title: Sprängämnesinspektionens föreskrifter (SÄIFS 2000:4) om cisterner, gasklockor, bergrum och rörledningar för brandfarlig gas

text: Kap. 1 Tillämpningsområde

text: 1.1 Dessa föreskrifter omfattar cisterner, gasklockor, bergrum och rörledningar för brandfarlig gas . Föreskrifterna omfattar inte - lösa behållare med mindre volym än 150 liter, - processkärl, - rörledningar för naturgas med drifttryck över 4 bar före reglerstation, - bergrum för naturgaslager, eller - tryckkärl och rörledningar för fordon, järnvägsvagnar eller fartyg.

text: Kap. 2 Definitioner och förkortningar

text: 2.1 I dessa föreskrifter och tillhörande allmänna råd har följande uttryck och förkortningar nedan angiven betydelse.

text: brandfarlig verksamhet Verksamhet som innebär risk för uppkomst av brand eller där en brand kan få stor intensitet och omfattning.

text: A-byggnad Byggnad där människor bor samt byggnad i vilken vanligen vistas människor som saknar anledning att känna till förekommande hantering av brandfarliga gaser eller vätskor.

text: 1 Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37, Celex 398L0034), ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/48/EG av den 20 juli 1998

text: om ändring av direktiv

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter (EGT L 217, 5.8.1998, s. 18, Celex 398L0048). Föreskrifterna omfattar nu även motorgasstationer.

text: Anm.

text: Hit hör bostadshus, hotell, sjukhus, kontorshus, varuhus, restaurang, bibliotek, museum, utställningsbyggnad, skola, kyrka och annan byggnad med samlingslokal och liknande.

text: B-byggnad Byggnad i vilken vanligen endast vistas människor som kan förutsättas känna till förekommande hantering av brandfarliga varor.

text: Anm.

text: Hit hör industribyggnad, hantverksbyggnad, verkstadsbyggnad, parti- eller postorderlager, pumphus, bensinstation, garagebyggnad, laboratoriebyggnad och liknande.

text: C-byggnad Byggnad där människor vanligen inte vistas.

text: Anm.

text: Hit hör friliggande magasin, container, förråd o.d. ävensom del av byggnad, som med brandvägg utan dörr och fönster är skild från B-byggnad. Väderskydd är i detta sammanhang inte att anse som byggnad.

text: cistern Behållare med tillhörande utrustning.

text: depåområde Område avsett för förvaring och omlastning.

text: EI XX Brandteknisk klassbeteckning för brandmotstånd på byggnadsdelar där ”XX” avser en tidsfaktor i minuter.

text: Anm.

text: Se vidare Boverkets Byggregler.

text: gasklocka Behållare vars volym ändras med gasmängden.

text: gasol Handelsnamn för kondenserade petroleumgaser.

text: Anm.

text: Vanligen propan, butan eller blandningar därav.

text: hantering Tillverkning, bearbetning, behandling, förpackning, förvaring, transport, användning, omhändertagande, förstöring, saluförande, underhåll, överlåtelse och därmed jämförliga förfaranden.

text: LPG Liquified Petroleum Gas = gasol

text: motorgas Gasol avsedd som motorfordonsbränsle.

text: motorgasanläggning Anläggning för tankning av fordon med motorgas, omfattande gascistern, pump, rörledningar och mätarskåp.

text: obrännbart material Material som vid provning enligt fastställd metod endast i ringa omfattning avger brännbara gaser och där temperaturhöjningen i provkroppen och i ugnen inte överstiger fastställt värde.

text: processkärl Tryckkärl eller vakuumkärl som ingår i kemiskt eller fysikaliskt processystem.

text: Anm.

text: Hit hör destillations-, absorptions-, adsorptionstorn, reaktorer, mellanbehållare och liknande.

text: volym (behållar-) Den volym vatten en behållare kan rymma.

text: Kap. 3 Konstruktions- och kontrollkrav

text: 3.1 Cistern

text: 3.1.1 Cistern skall med hänsyn till material, konstruktion, utförande och utrustning erbjuda betryggande skydd mot brand och explosion. Den skall vara tät. Cistern anses erbjuda betryggande skydd mot brand och explosion om den uppfyller de tekniska krav och kontrolleras på det sätt som motsvarar vad som gäller på arbetsplats enligt Arbetarskyddsstyrelsens (ASS) föreskrifter om tryckbärande anordningar respektive föreskrifter om tryckkärl.

text: 3.1.2 Acetylengas får inte förvaras i cistern.

text: 3.2 Gasklocka

text: 3.2.1 Gasklocka skall med hänsyn till material, konstruktion, utförande och utrustning erbjuda betryggande skydd mot brand och explosion. Den skall vara tät. Gasklocka anses erbjuda betryggande skydd mot brand och explosion om den uppfyller de tekniska krav och kontrolleras på det sätt som motsvarar vad som gäller på arbetsplats enligt ASS föreskrifter om tryckbärande anordningar respektive föreskrifter om tryckkärl.

text: Våt gasklocka

text: 3.2.2 Våt gasklocka skall ha tryckmätare. Vid klockans högsta nivå skall överskottsgas kunna släppas ut utan att vattenlåsen blåser ur sitt innehåll. Vattenbehållare och vattenlås skall vara frostfritt anordnade.

text: Torr gasklocka

text: 3.2.3 Torr gasklocka skall vara tillverkad av obrännbart material. Den får inte ha högre drifttryck än 50 mbar.

text: 3.3 Bergrum

text: 3.3.1 Bergrum skall med hänsyn till material, konstruktion, utförande och utrustning erbjuda betryggande skydd mot brand och explosion. Det skall vara tätt. Om gasen förvaras mot bergväggen utan tätskikt skall lägsta grundvattentryck över utrymmet vara minst 0,5 bar högre än gastrycket.

text: 3.3.2 Utrymmen där gas hanteras utgör lagringsdelen, övriga utrymmen ekonomidelen.

text: 3.3.3 Om det finns öppningsbar förbindelse mellan lagringsdel och ekonomidel skall lufttrycket vara minst 0,5 mbar högre i ekonomidelen än i lagringsdelen. Avskiljningen skall vara så tät att denna tryckskillnad kan upprätthållas mellan delarna.

text: 3.3.4 Elektrisk ledning inom lagringsdelen skall kunna göras strömlös genom anordning utanför lagringsdelen.

text: 3.3.5 Metallföremål skall, om det behövs för att förebygga antändning av den brandfarliga gasen, vara skyddade mot farlig potentialskillnad och jordade.

text: 3.3.6 Det skall finnas automatiskt larm som varnar om - gas kommer lös, - högsta tillåtna förvaringsnivå överskrids, - automatisk dräneringspump inte fungerar som avsett, - något ventilationssystem upphör att fungera, eller - trycket i ventilationssystemet utjämnas. Larmen skall alltid vara övervakade.

text: 3.4 Rörledning

text: 3.4.1 Rörledning skall med hänsyn till material, konstruktion, utförande och utrustning erbjuda betryggande skydd mot brand och explosion. Den skall vara tät. Ledning för 1. naturgas, och 2. annan brandfarlig gas än naturgas anses erbjuda betryggande skydd mot brand och explosion om de uppfyller de tekniska krav och kontrolleras på det sätt som motsvarar vad som gäller på arbetsplats enligt ASS föreskrifter om tryckbärande anordningar respektive föreskrifter om tryckkärl.

text: 3.4.2 Ledning skall vara motståndskraftig mot den gas, de tillsatser och de föroreningar som kan förekomma. Den skall även vara lämplig för de tryck och de temperaturer som den kan utsättas för.

text: 3.4.3 Ledning skall ha god brandtålighet.

text: 3.4.4 Ledning skall vara korrosionsskyddad genom materialval, ytbeläggning eller placering.

text: 3.4.5 Ledning i mark får inte vara sammansatt av sådana material som i förening kan ge upphov till galvanisk korrosion.

text: 3.5 Slangledning

text: 3.5.1 Slangledning skall med hänsyn till material, konstruktion, utförande och utrustning erbjuda betryggande skydd mot brand och explosion. Den skall vara tät. Slangledning anses erbjuda betryggande skydd mot brand och explosion om den uppfyller de tekniska krav och kontrolleras på det sätt som motsvarar vad som gäller på arbetsplats enligt ASS föreskrifter om tryckbärande anordningar respektive föreskrifter om tryckkärl.

text: 3.5.2 Slangledning skall vara motståndskraftig mot den gas, de tillsatser och de föroreningar som kan förekomma. Den skall även vara lämplig för de tryck och de temperaturer som den kan utsättas för. Slangledning skall dessutom - ha god motståndskraft mot UV-ljus, ozon och mekaniskt slitage, - vara armerad med korrosionsbeständigt material, och - vara så märkt att man kan utläsa dess användningsområde.

text: 3.5.3 Det skall finnas utrustning som hindrar att gas strömmar ut om motorgasdrivet fordon med kopplad fyllningsslang sätts i rörelse.

text: Kap. 4 Övriga tekniska krav

text: 4.1 Allmänna bestämmelser

text: Placering och skötsel

text: 4.1.1 Cistern, gasklocka, bergrum och rörledning skall vara placerade samt användas och skötas på ett från skyddssynpunkt lämpligt sätt. Anläggningar där sådana ingår skall i erforderlig omfattning ha instruktioner på svenska för drift och skötsel samt för åtgärder vid brand och läckage.

text: 4.1.2 Cistern skall vara placerad på stadigt, jämnt bärande underlag av obrännbart material.

text: 4.1.3 Ledning skall vara så utförd att cisternens mantelyta är skyddad mot eventuellt flänsläckage. Ledning med öppen ände skall mynna på lämplig plats.

text: 4.1.4 Cistern ovan mark, såväl inomhus som utomhus, skall kunna inspekteras från alla håll. Cisternen skall vara placerad så att manhål och inspektionsöppningar kan fylla sin funktion.

text: Lossningsplats

text: 4.1.5 Tankfordon skall kunna lämna lossningsplatsen utan att backa.

text: Skydd mot påkörning och nedfallande föremål

text: 4.1.6 Cistern, gasklocka och rörledning skall vara skyddade mot påkörning. De skall också vara skyddade mot nedfallande föremål.

text: Åtkomlighet

text: 4.1.7 Cistern, gasklocka, bergrum och rörledning skall vara skyddade så att obehöriga inte kommer åt anordningarna.

text: 4.1.8 Ventil till ledning med öppen ände skall vara skyddad mot obehörigt ingrepp.

text: Uppvärmning och öppen eld

text: 4.1.9 Marken under cistern skall luta så att brandfarlig gas inte ansamlas under eller vid cisternen.

text: 4.1.10 Brännbart material får inte finnas i sådan mängd där brandfarlig gas hanteras att det vid brand kan skada cisternen, gasklockan eller ledningen.

text: 4.1.11 Öppen eld eller gnistor får inte förekomma i sådan närhet av cistern, gasklocka eller ledning att dessa kan skadas eller att gas som läckt ut kan antändas.

text: Ventilation

text: 4.1.12 Utrymme för hantering av brandfarliga gaser skall vara väl ventilerat. Ventilationens frånluftskanal skall mynna på lämplig plats.

text: Klassning av riskområde samt mekanisk och elektrisk utrustning 4.1.13 Klassning av riskområde enligt Sprängämnesinspektionens föreskrifter om klassning skall vara dokumenterad i klassningsplan för varje rum, utrymme eller område där brandfarlig gas hanteras. Särskilda bestämmelser gäller för utrustning i sådant område.

text: Potentialförbindning

text: 4.1.14 Metallföremål skall, om det behövs för att förebygga antändning av den brandfarliga gasen, vara skyddade mot farlig potentialskillnad och jordade.

text: Förbudsanslag och varningsanslag

text: 4.1.15 Vid yrkesmässig hantering skall utrymme/område ha anslag enligt Sprängämnesinspektionens föreskrifter om förbudsanslag och varningsanslag. Anslagen skall vara uppsatta på väl synliga ställen i sådan omfattning att det klart framgår inom vilket område de gäller.

text: Märkning av mätarskåp

text: 4.1.16 Mätarskåp för motorgas skall vara märkt enligt Sprängämnesinspektionens föreskrifter om märkning av förpackningar m.m. med brandfarliga varor.

text: Fyllning

text: 4.1.17 Cistern, gasklocka, bergrum och rörledning som innehåller luft skall tas i drift på ett säkert sätt.

text: 4.1.18 Instruktioner skall finnas för fyllning och åtgärdsplan för nödsituation i samband med fyllning.

text: 4.1.19 Påfyllningsanordning skall vara synlig från den plats där den som fyller övervakar fyllningen. Den som fyller cistern skall tillse att högsta fyllnadsgrad inte överskrids. Han skall uppehålla sig där han snabbt kan avbryta gastillförseln, om risk för skada uppstår. Locket skall sitta på påfyllningsöppningen när denna inte används.

text: Fyllnadsgrad för gasolcistern

text: 4.1.20 Gasolcistern får fyllas till högst 95 % när innehållets temperatur är + 40 °C eller till motsvarande mängd vid andra temperaturer.

text: Cistern som tas ur bruk

text: 4.1.21 Cistern skall tas ur bruk på ett säkert sätt.

text: 4.1.22 Cistern som varaktigt tas ur bruk skall tömmas och rengöras. Den skall vara åtgärdad så att den inte kan fyllas med brandfarlig vara.

text: Släckutrustning

text: 4.1.23 Släckutrustning skall finnas och vara lämpligt placerad för att förebygga skador på liv, hälsa, miljö eller egendom.

text: Tankning vid motorgasanläggning

text: 4.1.24 Fordon vars anslutning inte passar till mätarskåpets anslutning får endast tankas med motorgasanläggningens mellankoppling (adapter) och endast av anläggningens personal.

text: 4.2 Cistern i mark

text: Förutom bestämmelserna i 4.1 gäller följande för cistern i mark.

text: 4.2.1 Cisternen skall - vara förankrad om grundvattnet eller markens beskaffenhet kan medföra att den flyter upp mot markytan, - ligga så att den vid friläggning är tillgänglig för inspektion och underhåll, - vara omgiven av sådant material som inte kan skada den, och - vara skyddad mot trafiklaster.

text: 4.2.2 Cistern som inte är tillverkad av korrosionsbeständigt material, skall på annat sätt vara skyddad mot korrosion.

text: 4.3 Cistern i byggnad

text: Förutom bestämmelserna i 4.1 gäller följande för cistern i byggnad.

text: 4.3.1 Cistern får vara placerad inomhus endast i C-byggnad. Om behållarnas 3 sammanlagda volym överstiger 0,5 m skall byggnaden vara av obrännbart material. Utan hinder av första stycket får dock cistern vara placerad inomhus i A- eller Bbyggnad, om cisternen tagits i bruk enligt tillstånd som meddelats med stöd av tidigare gällande föreskrifter.

text: 4.3.2 Det rum där cisternen står får ha dörr och andra öppningar endast till det fria. I rummet får öppen hantering av brandfarliga vätskor eller gaser inte förekomma. Rummet skall vara utfört så att utläckande gas i flytande form leds ut till plats där risk för antändning normalt inte föreligger.

text: 4.3.3 Om cisternen är större än 1 m skall bärande golv vara av obrännbart material och i lägst brandteknisk klass R 60.

text: 4.4 Rörledning

text: Förutom bestämmelserna i 4.1 gäller följande för rörledningar.

text: 4.4.1 Rörledning ovan mark skall vara - placerad eller anordnad så att den har gott skydd mot yttre påverkan, och - märkt enligt Sprängämnesinspektionens föreskrifter om märk-ning av rörledningar.

text: 4.4.2 Ledning i mark skall vara - förlagd på sådana djup och med sådana avstånd från förväntade grävningsaktiviteter att den har gott skydd mot yttre påverkan, och - märkt till skydd mot pågrävning.

text: 4.4.3 Ledning i byggnad skall vara förlagd så att utläckande gas kan spåras.

text: 4.5 Slangledning

text: 4.5.1 Slangledning skall - vara inspekterbar, - inte vara längre än nödvändigt, och - skyddad mot förslitning och yttre påverkan.

text: Kap. 5 Minsta tillåtna avstånd

text: 5.1 Avstånden mellan cistern, gasklocka eller rörledning med brandfarlig gas och kringliggande objekt skall vara betryggande. Avstånden skall - begränsa risken för brand och explosion i anläggningen vid brand i omgivningen, - begränsa risken för brandspridning i anläggningen, - begränsa risken för brand i omgivningen vid brand i anläggningen, - göra det möjligt att utrymma området kring anläggningen vid brand innan kritiska situationer uppstår, - bidra till att risken för gasspridning till slutna utrymmen begränsas, och - bidra till att risken för pågrävning av rörledningar i mark begränsas.

text: 5.2 Större område med cisterner skall ha inbördes avskiljning i erforderlig utsträckning. Ledning får inte vara förlagd så att brandspridning underlättas eller insats mot brand inom området försvåras.

text: Kap. 6 Dispenser

text: 6.1 Sprängämnesinspektionen får, om skäl föreligger, medge undantag från dessa föreskrifter.

text: Kap. 7 Ansvar

text: 7.1 Bestämmelser om ansvar på grund av överträdelse av dessa föreskrifter finns i lagen (

text: ) om brandfarliga och explosiva varor.

text: Övergångsbestämmelser

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2001 varvid Statens industriverks kungörelse (SIND-FS 1980:4) om utförande och skötsel av motorgasanläggning samt Sprängämnesinspektionens föreskrifter (

text: SÄIFS 1997:6

text: ) om cisterner, gasklockor, bergrum och rörledningar upphör att gälla. De nya bestämmelserna får dock börja tillämpas omedelbart i stället för de äldre.

text: ERIK NILSSON

text: Lars Synnerholm

text: Sprängämnesinspektionen Allmänna råd

text: CISTERNER, GASKLOCKOR, BERGRUM OCH RÖRLEDNINGAR FÖR BRANDFARLIG GAS

text: Allmänna råd till Sprängämnesinspektionens föreskrifter (

text: SÄIFS 2000:4

text: ) om cisterner, gasklockor, bergrum och rörledningar för brandfarlig gas

text: utfärdade den 12 oktober 2000.

text: Bakgrund

text: De tidigare föreskrifterna (

text: SÄIFS 1997:6

text: ) om cisterner, gasklockor, bergrum och rörledningar för brandfarlig gas har omarbetats. Omarbetningen innehåller samordning med andra myndigheters föreskrifter (tryckkärlsdirektivet), hänvisningar till nya standarder o.d. Framför allt har föreskrifternas omfattning utökats och de gäller numera även motorgasanläggningar. Hittillsvarande föreskrifter i SIND-FS 1980:4 har därmed ersatts. De allmänna råden är kompletterade för dem som bygger, driver eller kontrollerar motorgasanläggningar. Råden utgör komplement till de allmänna råden om bensinstationer (

text: SÄIFS 1997:8

text: ) för de stationer som har motorgasanläggningar. Tankningsstationer för metangas påverkas inte då komprimerade gaser (t.ex. metangas) följer helt andra tekniska skyddsprinciper än kondenserade gaser (t.ex. motorgas).

text: Kommentar till Kap. 1

text: Tillämpningsområdet omfattar i huvudsak vad som brukar kallas stationära cisterner. Föreskrifter om lösa behållare finns i Sprängämnesinspektionens föreskrifter (

text: SÄIFS 1998:7

text: ) om brandfarlig gas i lös behållare m.m. Föreskrifter om naturgasledningar över 4 bar drifttryck och om lager finns i Sprängämnesinspektionens naturgasföreskrifter (

text: SÄIFS 1996:8

text: ). Rörledningar med drifttryck under 4 bar för naturgas, gasol och biogas byggda enligt Svenska Gasföreningens Energigasnormer (EGN 94) anses uppfylla kraven i dessa föreskrifter. Ny utgåva av normerna väntas under år 2001. Föreskrifter om behållare i fordon finns i Sprängämnesinspektionens föreskrifter (

text: SÄIFS 1995:8

text: ) om brandfarliga gaser och vätskor i husvagnar, husbilar, manskapsvagnar m.m. Behållare för landsvägstransporter, järnvägstransporter och sjötransporter omfattas av lagen (

text: ) om transport av farligt gods. Lagen om transport av farligt gods omfattar även servicefordon utanför industriområde. Föreskrivande myndighet är Statens räddningsverk. Behållare för fordons framdrivning omfattas av

text: fordonskungörelsen (1972:595)

text: . Föreskrivande myndighet är Vägverket.

text: Behållare för fartyg omfattas av lagen (

text: ) om säkerheten på fartyg. Föreskrivande myndighet är Sjöfartsverket.

text: Kommentar till Kap. 2

text: Definitionerna av uttrycken - brandfarlig verksamhet, och - obrännbart material överensstämmer med "Plan- och byggtermer 1994" (TNC 95). Boverket är föreskrivande myndighet för bedömning av obrännbarhet hos ett material. Provmetod enligt ISO 1182 (1990) eller motsvarande visar om ett material är att anse som obrännbart eller inte. Ny EN-standard väntas under år 2001.

text: Kommentar till 3.1

text: Bakgrunden till bestämmelserna i andra stycket är att de av ASS utfärdade föreskrifterna har begränsad räckvidd därför att de enbart avser arbetsplatser. Bestämmelserna innebär att samma krav skall tillämpas oavsett plats. Vid utgivningen av dessa allmänna råd fanns två regelverk för tillverkning av cisterner och rörledningar, ASS föreskrifter

text: AFS 1999:6

text: och

text: AFS 1999:4

text: . Regelverken får inte blandas, dvs. man får t.ex. inte beräkna enligt ett regelverk och kontrollera enligt ett annat.

text: AFS 1999:6

text: omfattar de hittillsvarande nationella föreskrifterna. Cisterner får tillverkas enligt dessa t.o.m. den 29 maj 2002. Fr.o.m. den 30 maj 2002 gäller endast

text: AFS 1999:4

text: . Det är föreskrifter som inarbetar EG-direktivet (

text: ) om tryckbärande anordningar (= PED) i svensk lagstiftning.

text: AFS 1999:4

text: får tillämpas redan nu. Även ASS föreskrifter (

text: AFS 1985:10

text: ) om manhål på vissa behållare är tillämpliga.

text: Kommentar till 3.2

text: Bakgrunden till bestämmelserna i andra stycket är att de av ASS utfärdade föreskrifterna har begränsad räckvidd därför att de enbart avser arbetsplatser. Bestämmelserna innebär att samma krav skall tillämpas oavsett plats. Våt gasklocka har manteln nedsänkt i vattenkar. Torr gasklocka är tillverkad av vävplast eller liknande. Dess material måste kunna motstå klimatiska temperaturer (- 30 °C i södra Sverige).

text: Kommentar till 3.3

text: Bestämmelser om bergrum finns också i ASS föreskrifter (

text: AFS 1997:3

text: ) om bergarbete. Observera att kravet på 0,5 bar högre grundvattentryck gäller alla driftfall. Är den gas som pumpas ner i bergrummet varmare än den som redan finns där måste 0,5 bar ändå upprätthållas. Lagringsdelen omfattar vanligen pumprum, lastnings- och lossningsplats för tankfordon, orter och schakt för rörledningar. Ekonomidelen är t.ex. kontrollrum, verkstad, kraftcentral, reservkraftaggregat och värmepanna med bränsleförråd.

text: De metallföremål som avses är cisterner, rörledningar, pumpar, trappor o.d. Användbara standarder är t.ex. svensk standard SS 421 08 22 (1987) Potentialutjämning och, vad avser jordning, SS 487 01 10 (1978) Åskskydd för byggnader. Det är viktigt att larmanordning för ventilationssystem också reagerar för felaktig luftströmning i ventilationskanal. Gaslarm förutsätts endast detektera gas som läckt ut inomhus. EN 50054 utgör exempel på godtagbart gaslarm. Överföring till bemannat centralt kontrollrum eller larmcentral är exempel på godtagbara lösningar av kravet på ständig bevakning.

text: Kommentar till 3.4

text: Rörledningar med drifttryck under 4 bar för naturgas, gasol och biogas anses uppfylla dessa föreskrifter om de uppfyller EGN 94. Ny utgåva väntas under år 2001. Rörledning enligt Tryckkärlskommissionens rörledningsnormer (RN 78) eller motsvarande normer anses fylla kraven enligt första stycket. Bakgrunden till bestämmelserna i andra stycket är att ASS har utfärdat föreskrifter som genomför PED. De av ASS utfärdade föreskrifterna har dock begränsad räckvidd, dels därför att de enbart avser arbetsplatser, dels därför att de inte gäller för naturgasledningar. Bestämmelserna innebär att samma krav skall tillämpas oavsett vilken typ av gasledning det är och oavsett plats. Rörledning i mark eller kulvert eller som är på annat sätt dold täthetskontrolleras lämpligen vartannat år. Ledning av metall samt PE-ledning (polyetenledning) i mark enligt EGN 94 anses uppfylla kravet på god brandtålighet.

text: Kommentar till 3.5

text: Bakgrunden till bestämmelserna i andra stycket är att de av ASS utfärdade föreskrifterna har begränsad räckvidd därför att de enbart avser arbetsplatser. Bestämmelserna innebär att samma krav skall tillämpas oavsett plats. En slangs användningsområde framgår i regel av den standard den är tillverkad efter. Gasolslangar enligt vissa utländska standarder är ofta inte avsedda för temperaturer ner till -30 °C och får därför inte användas i vårt klimat. Slang enligt europeisk standard EN 1762 utgör exempel på slang för motorgas som uppfyller kraven. Kravet på skydd mot slitage kan t.ex. för slang för motorgas uppfyllas genom att den är upphängd så att fordon inte riskerar att köra över den.

text: Kommentar till 4.1.1

text: Det är viktigt att drift- och skötselinstruktionerna har en enkel översikt som visar - hur driftsättning går till, - hur den dagliga driften går till, och - en sammanställning över dagliga och övriga regelbundna underhållspunkter. Kravet innebär t.ex. att instruktioner för tankning av motorgasdrivet fordon skall finnas uppsatta vid mätarskåpet. Exempel på instruktioner finns i figur 1.

text: Instruktion för tankning av motorgas

text: 1. Lyft pistolventilen. Om räkneverket inte nollställs - tryck då åter ned det i botten och lyft igen. 2. Tryck in spärrknapp B varvid handtaget lösgörs. 3. Anslut pistolventilen till fordonets tank och spänn handtaget A tills spärren låser handtaget. 4. Tryck in kontakten C och håll den intryckt under hela tankningen. Släpp kontakten när räkneverket stannar eller saktar farten. 5. Lossa pistolventilen genom att först spänna handtaget en aning och samtidigt trycka in knapp B.

text: Då pistolventilen lossas från fordonet kommer en liten puff av kall gasolvätska. Det är därför lämpligt att använda handskar vid tankning.

text: Figur 1 Exempel på instruktion för tankning av motorgas

text: Det är viktigt att nödstopp till motorgasanläggningen

text: - hindrar vidare utströmning av gas, - finns vid tankningsplatsen och vid bemannade stationer även vid kassan, samt - på bensinstationer stänger av samtliga gas- och vätskeanläggningar.

text: Dödmansgrepp skall finnas vid tankningen. Kraven återfinns i ASS föreskrifter (

text: AFS 1998:4

text: ) om användning av arbetsutrustning, respektive föreskrifter (

text: AFS 1994:48

text: ) om maskiner och vissa andra tekniska anordningar. Bestämmelserna i 15 § ASS föreskrifter (

text: AFS 1998:7

text: ) om gasflaskor innebär att gasflaska inte får fyllas vid motorgasanläggning.

text: Kommentar till 4.1.2

text: Avsikten med kraven på underlaget är att cisternen med tillhörande rörledningar och utrustning i övrigt inte skall utsättas för skadliga påkänningar genom sättningar e.d. Asfalt är exempel på brännbart material och får därför inte utgöra underlag till cistern. Exempel på lämpliga underlag till cistern finns i Tryckkärlsstandardiseringens anvisningar för stationära lagercisterner för brandfarliga kondenserade gaser (CA III). Ny utgåva väntas under år 2001.

text: Kommentar till 4.1.3

text: Flänsar som inte anses kunna påverka cisternen - har eventuellt flänsläckage riktat från cistern, - har obrännbart skydd mellan fläns och cistern, - är placerade längre bort än 3 m från cistern, eller - har särskilt skydd mot att packningen blåser ur. Kravet på att eventuellt flänsläckage inte får vara riktat mot mantelytan illustreras i figur 2.

text: Figur 2

text: Ledning med öppen ände är t.ex. utlopp från säkerhetsventil, avluftningsledning eller dräneringsöppning. Lämplig plats innebär utomhus där gasen inte kan antändas eller föras in i byggnaden igen.

text: Kommentar till 4.1.4

text: Cisternen anses vanligen vara inspekterbar om den står minst 0,1 m över golvet och övriga cisternytor befinner sig minst 0,3 m från angränsande byggnadsdelar. Ett fritt utrymme framför manluckan om minst 0,6 m anses vanligen tillräckligt.

text: Kommentar till 4.1.5

text: Det är lämpligt att fordonet även kan köra till lossningsplatsen utan att backa. Det är viktigt att lossningsplatsen inte utgör parkeringsplats för andra fordon. Lossningsplatsen märks därför lämpligen med vit färg eller liknande kring den area som är markerad i anläggningens situationsplan. Det är viktigt att varna övrig trafik och upplysa obehöriga personer om att undvika lossningsplatsen vid leverans, t.ex. genom avgränsning med koner.

text: Kommentar till 4.1.6

text: I första hand minskas risken genom en skyddad placering. Då detta inte är möjligt skall det finnas påkörningsskydd. Nedfallande föremål avser t.ex. linbana, lyftanordning, träd eller nedfallande kraftledning. I första hand skall risken minskas genom en skyddad placering. Då detta inte är möjligt, t.ex. på byggarbetsplatser, anses i stället kraftigt tak som skyddar mot nedfallande föremål tillräckligt. Cistern och pump som löper risk att skadas av påkörning genom t.ex. parkeringsmanövrar anses uppfylla kravet om de skyddas med ett avvisarräcke på minst 2 m avstånd. Räcke motsvarande EU 1,33 i minst kapacitetsklass N2 enligt Vägverkets publikation VU 94 del 15.3 anses i de flesta fall tillräckligt. Cistern och pump som inte löper risk att skadas vid parkeringsmanövrar behöver inget räcke. Mätarskåp som är uppställt på en mer än 10 cm hög pumpö anses vara skyddat mot påkörning om pumpön är så bred att slangen, när den är upphängd, inte kan falla utanför ön.

text: Kommentar till 4.1.7 – 4.1.8

text: Cistern och pump ovan mark som är inhägnad anses uppfylla kravet på skydd mot obehöriga. Sådant skydd anses tillräckligt om det består av ett 2 m högt stängsel placerat minst 2 m från cisternen. Inom inhägnat industriområde behövs särskilt stängsel runt cisternen om området är tillgängligt för andra än behörig personal. Skyddet anses tillräckligt för rörledningar, små cisterner m.m. om det består av låsbart skydd över själva anslutningarna. Skyddet av ventil till ledning med öppen ände anses tillräckligt om ventiler för tappning, provtagning, vattendränering osv. är låsta, blindflänsade eller på annat sätt säkrade.

text: Kommentar till 4.1.9

text: Det är att märka att marken inte behöver ha stark lutning. Det är tillräckligt om ett läckage inte ligger kvar under eller vid cisternen. Det är viktigt att lutningen inte är sådan att utläckt gas leds till slutna utrymmen eller tändkällor.

text: Kommentar till 4.1.12

text: Ventilationen skall vara avpassad för att kunna avleda gas från läckande ventil, rörskarv e.d. Kulvert med ledning skall vara ventilerad. Väl ventilerat innebär bl.a. ventilation av hela utrymmet (t.ex. öppningar upptill och nertill). Lämplig plats innebär utomhus där eventuell gas inte kan antändas eller föras in i byggnaden igen. Om ventilationen är mekanisk är det viktigt att den ger undertryck i hanteringsutrymmet i förhållande till intilliggande lokal. Kravet på ventilation gäller även mätarskåp. Det är viktigt att genomföringar för rörledningar och elkablar i mätarskåpet samt genomföringar i byggnader är så tätade att utläckt gas inte ventileras till plats där det finns risk för antändning.

text: Kommentar till 4.1.13

text: Sprängämnesinspektionens föreskrifter (

text: SÄIFS 1996:6

text: ) om klassning av riskområden vid hantering av brandfarliga gaser och vätskor är tillämpliga. Tillämplig standard (EN 60079-10) återfinns i SEK (Svenska Elektriska Kommissionens) Handbok 426. Klassning utgör underlag för att kunna skilja brandfarlig verksamhet från tändkällor. Öppen eld, gnistor, heta ytor, hetarbeten och i vissa fall även friktion är tändkällor. Föreskrifter om mekaniska utrustningar inom riskområde finns i ASS föreskrifter (

text: AFS 1995:5

text: ) om utrustningar i explosionsfarlig miljö. Elektrisk materiel är också en tändkälla och klassning erfordras för val och installation av elektrisk materiel. Inom riskområden får det endast finnas sådan elutrustning som är nödvändig för gasinstallationens drift och som inte lämpligen kan vara placerad utanför riskområdet. Nödvändig elutrustning skall uppfylla kraven för riskområdet. Bestämmelser om elutrustning finns i Elsäkerhetsverkets starkströmsföreskrifter (

text: ELSÄK-FS 1999:5

text: ) och föreskrifter (

text: ELSÄK-FS 1995:6

text: ) om elektriska utrustningar i explosionsfarlig miljö.

text: Kommentar till 4.1.14

text: SS 421 08 22 Potentialutjämning är en användbar standard. Vanligen är dock gasledningar skyddade mot farlig potentialskillnad genom skruvarna i flänsförbanden. Jordningen görs lämpligen enligt SS 487 01 10 Åskskydd för byggnader. Observera att själva åskskyddet inte behöver finnas, endast jordningen. Eftersom avsikten är att potentialutjämna är en resistans om 1 MΩ i jordtaget tillräckligt.

text: Kommentar till 4.1.15

text: Bestämmelser om förbudsanslag och varningsanslag finns i Sprängämnesinspektionens föreskrifter (

text: SÄIFS 1996:3

text: ) om förbudsanslag och varningsanslag samt märkning av rörledningar vid hantering av brandfarliga varor, se exempel i figur 3. Tillsynsmyndigheten (vanligen räddningsnämnden) har rätt att medge undantag från kravet i enskilda fall.

text: Gasol

text: GASOL

text: Figur 3

text: Kommentar till 4.1.16

text: Figur 4 visar hur mätarskåp för motorgas farlighetsmärks.

text: Motorgas

text: EXTREMT BRANDFARLIG KONDENSERAD GAS Namn på samt adress och telefonnummer till den som ansvarar för märkningen EG-nummer 200-827-9

text: Figur 4

text: Kommentar till 4.1.17 – 4.1.19

text: Svenska Gasföreningens (SGF) anvisningar för i drift- och ur drifttagning av gasoltankar (utgivna 1997) utgör exempel på godtagbart tillvägagångssätt.

text: Rörledningar i mark tas i drift med hjälp av kvävgas om inte hela sträckan kan övervakas. Exempel på sådan ledning som inte kan övervakas är deponigasledning i allmän mark.

text: TV-överföring till kontrollrum är exempel på synlighet.

text: Kommentar till 4.1.20

text: Gasol i vätskefas utvidgas kraftigt vid temperaturhöjning. Tabeller för omräkning av gasolcisterners fyllnadsgrad vid olika temperaturer finns i CA III.

text: Kommentar till 4.1.21 – 4.1.22

text: SGF:s anvisningar för i drift- och ur drifttagning av gasoltankar utgör exempel på godtagbart tillvägagångssätt. Om t.ex. påfyllningsrör och övriga friliggande rördelar avlägsnas anses detta varaktigt hindra fyllning. Risken för framtida marksättningar minskas om cistern i mark avlägsnas eller fylls med sand när den tas ur bruk.

text: Kommentar till 4.1.23

text: Släckutrustningen är avsedd att göra det möjligt för en person att släcka brand i omgivningen som riskerar att sprida sig till den brandfarliga gasen. Handbrandsläckare av typ och omfattning som är avpassad för platsen är i regel tillräcklig. Släckutrustningen bör placeras i samråd med räddningstjänsten.

text: Kommentar till 4.2

text: Cistern anses ligga i mark, om den är täckt med obrännbart material. Vid 0,6 m täckning anses cisternen vara skyddad mot brandpåverkan och vintertemperaturer. Vanligen är 1 m täckning nödvändig för att det katodiska skyddet skall fungera. Lämpligt sätt att förankra cisternen är att spänna fast den vid berggrunden, vid särskilt anordnad betongplatta e.d. Om avståndet till kringliggande fasta föremål är minst 0,3 m anses cisternen vanligen tillgänglig. Cistern som är helt omgiven av ett minst 0,3 m tjockt skikt av icke tjälskjutande material, som är fritt från sten, anses skyddad mot skada. Skydd mot trafiklaster anses föreligga om cisternen - ligger utanför köryta, - är beräknad för trafiklaster, eller - har mekaniskt skydd mot trafiklast, t.ex. trafikavlastande betongplattor som ger motsvarande skydd. SGF:s anvisningar Större gasolanläggningar (utgivna 1992) visar bl.a. exempel på lämpliga utformningar av katodiskt skydd.

text: Kommentar till 4.4

text: Bestämmelser om märkning av rörledningar finns i

text: SÄIFS 1996:3

text: . Ledning i mark kan vara märkt med nergrävt märkband över ledningen eller med skyltar längs ledningen. Att utläckt gas kan spåras innebär att gasledning inte utan skyddsrör får vara ingjuten i golv. Det är viktigt att ledning i mark genom byggnads grundmur är så tätad att i rörgraven utläckande gas inte kan tränga in i byggnaden.

text: Kommentar till 4.5

text: Längden på en slangledning till gasapparat skall vara betingad av dess funktion. Längder under 1,5 m anses för de flesta fall tillräckliga, men på t.ex. byggarbetsplatser är längre slangar motiverade.

text: Kommentar till Kap. 5

text: Minsta tillåtna avstånd

text: Minsta tillåtna avstånd fastställs efter riskutredning enligt

text: 9 § lagen (1988:868)

text: om brandfarliga och explosiva varor (LBE). Riskutredningen kan medföra både längre och kortare avstånd än de i tabell 5.1 angivna. Vid utredningen beaktas att Boverkets gräns för antändning av byggnader i trä är satt till 15 kW/m under 30 min. För att få en

text: likartad bedömning i hela landet är det viktigt att utredningarna vid tillståndsprövningen alltid remitteras till SÄI.

text: Avstånd enligt tabell 5.1 anses för en cistern vanligen betryggande utan särskild utredning. Avstånden har beräknats med stöd av ett dimensionerande skadefall där tankfordonets slang (DN 50) spricker med brandspridning som följd.

text: Tabell 5.1 Avstånd

text: Byggnad i allmänhet, Material med stor Utgång från Pump, förångare, Fordon Tankfordonets antändbart material brandbelastning svårutrymda mätarskåp slanganslutningseller brandfarlig lokaler punkt verksamhet

text: Utom an- Inom an- Utom an- Inom anläggning läggning läggning läggning

text: meter meter meter meter meter meter meter meter

text: Cistern 10 – 100 m 25* 12* 50* 25* 100* 3* 8* 12* < 10 m 6* 6* 25* 12* 100* 3* 8* 12* Tankfordonets slanganslutningspunkt 25* 12* 50* 25* 100* 3** Pump, förångare, mätarskåp 3** 12* 3** 3** Torr gasklocka 50* 50** 100* 100** 100*

text: * Med EI 60-avskiljning eller högre minskas avstånden till hälften. ** Med EI 60-avskiljning eller högre behövs inget avstånd.

text: För cisterner ovan mark räknas avståndet vanligen från mantelyta eller anslutande rörledning. För cisterner i mark räknas avståndet från de delar som ligger ovan mark om sådana delar finns. Cisterner helt i mark anses ligga med tillräckligt avstånd om - gasspridningsrisken är beaktad, och - avståndet till andra cisterner i mark är tillräckligt vad avser pågrävningsrisk och påverkan på katodiskt skydd. Gasspridningsrisken anses beaktad om öppningen till slutna utrymmen ligger utanför klassat område. Stor brandbelastning har vanligen t.ex. brädgård, däckupplag och cistern för brandfarlig vätska ovan mark. Svårutrymda lokaler är t.ex. samlingslokal, skola, sjukhus och daghem. Pump och förångare som - har obrännbart skydd mellan sig, eller - står längre bort än 3 m från varandra anses riktigt placerade. På bensinstationer är det viktigt att gascisterner inte står inom bensinslangars räckvidd + 1 m (= spillzonen). Till obrännbart material erfordras i allmänhet inget minsta avstånd.

text: Minsta tillåtna avstånd till väg

text: Väg med trafik som överstiger 2500 axelpar/dygn hålls åtskild 25 m från cistern och lossningsplats. Med en trafikskyddad placering får avståndet minskas i förhållande till skyddet. Detta framgår av t.ex. VV:s publikation VU 94 del 15.3.

text: Minsta tillåtna avstånd mellan klassat område och kraftledning

text: Avstånd mellan klassat område och kraftledning regleras i Elsäkerhetsverkets starkströmsföreskrifter (

text: ELSÄK-FS 1999:5

text: ). Utdrag ur dessa bestämmelser framgår av nedanstående tabell.

text: Tabell 5.2 Avstånd mellan klassat område och kraftledning

text: Konstruktions- Minsta tillåtna avstånd spänning till klassat område

text: kV meter

text: 420 60

text: 245 45

text: 170 30

text: 84 30

text: 72 15

text: 12 15

text: Minsta tillåtna avstånd till rörledning

text: Kraven i

text: SÄIFS 2000:4

text: anses uppfyllda om rörledningarna är förlagda enligt SGF:s Energigasnormer (EGN).

text: ERIK NILSSON Lars Synnerholm


fs: säifs

publisher: Sprängämnesinspektionen

title: Sprängämnesinspektionens föreskrifter om ändring i föreskrifterna (SÄIFS 2000:2) om hantering av brandfarliga vätskor

text: Kap. 1 Tillämpningsområde

type: rubrik

text: 1.2 Föreskrifterna omfattar inte - aerosolbehållare, - sådan hantering av brandfarliga vätskor som omfattas av SÄI:s föreskrifter om hantering av brandfarliga gaser och vätskor i anslutning till vissa transportmedel, och - förutom avsnitt 5.1 och kap. 9, sådan hantering av brandfarliga vätskor i hushåll som inte är tillståndspliktig.

type: stycke

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2001.

text: ERIK NILSSON

text: Per Berg

type: foreskrift


fs: tfs

publisher: Tullverket

text: Någon författning med nummer

text: TFS 1994:64

text: har inte givits ut.


title: Föreskrifter om ändring av Tullverkets föreskrifter och allmänna råd III:1 (TFS 2000:20) om tullförfaranden m.m. (tullordning)

text: 11 kap.

text: De förenklade förfaranden som föreskrivs i

text: artikel 76 i förordning (EEG) nr 2913/92

text: skall tillämpas i enlighet med artiklarna

text: och

text: i förordning (EEG) nr 2454/93. Dessa förenklade förfaranden får tillämpas då en vara deklareras till något av tullförfarandena aktiv förädling enligt suspensionssystemet, bearbetning under tullkontroll eller temporär import. Detta gäller under förutsättning att det i tillståndet till tullförfarandet ifråga medges att ett förenklat förfarande får användas. Lokalt klareringsförfarande kan inte användas när varor skall deklareras till tullförfarandena bearbetning under tullkontroll och temporär import.

type: paragraf

text: Anmälan till förfarandet

text: Tas in i ändringsblad till TFH III:1. Dnr 0030-30321/03. Senaste lydelse

text: TFS 2001:11

text: Lokalt klareringsförfarande

text: Bestämmelser om användning av lokalt klareringsförfarande bl.a. vid hänförande av varor till aktiv förädling enligt suspensionssystemet finns i

text: artikel 276 i förordning (EEG) nr 2454/93

text: . Ansökan om tillstånd att tillämpa lokalt klareringsförfarande vid hänförande av varor till aktiv förädling enligt suspensionssystemet prövas av det övervakningskontor som avses i

text: artikel 496 e i förordning (EEG) nr 2454/93

text: och som angetts i tillståndet till aktiv förädling. Ett tillstånd enligt denna paragraf ges endast om sökanden har tillstånd till elektronisk uppgiftslämning vid import.

text: Allmänna råd

text: Kvalitetssäkring av företagets tullrutiner beträffande import och aktiv förädling bör som regel vara en förutsättning för att medge tillstånd till att använda lokalt klareringsförfarande vid hänförande av varor till aktiv förädling enligt suspensionssystemet.

text: Ett tillstånd enligt 24 § skall, utöver vad som framgår av

text: artikel 276

text: (jämfört med

text: artikel 267

text: ) i förordning

text: (EEG) nr 2454/93

text: särskilt fastställa — om deklaranten är befriad från att visa upp varorna enligt

text: , — om någon åtgärd krävs av tullkontoret innan tillståndshavaren får förfoga över varorna, och — att sådan notering i bokföringen som avses i

text: artikel 266 i förordning (EEG) nr 2454/93

text: skall förses med ett identifikationsnummer.

text: En kompletterande tulldeklaration för en vara som frigjorts med tillämpning av lokalt klareringsförfarande skall lämnas senast elva dagar efter den dag då varan frigjordes och inte senare än den tidpunkt då avräkningsnotan lämnas. Den kompletterande tulldeklarationen skall lämnas som ett elektroniskt dokument via EDIFACT (meddelande TQN). När tullförfarandet aktiv förädling enligt suspensionssystemet används skall inte någon avgift anges i deklarationen.

text: Övervakningskontoret kan medge att den kompletterande tulldeklarationen lämnas i form av en periodisk deklaration. Ett medgivande att lämna en periodiska deklaration skall omfatta alla varor som med stöd av tillståndet har deklarerats till förfarandet aktiv förädling enligt suspensionssystemet under en veckodag eller kalendervecka. Den periodiska deklarationen skall lämnas som ett elektroniskt dokument via EDIFACT (meddelande TQN) senast elva dagar efter sista dagen i den period under vilken varorna frigjordes och inte senare än den tidpunkt då avräkningsnotan lämnas. När tullförfarandet aktiv förädling enligt suspensionssystemet används skall inte någon avgift anges i deklarationen.

text: En periodisk deklaration skall innehålla uppgift om samtliga identifikationsnummer som deklarationen omfattar.

text: Denna författning träder i kraft den 1 februari 2004. TULLVERKET KJELL JANSSON Else-Marie Bergholtz (Produktionsavdelningen)

text: Bilaga B

text: Bilaga 2

text: Nationella procedurkoder vid import

text: Dessa koder skall anges i fält 37 andra delfältet.

text: 05 = tulldeklaration då normalförfarandet vid övergång till fri omsättning (direktförtullning) tillämpas samt då det förenklade förfarandet med ofullständiga deklarationer tillämpas 10 = förenklad deklaration då förenklat deklarationsförfarande för övergång till fri omsättning för importör tillämpas 11 = förenklad deklaration då lokalt klareringsförfarande för övergång till fri omsättning tillämpas (kan enbart användas då deklarationen lämnas genom ett elektroniskt dokument till TDS) 12 = förenklad deklaration då förenklat deklarationsförfarande för övergång till fri omsättning för ombud tillämpas (kan enbart tilllämpas då deklarationen lämnas genom ett elektroniskt dokument till TDS) 7A= kompletterande tulldeklaration för varor som tulldeklareras efter kvalitetssäkrad förvaring med tillämpning av lokalt klareringsförfarande (varorna har frigjorts i Sverige) 7B= kompletterande tulldeklaration för varor som tulldeklareras efter kvalitetssäkrad förvaring med tillämpning av lokalt klareringsförfarande (varorna har frigjorts i Nederländerna) 00 = annan kompletterande tulldeklaration då något förenklat förfarande tillämpas (annat än ofullständiga deklarationer) än de som anges enligt koderna 7A och 7B 51 = aktiv förädling suspensionssystemet (AF/S) 52 = bearbetning under tullkontroll (BUT) 53 = temporär import (TI) 55 = förtullning av privatgods

text: I tullräkning kan även procedurkod 09 förekomma. Koden står för tullinitierad förtullning.

type: kapitel


title: Tullverkets föreskrifter och allmänna råd om en arbetsordning

text: 1 kap. Tullverkets processer

text: Arbetet inom Tullverket bedrivs i processer. I Tullverket finns ledningsprocesser, huvudprocesser och stödprocesser. Processerna beskrivs i detta kapitel.

text: Ledningsprocesser

text: I Tullverket finns följande fyra ledningsprocesser — Analys och Strategi — Strategisk mål- och ekonomistyrning — Strategisk utveckling — Strategisk kompetensförsörjning.

text: Inom ledningsprocessen Analys och Strategi görs verksamhetsanalyser av såväl nutid som framtid. Målet med processen är att skapa underlag för att identifiera strategiska möjligheter och att motverka hot. Processen utarbetar risk-, konsekvens- och beslutsanalyser som underlag för verksledningens strategiska inriktningsbeslut.

text: Inom ledningsprocessen Strategisk mål- och ekonomistyrning hålls den övergripande mål- och ekonomistyrningen av verket ihop. Processen sträcker sig från regeringens regleringsbrev för budgetåret avseende Tullverket till att kvalitetshöjande åtgärder vidtas efter att Tullverket tagit emot en revisionsrapport från Riksrevisionen.

text: Inom ledningsprocessen Strategisk utveckling skapas underlag för att genomföra övergripande förbättrings- och utvecklingsåtgärder. Processen skall ta ett helhetsgrepp över samtliga processer i Tullverket och fortlö-

text: Dnr 0030-10196/04.

text: pande analysera dem utifrån ett behovsperspektiv. I denna ledningsprocess ingår att utveckla, utvärdera och förbättra Tullverkets processer samt att leda och samordna Tullverkets kvalitetsarbete. Arbetet fullföljs genom Tullverkets projektverksamhet som kvalitetssäkrats genom projektmodellen Props.

text: Ledningsprocessen Strategisk kompetensförsörjning säkerställer verksamhetens behov av rätt kompetens, vid rätt tillfälle och på rätt plats. Kompetensbehovet analyseras fortlöpande och bedöms på kort och lång sikt.

text: Huvudprocesser

text: I Tullverket finns följande två huvudprocesser — Brottsbekämpning — Effektiv handel.

text: Huvudprocessen Brottsbekämpning skall genom verksamheten i trafikflödena hindra och upptäcka illegal införsel och utförsel av varor och samtidigt målmedvetet och uthålligt arbeta mot storskalig och organiserad brottslighet. Processen Brottbekämpning består av produktionsprocesserna Organiserad brottslighet och Övrig brottslighet. Inom dessa finns delprocesserna Analys, Spaning, Åtgärd och Utredning.

text: I huvudprocessen Effektiv handel behandlas det legala, kommersiella varuflödet för vilket det finns en deklarationsskyldighet till Tullverket. Till det kommersiella varuflödet räknas här även försändelser till privatpersoner som medför deklarationsskyldighet till Tullverket, men inte vad en resande medför vid inresa från tredje land för privat bruk. Processen Effektiv handel avser Tullverkets del av det förlopp som inleds med överväganden hos ett företag att importera, exportera eller transitera varor och avslutas när Tullverket levererat uppbörden och avlämnat statistikuppgifter eller när en transitering avslutats. Effektiv handel baseras på servicetrappan och består av produktionsprocesserna Kvalitetssäkrat flöde och Övrigt flöde. Inom dessa finns delprocesserna Före gränspassage, Vid respektive Under gränspassage samt Efter gränspassage.

text: Stödprocesser

text: I Tullverket finns följande tre stödprocesser — Ekonomistöd och Service — Personal- och kompetensförsörjning — IT.

text: Stödprocessen Ekonomistöd och Service svarar för stöd i ekonomifrågor samt för vissa uppbördsfrågor och servicefunktioner.

text: Stödprocessen Personal- och kompetensförsörjning svarar för stöd i personalfrågor från rekrytering till pension eller till att anställningen upphör på annan grund.

text: Stödprocessen IT svarar för teknisk utveckling, teknisk förvaltning och drift av Tullverkets IT-system.

text: 2 kap. Tullverkets organisation

text: Processledningen

text: Arbetet inom Tullverkets processer enligt 1 kap. leds av en processägare. Till stöd för ledningen av processen har processägaren en stab och en eller två biträdande processägare samt, såvitt avser processerna Brottsbekämpning och Effektiv handel, två produktionsprocessägare. Processägaren med stab, biträdande processägare samt i förekommande fall produktionsprocessägare utgör processledningen.

text: Kompetenscenter

text: Det operativa arbetet inom en process genomförs av kompetenscenter. Varje kompetenscenter svarar under processledningen för den operativa verksamheten inom hela riket. Ett kompetenscenter kan ha utlokaliserad verksamhet på olika platser i landet. En process kan ha ett eller flera kompetenscenter. Ett kompetenscenter kan vara gemensamt för flera processer. Generaltulldirektören beslutar i särskild ordning, efter förslag från respektive processägare, vilka kompetenscenter som skall finnas och hur dessa skall vara utformade. Besluten skall tillkännages i Tullverkets författningssamling i form av en övergripande beskrivning av Tullverkets organisation. Resurser som tillhör ett kompetenscenter kan användas av ett annat kompetenscenter i enlighet med en överenskommelse mellan berörda processledningar och kompetenscenter.

text: Tullverkets huvudkontor

text: Generaltulldirektören och överdirektören (verksledningen) och verksledningens stabsfunktioner utgör tillsammans med processledningarna Tullverkets huvudkontor.

text: Verksstyrelsen

text: I förordningen (

text: ) med instruktion för Tullverket föreskrivs att det hos verket skall finnas en styrelse (verksstyrelsen). Generaltulldirektören är ordförande för verksstyrelsen.

text: Tullverkets ledningsgrupp

text: Tullverkets ledningsgrupp består av generaltulldirektören, överdirektören, processägarna för de i 1 kap. angivna processerna, chefen för den nationella ledningsstaben, chefen för verksledningssekretariatet samt informationschefen. Ledningsgruppen skall främst behandla frågor om Tullverkets övergripande strategi.

text: Generaltulldirektören är ordförande för ledningsgruppen. Ordföranden bestämmer närmare tid och plats för sammanträdena och vilka som skall närvara vid ett sammanträde utöver vad som anges i 5 §.

text: Vid sammanträden med ledningsgruppen skall det föras protokoll. Protokollen skall samlas i en särskild protokollssamling.

text: Verksledningens stabsfunktioner

text: Verksledningen har följande stabsfunktioner — Nationella ledningsstaben — Verksledningssekretariatet — Rättssekretariatet — Internrevisionen — Informationsstaben — Internationella IT-sekretariatet.

text: Den nationella ledningsstaben skall förse verksledningen med underlag för strategiska inriktningsbeslut, följa upp Tullverkets verksamhet, förbereda underlag för planering av verksamheten samt säkerställa att verksamheten bedrivs i enlighet med de beslut som fattas av verksledningen. Den nationella ledningsstaben svarar för ledningsprocessen Analys och Strategi. Staben svarar också för samordning av verkets deltagande i internationellt arbete. Den nationella ledningsstaben har utifrån sitt övergripande uppdrag rätt och skyldighet att initiera frågor på områden som annars hör till processerna och de övriga stabsfunktionerna.

text: Verksledningssekretariatet svarar för samordning av övergripande frågor som inte hör till någon särskild process eller annan stabsfunktion. Sekretariatet svarar också för utrednings- och analysarbete av snabb och tillfällig natur. Sekretariatet är vidare ansvarigt för sammanställning av underlag för verksledningens inriktningsbeslut inför verksamhetsplaneringen och deltar också i utarbetandet av verksamhetsplan och budget samt i Tullverkets årsredovisning. Verksledningssekretariatet samordnar kontakterna med Regeringskansliet och skall hållas informerat om alla sådana kontakter.

text: Rättssekretariatet har en rådgivande funktion i frågor av övergripande juridisk natur och har det övergripande ansvaret för Tullverkets föreskrifter. Rättssekretariatet har utifrån sitt uppdrag rätt och skyldighet att initiera frågor av juridisk natur på områden som annars hör till processerna och de övriga stabsfunktionerna.

text: Tullverkets chefsjurist är chef för rättssekretariatet.

text: Chefsjuristen är utgivare för Tullverkets författningssamling enligt

text: 10 § författningssamlingsförordningen (1976:725)

text: . Chefsjuristen får själv eller genom ombud föra statens talan enligt

text: 2 § verksförordningen (1995:1322)

text: , om inte generaltulldirektören för det särskilda fallet bestämmer annat.

text: Internrevisionen skall i enlighet med förordningen (

text: ) om intern revision vid statliga myndigheter m.fl. fortlöpande och självständigt granska all verksamhet som Tullverket bedriver eller ansvarar för.

text: Informationsstaben svarar för och arbetar med frågor inom områdena information och kommunikation bl.a. avseende Tullverkets intranät, mediekontakter och informationsmaterial.

text: Det internationella IT-sekretariatet skall samordna internationella frågor på IT-området.

text: Särskilda arbetsuppgifter i Tullverket

text: I bilagan till denna författning finns bestämmelser om vissa särskilda arbetsuppgifter i Tullverket.

text: 3 kap. Verksamhetsplanering och budget

text: Tullverkets budgetarbete och verksamhetsplanering skall bedrivas inom de processer som anges i 1 kap. och inom verksledningens stabsfunktioner. Arbetet bedrivs i enlighet med beslut av generaltulldirektören inför varje budgetår.

text: Varje processägare och varje chef för verksledningens stabsfunktioner är ansvarig gentemot verksledningen för att budgetarbetet och verksamhetsplaneringen sker i enlighet med generaltulldirektörens beslut. Processägaren för ledningsprocessen Strategisk mål- och ekonomistyrning svarar för samordning av budgetarbetet och verksamhetsplaneringen.

text: 4 kap. Ansvar och beslutsbefogenheter

text: I

text: verksförordningen (1995:1322)

text: anges det ansvar och de beslutsbefogenheter som gäller för generaltulldirektören och för verksstyrelsen samt i vad mån generaltulldirektörens beslutsbefogenheter får delegeras. Direkt underställda generaltulldirektören är överdirektören, cheferna för verksledningens stabsfunktioner samt processägarna.

text: Överdirektören

text: Av

text: 4 § förordningen (1991:1524)

text: med instruktion för Tullverket framgår att överdirektören är generaltulldirektörens ställföreträdare. Överdirektören skall samordna arbetet vid verksledningens stabsfunktioner. Överdirektörens arbetsområden i övrigt beslutas av generaltulldirektören i särskild ordning.

text: Överdirektören får besluta i alla ärenden med undantag av — ärende som skall avgöras av verksstyrelsen, — ärende som avgörs genom beslut om föreskrifter, — ärende som motiverar en framställning eller ett yttrande till Regeringskansliet, riksdagsutskott, Riksrevisionen, Riksdagens ombudsmän eller Justitiekanslern, samt — annat ärende som med hänsyn till sin principiella, ekonomiska eller organisatoriska vikt eller annan omständighet bör avgöras av generaltulldirektören.

text: Processägarna och cheferna för verksledningens stabsfunktioner

text: Processägaren leder arbetet inom den egna processen såväl på huvudkontoret som inom kompetenscentren. Processägaren skall — på strategisk nivå styra processen, — se till att fattade beslut inom processen efterlevs, att uppställda mål uppnås och att processen bedrivs inom tilldelad budget, — se till att det utfärdas normer för arbetets bedrivande inom processen, — ansvara för att enhetliga och kundanpassade rutiner skapas och används, — se till att kompetenscentren har tillgång till råd och stöd inom processen, — vid behov föreslå mer betydande omfördelningar av resurser inom och mellan kompetenscentren, samt — löpande följa upp, utvärdera, förbättra och utveckla processens mål, effektivitet, kvalitet, resultat och rutiner, bl.a. genom att medverka i utformning och uppföljning av verksamhetsplanen och budget.

text: Allmänna råd

text: Processägaren bör styra det operativa arbetet inom kompetenscentren huvudsakligen på strategisk nivå genom normgivning och andra åtgärder av generell karaktär. Processägaren kan dock även fatta beslut avseende konkreta enskilda åtgärder, om processägaren skulle finna det lämpligt.

text: Processägarna och cheferna för verksledningens stabsfunktioner skall — följa frågor som faller inom processens respektive funktionens arbetsområde och lägga fram förslag i sådana frågor när så påkallas, — såvitt avser processens eller funktionens arbetsområde ha tillsyn över utbildningens bedrivande på Tullskolan samt biträda med sakkunskap när det gäller kursernas innehåll och uppläggning, — se till att nödvändigt samråd sker i fall då särskild sakkunskap finns hos annan process eller funktion eller om ärendet på annat sätt även rör annan process eller funktion, — fastställa befattningsbeskrivningar för de anställda inom processen eller funktionen.

text: Processägarna och cheferna för verksledningens stabsfunktioner skall inom respektive arbetsområde svara för bl.a. — handläggning av remisser, samt — handläggning av överklaganden och omprövning av Tullverkets beslut i de fall frågan inte skall handläggas vid ett kompetenscenter. De skall vidare — medverka i arbetet med produktion av Tullverkets föreskrifter och allmänna råd, — medverka i utarbetande av budgetunderlag och årsredovisning samt svara för beredskapsfrågor inom det egna området, — medverka i utformning och uppföljning av verksamhetsplan och budget för processen eller funktionen, samt — medverka i utarbetandet av Tullverkets policybeslut.

text: Allmänna råd

text: Inom Tullverket kan föreskrifter endast beslutas av verksstyrelsen eller av generaltulldirektören. Rättssekretariatet svarar för arbetet med att ta fram föreskrifter, från att utarbeta förslaget till att lämna ett upprättat tryckoriginal till tryckning. Varje processägare och stabsfunktion skall dock inom sitt arbetsområde svara för arbetet med att ta fram underlag för föreskrifterna, inklusive konsekvensutredning enligt

text: 27 § verksförordningen (1995:1322)

text: och konsekvensanalys enligt förordningen (

text: ) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor. Varje processägare och stabsfunktion bör löpande följa upp vilka gällande föreskrifter som faller inom processens eller funktionens arbetsområde och lämna förslag till ändringar när detta behövs för att bestämmelserna i föreskrifterna skall hållas aktuella och så att bestämmelser som inte längre fyller något behov upphävs. Processägarna och funktionerna bör också löpande se över behovet av nya föreskrifter och allmänna råd inom sina arbetsområden. Till stöd för arbetet med att ta fram en ny författning finns en elektronisk mall och instruktioner för hur den skall användas.

text: Processägarna och cheferna för verksledningens stabsfunktioner får inom ramen för budget som tilldelats processen respektive funktionen besluta i alla ärenden som faller inom processens respektive funktionens arbetsområde utom i ärenden — som är undantagna enligt 3 §, samt — som rör flera processer eller stabsfunktioner och i vars avgörande berörda processägare eller chefer inte har samma mening.

text: Processägarna och cheferna för verksledningens stabsfunktioner — företräder arbetsgivaren inom processledningen och i förhållande till cheferna för kompetenscentren respektive inom stabsfunktionen, samt — svarar för att skyldigheterna enligt lagen (

text: ) om medbestämmande i arbetslivet och därtill knutna föreskrifter fullgörs inom processledningen respektive stabsfunktionen.

text: Biträdande processägare

text: De biträdande processägarna skall vara beställare och mottagare av samt sponsorer för utvecklingsprojekt. De skall också vara systemägare för processens IT-system. Vidare skall de svara för kvalitets-, säkerhetsoch beredskapsfrågor inom processen. Områdena omvärldsbevakning och kompetensförsörjning skall också vara de biträdande processägarnas uppgifter. De biträdande processägarnas arbetsområden i övrigt beslutas av respektive processägare i särskild ordning.

text: Nätverk inom Tullverket

text: Inom Tullverket skall finnas nätverk där processerna och verksledningens stabsfunktioner skall delta till stöd för och utveckling av Tullverkets verksamhet. Generaltulldirektören beslutar i särskild ordning vilka nätverk som skall finnas. Av beslutet skall framgå om ett nätverk får fatta egna beslut, om det är ett rådgivande organ eller om det är ett nätverk enbart för informationsdelning. Om nätverket får fatta egna beslut skall det även framgå i vilka frågor beslut får fattas och vilka omröstningsregler som skall tillämpas. Vid sammanträden med nätverk skall det föras protokoll. Protokollen skall samlas i en särskild protokollssamling.

text: Allmänna råd

text: Exempel på nätverk inom vilka beslut får fattas är Multiprojektledargruppen (MPLG) och Tullverkets Kollegium. Protokoll blir allmän handling när de är färdigställda. Allmänna handlingar som inte innehåller sekretessbelagda uppgifter behöver inte diarieföras om de på annat sätt hålls i ordnad form och är lättillgängliga. Sådana allmänna handlingar som innehåller sekretessbelagda uppgifter måste däremot diarieföras enligt

text: 15 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100)

text: . Det är därför av vikt att göra klart för sig om protokollen innehåller uppgifter som kan vara sekretessbelagda.

text: Chefer inom processernas verksamhet

text: Chefen för ett kompetenscenter beslutar i ärende inom kompetenscentrets arbetsområde som avser samordning av verksamheten inom kompetenscentret. Beslut i ärende som skall avgöras inom kompetenscentret och inte fattas av dess chef fattas av chefen för den verksamhet dit ärendet hör. I fråga om rätt att fatta tulltaxeringsbeslut och beslut om revision och tulltillägg m.m. finns särskilda föreskrifter i Tullverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: TFS 2000:20

text: ) om tullförfaranden m.m. (tullordning). I fråga om rätt att fatta beslut om spärrar finns särskilda bestämmelser i Tullverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: TFS 1998:9

text: ) om spärrar i tulldatasystemet.

text: Gemensamma bestämmelser för dessa chefer

text: I fråga om underställd personal får chefen utan hinder av vad som annars är föreskrivet om ärendefördelning besluta om — semester, — ledighet för sjukdom, — inrikes tjänsteresor, samt — arbete på distans eller på annan plats än det ordinarie tjänsteställe. Bestämmelser om rätt att besluta om tjänsteresa och om attestering av reseräkning återges i Ekonomihandboken för Tullverket.

text: Beslut om utrikes tjänsteresor

text: Beslut om utrikes tjänsteresor för all personal i Tullverket skall fattas av chefen för den nationella ledningsstaben. Denne får överlåta beslutanderätten till verksamhetsansvarig inom den nationella ledningsstaben, till övriga chefer för verksledningens stabsfunktioner och till processägare. En processägare får i sådant fall överlåta beslutanderätten till chef för verksamhet inom processen. Chefen för den nationella ledningsstaben skall underrättas om sådan delegering genom kopia av delegeringsbeslutet.

text: Delegering

text: Processägarna och cheferna för verksledningens stabsfunktioner får överlåta sin beslutanderätt i ärenden inom arbetsområdet till en underställd befattningshavare. Generaltulldirektören skall underrättas om sådan delegering genom en kopia av delegeringsbeslutet. En chef inom processernas operativa verksamhet och en kompetensoch resurschef kan i fråga om visst ärende eller viss grupp av ärenden överlåta sin beslutanderätt enligt 10 och 11 §§ till underställd personal. Sådan delegering av beslutanderätt skall dokumenteras i en beslutsordning eller i särskilda beslut. Processägaren skall underrättas om delegeringen

text: genom att en kopia av beslutsordningen eller beslutet överlämnas till denne. Den som beslutar med stöd av delegering enligt denna paragraf skall underrätta närmaste chef om avgjorda ärenden av principiell betydelse.

text: Processägarna och cheferna för verksledningens stabsfunktioner och chefer inom ett kompetenscenter får utse särskild befattningshavare (personalrapportör) att svara för löpande personalrapportering. Personalrapportören skall bl.a. lämna uppgifter till lönesystemet.

text: Fördelningen av arbetsuppgifter mellan de anställda inom processägarnas staber, verksledningens stabsfunktioner samt kompetenscentren sker genom arbetsledningsbeslut av respektive chef. Av beslutet skall framgå bl.a. de huvudsakliga arbetsuppgifterna som är förenade med befattningen och i förekommande fall arbetsledande funktion, beslutsbefogenheter och ansvar.

text: Allmänna bestämmelser för chefer och andra överordnade i Tullverket

text: Varje överordnad skall inom sitt ansvarsområde svara för — att målen för verksamheten uppnås, — att verksamheten planeras för tidsperioder av lämplig längd, — att omvärldsbevakning sker, — att verksamheten bedrivs så enkelt, snabbt och ekonomiskt som möjligt utan att säkerheten eller lagstiftningen eftersätts, — att tillgängliga resurser används på sådant sätt att verksamheten bedrivs så effektivt som möjligt, — att det sker ett kvalitets- och förbättringsarbete, — att gjorda arbetsinsatser följs upp och att effekterna av dessa bedöms, — att personalen får information om och instruktion i frågor som är av betydelse för verksamheten och för trivseln och säkerheten på arbetsplatsen, — att skapa goda arbetsförhållanden och ta till vara och utveckla personalens kompetens och erfarenhet, — att nyanställd personal får en god introduktion och vägledning, — att aspiranter får den handledning som behövs, samt — att Tullverkets miljöbelastning minskar.

text: Varje överordnad skall inom sitt ansvarsområde verka för att alla de åtgärder vidtas som behövs för att förebygga att arbetstagare utsätts för ohälsa och olycksfall. Om arbetsmiljö är särskilt föreskrivet i

text: arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: och

text: arbetsmiljöförordningen (1977:1166)

text: Varje överordnad skall inom sitt ansvarsområde hålla regelbundna arbetsplatsträffar för att ge personalen möjlighet att diskutera gemensamma frågor av detaljerad eller övergripande karaktär avseende förhål-

text: landena i arbetet. Frågor enligt 17 och 18 §§ skall tas upp till diskussion vid dessa träffar.

text: Allmänna råd

text: Arbetsplatsträffarna bör hållas var fjortonde dag. Vid arbetsplatsträffarna bör frågor enligt 17 § första, tredje och femte strecksatserna och frågor om arbetsmiljö som avses i 18 § alltid diskuteras.

text: Part inför domstol

text: Om en enskild överklagar ett beslut som fattats inom ett kompetenscenter skall ärendet som regel handläggas av kompetenscentret. Detsamma gäller om en enskild överklagar en dom avseende sådant beslut och i fall där Tullverket överväger att överklaga en sådan dom. Kompetens-centren skall även handlägga ärenden om betalningssäkring enligt lagen (

text: ) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter samt mål om betalningsansvar enligt

text: 5 kap. 24 § tullagen (2000:1281)

text: . Chefen för ett kompetenscenter eller en befattningshavare inom kompetenscentret som denne utser skall i förekommande fall företräda Tullverket som part inför domstol. Processägarna och cheferna för verksledningens stabsfunktioner kan dock bestämma att ett visst ärende eller en viss grupp av ärenden som faller inom processens eller funktionens arbetsområde i stället skall handläggas vid huvudkontoret. Chefen för ett kompetenscenter skall anmäla till processledningen om det till kompetenscentret har inkommit ett överklagande där frågan kan ha en sådan principiell betydelse att det kan finnas skäl för huvudkontoret att ta över ärendet. Av

text: 9 kap.

text: och

text: 14 §§

text: tullagen (2000:1281)

text: framgår att allmänna ombudet för det allmännas talan i Regeringsrätten och att ombudet i vissa fall kan ta över talan från Tullverket.

text: 5 kap. Handläggning m.m.

text: Inkommande handlingar

text: I

text: 10 § förvaltningslagen (1986:223)

text: finns bestämmelser om inkommande handlingar. En handling som kommer in till Tullverket skall förses med en ankomststämpel som visar vilken dag den kom in till myndigheten. Antal bilagor (verifikationer, prover m.m.) skall i förekommande fall antecknas på huvudhandlingen. Från stämpling undantas trycksaker och andra handlingar för vilka den är uppenbart obehövlig. Handlingar som lämnats till Tullverket på annat sätt än via normal postgång, fax, e-post eller annat elektroniskt dokument skall förses med anteckning om detta vid ankomststämpeln.

text: När en försändelse enligt påskrift innehåller anbud, skall omslaget stämplas med ankomstdagen. Föreskrifter om hur anbud skall öppnas finns i

text: 1 kap. 20 § lagen (1992:1528)

text: om offentlig upphandling.

text: Om en försändelse innehåller betalningsmedel eller värdehandling och uppgift om detta har lämnats i följebrev, skall uppgiften kontrolleras och bekräftas med den kontrollerandes signatur. När en värdeförsändelse öppnas skall minst två personer vara närvarande.

text: Har en anställd tagit emot en försändelse som avser tjänsteärende, skall han se till att den behandlas som om den varit ställd till Tullverket. Tullverket är skyldigt att ha sådana rutiner att allmänna handlingar behandlas korrekt oavsett om de har kommit in till verket i en försändelse adresserad till en anställd eller till Tullverket.

text: Allmänna råd

text: I

text: tryckfrihetsförordningen

text: finns regler om rätt att ta del av allmänna handlingar, och i

text: sekretesslagen (1980:100)

text: föreskrivs att allmänna handlingar som kommer in till en myndighet skall diarieföras utan dröjsmål. Som regel får presumeras att även post där en anställds namn står före myndighetens namn är avsedd för Tullverket och inte för den anställde som privatperson eller i någon annan egenskap än som anställd vid Tullverket. Post som är adresserad på detta sätt bör därför öppnas av myndigheten, för att myndigheten skall kunna bedöma om försändelsen innehåller en handling som skall diarieföras. En enskild anställd som själv, eller genom ställföreträdare, vill öppna sådan post kan beredas möjlighet till detta om det kan ske utan att eventuell nödvändig registrering av handling försenas till annan dag. Det är den anställde själv som får se till att han kan öppna posten samma dag som den kommer in och att den i förekommande fall lämnas för registrering i rätt tid. Kan den anställde inte öppna posten i rätt tid bör myndigheten öppna den. Detta kan inte anses stå i strid med

text: brottsbalkens

text: förbud att öppna annans post eftersom presumtionen måste vara att försändelsen är avsedd för Tullverket och inte för en privatperson. Det är viktigt att observera att inte endast vanliga skrivelser på papper kan vara allmän handling. Detta gäller även för fax, e-post och uppgifter fästa på annat

text: medium som kommer in till Tullverket. Tullverkets rutiner måste därför även omfatta sådana handlingar.

text: Den som gett in en handling skall få en bekräftelse på mottagandet av handlingen, om inte ärendet väntas bli avgjort så skyndsamt att en sådan bekräftelse framstår som obehövlig. Därvid skall uppgift lämnas om när ärendet kan väntas bli avgjort.

text: Allmänna råd

text: Bekräftelse kan ges i ett särskilt meddelande eller i samband med t.ex. kommunicering enligt

text: förvaltningslagen (1986:223)

text: eller begäran om kompletterande uppgifter. Meddelandet kan ges i brev, per fax, med e-post eller muntligt.

text: Om diarieföring är föreskrivet i

text: 15 kap.

text: sekretesslagen (1980:100)

text: . Den som har hand om en handling i samband med registrering eller handläggning av ett ärende ansvarar för vården av handlingen och har enligt

text: 15 kap. 6 § sekretesslagen

text: att i första hand pröva fråga om handlingens utlämnande till enskild om inte handlingen har arkiverats. Har handlingen arkiverats ansvarar den som hos myndigheten utsetts som arkivansvarig för vården av handlingen och för prövning av fråga om handlingens utlämnande. Om den som i första hand prövar fråga om utlämnande av allmän handling hänskjuter frågan till Tullverket, skall frågan prövas av kompetenscentret beträffande en handling som förvaras vid kompetenscentret.

text: Varje processägare och stabsfunktion vid huvudkontoret och varje kompetenscenter skall årligen senast den 1 februari lämna en förteckning över sådana ärenden som kommit in till Tullverket före den 1 juli föregående år men som inte avgjorts vid årets utgång. Förteckningar enligt första stycket skall lämnas till kompetenscentret för processen Ekonomistöd och Service.

text: Vad som utgör Tullverkets arkiv framgår av

text: arkivlagen (1990:782)

text: arkivförordningen (1991:446)

text: och Riksarkivets föreskrifter och allmänna råd avseende nämnda författningar. I dessa författningar finns också bestämmelser om vård och gallring av arkivhandlingar. Föreskriven gallring av arkivhandlingar får endast företas av anställd som besitter kompetens för detta.

text: Föredragning och beslut

text: Huvudkontoret

text: Ett ärende i vilket generaltulldirektören eller överdirektören beslutar skall föredras av den handläggare som berett ärendet eller av annan befattningshavare. Generaltulldirektören eller överdirektören bestämmer vem eller vilka förutom den föredragande som skall närvara vid föredrag-

text: ningen. Ett ärende i vilket en processägare eller chefen för en stabsfunktion beslutar skall föredras om denne inte bestämmer annat.

text: Allmänna råd

text: Som regel bör den handläggare som berett ärendet vara föredragande. Processägaren eller chefen för den stabsfunktion inom vilken ett ärende beretts bör närvara vid föredragning av ärendet för beslut av generaltulldirektören eller överdirektören. Skäl för att ytterligare personer skall närvara vid en föredragning kan t.ex. vara att detta ger tillgång till särskild sakkunskap som kan vara till nytta vid avgörandet av ärendet eller att ärendet berör mer än en process eller stabsfunktion.

text: Underskrift av utgående skrivelser och andra expeditioner skall tecknas under ordet ”TULLVERKET”. Expeditionen skrivs under av generaltulldirektören, om han deltagit i ärendets prövning, och i annat fall av den som avgjort ärendet. I 17 § finns bestämmelser om undertecknande enligt uppdrag. Skrivelsen kontrasigneras om den skrivs under av generaltulldirektören eller överdirektören samt i övriga fall när processägaren eller chefen för en stabsfunktion så bestämmer.

text: Kompetenscentren

text: Ett ärende i vilket chefen för ett kompetenscenter beslutar avgörs efter föredragning av chefen för den organisatoriska enhet dit ärendet hör eller av särskilt förordnad föredragande. Chefen för kompetenscentret får bestämma att ett sådant ärende skall avgöras utan föredragning. Annan chef vid kompetenscentret får besluta att föredragning skall hållas i ett ärende som denne chef skall avgöra.

text: Underskrift av utgående skrivelser och andra expeditioner skall tecknas under ordet ”TULLVERKET”, när underskriften tecknas av den som fattat beslutet. I 17 § finns bestämmelser om undertecknande enligt uppdrag.

text: Expedition som upprättas vid tullklarering eller annan liknande förrättning skall, om inte annat är föreskrivet, skrivas under av den eller de anställda som verkställt förrättningen.

text: Från Tullverkets åklagare utgående skrivelser och andra expeditioner skall skrivas under av denne med angivande av titeln Tullverkets åklagare.

text: Gemensamma bestämmelser

text: Enligt

text: 31 § verksförordningen (1995:1322)

text: skall det för varje beslut myndigheten fattar finnas en handling som visar dagen för beslutet, beslutets innehåll, vem som har fattat beslutet, vem som har varit föredragande och vem som har varit med om den slutliga handläggningen utan att delta i avgörandet.

text: Beslut i ett ärende tecknas på särskild handling (beslutshandling). Utöver de uppgifter som framgår av

text: 31 § verksförordningen

text: skall beslutshandlingen, om det behövs, innehålla skälen till beslutet i enlighet med

text: 20 § förvaltningslagen (1986:223)

text: . Den skall signeras av dem som har deltagit i den slutliga handläggningen av ärendet. Beslutshandlingen arkiveras tillsammans med ärendets huvudhandling.

text: Av

text: 21 § förvaltningslagen (1986:223)

text: framgår att sökanden, klaganden eller annan part skall underrättas om myndighetens beslut när beslutet avser myndighetsutövning mot någon enskild. Underrättelse om beslut sker genom kopia av beslutshandlingen.

text: Om ett beslut skall skrivas under av någon annan än den som beslutar, skall beslutet tecknas ”Enligt uppdrag”.

text: Handlingar som blivit allmänna genom upprättande men som inte expedieras, t.ex. vissa journaler, skrivs under av den som upprättat handlingen.

text: Meddelande av vidimering och bevis enligt diarium, personalregister eller annan arkivhandling skrivs under av processägare, chef för stabsfunktion eller chef för kompetenscenter eller av denne utsedd anställd. Motsvarande skall gälla vid utfärdande av annat bevis.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2004, då Tullverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: TFS 1999:24

text: ) om en arbetsordning skall upphöra att gälla.

text: TULLVERKET

text: GÖRAN EKSTRÖM

text: Per Kjellsson (Juridiska enheten)

text: Bilaga

text: SÄRSKILDA ARBETSUPPGIFTER I TULLVERKET

text: 1 Säkerhetschef

text: Säkerhetschefen skall utöva en övergripande tillsyn över de olika säkerhetsfrågor som kan förekomma inom Tullverkets verksamhet. Säkerhetsfrågorna innefattar bland annat informationssäkerhet, tillträdesskydd och verksamhetsskydd. Säkerhetschefen är även sådan säkerhetsskyddschef som anges i

text: 6 § säkerhetsskyddsförordningen (1996:633)

text: . Säkerhetschefen har som särskild uppgift att lämna allmänheten upplysningar om Tullverkets ADB-register och deras användning som avses i

text: 15 kap. 11 § andra stycket 7 sekretesslagen (1980:100)

text: . Säkerhetschefen är sådant personuppgiftsombud som avses i

text: 36 § personuppgiftslagen (1998:204)

text: och skall även pröva ansökan enligt

text: 26 § samma lag

text: . I säkerhetschefens uppgifter ingår också att gemensamt med beredskapschefen årligen analysera om det finns sådan sårbarhet och sådana risker inom Tullverkets ansvarsområde som synnerligen allvarligt kan nedsätta förmågan inom området. Säkerhetschefen är i säkerhetsfrågor direkt underställd generaltulldirektören. Säkerhetschefen är i administrativt hänseende knuten till verksledningssekretariatet vid huvudkontoret.

text: 2 Beredskapschef

text: I beredskapschefens uppgifter ingår att svara för Tullverkets beredskapsplanläggning som följer av förordningen (

text: ) om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap. I uppgifterna ingår också övrig totalförsvarssamverkan, planläggning av Tullverkets åtgärder till skydd mot nukleära, biologiska och kemiska ämnen samt planläggning av Tullverkets medverkan i internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. Beredskapschefen är sådan ersättare för säkerhetsskyddschefen som avses i

text: . Beredskapschefen är också Tullverkets signalskyddschef enligt Försvarsmaktens föreskrifter (

text: FFS 1999:11

text: ) om signalskyddstjänsten inom totalförsvaret och kan i denna egenskap utse biträdande signalskyddschef för signalskyddstjänst inom verket enligt nämnda föreskrifter. I beredskapschefens uppgifter ingår vidare att gemensamt med säkerhetschefen årligen analysera om det finns sådan sårbarhet och sådana risker inom Tullverkets ansvarsområde som synnerligen allvarligt kan nedsätta förmågan inom området. Beredskapschefen är i beredskapsfrågor direkt underställd generaltulldirektören. Beredskapschefen är i administrativt hänseende knuten till verksledningssekretariatet vid huvudkontoret.

text: 3 Kvalitetschef

text: I kvalitetschefens uppgifter ingår att ansvara för modeller, metoder, verktyg och anvisningar för Tullverkets kvalitetsarbete och Tullverkets led-

text: ningssystem för kvalitetsarbete. Kvalitetschefen skall vidare ansvara för uppföljning av kvalitetsarbetet samt representera Tullverket externt i kvalitetsfrågor. Kvalitetschefen är underställd processägaren Strategisk utveckling och är knuten till dennes stab.

text: 4 Miljöchef

text: Miljöchefen har till uppgift att utveckla Tullverkets miljöarbete genom att — arbeta för att miljöfrågorna integreras i Tullverkets ledningssystem, verksamhetsplanering och i den dagliga verksamheten, — säkerställa att Tullverket uppfyller kraven i Tullverkets miljöpolicy och arbetar för att nå de strategiska målen, — säkerställa att miljöledningssystemets dokumentation hålls aktuell, — säkerställa att det inom Tullverket finns tillgång till relevant information om miljöfrågor, — säkerställa att nya lagkrav inom miljöområdet iakttas, samt — arbeta för att Tullverket successivt anpassar sig till kraven i standarden ISO 14001 från International Organization for Standardization. Miljöchefen är i miljöfrågor direkt underställd generaltulldirektören. Miljöchefen är i administrativt hänseende knuten till verksledningssekretariatet vid huvudkontoret.

text: 5 Miljörepresentant

text: Processägaren Strategisk mål- och ekonomistyrning är verksledningens miljörepresentant med ansvar för att — försäkra sig om att miljöledningssystemet utvecklas för att successivt uppfylla kraven i standarden ISO 14001, samt — rapportera miljöledningssystemets prestanda till verksledningen för granskning och som underlag för förbättring av miljöledningssystemet.

text: 6 Tullverkets kundombudsman

text: Tullverkets kundombudsman (KUNO) skall ge råd och vägledning för att underlätta kundernas kontakter med Tullverket. KUNO skall också besvara kunders frågor och ta emot deras synpunkter. KUNO är inom sitt område direkt underställd generaltulldirektören. KUNO är i administrativt hänseende knuten till verksledningssekretariatet vid huvudkontoret.

text: 7 Nationell CSI-samordnare

text: Den nationella CSI–samordnaren har ansvaret för samordningen av kontakterna mellan Förenta staternas tulladministration och Tullverket avseende frågor som rör containersäkerhet i enlighet med principdeklarationen av den 29 januari 2003 som reglerar containersäkerhetsinitiativet, Container Security Initiative (CSI).

text: 8 Tullverkets laboratorium

text: Tullverkets laboratorium är en självständig enhet inom verket med huvudsaklig uppgift att utföra kemiska analyser m.m. för huvudprocesserna Brottsbekämpning och Effektiv handel på grundval av överenskommelser med respektive processägare. Laboratoriet utför även analysarbete åt andra myndigheter. Laboratoriet är i administrativt hänseende knutet till ett kompetenscenter inom Brottsbekämpningsprocessen.


title: Föreskrifter om ändring i Tullverkets föreskrifter (TFS 1982:47) om III:1 kontroll av överskottsproviant

text: Med överskottsproviant förstås i denna författning spritdrycker, vin, starköl och tobaksvaror för vilka tullfrihet inte medges vid fartygs ankomst från utrikes ort enligt 42 § Tullverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: TFS 1994:57

text: ) om tullfrihet m.m. Som framgår av 4 kap. 7 § Tullverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: TFS 2000:20

text: ) om tullförfaranden m.m. (tullordning) skall överskottsproviant senast vid inkommande fartygs ankomst till första bestämmelseort genom befälhavarens försorg placeras i förseglingsbart utrymme ombord under lås eller förvaras på annat betryggande sätt.

text: Utlämning av överskottsproviant för förbrukning ombord får medges av Tullverkets kompetenscenter för ombudsfrågor. Chefen för kompetenscentret får besluta att visst tullkontor får medge sådan utlämning. Begäran om utlämning skall göras av fartygets befälhavare på blanketten Anhållan om utlämning av proviant (Tv 603.7). Befälhavaren skall göra anteckning om medgiven utlämning i båda exemplaren av proviantdeklarationen.

text: Finns överskottsproviant i större kvantiteter ombord på fartyg som tillfälligt tagits ur trafik eller som annars under längre tid kvarligger i hamn, skall det berörda tullkontoret, då det finns anledning till det, inventera överskottsprovianten. Tulltjänsteman skall göra anteckning om inventeringen i båda exemplaren av proviantdeklarationen.

text: Tas in i ändringsblad till TFH III:1. Dnr 0030-7131/04. 3 Senaste lydelse av författningens rubrik

text: TFS 2000:32

text: . Senaste lydelse

text: TFS 2000:32

text: . Senaste lydelse

text: TFS 2000:32

text: . Senaste lydelse

text: TFS 2000:32

text: Uppgift om överskottsprovianten skall lämnas i tullpass för fartyget genom hänvisning till bifogad proviantdeklaration, försedd med Tullverkets anteckningar och stämpel samt tulltjänstemans namnteckning.

text: Vid proviantering med sådana varor som avses i 1 § skall fartygets befälhavare anteckna uppgift om den ombordtagna provianten i båda exemplaren av proviantdeklarationen. Det exemplar av proviantdeklarationen som har avlämnats vid fartygets ankomst skall bifogas inkommande eller utgående tullpass. Detta exemplar skall behållas av tullkontoret för den sista ort som fartyget besöker före avgången från det svenska tullområdet.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2004.

text: TULLVERKET

text: GÖRAN EKSTRÖM

text: Ulf Rolander (Produktionsavdelningen)

text: Senaste lydelse

text: TFS 2000:32


title: Föreskrifter om ändring i Tullverkets föreskrifter och allmänna råd III:1 (TFS 1998:9) om spärrar i tulldatasystemet

text: Vid en riskanalys kan upprättas en riskprofil. Riskprofilen skall utgöra grund för beslut om sådan spärr som avses i 2 § 1. Ett särskilt register fört med hjälp av automatisk databehandling får upprättas för bearbetning av information vid riskanalys och för registrering av riskprofiler. Registret får inte innehålla personuppgifter i den mening begreppet har enligt

text: personuppgiftslagen (1998:204)

text: Beslut om spärr får fattas endast av sådan tjänsteman som anges i 7 §.

text: Tas in i ändringsblad till TFH III:1. Dnr 0030-4075/04. Senaste lydelse av författningens rubrik

text: TFS 2000:5

text: . Senaste lydelse

text: TFS 2000:5

text: Beslut om spärr får fattas av riskanalyschefen i kompetenscenter Företag och, efter bemyndigande av riskanalyschefen, annan tjänsteman som arbetar med riskanalys inom processen Effektiv handel.

text: Den som får besluta om spärr får även registrera spärr, fråga om spärr och fråga om resultat av spärr. Riskanalyschefen vid kompetenscenter Företag får bemyndiga annan tjänsteman vid kompetenscentret att registrera spärr. I behörighet att registrera spärr ingår även att fråga om spärr och om resultat av spärr. Chef för annat kompetenscenter får efter samråd med riskanalyschefen vid kompetenscenter Företag bemyndiga tjänsteman vid sitt kompetenscenter att fråga om spärr. Bestämmelser om tilldelning av behörighet i TDS olika delsystem och register finns i föreskrifter och allmänna råd (

text: TFS 1999:19

text: ) om informationssäkerhet i Tullverket. Behörighetsprofiler beskrivs i den behörighetshandbok som avses i 5 kap. 2 § i nämnda författning.

text: Beslut om att registrera spärr skall föras in i ett särskilt register. I registret skall föras uppgift om — spärrid, — beslutande enhet inom Tullverket och diarienummer, — beslutsfattare, — vem som utfört registreringen och — spärrtyp jämte spärrmotiv enligt 2 § (punkt 1 eller 2). Registret får föras med hjälp av automatisk databehandling. Av bilagan till denna författning framgår vilka spärrtyper som finns.

text: TULLVERKET

text: GÖRAN EKSTRÖM

text: Ulf Rolander (Produktionsavdelningen)

text: Senaste lydelse

text: TFS 2000:5

text: . Ändringen innebär bl.a. att andra stycket upphävs. Senaste lydelse

text: TFS 2000:5

text: Bilaga

text: Följande spärrtyper kan användas för spärrläggning i TDS:

text: CED Central Spärr Dokumentkontroll — export CEK Central Spärr Klarering — export CEP Central Passiv Spärr — export CEV Central Spärr Varuundersökning — export CID Central Spärr Dokumentkontroll — import CIK Central Spärr Klarering — import CIP Central Passiv Spärr — import CIV Central Spärr Varuundersökning — import CUE Centralt Undantag Export CUI Centralt Undantag Import REK Lokal Spärr Klarering — export REP Lokal Passiv Spärr — export REV Lokal Spärr Varuundersökning — export RED Lokal Spärr Dokumentklarering — export RID Lokal Spärr Dokumentklarering — import RIK Lokal Spärr Klarering — import RIP Lokal Passiv Spärr — import RIV Lokal Spärr Varuundersökning — import RUE Lokalt Undantag Export RUI Lokalt Undantag Import


title: Tullverkets föreskrifter om ändring i Generaltullstyrelsens föreskrifter och III:1 allmänna råd (TFS 1999:32) om proviantering av fartyg 1 och luftfartyg

text: Tullverkets kompetenscenter för ombudsfrågor meddelar tillstånd till proviantering enligt

text: 10 § lagen (1999:446)

text: om proviantering av fartyg och luftfartyg. Chefen för kompetenscentret får besluta att visst tullkontor får meddela tillstånd till proviantering. Kompetenscentret får även i övrigt fatta beslut avseende sådan proviantering. Ett tillstånd till proviantering kan gälla för visst tillfälle eller för viss tid. Ett beslut om tillstånd till proviantering får innehålla bestämmelser om uppgiftsskyldighet för tillståndshavaren.

text: Allmänna råd

text: I

text: och

text: 6 §§

text: i lagen (

text: ) om proviantering av fartyg och luftfartyg anges vissa begränsningar i rätten till proviantering för vissa fartygslinjer. Det kan även finnas andra skäl för begränsningar. Till exempel bör inte rätt att proviantera tobaksvaror för förbrukning ombord medges avseende fartyg för vilka rökförbud gäller. Beslut om att ett visst tullkontor får meddela tillstånd till proviantering bör bara gälla tillstånd till proviantering för visst tillfälle. Sådan rätt bör bara ges de tull-

text: Tas in i ändringsblad till TFH III:1. Dnr 0030-2039/04.

text: kontor där det geografiska läget och den aktuella trafikstrukturen gör det relevant med proviantering av fartyg eller luftfartyg.

text: Ett beslut om tillstånd till proviantering för visst tillfälle skall innehålla uppgift om — sort och kvantitativa gränser för de varor som får provianteras med stöd av tillståndet, — det fartyg eller det luftfartyg som tillståndet omfattar, samt — det eller de ändamål för vilket eller vilka proviantering medges.

text: Allmänna råd

text: För ansökan om och beviljande av tillstånd till proviantering för visst tillfälle bör blanketten Tillstånd till proviantering för visst tillfälle (Tv 603.10) användas. Vid utfärdande av provianteringstillstånd för visst tillfälle för förbrukning av andra ombordvarande än passagerare på fartyg, som används för yrkesmässig passagerar- eller godsbefordran och som skall avgå till utrikes ort, bör nedanstående användas som riktmärke när skälig mängd skall fastställas. Mängd per person: — spritdrycker högst två liter per vecka, — vin med en alkoholhalt om minst 8,5 volymprocent högst två liter per vecka, samt — tobaksvaror högst 50 gram per dygn. I ovanstående bör inräknas de mängder som redan finns ombord innan provianteringen beviljas. Normalt behov av representation bör anses ingå i angivna mängder. Bedömning av skälig mängd när provianteringstillstånd för viss tid har utfärdats får i allmänhet ske i efterhand genom att jämföra de ombordtagna mängderna med antalet passagerare och besättningsmän. Beslut som innebär att proviantering inte beviljas med den mängd som begärts i ansökan kan överklagas. Detta innebär bl.a. att den som fattar beslutet har skyldighet att lämna beslutsmotivering och anvisning om hur beslutet kan överklagas. När det gäller proviantering av fartyg för visst tillfälle för förbrukning av andra ombordvarande än passagerare bör begreppet resa tolkas så att denna kan pågå från det att fartyget provianterar varor i en hamn tills det att det återvänder till en hamn i samma land för att fylla på sitt förråd. Med andra ord bör den som söker provianteringstillstånd ges utrymme att definiera resans längd som den tid som förlöper mellan den aktuella provianteringen och nästföljande planerade proviantering i svensk hamn.

text: Allmänna råd till 4 §

text: Tillstånd till proviantering för viss tid bör inte beviljas för längre tid än högst ett år. Ett och samma provianteringstillstånd som avser viss tid och avser flera linjer bör inte omfatta linjer för vilka gäller olika förutsättningar för provianteringen. Detta bl.a. för att det inte skall råda någon oklarhet beträffande för vilka ändamål provianten får användas och beträffande vem som blir skattskyldig om provianten används otillbörligt.

text: Senaste lydelse

text: TFS 1999:44

text: . Ändringen innebär bl.a. att tredje stycket upphävs.

text: I tillstånd till proviantering för viss tid skall föreskrivas att tillståndshavaren skall ha en bokföring som är så ordnad att, — det går att skilja de obeskattade gemenskapsvaror som omfattas av tillståndet från andra varor, — det framgår i vilka mängder varor av det slag som tillståndet avser har tagits emot från respektive upplagshavare och som tillståndshavaren själv tagit emot i egenskap av registrerad varumottagare, — det framgår var och i vilka mängder sådana varor lagrats, förbrukats respektive försålts ombord, — det framgår svinn eller annan förlust av varor, — det framgår vilka resor som har gjorts, respektive resas längd i tid räknat, antalet passagerare och besättningsmän samt — om särskild lagerbokföring förs skall den vara knuten till den ordinarie affärsbokföringen. Dessutom skall tillståndet innehålla — krav på att bokföringen inom angivna perioder ställs till förfogande för granskning av Tullverkets kompetenscenter för ombudsfrågor, — upplysning om att tillståndshavaren blir skattskyldig för varor som med stöd av tillståndet förvärvats skattefritt och som använts för annat ändamål än det som varit förutsättningen för skattefriheten, samt — upplysning om under vilka förhållanden tillståndet kan återkallas. Tullverkets kompetenscenter för ombudsfrågor kan medge att vissa uppgifter undantas från kraven på bokföringen om sådana uppgifter på annat sätt kan säkerställas eller om krav på sådana uppgifter skulle innebära en orimlig belastning för den sökande.

text: Allmänna råd till 6 §

text: Mottagningskvittens kan när provianteringstillstånd beviljats för visst tillfälle tecknas i särskilt utrymme på den blankett där tillståndet beviljats. Har provianteringstillståndet beviljats för viss tid kan mottagningskvittens tecknas på särskild handling som ex. kan utgöras av en kommersiell handling som utfärdats av upplagshavaren. Enligt

text: 3 § lagen (1999:446)

text: om proviantering av fartyg och luftfartyg får proviantering inte ske med icke-gemenskapsvaror vid resa till plats inom EG:s tullområde. Om en icke-gemenskapsvara skall tas ombord för att användas som proviant för förbrukning ombord skall den därför anmälas till tullförfarandet övergång till fri omsättning. Befrielse från tull, skatt och andra importavgifter, dock inte avgifter inom den gemensamma jordbruks- eller fiskeripolitiken, kan därvid medges om de kriterier som är föreskrivna för sådan vara i lagen (

text: ) om tullfrihet m.m. och lagen (

text: ) om frihet från skatt vid import, m.m. är uppfyllda dvs. i allmänhet att provianten skall förbrukas ombord. Att kriterierna för avgiftsbefrielse är uppfyllda kan styrkas genom att behörig företrädare för den som driver verksamheten ombord lämnar försäkran om att varorna skall tas ombord och användas som proviant för förbrukning ombord. Befrielse från tull, skatt och andra importavgifter innebär dock inte befrielse från att iaktta de eventuella övriga importföreskrifter som gäller för varan. Vid ett förfarande enligt detta stycke bör procedurkoden 4000 resp. 4071 användas. När varan har övergått till fri omsättning har dess status övergått från ickegemenskapsvara till gemenskapsvara. Är varan en alkoholdryck eller en to-

text: baksvara krävs provianteringstillstånd för att den skall få tas ombord eftersom den genom att ha befriats från skatt är att anse som obeskattad. Icke-gemenskapsvara som avses att tas ombord på fartyg eller luftfartyg som proviant för försäljning ombord vid resa till plats inom EG:s tullområde men utanför EG:s skatteområde måste genom övergång till fri omsättning ändra status från icke-gemenskapsvara till gemenskapsvara. Vid denna förtullning kan befrielse från tullavgifter inte medges. Skatt behöver dock inte tas ut för varan eftersom proviantering för här avsedd försäljning får ske med obeskattade gemenskapsvaror. Det kan därför vara lämpligt att uppmana varuägaren, att om varan utgörs av punktskattepliktig vara, förvara denna, efter det att den förtullats, på skatteupplag. Vid en förtullning enligt detta stycke bör procedurkoden 4000 resp. 4071 användas. Gemenskapsvara som tas ombord för proviantering vid resa till ort utanför EG:s tullområde eller resa utanför EG:s skatteområde betraktas normalt inte som en export. Utgörs varorna av obeskattade alkoholdrycker eller tobaksvaror får dock upplagshavare göra avdrag för skatt på dessa varor enligt bestämmelserna i 32 § första stycket 5 och 6 lagen (

text: ) om alkoholskatt respektive lagen (

text: ) om tobaksskatt. Mottagandet av varorna bör styrkas på sätt som angivits ovan. Icke-gemenskapsvara som tas ombord för proviantering vid resa till ort utanför EG:s tullområde anses utgöra en återexport. Särskild anmälan om återexport behöver dock inte ske. Varan skall emellertid anmälas till transitering. Detta framgår av 10 kap. 27 § tullordningen (

text: TFS 2000:20

text: ). Kvittens på att varorna tagits emot kan tecknas på baksidan i fält 56 på blad 4 av enhetsdokumentet när detta används som transiteringsdokument.

text: Den som innehar tillstånd till proviantering för viss tid skall kontinuerligt till Tullverkets kompetenscenter för ombudsfrågor inge en aktuell lista över behöriga företrädare för tillståndshavaren.

text: TULLVERKET

text: GÖRAN EKSTRÖM

text: Ulf Rolander (Produktionsavdelningen)