title: Försvarets sjukvårdsstyrelses föreskrifter om kompetenskrav för viss hälso och sjukvårdspersonal på lägre regional och lokal myndighet inom armen, marinen och flygvapnet.

text: Tjänst för läkare tillsätts av försvarsgrenschef utom i de fall då delegering meddelats lägre regional eller lokal myndighet.

text: Tjänst för instruktionssköterska/vårdlärare, översköterska, undersköterska och sjukvårdsbiträde tillsätts av myndighet där tjänsten är inrättad.

text: Före tillsättning av tjänst eller vikariatsanställning på tjänst som läkare, instruktionssköterska, översköterska och undersköterska skall försvarets sjukvårdsstyrelse pröva vederbörandes behörighet att inneha sådan tjänst. Detsamma gäller vid tillfällig anställning.

text: BEHÖRIGHETSKRAV

text: Behörighet för tjänst som läkare

text: För anställning som läkare fordras svensk legitimation som läkare.

text: För anställning som läkare krävs vidare specialistkompetens inom specialitet enligt verksamhetens krav.

text: o För anställning som läkare kan dispens från specialistkompetens

text: medges om enligt försvarets sjukvårdsstyrelses bedömande den sökande har för tjänsten särskilt betydelsefull utbildning eller erfarenhet. o För vikariatsanställning som läkare kan försvarets sjukvårdsstyrelse i undantagsfall ge dispens från kravet på specialistkompetens.

text: Behörighet för tjänst som instruktionssköterska/vårdlärare

text: För anställning som instruktionssköterska/vårdlärare fordras svensk legitimation som sjuksköterska.

text: För anställning som instruktionssköterska/vårdlärare fordras vidare o sjuksköterskeutbildning enligt hälso- och sjukvårdslinjen med inriktning mot allmän hälso- och sjukvård enligt studieordning 82/83 alt o sjuksköterskeutbildning enligt 1966 års studieordning samt vidareutbildning enligt verksamhetens krav alt o sjuksköterskeutbildning enligt äldre studieordning samt specialutbildning enligt verksamhetens krav

text: För anställning som instruktionssköterska/vårdlärare fordras vidare o genomgången vårdlärarlinje vid högskola (60 poäng) alt o lärarutbildning omfattande tre terminer vid Statens institut för högre utbildning av sjuksköterskor.

text: För vikariatsanställning som instruktionssköterska/vårdlärare kan försvarets sjukvårdsstyrelse i undantagsfall ge dispens från kravet på vårdlärarutbildning.

text: Behörighet för tjänst som översköterska

text: För anställning som översköterska fordras svensk legitimation som sjuksköterska.

text: För anställning som översköterska fordras vidare

text: o sjuksköterskeutbildning enligt hälso- och sjukvårdslinjen med inriktning mot allmän hälso- och sjukvård enligt studieordning 82/83 samt yrkeserfarenhet

text: alt

text: o sjuksköterskeutbildning enligt 1966 års studieordning med vidareutbildning enligt verksamhetens krav samt yrkeserfarenhet

text: alt

text: o sjuksköterskeutbildning enligt äldre studieordning med specialutbildning enligt verksamhetens krav samt yrkeserfarenhet

text: alt

text: o sjuksköterskeutbildning enligt 1966 års studieordning och om vidareutbildning saknas minst fem års yrkeserfarenhet inom sådan(a) specialitet(er) som verksamheten kräver.

text: Behörighet för tjänst som undersköterska

text: För anställning som undersköterska fordras att ha genomgått av sjukvärdshuvudman anordnad kurs för utbildning av undersköterska eller att ha genomgått gymnasieskolans tvååriga alternativt treåriga vårdlinje, grenen för hälso- och sjukvård samt minst sex månaders praktik.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft fyra veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkommit från trycket i försvarets författningssamling. Genom dessa föreskrifter upphävs kungörelsen (

text: FFS 1981:36

text: saknr 127) om anställning m m av viss personal inom armén, marinen och flygvapnet.

text: Försvarets sjukvårdsstyrelse

text: Björn Zetterström

text: L Ebbe Linder (Enheten för hälso- och sjukvård i fred)


fs: ffs

publisher: Försvarets sjukvårdsstyrelse

title: Försvarets sjukvårdsstyrelses föreskrifter om fastställande av försvarsmedicinsk klassifikation (FMK)

text: Vid medicinsk tjänstbarhetsbedömning i samband med inskrivning och redovisning av värnpliktiga m fl vid värnpliktsverket och i försvarsmaktens förbandssjukvård skall Försvarsmedicinsk klassifikation (FMK), försöksutgåva 1989, användas.

type: stycke

text: FMK utsänds med särskild skrivelse till berörda myndigheter.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 1989. Fr o m samma dag upphävs försvarets sjukvårdsstyrelses kungörelse (Tsjv 1962:12, 1963:16, 1964:11, 1965:6, 1965:10) om besiktningsreglemente till ledning vid läkarbesiktning av värnpliktiga och av dem som söka fast anställning vid krigsmakten. Vidare upphävs fr o m samma dag Medicinsk undersökning och utvärdering (MedU) publicerad i Handbok för medicinalpersonal inom försvarsmakten (H Med F) 1982, bilaga 6.

text: Björn Zetterström

text: Göran Lagerholm (Enheten för hälso- och sjukvård i fred)

type: foreskrift


title: föreskrifter om utredning av driftstörningar i militär luftfart

text: Begreppsförklaringar framgår av bilaga 1 till dessa föreskrifter.

type: paragraf

text: Grunder

type: rubrik

text: En driftstörning klassificeras som

text: - haveri - allvarligt tillbud - tillbud eller - övrig driftstörning.

text: Driftstörning kan vara med eller utan skada. Klassificering görs med hänsyn till vad händelsen kunnat leda till under flygning samt mot bakgrund av de faktiska förhållanden under vilka driftstörningen inträffat.

text: Driftstörning rapporteras som driftstörningsanmälan flyg (DA Flyg) eller driftstörningsanmälan bas (DA Bas). Syftet är att förebygga flygsäkerhets och luftvärdighetspåverkande driftstörningar med flygmateriel och med luftvärdighetspåverkande markmateriel som inträffar i samband med flygning och i basmiljö.

text: Rapportering

text: Anvisningar för rapportering av en driftstörning framgår av "Rapporteringsanvisningar flygmaterieltjänst (RAFT)". Handläggningen av en driftstörningsanmälan framgår av bilaga 2 till dessa föreskrifter.

text: Bedöms driftstörning vara av sådan art, att den bör komma till högre myndigheters kännedom snabbare än ordinarie rutiner medger, görs snarast direktanmälan.

text: Haveri och allvarligt tillbud samt överskridande (befarat överskridande) av främmande territorialgräns skall alltid anmälas direkt.

text: Direktanmälan görs genom flottiljchefs försorg till CFV (FS/Fh 1) som vidarebefordrar direktanmälan till berörda. Under icke ordinarie arbetstid görs direktanmälan till ARCC/CEFYL, som vidarebefordrar den till berörda.

text: Direktanmälan får inte fördröjas i avvaktan på komplett information om aktuell händelse. Uppgifter lämnas efter hand som de blir tillgängliga.

text: Utredning

text: Följande händelser skall alltid utredas

text: - haveri - allvarligt tillbud - driftstörning med skada - driftstörning utan skada om inte dennas art och orsak entydigt framgår av driftstörningsanmälan - överskridande av främmande territorialgräns.

text: En utredning skall syfta till att öka flygsäkerheten genom att klarlägga händelseförloppet och orsaken med eventuella bidragande faktorer samt om möjligt utmynna i förslag till åtgärder som kan förebygga ett upprepande.

text: Haverier och allvarliga tillbud utreds av Statens haverikommission (SHK) enligt vad som framgår av förordningen om undersökning av olyckor (SFS 1990:717). Detta innebär att SHK kan överlåta åt annan att göra en undersökning. SHK kan också besluta att utreda andra driftstörningar.

text: Driftstörningar som inte utreds av SHK utreds av flottiljchef.

text: Flottiljchef får delegera till flygchef att besluta om utredning av DA Flyg och till teknisk chef att besluta om utredning av DA Bas.

text: Utredning av driftstörning beslutas av den flottiljchef som genom tilldelning, lån eller förhyrning disponerar berörd flygmateriel eller luftvärdighetspåverkande markmateriel. Om driftstörningen berör en annan flygflottilj, görs utredningen i samråd med chefen för den flottiljen.

text: Om flottiljchef eller överordnad chef personligen är delaktig i driftstörningen, beslutar CFV om utredning.

text: Om en driftstörning även berör civila luftfartyg, beslutas om utredning i samråd med luftfartsverket.

text: Beroende på hur komplicerad en driftstörning bedöms vara, och vilka verksamhetsområden som berörs, avgör flottiljchef huruvida utredning skall göras av enskild utredare eller av utredningsnåmnd. Som enskild utredare utses flygsäkerhetsofficer (FSO-Flyg eller FSO-Mark) eller annan med lämplig kompetens. Flottiljchef utser ordförande i utredningsnämnd och de experter som uppgiften kräver. Skyddsombud skall ges tillfälle att följa utredning. personal som är ansvarig för funktion som kan ha inverkat vid driftstörning får inte utses som utredare eller ingå i utredningsnämnd.

text: Personal från annan myndighet kan på begäran ställas till förfogande av CFV. CFV kan även utan begäran besluta att sådan personal skall leda, ingå i eller följa utredning.

text: Utredningsrapport

text: Utredningsrapport upprättas på av CFV fastställd blankett och sänds in till CFV och FMV inom en månad efter driftstörning. Kan rapport inte färdigställas inom denna tid insänds preliminär rapport som senare kompletteras eller ersätts med en slutlig. Kan vare sig preliminär eller slutlig rapport sändas in inom en månad, meddelas detta med angivande av skäl till förseningen och bedömd tidpunkt för insändning.

text: Utredningsrapport om överskridande (befarat överskridande) av främmande territorialgräns skall insändas senast två dygn efter det att händelsen inträffat.

text: Central handläggning

text: Driftstörningsanmälan och utredningsrapport bearbetas och analyseras av CFV och FMV.

text: Flottiljchefs förslag till åtgärder i rapport handläggs av CFV i samråd med FMV.

text: Omedelbara åtgärder vid haveri och allvarligt tillbud

text: Vid flottilj

text: Vid flottilj skall finnas aktuell plan för åtgärder vid haveri och för efterforskning vid befarat haveri. Planen skall vara tilldelad samtliga berörda befattningshavare.

text: Undsättning av personal har företräde framför andra arbetsuppgifter. Vid haveri skall berörd materiel bevaras orörd i avvaktan på beslut om undersökning. Effektiv bevakning måste därför snarast komma till stånd. När räddningsuppdraget är slut fört må flottiljchef efter samråd med ARCC/CEFYL disponera FRÄDhelikopter för uttransport av förtrupp för avspärrning och för den första kontakten med polis- eller brandmyndighet på olycksplatsen.

text: Om inte CFV bestämmer annat är flottiljchef ansvarig för bärgning av havererad materiel och uppläggning av denna i enlighet med SHK anvisningar. Såvål bärgningsåtgärder som bevakning och samarbete med aktuell polismyndighet bör dock efter samråd helt eller delvis överlåtas till chef för annan flottilj närmare olycksplatsen, om tids- eller andra förhållanden gör detta lämpligt.

text: CFV ställer på begäran resurser till flottiljchefens förfogande.

text: Vid flygstaben

text: Då underrättelse om haveri eller allvarligt tillbud når CFV utser CFV lämpliga experter, i förekommande fall i samråd med FMV, för medverkan i SHK utredning. Berörda myndigheter informeras om det inträffade.

text: Handläggning av SHK rapporter

text: SHK preliminärrapport delges genom OFYL.

text: SHK slutrapport granskas och bearbetas av CFV och FMV. FMV har att utan begäran yttra sig över rapporten till CFV.

text: SHK iakttagelser och förslag under pågående utredning åtgärdas efter beslut av CFV. Då luftvärdighetsfrågor berörs meddelar FMV er forderliga direktiv i samråd med CFV.

text: Åtgärder som kan föranledas av SHK synpunkter eller rekommendationer i slutrapport vidtas först efter det att CFV meddelat utlåtande och beslut med anledning av rapporten.

text: Bilaga 1

text: Begreppsförklaringar

text: 1. Basmiljö.

text: Med basmiljö avses anläggningar och utrustningar på flygplats liksom den verksamhet som förekommer vid flygplatsen, innefattande även teknisk tjänst och basräddningstjänst.

text: 2. Driftstörning.

text: Felfunktion hos personal eller materiel eller övrig händelse som inneburit avvikelse från beordrad eller planlagd verksamhet, vilken har påverkat eller skulle ha kunnat påverka flygsäkerheten eller luftvärdigheten.

text: 3. Driftstörning Bas.

text: Driftstörning i basmiljön, som påverkat eller skulle ha kunnat påverka luftvärdigheten.

text: 4. Driftstörning Flyg.

text: Driftstörning som inträffar under flygning.

text: 5. Klassificering av driftstörningar

text: 5.1 Haveri.

text: Driftstörning vid vilken luftfartyg erhållit sådan skada, att det inte kan iståndsättas. Är skadat luftfartyg möjligt att reparera, men ändå kasseras av ålders- eller lönsamhetsskäl, betecknas detta inte som haveri. Oavsett omfattningen av skada klas sas driftstörningen som haveri om besättning eller passagerare omkommit eller allvarligt skadats.

text: 5.2 Allvarligt tillbud (ATB).

text: Tillbud där risken för haveri eller allvarlig skada varit mycket stor.

text: 5.3 Tillbud (TB).

text: Driftstörning som bedömts kunnat leda till haveri eller allvarlig skada.

text: 5.4 övrig driftstörning.

text: Händelse som, utan att vara allvarligt tillbud eller tillbud, inneburit avvikelse från beordrad eller planlagd verksamhet eller som av andra skäl bör komma till CFV kännedom.

text: Flottiljchef, flygchef och divisionschef samt flygning definieras enligt "Ordningsoch säkerhetsföreskrifter för militär flygverksamhet" (OSF).

text: 7. Flygmateriel.

text: Med flygmateriel avses:

text: - kompletta luftfartyg, inklusive installerad eller hängd materiel

text: - konstruktionsenheter i luftfartyg, utbytbara enheter och programvaruenheter samt flygburen beväpning och ammunition.

text: - i luftfartyg erforderlig, för besättning och passagerare avsedd, flygsäkerhetsutrustning och övrig utrustning

text: - för luftfartygs underhåll och ändringstjänst avsedd reserv- och modifieringsmateriel.

text: 8. Förenklad UR.

text: Förfarande vid utredning av mindre händelse där orsaken är uppenbar. Förfarandet innebär att utredare i rapport kan utelämna uppgifter såsom: flygtid, vissa ledningsoch miljöuppgifter m m.

text: 9. Luftfartyg.

text: Med luftfartyg avses bemannade eller obemannade flygplan,- helikoptrar och andra farkoster som kan erhålla bärkraft i atmosfären.

text: 10. Luftvärdighetspåverkande markmateriel.

text: Med detta avses: - markmateriel som avses anslutas till luftfartyg på marken - övrig markmateriel med direkt luftvärdighetspåverkan på luftfartyg och övrig flygmateriel.

text: 11. OFYL.

text: Orientering från flygsäkerhetsledningen.

text: 12. Skada.

text: Skada på luftfartyg och/eller dettas utrustning genom slag (yttre påverkan), brand, explosion eller sönderbrytning. Däremot inte skada på delar, system eller utrustning genom normal förslitning eller felaktig funktion utan att luftfartyget i övrigt skadas.

text: 13. Teknisk chef.

text: Teknisk chef vid förband (motsv), vilken av FMV godkänts att utöva tillsyn över luftvärdigheten.

text: Bilaga 2

text: Handläggning av driftstörningsanmälan

text: 1. DA Flyg

text: 1.1 Förares åtgärder

text: Efter avslutat flygpass anmäls driftstörning på därför avsedd blankett som inlämnas till divisionschef.

text: 1.2 Divisionschefs åtgärder

text: Divisionschef granskar drjftstörningsanmälan, för in rättelser och kompletteringar, vid behov med upplysningar från berörd personal. Som en sammanfattning av anmälans innehåll anges aktuell flygfas- och händelseförloppskod (jml RAFT). Eget utlåtande påtecknas. Detta utformas så att det bl a kan utgöra kompletterande underlag för flottiljchefs bedömning för beslut om utredning.

text: Är förare förhindrad att själv skriva driftstörningsanmälan svarar divisionschef för att sådan upprättas med så fullständiga uppgifter som möjligt.

text: 2. DA Bas

text: 2.1 Rapportörs åtgärder

text: Driftstörning anmäls på därför avsedd blankett som inlämnas till kompanichef (motsv).

text: 2.2 Kompanichefs (motsv) åtgärder

text: Kompanichef (motsv) granskar driftstörningsanmälan, för in rättelser och kompletteringar, vid behov med upplysningar från berörd personal. Eget utlåtande påtecknas. Detta utformas så att det bl a kan utgöra kompletterande underlag för flottiljchefs bedömning om utredning skall ske eller inte.

text: Driftstörningsanmälan vidarebefordras inom flottilj enligt flottiljchefs bestämmande.

text: 4. Flottiljchefs åtgärder

text: Flottiljchef beslutar om eventuell utredning.

text: Driftstörningsanmälan sänds via dataterminal till Försvarets datacentral. Terminalbehandling skall påbörjas senast femte tjänstedagen efter berörd händelse. Behandlingen får inte försenas i avvaktan på beslut om eventuell utredning, utan skall i sådant fall påbörjas utan att detta beslut påtecknats.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 februari 1992. Samtidigt upphävs chefens för flygvapnet föreskrifter (

text: FFS 1988:2

text: ) om utredning av driftstörningar under militär flygning.

text: Lars-E. Englund

text: K-G Widén


publisher: Överbefälhavaren

title: Överbefälhavarens föreskrifter om ekonomisk hjälp till värnpliktiga m fl beslutade den 11 juni 1992. Överbefälhavaren föreskriver, med stöd av 9 § i förordningen (1991:1385) om ekonomisk hjälp till värnpliktiga m. fl. och efter hörande av Vapenfristyrelsen följande Inledande bestämmelser 1§ Dessa föreskrifter gäller för sådan ekonomisk hjälp (räntefritt lån och flyttningsbidrag) som avses i 1 och 2 §§ förordningen (1991:1385) om ekonomisk hjälp till värnpliktiga m. fl. 2§ En ansökan om ekonomisk hjälp enligt 1 § skall göras på särskilt avsedd blankett. Blanketten skall finnas tillgänglig vid alla myndigheter där värnpliktiga tjänstgör. 3§ Den värnpliktige skall kunna styrka utgifter för vilka han söker lån eller bidrag. Ekonomisk hjälp i form av räntefritt lån 4§ Ekonomisk hjälp i form av räntefritt lån lämnas i regel inte för skuld som skall betalas tidigare än 15 dagar efter inryckning eller senare an 15 dagar efter utryckning. 5§ Lån skall omvandlas till bidrag - då den vämpliktige måste använda sitt utryckningsbidrag för att återbetala hjälpen, - då situationen för den värnpliktige och dennes hushåll har förändrats på sådant sätt all lånet borde ha beviljats som bidrag. 6§ Vid lån skall skuldförbindelse upprättas mellan den värnpliktige och den myndighet som beviljat lånet.

text: och

text: 2 §§

text: förordningen (

text: Lån skall omvandlas till bidrag

text: Flyttningsbidrag

text: Den värnpliktige skall kunna styrka de flyttningskostnader han söker bidrag för. För att myndigheten skall kunna bedöma om kostnaderna är skäliga skall till ansökan bifogas - vid flyttning med hyrbil: kvitto eller kontrakt av vilka framgår körd sträcka och hyrtid, - vid flyttning med flyttfirma: offerter från minst två firmor samt kvitto på betalda flyttningskostnader.

text: Om flyttningsbidrag sökes för kostnader för fler än en bostad skall den värhpliktige kunna styrka att sådana bostadskostnader är oundvikliga i samband med flyttningen. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 1992. Genom föreskrifterna upphävs överbefälhavarens föreskrifter (

text: FFS 1984:44

text: ) om särskild ekonomisk hjälp och flyttningsbidrag till värnpliktiga. B Gustafsson Stefan Ryding-Berg


publisher: Försvaret

title: Försvarets radioanstalts föreskrifter (FFS 1992:22) om hörselundersökning

text: PETER HULTQVIST Maria Hedegård (Försvarsdepartementet)


title: Överbefälhavarens föreskrifter om ändring i föreskrifterna (FFS 1992:16) om ekonomisk hjälp till värnpliktiga m fl: beslutade den 22 september 1992. Överbefälhavaren föreskriver, med stöd av 9 § i förordningen (1991:1385) om ekonomisk hjälp till värnpliktiga m fl och efter hörande av Vapenfristyrelsen att 1 § i överbefälhavarens före skrifter (FFS 1992:16) om ekonomisk hjälp till värnpliktiga m fl skall ha nedan angivna lydelse. Inledande bestämmelser 1§ Dessa föreskrifter gäller för sådan ekonomisk hjälp (räntefritt lån och flyttningsbidrag) som avses i 1 och 2 §§ förordningen (1991:1385) om ekonomisk hjälp till värnpliktiga m fl. Bestämmelserna tillämpas på 1. värnpliktig som fullgör grundutbildning eller repetitionsutbildning i omedelbart anslutning till grundutbildningen 2. den som full gör grundutbildning eller repetionsutbildning i omedelbar anslutning till grundutbildningen enligt lagen (1966:413) om vapenfri tjänst, 3. yrkes- och reservofficersaspiranter för tid innan de anställs, 4. kvinnor som genomgår utbildning enligt lagen (1980:1021) om militär grundutbildning för kvinnor. Dessa föreskrifter träder i kraft den 7 oktober 1992. B Gustafsson

text: och

text: 2 §§

text: förordningen (

text: ) om militär grundutbildning för kvinnor. Dessa föreskrifter träder i kraft den 7 oktober 1992. B Gustafsson Stefan Ryding-Berg


title: Överbefälhavarens föreskrifter om användning av särskilda anläggningsnummer (B-nummer).

text: Dessa föreskrifter gäller användandet av särskilda anläggningsnummer, B-nummer, inom försvarsmakten.

text: En militärbefälhavare får inom ett militärområde av sekretesskäl tilldela viktiga anläggningar inom försvarsmakten ett B-nummer.

text: Ett B-nummer får inte användas i en handling om handlingen är avsedd att vara offentlig (t ex öppen telefonkatalog och reseorder).

text: Ett B-nummer får heller inte användas vid telefonsamtal som inte är krypterat.

text: Ansökan om besökstillstånd till en anläggning enligt 2 § görs på därför avsedd blankett med iakttagande av bestämmelserna i 3 §.

text: Ansökan insänds till säkerhetsansvarig myndighet.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 november 1992.

text: B Gustafsson

text: Stefan Ryding-Berg


publisher: Försvarsmakten

title: Förordning om ändring i förordningen (FFS 1980:35) om tillgodoräknande av FN-tjänstgöring m.m som författningsenlig tjänstgöring.

text: Reservofficerare som har varit anställda och fullgjort tjänstgöring utom Sverige under en sammanhängande tid av minst tre månader i ut landsstyrkan inom försvarsmakten får efter beslut av Överbefälhavaren eller, enligt hans bestämmande, en försvarsgrenschef med sammanlagt högst 32 dagar tillgodoräkna sig denna tjänstgöring som författningsenlig tjänstgöring.

text: Reservofficerare i hälso- och sjukvårdstjänst som har varit anställda och fullgjort tjänstgöring utom Sverige under en sammanhängande tid av minst 30 dagar i utlandsstyrkan inom försvarsmakten eller inom Röda korsets katastrofhjälpsverksamnet får efter beslut av Överbefälhavaren eller enligt hans bestämmande Försvarets sjukvårdsstyrelse med halva antalet tjänstgöringsdagar dock högst 40 dagar för en tjänstgöringsperiod om 90 dagar och samnanlagt högst 60 dagar, tillgodoräkna sig denna tjänstgöring som författningsenlig tjänstgöring.

text: 1)Jfr prop. 1992/93:77, bet. 1992/93:FöU5, rskr. 1992/93:67. 2) Senaste lydelse

text: FFS 1984:36

text: Denna förordning skall kungöras i Försvarets författningssamling (FFS). Förordningen träder i kraft den 1 januari 1993. På regeringens vägnar ANDERS BJÖRCK Ann-Louise Eksborg (Försvarsdepartementet)


title: Förordning om ändring i förordningen (FFS 1984:30) om övervakningskontingenten i Korea.

text: För uppgifter i samband med övervakningen av vapenstilleståndet i Korea skall finnas en delegation om högst tio personer. Denna förordning skall kungöras i Försvarets författningssamling (FFS). Förordningen träder i kraft den 1 januari 1993. På regeringens vägnar ANDERS BJÖRCK Ann-Louise Eksborg (Försvarsdepartementet)


publisher: Krigsarkivet

title: Krigsarkivets föreskrifter om gallring av handlingar och upptagningar för ADB i system INH

text: Följande föreskrifter gäller för arkiv hos myndigheter under Försvarsdepartementet.

text: Gallring

text: Handlingar och upptagningar som upptas nedan skall gallras efter den frist som angivits i varje särskilt fall. Av praktiska skäl medtas även sådana handlingar och upptagningar som skall bevaras.

text: De till Fortifikationsförvaltningen insända uppgifterna i delsystemet byggnader i blocket fastighetsregister skall bevaras i digital form hos Fortifikationsförvaltningen. Avställning av databasen skall ske varje år. Bestämmelserna i Riksarkivets föreskrifter och allmänna råd om framställning och hantering av upptagningar för ADB (

text: RA-FS 1991:3

text: , TFG 801:910036) skall därvidlag följas.

text: Övriga upptagningar för ADB samt indata och utdata ur system INFI gallras, då de inte längre erfordras för tjänsten under förusättning att nedanstående utdatalistor (2.1. - 2.3.) bevaras:

text: Varje fastighetsförvaltande myndighet (motsv) skall vart femte år, med början 1993, ta fram följande utdatalistor:

text: Ur blocket fastighetsregister:

text: delsystem listnamn byggnader förtcckning Över byggnader befästningar befästningsregister inhyrda byggnader byggnadsregister inhyrningar mark markregister

text: Varje fastighetsförvaltande myndighet (motsv) skall för varje budgetår, med början för budgetåret 1992/93, ta fram följande utdatalistor:

text: Ur blocket verksamhetsplan

text: delsystem listnamn byggnadsärenden verksamhetsöversikt avslutade ärenden befästningsärenden verksamhetsöversikt avslutade ärenden markärenden verksamhetsöversikt avslutade ärenden Listorna skall tas fram i juli månad och avse det nyss avslutade budgetåret.

text: Anm till 2.1. och 2.2:

text: Listorna skall endast framställas av de fastighetsförvaltande myndigheter (motsv) som regelbundet använder sig av delsystemet i fråga.

text: Utdatalistor som utgör bilagor till utgående skrivelser skall bevaras.

text: Anm till 2.1.-2.3:

text: Utdatalistorna skall framställas på åldringsbeständigt papper.

text: Fortifikationsförvaltningen skall bevara fullständiga användarhandböcker för systemet.

text: Övrigt

text: Krigsarkivet skall underrättas då väsentliga förändringar i system INFI företas. 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 1993. LEIF GIDLÖF

text: Ulf Söderberg


title: Krigsarkivets föreskrifter om fortsatt giltighet för av 1993-06-08 Riksarkivet utfärdade gallringsbeslut beslutade den 27 maj 1993. Krigsarkivet beslutar med stöd av 12 § 3 st arkivförordningen (1991:446 med ändring 1992:1056) att följande av Riksarkivet utfärdade gallringsbeslut och gallringsföreskrifter skall tillämpas även fortsättningsvis. Nr 93 183 234 253

text: Nr Datum Myndighet(er) TFG

text: 93 1964-05-12 Civilförsvarsstyrelsen - 183 1967-04-05 Marinförvaltningen - 234 1969-10-16 Försvarets materielverk - 253 1970-04-30 Krigsarkivet och - Försvarets civilförvaltning 260 1970-10-02 Försvarsstabens säkerhets- avdelning 272 1971-01-29 Försvarsstabens säkerhets- avdelning 278 1971-03-31 Myndigheter under För- svarsdepartementet 282 1971-05-03 Försvarsstabens säkerhets- avdelning 299 1971-11-17 Försvarets radioanstalt - 311 1972-01-17 Försvarsstabens säkerhets- avdelning 315 1972-02-29 Signalskyddsnycklar hos 801:850010 totalförsvaret. Ändrat genom nr 668 357 1973-01-30 Försvarets forskningsan- stalt 393 1973-10-02 Myndigheter under För- 801:740013 svarsdepartementet

text: 398 1974-01-02 Totalförsvarets signalskyddsavdelning och förutvarande Statens signalskyddsnämnd 422 1974-06-lO Myndigheter under För- 801:740208 svarsdepartementet 478 1975-07-29 Försvarets civilförvaltning - 483 1975-09-04 chefen för Kustflottan

text: 503 1976-01-27 Försvarets forskningsan- talts institution 55 533 1976-08-04 Försvarets materielverk, - Arméförvaltningen (Armétygförvaltningen), Marinförvaltningen och Försvarets intendenturverk 537 1976-08-27 Militärområdesstaber, Got- 801:760276 lands militärområdesstab, försvarsområdesstaber och Civilförsvarsstyrelsen 540 1976-09-21 Marinförvaltningen, För- svarets civil förvaltning 593 1977-10-11 Försvarets materielverk, huvudavdelningen för flygmateriel

text: 596 1977-10-26 Flygförvaltningen, För- svarets civil förvaltning

text: 598 1977-11-14 Myndigheter under Försvars- 801:770326 departementet

text: 616 978-02-17 Försvarets materielverk

text: 640 1978-08-15 Försvarets materielverk

text: 668 1979-02-22 Signalskyddsnycklar hos 801:850010 totalförsvaret. Ändring till nr 315 686 1979-06-08 Myndigheter under Försvars- 801:790086 departementet

text: 688 1979-06-01 Arméstaben -

text: 703 1979-11-13 Flygstaben -

text: 716 1980-02-06 Försvarets materielverk och dess föregångare

text: 762 1981-02-23 Vapenfristyrelsen -

text: 763 981-02-24 Marinstaben

text: 764 1981-02-25 Vissa myndigheter under 801:820100 Försvarsdepartementet. Kompletterad genom nr 858

text: 765 1981-02-25 Vissa myndigheter under 801:810028

text: Försvarsdepartementet 769 1982-03-13 Flygstaben 781 1981-08-12 Myndigheter under För- 801:810089 svarsdepartementet 792 1981-11-16 Myndigheter under För- 801:810116 svarsdepartementet 796 1981-12-04 Vissa myndigheter under 801:820005 Försvarsdepartementet - Avsnittet personal redovisningshandlingar har upphävts och ersatts av beslut 1988:17 816 1982-02-22 Statens brandnämnd med föregångare 826 1982-05-25 Milomaterielförvaltningar med miloförråd 831 1982-05-17 Myndigheter under För- 801:820047 svarsdepartementet 838 1982-07-01 Försvarets forskningsanstalt - 856 1982-10-27 Försvarets materielverk - 857 1982-11-09 Myndigheter under Försvars- 801:820099 departementet 858 1982-11-19 Vissa myndigheter under 801:820100 Försvarsdepartementet. Kompletterar nr 764 874 1983-04-06 Myndigheter under Försvars- 801:830033 departementet 875 1983-04-06 Vissa myndigheter under För- 801:830034 svarsdepartementet 901 1983-08-26 Försvarets materielverk - 902 1983-08-31 Myndigheter under Försvars- departementet 903 1983-09-02 Nämnden för vapenfriutbildning -

text: 918 1983-11-03 Myndigheter under Försvars- 801:830092 departementet 921 1983-12-05 Myndigheter under Försvars- 801:830099 departementet 941 1984-02-14 Försvarets materielverk - 954 1984-04-11 Försvarets forskningsananstalt - 955 1984-04-11 Försvarets materielverk - 978 1984-10-16 Myndigheter under Försvars- 801:840064 departementet 979 1984-10-16 Försvarets radioanstalt - 982 1984-10-25 Myndigheter under Försvars- 801:840070 departementet 983 1984-10-25 Myndigheter under Försvars- 801:840071 departementet 990 1984-11-19 Försvarets materielverk - 991 1984-11-19 Vissa myndigheter under 801:840080 Försvarsdepartementet 997 1984-12-18 Civilbefälhavarna 1985:11 1985-02-12 Försvarets materielverk - 1985:12 1985-01-15 Myndigheter under Försvars- departementet 1985:26 1985-04-24 Myndigheter under Försvars- 801:850012 departementet 1985:35 1985-06-10 Chefen för marinen - 1985:61 1985-09-30 Vissa myndigheter under 801:850044 Försvarsdepartementet 1985:101 1985-11-12 Myndigheter under Försvars- 801:860004 departementet 1985:102 1985-11-12 Myndigheter under Försvars- 801:860002 departementet

text: 1985:103 1985-11-12 Myndigheter under Försvars- departementet 1985:105 1985-12-16 Myndigheter under Försvars- 801:860005 departementet 1986:3 1986-02-04 Myndigheter under Försvars- 801:860012 departementet 1986:4 1986-02-04 Försvarets materielverk 1986:5 1986-02-07 Myndigheter under Försvars- 801:860021 departementet 1986:6 1986-02-13 Myndigheter under Försvars- 801:860016 departementet 1986:7 1986-02-13 Myndigheter under Försvars- departementet 1986:9 1986-03-12 Överbefälhavaren - 1986:17 1986-05-16 Myndigheter under Försvars- 801:860024 departementet 1986:53 1986-12-07 Försvarets materielverk och 801:870001 marinens förband 1986:61 1986-12-16 Försvarets materielverk - 1986:66 1986-12-19 Myndigheter under Försvars- departementet 1987:22 1987-03-11 Värnpliktsverket - 1987:23 1987-03-11 Fortifikationsförvaltningen - 1987:31 1987-05-22 Militärbefälhavarna och - Gotlands militärkommando. Undantaget avseende utdatalistorna från system INFI (beslutet s 3) skall inte längre tillämpas 1987:32 1987-05-22 Militärhögskolan - 1987:41 1987-09-22 Chefen för marinen -

text: 1988:10 1988-03-21 Vissa myndigheter under 801:880013 Försvarsdepartementet 1988:15 1988-03-30 Myndigheter under Försvars- 801:880016 departementet 1988:16 1988-03-30 Myndigheter under Försvars- 801:880017 departementet 1988:17 1988-03-30 Värnpliktsverket 1988:23 1988-05-02 Chefen för armén 1988:28 1988-06-20 Myndigheter under Försvars- 801:880030 departementet 1988:29 1988-07-05 Myndigheter under Försvars- 801:880031 departementet 1988:46 1988-11-01 Flygtekniska försöksan- stalten 1988:47 1988-11-01 Chefen för flygvapnet - 1989:39 1989-08-15 Bergslagens värnpliktskontor - 1989:42 1989-09-27 Överstyrelsen för Civil beredskap 1989:43 1989-10-16 Myndigheter under Försvars- departementet 1990:4 1990-03-08 Myndigheter under Försvars- 801:900007 departementet 1990:9 1990-03-23 Vissa myndigheter under - Försvarsdepartementet 1990:17 1990-05-02 Myndigheter under Försvars- 801:900012 departementet 1990:24 1990-05-18 Myndigheter under Försvars- 801:900015 departementet 1990:62 1990-08-06 Myndigheter under Försvars- 801:900023 departementet 1990:114 1990-10-30 Myndigheter under Försvars- 801:900048 departementet

text: 1990:120 990-11-20 Myndigheter tillhörande 801:900052 Försvarsmakten 1990:124 1990-11-30 Myndigheter under Försvars- 801:900053 departementet 1990:125 1990-12-17 Myndigheter under Försvars- 801:910001 departementet 1991:5 1991-01-14 Överbefälhavaren 1991:11 1991-02-19 Myndigheter under Försvars- 801:910012 departementet 1991:43 1991-04-23 Fortifikationsförvaltningen - RA-FS 1991-11-05 Myndigheter under Försvars- 801:910039 1991:12 departementet RA-MS 1991-11-19 Försvarets civilförvaltning - 1991:3 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 1993 2. Genom denna författning upphävs följande Riksarkivets beslut: a. Nr 481 1975-08-25 Tygförvaltningar och milotygförråd b. Nr 484 1975-09-04 Fartygsförband och fartyg tillhörande flottan (TFG 801:750328) c. Nr 514 1976-03-26 Intendenturförvaltningar med milointendenturförråd d. 1985:13 1985-01-22 Civilförsvarsstyrelsen e. 1985:16 1985-01-22 Civilförsvarsstyrelsen f. 1985:36 1985-06-10 Myndigheter under Försvarsdepartementet (TFG 801:850033). LEIF GIDLÖF

text: Ulf Söderberg


title: föreskrifter om flygtjänst och flygsäkerhet för Försvarets Materielverks Provningsavdelning (FMV:PROV)

text: All flygtjänst vid FMV:PROV inklusive flygtjänsten vid försöksplatserna vid Karlsborg och Vidsel genomförs enligt föreskrifter utfärdade av CFV.

text: Ledning av flygverksamheten vid FMV:PROV skall organiseras som vid flygvapnets flottiljer vad gäller ansvar. Befattningshavare motsvarande flottiljchef, flygchef, teknisk chef och divisionschef skall utses och ges de befogenheter som framgår av OSF och bestämmelser för flygmaterieltjänsten.

text: Ansvar m m

text: FMV:PROV utarbetar bestämmelser för flygtjänstens organisation och därmed sammanhängande ansvar. Dessa delges CFV, FMV:FLYGMATERIELLEDNING (FMV:FML) och Saab Military Aircraft.

text: Flygande personal vid FMV:PROV kommenderas till flygtjänst av respektive försvarsgrenschef.

text: CFV beslutar om befattningshavare som ges rätt att fatta beslut om flygning samt om personal för flygtjänst på olika flygplantyper. Förslag insänds namneligen till CFV via FMV:FML.

text: C FMV:PROV utarbetar i samråd med Saab Military Aircraft bestämmelser för egen personals flygtjänst vid Saab Military Aircraft samt för Saab Military Aircraft personals flygtjänst vid FMV:PROV.

text: Dessa bestämmelser delges CFV, och FMV:FML genom C FMV:PROV försorg.

text: Då så erfordras för provningsverksamhet får C FMV:PROV besluta om gränsvärden för flygning som avviker från bestämmelser i OSF. Därvid skall orientering om beslutade avsteg från OSF sändas in till CFV, och FMV:FML om möjligt tio dagar före aktuell verksamhet.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft 1993-12-01. Samtidigt upphävs

text: FFS 1988:19

text: Lars-E. Englund

text: K-G Widén


title: Överbefälhavarens föreskrifter om identitetskkort m m för kombattanter samt för militär sjukvårds- och själavårdspersonal

text: I dessa föreskrifter finns bestämmelser om identitetskort och, i förekommande fall armbindel för - kombattanter enligt 2 och 3 §§ totalförsvarets folkrättsförordning (

text: ), - personal krigsplacerade inom den militära hälso- och sjukvården, - själavårdspersonal knutna till försvarsmakten.

text: IDENTITETSKORT FÖR KOMBATTANT

text: Identitetskort för kombattant skall innehålla uppgifter om innehavarens fullständiga namn, personnummer och tjänstegrad eller titel. Identitetskortets utformning framgår av bilagan till dessa föreskrifter.

text: Identitetskort skall senast vid krig eller krigsfara tilldelas den personal som enligt 2 och 3 §§ totalförsvarets folkrättsförordning (

text: ) anses som kombattanter,

text: Identitetskort för kombattant skall vid höjning av grundberedskapen redan i fred tilldelas följande militär personal. 1. Yrkesofficerare,

text: 2. Reservofficerare, 3. Hemvärnspersonal.

text: Varje identitetskort för kombattant skall upprättas i två likalydande exemplar, varav ett behålls av utfärdande myndighet.

text: IDENTITETSKORT FÖR MILITÄR SJUKVÅRDS- OCH SJÄLAVÅRDSPERSONAL

text: Identitetskort för militär sjukvårds- och själavårdspersonal skall innehålla uppgifter om innehavarens fullständiga namn, personnummer, tjänstegrad eller titel, signalement samt välliknande fotografi av innehavaren. Identitetskortet skall vara undertecknat av innehavaren och dessutom innehålla uppgift om utfärdande myndighet och datum för utfärdandet. Identitetskort utfärdas i två exemplar - A och B. A-kortet överlämnas till den enskilde med militär myndighetsstämpel. B-kortet behålls av utfärdande myndighet som även svarar för att register förs över utfärdande kort. Identitetskortets utformning framgår av bilagan till dessa föreskrifter.

text: Identitetskort för militär sjukvårds- och själavårdspersonal skall senast vid krig eller krigsfara tilldelas följande.

text: 1. Sjukvårdspersonal inom försvarsmakten utom sjukvårdsmän 2. Övrig personal som ingår i militära sjukvårdsenheter. 3. Fältpräster samt andra präster som är knutna till försvarsmakten.

text: UTFÄRDANDE MYNDIGHET

text: Utfärdande myndighet för identitetskort enligt 3 och 7 §§ är anställande myndighet, utom för värnpliktig personal där mobiliseringsmyndighet är utfärdande myndighet.

text: Utfärdande myndighet skall tillse att personal får sina identitetskort inom de frister som anges i 4, 5 och 8 §§. Utfärdande myndighet skall också se till att det finns reservkort av respektive identitetskort.

text: ARMBINDEL

text: Militär sjukvårds- och själavårdspersonal skall av sin anställningsmyndighet, eller för värnpliktig personal mobiliseringsmyndighet, senast vid krig eller krigsfara tilldelas armbindel med rödakorstecknet. Armbindeln skall vara fuktbeständig och på insidan stämplas av myndigheten. Armbindel bärs på vänster överarm.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 mars 1994. B Gustafsson Stefan Ryding-Berg


title: Förordning om ändring i förordningen (FFS 1987:12) om krigsfrivilliga vid Försvarsmakten.

text: Ann-Louise Eksborg (Försvarsdepartementet)


title: Förordning om ändring i förordningen (FFS 1986:5) om resekostnadsersättning m.m. åt makar till försvarsattachéer.

text: Ersättning betalas ut av Försvarsmakten efter ansökan. Denna förordning skall kungöras i Försvarets författningssamling (FFS). Förordningen träder i kraft den 1 juli 1994. På regeringens vägnar ANDERS BJÖRCK Ann-Louise Eksborg (Försvarsdepartementet)


title: Förordning om ändring i förordningen (FFS 1985:20) om Sveriges försvarsattachéer.


title: Förordning om ändring i förordningen (FFS 1982:48) om undantag från äldre bestämmelser om tjänstgöringsomgångar för reservofficerare.


title: Förordning om ändring i förordningen (FFS 1981:16) om militärpastorer.


title: Förordning om ändring i förordningen (FFS 1980:35) om tillgodoräknande av tjänstgöring i utlandsstyrkan inom Försvarsmakten.


title: Förordning om fanor, tecken och skyltar m.m. inom Försvarsmakten.

text: Fanor eller standar används av Försvarsmaktens förband och skolor och av andra myndigheter som bedriver militär verksamhet vid tillfällen som vederbörande chef bestämmer.

text: En fana eller ett standar utgörs av en fanduk eller standarduk som fästs på en stång.

text: Utformningen av fanor vars dukar inte utgörs av den tretungade flaggan, och av standar fastställs av regeringen på grundval av modellritningar.

text: Modellritningar till fanor och standar utarbetas av Statens försvarshistoriska museer efter beställning av Försvarsmakten. Innan en modellritning ges in till regeringen, skall samråd ha skett med Riksarkivet (statsheraldikern).

text: Modellritningarna skall förvaras vid Statens försvarshistoriska museer (armémuseum).

text: För utformningen av fandukar och standardukar skall följande gälla, om inte annat fastställts i särskild ordning.

text: 1. Förband för vilka konungen är hederschef samt Livgrenadjärregementet skall ha vita dukar med stora riksvapnet i mitten.

text: 2. Armens övriga förband skall över hela duken ha landskapets, länets eller förbandets vapen eller lilla riksvapnets tre kronor. Hemvärnet skall ha hemvärnets vapenbild.

text: 3. Flottans enheter skall ha den tretungade flaggan som fanduk.

text: 4. Kustartilleriets förband skall ha röda dukar med kustartilleriets emblem i mitten.

text: 5. Flygvapnets förband skall ha blå dukar med flygvapnets emblem i mitten.

text: Fanspetsarna utformas med genombrutet blad med krönt namnchiffer för den regent under vilkens tid fanan eller standaret har överlämnats. Fanspetsar för fanor vid enheter inom hemvärnet utformas med genombrutet blad med hemvärnets vapenbild.

text: Vaktfana av enklare tekniskt utförande än ordinarie duk får användas vid vissa tillfällen enligt Försvarsmaktens bestämmande.

text: Fanor och standar som behöver repareras skall översändas till Statens försvarshistoriska museer (armémuseum) för undersökning. Statens försvarshistoriska museer skall föreslå vilka reparationsåtgärder som skall vidtas.

text: Fanor och standar skall överlämnas till Statens försvarshistoriska museer när de på grund av förslitning har bytts ut eller på grund av organisatoriska förändringar inte längre skall användas. Överlämnade fanor och standar får deponeras hos ett förband, en skola eller ett museum med militära samlingar.

text: Tecken och skyltar

text: Särskilda tecken och skyltar skall enligt Försvarsmaktens närmare bestämmande användas inom Försvarsmakten för att ange närvaron av

text: 1. konungen, 2. annan medlem av det kungliga huset, 3. riksföreståndare, 4. statsråd, 5. högre chefer inom Försvarsmakten.

text: Tecken och skyltar som avses under 1-3 skall vara godkända av konungen. Tecken och skyltar som avses under 4 skall vara godkända av chefen för Försvarsdepartementet.

text: Trumpetfanor, pukfanor och notställsdekorationer utformas och används enligt Försvarsmaktens bestämmande.

text: Sigill och vinjetter

text: Sigill och vinjetter utformas enligt Försvarsmaktens bestämmande. Denna förordning skall kungöras i Försvarets författningssamling (FFS). Förordningen träder i kraft den 1 juli 1994, då förordningen (

text: FFS 1983:37

text: ) om fanor, tecken och skyltar m.m. inom försvarsmakten skall upphöra att gälla. På regeringens vägnar ANDERS BJÖRCK


title: Försvarsmaktens föreskrifter om förmåner till instruktörer vid frivillig försvarsutbildning inom Försvarsmakten

text: I Dessa bestämmelser gäller även de funktionärer som krävs för utbildningens genomförande.

text: En instruktör skall vara godkänd av kursanordnande produktionsledare i samverkan med berörd frivillig försvarsorganisation.

text: Arvoden mm.

text: Vid kurs som pågår minst tre dygn får instruktör ett veckokursarvode. Veckokurs arvode utbetalas med 900 kr per dygn. Instruktör som medverkar enstaka timmar erhåller arvode enligt 4 §.

text: Vid annan medverkan som instruktör än som avses i 2 § förordningen om förmåner till instruktörer inom frivillig försvarsutbildning får instruktör timarvode. Timarvode utbetalas med 130 kronor per timme.

text: Arvode enligt 5 § andra stycket förordningen om förmåner till instruktörer inom frivillig försvarsutbildning omfattar endast ekonomisk ersättning för övningsdygn. Arvode skall för varje övningsdygn som fullgörs under vardag vara 420 kronor. Fullgörs tjänstgöringen under en lördag, söndag eller helgdag är arvodet istället 520 kronor.

text: Om en instruktör måste utnyttja semester eller intjänad ledighet för att kunna tjänstgöra som instruktör inom frivillig försvarsutbildning,

text: får också i sådant fall ersättning utbetalas enligt 4 § första stycket förordningen om förmåner till instruktörer inom frivillig försvarsutbildning.

text: Frivillig försvarsorganisation bestämmer vilken ersättning en instruktör betala för inkvartering och måltider.

text: Övriga bestämmelser

text: De berörda frivilliga försvarsorganisationema betalar kostnaderna för instruktör utom kostnader enligt 3 § förordningen om förmåner till instruktörer inom frivillig försvarsutbildning.

text: Dessa föreskrifter skall kungöras i Försvarets författningssamling (FFS)

text: Föreskrifterna träder i kraft den 1 juli 1994.

text: Genom dessa föreskrifter upphävs

text: Överbefälhavarens föreskrifter (

text: FFS 1987:2

text: ) om förmåner till hemvärnets personal, frivillig personal m fl samt instruktörer inom frivillig utbildning, i den del de avser instruktörer inom frivillig försvarsutbildning.

text: O Wiktorin

text: Stefan Ryding Berg


title: Försvarsmaktens föreskrifter om upphävande av Försvarsmaktens föreskrifter (FFS 1994:32) om befordringsberedningar

text: Micael Bydén Carin Bratt


title: Förordning om ändring i förordningen (FFS 1987:8) om frivillig tjänstgöring vid Försvarsmakten.

text: Försvarsmakten får i mån av tillgång på medel anordna frivillig tjänstgöring för att 1. utbilda personal i krigsorganisationen, 2. tillgodose behovet av befäl i krigsorganiserade förband, staber och avdelningar, 3. tillgodose behovet av militär personal i fredsorganisationen, om inte behovet kan tillgodoses genom förordnande eller placering av yrkesofficerare, 4. tillgodose särskilda behov av personal för beredskapsändamål.

text: x)OBS! Detta rättelseblad skall ersätta tidigare utgivna

text: FFS 1994:12

text: . Rättelsen avser SFS-nummer i förordningstexten. 1) Senaste lydelse

text: FFS 1988:29

text: (Senaste lydelse

text: FFS 1988:29

text: ) Ett förordnande om frivillig tjänstgöring får avse en bestämd tid på högst två månader vid tjänstgöring enligt 1 § 1 eller 2 eller 3 §.

text: Ett förordnande enligt 1 § 1 eller 2 får förnyas tidigast sex månader efter det att tjänstgöringen enligt det tidigare förordnandet har avslutats. Detta gäller dock inte i fråga om frivillig tjänstgöring för utbildning i egen krigsbefattning för Försvarsmaktens flygtrafikledningspersonal och försvarsmeteorologer eller inom stridslednings- och luftbevakningssystemet (Stril) eller luftvärnssamverkansstab eller flygförartjänst.

text: Personal som avses i 2 § 6 samt sådana flygledare som inte är anställda som reservofficerare har rätt till tjänstledighet från den civila anställningen och får ersättning för sådana avlöningsförmåner som vederbörande går miste om på grund av tjänstledigheten. I övrigt får han samma ekonomiska förmåner som han hade fått, om han hade återinträtt i den militära anställningen. Han skall dock som den vanliga verksamhetsorten räkna den ort där den civila anställningen utövas.

text: Förutvarande fältflygare och flygnavigatörer får dock förmåner enligt 14 §.

text: Föreskrifter om verkställigheten av denna förordning meddelas av Försvarsmakten.

text: Denna förordriing skall kungöras i Försvarets författningssamling (FFS).

text: Förordningen träder i kraft den 1 juli 1994.

text: På regeringens vägnar

text: ANDERS BJÖRCK

text: Ann-Louise Eksborg (Försvarsdepartementet)


title: Krigsarkivets föreskrifter om gallring av vissa handlingar i Byggnads och reparationsberedskapen beslutade den 22 april 1994. Krigsarkivet beslutar med stöd av 12 § 3 st arkivförordningen (1991:446, med ändring 1992:1056) om följande föreskrifter om gallring av vissa handlingar i Byggnads- och reparationsberedskapen (BRB). Tillämpning 1§ Följande föreskrifter gäller för arkiv hos myndigheter under Försvarsdepartementet. Gallring 2§ Handlingar och upptagningar som upptas nedan skall gallras efter den frist som angivits i varje särskilt fall. Av praktiska skäl medtas även sådana handlingar som skall bevaras. Handlingar/upptagningar

text: Gallring

text: Handlingar/upptagningar Gallringsfrist

text: Resursavtal, original När de upphört att gälla

text: Resursavtal, kopior När de inte längre erfordras för tjänsten

text: Grundläggande dokument om byggnads- Ett arkivexemplar bevaras hos och reparationsberedskapen BRB centralkontor. Övriga exemplar gallras när de inte längre erfordras för tjänsten. Anm; Grundläggande dokument är BRB råd företag och andra styrande dokument ingående i SamFA (motsv).

text: In- och utdata samt upptagningar När de inte längre erfordras för ADB ur system som registrerar för tjänsten. resursavtalen Undantag; Lista benämnd Förteckning över resursavtal som redovisar gällande resursavtal per försvarsområde skall framställas en gång om året och bevaras. Listan, som idag har nummer 3, skall framställas med likartat innehåll även om datasystemet eller listnumren ändras. Listan skall framställas och bevaras hos BRB centralkontor Anm; Listan skall framställas 1994-06-30 och därefter varje år, även 1994, i december. Till varje uttag skall fogas ett vid den aktuella tidpunkten gällande, ej ifyllt exemplar av resursavtalblanketten.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juni 1994.

text: LEIF GIDLÖF

text: Ulf Söderberg


title: Förordning om ändring i förordningen (FFS 1984:3O) om Sveriges delegation vid övervakningen av vapenstilleståndet i Korea.

text: Försvarsmakten skall tillhandahålla delegationen utrustning, förnödenheter och valuta.

text: 2) Senaste lydelse

text: FFS 1992:35

text: Denna förordning skall kungöras i Försvarets författningssamling (FFS)

text: Förordningen träder i kraft den 1 juli 1994. På regeringens vägnar ANDERS BJÖRCK


text: (Senaste lydelse av

text: FFS 1994:12

text: .) För frivillig tjänstgöring får förordnas

text: 1. reservofficerare, 2. den som avslutat grundutbildning enligt lagen (

text: ) om totalförsvarsplikt vid Försvarsmakten, 3. kvinnor som har genomgått utbildning enligt lagen (

text: ) om militär grundutbildning för kvinnor, 4. krigsfrivillig personal, 5. medlemmar i frivilliga försvarsorganisationer, 6. yrkesofficerare som samtidigt innehar en civil statlig anställning.

text: (Senaste lydelse av

text: FFS 1988:5

text: .) Beslut enligt denna förordning får överklagas hos överklagandenämnden för totalförsvaret. Nämndens beslut får inte överklagas.

text: Denna förordning skall kungöras i Försvarets författningssamling (FFS).

text: Förordningen 1995:10 träder i kraft den 1 juli 1995.

text: Beslut som har överklagats hos Försvarets personalnämnd men som inte har avgjorts före ikraftträdandet eller som enligt meddelad fullföljdshänvisning därefter överklagas hos Försvarets personalnämnd, skall istället prövas av Överklagandenämnden för totalförsvaret.

text: På regeringens vägnar

text: THAGE G PETERSON


text: Den som antas som krigsfrivillig skall

text: 1. vara svensk medborgare, 2. under antagningsåret fylla lägst 19 år, 3. med hänsyn till militär eller civil utbildning eller andra kvalifikationer vara lämplig för tjänstgöring i Försvarsmaktens krigsorganisation.

text: (Senaste lydelse

text: FFS 1994:11

text: .) I krigsfrivilligavtalet skall den krigsfrivillige åta sig att tjänstgöra vid Försvarsmakten under höjd beredskap och när totalförsvarspliktiga har kallats in till tjänstgöring enligt

text: 4 kap. 8 § lagen (1994:1809)

text: om totalförsvarsplikt.

text: Förordningen träder i kraft den 1 juli 1995.

text: På regeringens vägnar

text: THAGE G PETERSON

text: Ann-Louise Eksborg (Försvarsdepartementet)


title: Försvarsmaktens föreskrifter om arvoden för auditörer inom Försvarsmakten.

text: En auditör skall ha ett grundarvode om 22 000 kronor per år. Den som är auditör vid fler än ett förband eller en skola skall utöver grundarvodet ha ett tilläggsarvode om 2 000 kronor per år för varje ytterligare förband eller skola.

text: Grundarvode och tilläggsarvode skall minskas med 1/365 av respektive årsarvode för varje dag auditören är ledig eller av någon annan anledning inte fullgör sin tjänsgöring som auditör.

text: Om det finns särskilda skäl kan Försvarsmakten besluta att en auditör, utöver grundarvodet och eventuellt tilläggsarvode, skall ha ett tillfälligt extra arvode. Högkvarteret beslutar om extra arvode efter förslag från en förbands- eller skolchef.

text: Den som är vice auditör skall ha ett arvode om 2 000 kronor per år. Detta arvode får vice auditören behålla även när han eller hon inträder i auditörens ställe. Under sådan tid skall vice auditören därutöver för varje dag få ett arvodesbelopp som utgör 1/365 av auditörens grund- och, i förekommande fall, tilläggsarvode.

text: Beräkning och utbetalning av arvode

text: Vid beräkning och utbetalning av arvode till auditörer och vice auditörer skall bestämmelserna i första avd. 14 kap. sektoravtal för försvaret (SA-F) tillämpas.

text: Denna författning träder i kraft den 21 augusti 1995.

text: Owe Wiktorin

text: Stefan Ryding-Berg


title: Försvarsmaktens föreskrifter om frivillig försvarsverksamhet inom Försvarsmakten.

text: Dessa föreskrifter gäller Försvarsmakten i dess samarbete med de frivilliga försvarsorganisationerna.

text: Frivillig försvarsutbildning skall i första hand syfta till att ställa avtalspersonal till Försvarsmaktens förfogande och utveckla kompetensen hos redan krigsplacerade.

text: Frivillig försvarsverksamhet skall bidra till att vidmakthålla försvarsviljan och stärka samhörigheten mellan medborgarna och totalförsvaret.

text: Personalförsörjning

text: Central produktionsledare fastställer efter hörande av berörd frivillig försvarsorganisation vilka befattningar som skall bemannas med avtalspersonal. För sådana befattningar har de frivilliga försvarsorganisationerna bemanningsansvar. Behov av personal för den egna organisationens krigsplanlagda verksamhet fastställs av berörd organisation.

text: Avtal

text: Avtal enligt

text: 2 § första stycket förordningen (1994:524)

text: om frivillig försvarsverksamhet skall tecknas på formuläret Frivilligavtal för avtalspersonal (M7102-383690).

text: Utbildning

text: Frivillig försvarsutbildning omfattar färdighetsutveckling, avtalsutbildning, frivillig befälsutbildning och instruktörsutbildning.

text: Grundutbildning bedrivs för att utbilda avtalspersonal till befattningar på olika nivåer i krigsorganisationen.

text: Krigsplacering respektive förordnande av avtalspersonal skall ske snarast efter genomförd godkänd utbildning.

text: Repetitionsutbildning bedrivs för avtalspersonal för att den skall kunna vidmakthålla kunskaper och färdigheter för krigsbefattningen. Utbildningen genomförs som övning eller kurs.

text: Kompletteringsutbildning bedrivs för att öka den frivilliges kunskaper och färdigheter så att han skall kunna tjänstsgöra i sin krigsbefattning eller erhålla annan krigsbefattning.

text: Krigsförbandskurs genomförs med utvald personal i ett krigsförband.

text: Frivillig befälsutbildning bedrivs för att vidmakthålla och utveckla dugligheten hos officerare, värnpliktigt befäl och hemvärnsbefäl.

text: Befordringsutbildning är en del av frivillig befälsutbildning och bedrivs för att tillgodose krigsorganisationens behov samt för att möjliggöra kompetensutveckling av den som är särskilt lämplig för det. Befordringsutbildning bedrivs normalt som central utbildning.

text: Behörig att delta i befordringsutbildning är den som av krigsförbandschef bedöms vara lämplig för sådan utbildning och som efter genomförd befattningsutbildning har en plats i krigsorganisationen på den nivå utbildningen ger kompetens för.

text: Befordran skall ske snarast efter genomförd godkänd befordringsutbildning.

text: Åldersgränser

text: Utbildning med automatvapen får genomföras med den som har fyllt 17 år.

text: Utbildning i strid får genomföras med den som har fyllt 18 år.

text: Försvarsmaktens stöd

text: Stöd till frivillig försvarsverksamhet ges efter dialog med respektive organisation enligt central produktionsledares bestämmande. Denna författning träder i kraft den 1 oktober 1995. Owe Wiktorin Stefan Ryding-Berg


title: Försvarsmaktens föreskrifter om fördelning av fordon inom totalförsvaret.

text: I dessa föreskrifter finns bestämmelser om fördelning av fordon som är tillgängliga för uttagning till totalförsvarets behovsmyndigheter.

text: Fördelning

text: Behov av fordon inom ett försvarsområde eller län skall i första hand täckas genom uttagning inom försvarsområdet eller länet och i andra hand genom uttagning inom ett annat försvarsområde eller län.

text: Försvarsmaktens högkvarter bestämmer hur de fordon, på vilka tillgången är begränsad, skall fördelas mellan olika behov. Detta skall ske genom att fastställa ramar.

text: Ramar fastställs inte i fråga om behoven för Gotland. Gotlands behov skall tillgodoses genom fördelning av de tillgångar som finns där. Chefen för Gotlands militärkommando skall efter samråd med länsstyrelsen i Gotlands län besluta denna fördelning.

text: Ramar fastställs inte för motorredskap. Försvarsområdesbefälhavaren respektive chefen för Gotlands militärkommando skall besluta fördelningen inom respektive försvarsområde och län, efter hörande av länsstyrelsen.

text: Fordon som tillhör den som bedriver yrkesmässig handel med fordon skall reserveras för Försvarsmakten. Dessa fordon skall fördelas av försvarsområdesbefälhavaren respektive chefen för Gotlands militärkommando.

text: Begränsning

text: Följande fordon får inte tas ut:

text: - tankbilar för vatten och mjölk - fordon som ingår i Vägverkets plogningsberedskap - fordon som erfordras för kommunernas räddningstjänst, omsorgsverksamhet, kollektivtrafik, sophantering, renhållning, väghållning och snöröjning - fordon som erfordras för landstingens sjukvård - hjultraktorer yngre än fem år.

text: Fordon som erfordras för trafikhuvudmännens lokala och regionala kollektivtrafik får tas ut endast för att tillgodose behovet av bussar som är lämpliga för sjuktransporter och först då behovet inte kan täckas på annat sätt.

text: Från företag som har planlagts för krigsviktig verksamhet får uttagning ske först då behoven inte kan täckas på annat sätt. Sådan uttagning får dock inte bli så stor att transportföretagens planeringsmål inte kan uppnås.

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 1995.

text: Owe Wiktorin

text: Stefan Ryding-Berg


title: Förordning om ändring i förordningen (FFS 1978:51) om fortsatta försök med mötesverksamhet med mera vid militära förband.

text: Ann-Louise Eksborg (Försvarsdepartementet)


title: Krigsarkivets föreskrifter om gallring av vissa handlingar i system DELTA

text: Följande föreskrifter gäller för arkiv hos myndigheter/organisationsenheter (enl SFS 1994:642 bil 1) under Försvarsdepartementet.

text: Gallring

text: Handlingar och upptagningar som upptas nedan skall gallras efter den frist som angivits i varje särskilt fall. Av praktiska skäl medtas även sådana handlingar som skall bevaras.

text: CD DELTA En version per år bevaras hor Försvarets materielverk. Vid bevarandet skall Riksarkivets föreskrifter och allmänna råd (

text: RA-FS 1994:2

text: ) om upptagningar för automatisk databehandling (TFG 801:940004) följas. Kontakt skall tas med Krigsarkivet om produktionen av CD DELTA upphör.

text: Övriga handlingar (upptagningar för ADB, papper eller film) När de inte längre erfordras för tjänsten. Vid faställandet av tidpunkt för gallring skall uppmärksammas att uppgifter inte gallras ut

text: - om de behövs för myndighetens/organisationsenhetens verksamhet t. ex. för bearbetning, redovisning eller kontroll, - innan tidsfrist för revision löpt ut. För uppgifter som utgör obligatoriskt räkenskapsmaterial enligt förordningen (1979:1212 med senare ändringar) om statliga myndigheters bokföring får gallring ske tidigast efter 10 år.

text: Användarhandböcker (inkl för CD DELTA), tryckt informationsmaterial om DELTA Bevaras hos Försvarets materielverk

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juni 1995.

text: 2. Riksarkivets gallringsbeslut 874 (TFG 801:830033) och Riksarkivets gallringsbeslut 921 (TFG 801:830099) skall inte längre tillämpas. LEIF GIDLÖF Ulf Söderberg


title: Förordning om ändring i förordningen (FFS 1980:35) om tillgodoräknande av tjänstgöring i utlandsstyrkan inom Försvarsmakten med mera som författningsenlig tjänstgöring.

text: Beslut enligt denna förordning får överklagas hos Överklagandenämnden för totalförsvaret. Överklagandenämndens beslut får inte överklagas.

text: Denna förordning skall kungöras i Försvarets författningssamling (FFS).

text: Förordningen träder i kraft den 1 juli 1995.

text: Beslut som har överklagats hos Försvarets personalnämnd men som inte har avgjorts före ikraftträdandet eller som enligt meddelad fullföljdshänvisning därefter överklagas hos Försvarets personalnämnd, skall i stället prövas av Överklagandenämnden för totalförsvaret.

text: På regeringens vägnar

text: THAGE G PETERSON


title: Försvarsmaktens föreskrifter om utmärkelsetecken till uniform

text: Denna författning innehåller föreskrifter om vilka utmärkelsetecken som får bäras till svensk militär uniform samt hur de skall bäras och placeras på uniformen.

text: Utmärkelsetecken

text: Med utmärkelsetecken avses svenska, utländska och internationella ordnar, minnestecken, förtjänstmedaljer, förtjänsttecken samt tecken för vissa färdigheter och yrkesskicklighet.

text: Bärandebestämmelser

text: Utmärkelsetecken skall bäras till uniformsdräkter enligt vad som föreskrivs i bilaga

text: Till uniform får bäras de svenska utmärkelsetecken som är förtecknade i bilagorna 2-5 samt de utländska och internationella utmärkelsetecken som är förtecknade i bilaga 6.

text: Utmärkelsetecknen skall placeras enligt vad som föreskrivs i bilagorna 2-6.

text: Övriga svenska, utländska och internationella utmärkelsetecken får bäras endast efter medgivande av Försvarsmaktens högkvarter, protokollavdelningen.

text: Bilaga 1

text: 1. Utmärkelsetecken vid olika uniformsdräkter

text: Klädselbeteckning Utmärkelsetecken och grunder för deras bärande

text: A1/Högtidsdräkt Riddartecken och medalj skall bäras i band på bröstets vänstra sida. Högre värdigheter skall bäras i ordens- eller medaljband runt halsen, alternativt i axelband eller i kedja. Här utöver skall mindre eller större kraschan bäras på bröstets vänstra sida.

text: A2/Stor mässdräkt Riddartecken och medalj i original får bäras i band på bröstets vänstra sida. Sådana utmärkelsetecken skall dock, om möjligt, bäras i mininiatyrformat på mässjackans vänstra slag. Belöningstecken i original och som miniatyrer får inte bäras samtidigt. Högre värdigheter av utmärkelsetecken skall bäras på samma sätt som till högtidsdräkt.

text: B1/Sällskapsdräkt Släpspänne skall bäras på bröstets vänstra sida.

text: B2/Liten mässdräkt Ordenstecken och medaljer i miniatyr skall bäras i band på mässjackans vänstra slag.

text: C 1, C 2/Daglig dräkt Släpspänne skall bäras på bröstets vänstra sida.

text: D1/Trupparaddräkt Ordenstecken och medaljer skall bäras i band på bröstets vänstra sida.

text: D2/Fältparaddräkt Inga utmärkelsetecken får bäras.

text: E/Fältdräkt Inga utmärkelsetecken får bäras.

text: F1/Musikdräkt Släpspänne skall bäras på bröstets vänstra sida. Vid militär spelning tillsammans med trupp iförd trupparaddräkt skall utmärkelsetecken bäras på samma satt som gäller i fråga om trupparaddräkten.

text: F2/Fältmusikdräkt Inga utmärkelsetecken får bäras.

text: G1/Arbetsdräkt m/87 Inga utmärkelsetecken får bäras.

text: G2/Arbetsdräkt m/93 Inga utmärkelsetecken får bäras.

text: H/Uniform m/87 Släpspänne skall bäras på bröstets vänstra sida. Vid tillfällen då kakiuniform m/87 kaki används som högtidsdräkt skall utmärkelsetecken bäras på samma sätt som gäller i fråga om högtidsdräkt.

text: Anm 1 Utmärkelsetecken får inte bäras på fältskjortor, sjöstridsdräkt, flygdräkt, ytterplagg eller ylletröja m/87.

text: Anm 2 Förbandschef eller högre chef får, för särskilt tillfälle, vad avser klädselbeteckningarna B-F och H, bestämma om utmärkelsetecken skall bäras eller inte och vilka som skall bäras.

text: Bärandebestämmelser

text: En ordenskedja med ordenstecken skall placeras liggande över axlarna, ovanpå axelklaffarna, med ordenstecknet hängande i bröstets mittlinje.

text: Ett storkorsband skall bäras över föreskriven axel utanpå vapenrocken under axelklaffen och paradskärpet samt under mässjackan utanpå västen. Bandets längd skall anpassas så att ordenstecknet vilar mot höften.

text: Till storkorset hörande kraschan skall bäras på bröstets vänstra sida. Den som har flera storkorsvärdigheter skall bära bandet och kraschanen för den förnämsta. För de övriga skall endast kraschanen bäras.

text: En kraschan skall placeras på vänstra bröstfickan eller motsvarande plats nedanför ordenstecken och medaljer och nära bröstfickans, den motsvarande platsens, nedre del.

text: Om flera kraschaner bärs samtidigt gäller följande:

text: - storkorskraschan skall bäras före kommendörskraschan, - högst fyra kraschaner får bäras på bröstets vänstra sida, - bärs två kraschaner skall den förnämsta placeras ovanför den andra, - bärs tre kraschaner skall den förnämsta placeras överst och de två övriga på en undre rad,

text: - bärs fyra kraschaner skall dessa placeras två och två med ordningsföljd uppifrån höger, frän bäraren sett, eller en, två och en uppifrån sett. För vissa utländska ordnar skall kraschanen bäras på höger sida.

text: Ett ordenstecken eller en medalj som bärs i ett band om halsen skall placeras

text: - till vapenrock så att ordenstecknet eller medaljen hänger ovanpå slipsen, omedelbart under slipsens knut och med bandet under kragsnibbarna eller skjortkragen, samt

text: - till mässjacka så att ordenstecknet eller medaljen hänger omedelbart under rosetten och med ordens- eller medaljbandet över rosettens band.

text: Högst tre utmärkelsetecken får bäras samtidigt om halsen. De skall placeras bredvid varandra med det förnämsta i mitten och med dess band överst, det andra i rang till höger från bäraren sett och det tredje till vänster.

text: Om två utmärkelsetecken bärs samtidigt om halsen, skall de placeras bredvid varandra med det förnämsta till höger från bäraren sett och med dess band överst.

text: Ett utmärkelsetecken som bärs på bröstet i tecknets band, skall bäras på bröstets vänstra sida. Bandet skall monteras på ett spänne eller en nål. Bandet skall normalt ha en längd av 4,5 cm.

text: - På vapenrock skall ett utmärkelsetecken fästas med bandets övre raka del så högt över bröstfickans övre del, med bandets högra del i linje med ficklockets högra kant, att tecknet i höjdled hänger mitt på ficklocket. På vapenrock utan bröstficka skall bandets övre del fästas i höjd mitt emellan översta och näst översta uniformsknappen.

text: - På uniformskavaj skall ett utmärkelsetecken fästas med bandets övre raka del 6-8 cm rakt nedanför spetsen på vänstra kavajslaget och intill detsamma

text: - På mässjacka skall utmärkelsetecken i original bäras på motsvarande plats som på vapenrock. Om möjligt skall i stället en miniatyr av utmärkelsetecknet bäras i ett miniatyrband, som fästs i knapphålet eller på motsvarande plats på mässjackans vänstra slag.

text: Högst fyra utmärkelsetecken i originalstorlek får bäras bredvid varandra. De skall placeras så att bandens överkant respektive tecknens underkant kommer i rak linje med varandra.

text: Bärs fler än fyra utmärkelsetecken skall dessa placeras på motsvarande satt, något förskjutna, liggande på varandra, med den förnänasta överst och till höger. Endast en rad får bäras.

text: Band eller släpspännen för utmärkelsetecken skall bäras på vänstra sidan av bröstet. Bandet skall sättas på ett cirka 35 mm brett och 10-12 mm högt metallspänne eller sys fast på uniformsplagget med en bredd och höjd motsvarande spännets.

text: Högst fyra band får bäras i bredd. Bärs fler än fyra utmärkelsetecken skall banden bäras i nya rader under varandra.

text: Bärs mer än ett band för utmärkelsetecken får band med minskad bredd, cirka 16 mm vardera, användas. Banden skall sättas fast på sätt som framgår av ovanstående.

text: Högst åtta miniatyrband få bäras i bredd.

text: Den som tilldelats utmärkelsen "För nit och redlighet i rikets tjänst" och valt en annan utmärkelseform än medaljen, får bära en miniatyr av medaljen och medaljband.

text: Andra förtjänst- eller utmärkelsetecken samt tecken för vissa färdigheter, yrkessklckIighet m.m. som bärs utan band på bröstet, i original eller miniatyrer, skall anbringas ovanför vänster bröstficka.

text: Bilaga 2

text: 2. Officiella svenska utmärkelsetecken

text: 2.1 Serafimerorden

text: Kungl. Serafimerorden, även benämnd Kungl. Maj:ts orden. Serafimermedaljen, se under 2.4.

text: 2.2 Svenska krigsdekorationer

text: Ordnar och medaljer som före 1975 delades ut av Konungen i statsrådet (KungL Maj:t) och fr.o.m. 1975 delas ut av regeringen.

text: Kungl. Svärdsorden

text: Medaljen För tapperhet i fält Medaljen För tapperhet till sjöss

text: Korsen och medaljerna skall bäras efter de i 2.1 angivna utmärkelserna. Kors och medalj i guld skall bäras till höger om kors respektive medalj i silver och kors respektive medalj i silver till höger om kors i brons.

text: 2.3 Kungliga minnestecken

text: Kungliga minnestecken förlänade av Konungen i hovprotokoll.

text: Konung Gustaf V:s jubileumsminnestecken Konung Gustaf VI Adolfs minnesmedalj Konung Carl XVI Gustafs jubileumsminnestecken Minnestecken till åminnelse av Konung Gustaf V

text: Tecknen anges i inbördes ordning och skall bäras efter de i 2.2 angivna utmärkelsetecknen.

text: 2.4 Kungliga medaljer

text: Medaljer förlänade i hovprotokoll.

text: Serafimermedaljen HM Konungens medalj Medaljen Litteris et Artibus Prins Eugen-medaljen Prins Carl-medaljen

text: Medaljerna anges i inbördes ordning och skall bäras efter de i 2.3 angivna utmärkelsetecknen. Medalj i guld skall bäras till höger om medalj i silver.

text: 2.5 De Kungliga Riddarordnarna

text: Kungl. Serafimerorden (se 2.1)

text: Kungl. Svärdsorden Svärdstecknet Svärdsmedaljen

text: Kungl. Nordstjärneorden Nordstjärnemedaljen

text: Kungl. Vasaorden Vasatecknet Vasamedaljen

text: Ordnarna anges i inbördes ordning. Ordenstecken på bröstet skall bäras efter de i 2.4 angivna utmärkelsetecknen.

text: 2.6 Officiell orden

text: Carl XIII:s orden

text: 2.7 Ordensmedaljer

text: Medaljer förlänade av HM Konungen i ordenskapitel.

text: Serafimermedaljen Svärdsmedaljen Nordstjärnemedaljen Vasamedaljen

text: Medaljerna anges i inbördes ordning och skall bäras efter de i 2.5 angivna utmärkelsetecknen. Medalj i guld skall bäras till höger om medalj i silver.

text: 2.8 Regeringsmedaljer

text: Av regeringen utdelade medaljer som före 1975 delades ut av Konungen i statsrådet (Kungl. Maj:t).

text: Medaljen Illis quorum meruere labores Medaljen För berömliga gärningar Medaljen För mod och rådighet till sjöss under farofylld tid Medaljen För medborgerlig förtjänst Medaljen För långvarig och trogen tjänst Medaljen För nit och redlighet i rikets tjänst Medaljen För förtjänster om utrikesförvaltningen Medaljen För omsorgsfull renvård

text: Medaljerna anges i inbördes ordning och skall bäras efter de i 2.7 angivna utmärkelsetecknen. Medalj i guld skall bäras till höger om medalj i silver.

text: 2.9 Medalj som vid särskilt tillfälle förlänats av HM Konungen i hovprotokoll

text: HM Konungens medalj med anledning av Amerikas Förenta Staters 200årsjubileum 1976

text: Medaljen som bär Konungens bild och har kunglig krona skall bäras efter de i 2.8 angivna utmärkelsetecknen.

text: 2.10 Övriga officella medaljer som är instiftade eller godkända av Kungl. Maj:t, från 1975 av regeringen, och delas ut av statliga myndigheter och akademier

text: Svensk Bergsmans hedersmärke Kungl. Krigsvetenskapsakademiens stora belöningsmedalj Kungl. Krigsvetenskapsakademiens belöningsmedalj Kungl. Universitetets i Uppsala medalj Kungl. Musikaliska Akademiens förtjänstmedalj Kungl. Vitterhets-, Historie- och Antikvitetsakademiens Gustaf Adolfmedalj Kungl. Vitterhets-, Historie- och Antikvitetsskademiens förtjänstmedalj

text: Medaljerna anges i inbördes ordning och skall bäras efter de i 2.9 angivna utmärkelsetecknen. Medalj i guld skall bäras till höger om medalj i silver.

text: Bilaga 3

text: 3. Halvofficiella svenska utmärkelsetecken

text: 3.1 Halvoficiell orden

text: Johanniterorden i Sverige

text: 3.2 Halvofficiella medaljer

text: Halvofficiella kungliga medaljer och tecken instiftade med HM Konungens nådiga tillstånd och som delas ut eller har delats ut av angivna organisationer eller i annan ordning med H M Konungens gillande.

text: Kungl. Patriotiska Sällskapets belöningsmedaljer Kungl. Sällskapet Pro Patrias belöningsmedaljer Svenska Jägareförbundets belöningsmedalj Kungl. Svenska Segelsällskapets medalj Svenska Röda Korsets förtjänstmedalj (före 1923 Svenska frivilliga sjukvårdsväsendets förtjänstmedalj) Centralförbundets för befälsutbildning förtjänstmedalj (före 1943 Sveriges Landstormsföreningars Centralförbunds förtjänstmedalj) Kungl. Motorbåtsklubbens förtjänstmedalj Svenska Sportskytteförbundets förtjänstmedalj (före 1943 Riksförbundets för kortdistansskjutning förtjänstmedalj) Sjövärnskårernas Riksförbunds förtjänstmedalj i guld och silver (före 1941 Sveriges Frivilliga Motorbåtskårs förtjänstmedalj) Skytteförbundens överstyrelses förtjänstmedalj Svenska Blå Stjärnans förtjänstmedalj (före 1941 Svenska Röda Stjärnans förtjänstmedalj) Frivilliga Automobilkårernas Riksförbunds förtjänstmedalj (före 1948 Frivilliga Automobilkårens förtjänsttecken) Sveriges Orkesterföreningars Riksförbunds förtjänstmedalj (före 1976 förtjänsttecken) Kungl. Svenska Segelsällskapets rorsmedalj Svenska Kennelklubbens förtjänstmedalj Kungl. Svenska Aeroklubbens förtjänsttnedalj Frivilliga Motorcykelkårernas Riksförbunds förtjänstmedalj (före 1972 Frivilliga Motorcykelkårens förtjänstmedalj) Sveriges Civilförsvarsförbunds förtjänstmedalj (före 1951 Sveriges Riksförbund för civilt luftskydd/Riksluftskyddsförbundets förtjänstmedalj) Kungl. Automobil Klubbens förtjänstmedalj Sveriges Militäridrotts- och Mångkampförbunds förtjänstmedalj (före 1987 Sveriges Militära Idrottsförbunds förtjänstmedalj) Riksförbundet Sveriges lottakårers kungliga förtjänstmedalj Föreningen Sveriges Flottas förtjänstmedalj Riksföreningens för Simningens främjande/Simfrämjandet förtjänstmedalj Hemvärnets förtjänstmedalj

text: Riksförbundet Sveriges Amatörorkestrars förtjänstmedalj (före 1958 Riksförbundet Sveriges Amatörmusikkårers förtjänstmedalj) Andra Lingiadens minnesmedalj Sveriges Ungdomsberedskaps förtjänstmedalj Svenska Brandförsvarsföreningens förtjänstmedalj (före 1964 Svenska Brandkårernas Riksförbunds förtjänstmedalj) Sveriges Motorfederations kungliga medalj Svenska Pistolskytteförbundets förtjänstmedalj Sveriges Riksidrottsförbunds jubileumsmedalj Svenska Fotbollsförbundets förtjänstmedalj med anledning av världsmästerskapstävlingarna i fotboll 1958 Svenska Ridsportförbundets förtjänstmedalj (före 1994 Riksföreningens för Ridningens främjande/Ridfrämjandets förjänstmedalj) Svenska Polisens Idrotts- och Skytteförbunds förtjänsttnedalj Sveriges Kvinnliga Bilkårers kungliga medalj Nationalföreningens för trafrksäkerhetens främjande förtjänstmedalj Officerarnas Målskjutningsförbunds i Stockholm förtjänstmedalj Svenska Livräddningssällskapets - Simfrämjandets förtjänstmedalj (före 1973 Svenska Livräddningssällskapets förtjänstmedalj) Frivilliga Radioorganisationens särskilda förtjänstmedalj Svenska Fäktförbundets kungliga förtjänstmedalj Föreningen Sveriges Sjöfart och Sjöförsvars förtjänsttecken Flygvapenföreningarnas Riksförbunds förtjänstmedalj Svenska Värnpliktsofficersförbundets kungliga förtjänstmedalj Hemvärnsbefälets Riksförbunds kungliga medalj

text: Medaljerna och tecknen anges efter den tidpunkt de instiftades Vilket även är den ordning i Vilken de skall bäras. Medalj och tecken i järn skall dock bäras till höger om medalj respektive tecken i guld och medalj och tecken i guld till höger om medalj respektive tecken i silver.

text: Medaljerna och tecknen skall bäras efter de i bilaga 2 angivna medaljerna. Medaljer i band om halsen (halsband) skall bäras efter eller under medaljer som anges i bilaga 2 avsnitt 2.10. Har en organisation tillstånd att dela ut flera utmärkelsetecken av olika värdighet skall, om inte något annat gäller för något av utmärkelsetecknen, den högsta innehavda valören inom varje utmärkelse bäras.

text: Bilaga 4

text: 4. Svenska medaljer och andra utmärkelsetecken som inte bär konungens bild och kunglig krona

text: 4.1 Utmärkelsetecken som bärs i band

text: Medaljerna och tecknen som anges i denna bilaga är förtjänsttecken som är instiftade av myndigheter, förband, officiella organisationer, förbund och föreningar m.fl. och som Försvarsmakten medgivit får bäras till uniform.

text: Försvarsmaktens förtjänstmedalj Försvarsmaktens belöningsmedalj för internationella insatser Försvarsmaktens medalj för internationella insatser Kungl. Patriotiska Sällskapets Emmeryrmedalj Friluftsfrämjandets förtjänstmedalj Sveriges Centralförenings för idrottens främjande förtjänstmedalj Svenska Gymnastikförbundets förtjänstmedalj (Lingmedaljen) Skytteförbunds (länsförbunds) förtjänstmedalj Sveriges Riksidrottsförbunds förtjänstmedalj Södra skånska regementets och Malmö försvarsområdes förtjänstmedalj Svenska Skidförbundets förtjänstmedalj Föreningens för befrämjande skolungdomens vapenövningar/Skolskyttefrämjandets förtjänstmedalj Sveriges Militäridrotts- och Mångkampförbunds guldmedalj med krans Befälsutbildningsförbunds förtjänstmedalj (före 1943 landstormsförbunds förtjänstmedalj) Värnpliktiga Officerares Riksförbunds hederstecken Sportskytteförbunds (distriktsorganisation) förtjänstmedalj Svenska Fäktförbundets förtjänstmedalj Svenska Reservunderofficersförbundets förtjänsttecken Svenska Arméns och Flygvapnets Reservofficersförbunds hederstecken Frivilliga Automobilkårernas Riksförbunds förtjänsttecken Livregementets grenadjärers förtjänstmedalj Stockholms-Tidningens guldmedalj för berömlig flygargärning Svenska Brukshundklubbens förtjänstmedalj för gagnerik kynologisk verksamhet Sveriges Civilförsvarsförbunds förtjänsttecken Kustartilleriets Reservofficersförbunds hederstecken Stockholms Läns Försvarskommités förtjänstmedalj Svea arttlleriregementes förtjänstmedalj Riksförbundet Sveriges lottttkårers förtjänstmedalj Svenska Röda Korsets förtjänsttecken Stockholms Luftvärnsförenings förtjänstmedalj Pistolskyttekrets förtjänstmedalj Svenska Korporationsidrottsförbundets förtjänstmedalj Svenska Blå Stjärnans förjänsttecken Gotlands artilleriregementes förjänstmedalj

text: Föreningens för arbetarskydd förtjänsttecken Kamratföreningen Bergslagsartilleristers förtjänstmedalj Svenska Brandförsvarsföreningens förtjänsttecken Hemvärnets silvermedalj Svenska Flottans Reservofficersförbunds hederstecken Centralförbundets för befälsutbildning förjänsttecken Svenska Värnpliktsofficersförbundets förtjänstmedalj Kamratförbundets för Svenska Koreaambulansen minnes- och förtjänstkors Flygvapenförbunds (-förenings) förtjänstmedalj (-tecken) Skytteförbundens överstyrelses Bernadottemedalj Förbundet Svenska Finlandsfrivilligas frivilligkors Ryttarolympiadens 1956 förtjänsttecken Svenska Ridsportens Centralförbunds förtjänstmedalj Flygvapenföreningarnas Riksförbunds förtjänstmedalj Svenska Polisens Idrotts- och Skytteförbunds förtjänsttecken Frivilliga Radioorganisationens förtjänstmedalj Hälsinge regementes förtjänstmedalj Nationalförsamlingens för trafiksäkerhetens främjande förtjänsttecken Försvarets Civila Idrottsförbunds förtjänstmedalj Tullens Militära Befälsförenings förtjänstmedalj Sveriges Militära Kamratföreningarnas Riksförbunds förtjänsttecken Sjövärnskårernas förtjänsttecken Sjövärnsflottiljs förtjänstmedalj Sveriges Kvinnliga Bilkårers Riksförbunds förtjänstmedalj Försvarets Motorklubbs förtjänstmedalj Norrbottens regementes förtjänstmedalj Svenska Arméns och Flygvapnets Reservofficersförbunds förtjänsttecken Helsingborgs Försvarskommittés förtjänstmedalj Kronobergs regementes hedersmedalj Militärrnusiksamfundets förtjänstmedalj (Pro Musica Militare) Militärmusiksamfundets minnesmedalj Borås Hemvärnsornrådes förtjänstmedalj Västernorrlands regementes och Ångermanlandsbrigadens förtjänstmedalj Föreningen Rottans Mäns hedersankare Frivilliga Radioorganisationens förtjänsttecken Norrbottens arméflygbataljons förtjänstmedalj Svenska Officersförbundets förtjänsttmedalj Skytterörelsens ungdomsorganisations förtjänsttnedalj Flygvapenföreningarnas Riksförbunds förtjänsttecken Frivilliga Motorcykelkårernas Riksförbunds förtjänsttecken Svenska Värnpliktsofficersförbundets förtjänsttecken Svenska Brukshundklubbens förtjänstmedalj Svenska Brukshundklubbens förtjänsttecken Bodens artilleriregementes hedersmedalj Norrbottens gränsjägares förtjänstmedalj (före 1994 Kalix försvarsområdes förtjänstmedalj Motorreparationstjänstens för totalförsvarets hedersmedalj RyttarVM 1990 förtjänstmedalj Södermanlands försvarsområdes förtjänstmedalj

text: Gotlands luftvärnsbataljons hedersmedalj Hemvärnsbefälets Riksförbunds förtjänsttecken Frivilliga Flygkårens förtjänstmedalj Gotlands regementes hedersmedalj Bergslagens artilleriregementes förtjänstmedalj Livgardets dragoners förtjänstmedalj Våg- och vattenbyggnadskårens förtjänstmedalj Skånska trängbataljonens minnesmedalj Norrlands trängkårs hedersmedalj Norra skånska regementets minnesmedalj Älvsborgsbrigadens förtjänstmedalj Skånska dragonregementets minnesmedalj Värmlandsbrigadens förtjänsttecken Kraftvärnets förtjänstmedalj Bodens försvarsområdes hedersmedalj Blå barettförtjänstmedaljen Hallandsbrigadens förtjänstmedalj Arméns luftvärnscentrums hedersmedalj Mellersta arméfördelningens förtjänstmedalj Dalabrigadens förtjänstmedalj Järnvägarnas driftvärns förtjänstmedalj Statens Försvarshistoriska museers förtjänstmedalj Svenska Värnpliktsofficerförbundets minnestecken Norrbottens flygflottiljs förtjänstmedalj

text: Dalsegementets förtjänstmedalj Medaljen till minne av Nobels fredspris till FN:s fredsbevarande styrkor (bärs till höger om medaljer utdelade av FN) Hemvärnets Petrimedalj Officersförbundets förtjänstmedalj Kamratföreningen Bataljonens förtjänstmedalj

text: Medaljerna och tecknen anges efter den tidpunkt de instiftades. Vilket även är den ordning i vilken de skall bäras. Medalj och tecken i järn skall dock bäras till höger om medalj respektive tecken i guld och medalj och tecken i guld till höger om medalj respektive tecken i silver. Medalj och tecken i silver skall bäras till höger om medalj respektive tecken i brons. Försvarsniaktens förtjänstmedalj, Försvarsmaktens belöningsmedalj för internationella insatser samt Försvarsmaktens medalj för internationella insatser skall, i denna ordning, dock alltid bäras först i denna grupp, även här med guldmedalj till höger om Silvermedalj.

text: Medaljerna och tecknen skall bäras efter de i bilaga 3 angivna medaljerna och tecknen. Har en organisation eller motsvarande erhållit tillstånd att dela ut flera utmärkelsetecken av olika värdighet skall, om inte något annat gäller för något av utmärkelsetecknen, den högsta innehavda valören inom varje utmärkalse bäras.

text: 4.2 Utmärkelsetecken som bärs utan band på bröstet

text: Riksförbundet Sveriges Lottakårers förtjänsttecken

text: Svenska Jägareförbundets förtjänsttecken Sveriges Kvinnliga Bilkårers förtjänsttecken Tecknen anges i bokstavsordning. Tecknen skall bäras efter de i 4.1 angivna utmärkelsetecknen.

text: 4.3 Idrottsmedaljer som bärs i band på bröstet

text: Bergslagens artilleriregementes idrottsmedalj Värmlands regementes guldmedalj för framstående idrottsprestationer Tecknen anges i bokstavsordning. Tecknen skall bäras efter de i 4.2 angivna utmärkelsetecknen.

text: Bilaga 5

text: 5. Svenska utmärkelsetecken i övrigt utan band

text: 5.1 Svenska utmärkelser rör vissa färdigheter och rör yrkesskicklighet eller viss fullgjord tjänstetid

text: Arméns skyttemedaljer, skyttemärken och telegrafistmärken samt artilleriets skjutmedalj och skyttemärken Marinens medalj för yrkesskicklighet samt marinens skyttemedalj och skyttemärke Luftstridsmärke och mot C-, silver C- eller guld C-diplom svarande segelflygmärke samt flygvapnets skyttemedalj och skyttemärke Hemvärnets tjänsteårstecken, hemvärnets tjänsteårstecken för B-personal, hemvärnets veterantecken, sådant märke för hemvärnsungdom som instiftats av Rikshemvärnsrådet Statens utmärkelsetecken för det frivilliga skytteväsendet (riksmedalj samt skytte- och årtalsmärken) Fältidrottsmärke och militärt idrottsmärke som är instiftat av Sveriges Militäridrotts- och Mångkampsförbund, tidigare Sveriges Militära Idrottsförbund Centralförbundets för befälsutbildning och tidigare Sveriges landstormsföreningars centralförbunds kompetens- och fältsportmärken Sjövärnskårs förtjänsttecken för lottor samt sjövärnskårs medalj för yrkesskicklighet för aspiranter Märke som instiftats av Sveriges Riksidrottsförbund eller av något av dess specialförbund om märket i fråga har godkänts av riksidrottsförbundet Svenska Pistolskytteförbundets utmärkelsetecken Svenska Sportskytteförbundets utmärkelsetecken Skytteförbunds medaljer (utan band) som förvärvats genom skjutning Svenska Röda Korsets sjukvårdsmarke

text: Svensk Ridsports hederstecken och Svenska ryttarrnärket, instiltade av Svenska Ridsportförbundet Livräddarmärket (lägst i silver), instiftat av Svenska Livräddnings-sällskapet Kungl. Automobil Klubbens manövermärke för bilförare Svenska Brandförsvarsföreningens (Svenska Brandkårernas Riksförbunds) brandförsvarsmärke Svenska Jägareförbundets jaktskyttemärke i guld, älgskyttemärke i guld, veteranskyttemärke samt påbyggnadsmärken till älgskyttemärket Svenska Motor Klubbens förarmärke i guld och silver Svenska Motor Förbundets trafikhedersmärke

text: Utmärkelsetecknen anges i den ordning i vilken de skall bäras. Tecken i guld skall dock bäras till höger om tecken i silver och tecken i silver till höger om tecken i brons.

text: Tecknen skall bäras efter de i bilaga 4 angivna tecknen. Har en organisation tillstånd att dela ut flera utmärkelsetecken av olika värdighet skall den högsta innehavda valören inom varje tecken bäras.

text: Bilaga 6

text: 6. Utländska och internationella utmärkelsetecken

text: Utländska och internationella ordnar, medaljer, heders- och minnestecken som erhållits för deltagande i krig eller som erhållits för berömliga gärningar eller av annan anledning skall bäras i enlighet med föreskrifterna om bärande av svenska utmärkelsetecken. Med deltagande i krig avses även anställning i krigförande nations (organisations) försvarsmakt samt kommendering till tjänstgöring vid sådan försvarsmakt i fält.

text: 6.1 Utländska medaljer

text: Korea Service Medal Kungl. Nederländska Förbundets för fysisk fostran medalj

text: Utländska utmärkelsetecken skall bäras efter svenska utmärkelsetecken.

text: Utländska utmärkelsetecken skall bäras i landsordning efter landets namn på franska dock med ordnar före medaljer och medalj av guld före medalj av silver. Nordiska nationers utmärkelsetecken skall bäras enligt samma princip men före utmärkelsetecken från övriga länder.

text: Band eller släpspänne för utländska utmärkelsetecken får bäras tillsammans med band för svenska utmärkelsetecken.

text: 6.2 FN-medaljer

text: Förenta Nationerna Koreamedalj Förenta Nationernas övervakningsstyrkas medalj Förenta Nationernas medalj

text: 6.3 Andra internationeila medaljer

text: The European Community Monitor Service Medal The International Conference on Former Yugoslavia Medal The NATO Medal (IFOR)

text: 6.4 Icke officiella internationella ordnar

text: Tempelherreorden S:t Lazarusorden

text: Internationella utmärkelsetecken skall bäras efter svenska och utländska utmärkelsetecken.

text: Internationella utmärkelsetecken skall bäras i den ordning de erhållits.

text: Band eller släpspänne för internationella utmärkelsetecken får bäras tillsammans med band för svenska utmärkelsetecken.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 1997. 2. Genom författningen upphävs Överbefälhavarens föreskrifter (

text: FFS 1990:37

text: ) om utmärkelsetecken till uniform. 3. Har HM Konungen, KungL Maj:t eller regeringen före den 1 oktober 1996 lämnat tillstånd till att bära ett visst utmärkelsetecken, skall det tillståndet fortfarande gälla.

text: Owe Wiktorin

text: Stefan Ryding-Berg


title: Försvarsmaktens föreskrifter om förmåner till frivilliga och hemvärnspersonal.

text: Föreskrifterna i denna författning gäller för frivilliga som är verksamma inom Försvarsmakten och hemvärnspersonal, som deltar i utbildning eller tjänstgöring som leder till en krigsbefattning, vidareutbildning i en krigsbefattning eller till bibehållande av kompetens i en krigsbefattning och instruktörsutbildning.

text: Föreskrifterna gäller även frivilliga som är funktionärer inom en frivillig försvarsorganisation.

text: För beräkning och utbetalting av ekonomiska förmåner till hemvärnets personal, utom avtalspersonalen, ansvarar berörd försvarsområdesbefälhavare och i förekommande fall chefen för östkustens marinkommando.

text: Befattningspenning

text: Av

text: 3 § förordningen (1994:523)

text: om förmåner till frivilliga framgår att en frivillig på lägst gruppchefsnivå har rätt till befattningspenning. Rätt till befattningspenning föreligger då han eller hon är inkallad till tjänstgöring i sin krigsbefattning. Befattningspenningen skall per dag utgöra det belopp som anges för befattningens kompetens- respektive funktionsnivå enligt följande tabell.

text: Kodsiffra Kompetens- respektive funktionsnivå Belopp

text: 8 Gruppchefsnivå 8 kr 7 Troppchefsnivå 10 kr 6 Plutonchefsnivå 12 kr 5 Kompanichefsnivå 14 kr 4-1 Bataljonschefsnivå och högre nivå 16 kr

text: Kretshemvärnschef, hemvärnschef, kretshemvärnskvartermästare och hemvärnskvartermästare skall få befattningspenning för 340 dagar per år.

text: Ställföreträdande kretshemvärnschef och ställföreträdande hemvärsschef skall få befattningspenning för 255 dagar per år.

text: Övrigt hemvärnsbefäl som är placerad som lägst plutonchef skall få befattningspenning för 170 dagar per år.

text: Befattningspenningen skall per dag utgöra det belopp som framgår enligt tabellen i 3 § och utbetalas efter fullgjord kontraktsenlig tjänstgöring.

text: Hemvärnschef i ett hemvärnsområde med en personalstyrka som överstiger 75 personer skall få befattningspenning med ett tillägg på två kronor per dag.

text: Av

text: 4 § förordningen (1994:523)

text: om förmåner till frivilliga framgår att en frivillig som är funktionär inom en frivillig försvarsorganisation och är avtalsbunden för samverkan med totalförsvarsmyndigheter skall få befattningspenning under verksamhet som funktionär. Den frivillige skall få befattningspenning för 30 dagar per år. Befattningspenningen skall vara 14 kronor per dag.

text: Årligt arvode till funktionärer

text: Årligt arvode till funktionär enligt

text: 4 § andra stycket förordningen (1994:523)

text: om förmåner till frivilliga får betalas med högst tolv procent av det basbelopp som enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring gäller för det år uppdraget utförts.

text: Utblldningspremie

text: Utbildningspremie för fullgjord och godkänd kurs eller utbildning enligt

text: 7 § förordningen (1994:523)

text: om förmåner till frivilliga och 7 § förordningen (

text: FFS 1986:36

text: Utbildning Belopp

text: Gruppbefälskurs 500 kr Gruppbefälskurs längre än fem veckor 1 000 kr

text: Plutonbefälskurs 1 500 kr Plutonbefälskurs längre än sju veckor 2 500 kr

text: Kompanibefälskurs 2000 kr

text: Kompanibefälskurs längre än sex veckor 4 000 kr

text: Löjtnantskurs 1 500 kr LÖjtnantskurs längre än tre veckor 2 000 kr

text: Kaptenskurs 3 000 kr Kaptenskurs längre än tre veckor 6 000 kr Högre kurs för kretshemvärnschef 6 000 kr

text: Instruktörskurs/teori tillsammans med Instruktörskurs/praktik 2 500 kr

text: Kurschefskurs 1 000 kr Kurschefskurs längre än en vecka 2 000 kr

text: Utbildningspremien för högre kurs för kretshemvärnschef skall betalas efter skede 1 i utbildnIngen med 1 500 kronor, efter skede 2 med 1 500 kronor samt efter skede 3 med 3 000 kronor.

text: Utbildningspremie för fullgjord kontraktsenlig tjänstgöring enligt 7 § förordningen (

text: FFS 1986:36

text: ) om förmåner till hemvärnets personal skall betalas med nedanstående belopp. Premien skall betalas ut årligen.

text: Tjänstgöring Belopp

text: Hemvärnsbefäl i allmänna hemvärnet som fullgjort minst 20 timmar 200 kr

text: Hemvärnsbefäl i allmänna hemvärnet som fullgjort ytterligare minst 14 timmar 200 kr

text: Hemvärnsmän i övrigt som fullgjort minst 20 timmar 200 kr

text: Hemvärnsmusiker som fullgjort minst 50 timmar 500 kr

text: Resor

text: Utöver vad som anges i

text: 8 § förordningen (1994:523)

text: om förmåner till frivilliga och 10 § förordningen (

text: FFS 1986:36

text: ) om förmåner till hemvärnets personal får in- och utryckningsress företas från och till den ort där den frivillige eller hemvärnsmannen bedriver sina studier.

text: Färdbiljett tillhandahålls av den som bekostar resan.

text: Resekostnadersättning

text: Utöver vad som följer av

text: 9 § förordningen (1994:523)

text: om förmåner till frivilliga och 11 § förordningen (

text: FFS 1986:36

text: ) om förmåner till hemvärnets personal har den frivillige eller hemvärnsmannen vid resa med egen bil rätt till resekostnadsersättning för fram- och återkörning av fordonet.

text: För att få resekostnadsersättning som avses i 9 § förordningen om förmåner till frivilliga och i 11 § förordningen om förmåner till hemvärnets personal skall den frivillige eller hemvärnsmannen kunna styrka sina utlägg för resan.

text: Tjänstledighetsresa

text: En frivillig har i samband med tjänstledighet för enskild angelägenhet som avses i

text: och

text: 10 §§

text: förordningen (

text: ) om ledighet och fritid för totalförsvarspliktiga rätt till en fri resa inom landet till och från den plats där han eller hon avser att vistas.

text: Förplägnad och inkvartering

text: Gemensamma bestämmelser

text: Den som anordnar utbildningen eller tjänstgöringen skall se till att de frivilliga och hemvärnsmännen får fri förplägnad och fri inkvartering under den tid som avses i

text: 10 § förordningen (1994:523)

text: om förmåner till frivilliga och 15 § förordningen (

text: FFS 1986:36

text: ) om förmåner till hemvärnets personal.

text: Förplägnad

text: En frivillig eller en hemvärnsman skall få utlägg för måltider under tjänsteresa ersätta om det är lämpligt.

text: Utläggen skall styrkas. I de fall utlägg för måltider har ersatts föreligger inte rätt till annan måltidsersättning.

text: Tandvård

text: En frivillig och en hemvarnsman har under tjänstgöring, in- och utryckningsdagar samt vid färd till eller från tjänstgöringen rätt till fri tandvård vid akuta besvär. Rätten till fri tandvård omfattar endast sådan tandvård som är nödvändig för att häva de akuta besvären.

text: För att få fri tandvård skall den frivillige eller hemvärnsmannen följa de anvisningar som ges av den som svarar för utbildningen eller tjänstgöringen.

text: I de fall den frivillige eller hemvärnsmannen på grund av olycksfall eller akuta besvär inte kan inhämta dessa anvisningar, får han eller hon vända sig direkt till folktandvården eller till en tandläkare som är ansluten till försäkringskassan. Denna författning träder i kraft den 1 januari 1997. Genom författningen upphävs Överbefälhavarens föreskrifter (

text: FFS 1987:2

text: ) om förmåner till hemvärnets personal, frivillig personal m fl samt instruktörer inom frivillig försvarsutbildning. Owe Wiktorin Stefan Ryding-Berg


title: Försvarsmaktens föreskrifter om civila åtföljande stridskrafterna

text: I 13 § totalförsvarets folkrättsförordning (

text: ) finns föreskrifter om civila åtföljande stridskrafterna.

text: Civila åtföljande stridskrafterna har status som skyddade personer enligt artikel 4 i 1949 års Genèvekonvention angående skydd för krigsfångars behandling.

text: Civila åtföljande stridskrafterna får inte aktivt delta i fientligheterna. De får inte heller bära vapen eller militär uniform. Civila åtföljande stridskrafterna skall informeras om sina rättigheter och skyldigheter såsom civil åtföljande stridskrafterna. Chef som meddelar tillstånd enligt 5 § ansvarar för att den som tas i anspråk som civil åtföljande stridskrafterna får sådan information.

text: Den som tas i anspråk som civil åtföljande stridskrafterna får inte vara förtecknad i mobiliseringstabeller eller motsvarande för militärtjänst.

text: Tillstånd

text: Tillstånd att ta i anspråk någon som civil åtföljande stridskrafterna får meddelas av lägst försvarsområdesbefälhavare eller motsvarande. Tillstånd får dock meddelas av lägst bataljonschef eller motsvarande om situationen är sådan att ett tillstånd enligt första stycket inte hinner inväntas.

text: Tillstånd enligt 5 § skall meddelas skriftligt och delges den som skall tas i anspråk. I tillståndet skall anges vem tillståndet avser, dennes uppdrag som civil åtföljande och att tillståndet innebär att vederbörande har folkrättslig ställning som civil åtföljande stridskrafterna.

text: Har tillstånd meddelats med stöd av 5 § andra stycket skall den som har meddelat tillståndet snarast se till att berörd försvarsområdesbefälhavare eller motsvarande informeras om beslutet.

text: Identitetskort

text: Den som tas i anspråk som civil åtföljande stridskrafterna skall tilldelas särskilt identitetskort benämnt Identitetskort för person som åtföljer stridskrafterna. Förbandschef vid det förband där arbetet skall utföras skall se till att den som tas i anspråk som civil åtföljande stridskrafterna har tilldelats identitetskort.

text: Identitetskortet skall styrka innehavarens ställning som folkrättsligt skyddad person enligt artikel 4 i 1949 års Genèvekonvention angående skydd för krigsfångars behandling.

text: Identitetskortet är personligt och får inte överlåtas.

text: Identitetskort får utfärdas av militär chef vid det förband där arbetet huvudsakligen skall utföras, dock lägst bataljonschef eller motsvarande.

text: Identitetskort får utfärdas först efter det att tillstånd har meddelats enligt 5 §.

text: Chef med mobiliseringsledningsansvar skall se till att förbandet har tillgång till identitetskort.

text: Identitetskortets utformning

text: Av identitetskortet skall framgå att kortet avser civila åtföljande Försvarsmaktens stridskrafter. Av kortet skall också framgå att Försvarsmakten är utfärdande myndighet.

text: - Kortet skall vidare innehålla uppgift om - fullständigt namn, - födelsedatum, - födelseort, - befattning, - längd, - vikt, - hår- och ögonfärg och, om möjligt, - blodgrupp.

text: Identitetskortet skall vara försett med ett välliknande foto på innehavaren. Om ett välliknande foto inte hinner erhållas skall innehavarens fingeravtryck (pekfingeravtryck) anbringas på kortet. Identitetskortet skall vara avfattat på svenska och engelska. Identitetskortets utformning framgår av bilaga till dessa föreskrifter.

text: Återkallande av tillstånd och identitetskort m.m.

text: När den enskilde inte längre tas i anspråk som civil åtföljande stridskrafterna skall den som har meddelat honom tillstånd enligt 5 § återkalla tillståndet och återta identitetskortet.

text: Förlust av identitetskort skall omedelbart anmälas till den chef som har utfärdat kortet. Denna författning träder i kraft den 1 juli 1996.

text: Owe Wiktorin Stefan Ryding-Berg