Arbetsmiljöverket. Enligt dessa får minderårig med några få undantag inte anlitas som förare eller skötare av maskinellt drivna lyftanordningar. Mellan Sveriges Byggindustrier/Maskinentreprenörerna och Svenska Byggnadsarbetareförbundet/Facket för Service och Kommunikation (SEKO) har träffats kollektivavtal som innebär att kranförare inom dessa avtalsområden skall ha yrkesbevis.

text: Underhåll och kontroll

text: Till 30 § Det är lämpligt att t.ex. vid arbetspassets början, eller åtminstone dagligen, kontrollera att lyftanordningen fungerar på avsett vis. Tillverkaren anger vad som bör underhållas och kontrolleras vid fortlöpande tillsyn samt lämpliga intervall för detta. Det är viktigt att även delar som har betydelse för säkerheten, men som inte direkt ingår i anordningen, underhålls och kontrolleras, t.ex. kranbanor. Svensk standard ger råd om fortlöpande tillsyn och lämpliga intervall vid olika användning. Regler om besiktning av lyftanordningar och vissa andra tekniska anordningar finns i särskilda föreskrifter från Arbetsmiljöverket. Det kan därmed även finnas krav på besiktning utförd av ackrediterat kontrollorgan för vissa typer av lyftanordningar.

text: Till 33 § Det är viktigt att journaler för underhåll, fortlöpande tillsyn och kontroller innehåller uppgifter om vad som kontrollerats, när kontrollen utförts och vilka åtgärder som eventuellt vidtagits.

text: Till 34 § Lyftanordningar är ofta konstruerade för en begränsad livslängd, som är beroende av användningstid och användningssätt. Det är därför viktigt att dokumentera driften i journaler så att det går att avgöra när det är dags att ta anordningen ur drift eller bestämma vilka åtgärder som behöver vidtas så att den kan användas säkert ytterligare en tid, s.k. konditionsanalys. Svensk standard ger råd om hur konditionsanalyser av lyftanordningar kan utföras. Ett alternativ till manuella driftjournaler är automatisk lagring av användningen, s.k. dataloggning.

text: Kommentarer till bilaga A

text: Inledande anmärkningar

text: Till A 1 Bilagan innehåller också vissa krav som inte finns i de harmoniserade standarderna för lyftanordningar. Det innebär att äldre lyftanordningar som skall uppfylla kraven i bilagan skall ha vissa egenskaper som inte krävs av lyftanordningar som omfattas av 7 §.

text: Hållfasthet och stabilitet

text: Till A 2.1 Det är viktigt att axel är säkrad mot oavsiktlig rotation, t.ex. axel för linskiva. Det är viktigt att lyftblocks övre krok är säkrad mot att hakas ur eller gängas ur oavsiktligt. Det är viktigt att mutter till krok med gängat skaft för muttern är säkrad på betryggande sätt. Säkring med saxpinne ovanför eller genom mutter anses inte betryggande. Det är viktigt att det inte finns något glapp mellan mutter och krokskaft. Ett sådant glapp kan uppstå när t.ex. vatten trängt in och orsakat korrosion i gängorna.

text: Skydd för personer

text: Till A 2.4 Tornkranar och bygghissar är exempel på anordningar som anses vara fast installerade.

text: Manöverdon och förarhytt

text: Till A 2.6 Det är viktigt att kranen kan manövreras från markplanet vid kontroll och funktionsprov.

text: Överlastdon

text: Till A 2.8 Kravet gäller sådana kranar, stripperkranar och tångkranar som inte omfattas av Arbetsmiljöverkets föreskrifter om maskiner och vissa andra tekniska anordningar. En del kranar som inte omfattas av kravet i punkt A 2.8 har ändå levererats med överlastskydd. Det är viktigt att bibehålla funktionen hos dessa skyddsanordningar. Enligt

text: Arbetsmiljölagen

text: 8 kap. 2 §

text: är det straffbart att utan giltigt skäl ta bort en skyddsanordning eller sätta den ur bruk. Det är viktigt att mobilkran med kranarm av teleskoptyp (teleskoparm) eller en sådan arm med påmonterad rörlig jib är utrustad med brytdon. Mobilkranar och andra kranar som kan stjälpa och vars lastmoment överstiger 60 tonmeter bör dessutom vara utrustade med lastmomentindikeringsdon eller lastindikeringsdon. De bör även ha lastsignaldon. I dessa föreskrifter avses med kranar som används i lätt drift sådana kranar som när de togs i bruk hänfördes till krangrupp I enligt Kran- och Hisskommissionens normer IKH 4.30.01 utgåva 1 eller driftklass Bl och B2 enligt utgåva 2 av samma normer.

text: Information från Arbetsmiljöverket

text: Direktiv från de Europeiska Gemenskaperna

text: Arbetsmiljödirektiv

text: RÅDETS DIREKTIV

text: av den 30 november 1989 om minimikrav för arbetstagarnas säkerhet och hälsa vid användning av arbetsutrustning i arbetet (Andra särdirektivet enligt

text: artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG

text: ) (EGT L 393, 30.12.1989, s. 13 – 17, Celex 31989L0655) RÅDETS DIREKTIV

text: artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG

text: av den 27 juni 2001 om ändring av

text: rådets direktiv 89/655/EEG

text: artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG

text: Direktiv inom tekniska handelshinderområdet

text: EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV

text: av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37 – 48, Celex 31998L0034)

text: Lagar och förordningar

text: Arbetsmiljölagen

text: (SFS 1977:1160)

text: Arbetsmiljöförordningen

text: (SFS 1977:1166)

text: Arbetsmiljöverkets författningssamling (AFS)

text: AFS 1994:48

text: AFS 1996:1

text: Minderåriga

text: AFS 1996:7

text: Utförande av personlig skyddsutrustning

text: AFS 1997:11

text: Varselmärkning och varselsignalering på arbetsplatser

text: AFS 2001:1

text: Systematiskt arbetsmiljöarbete

text: AFS 2001:3

text: Användning av personlig skyddsutrustning

text: AFS 2003:6

text: AFS 2006:4

text: Användning av arbetsutrustning

text: AFS 2006:5

text: Användning av truckar

text: AFS 2006:7

text: Andra aktuella regler m.m.

text: Regler, broschyrer, böcker etc. finns angivna i ADI 100 Produktkatalog (kan fås kostnadsfritt från Arbetsmiljöverket, Publikationsservice, Box 1300, 171 25 SOLNA). Publikationer går också att beställa via Arbetsmiljöverkets webbplats www.av.se Arbetsmiljöverket ger även årligen ut en förteckning över samtliga gällande författningar och allmänna råd som har beslutats. För att hålla sig uppdaterad om aktuella regler är det lämpligt att också regelbundet, via

text: Arbetsmiljöverkets webbplats www.av.se under rubriken ”Lag och rätt”, kontrollera vilka regler som gäller för den aktuella verksamheten. Notera att det kan finnas fel i dokument på internet och att det är den tryckta texten som gäller rättsligt.

text: Svenska standarder och normblad

text: IKH 8.00.07 Allmän instruktion för drift och skötsel av kranar SS 768 00 04 Kranar – Tillsyn och skötsel SS 768 50 06 Lyftkranar – Lyftredskap – fortlöpande tillsyn SS-EN 1677-3 Komponenter för lyftsling – Säkerhet – Del 3: Smidda självlåsande lastkrokar av stål – Klass 8 SS-ISO 9926-1 Kranar – Utbildning av kranförare – Del 1: Allmänt SS-ISO 12482-1 Lyftkranar – Konditionskontroll – Del 1: Allmänt SS-ISO 15513 Lyftkranar – Kompetenskrav för kranförare, lastkopplare, signalman och kontrollant (inspektör) SS-ISO 18878 Mobila arbetsplattformar – Utbildning för operatör (förare) Det finns ett stort antal standarder om utförande och konstruktion av nya lyftanordningar och lyftredskap. Dessa standarder finns att tillgå från SIS, Swedish Standards Institute.