title: Ändring Miljöersättning

text: Grundläggande bestämmelser om ersättningen finns i 1.

text: rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005

text: om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) , 2.

text: kommissionens förordning (EG) nr 1320/2006 av den 5 september 2006

text: om bestämmelser för övergång till det stöd för landsbygdsutveckling som föreskrivs i

text: rådets förordning (EG) nr 1698/2005

text: , 3.

text: kommissionens förordning (EG) nr 1974/2006 av den 15 december 2006

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: rådets förordning (EG) nr 1698/2005

text: om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) , 4.

text: kommissionens förordning (EG) nr 65/2011 av den 27 januari 2011

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: rådets förordning (EG) nr 1698/2005

text: i fråga om kontroller och tvärvillkor i samband med stöd för landsbygdsutveckling , 5. förordning (

text: ) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder.

text: EUT L 277,21.10.2005, s. 1 (Celex 32005R1698) EUT L 243, 6.9.2006, s. 6 (Celex 32006R1320) EUT L 368, 23.12.2006, s. 15 (Celex 32006R1974) EUT L 25, 28.1.2011 s 8 (Celex 32011R0065)

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter förstås med förna: dött växtmaterial på marken som fortfarande har kvar sin struktur och ännu inte brutits ned, kräva skötsel för att behålla sina värden: marken har sådan växtlighet att årlig skötsel krävs för att hindra att markvegetationen bildar förna, landskapselement: landskapselement som krävs för att kvalificera renvall som objekt och som uppfyller förutsättningarna i 22 §, objekt: renvallar och renstängsel, renstängsel: renstängsel som uppfyller förutsättningarna i 23 §, renvall: renvallar som uppfyller förutsättningarna i 21 §, sameviste: samisk traditionell boplats från medeltid in i modern tid. Samevistet består av en bovall med traditionella byggnader eller lämningar av dessa. Samevistet kan även innefatta en eller flera renvallar och renstängsel, skadlig ansamling av förna: en ansamling av förna som kan leda till uppluckring av grässvålen eller på annat sätt skada markens natur- eller kulturmiljövärden, traditionell: huvudsakligen uppförd före motoriseringen av renskötseln, d.v.s. före 1960, träd och buskar av igenväxningskaraktär: träd och buskar som kunnat etablera sig p.g.a. att renvallen/renstängslet inte längre används vid renskötsel och/eller som kan skada naturoch kulturmiljövärden; hit räknas varken de träd och buskar som haft en funktion i den traditionella renskötseln eller deras ersättningsträd, samt öppen mark: sådan mark där markvegetationen inte påverkas av skugga eller annan konkurrens från träd och buskar.

text: Tvärvillkor

text: I

text: 1 kap. 21 §

text: och

text: 2 kap. 6 §

text: förordning (

text: ) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder finns bestämmelser om tvärvillkoren för miljöersättningar.

text: I 1 kap. Statens jordbruksverks föreskrift (

text: SJVFS 2010:4

text: ) om direktstöd finns bestämmelser om de föreskrivna tvärvillkoren som ska iakttas.

text: De extra tvärvillkoren, för miljöersättningarna, utgörs av följande bestämmelser: 1.

text: Miljöbalken

text: 14 kap.

text: 7 §§

text: . 2. Förordning (

text: ) om växtskyddsmedel;

text: och

text: 47 §§

text: . 3. Statens naturvårdsverks föreskrifter (

text: SNFS 1997:2

text: ) om spridning av kemiska bekämpningsmedel. 4. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2007:76

text: ) om tillstånd och kunskapskrav för användning av vissa bekämpningsmedel. 5. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1999:94

text: ) om skyldighet att föra anteckningar vid användning av bekämpningsmedel som är särskilt skadliga för pollinerande insekter. 6. Kemikalieinspektionens föreskrifter (

text: KIFS 1998:8

text: ) om kemiska produkter och biotekniska organismer;

text: 2 kap.

text: 9 §§

text: För känsliga områden enligt förordning (

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket och Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:62

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring utgör dessutom följande bestämmelser extra tvärvillkor: 1. Förordning (

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket;

text: 7 §

text: punkt 2 och 3 samt

text: 8 § andra stycket

text: . 2. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:62

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring;

text: och

text: 28 §§

text: SJVFS 1999:119

text: ) om hänsyn till natur- och kulturvärden i jordbruket;

text: 11 §§

text: För de delar av landet som inte är känsliga områden enligt förordning (

text: SJVFS 2004:62

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket; 6 - 7,

text: 8 andra stycket

text: samt

text: 11 §§

text: SJVFS 2004:62

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring. 3. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1999:119

text: 11 §§

text: Allmänt om ansökningar m.m.

text: En ansökan eller redovisning ska göras skriftligen på det sätt, inlämnas inom den tid och innehålla de uppgifter som framgår av EG:s regler, landsbygdsförordningen, dessa föreskrifter eller den blankett på vilken uppgifterna ska lämnas. Detsamma gäller uppgifter som senare ändras eller tillförs en ansökan eller redovisning. Uppgifter som inte påverkar ersättningsbeloppet eller utbetalningen av ersättningen får lämnas muntligt om Sametinget tillåter det. En ansökan eller redovisning ska lämnas in i original och vara undertecknad av sökanden eller behörig firmatecknare för sökanden. En ansökan, redovisning eller anmälan som ska lämnas till Sametinget men lämnats till länsstyrelsen, eller tvärtom, ska anses som inkommen den dag den lämnats till ovan nämnda myndigheter.

text: Ansökan om åtagande för natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet

text: Åtagandeperioden börjar löpa den 1 januari och omfattar en period av fem år.

text: En ansökan om åtagande för bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet kan kompletteras med en ansökan om stöd för den regionala kompletterande insatsen röjning av stigar till samevisten.

text: Ett åtagande för bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet får avslutas under förutsättning att den nya ansökan om åtagande omfattar minst samma renvallar och areal och samma renstängsel med samma längd.

text: Om den sökande är annan än berörd sameby får den berörda samebyn yttra sig över den sökandes möjlighet att genomföra åtagandet.

text: Ansökan om åtagande ska göras på Sametingets särskilda blankett ”Ansökan – naturoch kulturmiljöer i renskötselområdet” för ansökningsåret. Blanketten ska ha kommit in till Sametinget senast den dag som fastställs i särskilt beslut och då innehålla tydliga uppgifter om följande 1. vem som ansöker om åtagande, 2. varje objekts typ, 3. läget för varje objekt enligt rikets nät. En kopia av originalkarta från Lantmäteriverket på vilken varje renvall och renstängsel som ingår i ansökan markerats ska bifogas ansökan. Skalan ska vara sådan att läget av enskilda objekt framträder tydligt, 4. varje objekts omfattning, 5. för renvallar, en beteckning på de kartskisser som ska bifogas ansökan enligt fjärde stycket, 6. för renvallar, det landskapselement som gör att varje renvall som ingår i ansökan kvalificerar sig för ersättning, 7. för renvallar, foto och skriftlig redovisning som beskriver renvallens historik och vem eller vilka som nyttjat renvallen, 8. om ansökan kompletterats med insatsen röjning av stigar till samevisten; uppgift om vilket objekt stigen hör till, och 9. om ansökan även avser insatsen röjning av stigar till samevisten; uppgift om ansökt omfattning. Läget på varje objekts mittpunkt ska anges med minst sexsiffriga x- och y-koordinater enligt rikets nät. Omfattningen av renvallar ska anges i hektar med två decimalers noggrannhet. Redovisning av renvallar ska göras med varje renvalls areal projicerad i ett horisontalplan. Utebliven decimal i redovisningen av renvallar ska betraktas som en nolla. Omfattningen av renstängsel ska anges i löpmeter. För varje renvall som ingår i ansökan om åtagande ska en kartskiss bifogas som visar renvallens gränser och landskapselementens läge inom vallen. Skissen ska vara ett fullgott stöd för att återfinna de gränser som enligt 19 § ska ha markerats i terrängen. Är blanketten inte inkommen och villkoren i punkterna 1-3 och 8 inte uppfyllda senast den dag som fastställs i särskilt beslut kan ett åtagande med början under ansökningsåret inte godkännas. Komplettering med uppgifter som avses i punkterna 4-7 och 9 får göras senast den 15 juni ansökningsåret. Komplettering med andra uppgifter än de som avses i punkterna ovan får göras inom den tid som Sametinget begär men alltid innan Sametinget har lämnat besked om resultat av administrativa kontroller eller om att fältkontroll av den sökandes objekt kommer att göras.

text: Ansökan om utbetalning

text: Ansökan om utbetalning ska göras på Sametingets särskilda blankett ”Ansökan – natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet” för ansökningsåret. Blanketten ska ha kommit in till Sametinget senast den dag som fastställs i särskilt beslut och ska innehålla tydliga uppgifter om vem som ansöker om utbetalning i enlighet med sitt åtagande. Är blanketten inte inkommen och det inte tydligt framgår vem som ansöker om utbetalning senast den dag som fastställs i särskilt beslut, kan en ansökan om utbetalning inte godkännas. Komplettering med andra uppgifter får göras inom den tid som Sametinget begär men alltid innan Sametinget har lämnat besked om resultat av administrativa kontroller eller om att fältkontroll av den sökandes objekt kommer att göras.

text: Kompletteringar och ändringar av ansökan

text: Det är tillåtet att dra tillbaka objekt, eller minska objektens omfattning, från en ansökan om åtagande eller en ansökan om utbetalning. En sådan ändring ska göras skriftligen innan Sametinget har lämnat besked om resultaten av administrativa kontroller av de aktuella uppgifterna eller att kontrollbesök kommer att göras.

text: Anpassning av befintligt åtagande

text: Om Sametinget vid en kontroll eller på annat sätt fastställer att ett åtagandes omfattning skiljer sig från den omfattning sökanden angivit i sin ansökan om åtagande, får Sametinget anpassa åtagandets omfattning till de av Sametinget fastställda uppgifterna. I de fall Sametinget fastställer en större omfattning än den omfattning den sökande angivit i sin ansökan om åtagande får Sametinget anpassa åtagandet först efter överenskommelse med sökanden.

text: Ansökan om övertagande av åtagande m.m.

text: En sökande får helt eller delvis överta en annan sökandes ansökan om åtagande, beslut om åtagande eller ansökan om utbetalning. Ansökan om ett sådant övertagande ska göras på Sametingets blankett ”Övertagande – natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet”.

text: Blanketten enligt 16 § ska ha kommit in till Sametinget senast den 15 juni ansökningsåret och ska då innehålla tydliga och fullständiga uppgifter om 1. vem som överlåtit och vem som övertagit hela eller delar av en ansökan om åtagande, ett beslut om åtagande eller en ansökan om utbetalning, 2. överlåtelsens omfattning, samt 3. datum för överlåtelsen. En handling som lämnats in till Sametinget och som vid ovannämnda tidpunkt inte uppfyller kraven som avses i första stycket 1-3, är en anmälan om övertagande först vid den senare tidpunkt då handlingen har kompletterats så att kraven är uppfyllda.

text: Om det finns brister endast i fråga om redovisningen av vissa objekt och om sökanden inte kompletterar sin anmälan eller ansökan i dessa avseenden omfattar anmälan eller ansökan endast de objekt som redovisats på föreskrivet sätt. Komplettering med andra uppgifter får ske inom den tid som Sametinget begär men alltid innan Sametinget lämnat besked om resultaten av administrativa kontroller eller att kontrollbesök kommer att göras.

text: Om övertagaren är annan än berörd sameby får den berörda samebyn yttra sig över övertagarens möjlighet att genomföra åtagandet.

text: Markering av objekt i terrängen

text: Gränserna för varje enskilt objekt ska tydligt framgå i terrängen genom markering eller på något annat likvärdigt sätt. För markeringar gäller skötselvillkor enligt 24 § under hela åtagandeperioden.

text: Kontroll

text: För varje kontrollbesök ska den rapport som avses i

text: artikel 32 i kommissionens förordning (EG) nr 1122/2009

text: innehålla uppgifter om vilka objekt, skötselvillkor och andra villkor som kontrollerats samt resultatet av kontrollerna. För renvallar ska också anges vilka typer av värdefulla landskapselement enligt 22 § som förekommer inom objektet.

text: Kvalificering av objekt

text: Renvall

text: För att en renvall ska vara ersättningsberättigande ska den uppfylla följande krav 1. marken och markvegetationen inom hela vallen ska visa på långvarig renskötsel, 2. vallen ska kräva skötsel för att behålla sina natur- och kulturvärden, 3. minst en fjärdedel av vallen ska bestå av öppen mark, 4. inom eller i nära anslutning till vallen ska det förekomma minst ett landskapselement av de typer som anges i 22 §, 5. vallen ska huvudsakligen vara anlagd före 1960 och ska omfatta minst 0,20 hektar. Till renvall får även anslutande viste räknas.

text: Följande landskapselement kan användas för kvalificering av renvallar enligt 21 § under förutsättning att elementen är fullt synliga ovan mark och används eller har använts i samband med renskötsel och att elementen ligger högst 500 meter från renvallen 1. stängsel som uppfyller kraven enligt 23 § eller rester av sådant stängsel, 2. bostadskåta av traditionell typ eller rester av sådan kåta, 3. bod eller förrådsställning eller rester av sådana anläggningar, 4. jordkällare eller mjölkgrop eller rester av sådana anläggningar,

text: EUT L 316, 2.12.2009, s. 86 (Celex 32011R1122)

text: 5. härd eller rökhärd, 6. träd som bär tydliga spår av att ha använts i samband med renskötsel. Ett enskilt landskapselement får inte användas för kvalificering av mer än en renvall.

text: Renstängsel

text: För att ett renstängsel ska vara ersättningsberättigande ska det uppfylla följande krav 1. stängslet ska ha använts för renskötsel, 2. stängslet ska vara uppfört av naturmaterial motsvarande naturmiljön på platsen, 3. stängslet ska i huvudsak vara uppfört före 1960, och 4. den del av stängslet som ansökan avser ska vara hel. Till renstängsel får även anslutande fångstarmar räknas.

text: Skötselvillkor

text: Stödmottagaren är skyldig att inom hela renvallen eller renstängslet se till att 1. träd och buskar av igenväxningskaraktär är borttagna vid slutet av åtagandeperiodens andra år. 2. ingen skadlig ansamling av grenar och kvistar eller förna från gräs, örter, löv och skott förekommer på marken, 3. landskapselement av de typer som räknas upp i 22 § inte skadas eller tas bort. Om en renvall vid tillfället för ansökan om åtagande i väsentlig omfattning är bevuxen med träd och buskar av igenväxningskaraktär får borttagandet skjutas upp till slutet av åtagandeperiodens andra år.

text: Skötselvillkor enligt 24 § gäller för en zon om fem meters bredd på vardera sidan om renstängsel inklusive eventuella anslutande fångstarmar. För renstängsel gäller förutom skötselvillkoren i 24 § att stödmottagaren är måste underhålla renstängslet på sådant sätt att det är funktionsdugligt eller skulle ha varit det om stängslet omslutit hela renvallen. Stängslet ska underhållas med naturmaterial motsvarande naturmiljön på platsen.

text: Komplement till miljöersättning för bevarande av natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet

text: Stigar till samevisten

text: Ersättning får lämnas för insatsen röjning och skötsel av stigar till samevisten om insatsen bidrar till att ytterligare förstärka natur- och kulturmiljövärden samt bevara det samiska kulturlandskapet. För att insatsen röjning av stig ska vara ersättningsberättigad ska den uppfylla följande krav 1. stigen ska vara en traditionell färdväg till ett eller flera samiska visten, och 2. det ska föreligga ett skötselbehov av stigen.

text: Sametinget får fastställa antal kilometer röjning av stigar vid var och en av stödmottagarens ersättningsberättigade sameviste.

text: Skötselvillkor

text: Träd och buskar av igenväxningskaraktär ska tas bort årligen.

text: Utöver skötselvillkoret i 28 § får Sametinget besluta om ett eller flera av följande särskilda skötselvillkor 1. på vilket sätt stigen ska vara användbar, 2. hur stigen ska vara märkt. Sametinget får precisera när och i vilken omfattning de särskilda skötselvillkoren ska gälla.

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl kan Sametinget medge en sökande undantag från bestämmelserna i 8-19 §§ i dessa föreskrifter.

text: ------------------------- Denna författning träder i kraft den 16 april 2007 ------------------------ Denna författning träder i kraft den 21 augusti 2007 ------------------------ Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 11 december 2008 men skall tillämpas från och med den 1 januari 2008. 2. Äldre bestämmelser gäller dock beträffande ärenden som väckts före den 1 januari 2008. ----------------------- Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2009 2. Äldre bestämmelser gäller beträffande ärenden som väckts före den 1 januari 2009. ----------------------- Denna författning träder i kraft den 1 januari 2010. Äldre bestämmelser gäller för stöd som avser tidigare stödår. ------------------------ Denna författning träder i kraft den 1 januari 2011. Äldre bestämmelser gäller för stöd som avser tidigare stödår.

text: STFS 2007:7

text: STFS 2007:8

text: STFS 2008:2

text: STFS 2008:3

text: STFS 2009:3

text: STFS 2010:2

text: ----------------------- Denna författning träder i kraft den 19 april 2012 men ska tillämpas från och med den 1 januari 2012. ---------------------- Denna författning träder i kraft den 1 januari 2013. ---------------------- Denna författning träder i kraft den 21 oktober 2013

text: HÅKAN JONSSON

text: Peter Engström

text: STFS 2012:1

text: STFS 2012:2


fs: stfs

publisher: Sametinget

title: Föreskrifter om katastrofskadeskydd

text: I mån av tillgång på medel kan bidrag lämnas till en sameby för att till viss del täcka sådana kostnader för utfordring som uppstått på grund av synnerligen svåra betesförhållanden.

type: stycke

type: paragraf

text: Definitioner

type: rubrik

text: I dessa föreskrifter förstås med synnerligen svåra betesförhållanden: när lavtäcket är så isbelagt (låst) att renarna omöjligt kan gräva efter föda, ett djupt snödjup utan isbeläggning utgör dock inte att betet anses som låst, renfoder, renlav, hö eller ensilage: som är producerad av godkänd återförsäljare/ tillverkare.

text: Bidrag

text: Bidrag kan lämnas till en sameby för sådan utfordring som krävs för att förhindra omfattande död av renar på grund synnerligen svåra betesförhållanden. Om vinterbetesmarkerna är låsta kan bidrag lämnas för utfordring inom åretruntmarkerna. I sådana fall måste Sametinget företa betesundersökning på såväl vinterbetesmark som på åretruntmark.

text: Bidrag kan lämnas med högst 50 procent av samebyns verifierade kostnader för renlav, foder hö eller ensilage. Bidrag kan också lämnas för kostnader för transport och lossning av foder från foderförsäljare till samebyns upplagsplats om samebyn anlitat skatte- och avgiftsanmäld (företagsregistrerad) transportör.

text: Bidrag kan lämnas för samebyns kostnader för utfordring från den dag ansökan om betesundersökning inkommit till Sametinget och som längst fram till och med 31 mars samma vinter. Foder och transporter som införskaffats före ansökningsdagen och efter 31 mars är inte bidragsberättigade. Samebyn ska i möjligaste mån ha vidtagit åtgärder för att förhindra renförluster och ersättningsgill utfordring ska ha påbörjats senast en vecka efter den dag ansökan om ersättning inkommit till Sametinget.

text: Ansökan

text: Ansökan ska göras av samebyn på av Sametinget särskild tillhandahållen ansökningsblankett. Ansökan ska ha kommit in till Sametinget senast den 15 februari, eller om denna dag infaller på en helgdag på första följande vardag. Om omfattningen av antalet renar som utfordras ändras ska samebyn snarast anmäla ändringen till Sametinget.

text: Betesundersökning

text: Inom två veckor från den dag som fullständig ansökan har kommit in till Sametinget genomför Sametinget betesundersökning.

text: Beslut

text: Sametinget beslutar om bidrag efter genomförd betesundersökning.

text: Sametingets beslut kan inte överklagas.

text: ------------------------- Denna författning träder i kraft den 3 oktober 2016

text: HÅKAN JONSSON

text: Lars-Ove Sjajn

text: STFS 2016 :1

type: foreskrift


title: Föreskrifter om statsbidrag vid vissa studier i samiska

text: Syftet med bidraget är att främja det samiska språket så att samer som inte har fått möjlighet att lära sig läsa och skriva på samiska får tillfälle att lära sig det.

text: Studiemål

text: Målen med studierna är följande:

text: Mål 1. Grund

text: Den studerande ska nå något av kunskapskraven (A-E) i årskurs 6 i kursplanen för ämnet samiska som förstaspråk, i dessa kunskapsområden: läsa och skriva, texter och språkbruk.

text: För att uppnå mål 1 beräknas 45 dagars eller 360 timmars studier.

text: Mål 2. Fortsättning

text: Den studerande ska nå något av kunskapskraven (A-E) i årskurs 9 i kursplanen för ämnet samiska som förstaspråk, i dessa kunskapsområden: läsa och skriva, texter och språkbruk.

text: För att uppnå mål 2 beräknas 45 dagars eller 360 timmars studier.

text: Undervisningsform

text: All undervisning vid korttidsstudier ska ske genom antingen närundervisning, där läraren befinner sig i undervisningsrummet tillsammans med studenterna, eller genom fjärrundervisning, där läraren bedriver interaktiv undervisning med informations- och kommunikationsteknik där studenter och lärare är åtskilda i rum men inte i tid.

text: Ansökan

text: Den som gör sannolikt att han/hon själv, hans/hennes föräldrar, far- eller morföräldrar har eller har haft samiska som språk i hemmet eller själv är eller har en förälder som är eller har varit upptagen i röstlängden till Sametinget kan efter ansökan beviljas bidrag.

text: I ansökan ska lämnas de uppgifter som efterfrågas på särskild ansökningsblankett.

text: Ansökan ska ha kommit in till Sametinget senast en månad före utbildningsstart. För sommarkurser ska ansökan ha kommit in senast den 15 maj. Med sommarkurs avses kurs som påbörjas och avslutas under perioden juni – augusti.

text: Bidragets storlek

text: Bidrag lämnas 1. per dag med ett belopp som utgör 1,75 procent av prisbasbeloppet, eller 2. per timme med ett belopp som utgör en åttondel av beloppet under 1.

text: Bidrag för kost lämnas per dag med ett belopp som utgör 0,2 procent av prisbasbeloppet. Bidraget lämnas om platsen där utbildningen äger rum är längre än 50 km från den studerandes ordinarie bostad och om den studerande övernattat på eller i anslutning till utbildningsorten. Till en och samma studerande får bidrag för kost lämnas för högst 14 dagar per utbildningstillfälle och 30 dagar per år.

text: Bidrag för logi lämnas per natt för den faktiska kostnaden med högst 0,5 procent av prisbasbeloppet. Bidraget lämnas om platsen där utbildningen äger rum ligger längre än 50 km från den studerandes ordinarie bostad. Till en och samma studerande får bidrag för logi lämnas för högst 14 nätter per utbildningstillfälle och 30 nätter per år.

text: Bidrag lämnas för resa till och från den plats där utbildningen äger rum om den studerandes ordinarie bostad ligger längre bort än 3 kilometer från utbildningsorten och om den faktiska kostnaden överstiger 0,5 procent av prisbasbeloppet. Bidrag för resor får uppgå till högst 5 % av prisbasbeloppet per utbildningstillfälle.

text: Med prisbasbelopp avses i denna författning det prisbasbelopp som fastställs enligt

text: 2 kap 7 § socialförsäkringsbalken (2010:110)

text: Utbetalning

text: Bidrag betalas ut efter rekvisition på särskild rekvisitionsblankett och särskild resekostnadsblankett.

text: I rekvisitionsblanketten ska utbildningsanordnaren intyga antalet genomförda studietimmar, antalet studiedagar och dag för kursstart och kursavslut.

text: I rekvisitionsblanketten ska den studerande också lämna uppgift om han eller hon under studietiden fått studiemedel, aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning eller under samma tid fått hel sjuk- eller aktivitetsersättning.

text: Till resekostnadsblanketten ska kvitton för logi- och resekostnader bifogas i original.

text: Rekvisitions- och resekostnadsblanketten ska ha kommit in till Sametinget senast en månad efter den dag som i beslutet om stöd anges som kursens slutdatum och ska ha undertecknats och lämnats på heder och samvete av den studerande.

text: - Denna författning träder i kraft den 1 januari 2018 då Sametingets föreskrifter (

text: STFS 2008:1

text: ) om statsbidrag vid vissa studier i samiska ska upphöra att gälla. Om en utbildning har påbörjats före ikraftträdandet gäller äldre föreskrifter. Per Olof Nutti Peter Engström


title: Föreskrifter om partistöd

text: Till politiskt parti som erhållit mandat i val till Sametinget utgår partistöd (grundstöd och mandatstöd) ur Sametingets förvaltningsanslag enligt dessa föreskrifter.

text: Enligt vad som närmare föreskrivs i denna föreskrift kan därutöver utgå valarbetsstöd till de partier som kandiderar i val till Sametinget.

text: Med sametingsparti avses grupp, parti eller liknande sammanslutning som registrerats enligt

text: 3 kap 9 § sametingslagen (1992:1433)

text: Med inkomstbelopp menas det belopp som framräknats enligt

text: 58 kap 27 § socialförsäkringsbalken (2010:110)

text: för det kalenderår som partistödet ska utbetalas.

text: Grundstöd

text: Grundstödet utgör ett halvt inkomstbasbelopp per kalenderår och parti.

text: Under ett valår utgör grundstödet en fjärdedels inkomstbasbelopp för sametingsparti som innehar mandat i Sametinget före sametingsvalet och med en fjärdedels inkomstbasbelopp för sametingsparti som innehar mandat i Sametinget efter sametingsvalet.

text: Grundstödet utbetalas till sametingsparti.

text: Grundstödet utbetalas en gång per år efter rekvisition på särskild blankett.

text: Under ett valår utbetalas grundstödet två ger per år efter rekvisition på särskild blankett.

text: Mandatstöd

text: Till varje parti utgår mandatstöd för det antal mandat partiet erhållit enligt länsstyrelsens beslut om mandatfördelning.

text: Mandatstödet utgör en fjärdedels inkomstbasbelopp per ledamot och kalenderår.

text: Under ett valår utgör mandatstödet en åttondedels inkomstbasbelopp per ledamot för sametingsparti som innehar mandat i Sametinget före sametingsvalet och med en åttondedels inkomstbasbelopp per ledamot för sametingsparti som innehar mandat i Sametinget efter sametingsvalet.

text: Mandatstödet utbetalas till sametingsparti.

text: Mandatstödet utbetalas en gång per år efter rekvisition på särskild blankett.

text: Under ett valår utbetalas mandatstödet två gånger per år efter rekvisition på särskild blankett.

text: Valarbetsstöd

text: För ett valår kan Sametingets valnämnd av nämndens budgeterade medel besluta om valarbetsstöd. Valnämnden beslutar om stödets storlek. Formerna för sådan utbetalning ska bestämmas enligt vad som gäller för utbetalning av grund- och mandatstöd.

text: Redovisning av partistöd

text: Varje parti som tilldelats partistöd enligt denna föreskrift beslutar själv om partistödets användning. Ett sametingsparti är inte skyldigt att till Sametinget redovisa partistödets användning om inte Sametinget särskilt beslutar om detta.

text: - Denna författning har beslutats av Sametinget, 2018-05-23--25, § 32, och träder i kraft den 1 juli 2018 då Sametingets förordning om partistöd till partier som är representerade i Sametinget (antagen 1998-10-21, § 40.2) upphör att gälla.


title: Ändring Katastrofskadeskydd

text: I mån av tillgång på medel kan bidrag lämnas till en sameby för att till viss del täcka sådana kostnader för utfodring som uppstått på grund av synnerligen svåra betesförhållanden.

text: Har upphävts genom (

text: STFS 2019:1

text: Bidrag

text: Bidrag kan lämnas till en sameby för sådan utfodring som krävs för att förhindra omfattande död av renar om vinterbetesmarkerna har låst bete eller på annat sätt är obrukbara för bete. Sådant bidrag kan även lämnas för utfodring inom åretruntmarkerna. (

text: STFS 2019:1

text: Bidrag kan lämnas med högst 50 procent av samebyns verifierade kostnad för foder (renlav, foderpellets, hö eller ensilage). Bidrag kan också lämnas för samebyns verifierade kostnad för transport och lossning av foder från foderförsäljare till samebyns upplagsplats. Försäljare och transportör ska vara företagsregistrerad (skatte- och avgiftsanmäld). (

text: STFS 2019:1

text: Bidrag kan lämnas för samebyns kostnader som uppkommer vid utfodring från och med den dag ansökan om bidrag inkommit till Sametinget till och med 31 mars innevarande vinter. Bidragsberättigad utfodring ska ha påbörjats senast en vecka efter den dag ansökan om bidrag inkommit till Sametinget och vara avslutad senast den 31 mars innevarande vinter. För att samebyn ska kunna erhålla bidrag för utfodring krävs att Sametinget har genomfört en betesundersökning. (

text: STFS 2019:1

text: Ansökan och betesundersökning

text: Ansökan om bidrag ska göras av samebyn på av Sametinget särskild tillhandahållen ansökningsblankett. Ansökan ska ha kommit in till Sametinget senast den 15 februari, eller om denna dag infaller på en helgdag på första följande vardag. Om uppgiften i ansökan om renantal och utfodringsplatser ändras ska samebyn snarast anmäla ändringen till Sametinget. (

text: STFS 2019:1

text: Sametinget genomför betesundersökning efter att en fullständig ansökan har kommit in till Sametinget. (

text: STFS 2019:1

text: Beslut

text: Sametinget beslutar om bidrag efter genomförd betesundersökning och efter rekvisition på av Sametinget särskild tillhandahållen rekvisitionsblankett. (

text: STFS 2019:1

text: Sametingets beslut kan inte överklagas.

text: ------------------------------ Denna författning träder i kraft den 3 oktober 2016. ------------------------------ Denna författning träder i kraft den 1 juli 2019.

text: Per-Olof Nutti

text: Peter Engström

text: STFS 2016:1


title: Ändring Pristillägg på renkött

text: Med slakteri avses i denna författning kontrollslakteri och renkontrollslakteri.

text: Särskilt pristillägg lämnas för renkött som godkänts vid köttbesiktning enligt föreskrifter som meddelats med stöd av

text: livsmedelslagen (2006:804)

text: och som klassificerats enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: ) om klassificering av slaktkroppar.

text: Av

text: 2 § förordningen (1986:255)

text: om särskilt pristillägg på renkött framgår hur pristillägget ska beräknas och storleken av detsamma. Av

text: 4 § förordningen (1986:255)

text: om särskilt pristillägg på renkött följer att om renägaren har förvärvat renen från Norge eller Finland lämnas pristillägg endast om renen tillhört renägaren minst ett år.

text: Har renar som tillhör en renägare som bedriver renskötsel i Sverige slaktats i Norge eller Finland lämnas pristillägg om köttet godkänts vid besiktning och klassificerats enligt de bestämmelser som gäller för landet i fråga och detta styrks genom intyg från besiktningsmyndighet eller motsvarande. För renar som slaktats i Finland gäller vidare att slaktad vikt och djurslagsindelning ska styrkas av besiktningsveterinär. Vad som sägs i första stycket gäller även om en renägare som bedriver renskötsel i Sverige har sålt renar till slakt i Norge eller Finland.

text: Pristillägg på renkött ska av Sametinget utbetalas till den som är att anse som renägare om inte Sametinget beslutar annat.

text: Redovisning m.m.

text: Slakteri ska lämna redovisning för pristillägg bestående av slaktuppgifter och en leveransförsäkran. Redovisningen ska omfatta pristillägg för renar som slaktats och besiktigats under en redovisningsperiod eller under en eller flera slakter. I de fall redovisningsperioder används framgår dessa av bilagan till dessa föreskrifter. Slaktuppgifterna ska lämnas till Sametinget i elektronisk form på sätt som anvisas av Sametinget. Leveransförsäkran ska lämnas av firmatecknare och levereras till Sametinget tillsammans med slaktuppgifterna på sätt som anvisas av Sametinget. Redovisning för utbetalning av pristillägg för renar som slaktats eller sålts till slakt i Norge eller Finland, ska lämnas av renägare och bestå av slaktuppgifter och en leveransförsäkran. Till slaktuppgifterna ska bifogas intyg enligt 4 §. Leveransförsäkran ska lämnas av renägaren och levereras till Sametinget tillsammans med slaktuppgifterna på sätt som anvisas av Sametinget. (

text: STFS 2019:2

text: Slakteri ska föra register som omfattar uppgifter om namn, adress, personnummer samt antal levererade djur och djurslag för varje renägare. Dessa uppgifter ska sparas i tio år.

text: Kontroll

text: Slakteri är skyldigt att föra sådana anteckningar och ha sin bokföring så ordnad att för varje slaktkropp kontroll av beräkning och utbetalning av pristillägg kan ske. De handlingar som fordras enligt dessa föreskrifter ska förvaras ordnade på betryggande och överskådligt sätt. Handlingarna får förstöras tidigast tio år efter upprättandet. Anteckningarna ska föras på varaktigt sätt. Införda anteckningar får inte raderas ut eller göras oläsliga. Om ändring i anteckningarna måste göras, ska det anges när ändringen gjorts och vem som företagit den.

text: Inom varje slakteri ska Sametingets föreskrifter om särskilt pristillägg på renkött finnas tillgängliga för besökande.

text: Sametinget eller dess ombud äger rätt att hos slakteri eller renägare kontrollera efterlevnaden av dessa föreskrifter. Detta innebär bl.a. rätt att granska dels handlingar och annat material som har samband med besiktning, slakt och utbetalning av pristillägg, dels befintlig bokföring med tillhörande handlingar som har sådant samband. Slakteriet och renägaren är skyldig att tillhandahålla detta material.

text: Övriga bestämmelser

text: Slakteri eller renägare som erhållit för mycket i pristillägg är återbetalningsskyldig.

text: Senaste lydelse 2013:1

text: Enligt

text: 5 § förordningen (1986:255)

text: om pristillägg på renkött får Sametingets beslut om pristillägg enligt dessa föreskrifter inte överklagas.

text: ------------------------- Denna författning träder i kraft den 15 mars 2007 ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 januari 2008 -------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 januari 2009 -------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 januari 2010 -------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 januari 2011 -------------------------- Denna författning träder i kraft den 15 augusti 2013. Äldre bestämmelser ska dock tillämpas i fråga om renar som slaktats före ikraftträdandet. -------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 juli 2019

text: Per-Olof Nutti

text: Peter Engström

text: STFS 2007:4

text: STFS 2007:10

text: STFS 2008:4

text: STFS 2009:4

text: STFS 2010:1

text: STFS 2013:1

text: BILAGA

text: Sametinget tillämpar följande redovisningsperioder och redovisningsdagar från och med den 1 januari 2011.

text: Redovisnings- Vecka nr Besiktningsperiod datum

text: 1 1 – 4 1/1 – 30/1 2 5 – 8 31/1 – 27/2 3 9 – 12 28/2 – 27/3 4 13 – 16 28/3 – 24/4 5 17 – 20 25/4 – 22/5 6 21 – 24 23/5 – 19/6 7 25 – 28 20/6 – 17/7 8 29 – 32 18/7 – 14/8 9 33 – 36 15/8 – 11/9 10 37 – 40 12/9 – 9/10 11 41 – 44 10/10 – 6/11 12 45 – 48 7/11 – 4/12 13 49 – 52 5/12– 31/12


title: Föreskrifter om statsbidrag för samiska organisationer

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas vid ansökan om och beräkning av statsbidrag samt vid redovisning av statsbidrag enligt förordningen (

text: ) om statsbidrag för samiska organisationer.

text: Med en samisk organisation avses 1. sameförening 2. organisation som är bildad av samer för att främja samiskt inflytande och där medlemmarna till övervägande del utgörs av samer 3. organisation som främjar samiskt inflytande och där medlemmarna till övervägande del utgörs av samiska organisationer som anges i 2 § 1-2 p. eller samebyar.

text: Med att främja samiskt inflytande avses att bedriva verksamhet som syftar till att stärka inflytandet för samerna, att främja samernas identitet, kultur och språk, att motverka diskriminering eller att sprida kunskap om samerna.

text: Partier som deltar i Sametingsvalet, räknas inte som en samisk organisation.

text: Beräkning av statsbidrag

text: Av

text: 5 § förordningen (2024:147)

text: om statsbidrag för samiska organisationer framgår att bidrag lämnas med en fast och en rörlig del.

text: Fast del

text: Den fasta delen utgör 40 procent av det totala beloppet som regeringen avsätter för ändamålet. Beloppet delas i andelar efter antal bidragsberättigade organisationer. Organisationer som avses i 2 § 1 st. 1-2 p. får vardera en andel och organisationer som avses i 2 § 1 st. 3 p. får vardera tre andelar.

text: Rörlig del

text: Den rörliga delen utgör 60 procent av det totala beloppet som regeringen avsätter för ändamålet och beräknas utifrån deltagande i processer inom det minoritetspolitiska området, till exempel genom samråd, yttranden och remisser.

text: STFS 2024:01

text: Den rörliga delen fördelas utifrån nedanstående nivåer, organisationens deltagande per nivå motsvarar en andel: - Organisationen har deltagit i processer med kommuner. - Organisationen har deltagit i processer med regioner. - Organisationen har deltagit i processer med statliga myndigheter. - Organisationer har deltagit i processer med regeringen - Organisationer har deltagit i processer i nivå med EU.

text: Ansökan om bidrag

text: Ansökan ska lämnas på särskild ansökningsblankett som Sametinget tillhandahåller.

text: Ofullständig ansökan ska på begäran kompletteras med efterfrågade handlingar eller uppgifter. Om komplettering inte inkommit inom tre veckor prövas ansökan i befintligt skick.

text: Ansökan ska ha kommit in till Sametinget senast 1 november året innan utbetalning.

text: Redovisning

text: Samiska organisationer ska redovisa vad statsbidraget använts till samt redogöra vilka effekter organisationen bedömer statsbidraget bidragit till i förhållande till syftet med bidraget.

text: Redovisningen sker på särskild redovisningsblankett och ska ha inkommit till Sametinget senast 30 april året efter bidragsåret.

text: Denna författning träder i kraft den 24 juni 2024 och är tillämplig från och med bidragsåret 2025.

text: Håkan Jonsson Ellen Omma


title: Ändring om bidrag och ersättning för rovdjursförekomst i samebyar

text: Den ersättning som lämnas för skador orsakade av björn och kungsörn lämnas utifrån samebyns barmarksareal. För det fall regeringen, på förslag av Sametinget, beslutat att en viss andel av det totala beloppet ska lämnas till samebyar där förekomsten av björn är särskilt stor ska den delen fördelas mellan berörda samebyar i förhållande till uppskattat antal björnar, eller till uppskattad täthet av björn, inom betesområdena.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 13 december 2024. Sametinget

text: Håkan Jonsson Ingela Nilsson


title: Föreskrifter om ändring i Sametingets föreskrifter (STFS 2007:2) om renräkning, renlängd och företagsregister för rennäringen

text: Sameby skall senast den 1 juli årligen till länsstyrelsen lämna 1. uppgift om totalt antal renar i samebyn, fördelat på han- och hondjur respektive kalv, 2. uppgift om vilka personer som håller renar i samebyn, och 3. uppgift om vem som ansvarar för lämnade uppgifter. Om en sameby har beslutat enligt 35 § första stycket RNL, och det är av betydelse för kontroll av att beslutet följts, skall sameby senast den 1 juli årligen till länsstyrelsen lämna 1. kopia av fastställd renlängd, 2. uppgift om vilka personer som ingår i respektive rennäringsföretag, och 3. uppgift om vem som inom företaget ansvarar för lämnade uppgifter. För koncessionsrenskötsel gäller följande. Sameby skall senast den 1 juli årligen till länsstyrelsen lämna 1. kopia av fastställd renlängd enligt 8 §, 2. uppgift om vilka personer som ingår i respektive rennäringsföretag, och 3. uppgift om vem som inom företaget ansvarar för lämnade uppgifter.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 18 juni 2025.

text: Sametinget

text: Håkan Jonsson

text: Ellen Blind


fs: svkfs

publisher: Svenska

title: Affärsverket svenska kraftnäts föreskrifter och allmänna råd om utrustning för förbruknings1, frånkoppling1. Beslutade den 11 december 2001. Affärsverket svenska kraftnät (Svenska Kraftnät) föreskriver med stöd av 16 § förordningen (1994:1806) om systemansvar att följande skall gälla för innehavare av elektriska anläggningar för överföring av el och innehavare av elektriska anläggningar bestående av elpanna eller värmepump med en eleffekt lika med eller högre än 5 MW. Definitioner 1 § I denna författning avses med Elnät

text: I denna författning avses med Elnät En nätkoncessionsinnehavares sammankopplade elek triska anläggningar för överföring av el som innehas med nätkoncession för linje eller med nätkoncession för område. Stamnät Svenska Kraftnäts elnät med en nominell spänning om 220 kV eller högre. Stamnätsstation Ställverk, transformatorstation och dylikt, som i sin helhet ingår i stamnätet samt transformatorstation med transformator ansluten till stamnätet. Manuell Manuellt avbrytande av elöverföring till elektrisk anlägg förbruknings- ning för användning eller överföring av el.

text: frånkoppling (MFK)

text: Automatisk Automatiskt avbrytande av elöverföring till elektrisk an förbruknings- läggning för användning eller överföring av el vid frånkoppling underfrekvens genom fast installerad utrustning.

text: (AFK)

text: 1 Anmälan har gjorts enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och före skrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37, Celex 31998L0034, ändrat genom Europaparlamentets och rådets di rektiv

text: (EGT L 217,5.8.1998, s. 18, Celex 31998L0048).

text: Elnät som är direkt anslutna till stamnätsstation skall ha installerad ut rustning för styrning och övervakning som möjliggör MFK på order av Svenska Kraftnät. Utrustningen skall vara utformad på sätt som möjliggör att totalt sett lägst 50 procent av vid varje tidpunkt aktuell elöverföring kan avbrytas. MFK skall kunna ske inom 15 minuter från beordringen och kunna utföras i fem steg varvid varje steg skall omfatta cirka tio procent av förbrukningen. Aterinkoppling skall kunna ske först efter att Svenska Kraftnät givit sitt medgivande och högst i den omfattning som Svenska Kraftnät anger. Utrustningen skall vara utformad så att den förbrukning som skall kunna frånkopplas genom MFK till högst en femtedel omfattar förbrukning som skall kunna frånkopplas genom AFK enligt 3 §. Allmänna råd. För att manuell förbrukningsfrånkoppling skall funge ra i driftskedet är det nödvändigt att en planering genomförs i förväg. Sådan planering bör så långt som möjligt samordnas med den bered skapsplanering som skall ske enligt bestämmelser i

text: elberedskapslagen (1997:288)

text: , förordningen (

text: ) om elberedskap och Affärsverket svenska kraftnäts föreskrifter (

text: SvKFS 1997:2

text: ) om åtgärder som kan utgöra beredskapsåtgärder enligt

text: elberedskapslagen

text: . Frånkoppling bör planeras så att stora elpannor och värmepumpar i värmesystem där alternativ värmeproduktion finns frånkopplas först. Enligt

text: 8 kap. 2 §

text: eliagen skall, i den utsträckning systemansvaret så medger, begränsning och avbrytande av överföringen genomföras så rättvist som möjligt. I detta kriterium inbegrips enligt lagförarbetena framför allt s.k. roterande bortkoppling, vilket innebär att överföring en avbryts under en begränsad tidsperiod. Därefter återupptas överfö ringen i området varvid överföringen avbryts på samma sätt i ett annat område. Kriteriet innebär också att den roterande bortkopplingen inte påbörjas i samma område varje gång utan att man försöker sprida detta så mycket som möjligt (prop. 1996/97:136 sid 171). Manuell förbrukningsfrånkoppling bör därför genomföras genom roterande bortkoppling. Den frånkopplade förbrukningen får dock vid sådan rotering inte understiga det av Affärsverket svenska kraft nät beordrade värdet.

text: Automatisk förbrukningsfrånkoppling (AFK)

text: Elnät som är direkt anslutna till stamnätsstation belägen söder om 61° nordlig bredd skall ha utrustning installerad som möjliggör AFK. Utrustning för AFK skall vara installerad i sådan omfattning att frånkoppling kan ske av totalt sett lägst 30 procent av vid varje tillfälle aktuell elöverföring exklusive elöverföring till sådana elektriska anläggningar som anges i 4 §. Utrustning får inte vara så inställd att tillkoppling sker automa tiskt. Återinkoppling skall kunna ske först efter att Svenska Kraftnät givit sitt medgivande och högst i den omfattning som Svenska Kraftnät anger. Utrustningen skall vara utformad på sätt som innebär att frånkoppling sker i fem ungefär lika stora steg när frekvensen understiger följande värden:

text: - Steg 1: 48,8 Hz i 0,15 sekunder - Steg 2: 48,6 Hz i 0,15 sekunder - Steg 3: 48,4 Hz i 0,15 sekunder - Steg 4: 48,2 Hz i 0,15 sekunder och vid 48,6 Hz i 15 sekunder - Steg 5: 48,0 Hz i 0,15 sekunder och vid 48,4 Hz i 20 sekunder De närmare tekniska kraven på hur utrustning för AFK skall vara utformad anges i bilaga 1.

text: Frånkoppling av elpanne- och värmepumpsanläggningar

text: Elektrisk anläggning bestående av elpanna eller värmepump med en eleffekt om minst 5 MW och som är ansluten till ett elnät som direkt eller via andra elnät är anslutet till en stamnätsstation belägen söder om latituden 61° nordlig bredd skall ha utrustning installerad som medför AFK. Utrust ningen får inte vara så inställd att återinkoppling sker automatiskt. Aterinkoppling skall kunna ske först efter att Svenska Kraftnät givit sitt medgiv ande och högst i den omfattning som Svenska Kraftnät anger. För elpannor och värmepumpar skall AFK-utrustningen vara inställd så att frånkoppling sker i fyra steg beroende på effektstorlek när frekvensen understiger följande värden: Lika med eller större än 35 MW 49,4 Hz i 0,15 sekunder Lika med eller större än 25 MW, mindre än 35 MW 49,3 Hz i 0,15 sekunder Lika med eller större än 15 MW, mindre än 25 MW 49,2 Hz i 0,15 sekunder Lika med eller större än 5 MW, mindre än 15 MW 49,1 Hz i 0,15 sekunder De närmare tekniska kraven på hur sådan utrustning för AFK skall vara utformad anges i bilaga 2.

text: Provning

text: Utrustning för AFK skall driftprovas före idrifttagning. Utrustning som tagits i drift skall driftprovas vart fjärde år. Provningen skall dokumenteras.

text: Avställning

text: Med undantag för tagande ur drift vid nödvändiga anläggnings- eller underhållsåtgärder skall installerad utrustning för AFK alltid vara i drift.

text: Undantag

text: Dessa föreskrifter gäller inte elnät vilka innehas av Banverket.

text: Kraven i bilaga 1 och 2 gäller inte utrustning för AFK som var i drift år 2000 och uppfyller i 3 och 4 §§ angivna funktioner.

text: Svenska Kraftnät kan efter ansökan medge undantag från kravet i 2 § andra stycket om uppfyllandet av kravet skulle kräva åtgärder som inte kan göras till skälig kostnad. Svenska Kraftnät kan efter ansökan medge undantag från kraven i 3 § om

text: annan än innehavaren av elnätet enligt avtal med denne tillser att frånkoppling kan ske i den omfattning och på det sätt som anges i 3 §. Svenska Kraftnät kan efter ansökan medge undantag från kraven i 4 § om elpannor och värmepumpar utgör de enda värmeproduktionsenheterna i d et aktuella värmesystemet.

text: Övergångsbestämmelser

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2002. 1. Utrustning för AFK som tagits i d rift före den 1 januari 2001 skall drift provas vartannat år. Utrustning som tagits i drift efter den 1 januari 2001 skall driftprovas vart fjärde år. 2. Utrustning för AFK vilken är i drift vid ikraftträdandet av dessa föreskrift er och som inte driftprovats under 2000 eller senare skall provas inom tolv månader från ikraftträdandet av dessa föreskrifter.

text: Jan Magnusson Bertil Persson

text: Tekniska krav på utformning av utrustning för AFK enligt 3 §

text: Funktionskrav

text: Utrustning för AFK skall vid frekvensfall till området 48-49 Hz koppla bort elförbrukning i fe m steg. Konstruktionen skall vara så att utebliven funktion föredras framför sådan funktion som medför oönskad frånkoppling. Mätning av frekvensen skall göras på stationens högsta spänningsnivå. AFK-utrustningen skall även kunna aktiveras genom utifrån kommande signal. Om automatiken kräver yttre matning skall denna vara batterisäkrad. Bortfall av elförsörjningen för AFK-utrustning får inte leda till att AFKfunktionen utlöses. Utrustningen skall kunna funktionsprovas. Frekvensrelä skall vara dokumenterat okänsligt för spänningsförändringar som uppträder i samband med större störningar. Utrustning för AFK skall uppfylla gällan de produktstandard för reläer (IEC 60255).

text: Tekniska data

text: Följande tekniska data skall gälla ör utformning av AFK-utrustning: Frekvensområde 45-55 Hz Mätnoggrannhet max +/-0,03 Hz Inställningsområde 45-50 Hz i steg om 0,1 Hz Funktionstid 0,15 s (inkl mättid och brytartid) Återgångsförhållande > 99,9% av funktionsvärdet Återgångstid Tillslag < 0,07 s Mätspänningsområde 60-120% av märkspänning Underspänningsblockering < 60% av märkspänning Tidsfördröjning 0-20 s Frånsignalingång 1 st Tillsignalingång 1 st Brytförmåga utgångar Anpassad till aktuella brytare

text: Bilaga 2

text: Tekniska krav på utformning av utrustning för AFK enligt 4 §

text: Funktionskrav

text: Utrustning för AFK skall vid frekvensfall till området 49,0-49,5 Hz koppla bort elförbrukning i fem steg. Konstruktionen skall vara så att utebliven funktion föredras framför sådan funktion som medför oönskad frånkoppling. Mätning av frekvensen skall göras på stationens högsta spänningsnivå. AFK-utrustningen skall även kunna aktiveras genom utifrån kommande signal. Om automatiken kräver yttre matning skall denna vara batterisäkrad. Bortfall av elförsörjningen för AFK-utrustning får inte leda till att AFKfunktionen utlöses. Utrustningen skall kunna funktionsprovas. Frekvensrelä skall vara dokumenterat okänsligt för spänningsförändringar som uppträder i s amband med större störningar. Utrustning för AFK skall uppfylla gällan de produktstandard för reläer (IEC 60255).

text: Tekniska data

text: Följande tekniska data skall gälla or utformning av AFK-utrustning: Frekvensområde 45-55 Hz Mätnoggrannhet max +/-0.05 Hz Inställningsområde 49,0-M9,5 Hz i steg om 0,01 Hz Funktionstid 0,15 s (inkl mättid och brytartid) Återgångsförhållande > 99,9% av funktionsvärdet Återgångstid Tillslag < 0,07 s Mätspänningsområde 60-120% av märkspänning Underspänningsblockering < 60% av märkspänning Tidsfördröjning 0-1 s Frånsignalingång 1 st Tillsignalingång 1 st Brytförmåga utgångar Anpassad till aktuella brytare


title: Affärsverket svenska kraftnäts föreskrifter och allmänna råd om driftsäkerhetsteknisk utformning av produktionsanläggningar1

text: 1 kap. Inledande bestämmelse

text: I dessa föreskrifter ställs krav på viss teknisk dimensionering av produktionsanläggningar för att skapa de nödvändiga förutsättningarna för driftsäkerhet i det nationella elsystemet. Kraven avser – störningstålighet (3 kap.) – spänningsreglering (4 kap.) – effektreglering (5 kap.) – avställning och start efter yttre spänningslöshet (6 kap.) – kommunikation och styrbarhet (7 kap.) – verifiering och dokumentation (8 kap.)

text: Anmälan har gjorts enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37, Celex 31998L0034, ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/48/EG

text: (EGT L 217, 5.8.1998, s. 18, Celex 31998L0048). 1

text: Typer av produktionsanläggningar

text: I denna författning avses med Gasturbinaggregat Produktionsanläggning som drivs av luft och förbränningsgaser för produktion av el. I dessa föreskrifter avses två typer: jettyp och industrityp. Kombianläggning Ångturbiner och gasturbiner, som använder gemensam bränslecykel, där avgasvärme från gasturbiner används till produktion av ånga till ångturbiner. Kondenskraftverk Ett eller flera värmekraftblock i samma produktionsanläggning som endast producerar el. Kraftvärmeverk Ett eller flera värmekraftblock i samma produktionsanläggning som kombinerar produktion av el och värme, som nyttjas för fjärrvärme eller industriprocess. Kärnkraftverk Ett eller flera kärnkraftsreaktorer inom samma produktionsanläggning. Med kärnkraftsreaktor avses i dessa föreskrifter detsamma som anges i 2 § 1.a. lagen (

text: ) om kärnteknisk verksamhet. Vattenkraftaggregat Sammankopplad turbin och generator, som drivs av vatten, för produktion av el. Vattenkraftstation Ett eller flera vattenkraftaggregat i en och samma produktionsanläggning. Vindkraftaggregat Sammankopplad turbin och generator, som drivs av vind, för produktion av el. Vindkraftgrupp Vindkraftaggregat med tillhörande utrustning inklusive nät och eventuell transformering. Nätet, inklusive tillhörande utrustning och eventuell transformering skall vid dess uppförande endast vara avsett för att sammankoppla vindkraftaggregat. Värmekraftaggregat Produktionsanläggning som drivs med uran-, fossil- och/eller biobränslen för produktion av el med sammankopplad turbin och generator, som drivs av ånga från panna eller kärnkraftsreaktor. Värmekraftblock Ett eller flera värmekraftaggregat som drivs från gemensam panna eller kärnkraftsreaktor. I värmekraftblock inkluderas kombianlägg- 2 ningar.

text: Storlek av produktionsanläggningar

text: I denna författning avses med

text: Stora anläggningar Vattenkraftstationer med installerad nominell aktiv effekt större än 50 MW.

text: Värmekraftblock med installerad nominell aktiv effekt större än 100 MW.

text: Gasturbinaggregat med installerad nominell aktiv effekt större än 100 MW.

text: Vindkraftgrupp med sammanlagd installerad nominell aktiv effekt större än 100 MW.

text: Medelstora anläggningar Vattenkraftstationer med installerad nominell aktiv effekt från 25 MW till och med 50 MW.

text: Värmekraftblock med installerad nominell aktiv effekt från 25 MW till och med 100 MW.

text: Gasturbinaggregat med installerad nominell aktiv effekt från 25 MW till och med 100 MW.

text: Vindkraftgrupp med sammanlagd installerad nominell aktiv effekt från 25 MW till och med 100 MW.

text: Små anläggningar Vattenkraftstation med installerad nominell aktiv effekt från och med 1,5 MW till och med 25 MW.

text: Värmekraftblock med installerad nominell aktiv effekt från och med 1,5 MW till och med 25 MW.

text: Gasturbinaggregat med installerad nominell aktiv effekt från och med 1,5 MW till och med 25 MW.

text: Vindkraftgrupp med sammanlagd installerad nominell aktiv effekt från och med 1,5 MW till och med 25 MW.

text: Vindkraftaggregat med installerad nominell aktiv effekt från och med 1,5 MW.

text: Övriga begrepp

text: I denna författning avses med

text: Driftstörning Ofrivillig nedsättning av i drift varande anläggnings förmåga att producera eller överföra elektrisk energi. Hjälpkraftsystem System för likström och/eller växelström avsett för försörjning av intern förbrukning inom produktionsanläggning. Husturbindrift Drift av ett aggregat med dess eget hjälpmaskineri som enda last, när aggregatet är bortkopplat från det yttre elnätet. Konstruktionsspänning Högsta huvudspänning (effektivvärde) för vilken anläggning och utrustning är konstruerad med hänsyn till såväl isolation, livslängd som andra egenskaper. Märkfältspänning Se Märkvärde. Märklast Se Märkvärde. Märkvärde Storhetsvärde angivet på ett föremål, på dess märkskylt eller i till föremålet hörande handlingar för uttryckande av föremålets egenskaper och prestationsförmåga i samband med föremålets konstruktion. Nominell aktiv effekt Nominell konstruktionseffekt för elproduktion. Nominell spänning Den spänning för vilken en installation eller del av en installation är bestämd. Nominell spänning avser i detta fall inte nominell systemspänning. p.u. ”Per unit” är ett begrepp som anger storleken relativt ett nominellt värde, som måste vara definierat i varje enskilt fall. Reglerstyrka Förhållandet mellan effektändring och frekvensavvikelse då automatisk frekvensreglering tillämpas. Turbinaggregat Sammankopplad turbin och generator för generering av el.

text: Stationära avvikelser i frekvens och/eller spänning

text: Stora och medelstora vattenkraftstationer, gasturbinaggregat och vindkraftgrupper skall kunna upprätthålla utmatning av effekt i enlighet med de värden som anges i nedanstående tabell (Tabell 1) vid de däri angivna kombinationerna av frekvens och spänning. För stora och medelstora vattenkraftstationer och gasturbinaggregat relateras spänningen till nominell spänning på generatorn omräknat till uppspänningssidan hos generatorns transformator. Vid omräkningen skall hänsyn tas till spänningsfallet över transformatorn vid maximal aktiv effekt och reaktiv effektproduktion motsvarande 1/12 av maximal aktiv effekt, mätt på transformatorns uppspänningssida. För stora och medelstora vindkraftgrupper relateras spänningen till nominell spänning på vindkraftaggregat omräknat till vindkraftgruppens högsta spänning med hänsyn taget till spänningsfallet vid maximal aktiv effekt. Kraven då utmatning av effekt krävs åskådliggörs grafiskt i Bilaga 1.

text: Tabell 1

text: Frekvens Spänning Effekt- Drifttid Övrigt Fig [Hz] utmatning

text: 47,5–49,7 85–110 % – 10 min Skall kunna klaras ett fåtal gånger För vindkraftgrupper gäller spänningsintervallet 90–110 % 47,5–49,0 95–105 % < 5 % > 30 min a reduktion

text: 49,0–49,7 90–105 % bibehållen kontinuerlig b 85–90 % < 10 % > 1 timme Gäller ej c reduktion vindkraftgrupper

text: 49,7–51,0 90–105 % bibehållen kontinuerlig d

text: 105–110 % < 10 % > 1 timme e reduktion 51,0–52,5 95–105 % Reducerad > 30 min Återgång till normal f produktion inom 1 min då f<50,1 Hz För vindkraftgrupper gäller frekvensintervallet 51,0–52,0 Hz

text: ning av effekt i enlighet med de värden som anges i nedanstående tabell (Tabell 2) vid de däri angivna kombinationerna av frekvens och spänning, allt relaterat till nominell spänning på generatorn omräknat till uppspänningssidan hos generatorns transformator. Vid omräkningen skall hänsyn tas till spänningsfallet över transformatorn vid maximal aktiv effekt och reaktiv effektproduktion motsvarande 1/12 av maximal aktiv effekt, mätt på transformatorns uppspänningssida. Kraven då utmatning av effekt krävs åskådliggörs grafiskt i Bilaga 2.

text: Tabell 2

text: 47,5–49,7 85–110 % – 10 min Skall kunna klaras ett fåtal gånger 47,5–49,0 95–105 % < 15 % > 30 min g reduktion vid 47,5 Hz 49,0–49,7 90–105 % bibehållen kontinuerlig h 85–90 % < 10 % > 1 timme i reduktion 49,7–50,3 90–105 % bibehållen kontinuerlig j 105–110 % < 10 % > 1 timme k reduktion 50,3–51,0 90–105 % reducerad > 30 min Återgång till normal l produktion inom 1 min då f<50,1 Hz 50,3–52,5 85–110 % – 10 min Skall kunna klaras ett fåtal gånger 51,0–52,5 95–105 % reducerad > 3 min Återgång till normal m produktion inom 5 min då f<50,1 Hz

text: Små anläggningar skall kunna upprätthålla utmatning av effekt i enlighet med de värden som anges i tabellen nedan (Tabell 3), inom 90–105 % av nominell spänning på generatorn omräknat till uppspänningssidan hos generatorns transformator med hänsyn taget till spänningsfallet över transformatorn vid maximal aktiv effekt. För små vindkraftgrupper relateras spänningsintervallet till nominell spänning på vindkraftaggregat omräknat till vindkraftgruppens högsta spänning med hänsyn taget till spänningsfallet vid maximal aktiv effekt.

text: Tabell 3

text: Frekvens [Hz] Effektutmatning Drifttid Övrigt

text: 47,5–49,0 < 5 % reduktion > 30 min 49,0–51,0 bibehållen kontinuerlig 51,0–52,5 reducerad > 30 min För vindkraftaggregat och vindkraftgrupper gäller frekvensintervallet 51,0–52,0 Hz

text: Produktionsanläggning behöver inte innehålla ovan angivna krav om anläggningsägaren kan visa att de nukleära, hydrologiska, hydrodynamiska, meteorologiska eller miljömässiga omständigheterna, t.ex. vatten- och vindtillgång, väsentligen försvårar ett uppfyllande av dem. Detsamma gäller om ett uppfyllande av dessa krav skulle strida mot sådana särskilt angivna villkor för produktionsanläggningen som beslutats av domstol.

text: Kortslutningar, spänningsvariationer

text: Stora anläggningar skall, med bibehållen nätanslutning, klara variationer i spänningen på en eller flera faser i det anslutande maskade stamnätet ned till 0 % under 0,25 sekunder, följt av ett språng på 25 % och sedan linjärt ökande spänning under 0,5 sekunder upp till 90 % spänning, som därefter består. Kraven åskådliggörs grafiskt i Bilaga 3. Medelstora och små anläggningar skall, med bibehållen nätanslutning, klara variationer i spänningen på en eller flera faser i det anslutande maskade stamnätet ned till 25 % under 0,25 sekunder och sedan 90 % spänning, som därefter består. Kraven åskådliggörs grafiskt i Bilaga 4. Stora, medelstora och små anläggningar skall, med bibehållen nätanslutning, klara de variationer i spänningen, på en eller flera faser, som kan uppträda vid momentant bortkopplade fel i det anslutande maskade nätet.

text: Samtliga anläggningar skall klara bibehållen drift vid kortvariga spänningsvariationer, som kan uppträda på nätet i samband med vanligt förekommande händelser, såsom åskfel och kopplingar.

text: Allmänt råd: De störningsfall som legat till grund för kraven i 5 och 6 §§ är närbelägen kortslutning i anslutande maskade stamnät i kombination med ej fungerande normal felbortkoppling. Resultatet blir förlängd frånkoppling. Spänningen kommer därvid att bli låg under såväl kortslutningen, som följande utpendling. Kraven ges som schablon för dimensionering av hjälpkraft m.m. hos aggregatet. Inställning av skydd och reglering skall däremot anpassas efter aktuella nätförhållanden.

text: Automatisk reglering

text: Stora och medelstora anläggningar skall vara försedda med automatisk spänningsreglering. Spänningen skall vara inställbar inom minst ±5 % av anläggningens nominella spänningsnivå. Små anläggningar utom direktanslutna asynkrongeneratorer skall ha automatisk spänningsreglering för att bidra till stabilisering av spänningen vid störda förhållanden. Spänningsregleringen skall kunna arbeta med en karakteristik (en reaktiv reglerstyrka uttryckt i Mvar/kV).

text: Kontinuerlig reaktiv produktion

text: Stora och medelstora anläggningar, utom vindkraftgrupper, skall dimensioneras med möjlighet till reaktiv produktion vid samtidig maximal aktiv effektproduktion enligt följande minimikrav: – Inom intervallet 90 % till 100 % av nominell spänning skall reaktiv effekt motsvarande 1/3 av maximal aktiv effekt kunna produceras och kontinuerligt matas till det anslutande nätet. – Vid spänning överstigande 100 % av nominell spänning skall reaktiv effekt motsvarande 1/3 av maximal aktiv effekt kunna produceras och kontinuerligt matas till det anslutande nätet så länge generatorns spänning ej överstiger 105 % av generatorns nominella spänning.

text: – Samtliga anläggningstyper, utom värmekraftblock, skall kunna konsumera reaktiv effekt motsvarande minst 1/6 av maximal aktiv effekt från det anslutande nätet. – Värmekraftblock skall kunna minska den reaktiva produktionen ned till 0 Mvar. Värmekraftblock med en installerad nominell aktiv effekt större än 450 MW kan alternativt dimensioneras med möjlighet till reaktiv produktion vid samtidig maximal aktiv effektproduktion enligt följande minimikrav: – Inom intervallet 90 % till 100 % av nominell spänning skall reaktiv effekt motsvarande 1/5 av maximal aktiv effekt kunna produceras och kontinuerligt matas till det anslutande nätet.

text: – Vid spänning överstigande 100 % av nominell spänning skall reaktiv effekt motsvarande 1/5 av maximal aktiv effekt kunna produceras och kontinuerligt matas till det anslutande nätet så länge generatorns spänning ej överstiger 105 % av generatorns nominella spänning. – Inom intervallet 90 % till 100 % av nominell spänning skall reaktiv effekt motsvarande 2/5 av maximal aktiv effekt kunna produceras och matas till det anslutande nätet under en period av minst 15 minuter. Efter 15 minuter tillåts en reduktion av den reaktiva utmatningen från 2/5 till 1/5. Detta skall kunna upprepas efter 15 minuter. Ovanstående minimikrav gäller då kylvattentemperaturen är under eller lika med 60 % av

text: dimensionerande kylvattentemperatur. Vid högre kylvattentemperaturer tillåts en reduktion av den kortvarigt utmatade reaktiva effekten från 2/5 till 1/3. – Reaktiv effekt motsvarande 1/6 av producerad aktiv effekt skall kontinuerligt kunna konsumeras från det anslutande nätet.

text: Vindkraftgrupper skall utformas så att det reaktiva utbytet kan regleras till noll.

text: Allmänt råd: Med nominell spänning i 1–2 §§ ovan avses generatorns nominella spänning omräknat till uppspänningssidan hos generatorns transformator med hänsyn taget till spänningsfallet över transformatorn vid maximal aktiv effekt och reaktiv effektproduktion motsvarande 1/12 av maximal aktiv effekt. Om uppgift om generatorns nominella spänning saknas används generatorns märkspänning.

text: Magnetiseringssystemet

text: Enskilda synkrona generatorer i stora och medelstora anläggningar skall uppfylla följande krav: – Magnetiseringssystemet skall vara dimensionerat för kontinuerlig magnetiseringseffekt, som är 105 % av erforderlig magnetiseringseffekt vid märklast för generatorn. – Med generator i tomgång, som inte är ansluten till elnätet, får svarstiden T för generatorspänningen ej överstiga de i tabellen nedan (Tabell 4) angivna värdena vid stegändring från 1,0 till 1,1 p.u. insignal till spänningsregulatorn. Insignal 1 p.u. är relaterad till nominell generatorspänning. Minsta svarstid gäller utifrån storleken på enskild generator och anläggning.

text: Tabell 4

text: Enskild generator Svarstid T Märkeffekt Sn (MVA) (sekunder) ≤ 50 1,00

text: 50–100 1,00–(Sn-50) * 0,004 ≥ 100 0,80

text: Svarstiden T är den tid som åtgår för generatorspänningen för tomgående, icke nätansluten anläggning att uppnå 90 % av resulterande ändring i generatorspänningen efter en stegändring från 1,0 till 1,1 p.u. av spänningsregulatorns insignal.

text: – Vid en stegändring får generatorspänningens maximala översväng ej överstiga 15 % av spänningsändringen. Generatorspänningen får ej oscillera mer än ±5 % av spänningsändringen 2 sekunder efter stegändringen. – Permanentmagnetiserade synkrona generatorer skall inneha utrustning som möjliggör att ovanstående krav på magnetiseringssystemet för konventionella synkrona generatorer uppfylls.

text: Dämpning av effektpendlingar

text: För enskilda synkrona generatorer > 75 MVA i stora anläggningar, skall spänningsregleringen vara försedd med dämpfunktion. Den skall, vid vinkelpendlingar av aggregatet gentemot yttre nät, kunna bidra till aktiv dämpning. Det aktiva dämpbidraget skall finnas inom frekvensområdet 0,25-1 Hz.

type: kapitel

text: 5 kap. Effektreglering

text: Reglerbarhet

text: Stora och medelstora anläggningar, utom vindkraftgrupper, skall kunna klara effektreglering inom ett givet effektområde enligt nedanstående tabell (Tabell 5).

text: Tabell 5

text: Anläggningstyp Reglerhastighet Reglerområde Effektområde (%/minut) (% av nom. effekt) (% effekt) Vattenkraft 40 100 0–100 Kolkondens 4 30 60–90 Oljekondens 8 30 40–90 Kraftvärmeverk 4 30 60–90 Kärnkraftverk (PWR) 5 30 60–90 Kärnkraftverk (BWR) 10 30 60–90 Gasturbin av jettyp 20 100 0–100 Gasturbin av industrityp 7 100 0–100

text: Angiven reglering relateras till infasade turbinaggregats nominella aktiva turbineffekt. Med reglerområde avses ett effektintervall inom specificerat effektområde. Allmänt råd: Inom effektområdet för respektive anläggningstyp kan anläggningsspecifika egenskaper medföra att vissa effektnivåer ej lämpar sig som driftpunkt.

text: Reglerbarhet för vindkraft

text: Vindkraftaggregat ingående i vindkraftgrupp skall ha individuell möjlighet till inställning av den nivå då aggregatet automatiskt stoppas på grund av yttre omständligheter. Vid stopp på grund av för stark vind får inte alla vindkraftaggregat i en vindkraftgrupp stoppas samtidigt och högst 30 MW/minut får kopplas bort.

text: Allmänt råd: Vid start av vindkraftaggregat ingående i vindkraftgrupp bör inte alla vindkraftaggregat startas samtidigt. Högst 30 MW/minut bör inkopplas när vindkraftgrupp startas.

text: Det skall vara möjligt att kontrollera produktionen från vindkraftgrupp så att produktionen inte överstiger ett bestämt effektvärde (MW). Effektvärdet skall kunna vara reglerbart med en utifrån kommande signal. Det skall vara möjligt att ändra i regleralgoritmen. Produktionen skall kunna regleras så snabbt att den reduceras till under 20 % av maximal effekt inom 5 sekunder.

text: Automatisk kontinuerlig frekvensreglering

text: Stora och medelstora gasturbinaggregat och vattenkraftstationer skall automatiskt kunna bidra i frekvensregleringen av kraftsystemet med reglerstyrka inom området 0,25-4 p.u. effekt/Hz vid en frekvensvariation på 50 ± 0,2 Hz. Som styrsignal utnyttjas uppmätt nätfrekvens eller varvtal på anläggningen. Anläggningarna skall kunna klara upprepade effektvariationer kring inställt börvärde och uteffekten skall kunna regleras med plus eller minus 10 % inom 30 sekunder inom effektområdet 10–90 %. Detta skall kunna upprepas flera gånger.

text: Stora och medelstora värmekraftblock, utom kärnkraftverk, skall automatiskt kunna bidra i frekvensregleringen av kraftsystemet med reglerstyrka inom området 0,25-1 p.u. effekt/Hz vid en frekvensvariation på 50 ± 0,2 Hz. Som styrsignal utnyttjas uppmätt nätfrekvens eller varvtal på anläggningen. Anläggningarna skall kunna klara upprepade effektvariationer kring inställt börvärde och uteffekten skall kunna regleras med plus eller minus 2 % inom 30 sekunder inom det regler- och effektområde som anges i 5 kap. 1 §. Detta skall kunna upprepas flera gånger.

text: Reglerbarhet vid frekvensstörning

text: Stora och medelstora anläggningar, utom vindkraftgrupper och kärnkraftverk, skall automatiskt kunna klara stegändring av produktionen inom i tabellen nedan (Tabell 6) angivna intervall inom frekvensintervallet 49–51 Hz.

text: Tabell 6

text: Anläggningstyp Effektsteg Inom tid Effektområde (%) (sekund) (% effekt) Vattenkraft, 10 5 50–100 Kaplanturbin 30 30 50–100 Vattenkraft, 20 5 50–100 Francisturbin 30 15 50–100 Kol- och 2,5 5 50–90 Oljekondens 5 30 50–90 Kraftvärme 2,5 5 50–90 5 30 50–90 Gasturbin 10 5 0–100 20 30 0–100

text: Nämnda krav på stegändring skall kunna kombineras med efterföljande reglering enligt 5 kap. 4 och 5 §§ ovan. Frekvensreglerande aggregat skall ha reglerutrustning som medger inställning av flera reglermoder med separata parameteruppsättningar. En av dessa skall kunna användas för (automatisk) anpassning till störd drift i kraftsystemet.

text: Allmänna råd: Driftförhållanden som kräver reglering är exempelvis följande:

text: – Reglerbarhet: Under störda förhållanden med akut brist av effekt måste aktivt stöd kunna ske från aggregat där reglermarginaler finns tillgängliga. Sådant stöd ges genom beordring från driftcentral.

text: – Automatisk frekvensreglering: Denna används under normal drift för att reglera systemets förbrukningsvariationer och obalanser på grund av förändringar mellan förbrukningsuppgångar/nedgångar och produktionsplaner.

text: – Reglerbarhet vid frekvensstörning: I detta fall förutsätts aggregaten bidra till momentan störningsreglering. Syftet är att aggregaten skall kunna begränsa akuta frekvensfall vid t.ex. produktionsbortfall.

text: Automatisk frekvensreglering skall kunna bidra till effektbalans i kraftsystemet vid variationer i förbrukningen. Förbrukningens variation är slumpmässig, men dimensioneringskraven ges mer schabloniserade i form av att upp- och nedreglering skall kunna upprepas inom visst intervall och tid.

text: Produktionsanläggning behöver inte innehålla i 5 kap. 1–6 §§ angivna krav om anläggningsägaren kan visa att de hydrologiska, hydrodynamiska, meteorologiska eller miljömässiga omständigheterna väsentligen försvårar ett uppfyllande av dem. Detsamma gäller om ett uppfyllande av dessa krav skulle strida mot sådana särskilt angivna villkor för produktionsanläggningen som beslutats av domstol.

text: 6 kap. Avställning och start efter yttre spänningslöshet

text: Husturbindrift

text: Stora värmekraftblock skall vara konstruerade för att kunna bortkopplas automatiskt från yttre nät och gå över till husturbindrift vid spänningsoch frekvensavvikelser som är större än vad som anges i 3 kap. Stora värmekraftblock skall även vara konstruerade för att kunna frånkopplas automatiskt och övergå i husturbindrift vid spänningsbortfall i det anslutande nätet eller bortfall av yttre lokalkraftförsörjning. Värmekraftblockens skyddsutrustningar och reglersystem skall därvid samverka så att övergång till husturbindrift är möjlig. Husturbindrift skall kunna upprätthållas minst tolv timmar. Då spänningen och frekvensen stabiliserats i anslutande nät skall infasning och uppreglering kunna ske.

text: Startberedskap

text: Vid spänningsbortfall i det anslutande nätet, inklusive yttre lokalkraftförsörjning, skall minst ett aggregat i stora och medelstora vattenkraftstationer, som bortkopplats genom driftstörningen, kunna vara tillgängliga för att omedelbart påbörja startförlopp för infasning mot yttre nätet och pålastning, om spänningen återkommer inom 12 timmar i anslutande nät. Om spänningen återkommer senare än 12 timmar skall startförlopp för infasning kunna påbörjas inom 30 minuter efter att spänningen återkommit.

text: Allmänt råd: Vid nybyggnation samt om- och tillbyggnad av hjälpkraftsystem skall hjälpkraftsystemet, för att uppfylla kravet enligt ovanstående, inneha 12 timmars uthållighet. Detta gäller dock inte vid rutinmässigt underhåll eller byte av enskilda komponenter.

text: Stora och medelstora gasturbinaggregat skall kunna vara tillgängliga för start och infasning inom fem minuter efter spänningsbortfall, oberoende av om aggregatet varit i drift före spänningsbortfallet. Efter infasning skall produktionsökning kunna ske på sätt som anges i 5 kap 1 §.

text: 7 kap. Kommunikation och styrbarhet

text: Information

text: Stora och medelstora anläggningar, skall vara utrustade på ett sådant sätt att realtidsinformation rörande spänning, aktiv och reaktiv effekt, driftstatus och reglerförmåga kan göras tillgänglig för Svenska Kraftnät.

text: Styrbarhet

text: Stora och medelstora anläggningar skall vara utrustade på ett sådant sätt att de inom 15 minuter efter att en driftstörning inträffat och även därefter kan styras manuellt, antingen genom fjärrkontroll eller genom lokalkontroll. Styrningen skall möjliggöra tillkoppling till elnätet, frånkoppling från elnätet samt reglering av aktiv och reaktiv effekt. Manuella åtgärder skall kunna vidtas även i de fall eventuella återuppbyggnadsautomatiker inte fungerar. Med reglering i denna bestämmelse avses att kunna sätta börvärde och ändra reglerautomatikernas funktion.

text: 8 kap. Verifiering och dokumentation

text: Verifiering

text: Produktionsanläggnings förmåga att uppfylla i denna författning angivna krav skall vara verifierade.

text: Allmänt råd: Verifiering att produktionsanläggning uppfyller de krav som anges i dessa föreskrifter kan ske på olika sätt, exempelvis genom fullskaleprov, tekniska beräkningar, simuleringar och reläinställningsplaner. Fullskaleprov är det bästa och mest tillförlitliga alternativet. Vissa krav som anges i dessa föreskrifter är dock av sådan art att fullskaleprov i praktiken inte låter sig göras. Det kan exempelvis vara prov som skulle innebära onödigt stora påfrestningar på elsystemet, eller prov som kan anses påverka en anläggnings tekniska livslängd negativt. Då fullskaleprov inte är lämpligt kan andra verifieringsmetoder tillämpas.

text: Anläggningsdokumentation

text: Produktionsanläggnings konstruktion och däri ingående apparaters tekniska data skall vara dokumenterade. Då Svenska Kraftnät begär det skall verket tillställas dokumentation om de tekniska data som är relevant för i dessa föreskrifter reglerade funktioner. Vid förändring av teknisk data skall Svenska Kraftnät informeras om detta.

text: 9 kap. Undantag

text: Svenska Kraftnät får efter ansökan medge undantag från dessa föreskrifter, för viss anläggning, om det föreligger ekonomiska eller andra skäl att undanta anläggningen helt eller delvis från bestämmelserna i föreskrifterna och anläggningens innehavare kan visa att en avvikelse från ett eller flera krav inte har någon påtaglig negativ betydelse för driftsäkerheten i det nationella elsystemet.

text: Allmänt råd: Som framgår av bestämmelsen kan Svenska Kraftnät i vissa fall medge undantag från föreskrifterna. Kraven i föreskrifterna är satta så att de kan uppfyllas med normalt tillgänglig teknik och svara mot vedertagna konstruktions- och dimensioneringsprinciper. Det kan dock i enstaka fall visa sig att ett uppfyllande av ett eller flera krav i föreskrifterna kan innebära stora kostnader för anläggningsägaren och att avvikelse från kravet/n inte har någon påtaglig negativ påverkan på driftsäkerheten i det nationella elsystemet. Ett sådant förhållande bör normalt utgöra skäl för att meddela undantag från ett eller flera krav i föreskrifterna. Vid om- eller tillbyggnad av befintliga produktionsanläggningar gäller enligt övergångsbestämmelserna föreskrifterna i sin helhet för den eller de delar som omfattas av om- eller tillbyggnaden. När det gäller sådan om- eller tillbyggnad kan det finnas anledning att genom beslut om undantag beakta varje anläggnings individuella förutsättningar. Tekniska och ekonomiska svårigheter kan också uppstå i de fall då krav i föreskrifterna kan medföra behov av omfattande tekniska förändringar i ett pågående projekt avseende uppförande av ny anläggning eller om- eller tillbyggnad av befintlig anläggning. Enligt övergångsbestämmelserna gäller en specialregel för de fall då anläggningen vid tidpunkten för föreskrifternas ikraftträdande var under uppförande eller föremål för om- eller tillbyggnad. Undantag kan då, oaktat påverkan på driftsäkerheten, beviljas om ett uppfyllande av föreskriftskraven skulle innebära oskäligt höga kostnader. Som exempel kan nämnas fallet att ett projekt för uppförande av ny anläggning eller om- eller tillbyggnad av befintlig anläggning innan föreskrifternas ikraftträdande har drivits så långt att upphandlingsprocessen är genomförd och bindande avtal tecknats med leverantör. Det kan i ett sådant fall innebära oskäligt höga kostnader att genomföra åtgärder för att kunna uppfylla krav i föreskrifterna. Sådana problem torde dock endast beröra ett begränsat antal anläggningar. Vid behov kommer Svenska Kraftnät också att, efter ansökan, beakta varje sådan anläggnings individuella förutsättningar genom att medge undantag från hela eller delar av föreskriftskraven.

text: Dessa föreskrifter träder ikraft den 1 januari 2006.

text: Övergångsbestämmelser

text: Föreskrifterna i sin helhet gäller för produktionsanläggning som tas i drift efter ikraftträdandet. För produktionsanläggning som var tagen i drift före föreskrifternas ikraftträdande gäller att den skall uppfylla bestämmelserna i kapitel 7 och 8 samt att den såvitt avser de områden som berörs i kapitel 3, 4, 5 och 6, inom ramen för vad som stadgas i dessa kapitel, skall bibehålla de prestanda som anläggningen hade före föreskrifternas ikraftträdande. För det fall om- eller tillbyggnad av en sådan anläggning sker efter ikraftträdandet gäller dock föreskrifterna för den del eller de delar av produktionsanläggningen som direkt omfattas av om- eller tillbyggnaden. För produktionsanläggning som tas i drift efter föreskrifternas ikraftträdande men där anläggningens innehavare kan visa att anläggningen vid ikraftträdandet var under uppförande eller att bindande avtal om anläggningens uppförande då tecknats, gäller att undantag enligt 9 kap. 1 § kan beviljas om ett uppfyllande av ett eller flera krav i föreskrifterna skulle innebära oskäligt höga kostnader. Detsamma gäller sådan om- eller tillbyggnad av produktionsanläggning som påbörjats eller avtalats vid föreskrifternas ikraftträdande.

text: Jan Magnusson

text: Bertil Persson

text: och Vindkraftgrupper

text: t le in al r al rv m 1 m te rupper in l nor nom z. tg ns z ruppe il af g j ft ion i 1 H ekve 0 H e ndkr igt ång t 50, fr 52, r ler rg < vi er 0v äl ndkra e odukt f ll G vi Åt pr då För gä 51,

text: g e g e d Ö in rli m rli m in

text: iftti im im f [Hz] 30 m inue t inue t 30 m

text: Dr > > > 1 > 1

text: g

text: n kont kont t- n n n ad k en en tni io ll io ll io er fe a c hå hå u Ef % utm dukt be 10 % dukt be 10 % dukt < 5 re bi < re bi < re Red

text: 52 s/

text: ng 0 7 0 0 0 5

text: n e v nni

text: k 5-49, 0-49, 7-51, 7-51, 7-51, 0-52,

text: Spä 47, 95-105 % 49, 90-105 % 49, 85-90 % 49, 90-105 % 49, 51, 95-105 % 105-110%

text: Fre g

text: a b c d e f

text: Fi

text: e df c

text: U [%] 110 105 100 95 90 85 50

text: ab

text: 47 17

text: in in l l a a 1 m 1 m rm rm o o nom z nom z ll n ll n ti ion i 1 H ti ion i 1 H t g g ig ån 50, ån 50, r < < erg odukt f erg odukt f Öv åt pr då åt pr då

text: r- e r- e d in m m in in inue im inue im m m iftti lig t lig t 0 3 30 m f [Hz] Dr > > 3 > 1 > 1

text: on g ti

text: n

text: z kont kont > kt- tni duk a en n en n ad ad ffe re 5 H ll io ll io E hå hå cer cer

text: utm

text: 15 % d 47, be 10 % dukt be 10 % dukt du du < vi bi < re bi < re re re

text: 52 s/ 0 7 3 3 3 0 5

text: n ng e v nni

text: k 5-49, 0-49, 7-50, 7-50, 7-50, 3-51, 0-52,

text: Fre Spä 47, 95-105 % 49, 90-105 % 49, 85-90 % 49, 90-105 % 49, 105-110% 50, 90-105 % 51, 95-105 %

text: g

text: g h i j k l m

text: Fi

text: l

text: k jm 95 90 i 85 U [%] 110 105 100 50

text: gh

text: Bilaga 3: Kortslutningar, spänningsvariationer Stora anläggningar

text: Bilaga 4: Kortslutningar, spänningsvariationer Medelstora och Små anläggningar

text: 20 Elanders Gotab 49487, Stockholm 2005


title: Föreskrifter om ändring i Affärsverket svenska kraftnäts föreskrifter och allmänna råd (SvKFS 2001:1) om utrustning för förbrukningsfrånkoppling

text: I denna författning avses med Elnät En nätkoncessionsinnehavares sammankopplade elektriska anläggningar för överföring av el som innehas med nätkoncession för linje eller med nätkoncession för område. Elområde Fördefinierat område för uppdelning av handel på elmarknaden. Elnätsföretag Innehavare av nätkoncession för linje eller nätkoncession för område. Särskilt anvisat Av Svenska Kraftnät utsett elnätsföretag som innehar elnätsföretag nätkoncession på regionnätsnivå eller motsvarande och som upprätthåller dygnet runt bemannade driftcentraler för övervakning och styrning av sina nät. Stamnät Svenska Kraftnäts elnät med en nominell spänning om 220 kV eller högre. Stamnätstation Ställverk, transformatorstation och dylikt, som i sin helhet ingår i stamnätet samt transformatorstation med transformator ansluten till stamnätet. Regionnät Elnät direkt anslutet till stamnätet med undantag för elnät som enbart är avsett för elproduktion. Samhällsviktig Elanvändare som har inordnats i prioritetsklasser enligt elanvändare förordning (

text: ) om planering för prioritering av samhällsviktiga elanvändare. Frånkoppling Begränsning eller avbrytande av överföring av el till elanvändare. Tillkoppling Återanslutning av elanvändare när en frånkoppling tillåts upphöra. Manuell Manuell frånkoppling beordrad av Svenska Kraftnät.

text: förbrukningsfrånkoppling (MFK)

text: Automatisk Automatisk frånkoppling vid underfrekvens genom fast förbruknings- installerad utrustning.

text: frånkoppling (AFK)

text: Manuell från- och tillkoppling av förbrukning

text: Förberedelse

text: Elnätsföretag ska vara förberett för och ha nödvändig utrustning för att kunna genomföra manuell från- och tillkoppling av förbrukning på order av Svenska Kraftnät.

text: Elnätsföretag ska ha tekniska och operativa förutsättningar för att kunna genomföra från- och tillkopplingar inom eget nät. Frånkopplingar ska kunna ske i en omfattning som lägst uppgår till 50 procent av vid varje tidpunkt förutsedd överförd effekt till elanvändare.

text: Särskilt anvisade elnätsföretag ska förbereda operativa ordervägar för att verkställa från- och tillkopplingar inom eget och anslutna elnät. Dessa ordervägar ska redovisas till Svenska Kraftnät.

text: Elnätsföretag ska planera ordningen för att genomföra frånkopplingar i samråd med berörda kommuner och länsstyrelser. Samhällsviktiga elanvändares belägenhet i elnäten och deras inbördes prioritering ska klarläggas i samrådet. Elnätsföretagen ska använda underlaget från länsstyrelserna för den tekniska detaljplaneringen av hur från- och tillkopplingar ska genomföras. I förordning (

text: ) om planering för prioritering av samhällsviktiga elanvändare finns regler om hur respektive länsstyrelse ska samordna planeringen inom sitt geografiska område och sammanställa underlag som delges berörda elnätsföretag och Svenska Kraftnät. Här finns också regler om vilka elanläggningar som ska undantas från underlaget för prioritering.

text: Fördelningen av en beordrad frånkoppling ska vid varje tillfälle avgöras av förutsättningarna för att genomföra frånkopplingen inom det tidskrav som Svenska Kraftnät ställer. I planeringen ska förberedelser göras så att en omfördelning efterhand kan ske från de elanvändare och nät på högre nätnivå som har frånkopplats för att klara tidskraven till lägre nätnivåer så att överföringen till högre prioriterade samhällsviktiga elanvändare kan återupptas.

text: Omfattningen av sådana fördröjda frånkopplingar som regleras i

text: 6 § förordning (2011:931)

text: om planering för prioritering av samhällsviktiga elanvändare får inte inkräkta på förmågan att verkställa Svenska Kraftnäts order om frånkoppling inom 15 minuter. Elnätsföretag, till vars nät sådana elanvändare som avses i ovan nämnd bestämmelse är anslutna, ska som en del av förberedelserna, klarlägga förutsättningarna för att genomföra fördröjda frånkopplingar. Ett medgivande av sådana fördröjda frånkopplingar innebär att elnätsföretaget måste frånkoppla motsvarande effekt hos andra elanvändare för att verkställa Svenska Kraftnäts beordring.

text: Förberedelser av frånkopplingar ska ske så att den förbrukning som ska kunna frånkopplas genom MFK till högst en femtedel omfattar förbrukning som ska kunna frånkopplas genom AFK enligt 3 §.

text: Förberedelser ska göras för att tillkoppling och omfördelning av en frånkoppling (rotering) mellan olika elanvändare kan ske med största möjliga hänsyn till prioriteringen av samhällsviktiga elanvändare.

text: Allmänt råd

text: Frånkoppling bör planeras så att stora elpannor och värmepumpar i värmesystem där alternativ värmeproduktion finns frånkopplas först.

text: Genomförande

text: Särskilt anvisade elnätsföretag ska verkställa Svenska Kraftnäts order om frånkoppling. Order från Svenska Kraftnät till dessa företag ges i form av begärd frånkopplad effekt (MW). Frånkopplingen ska genomföras inom de elnätsmässiga eller geografiska områden i landet som anges av Svenska Kraftnät. De särskilt anvisade elnätsföretagen ska verkställa beordrad frånkoppling inom eget nät eller genom att helt eller delvis lämna Svenska Kraftnäts order vidare till andra innehavare av nätkoncession för anslutna nät i enlighet med

text: 15 b § första stycket förordningen (1994:1806)

text: om systemansvar för el. Order om frånkoppling ska kunna verkställas dygnet runt alla dagar. Om inte annat anges av Svenska Kraftnät ska begärd frånkoppling verkställas inom 15 minuter.

text: Inom den tids- och elnätsmässiga ramen för Svenska Kraftnäts beordring eller förvarning ska frånkopplingar genomföras på den nätnivå som medger största möjliga hänsyn till prioriteringen av samhällsviktiga elanvändare och baseras på den prioriteringsordning som fastlagts i planeringen enligt 2 b §.

text: Tillkoppling får ske först efter att Svenska Kraftnät lämnat sitt medgivande och högst i den omfattning som Svenska Kraftnät anger. Turordningen vid tillkoppling ska så långt det är möjligt baseras på den prioriteringsordning mellan olika elanvändare som fastlagts i planeringen.

text: Om frånkopplingen enligt meddelande från Svenska Kraftnät eller på andra grunder bedöms bli långvarig får frånkopplingen omfördelas mellan olika elanvändare genom rotering baserat på rådande nät- och prioriteringsmässiga förutsättningar. En sådan omfördelning får inte innebära att den av Svenska Kraftnät beordrade frånkopplade effekten underskrids.

text: När frånkoppling har beordrats ska vidtagna åtgärder dokumenteras av berörda elnätsföretag. Dokumentationen ska rapporteras till Svenska Kraftnät i samma struktur som de ordervägar som avses i 2 a § ovan. De särskilt anvisade elnätsföretagen ska därvid sammanställa dokumentation för från- och tillkopplingar inom eget nät samt för de som verkställts enligt order som har lämnats vidare till andra nät. Dokumentationen ska innehålla de uppgifter som anges i bilaga 1.

text: Automatisk förbrukningsfrånkoppling AFK

text: Elnät som är direkt anslutna till stamnätstation belägen inom elområde SE3 och SE4 ska ha utrustning installerad som möjliggör AFK. Utrustning för AFK ska vara installerad i sådan omfattning att frånkoppling kan ske av totalt sett lägst 30 procent av vid varje tillfälle aktuell elöverföring exklusive elöverföring till sådana elektriska anläggningar som anges i 4 §. Utrustning får inte vara så inställd att tillkoppling sker automatiskt. Tillkoppling får ske först efter att Svenska Kraftnät givit sitt medgivande och högst i den omfattning som Svenska Kraftnät anger. Turordningen vid tillkoppling ska så

text: långt det är möjligt baseras på den prioritetsordning mellan olika elanvändare som fastlagts i planeringen. Utrustningen ska vara utformad på sätt som innebär att frånkoppling sker i fem ungefär lika stora steg när frekvensen understiger följande värden: – Steg 1: 48,8 Hz i 0,15 sekunder – Steg 2: 48,6 Hz i 0,15 sekunder – Steg 3: 48,4 Hz i 0,15 sekunder – Steg 4: 48,2 Hz i 0,15 sekunder och vid 48,6 Hz i 15 sekunder – Steg 5: 48,0 Hz i 0,15 sekunder och vid 48,4 Hz i 20 sekunder De närmare tekniska kraven på hur utrustning för AFK ska vara utformad anges i bilaga 2.

text: Utrustningar för AFK ska dokumenteras av innehavare av sådan anläggning. Dokumentationen ska innehålla uppgifter om utrustningarnas ägare, lokalisering och nätanslutning, aktuella inställningar samt inträffade aktiveringar. Dokumentationen ska redovisas för Svenska Kraftnät på begäran.

text: Frånkoppling av elpanne- och värmepumpsanläggningar

text: Elektrisk anläggning bestående av elpanna eller värmepump med en eleffekt om minst 5 MW och som är ansluten till ett elnät som direkt eller via andra elnät är anslutet till en stamnätstation belägen inom elområde SE3 eller SE4 ska ha utrustning installerad som medför AFK. Utrustningen får inte vara så inställd att tillkoppling sker automatiskt. Tillkoppling får ske först efter att Svenska Kraftnät givit sitt medgivande och högst i den omfattning som Svenska Kraftnät anger. För elpannor och värmepumpar ska AFK-utrustningen vara inställd så att frånkoppling sker i fyra steg beroende på effektstorlek när frekvensen understiger följande värden: Lika med eller större än 35 MW 49,4 Hz i 0,15 sekunder Lika med eller större än 25 MW, mindre än 35 MW 49,3 Hz i 0,15 sekunder Lika med eller större än 15 MW, mindre än 25 MW 49,2 Hz i 0,15 sekunder Lika med eller större än 5 MW, mindre än 15 MW 49,1 Hz i 0,15 sekunder De närmare tekniska kraven på hur sådan utrustning för AFK ska vara utformad anges i bilaga 3.

text: Utrustningar för AFK i elpanne- och värmepumpsanläggningar som har en effektstorlek lika med eller större än 25 MW ska dokumenteras av innehavare av sådan anläggning. Dokumentationen ska innehålla uppgifter om utrustningarnas ägare, lokalisering och nätanslutning, aktuella inställningar samt inträffade aktiveringar. Dokumentationen ska redovisas för Svenska Kraftnät på begäran.

text: Provning

text: Utrustning för AFK ska driftprovas före idrifttagning. Utrustning som tagits i drift ska driftprovas vart fjärde år. Provningen ska dokumenteras. 5

text: Med undantag för tagande ur drift vid nödvändiga anläggnings- eller underhållsåtgärder ska installerad utrustning för AFK alltid vara i drift.

text: Undantag

text: Har upphävts genom (

text: SvKFS 2012:1

text: Kraven i bilaga 2 och 3 gäller inte utrustning för AFK som var i drift år 2000 och uppfyller i 3 och 4 §§ angivna funktioner.

text: Svenska Kraftnät kan efter ansökan medge undantag från kravet i 2 e § om uppfyllandet av kravet skulle kräva åtgärder som inte kan göras till skälig kostnad. Svenska Kraftnät kan efter ansökan medge undantag från kraven i 3 § om annan än innehavaren av elnätet enligt avtal med denne tillser att frånkoppling kan ske i den omfattning och på det sätt som anges i 3 §. Svenska Kraftnät kan efter ansökan medge undantag från kraven i 4 § om elpannor och värmepumpar utgör de enda värmeproduktionsenheterna i det aktuella värmesystemet.

text: Övergångsbestämmelser

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2002 . 1. Utrustning för AFK som tagits i drift före den 1 januari 2001 ska driftprovas vartannat år. Utrustning som tagits i drift efter den 1 januari 2001 ska driftprovas vart fjärde år. 2. Utrustning för AFK vilken är i drift vid ikraftträdandet av dessa föreskrifter och som inte driftprovats under 2000 eller senare ska provas inom tolv månader från ikraftträdandet av dessa föreskrifter.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 december 2012

text: SvKFS 2001:1

text: 6 3

text: aga il B

text: t t ig ig r r Öv Öv

text: ___ ___ ___

text: t t

text: ____ ____ ____ k k

text: je je

text: ____ ____ ____ Ob Ob

text: g lin

text: p _____ _____ _____

text: p o

text: stillk s:

text: g g in in

text: n : adres k n ppl u : o r am post ppling b el r N T e-

text: ånk /fö fr tillko g r n ö li p t f t för p o k n punk punk å d id sfr Ti T g in n k kt u r fe t rb ef k d a ffe ell fö e ppl MW d u

text: n ____ ____ ____ la

text: a p p M ånko o r

text: _____ _____ _____ F illk n

text: T MW

text: ____ ____ ____ its frå t g

text: ___ ___ ___ ek r tta ff ö o

text: e f

text: ): ad ed ar m r MW sk h

text: d e

text: or er , SE4 rb e a rd B o Kl MW m , SE3

text: so g : , SE2 ta ån re g r ö n avare (SE1 li g ed f nde tral k tral ll: F lin råde p kopp p as ti inneh : o ät ät om ordra iftcen iftcen k r larbes r ic N N El Från Be d illk K d k T S 7

text: Bilaga 2

text: Tekniska krav på utformning av utrustning för AFK enligt 3 §

text: Funktionskrav

text: Utrustning för AFK skall vid frekvensfall till området 48-49 Hz frånkoppla elförbrukning i fem steg. Konstruktionen skall vara så att utebliven funktion föredras framför sådan funktion som medför oönskad frånkoppling. Mätning av frekvensen skall göras på stationens högsta spänningsnivå. AFK-utrustningen skall även kunna aktiveras genom utifrån kommande signal. Om automatiken kräver yttre matning skall denna vara batterisäkrad. Bortfall av elförsörjningen för AFK-utrustning får inte leda till att AFK-funktionen utlöses. Utrustningen skall kunna funktionsprovas. Frekvensrelä skall vara dokumenterat okänsligt för spänningsförändringar som uppträder i samband med större störningar. Utrustning för AFK skall uppfylla gällande produktstandard för reläer (IEC 60255).

text: Tekniska data

text: Följande tekniska data skall gälla för utformning av AFK-utrustning: Frekvensområde 45–55 Hz Mätnoggrannhet max +/–0,03 Hz Inställningsområde 45–50 Hz i steg om 0,1 Hz Funktionstid 0,15 s (inkl mättid och brytartid) Återgångsförhållande > 99,9 % av funktionsvärdet Återgångstid Tillslag < 0,07 s Mätspänningsområde 60–120 % av märkspänning Underspänningsblockering < 60 % av märkspänning Tidsfördröjning 0–20 s Frånsignalingång 1 st Tillsignalingång 1 st Brytförmåga utgångar Anpassad till aktuella brytare

text: Bilaga 3

text: Tekniska krav på utformning av utrustning för AFK enligt 4 §

text: Funktionskrav

text: Utrustning för AFK skall vid frekvensfall till området 49,0-49,5 Hz frånkoppla elförbrukning i fem steg. Konstruktionen skall vara så att utebliven funktion föredras framför sådan funktion som medför oönskad frånkoppling. Mätning av frekvensen skall göras på stationens högsta spänningsnivå. AFK-utrustningen skall även kunna aktiveras genom utifrån kommande signal. Om automatiken kräver yttre matning skall denna vara batterisäkrad. Bortfall av elförsörjningen för AFK-utrustning får inte leda till att AFK-funktionen utlöses. Utrustningen skall kunna funktionsprovas. Frekvensrelä skall vara dokumenterat okänsligt för spänningsförändringar som uppträder i samband med större störningar. Utrustning för AFK skall uppfylla gällande produktstandard för reläer (IEC 60255).

text: Tekniska data

text: Följande tekniska data skall gälla för utformning av AFK-utrustning: Frekvensområde 45–55 Hz Mätnoggrannhet max +/–0,05 Hz Inställningsområde 49,0–49,5 Hz i steg om 0,01 Hz Funktionstid 0,15 s (inkl mättid och brytartid) Återgångsförhållande > 99,9 % av funktionsvärdet Återgångstid Tillslag < 0,07 s Mätspänningsområde 60–120 % av märkspänning Underspänningsblockering < 60 % av märkspänning Tidsfördröjning 0–1 s Frånsignalingång 1 st Tillsignalingång 1 st Brytförmåga utgångar Anpassad till aktuella brytare

text: Elanders Sverige AB, Vällingby 2012