title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2004:62) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring

text: I dessa föreskrifter avses med följande begrepp:

text: Andra organiska gödselmedel: Organiska ämnen av biologiskt ursprung, dock ej stallgödsel, som kan användas som gödselmedel. Betesmark: Mark som inte är lämplig att plöja men som kan användas till bete. Bruka ned: Att gödselmedel blandas in med jord i ett skikt av minst tio cm. Djurenhet: Begreppet djurenhet har samma betydelse som i förordningen (

text: ) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. Efterföljande vårsäsong: Efterföljande vårsäsong börjar när förberedelser kan starta inför vårbruket, dock tidigast den 1 januari. Fasta gödselslag: Stallgödsel och andra organiska gödselmedel som kan lagras till en höjd av minst 1 meter utan stödvägg. Flytgödsel: Pumpbar stallgödsel med undantag av ren urin eller urin med inblandning av annan vätska. Fånggrödor: Växtlighet som har sin huvudsakliga tillväxt mellan två huvudgrödor och som odlas med syfte att minska växtnäringsförluster efter huvudgrödans skörd. Förfruktseffekt: Den kvävemängd som föregående gröda ställer till efterföljande grödas förfogande. Lerjord: Jord med ett lerinnehåll som är större än 15 viktprocent av finjorden (< 2 millimeter) i matjordslagret. Lättillgängligt kväve: Kväve i formen nitrat, ammonium eller urea.

text: Mulljord: Jord med ett innehåll av organiskt material som är större än 40 viktprocent i matjordslagret. Myllning: Inblandning av gödsel i marken så att gödsel och jord får god kontakt. Myllningen kan ske med jordbearbetningsredskap, i vilket fall inblandning av gödseln ska ske till ett djup om minst 5 cm, eller med myllningsaggregat. Nedbrukning: Se bruka ned. Obevuxen mark: Skördad mark utan etablerad (sådd och uppkommen) insådd, stubbearbetad mark, harvad mark, plöjd mark samt mark som är sådd men där grödan inte har kommit upp. Operativ tillsynsmyndighet: Myndighet som utövar tillsyn direkt gentemot den som bedriver en verksamhet eller vidtar en åtgärd. Fördelning av ansvar för den operativa tillsynen framgår av förordningen (

text: ) om tillsyn enligt

text: miljöbalken

text: . Stallgödsel: Husdjurens träck eller urin med eventuell inblandning av foderrester, strömedel eller annan vätska såsom spillvatten, disk- och tvättvatten, pressaft från ensilage eller eventuell nederbörd uppsamlad på gödselplatta, rastgård och i behållare. Begreppet omfattar även de ingående delarna i behandlad form. Stallgödselns långtidseffekt: Den långsiktiga kväveleverans från marken till grödan som en regelbunden stallgödselanvändning ger upphov till. Stallgödselavtal: Ett avtal som ger en producent av stallgödsel rätt att leverera stallgödsel till en mottagare där gödseln sedan sprids. Stabilt svämtäcke: Ett täcke på gödselytan som har en skorpliknande yta och står emot normala vindoch regnförhållanden. Täcket ska vara sammanhängande utan fler öppna gödselytor än den eventuella öppna gödselyta som finns invid platsen för påfyllning. Träda: Åkermark där ingen gröda som är avsedd för skörd, bete eller gröngödsling har etablerats. Vattendrag: Bäck, å, flod, älv, kanal eller damm. Växande gröda: En väl etablerad gröda sådd i normal tid och med normal utsädesmängd. Vid höstspridning i växande gröda ska grödan vara avsedd för övervintring och möjlig för skörd. Grödan anses som växande även om tillväxten tillfälligt har upphört på grund av låg temperatur. Åkermark: Mark som är lämplig att plöja och som kan användas till växtodling eller bete.

text: SJVFS 2010:14

text: Områden som tillhör känsliga områden

text: I

text: 5 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket anges känsliga områden enligt

text: rådets direktiv 91/676/EEG

text: om skydd mot att vatten förorenas av 3 nitrater från jordbruket . I bilaga 1 till dessa föreskrifter har sammanställts närmare vilka delar av Sverige som är känsliga områden. I bilaga 2 till dessa föreskrifter anges närmare vilka kustområden och delar av Skåne, Blekinge och Hallands län som är känsliga områden enligt 5 § 1 förordningen om miljöhänsyn i jordbruket. I bilaga 3 till dessa föreskrifter anges närmare vilka delar av Stockholms, Södermanlands, Uppsala, Östergötlands, Jönköpings, Kalmar, Västra Götalands, Värmlands, Örebro, Västmanlands och Dalarnas län som är känsliga områden enligt 5 § 2 förordningen om miljöhänsyn i jordbruket. (

text: SJVFS 2015:21

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2010:1

text: Lagring av stallgödsel

text: I

text: 6 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket finns krav på minsta lagringskapacitet för stallgödsel. Från dessa krav undantas jordbruksföretag med högst två djurenheter i genomsnitt på årsbasis.

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: samt

text: 6 § förordning (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket

text: Lagringsutrymmen för stallgödsel i jordbruk eller andra verksamheter bör åtminstone vara så stora att gödseln kan lagras under perioder och väderleksförhållanden då spridning är förbjuden eller är olämplig eller till

text: dess gödseln kan tas om hand på annat sätt. (

text: SJVFS 2009:82

text: I områden utanför de känsliga områdena bör när det är relevant följande punkter ingå vid bestämning av lagringsvolym:  Utsöndrad mängd träck och urin. Faktorer som djurslag utifrån produktionsinriktning, djurantal, foderstat och uppfödningsintensitet ska beaktas vid beräkning av utsöndrad mängd träck och urin.  Tillsats av strömedel.  Vattentillskott genom spill-, disk- och rengöringsvatten samt i form av nederbörd som faller på lagringsytorna eller andra ytor som avvattnas till lagringsbehållaren.  Omsättningsförluster som innebär minskande gödselvolym under lagringsperioden i system med mycket strömedel. (

text: SJVFS 2009:82

text: Inom känsliga områden ska när det är relevant följande punkter ingå vid bestämning av lagringsvolym:

text: 3 EGT L375, 31.12.1991, s 1 (Celex 31991L0676)

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 6 § förordning (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket samt 4 a § föreskrifterna

text: Vid bestämning av lagringsvolym kan schablonvärdena för olika produktionsinriktningar i bilaga 7 användas som utgångspunkt. (SJVFS

text: Inom känsliga områden ska dokumentation finnas över hur lagringsvolymen i enlighet med 4 a § har beräknats. Dokumentationen ska sparas och finnas tillgänglig så länge beräkningen gäller för företaget. (

text: SJVFS 2009:82

text: I

text: 7 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket finns krav på utformning av lagringsutrymmen för stallgödsel. (

text: SJVFS 2010:1

text: Vid lagring av stallgödsel ska flytgödselbehållare och urinbehållare ha ett stabilt svämtäcke eller annan täckning som effektivt minskar ammoniakförlusterna. Om ett svämtäcke eller annan täckning på en behållare bryts eller skadas ska de återskapas snarast möjligt. (

text: SJVFS 2010:1

text: Allmänna råd till 5 a § föreskrifterna

text: Om svämtäcket på en flytgödselbehållare skadas eller bryts i samband med omrörning eller spridning av gödseln bör ett stabilt svämtäcke ha återskapats inom 14 dagar. Efter en fullständig tömning kan en något längre tid accepteras om gödselnivån i behållaren är så låg att det av praktiska skäl inte går att t.ex. blanda ner fastgödsel eller halm. Tiden för återskapande bör vid tömning räknas från det att gödsel åter börjar tillföras behållaren. På en urinbehållare bör ett stabilt svämtäcke återskapas inom 7 dagar efter spridning. Om annan täckning, exempelvis tak, skadats bör detta åtgärdas inom 14 dagar. Om inte detta är praktiskt möjligt bör alternativ täckning användas för att minimera ammoniakförluster under den tid det tar att åtgärda skadan på

text: den ursprungliga täckningen. (

text: SJVFS 2010:1

text: Påfyllning av urin och flytgödsel till urin- och flytgödselbehållare ska ske under täckning. Undantag gäller dock vid påfyllning som sker innan ett svämtäcke återskapats. (

text: SJVFS 2010:1

text: Påfyllning av icke pumpbar gödsel till urin- och flytgödselbehållare får ske ovanifrån förutsatt att öppningen i täckningen hålls så liten som möjligt för att minimera ammoniakförlusterna. (

text: SJVFS 2010:1

text: Bestämmelserna i 5 a – 5 c §§ gäller enbart för jordbruksföretag med fler än tio djurenheter i 1. Stockholms, Uppsala, Södermanlands, Östergötlands, Jönköpings, Kronobergs, Kalmar, Gotlands, Blekinge, Skåne, Hallands och Västra Götalands län, samt 2. Slättbygder inom Värmlands, Örebro och Västmanlands län. I bilaga 4 till dessa föreskrifter anges vilka områden som ska anses som slättbygder inom Värmlands, Örebro och Västmanlands län. (

text: SJVFS 2010:1

text: Gödsellagring inne i stallbyggnad, exempelvis i ströbädd, får inräknas i utrymme för lagring av stallgödseln.

text: I utrymme för lagring av stallgödsel får mellanlagring direkt på mark utomhus inte inräknas.

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: För verksamheter som inte omfattas av 7 § förordning om miljöhänsyn i jordbruket bör lagringsutrymmena för stallgödsel vara utformade på ett godtagbart sätt med hänsyn till läckage och avrinning från lagringsplatsen. Finns det risk att lakvatten från lagrad gödsel medför olägenhet för människors hälsa eller miljön bör utrymmet vara utformat så att läckage och avrinning till omgivningen inte sker. Risk för olägenhet för människors hälsa eller miljön anses särskilt föreligga om ytvatten eller grundvatten förorenas genom avrinning eller läckage från lagringsplatsen. (

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 2 kap.

text: 4 §§

text: miljöbalken

text: Placeringen av lagringsplats för stallgödsel och andra organiska

text: gödselmedel bör väljas så att

text:  eventuellt läckage från lagringsplatsen får så liten negativ effekt på omgivningen som möjligt, t.ex. att gödsel inte spolas ned i närliggande ytvatten eller förorenar grundvatten,  olägenheter för människors hälsa i form av t.ex. lukt och flugor inte

text: uppkommer för närboende. (

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 26 kap. 19 § miljöbalken

text: 5 § förordning (1998:901)

text: om verksamhetsutövares egenkontroll samt

text: 7 § förordning (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket

text: För att säkerställa att läckage och avrinning från ett lagringsutrymme för stallgödsel inte sker bör lagringsutrymmet regelbundet inspekteras så att

text: defekter kan upptäckas och åtgärdas. (

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: Tillfällig lagring i fält

text: Tillfällig lagring av stallgödsel eller andra organiska gödselmedel i stuka i fält bör endast ske av gödsel som kan lagras till minst 1 meters höjd. Lagringstiden bör alltid hållas så kort som möjligt. Om växtnäringsinnehållet, i synnerhet kväveinnehållet, i gödseln är högt (t.ex. fjäderfägödsel eller nötgödsel med liten halminblandning) bör tillfällig lagring i fält i första hand ske i direkt anslutning till vårbruket eller under sommar och tidig höst inför höstsådd. Under tidig vår och under senare delen av hösten bör lagringstiden begränsas till någon eller högst några veckor. Gödsel med större inblandning av strömedel och som kan lagras uppåt 2 meters höjd, gödsel med lågt näringsinnehåll eller komposterad gödsel bör kunna lagras under något längre tid. Vid tillfällig lagring av stallgödsel eller andra organiska gödselmedel i fält bör följande beaktas:  Att stukan placeras på det fält där gödseln senare ska spridas. Vid återkommande lagring på samma fält bör lagringsplatsen flyttas inom fältet och inte återkomma till samma plats inom en period av 5 år.  Att mängden gödsel som läggs ut inte är större än vad som kan anses motiverat med hänsyn till växtnäringsbehovet på det aktuella fältet.  Att lagringsplatsen väljs eller anordnas så att läckage till följd av utlakning eller ytavrinning från gödseln vid tö eller häftigt regn kan undvikas och att ytvatten eller dricksvattentäkt inte riskerar att förorenas.  Att lagringen inte sker på plats där det finns risk för översvämning, ansamling av vatten eller hög grundvattennivå under lagringstiden.  Att jordarten på lagringsplatsen är av sådan karaktär att den förhindrar snabb genomrinning genom markprofilen.  Att lagringen inte sker direkt ovanför kända dräneringsledningar.  Att utläggningen kan ske utan att markskador uppkommer.  Att lagringsplatsen väljs eller anordnas så att olägenheter i form av t.ex. lukt och flugor inte uppkommer för närboende. (

text: SJVFS 2009:82

text: Kompostering i fält

text: Kompostering av stallgödsel i jordbruk som har krav på utrymme för lagring enligt förordning (

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket bör i första hand utföras i utrymmen som uppfyller kraven för lagring.

text: Kompostering av gödsel som kan lagras till minst 2 meters höjd och som behöver komposteras innan spridning kan dock ske i stuka i fält. Vid sådan kompostering bör följande beaktas:  Att komposteringen i första hand sker under sommarhalvåret (april till oktober). Detta är dock inte lika angeläget när det gäller gödsel med riklig inblandning av strömedel t.ex. hästgödsel.  Att gödseln sprids vid närmast lämpliga tillfälle efter det att komposteringen av materialet är avslutad.

text:  Att kompost som ligger kvar längre än till oktober månad täcks med tätt material. Hästgödsel eller dylikt med stor inblandning av halm behöver dock inte täckas.  Att utläggning i en och samma kompost sker under en begränsad tidsperiod.  Att komposten placeras på åkermark som är i bruk och på det fält där gödseln senare ska spridas. Vid återkommande lagring på samma fält bör komposteringsplatsen flyttas inom fältet och inte återkomma till samma plats inom en period av 5 år.  Att en gröda anläggs på platsen så snart som möjligt efter det att gödseln avlägsnats.  Att lagringsplatsen väljs eller anordnas så att läckage till följd av utlakning eller ytavrinning från gödseln vid tö eller häftigt regn kan undvikas och att ytvatten eller dricksvattentäkt inte riskerar att förorenas.  Att lagringen inte sker på plats där det finns risk för översvämning eller ansamling av vatten under komposteringstiden.  Att jordarten på platsen inte är av sådan karaktär att det sker en snabb genomrinning genom markprofilen. Sandjordar bör därför undvikas. Tyngre jordar kan bearbetas ytligt innan kompostering för att undvika att snabb genomrinning sker genom sprickor och maskgångar.  Att grundvattenytan på platsen inte ligger nära markytan och att det inte förekommer risk att grundvattenytan stiger till markytans nivå under komposteringstiden.  Att komposten inte placeras på en plats som utgör infiltrationsområde för dricksvattentäkt.  Att komposteringen inte sker direkt ovanför kända dräneringsledningar.  Att utläggningen kan ske utan att markskador uppkommer.  Att komposteringsplatsen väljs så att olägenheter för närboende i form av t.ex. lukt och flugor inte uppkommer.  Att komposten ordnas på sådant sätt att kompostering främjas bl.a. genom att storlek och utformning på stukan anpassas så syrebrist kan undvikas.

text: SJVFS 2009:82

text: Begränsningar av den mängd gödsel som får tillföras

text: Begränsning av den mängd stallgödsel eller andra organiska gödselmedel som får

text: tillföras

text: Stallgödsel eller andra organiska gödselmedel får under en femårsperiod inte tillföras i större mängd än vad som motsvarar 22 kg totalfosfor per hektar spridningsareal och år, räknat som ett genomsnitt för företagets hela spridningsareal per år under perioden. Femårsperioden utgörs av en löpande sammanhängande period om fem kalenderår.

text: Allmänna råd till 8 § föreskrifterna,

text: 26 kap. 19 § miljöbalken

text: samt

text: 6 § förordning (1998:901)

text: om verksamhetsutövares egenkontroll

text: Mängden fosfor som utsöndras med gödseln från olika djurslag under ett år

text: kan bestämmas med hjälp av schablonvärden eller med hjälp av

text: balansberäkningar. Analyser av stallgödseln kan normalt sett inte anses vara ett godtagbart alternativ för att bestämma fosforutsöndringen från olika djurslag. Schablonvärden som kan användas vid bestämning av utsöndrad mängd fosfor med stallgödseln från olika djurslag finns i bilaga 8. Då en balansberäkning används för att bestämma fosforinnehållet i stallgödseln bör åtminstone fosformängderna i följande poster beaktas:

text: Ingående värden i balansen

text:  Foder (även till avkomma om dessa räknas till moderdjuret)  Eventuella livdjur som köpts in och som växer till i verksamheten

text: Utgående värden i balansen

text:  Levererade produkter (mjölk, kött, ägg, skinn m.m.)  Sålda liv- och utslagsdjur

text: Differensen mellan in- och utgående värden i balansen kan anses utgöra den mängd fosfor som utsöndras med stallgödseln. Som underlag till balansberäkningarna kan antingen analyser av fosforinnehåll eller schablonvärden för innehållet av fosfor i olika fodermedel, produkter etc. användas. Balansberäkningar för fosforutsöndring med gödsel från djuren på företaget bör utgå ifrån förutsättningarna i den enskilda verksamheten. Ändras fodersammansättning eller andra produktionsförhållanden på företaget bör man göra en ny balansräkning. Består produktionen av flera uppfödningseller produktionsomgångar per år beräknas den sammanlagda fosformängden genom att fosforutsöndringen från varje enskild omgång adderas. Om fosforinnehållet i stallgödseln har bestämts genom balansberäkningar bör dessa beräkningar dokumenteras. Beräkningarna bör sparas under minst

text: sex år. (

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: Åkermark som ingår i växtföljden bör markkarteras regelbundet så att markens fosforhalt kan bedömas. Provtagningsintervallet bör anpassas till bl.a. jordartsförhållanden, odlingens inriktning under växtföljden, utförd gödsling och annan information som kan visa på fosfortillståndet i marken t.ex. växtnäringsbalanser och tidigare markkarteringar. Förrådsgödsling med fosfor bör om möjligt undvikas. På jordar med P-AL-klass III och högre bör inte mer fosfor tillföras än vad som motsvarar den mängd som förs bort med grödan. I odlingssystem med tillförsel av fastgödsel eller avloppsslam kan det dock vara svårt att undvika fosforgivor som är större än den enskilda grödans aktuella behov och vid odling av vissa fosforkrävande grödor t.ex. potatis kan det finnas skäl att tillföra mer fosfor än vad som förs bort med grödan. Om extra fosfor har tillförts ett visst år genom spridning av fastgödsel eller avloppsslam eller genom gödsling till t.ex. en potatisgröda bör fosforgödslingen till efterföljande grödor reduceras i motsvarande grad.

text: SJVFS 2009:82

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2009:82

text: Ytterligare bestämmelser för jordbruksföretag med djur

text: Jordbruksföretag med högst tio djurenheter i genomsnitt på årsbasis omfattas inte av 8 § vad gäller gödsel från de egna djuren. Tillförsel av annan stallgödsel eller av andra organiska gödselmedel utöver den gödsel som kommer från egna djur får dock inte ske i större mängd än vad som anges i 8 §. Den spridningsareal som motsvarar de egna djuren ska först räknas bort. Beräkning av spridningsarealen för de egna djuren ska utgå från en tillförsel som högst får motsvara 22 kg totalfosfor per hektar och år. (

text: SJVFS 2012:41

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2012:41

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2012:41

text: Dokumentationskyldighet när man tar emot eller för bort stallgödsel eller andra

text: organiska gödselmedel

text: På jordbruksföretag som tar emot stallgödsel eller andra organiska gödselmedel ska dokumentation finnas över mottaget gödselslag, vilken mängd som tas emot, vilken mängd totalfosfor den mottagna gödseln motsvarar, datum för mottagandet samt från vem gödseln kommer. För stallgödsel kan uppgifter om vilka djurslag och vilket antal djur gödseln kommer ifrån ersätta uppgiften om mängden totalfosfor. Dokumentationen ska sparas och finnas tillgänglig under minst sex år. (SJVFS

text: På jordbruksföretag som för bort stallgödsel ska dokumentation finnas över stallgödselmängden som levereras, vilka djurslag och vilket antal djur gödseln kommer ifrån alternativt hur stor mängd totalfosfor gödseln innehåller, datum för leverans samt till vem gödseln levereras. Dokumentationen ska sparas och finnas tillgänglig under minst sex år. Jordbruksföretag med högst tio djurenheter i genomsnitt på årsbasis omfattas inte av bestämmelserna i första stycket. (

text: SJVFS 2009:82

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2009:82

text: Ytterligare bestämmelser om var stallgödsel får spridas

text: Ytterligare bestämmelser om spridning av stallgödsel finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1999:119

text: ) om hänsyn till natur- och kulturvärden i jordbruket. (

text: SJVFS 2005:74

text: Stallgödsel och andra organiska gödselmedel ska fördelas över spridningsarealen

text: Om ett jordbruksföretag tillför stallgödsel eller andra organiska gödselmedel ska gödseln under en femårsperiod ha tillförts på hela spridningsarealen. Har företaget tillgång till en större spridningsareal än vad som krävs för att uppfylla bestämmelserna i 8 § behöver stallgödsel eller andra organiska gödselmedel endast tillföras på den minsta areal som krävs för att 8 § ska kunna uppfyllas. Femårsperioden utgörs av en löpande sammanhängande period om fem kalenderår. Djurhållande företag med högst tio djurenheter är undantagna från kraven att tillföra gödseln på hela spridningsarealen när det gäller gödseln från de egna djuren.

text: SJVFS 2012:41

text: Vilken areal/mark får räknas in i spridningsarealen?

text: I spridningsarealen får följande mark räknas in: 1. åkermark inom jordbruksföretaget som är tillgänglig för spridning av stallgödsel eller andra organiska gödselmedel. 2. betesmark om betesdjur finns på företaget. Den inräknade betesmarken får högst utgöra den andel av spridningsarealen som motsvarar betets andel av djurens foderstat under året. (

text: SJVFS 2012:41

text: Areal som ligger i träda får inte räknas in i spridningsarealen. I spridningsarealen får inte heller räknas in åkermark där förbud mot spridning råder eller mark där spridning är olämplig, t.ex. på grund av närhet till ytvatten eller vattentäkt. (

text: SJVFS 2005:74

text: Ytterligare bestämmelser för känsliga områden

text: Inom känsliga områden får stallgödsel inte tillföras i större mängd än vad som motsvarar 170 kg totalkväve per hektar spridningsareal och år. Kväve som förloras i samband med spridning får inte räknas bort från gödselns ursprungliga kväveinnehåll. Tillförseln av stallgödsel får räknas som ett genomsnitt för företagets hela spridningsareal. (

text: SJVFS 2010:55

text: Allmänna råd till 19 a § föreskrifterna

text: Vid beräkning av stallgödselns innehåll av totalkväve får den mängd kväve som förloras i stall och vid lagring räknas bort från gödselns ursprungliga kväveinnehåll. Stall- och lagringsförluster samt andelen totalkväve kan för olika gödselslag

text: schablonmässigt uppskattas enligt bilaga 9. (

text: SJVFS 2010:55

text: Inom känsliga områden får inför höstsådd av oljeväxter högst 60 kg lättillgängligt kväve per hektar tillföras. Inom samma områden får inför höstsådd av övriga grödor högst 40 kg lättillgängligt kväve per hektar tillföras. Den mängd lättillgängligt kväve som tillförs ska anpassas till grödornas behov på hösten. (SJVFS

text: Allmänna råd till 19 b § föreskrifterna

text: Innehåll av mängden lättillgängligt kväve i stallgödseln kan uppskattas utifrån aktuella schablonvärden i bilaga 10 eller genom analys av

text: ammoniumkväveinnehållet i gödseln. (

text: SJVFS 2010:55

text: Inom känsliga områden ska tillförseln av kväve via gödselmedel begränsas så att den inte överstiger den mängd som för avsedd gröda kan anses vara nödvändig för att utnyttja växtplatsens produktionsförmåga. På jordbruksföretag ska behovet av gödselkväve för den förväntade skördenivån beräknas efter att hänsyn tagits till stallgödselns långtidseffekt, förfruktseffekt, eventuell mulljord samt tillförsel av stallgödsel och andra organiska gödselmedel till årets gröda. Vid beräkning av gödslingsbehovet till en enskild gröda ska utgångspunkten vara den förväntade skördenivån för det aktuella fältet. I beräkningen ska de ingående posterna enligt bilaga 6 vara med. Beräkningen ska dokumenteras genom en växtodlingsplan eller motsvarande. Beräkningen ska användas som utgångspunkt för gödslingen. (

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till 20 § föreskrifterna

text: Innehåll av mängden lättillgängligt kväve i stallgödsel kan uppskattas utifrån aktuella schablonvärden i bilaga 10. Innehåll av mängden lättillgängligt kväve i stallgödsel eller i andra organiska gödselmedel kan även bestämmas genom analys av ammoniumkväveinnehållet i gödseln. I flytgödsel och urin kan ammoniumkväveinnehållet med fördel bestämmas genom analys. För att ta hänsyn till förfruktseffekten från föregående gröda kan värdena i bilaga 11 användas som utgångspunkt. För att ta hänsyn till den långsiktiga kväveverkan som regelbunden stallgödselanvändning ger upphov till kan värdena i bilaga 12 användas som utgångspunkt för tillämpning i öppen växtodling. (

text: SJVFS 2010:55

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: I områden utanför de känsliga områdena bör nedanstående beaktas vid spridning av gödselmedel. Tillförsel av kväve via gödselmedel bör begränsas så att den inte överstiger den mängd som för avsedd gröda kan anses vara nödvändig för att utnyttja växtplatsens produktionsförmåga. Vid beräkning av gödslingsbehovet till en enskild gröda bör utgångspunkten vara den förväntade skördenivån för det aktuella fältet. Vid beräkningen bör hänsyn tas till stallgödselns långtidseffekt, förfruktseffekt, eventuell mulljord samt tillförsel av stallgödsel och andra organiska gödselmedel till årets gröda. Innehåll av mängden lättillgängligt kväve i stallgödsel kan uppskattas utifrån aktuella schablonvärden i bilaga 10. Innehåll av mängden lättillgängligt kväve i stallgödsel eller i andra organiska gödselmedel kan även bestämmas genom analys av ammoniumkväveinnehållet i gödseln. I flytgödsel och urin kan ammoniumkväveinnehållet med fördel bestämmas genom analys. Markens kvävelevererande förmåga kan uppskattas utifrån aktuella schablonvärden för förfrukt i bilaga 11 och långtidsverkan av stallgödsel i

text: bilaga 12 samt jordart. (

text: SJVFS 2010:55

text: Allmänna råd till

text: 26 kap. 19 § miljöbalken

text: samt

text: 6 § förordning (1998:901)

text: om verksamhetsutövares egenkontroll

text: Verksamhetsutövaren bör kunna redogöra för hur han kommit fram till grödans kvävebehov samt vilken gödsling som genomförts. Grödans kvävebehov bör i verksamheter med mera omfattande växtodling lämpligen dokumenteras i en växtodlings- eller gödslingsplan eller annan skriftlig form. Utförd gödsling bör dokumenteras i en journal där det bör framgå vilket fält som avses, vilken areal det har, vilken gröda som såtts samt sådatum, datum för gödselspridning samt typ och mängd av gödselmedel som spridits. Vilka grödor som odlats och utförd gödsling bör dokumenteras för hela växtföljden och dokumentationen bör sparas i minst sex år. (SJVFS

text: Ytterligare bestämmelser om avloppsslam

text: Ytterligare bestämmelser om spridning av avloppsslam finns i Naturvårdsverkets kungörelse med föreskrifter (

text: SNFS 1994:2

text: ) om skydd för miljön, särskilt marken, när avloppsslam används i jordbruket.

text: Försiktighetsmått vid spridning av gödsel

text: Bestämmelser som gäller i hela landet

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2009:82

text: Mineralgödsel som innehåller urea ska vid spridning på obevuxen mark myllas eller brukas ned inom fyra timmar från spridningen. (

text: SJVFS 2009:82

text: Bestämmelser som gäller utanför känsliga områden

text: Stallgödsel och andra organiska gödselmedel som sprids under perioden den 1 december – den 28 februari ska brukas ned inom 12 timmar. (

text: SJVFS 2009:82

text: Bestämmelser som gäller i hela Blekinge, Skåne och Hallands län (

text: SJVFS 2013:40

text: Vid spridning av stallgödsel på obevuxen mark i Blekinge, Skåne och Hallands län ska nedmyllning ske inom fyra timmar. (

text: SJVFS 2012:41

text: I Blekinge, Skåne och Hallands län ska spridning av flytgödsel i växande gröda ske med någon av följande metoder: 1. bandspridningsteknik eller annan liknande teknik som innebär att gödseln direkt placeras på marken under växttäcket, 2. myllningsaggregat eller annan liknande teknik som innebär att gödseln placeras direkt i marken, 3. teknik som innebär att 1 del gödsel späds ut med minst ½ del vatten före spridningen, eller

text: 4. teknik som innebär att spridningen följs av bevattning med minst 10 millimeter vatten. Bevattning ska påbörjas senast inom fyra timmar och vara avslutad inom tolv timmar efter det att spridningen inleddes. Om det regnar får regnmängden räknas från kravet på minst 10 millimeter vatten. (

text: SJVFS 2012:41

text: Bestämmelser som gäller för känsliga områden

text: Inom känsliga områden får inte 1. gödselmedel spridas på vattenmättad eller översvämmad mark, 2. gödselmedel spridas på snötäckt mark, eller 3. gödselmedel spridas på frusen mark. (

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: I områden utanför de känsliga områdena bör inte gödselmedel spridas på snötäckt mark. Gödselmedel bör inte heller spridas på frusen mark om man kan befara att gödsel kommer förloras genom ytavrinning vid nederbörd, tjällossning eller snösmältning. Även risken för avrinningsförluster genom

text: sprickor i den frusna marken bör beaktas. (

text: SJVFS 2009:82

text: Spridning av gödselmedel bör inte ske om det på grund av

text: markförhållandena, t.ex. lutning, kan befaras att gödseln spolas ned i närliggande ytvatten eller förorenar grundvatten. (

text: SJVFS 2009:82

text: I sådana områden där det förekommer varierande vattennivå bör spridning av gödselmedel undvikas om det finns risk för förluster genom att marken

text: översvämmas eller blir vattenmättad. (

text: SJVFS 2009:82

text: Inom känsliga områden får gödselmedel inte spridas på jordbruksmark närmare än två meter från kant som gränsar till vattendrag eller sjö. Den gödsel som djuren själva tillför marken vid betesgång ska inte räknas in i begreppet spridning. (

text: SJVFS 2009:82

text: Inom känsliga områden får gödselmedel inte spridas på jordbruksmark som gränsar till vattendrag eller sjö och där markens lutning mot vattnet överskrider 10 procent (10/100). Den gödsel som djuren själva tillför marken vid betesgång ska inte räknas in i begreppet spridning. (

text: SJVFS 2010:55

text: Allmänna råd till 24 b § föreskrifterna

text: För att bestämma lutningen på jordbruksmark kan höjdkurvor på Lantmäteriets Fastighetskarta användas. Vid bestämning av lutningen bör en sträcka av minst 50 meter från vattendraget eller sjö ingå. (

text: SJVFS 2009:82

text: Inom känsliga områden får inga gödselmedel spridas under tiden den 1 november – den 28 februari. (

text: SJVFS 2010:55

text: Känsliga områden i Blekinge, Skåne och Hallands län

text: I känsliga områden i Blekinge, Skåne och Hallands län är spridning av stallgödsel och andra organiska gödselmedel under tiden den 1 augusti – den 31 oktober bara tillåten i växande gröda eller inför höstsådd av höstoljeväxter. På lerjordar är dock spridning även tillåten inför höstsådd av annan gröda än oljeväxter. Spridning i fånggröda är inte tillåten. Vilka delar av Blekinge, Skåne och Hallands län som tillhör de känsliga områdena framgår av 2 §. (

text: SJVFS 2012:41

text: Med undantag från vad som sägs i 26 § första meningen får fasta gödselslag spridas i både växande gröda som inte är fånggröda och på obevuxen mark under tiden den 1 oktober – 31 oktober. Fastgödsel från fjäderfän får dock under tiden den 1 oktober – 31 oktober inte spridas på obevuxen mark. (

text: SJVFS 2010:55

text: Fram till och med den 31 december 2015 får, utöver de generella spridningsbestämmelserna i 26 §, fruktsaft från stärkelsetillverkning av potatis spridas på obevuxen mark eller inför höstsådd under tiden den 1 augusti – den 31 oktober.

text: SJVFS 2011:25

text: Fasta gödselslag som sprids på obevuxen mark under tiden den 1 oktober – 31 oktober ska brukas ned inom fyra timmar. Vilka delar av Blekinge, Skåne och Hallands län som tillhör de känsliga områdena framgår av 2 §. (

text: SJVFS 2012:41

text: Allmänna råd till 26 § föreskrifterna

text: Proverna för lerhaltsbestämning bör vara jämnt fördelade över hela företagets åkermark eller vara anpassade efter jordartsskillnader i åkermarken. Minst ett jordprov för vart tredje hektar bör tas. På skiften som är mindre än tre hektar bör dock minst ett jordprov tas. Provplatserna bör märkas ut på en karta över jordbruksföretaget. För bestämning av lerhalt (<0,002 mm) kan sedimentationsanalys användas. Analysen bör göras av ett ackrediterat laboratorium.

text: Analysresultaten bör dokumenteras. (

text: SJVFS 2009:82

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2012:41

text: har fått ändrad beteckning genom (

text: SJVFS 2012:41

text: De känsliga kustområdena, känsliga områden i Uppsala, Östergötlands, Jönköpings, Kalmar, Västra Götalands, Värmlands, Örebro, Västmanlands och Dalarnas län samt Stockholms, Södermanlands och Gotlands län

text: I de känsliga kustområdena, i känsliga områden i Uppsala, Östergötlands, Jönköpings, Kalmar, Västra Götalands, Värmlands, Örebro, Västmanlands och Dalarnas län samt i Stockholms, Södermanlands och Gotlands län är spridning av stallgödsel och andra organiska gödselmedel under tiden den 1 augusti – den 31

text: oktober bara tillåten i växande gröda eller inför höstsådd. Spridning i fånggröda är inte tillåten. Vilka delar av Sverige som tillhör de känsliga områdena framgår av 2 §. (SJVFS

text: Med undantag från vad som sägs i 28 a § första meningen får fasta gödselslag spridas i både växande gröda som inte är fånggröda och på obevuxen mark under tiden den 1 oktober – 31 oktober. Fastgödsel från fjäderfän får dock under tiden den 1 oktober – 31 oktober inte spridas på obevuxen mark. (

text: SJVFS 2010:55

text: Fram till och med den 31 december 2015 får, utöver de generella spridningsbestämmelserna i 28 a §, fruktsaft från stärkelsetillverkning av potatis spridas på obevuxen mark under tiden den 1 augusti – den 31 oktober. (

text: SJVFS 2011:25

text: Fasta gödselslag som sprids på obevuxen mark i de känsliga kustområdena, i känsliga områden i Uppsala, Östergötlands, Jönköpings, Kalmar, Västra Götalands, Värmlands, Örebro, Västmanlands och Dalarnas län samt i Stockholms, Södermanlands och Gotlands län under tiden den 1 oktober – 31 oktober ska brukas ned inom 12 timmar. Vilka delar av Sverige som tillhör de känsliga områdena framgår av 2 §. (SJVFS

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: samt till 23 a, 23 b, 26 c och 28 d §§ föreskrifterna

text: På mark där det är möjligt att bruka ned stallgödsel bör gödseln antingen brukas ned så snart som möjligt efter spridning eller spridas genom myllningsteknik. Spridning av stallgödsel och andra organiska gödselmedel bör dessutom undvikas före eller under helger om olägenheter för närboende kan befaras.

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: Spridning av gödselmedel bör ske vid en tidpunkt som medför att en så stor del av tillförd växtnäring som möjligt tas upp av grödan. Gödselmedel som innehåller stor andel lättillgängligt kväve (t.ex. flytgödsel och urin) bör inte spridas under hösten i eller inför sådd av höststråsäd. Sådana gödselmedel bör inte heller spridas under hösten inför vårsådd i Sydoch Mellansverige. Flytgödsel och urin bör om möjligt spridas i växande gröda eller före sådd på våren. Spridning inför sådd av höstoljeväxter kan också utgöra ett

text: godtagbart alternativ. (

text: SJVFS 2009:82

text: Brytning av vall och gröngödslingsgrödor bör göras vid en tidpunkt som innebär att efterföljande grödor kan utnyttja de växtnäringsämnen som frigörs på bästa sätt, och att risken för utlakning av växtnäringsämnen minimeras. Gröngödslingsgrödor bör inte tillföras eller brukas ner inför sådd av höststråsäd. Gröngödslingsgrödor bör istället tillföras eller brukas ner under sen höst, alternativt vår, inför vårsådd. Tillförsel eller nedbrukning inför sådd av höstoljeväxter kan också utgöra ett godtagbart alternativ. (

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 §

text: och

text: 26 kap. 19 §

text: miljöbalken

text: samt

text: 5 § förordning (1998:901)

text: om verksamhetsutövares egenkontroll

text: Gödselspridare bör regelbundet kontrolleras och justeras så att de kan sprida gödselmedlen i avsedda mängder och med så god precision som möjligt med hänsyn till använd teknik. Likaså bör föraren vara förtrogen med spridarens inställningsmöjligheter och prestanda (arbetsbredd, gödselfördelning längs kördraget m.m.) vid spridning av den aktuella gödseln.

text: SJVFS 2009:82

text: Krav för att åkermark ska anses som höst- eller vinterbevuxen

text: Inledande bestämmelser

text: I

text: 11 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket finns bestämmelser om att en viss andel av åkermarken i vissa områden ska vara höst– eller vinterbevuxen.

text: Godkända grödor och obearbetad åkermark

text: Godkända grödor för att åkermark ska anses som höst– eller vinterbevuxen är 1. vall, 2. höstoljeväxter, 3. höstsäd, 4. sockerbetor, fodersocker– och foderbetor, morötter, rödbetor och andra liknande rotväxter, 5. fleråriga frukt– och bärodlingar, 6. energiskog, och 7. fånggrödor. Grödorna ska vara sådda med en för arten och syftet med odlingen normal utsädesmängd.

text: Även åkermark som är obearbetad efter spannmåls– och oljeväxtodling får räknas som höst– eller vinterbevuxen. (

text: SJVFS 2012:41

text: Tidpunkt för sådd, avbruten tillväxt och bearbetning

text: För att åkermark ska anses som höst– eller vinterbevuxen ska huvudgrödor och sådana fånggrödor för vilka tillväxten kommer att avbrytas under efterföljande vårsäsong sås 1. senast den 5 oktober i Östergötlands, Jönköpings, Kronobergs, Kalmar, Gotlands och Västra Götalands län, och 2. senast den 15 oktober i Blekinge, Skåne och Hallands län.

text: För att åkermark ska anses som höstbevuxen får tillväxten av vall, fleråriga frukt– och bärodlingar, energiskog samt fånggrödor sådda före den 1 augusti avbrytas

text: 1. tidigast den 10 oktober i Östergötlands, Jönköpings, Kronobergs, Kalmar, Gotlands och Västra Götalands län, och 2. tidigast den 20 oktober i Blekinge, Skåne och Hallands län. Som höstbevuxen åkermark får i Blekinge, Skåne och Hallands län även räknas fånggrödor i form av vitsenap och oljerättika sådda före den 20 augusti. Tillväxten av vitsenap och oljerättika får avbrytas tidigast i enlighet med första stycket punkten 2. Obearbetad åkermark efter spannmåls– och oljeväxtodling får bearbetas eller bekämpas kemiskt tidigast vid de tidpunkter som anges i första stycket. (SJVFS

text: För att åkermark ska anses som höst– eller vinterbevuxen får 1. tillväxten av fånggrödor sådda den 1 augusti eller senare avbrytas tidigast under efterföljande vårsäsong, och 2. tillväxten av vallar och fånggrödor som innehåller mer än en fjärdedel baljväxter med avseende på ytandelen av växttäcket avbrytas först under efterföljande vårsäsong.

text: Andra bestämmelser om stallgödsel och andra organiska gödselmedel

text: Bestämmelser som berör stallgödsel och andra organiska gödselmedel i syfte att förhindra smittspridning finns i 1.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 av den 21 oktober 2009

text: om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av förordning

text: (EG) nr 1774/2002

text: (förordning om animaliska biprodukter) , 2. Kommissionens förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: av den 25 februari 2011 om genomförande av Europaparlamentets och rådet förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om genomförande av

text: rådets direktiv 97/78/EG

text: vad gäller vissa prover och produkter som enligt det direktivet är undantagna från veterinärkontroller vid gränsen , 3. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2006:84

text: ) om befattning med animaliska biprodukter, och införsel av andra produkter, utom livsmedel, som kan sprida smittsamma sjukdomar till djur och människor. (

text: SJVFS 2011:25

text: Undantag

text: Den operativa tillsynsmyndigheten får i enskilda fall medge undantag från bestämmelserna i 23 §, 23 a §, 23 b §, 24 § 2 och 3, 25 §, 26-26 a §§, 26 c §, 28 a-28 b §§ och 28 d § om omständighet har uppstått som verksamhetsutövaren varken kunnat eller borde ha förutsett och inte heller kunnat påverka. Undantag får dock inte lämnas om verksamhetsutövaren på egen hand kan fullgöra det som åligger honom eller henne eller om verksamhetsutövaren kan uppdra åt någon annan att göra det.

text: 4 EUT L 300, 14.11.2009, s. 1, Celex 32009R1069 5 EUT L 54, 26.2.2011, s. 1, Celex 32011R0142

text: Utöver vad som sägs i första stycket får den operativa tillsynsmyndigheten även medge undantag från nedmyllningskravet i 23 b § om det behövs på grund av särskilt hög risk för jordflykt på våren. (

text: SJVFS 2012:41

text: ) 37 § har upphävts genom (

text: SJVFS 2010:55

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2014. 2. För Huskvarna och Grava församlingar ska bestämmelserna i 4 a, 4 b, 19 a, 19 b, 20, 24, 24 a, 24 b, 25, och 28 a-28 d §§ tillämpas från och med den 1 januari 2015. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 april 2016.

text: HARALD SVENSSON

text: Johannes Eskilsson (Regelenheten)

text: SJVFS 2013:40

text: Bilaga 1

text: Känsliga områden

text: Av

text: 5 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket framgår att Gotlands, Stockholms och Södermanlands län är känsliga områden. Därutöver är följande områden känsliga områden.

text: Län Kommun Församling utifrån 2004 års församlingsindelning

text: Uppsala Håbo Alla Knivsta Alla Heby Västerlövsta Huddunge Vittinge Nora Östervåla Harbo Tierp Tolfta Vendel Tegelsmora Tierp Västland Uppsala Uppsala domkyrkoförs. Helga Trefaldighet Gamla Uppsala Vaksala Danmark Funbo Hagby Ramsta Balingsta Västeråker Dalby Uppsala-Näs Läby Vänge Åland Skogs-Tibble Järlåsa Jumkil Börje Åkerby Bälinge Skuttunge

text: Tensta Lena Ärentuna Björklinge Viksta Knutby Faringe Almunge Gottsunda Stavby Tuna Rasbo Rasbokil Enköping Alla Östhammar Alunda Morkarla Östergötland Ödeshög Stora Åby Svanshals Västra Tollstad Heda Rök Åtvidaberg Grebo Värna Björsäter Hannäs Finspång Risinge Valdemarsvik Alla Linköping Alla Norrköping Alla Söderköping Alla Motala Motala Brunneby Klockrike Älvestad Fornåsa Lönsås Ekebyborna Ask Varv och Styra Västra Stenby Fivelstad Vadstena Alla Mjölby Alla Jönköping Jönköping Hakarp Huskvarna Svarttorp Lekeryd

text: Rogberga Öggestorp Nässjö Forserum Kalmar Torsås Torsås Söderåkra Mörbylånga Alla Mönsterås Alla Kalmar Alla Nybro Kristvalla S:t Sigfrid Oskarshamn Oskarshamn Misterhult Döderhult Västervik Alla Borgholm Alla Blekinge Olofström Jämshög Karlskrona Karlskrona stadsförs. Aspö Lyckå Kristianopel Jämjö Torhamn Sturkö Ramdala Rödeby Fridlevstad Sillhövda Nättraby Hasslö Ronneby Ronneby Listerby Bräkne-Hoby Karlshamn Karlshamn Hällaryd Åryd Asarum Mörrum Elleholm Sölvesborg Alla Skåne Svalöv Alla Staffanstorp Alla Burlöv Alla Vellinge Alla Östra Göinge Knislinge Gryt Kviinge Emmislöv

text: Bjuv Alla Kävlinge Alla Lomma Alla Svedala Alla Skurup Alla Sjöbo Alla Hörby Alla Höör Alla Tomelilla Alla Bromölla Gualöv Ivetofta Perstorp Alla Klippan Alla Åstorp Alla Båstad Alla Malmö Alla Lund Alla Landskrona Alla Helsingborg Alla Höganäs Alla Eslöv Alla Ystad Alla Trelleborg Alla Kristianstad Kristianstads Heliga Trefaldighet Norra Åsum Äsphult Träne-Djurröd Vä-Skepparslöv Köpinge Nosaby Fjälkestad Österslöv Araslöv Åhus Nymö Bäckaskog Fjälkinge Gustav Adolf-Rinkaby Maglehem Hörröd Huaröd Degeberga Vittskövle Östra Vram Västra Vram Linderöd

text: Everödsbygden Simrishamn Alla Ängelholm Alla Hässleholm Hässleholm Ignaberga Stoby-Norra Sandby Vinslöv Gumlösa Sörby Nävlinge Hästveda Farstorp Norra Åkarp Vankiva Norra Mellby Häglinge Brönnestad Matteröd Finja Västra Torup Halland Hylte Drängsered Halmstad Alla Laholm Alla Falkenberg Falkenberg Skrea Abild Asige Årstad Slöinge Eftra Stafsinge Morup Ljungby Vinberg Alfshög Vessige Askome Köinge Svartrå Okome Gällared Krogsered Varberg Alla Kungsbacka Alla Västra Götaland Härryda Landvetter Råda Partille Alla

text: Öckerö Alla Stenungsund Alla Tjörn Alla Orust Alla Sotenäs Alla Munkedal Alla Tanum Alla Dals-Ed Gesäter Rölanda Färgelanda Alla Ale Alla Lerum Stora Lundby Vårgårda Lena Hol Algutstorp Grästorp Alla Essunga Alla Gullspång Amnehärad Södra Råda Bengtsfors Ödskölt Bäcke Mellerud Alla Lilla Edet Alla Mark Kinna Sätila Hyssna Hajom Berghem Fotskäl Tostared Surteby-Kattunga Öxnevalla Horred Istorp Herrljunga Bråttensby Eggvena Fölene Remmene Källunga Mjäldrunga Vara Alla Götene Alla Tibro Tibro Töreboda Töreboda Fredsberg Bäck Fägre

text: Göteborg Alla Mölndal Alla Kungälv Alla Lysekil Alla Uddevalla Alla Strömstad Alla Vänersborg Alla Trollhättan Alla Alingsås Alingsås Stora Mellby Magra Långared Erska Ulricehamn Kärråkra Möne Åmål Åmål Mo Tösse med Tydje Ånimskog Fröskog Mariestad Alla Lidköping Alla Skara Alla Skövde Alla Hjo Mofalla Fridene Korsberga Tidaholm Tidaholm Daretorp Velinga Baltak Fröjered Valstad Dimbo-Ottravad Varv Acklinga Hömb Kungslena Falköping Falköping Friggeråker Hällestad-Trävattna Floby Sörby Gökhem Ullene Vilske-Kleva Marka

text: Göteve Grolanda-Jäla Börstig Kinneved Luttra Karleby Åsle Tiarp Mularp Slöta Skörstorp Högstena Dala Borgunda Stenstorp Brunnhem Segerstad Södra Kyrketorp Valtorp Håkantorp Torbjörntorp Gudhem Östra Tunhem Ugglum Bjurum Broddetorp Värmland Kil Alla Hammarö Alla Forshaga Forshaga Grums Grums Borgvik Ed Sunne Västra Ämtervik Östra Ämtervik Karlstad Karlstads domkyrkoförs. Grava Norrstrand Östra Fågelvik Väse Nyed Alster Nor Segerstad Västerstrand Kristinehamn Kristinehamn Visnums-Kil Visnum

text: Ölme Säffle Säffle Tveta Bro Botilsäter Ölserud Millesvik Eskilsäter Ny-Huggenäs Kila Örebro Lekeberg Kräcklinge Hackvad Edsberg Hallsberg Hallsberg Viby Sköllersta Örebro Alla Kumla Alla Lindesberg Lindesberg Näsby Fellingsbro Västmanland Surahammar Alla Kungsör Alla Hallstahammar Alla Norberg Karbenning Västerås Alla Sala Sala Västerfärnebo Fläckebo Norrby Tärna Kumla Kila Köping Alla Arboga Alla Dalarna Säter Säter Stora Skedvi Gustafs Hedemora Alla Avesta Folkärna

text: SJVFS 2015:21

text: Bilaga 2

text: Kustområden och delar av Blekinge, Skåne och Hallands län som är känsliga områden enligt 5 § 1 förordningen om miljöhänsyn i jordbruket

text: Stockholm Vallentuna Vada Össeby–Garn Angarn Österåker Alla Värmdö Alla Huddinge Alla Botkyrka Grödinge Tumba Haninge Alla Tyresö Alla Täby Alla Danderyd Alla Stockholms Alla stad Södertälje Södertälje–Tveta Östertälje Överjärna Ytterjärna Hölö Mörkö Västertälje Nacka Alla Sundbyberg Alla Solna Alla Lidingö Alla Vaxholm Alla Norrtälje Norrtälje–Malsta Björkö–Arholma Väddö Singö Häverö Edebo Ununge Skederid Husby–Sjuhundra Lohärad Estuna Söderby–Karl Roslags–Bro Vätö

text: Rådmansö Frötuna Blidö Länna Riala Nynäshamn Alla Södermanland Nyköping Lunda Tuna Tunaberg Bergshammar Nyköpings S:t Nicolai Nyköpings Alla Helgona församling med Svärta Tystbergabygden Trosa Alla Oxelösund Alla Östergötland Norrköping Kvarsebo Krokek Kvillinge Norrköpings Östra Eneby Norrköpings Hedvig Styrstad Dagsberg Östra Stenby Konungsund Furingstad Tåby Kuddby Östra Husby Häradshammar Jonsberg Rönö Östra Ny Å Svärtinge Söderköping Skönberga S:t Anna Valdemarsvik Alla Kalmar Torsås Torsås Söderåkra Mörbylånga Alla Kalmar Alla Nybro S:t Sigfrid Mönsterås Alla Oskarshamn Oskarshamn Döderhult Misterhult Västervik Hjorted Västrum

text: Gladhammar Hallingeberg Törnsfall Gamleby Odensvi Lofta Loftahammar Överum Ukna Västra Ed Västervik Borgholm Alla Blekinge Olofström Jämshög Karlskrona Karlskrona stadsförs. Aspö Lyckå Kristianopel Jämjö Torhamn Sturkö Ramdala Rödeby Fridlevstad Sillhövda Nättraby Hasslö Ronneby Ronneby Listerby Bräkne-Hoby Karlshamn Karlshamn Hällaryd Åryd Asarum Mörrum Elleholm Sölvesborg Alla Skåne Svalöv Alla Staffanstorp Alla Burlöv Alla Vellinge Alla Östra Göinge Knislinge Gryt Kviinge Emmislöv Bjuv Alla Kävlinge Alla

text: Råda Partille Alla Öckerö Alla Stenungsund Alla Tjörn Alla Orust Alla Sotenäs Alla Munkedal Alla Tanum Tanum Lur Kville Fjällbacka Bottna Svenneby Göteborg Alla Mölndal Alla Kungälv Alla Lysekil Alla Uddevalla Alla Strömstad Alla

text: SJVFS 2015:21

text: Bilaga 3

text: Känsliga områden enligt 5 § 2 förordningen om miljöhänsyn i jordbruket

text: De delar av Stockholms och Södermanlands län som inte angetts i bilaga 2 är känsligt område enligt 5 § 2 förordningen om miljöhänsyn i jordbruket.

text: Nedan anges de delar av Uppsala, Östergötlands, Jönköpings, Kalmar, Västra Götalands, Värmlands, Örebro, Västmanlands och Dalarnas län som är känsliga områden enligt 5 § 2 förordningen om miljöhänsyn i jordbruket.

text: Uppsala Håbo Alla Knivsta Alla Heby Västerlövsta Huddunge Vittinge Nora Östervåla Harbo Tierp Tolfta Vendel Tegelsmora Tierp Västland Uppsala Uppsala domkyrkoförs. Helga Trefaldighet Gamla Uppsala Vaksala Danmark Funbo Hagby Ramsta Balingsta Västeråker Dalby Uppsala-Näs Läby Vänge Åland Skogs-Tibble Järlåsa Jumkil Börje Åkerby

text: Bälinge Skuttunge Tensta Lena Ärentuna Björklinge Viksta Knutby Faringe Almunge Gottsunda Stavby Tuna Rasbo Rasbokil Enköping Alla Östhammar Alunda Morkarla Östergötland Ödeshög Stora Åby Svanshals Västra Tollstad Heda Rök Åtvidaberg Grebo Värna Björsäter Hannäs Finspång Risinge Linköping Alla Norrköping Norrköpings S:t Olai Norrköpings Matteus Norrköpings Borg Norrköpings S:t Johannes Tingstad Kullerstad Vånga Skärkind Kimstad Simonstorp Vrinnevi Söderköping S:t Laurentii Drothem Västra Husby Gårdeby Östra Ryd

text: Motala Motala Brunneby Klockrike Älvestad Fornåsa Lönsås Ekebyborna Ask Varv och Styra Västra Stenby Fivelstad Vadstena Alla Mjölby Alla Jönköping Jönköping Hakarp Huskvarna Svarttorp Lekeryd Rogberga Öggestorp Nässjö Forserum Kalmar Nybro Kristvalla Västervik Dalhem Blackstad Västra Götaland Tanum Naverstad-Mo Dals-Ed Gesäter Rölanda Färgelanda Alla Ale Alla Lerum Stora Lundby Vårgårda Lena Hol Algutstorp Grästorp Alla Essunga Alla Gullspång Amnehärad Södra Råda Bengtsfors Ödskölt Bäcke Mellerud Alla Lilla Edet Alla Mark Kinna Sätila Hyssna Hajom Berghem

text: Fotskäl Tostared Surteby-Kattunga Öxnevalla Horred Istorp Herrljunga Bråttensby Eggvena Fölene Remmene Källunga Mjäldrunga Vara Alla Götene Alla Tibro Tibro Töreboda Töreboda Fredsberg Bäck Fägre Vänersborg Alla Trollhättan Alla Alingsås Alingsås Stora Mellby Magra Långared Erska Ulricehamn Kärråkra Möne Åmål Åmål Mo Tösse med Tydje Ånimskog Fröskog Mariestad Alla Lidköping Alla Skara Alla Skövde Alla Hjo Mofalla Fridene Korsberga Tidaholm Tidaholm Daretorp Velinga Baltak Fröjered

text: Valstad Dimbo-Ottravad Varv Acklinga Hömb Kungslena Falköping Falköping Friggeråker Hällestad-Trävattna Floby Sörby Gökhem Ullene Vilske-Kleva Marka Göteve Grolanda-Jäla Börstig Kinneved Luttra Karleby Åsle Tiarp Mularp Slöta Skörstorp Högstena Dala Borgunda Stenstorp Brunnhem Segerstad Södra Kyrketorp Valtorp Håkantorp Torbjörntorp Gudhem Östra Tunhem Ugglum Bjurum Broddetorp Värmland Kil Alla Hammarö Alla Forshaga Forshaga Grums Grums

text: Borgvik Ed Sunne Västra Ämtervik Östra Ämtervik Karlstad Karlstads domkyrkoförs. Grava Norrstrand Östra Fågelvik Väse Nyed Alster Nor Segerstad Västerstrand Kristinehamn Kristinehamn Visnums-Kil Visnum Ölme Säffle Säffle Tveta Bro Botilsäter Ölserud Millesvik Eskilsäter Ny-Huggenäs Kila Örebro Lekeberg Kräcklinge Hackvad Edsberg Hallsberg Hallsberg Viby Sköllersta Örebro Alla Kumla Alla Lindesberg Lindesberg Näsby Fellingsbro Västmanland Surahammar Alla Kungsör Alla Hallstahammar Alla Norberg Karbenning Västerås Alla Sala Sala Västerfärnebo

text: Fläckebo Norrby Tärna Kumla Kila Köping Alla Arboga Alla Dalarna Säter Säter Stora Skedvi Gustafs Hedemora Alla Avesta Folkärna

text: SJVFS 2015:21

text: Bilaga 4

text: Områden som är att anse som slättbygder i Värmlands, Örebro och Västmanlands län enligt 5 d § föreskrifterna

text: Län Kommun Församling, enligt 2004 års församlingsindelning

text: Värmland Kil Stora Kil Frykerud Hammarö Hammarö Forshaga Forshaga Nedre Ullerud Grums Grums Borgvik Ed Karlstad Karlstads domkyrkoförsamling Norrstrand Östra Fågelvik Väse Nyed Alster Grava Nor Segerstad Västerstrand Kristinehamn Alla Säffle Säffle Tveta Bro Botilsäter Ölserud Millesvik Eskilsäter Ny–Huggenäs Gillberga Kila Örebro Lekeberg Hidinge Knista Kräcklinge Hackvad Edsberg Hallsberg Hallsberg Viby Sköllersta Örebro Örebro Nikolai Örebro Olaus Petri

text: Längbro Almby Mosjö Täby Tysslinge Axberg Asker Stora Mellösa Norrbyås Gällersta Glanshammar Mikael Adolfsberg Kumla Alla Lindesberg Näsby Fellingsbro Västmanland Kungsör Alla Hallstahammar Alla Västerås Alla Sala Alla Köping Köping Himmeta–Bro Kolsva Odensvi Munktorp Arboga Alla

text: SJVFS 2012:41

text: Bilaga 5 har upphävts genom (

text: SJVFS 2012:41

text: Bilaga 6

text: Beräkning av gödslingsbehovet av kväve

text: Poster Kg kväve per hektar

text: Gödselgiva för aktuell gröda vid den förväntade skördenivån …………… För att kunna skatta möjlig skördenivå ska historiska skördeuppgifter användas eller göras med utgångspunkt från markbeskaffenhet (jordart, markförhållanden), klimat, möjlighet till bevattning, markanvändning, jordbruksmetoder och normal tidpunkt för sådd.

text: Gör justering genom avdrag för följande:

text: Nettomineralisering av markens förråd av organiskt kväve genom - Stallgödselns långtidseffekt* - ……………

text: - Förfruktseffekt från föregående gröda - …………… Hänsyn tas även till kväveverkan från gröngödslings- och fånggrödor

text: - Mulljord - ……………

text: Planerad tillförsel av stallgödsel och andra organiska gödselmedel till årets gröda - …………… Kväveverkan från dessa gödselmedel ska värderas med hänsyn till gödselslag, mängd, spridningsteknik och spridningstidpunkt.

text: Årets beräknade behov av mineralgödselkväve eller annan kompletteringsgödsling med kväve = ……………

text: * Vid beräkning av gödslingsbehovet till vall behöver inte hänsyn tas till stallgödselns långtidseffekt.

text: SJVFS 2010:55

text: Bilaga 7

text: Allmänna råd till

text: 6 § förordning (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket samt 4 a § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:62

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring

text: Schablonvärden för producerad mängd gödsel (inkl nederbörd) för olika djurslag och olika lagringstider, m3

text: Djurslag Fastgödsel a) Urin + gödselvatten Flytgödsel Beräkningsenhet Lagringstid, mån Lagringstid, mån Lagringstid, mån 6 8 10 12 6 8 10 12 6 8 10 12 Mjölkko, 6 000 kg mjölk/år 6,8 9,0 11,3 13,6 4,8 6,5 8,1 9,7 12,5 16,6 20,8 24,9 Mjölkko, 8 000 kg mjölk/år 7,1 9,4 11,8 14,2 5,1 6,7 8,4 10,1 13,0 17,4 21,7 26,1 Mjölkko, 10 000 kg mjölk/år 7,2 9,6 12,0 14,4 5,1 6,9 8,6 10,3 13,3 17,7 22,1 26,5 Kviga/stut < 1 år 1,8 2,4 3,0 3,6 1,3 1,7 2,2 2,6 3,0 4,0 5,0 6,0 Kviga/stut > 1 år 2,9 3,9 4,9 5,9 2,4 3,2 4,0 4,8 5,2 6,9 8,6 10,3 Gödtjur, 1-12 mån 1,9 2,6 3,2 3,9 1,5 1,9 2,4 2,9 3,3 4,4 5,5 6,6 Vallfodertjur, 1-16 mån 2,5 3,4 4,2 5,1 2,1 2,8 3,5 4,2 4,5 6,0 7,6 9,1 Betestjur, 1-18 mån 3,0 4,0 5,0 6,0 2,5 3,4 4,2 5,1 5,3 7,1 8,9 10,7 Diko 3,9 5,2 2,2 2,9 6,1 8,1 Sugga i produktion 1,5 2,0 2,5 3,0 3,0 4,0 5,0 6,0 3,9 5,2 6,5 7,8 Suggplats i satellit, 16 v system 1,5 2,1 2,6 3,1 3,3 4,4 5,5 6,6 3,8 5,0 6,3 7,6 Suggplats i satellit, 8 v system 3,1 4,1 5,2 6,2 6,5 8,7 10,8 13,0 7,5 10,0 12,5 15,0 Suggplats i suggnav 0,6 0,8 1,0 1,3 1,1 1,5 1,9 2,3 1,6 2,1 2,7 3,2 Slaktsvin, 3,0 omg/år 0,35 0,47 0,58 0,69 1,0 1,3 1,6 2,0 1,3 1,8 2,2 2,6 Värphöns, 100 st 1,9 2,6 3,2 3,9 4,8 6,4 8,0 9,6 Unghöns, 100 st, 2,2 omg/år 0,6 0,8 1,0 1,2 Djupströgödsel b) Lagringstid, mån 6 8 10 12 Slaktkycklingar 100 st, 7,0 omg/år 0,7 0,9 1,2 1,4 Kalkon, 100 st, 2,3 omg/år 1,7 2,3 2,8 3,4 Häst 5,0 6,6 8,3 9,9 Får 0,8 Mjölkko, 8000 kg mjölk/år 15 20 25 30 Kviga/stut, < 1 år 3,4 4,5 5,6 6,7 Kviga/stut, > 1 år 6 8 10 12 Sugga i produktion 4,4 5,8 6,3 8,7

text: a) Volymvikten för fastgödsel, ton/m3: nöt, sugga och slaktsvin 0,75 ton/m3; värphöns och unghöns 0,9 ton/m3. b) Volymvikten för djupströgödsel, ton/m3: 0,5 ton/m3.

text: I ovanstående schablonvärden har träck- och urinproduktion, strötillsats, omsättningsförluster, rengöringsvatten samt vattenspill summerats. Tillskottet som kommer från nederbörd har beräknats utifrån 300 mm, 3 m lagringsdjup i flytgödseloch urinbehållare och efter 1 m lagringshöjd för fastgödsel. Utöver angiven vattentillsats tillkommer diskvatten för mjölkkor. Denna mängd kan skattas till storleksordningen 200 liter per månad och mjölkko. Om gödselvårdsanläggningen har tak, från vilket nederbörden avleds, minskar uppsamlingsbehovet för nederbörd. Tak över flytgödsel- och urinbehållare kan

text: schablonmässigt sägas minska lagringsbehovet med 10 % respektive 5 %. Tak över gödselplattan minskar schablonmässigt lagringsbehovet av urin vid nötkreaturshållning med ca 40 % och vid svinhållning med ca 20 %. Torrsubstanshalterna (ts-halt) i beräkningen är för flytgödsel från nötkreatur 9 %, slaktsvin 6 %, suggor 8 % och sinsuggor 10 %. Om ts-halten avviker från de halter som schablonvärdena utgått från påverkas såväl lagringsbehov som växtnäringshalt. Om mer vätska tillförs flytgödseln än vad som antagits sjunker ts-halten och därmed ökar behovet av lagringskapacitet. Hålls en högre ts-halt i gödseln än vad som angivits i beräkningen är lagringsbehovet överskattat.

text: SJVFS 2012:41

text: Bilaga 8

text: Allmänna råd till 8 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:62

text: Schablonvärden för fosforutsöndring från olika djurslag

text: Utsöndrad mängd fosfor per år (kg) Djurslag och produktionsform

text: Fjäderfä

text: Slaktkyckling, 7 omgångar per år, per plats 0,057 Värphöns, inredda burar, per plats 0,13 Värphöns, på golv eller gräs, per plats 0,15 Unghöns, 0-16 v., 2,2 omgångar per år, per plats 0,059 Kalkon (ankor och gäss), per plats 0,24

text: Svin

text: Slaktsvin, 3 omgångar per år, per plats 1,6 Slaktsvin, 3,5 omgångar per år, per plats 1,9 Sugga i traditionell produktion, 2,2 grisningar per 7,0 år Suggplats i suggnav, utplacering i satellit 3 v. 2,7 innan grisning, per plats Suggplats i suggnav, utplacering i satellit 7 v. 2,7 innan grisning, per plats Suggplats i satellit, utplacering 3 v. före grisning, 16,0 per plats med 6,5 grisningar per år Suggplats i satellit, utplacering 7 v. före grisning, 18,1 per plats med 6,5 grisningar per år

text: Nöt

text: Mjölkko 6 000 kg mjölk/år 14,9 Mjölkko 8 000 kg mjölk/år 15,9 Mjölkko 10 000 kg mjölk/år 17,4 Mjölkko 12 000 kg mjölk/år 19,1 Kviga och stut, 1-12 mån 3,1 Tjur under 1 år 5,0 Kvigor, tjurar och stutar 1 år och däröver 8,0 Diko eller amko 12,0

text: Schablonvärdena bygger på tillsats av fytas i fodret Schablonvärdena bygger på tillsats av fytas i fodret, utan fytastillsats blir utsöndrad mängd fosfor i gödseln 30 % högre.

text: Häst

text: Häst, stor (500 kg) 8,9 Häst, ponny (300 kg) 6,4

text: Får och get

text: Får (tacka med 1,8 lamm) 1,5 Get 800 kg mjölk 1,7

text: Övrigt

text: Kanin, avelshona inklusive 32 ungar per år (även 1,6 chinchilla) Avelshona mink, inkluderar del av hane 1,1 samt 4,5 –5 valpar per år Struts för köttproduktion 3,9

text: SJVFS 2012:41

text: Bilaga 9

text: Allmänna råd till 19 a § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:62

text: Schablonvärden för kväveinnehåll och förluster

text: Kg kväve per djurplats och år

text: Djurslag/gödselhantering utsöndring/ förluster kvar i gödsel totalkväve stall/lagring efter lagring

text: Fjäderfä

text: Slaktkyckling, djupströgödsel, 7 omg/år 0,28 0,05 0,23 Värphöns, bur 60 v. kletgödsel 0,52 0,09 0,43 Värphöns, golv 60 v. kletgödsel 0,6 0,14 0,46 Unghöns, 0-16 v. djupströgödsel, 2,2 omg/år 0,22 0,08 0,14

text: Svin

text: Slaktsvin, 28,5-110 kg flytgödsel, 3 omg/år 11 1,9 9,1 Sugga, flytgödsel, 2,2 grisningar/år 36 6,3 30 Sugga, fastgödsel, 2,2 grisningar/år 21 6 15 Sugga, urin, 2,2 grisningar/år 15 4 11 Sinsuggor i suggnav 3 v, flytgödsel, 3,7 omg/år 15 2,5 12,5 Suggor i satellit inkl. smågris 3 v till 28,5 kg, flytgödsel, 6,5 omg/år 80 13 67

text: Nöt

text: Mjölkko 8 000 kg mjölk/år, flytgödsel 117 12 105 Mjölkko 8 000 kg mjölk/år, fastgödsel 71 17 54 Mjölkko 8 000 kg mjölk/år, urin 46 11 35 Mjölkko 10 000 kg mjölk/år, flytgödsel 139 14 125 Mjölkko 10 000 kg mjölk/år, fastgödsel 85 20 65 Mjölkko 10 000 kg mjölk/år, urin 54 13 41 Mjölkko 12 000 kg mjölk/år, flytgödsel 145 14 131 Kviga, stut 1-12 mån, flytgödsel 22 1,5 21 Tjur < 1 år, flytgödsel 34 2,3 32

text: Kg kväve per djurplats och år

text: Djurslag/gödselhantering utsöndring/ förluster kvar i gödsel totalkväve stall/lagring efter lagring Kviga, tjur och stut >1 år, flytgödsel 47 3,3 44 Diko, totalt 12 mån, djupströgödsel 69 30 39 Diko, totalt 12 mån, flytgödsel 63 4,3 59

text: Häst

text: Häst, 500 kg, tävling, fastgödsel 61 26 35 Häst, 500 kg, fritid, fastgödsel 48 20 28 Häst, ponny (300 kg), fastgödsel 33 14 19

text: Får

text: Får + 1,8 lamm, djupströgödsel 14 6,4 7,6

text: SJVFS 2012:41

text: Bilaga 10

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: , samt 19 b och 20 §§ Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:62

text: Schablonvärden för innehåll av lättillgängligt kväve i stallgödsel, kg per 10 ton gödsel

text: Gödseltyp Lättillgängligt kväve, kg per 10 ton gödsel Fastgödsel, nöt 10 Fastgödsel, svin 10 Fastgödsel, höns 70 Fastgödsel slaktkycklingar 100 Fastgödsel, häst 5 Djupströgödsel, nöt 5 Djupströgödsel, svin 5 Urin, nöt, täckt behållare 25 Urin, svin, täckt behållare 15 Flytgödsel, nöt, 9 % torrsubstanshalt 15 Flytgödsel, svin, 8 % torrsubstanshalt 30 Flytgödsel, svin, 6 % torrsubstanshalt 20

text: I tabellvärdet för slaktkycklinggödsel har även hänsyn tagits till att en del av urinsyran i gödseln omvandlas till lättillgängligt kväve. Det betyder att innehållet av lättillgängligt kväve som kommer grödorna tillgodo blir större i denna gödsel än vad en analys visar. I tabellvärdet för nötgödsel har även hänsyn tagits till att en del av det lättillgängliga kvävet i samband med omsättningen byggs in i det organiska substansen i marken. Det betyder att innehållet av lättillgängligt kväve som kommer grödorna tillgodo blir mindre i denna gödsel än vad en analys visar.

text: SJVFS 2010:55

text: Bilaga 11

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: samt 20 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:62

text: Olika grödors förfruktseffekt uttryckta som kväveefterverkan, kg kväve/ha.

text: Förfrukt Eftergröda Kväveefterverkan, kg N/ha Korn, höstsäd Höstvete 0 Vårsäd 0 Havre Höstvete 0 Vårvete 0 Gräsvall Höstvete 15 Vårsäd 15 Blandvall Höstvete 40 Vårsäd 40 Foderärter Höstvete 35 Vårsäd 25 Åkerbönor Höstvete 25 Vårsäd 25 Höstraps Höstvete 40 Våroljeväxter Höstvete 20 Vårsäd 20 Sockerbetor Höstvete 25 Vårsäd 20 Potatis Vårsäd 0 Höstsäd 0

text: Utgångspunkten för värdena är att förfruktsvärdet av höstsäd och korn är satt till noll. Övriga förfrukters inverkan på eftergrödan är angiven som skillnad i förhållande till höstsäd och korn.

text: Förfruktseffekt uttryckta som kväveefterverkan i kg kväve/ha efter fånggrödor och mellangrödor samt gröngödslingsvallar

text: Grödtyp Kväveefterverkan, kg kväve/ha

text: Fånggrödor eller mellangrödor insådda i vår- eller höstsäd Höstplöjning Vårplöjning Rajgräs 0 0 Rödklöver 25 35 Vitklöver 30 35 Rödklöver och rajgräs i blandning 15 10 Tidig höstplöjning Sen höstplöjning Gröngödslingsvall och höstsådd eller vårplöjning och vårsådd Rödklöver, alsikeklöver 60 70 Rödklöver+gräs 40 50 Vitklöver 70 80 Vitklöver+gräs 50 60

text: Rajgräs 0 0

text: SJVFS 2012:41

text: Bilaga 12

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: SJVFS 2004:62

text: Långsiktig kväveverkan av stallgödsel efter minst 30 års djurhållning med angivet djurantal

text: Antal djurplatser/ha för att uppnå den långsiktiga kväveverkan i kg kväve per ha, som anges i kolumnen längst till vänster i tabellen Kg Mjölkko Kalv, Övriga Sugga i Slakt- Värp- Slakt- N/ha 1-6 mån nöt- produktion svin höns kyckling kreatur 4 0,2 1,1 0,5 0,7 2,7 40 80 8 0,4 2,3 1,1 1,3 5,3 80 160 12 0,6 3,4 1,6 2,0 8,0 120 240 16 0,8 4,6 2,1 2,7 10,7 160 320 20 1,0 5,7 2,7 3,3 13,3 200 400 24 1,2 6,8 3,2 4,0 16,0 240 480

text: SJVFS 2010:55


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2008:41) om märkning och registrering av hundar

text: Om en hundägare låter märka sin hund genom tatuering ska tatueringen göras i ett av hundens öron.

type: stycke

type: paragraf

text: Registrering

type: rubrik

text: Anmälan om registrering enligt

text: 4 § förordningen (2007:1240)

text: om tillsyn över hundar samt anmälan om ägarbyte ska göras antingen genom att: 1. lämna in för ändamålet fastställda blanketter till Jordbruksverket, eller 2. genom att lämna uppgifterna via Jordbruksverkets internettjänst. Uppgifterna ska verifieras med e-legitimation. (

text: SJVFS 2010:8

text: Om uppgifterna som anmälts enligt

text: 4 § förordningen (2007:1240)

text: om tillsyn över hundar förändrats på sådant sätt att de inte längre är fullständiga eller riktiga ska förändringen anmälas till Jordbruksverket av hundägaren.

text: Avgifter

text: När en hund registreras första gången ska hundägaren betala en avgift till Jordbruksverket om: 1. 160 kr om anmälan görs enligt 2 § punkt 1, 2. 80 kr om anmälan görs enligt 2 § punkt 2.

text: SJVFS 2015:22

text: Har upphävts genom (

text: SJVFS 2013:29

text: Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2013:29

text: Övriga bestämmelser

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från 1 §. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 september 2015. LEIF DENNEBERG Ingemar Ekblad (Registerenheten)

type: foreskrift