fs: ffs

publisher: Försvarsmakten

title: Försvarsmaktens föreskrifter om säkerhetsskydd

text: 1 kap. Allmänna bestämmelser

type: rubrik

text: Denna författning gäller för Fortifikationsverket, Försvarshögskolan samt de myndigheter som hör till Försvarsdepartementet.

type: stycke

type: paragraf

text: I denna författning används följande begrepp med nedan angiven betydelse.

text: Begrepp Betydelse

text: Elektronisk handling Upptagning enligt

text: 2 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen

text: som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniskt hjälpmedel (upptagning för automatiserad behandling).

text: Elektroniskt kommunikations- Ett system för överföring och i tillämpliga nät fall utrustning för koppling eller dirigering samt passiva nätdelar och andra resurser som medger överföring av signaler,

text: via tråd eller radiovågor, på optisk väg eller via andra elektromagnetiska överföringsmedier oberoende av vilken typ av information som överförs.

text: Handling Detsamma som anges i

text: 2 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen

text: It-utrymme Utrymme som innehåller växlar, korskopplingar och servrar samt datorhallar.

text: Lagringsmedium Permanent minnesmedium som används för att kunna lagra och läsa uppgifter.

text: Skadlig kod Otillåten programkod som är till för att ändra, röja, förstöra eller avlyssna ett elektroniskt kommunikationsnät eller funktioner eller uppgifter i ett informationssystem.

text: Säkerhetskänslig verksamhet Detsamma som anges i

text: 1 kap. 1 § säkerhetsskyddslagen (2018:585)

text: Säkerhetsskyddsklassificerad Detsamma som anges i 1 kap. 4 § säkerhandling

text: hetsskyddsförordningen (2018:658)

text: Säkerhetsskyddsklassificerat Lagringsmedium som innehåller eller är lagringsmedium avsett att innehålla säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter, om uppgifterna inte är krypterade med kryptografiska funktioner som har godkänts av Försvarsmakten.

text: Säkerhetsskyddsklassificerade Detsamma som anges i 1 kap. 2 § säkeruppgifter

text: hetsskyddslagen (2018:585)

text: Myndigheten ska ha rutiner för att upptäcka, bedöma och hantera incidenter och avvikelser som rör säkerhetskänslig verksamhet samt sådana fel eller brister i säkerhetsskyddet som inte endast är av ringa betydelse. Rutinerna ska dokumenteras.

text: För signalskyddstjänsten inklusive kryptografiska funktioner som är avsedda för skydd av säkerhetskänslig verksamhet ska Försvarsmaktens föreskrifter om signalskyddstjänsten tillämpas istället för denna författning.

text: Särskilda underrättelseuppgifter och särskilda underrättelsehandlingar

text: För särskilda underrättelseuppgifter och särskilda underrättelsehandlingar gäller även Försvarsmaktens föreskrifter om säkerhetsskydd för särskilda underrättelseuppgifter och särskilda underrättelsehandlingar.

text: 2 kap. Säkerhetsskyddsplanering

text: I

text: 2 kap. 1 § säkerhetsskyddslagen (2018:585)

text: och

text: 2 kap. 1 § säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: finns föreskrifter om säkerhetsskyddsanalys och att säkerhetsskyddsanalysen ska omfatta vilka hot och sårbarheter som finns kopplade till myndighetens skyddsvärden.

text: Myndighetens säkerhetsskyddsplanering ska innehålla en säkerhetsskyddsanalys och en säkerhetsskyddsplan. Myndigheten ska vartannat år och vid behov utvärdera säkerhetsskyddsplaneringen, inklusive analysen och planen.

text: En säkerhetsskyddsanalys ska innehålla en beskrivning av myndighetens verksamhet och organisation samt dess skyddsvärden (verksamhetsbeskrivning).

text: Myndigheten ska beakta Försvarsmaktens dimensionerande hotbeskrivning och ta fram en hotbild som är relevant, anpassad och aktuell i förhållande till den säkerhetskänsliga verksamheten som myndigheten bedriver.

text: Med säkerhetsskyddsanalysen som grund ska myndigheten upprätta en säkerhetsskyddsplan. Av planen ska framgå vilka säkerhetsskyddsåtgärder som ska vidtas, vem som har ansvaret och när respektive åtgärd ska vara genomförd. Behov av resurser, ansvarsfördelning, organisation, utbildning, övning samt rutiner och bestämmelser ska särskilt framgå. Säkerhetsskyddsplanen ska även beskriva vilka åtgärder som behöver vidtas inför, under eller efter sådana avbrott och störningar i myndighetens säkerhetskänsliga verksamhet som kan medföra mer än ringa skada.

text: Innan myndighetens säkerhetsskyddsanalys och säkerhetsskyddsplan beslutas ska myndighetens ledning orienteras.

text: 3 kap. Informationssäkerhet

text: Behörighet att ta del av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter

text: I

text: 2 kap. 3 § säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: finns föreskrifter om vem som är behörig att ta del av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. Myndigheten ska dokumentera vilka personer som är behöriga (behörighetsförteckning) att ta del av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som är placerade i säkerhetsskyddsklass konfidentiell eller högre.

text: Om inget annat anges, avses med säkerhetsskyddsklassificerad handling även säkerhetsskyddsklassificerad elektronisk handling. Med begreppet säkerhetsskyddsklassificerad handling avses både allmänna och icke allmänna handlingar.

text: Materiel och tryckta skrifter

text: Materiel som innehåller säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ska ges ett säkerhetsskydd som motsvarar vad som gäller för säkerhetsskyddsklassificerade lagringsmedier. Bestämmelser om säkerhetsskyddsklassificerade lagringsmedier finns även i 4 kapitlet.

text: En tryckt skrift som innehåller säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ska ges det säkerhetsskydd som gäller för en säkerhetsskyddsklassificerad allmän handling.

text: Lån av säkerhetsskyddsklassificerade handlingar

text: En myndighet som lånar en säkerhetsskyddsklassificerad handling från en annan myndighet ska ge handlingen det säkerhetsskydd som gäller för en säkerhetsskyddsklassificerad allmän handling.

text: Anteckning om säkerhetsskyddsklass

text: Bestämmelser om sekretessmarkering finns i

text: 5 kap. 5 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)

text: . Bestämmelser om anteckning om säkerhetsskyddsklass finns i

text: 3 kap. 7 § säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: En säkerhetsskyddsklassificerad handling ska på första sidan förses med en anteckning (märkning) om den högsta säkerhetsskyddsklassen som uppgifterna i handlingen är placerade i. Om handlingen innehåller bilagor, får varje bilaga på första sidan förses med den högsta säkerhetsskyddsklassen som uppgifterna i bilagan är placerade i. Övriga sidor i handlingen ska ha samma märkning som på första sidan av handlingen eller bilagan, eller vara märkta med den högsta säkerhetsskyddsklassen som uppgifterna på sidan tillhör.

text: En säkerhetsskyddsklassificerad elektronisk handling får istället förses med märkning om säkerhetsskyddsklass på lämpligt sätt med hänsyn till de informationssystem som handlingen behandlas i. En sådan märkning ska då den elektroniska handlingen visas, så långt som möjligt uppfylla kraven i första och andra stycket.

text: Ett säkerhetskyddsklassificerat lagringsmedium ska på höljet förses med en anteckning (märkning) om den högsta säkerhetsskyddsklass lagringsmediet är avsett för. Om lagringsmediet är fast monterat i utrustning som omöjliggör märkning på lagringsmediet ska märkningen i stället göras på utrustningen eller annan lämplig plats i anslutning till lagringsmediet.

text: Myndigheten ska ha rutiner för ändring respektive borttagning av märkning av säkerhetsskyddsklass. Rutinerna ska minst reglera vem som får besluta om ändringen respektive borttagningen samt hur ändringen respektive borttagningen ska genomföras. Rutinerna ska dokumenteras.

text: Ändring respektive borttagning av märkning av säkerhetsskyddsklass som gäller för en kvalificerat hemlig handling får ske först efter hörande av den myndighet som har upprättat handlingen. Vid ärende om utlämning av allmän handling enligt

text: tryckfrihetsförordningen

text: får myndigheten höra den myndighet som har upprättat handlingen.

text: Åtgärder med säkerhetsskyddsklassificerade handlingar och lagrings-

text: medier

text: En säkerhetsskyddsklassificerad allmän handling som är placerad i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre ska på första sidan märkas med handlingens beteckning, exemplarnummer, antal sidor samt bilagor, om såd-

text: ana följer med. Av bilaga och blad i bok med lösbladssystem ska framgå till vilken handling bilagan respektive bladet hör. För en säkerhetsskyddsklassificerad elektronisk allmän handling som är placerad i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre får märkning enligt första stycket istället göras på lämpligt sätt med hänsyn till de informationssystem som handlingen behandlas. Märkningen behöver inte omfatta exemplarnummer och antal sidor.

text: En säkerhetsskyddsklassificerad allmän handling som är placerad i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre ska på handlingens sändlista märkas med hur många exemplar av handlingen som har framställts och vilka som är mottagare av respektive exemplar. Motsvarande uppgifter ska anges i diariet där handlingen är diarieförd, eller i ett register för uppföljning av exemplar av säkerhetsskyddsklassificerade allmänna handlingar. Första stycket gäller inte för säkerhetsskyddsklassificerade elektroniska allmänna handlingar.

text: Ett säkerhetskyddsklassificerat lagringsmedium som är placerat i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre ska märkas med identifieringsuppgift på höljet. Om lagringsmediet är fast monterat i utrustning som omöjliggör märkning på lagringsmediet ska märkningen i stället göras på utrustningen eller annan lämplig plats i anslutning till lagringsmediet.

text: Myndigheten ska besluta vilka rutiner som ska tillämpas i samband med kopiering av eller utdrag ur en säkerhetsskyddsklassificerad handling som är placerad i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre. Rutinerna ska dokumenteras. Har en kopia av en säkerhetsskyddsklassficerad allmän handling som är placerad i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre gjorts, ska uppgift om detta liksom uppgift om till vem kopian eller utdraget har lämnats antecknas i det register eller liggare där handlingen är diarieförd eller i ett register

text: för uppföljning av exemplar av säkerhetsskyddsklassificerade allmänna handlingar.

text: Kvittering av säkerhetsskyddsklassificerade handlingar och lagringsme-

text: dier

text: När en säkerhetsskyddsklassificerad allmän handling eller ett säkerhetsskyddsklassificerat lagringsmedium som är placerat i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre tas emot ska mottagandet kvitteras med underskrift, namnförtydligande och datum. Ett namnförtydligande får vara en kod. När en säkerhetsskyddsklassificerad allmän handling eller ett säkerhetsskyddsklassificerat lagringsmedium återlämnas ska detta antecknas på kvittokopian. Kvittokopian för en handling som är placerad i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller hemlig ska bevaras i minst 10 år. Kvittokopian för en handling som är placerad i säkerhetsskyddsklassen kvalificerat hemlig ska bevaras i minst 25 år. Mottagande av en säkerhetskyddad elektronisk handling behöver dock inte kvitteras om mottagandet sker i ett informationssystem där det i en säkerhetslogg noteras vem som tagit del av handlingen.

text: Vad som föreskrivs i 15 § gäller inte när arkiv-, expeditions-, sambandseller tryckeripersonal tar emot en sådan säkerhetsskyddsklassificerad handling eller ett säkerhetsskyddsklassificerat lagringsmedium för registrering, kopiering, distribution, arkivering eller förstöring, om inte den som lämnar över handlingen begär det. Vad som föreskrivs i 15 § gäller inte heller för personal som arbetar med drift av informationssystem för sådana säkerhetsskyddsklassificerade lagringsmedier som hanteras i driften av informationssystemen.

text: Myndigheten ska ha rutiner för hur kvittering ska göras om uppgifter i en säkerhetsskyddklassificerad allmän handling som är placerad i säkerhets-

text: skyddsklassen kvalificerat hemlig, lämnas muntligt eller genom visning. Rutinerna ska dokumenteras.

text: I det diarium där en säkerhetsskyddsklassificerad allmän handling som är placerad i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre är diarieförd ska anges vem som förvarar handlingen eller om handlingen har förkommit, arkiverats eller gallrats. Uppgifterna får istället för i diariet antecknas i ett register för uppföljning av exemplar av säkerhetsskyddsklassificerade allmänna handlingar. För säkerhetskyddsklassificerade elektroniska allmänna handlingar får det istället anges i vilket informationssystem handlingen behandlas.

text: Myndigheten ska föra ett register över myndighetens säkerhetsskyddsklassificerade lagringsmedier. Av registret ska det framgå lagringsmediets identifieringsuppgifter, vem som förvarar det och om mediet har förkommit, arkiverats eller förstörts. Ett säkerhetsskyddsklassificerat lagringsmedium som används endast en gång för omedelbar överföring av säkerhetskyddsklassificerade uppgifter mellan två informationssystem och som därefter omedelbart förstörs behöver inte föras in i registret.

text: Medförande av säkerhetsskyddsklassificerade handlingar och lagrings-

text: medier utanför myndighetens lokaler

text: Myndigheten ska besluta i vilken omfattning säkerhetsskyddsklassificerade handlingar och lagringsmedier som är placerade i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre får medföras från myndighetens lokaler eller områden. Beslutet ska dokumenteras. Säkerhetsskyddsklassificerade handlingar och lagringsmedier som medförs från myndigheten ska vara under kontroll eller förvaras på ett sätt som motsvarar den skyddsnivå som gäller för förvaringen av handlingarna respektive lagringsmedierna inom myndighetens lokaler.

text: En säkerhetsskyddsklassificerad handling eller ett säkerhetsskyddsklassificerat lagringsmedium som har medförts utanför myndighetens lokaler eller områden ska snarast möjligt återföras eller överlämnas till den som ska förvara handlingen eller lagringsmediet.

text: Inventering av säkerhetsskyddsklassificerade handlingar och lagrings-

text: medier

text: I

text: 3 kap. 8 § säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: finns föreskrifter om att säkerhetsskyddsklassificerade allmänna handlingar som är placerade i säkerhetsskyddsklassen kvalificerat hemlig ska inventeras minst en gång per år. Säkerhetsskyddsklassificerade allmänna handlingar som är placerade i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller hemlig ska inventeras en gång per år. Säkerhetskyddsklassificerade elektroniska handlingar behöver inte inventeras.

text: Ett säkerhetsskyddsklassificerat lagringsmedium som är placerat i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre ska inventeras en gång per år.

text: Gallring och förstöring av säkerhetsskyddsklassificerade handlingar och

text: lagringsmedier

text: För gallring av säkerhetsskyddsklassificerade allmänna handlingar gäller särskilda bestämmelser som meddelas av Riksarkivet.

text: Förstöring av säkerhetsskyddsklassificerade handlingar och lagringsmedier ska ske så att återskapande av uppgifterna omöjliggörs. Förstöring av säkerhetsskyddsklassificerade allmänna handlingar och lagringsmedier som är placerade i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre ska dokumenteras.

text: Åtgärder vid distribution av säkerhetsskyddsklassificerade handlingar

text: och lagringsmedier

text: Myndigheten ska ha rutiner för hur säkerhetsskyddsklassificerade handlingar och lagringmedier som är placerade i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre ska distribueras inom och utom myndigheten. Rutinerna ska dokumenteras. Myndigheten ska se till att nödvändiga skyddsåtgärder vidtas under distributionen. En försändelse med säkerhetsskyddsklassificerade handlingar eller lagringsmedier som är placerade i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre ska sändas med en distributör som har godkänts av myndigheten. En sådan distributör ska kunna verifiera att försändelsen har levererats till mottagaren. Första och andra styckena gäller inte för säkerhetsskyddsklassificerade elektroniska handlingar.

text: En myndighet ska besluta hur transporter av säkerhetsskyddsklassificerade handlingar och lagringsmedier ska genomföras. Beslutet ska dokumenteras.

text: Delgivning och distribution till utländsk myndighet och mellanfolklig

text: organisation

text: I

text: föreskrivs att om en säkerhetsskyddsklassificerad handling kan antas komma att lämnas över till utländska myndigheter eller leverantörer, ska den förses med en anteckning om ursprungsland om det inte är olämpligt. Om myndigheten har beslutat att en säkerhetsskyddsklassificerad handling får delges till någon utländsk myndighet eller mellanfolklig organisation får handlingens första sida märkas med en sådan upplysning.

text: En säkerhetsskyddsklassificerad elektronisk handling får istället märkas enligt första och andra stycket på lämpligt sätt med hänsyn till de informationssystem som handlingen behandlas i.

text: Om ett säkerhetskyddsklassificerat lagringsmedium kan antas komma att lämnas över till utländska myndigheter eller leverantörer ska lagringsmediet förses med en märkning om ursprungsland om det inte är olämpligt.

text: I

text: 3 kap. 10 § första stycket säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: finns föreskrifter om försändelser med säkerhetsskyddsklassificerade handlingar till utlandet. En myndighet får inom ramen för ett samarbete med ett annat land eller en mellanfolklig organisation komma överens om att distribuera säkerhetsskyddsklassificerade handlingar på annat sätt än vad som föreskrivs i

text: 3 kap. 10 § första stycket säkerhetsskyddsförordningen

text: 4 kap. Informationssäkerhet i och kring informationssystem

text: Vad som anges om informationssystem gäller även för sådana informationssystem som utgörs endast av ett elektroniskt kommunikationsnät.

text: Hantering av säkerhetsskyddsklassificerade lagringsmedier

text: Ett säkerhetsskyddsklassificerat lagringsmedium får endast hanteras i ett informationssystem som uppfyller de krav som gäller för hantering av uppgifter i den högsta säkerhetsskyddsklass som någon av uppgifterna på lagringsmediet har placerats i eller kan komma att placeras i.

text: Ett säkerhetsskyddsklassificerat lagringsmedium som innehåller eller har innehållit säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter på nivån hemlig eller kvalificerat hemlig får inte återanvändas i ett informationssystem som är avsett för

text: behandling av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som är placerade i en lägre säkerhetsskyddsklass.

text: Ett säkerhetsskyddsklassificerat lagringsmedium som innehåller säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter på nivån begränsat hemlig eller konfidentiell får återanvändas i ett informationssystem om myndigheten har rutiner för att säkerställa att inga säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter längre kan utläsas ur lagringsmediet.

text: Åtgärder inför driftsättning

text: I

text: 3 kap. 1 § säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: finns bestämmelser om särskild säkerhetsskyddsbedömning inför driftsättning av informationssystem. Den särskilda säkerhetsskyddsbedömningen ska utgå från verksamhetens säkerhetsskyddsanalys och omfatta vilka hot och sårbarheter som finns i och kring systemet samt en beskrivning av den säkerhetskänsliga verksamhet som systemet ska stödja. Myndigheten ska i den särskilda säkerhetsskyddsbedömningen, utöver krav på skydd mot röjande av de säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som kommer att hanteras i informationssystemet, också ta ställning till den säkerhetskänsliga verksamhetens krav på tillgänglighet till informationssystemet, och de uppgifter som behandlas i det, och verksamhetens krav på riktighet för dessa uppgifter.

text: Myndigheten ska granska och godkänna att skyddsåtgärderna i och kring informationssystemet uppfyller de säkerhetskrav som har identifierats i den särskilda säkerhetsskyddsbedömningen och att åtgärderna som beskrivs i 15– 27 §§ har implementerats och ger avsedd förmåga. I granskningen ska systemets säkerhetsförmåga testas. Granskningen och godkännandet ska dokumenteras.

text: De personer som ansvarar för utvecklingen av systemet får inte ansvara för granskningen och godkännandet av skyddsåtgärderna.

text: Myndigheten ska genom granskning eller på annat sätt förvissa sig så långt möjligt om att hård- och mjukvara som ska användas i informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet bedöms vara tillförlitlig ur säkerhetsskyddsynpunkt.

text: Ett informationssystem får inte godkännas från säkerhetssynpunkt (ackrediteras) innan åtgärderna enligt 6 § har godkänts.

text: Begäran om samråd

text: En begäran om samråd enligt

text: 3 kap. 2 § säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: ska ställas till Försvarsmaktens högkvarter. De uppgifter som Försvarsmakten efterfrågar ska tillhandahållas av den begärande myndigheten.

text: Drift och förvaltning av informationssystem

text: En myndighet som avser att använda ett informationssystem i säkerhetskänslig verksamhet ska besluta vilka rutiner, resurser och kompetenser för drift, förvaltning, underhåll, övervakning och hantering av incidenter som är nödvändiga ur säkerhetsskyddssynpunkt under hela systemets livscykel. Beslutet ska dokumenteras. Myndigheten ska fortlöpande förvalta och underhålla de informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet så att säkerhetsskyddet i och kring systemen kan upprätthållas.

text: Myndigheten ska dokumentera de informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet. System som är av särskild betydelse vid höjd beredskap ska dokumenteras särskilt.

text: Dokumentationen ska beskriva systemets hård- och mjukvara, systemets kommunikation och beroenden, informationsflöden och datautbyten samt de skyddsåtgärder som avser systemet och vad som i övrigt är av betydelse för att kunna upprätthålla säkerheten i och kring systemet.

text: Övervakning

text: Myndigheten ska kontinuerligt övervaka de informationssystem som är anslutna till ett elektroniskt kommunikationsnät, och som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet, för att kunna upptäcka, analysera och bedöma förändringar och händelser som kan indikera skadlig eller obehörig påverkan, åtkomst eller nyttjande, eller försök till detta, eller obehörig dataöverföring till eller från systemet.

text: Åtgärder vid förändringar i och kring informationssystem

text: De skyddsåtgärder i och kring ett informationssystem som ska användas i säkerhetskänslig verksamhet ska fortlöpande anpassas för att möta förändringar i hot och ny kunskap om sårbarheter. Vid behov ska den särskilda säkerhetsskyddsbedömningen och dokumentationen av informationssystemet uppdateras.

text: Ett informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet ska godkännas ur säkerhetsskyddssynpunkt på nytt om det sker förändringar i eller kring systemet som negativt kan påverka säkerheten i systemet. Ett sådant godkännande ska föregås av uppdatering av den särskilda säkerhetsskyddsbedömningen och granskning enligt 5–6 §§.

text: Autentisering och behörighetskontroll

text: För informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet ska en myndighet vidta skyddsåtgärder som ger förmåga att verifiera

text: användares identitet och behörighet innan dessa ges tillgång till systemet, samt styra åtkomst till uppgifter, funktioner och resurser i systemet enbart till de användare som har tilldelats behörighet till dessa. Vad som gäller för användare i första stycket gäller också för informationssystem och processer i informationssystem som ges tillgång till uppgifter, funktioner och resurser.

text: Tilldelning av identiteter och behörigheter i informationssystem som ska användas i säkerhetskänslig verksamhet ska vara möjlig att granska för att avgöra vilka användare eller resurser som har tillgång till systemet och vilka behörigheter som de har tilldelats i systemet. Myndigheten ska regelbundet granska behörigheterna för att se till att de är ändamålsenliga och aktuella.

text: Säkerhetsloggning

text: För informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet ska en myndighet vidta skyddsåtgärder som ger förmåga att registrera händelser i eller kring systemet som är av betydelse för säkerheten i säkerhetsloggar. En analys av säkerhetsloggar ska genomföras regelbundet för informationssystem som är avsedd att användas av flera personer. Analysen ska dokumenteras.

text: Säkerhetsloggar och säkerhetskopior av dessa ska skyddas så att de finns tillgängliga när de behövs, att deras riktighet bevaras och att obehörig åtkomst försvåras.

text: Intrångsskydd och intrångsdetektering

text: För informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet ska en myndighet vidta skyddsåtgärder som ger förmåga att detektera och avvärja intrång, försök till intrång eller skadlig inverkan på systemet samt detektera och avvärja obehörig kommunikation med systemet.

text: Myndigheten ska se till att informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet separeras från övriga informationssystem som inte omfattas av krav på säkerhetsskydd.

text: Skydd mot skadlig kod

text: För informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet ska en myndighet vidta skyddsåtgärder som ger förmåga att försvåra och upptäcka inmatning, försök till inmatning, exekvering eller försök till exekvering av skadlig kod eller annan obehörig kod i systemet.

text: Bevarande av riktighet

text: För informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet ska en myndighet vidta skyddsåtgärder som ger förmåga att upptäcka och försvåra obehörig förändring (bevarande av riktighet) av informationssystemet och dess säkerhetsskydd.

text: Säkerhetskopiering

text: För informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet ska en myndighet vidta skyddsåtgärder som ger förmåga att säkerhetskopiera och vid behov återställa mjukvara, konfigurationsdata och andra uppgifter som är av betydelse för verksamheten, informationssystemets funktion eller säkerhetsskyddet, och som inte lätt kan återskapas på annat sätt. Kontroll av att säkerhetskopior kan återläsas ska genomföras regelbundet.

text: Säkerhetskopior ska förvaras åtskilt från informationssystemet och skyddas så att de finns tillgängliga när de behövs, att deras riktighet bevaras och att obehörig åtkomst till säkerhetskopiorna försvåras.

text: Skydd mot röjande signaler och obehörig avlyssning

text: I

text: 3 kap. 4 § andra stycket säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: finns bestämmelser om skyddsåtgärder mot röjande signaler. En myndighet ska besluta om säkerhetskrav för skydd mot röjande signaler (RÖS). Beslutet ska dokumenteras.

text: I

text: 3 kap. 5 § andra stycket säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: finns bestämmelser om när säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ska skyddas med hjälp av kryptografiska funktioner som har godkänts av Försvarsmakten. För informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet ska en myndighet vidta skyddsåtgärder som ger förmåga att försvåra att uppgifter kommer obehöriga till del, ändras eller förstörs vid kommunikation mellan informationssystemets delsystem eller vid kommunikation till andra informationssystem.

text: Säkerhetskonfiguration

text: Ett informationssystem som ska användas i säkerhetskänslig verksamhet ska konfigureras för att minska sårbarheter genom att ta bort eller stänga av funktioner och tjänster som inte behövs, använda lämpliga och möjliga säkerhetsfunktioner i systemet samt konfigurera systemet utifrån vedertagna rekommendationer.

text: Undantag från krav på skyddsåtgärder

text: Myndigheten får ansöka om undantag från

text: 3 kap. 4 § första stycket säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: enligt det förfaringssätt som Försvarsmakten bestämmer.

text: 5 kap. Fysisk säkerhet

text: Myndigheten ska vidta de fysiska säkerhetsskyddsåtgärder som krävs för att skydda säkerhetsklassificerade uppgifter och säkerhetskänslig verksamhet. Detta omfattar även detektering av farliga ämnen, vapen samt avlyssningsoch störutrustning.

text: Tillträde och bevakning

text: Myndigheten ska ha rutiner för tillträde till myndighetens områden, byggnader och andra anläggningar eller objekt. Rutinerna ska dokumenteras.

text: När myndigheten medger en person tillträde till myndighetens områden, byggnader och andra anläggningar eller objekt där det bedrivs verksamhet som kräver säkerhetsskydd ska myndigheten se till att personen genom besökstillstånd eller på annat sätt har fått myndighetens tillstånd till tillträde och att personen har styrkt sin identitet. Vid myndigheten ska det för varje besökare antecknas dennes namn, personnummer, passnummer eller nummer på annan identitetshandling, den myndighet, organisation eller motsvarande som besökaren företräder och dagen för besöket. Sådana anteckningar ska bevaras i minst 10 år. Första stycket ska dock tillämpas med beaktande av allmänhetens rätt att utan att uppge sin identitet ta del av allmänna handlingar.

text: Bevakning med personal eller tekniska bevakningssystem ska finnas vid alla passerställen till platser där det bedrivs säkerhetskänslig verksamhet.

text: Om ett tekniskt bevakningssystem avser 1. utrymmen där säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som är placerade i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre förvaras och behandlas, eller 2. platser där säkerhetskänslig verksamhet bedrivs och där en inträffad skada kan vara mer än inte obetydlig för Sveriges säkerhet,

text: ska säkerhetsskyddet av de centrala delarna i det tekniska bevakningssystemet uppfylla de krav på förvaring som gäller för lägst skyddsnivå 2. Myndigheten ska utreda vilket säkerhetsskydd som behövs för att säkerställa bevakningssystemets funktionalitet. En sådan utredning ska dokumenteras.

text: Myndigheten ska besluta vilka skyddsåtgärder som ska vidtas vid larm från områden, byggnader och andra anläggningar eller objekt där säkerhetskänslig verksamhet bedrivs. Beslutet ska dokumenteras.

text: Nycklar, kort och koder

text: Nycklar, kort och koder som var för sig ger tillträde till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller säkerhetskänslig verksamhet ska vara under kontroll eller förvaras i motsvarande skyddsnivå som de ger tillträde till.

text: En kod ska bestämmas och ställas in av den som har tilldelats ett utrymme där säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter förvaras eller där säkerhetskänslig verksamhet bedrivs.

text: En nyckel, ett kort eller en kod får innehas endast av den som har ansvaret för utrymmet, om inte myndigheten har beslutat annat.

text: Det ska finnas en förteckning över samtliga nycklar, kort och koder till områden, byggnader eller utrymmen som 1. innehåller säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som är placerade i säkerhetsskyddsklass konfidentiell eller högre, eller 2. används för säkerhetskänslig verksamhet om en inträffad skada kan vara mer än inte obetydlig för Sveriges säkerhet. Av förteckningen ska framgå till vem och när en nyckel, ett kort eller en kod har lämnats samt var reservnyckel och kod eller kort i reserv förvaras.

text: Om det finns anledning att anta att en nyckel eller ett kort har förlorats eller kopierats, att en kod har röjts eller att en nyckel, kort eller kod har använts av någon obehörig person, ska förhållandet omedelbart rapporteras till myndighetens säkerhetsskyddschef eller till den han eller hon bestämmer.

text: Förvaring

text: I bilaga 1 till denna författning anges de krav som gäller för respektive skyddsnivå. Ett förvaringsutrymme för säkerhetsskyddsklassificerade handlingar ska uppfylla de krav som gäller för skyddsnivå 1, 2, 3 eller 4.

text: Myndigheten får besluta att områden, byggnader och andra anläggningar eller objekt ska vara en administrativ zon och en säkerhetszon. Beslutet ska dokumenteras.

text: I bilaga 2 till denna författning anges de krav som gäller för administrativ zon respektive säkerhetszon.

text: En säkerhetsskyddsklassificerad handling som är placerad i säkerhetsskyddsklassen begränsat hemlig ska vara under kontroll eller förvaras inlåst eller i en låst lokal som endast den som är behörig att ta del av handlingen har tillträde till. Lokalen eller förvaringsutrymmet ska uppfylla de krav som gäller för skyddsnivå 1 vid förvaring i eller utanför en administrativ zon eller en säkerhetszon.

text: En säkerhetsskyddsklassificerad handling som är placerad i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller hemlig ska vara under kontroll eller förvaras inlåst i ett förvaringsutrymme som uppfyller de krav som gäller för skyddsnivå 2 i en säkerhetszon eller skyddsnivå 3 i en administrativ zon. Om en sådan handling inte förvaras i någon zon ska handlingen förvaras i ett larmat utrymme i lägst skyddsnivå 3.

text: En säkerhetsskyddsklassificerad handling som är placerad i säkerhetsskyddsklassen kvalificerat hemlig ska vara under kontroll eller förvaras inlåst i ett larmat utrymme i skyddsnivå 4 vid förvaring i eller utanför en administrativ zon eller en säkerhetszon.

text: Myndigheten får fatta beslut som avviker från 15–17 §§ under förutsättning att motsvarande skydd kan upprätthållas. Beslutet ska dokumenteras.

text: Om myndigheten har beslutat att personalen under kortare tid får lämna säkerhetsskyddsklassificerade handlingar framme i ett låst arbetsrum, ska huvudnycklar och reservnycklar förvaras så att någon obehörig inte kan komma åt dem.

text: Utrymmen för muntlig delgivning

text: Myndigheten ska besluta vilka utrymmen som är godkända för regelbunden muntlig delgivning av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som är placerade i säkerhetsskyddsklass konfidentiell eller högre. Av beslutet ska det framgå hur det säkerställs att endast behörig personal har tillträde till utrymmet samt vilken utrustning som får medföras eller finnas i utrymmet. Beslutet ska dokumenteras.

text: Skydd för it-utrymmen

text: I bilaga 1 till denna författning anges de krav som gäller för respektive skyddsnivå. It-utrymmen ska uppfylla de krav som gäller för skyddsnivå 2, 3 eller 4.

text: Om det i it-utrymmen behandlas uppgifter som är placerade i säkerhetsskyddsklassen begränsat hemlig ska it-utrymmena uppfylla de krav som gäller för skyddsnivå 2.

text: Om det i it-utrymmen behandlas uppgifter som är placerade i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller hemlig ska it-utrymmena uppfylla de krav som gäller för skyddsnivå 3 samt förses med larm. Om det i it-utrymmen behandlas uppgifter som är placerade i säkerhetsskyddsklassen kvalificerat hemlig ska it-utrymmena uppfylla de krav som gäller för skyddsnivå 4 samt förses med larm.

text: It-utrymmen ska förses med ett system för inpassering. Av systemet ska det framgå när och vem som har haft tillträde till utrymmet samt andra händelser som är av betydelse för säkerheten.

text: Ett it-utrymme där säkerhetskänslig verksamhet bedrivs där en inträffad skada kan vara mer än inte obetydlig för Sveriges säkerhet, ska uppfylla de krav som gäller för skyddsnivå 3 samt förses med larm.

text: Myndigheten får fatta beslut som avviker från 21–22 och 24 §§ under förutsättning att motsvarande skyddsnivå kan upprätthållas. Beslutet ska dokumenteras.

text: 6 kap. Säkerhetsprövning

text: Av

text: 3 kap. 1 § säkerhetsskyddslagen (2018:585)

text: framgår att den som genom en anställning eller på något annat sätt deltar i säkerhetskänslig verksamhet ska säkerhetsprövas. Säkerhetsprövningen ska dokumenteras.

text: Myndigheten ska se till att den som genomför säkerhetsprövning har relevant utbildning och är lämplig för uppgiften.

text: Placering i säkerhetsklass

text: Myndigheten ska analysera vilka anställningar samt annat deltagande i myndighetens säkerhetskänsliga verksamhet som ska placeras i säkerhets-

text: klass, samt vilket övrigt deltagande i den säkerhetskänsliga verksamheten som endast ska vara föremål för säkerhetsprövning. Myndigheten ska därvid särskilt beakta

text: 3 kap. 10 § säkerhetsskyddslagen (2018:585)

text: . Myndigheten ska vidare utgå från myndighetens säkerhetsskyddsanalys och särskilt beakta förekomsten av internationella åtaganden om säkerhetsskydd. Av analysen ska skälet till placering i säkerhetsklass framgå. Analysen ska dokumenteras.

text: Myndigheten ska förteckna vilka anställningar och annat deltagande i den säkerhetskänsliga verksamheten som har placerats i säkerhetsklass, eller som endast ska föregås av registerkontroll enligt

text: 3 kap. 15 § säkerhetsskyddslagen (2018:585)

text: Grundutredning

text: Bestämmelser om grundutredning finns i

text: 5 kap. 2 § säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: . En grundutredning inför en anställning eller annat deltagande i säkerhetskänslig verksamhet som är placerad i säkerhetsklass ska innefatta en säkerhetsprövningsintervju. Grundutredningen ska dokumenteras.

text: Uppföljande säkerhetsprövning

text: Myndigheten ska genomföra uppföljande säkerhetsprövning. Prövningen ska fördjupa personkännedomen och särskild vikt ska vid en bedömning läggas vid personliga förhållanden. Den uppföljande säkerhetsprövningen ska dokumenteras.

text: Myndigheten ska förebygga och vidta rimliga skyddsåtgärder för att minska sårbarheter hos personer som deltar i myndighetens säkerhetskänsliga verksamhet.

text: Avslutande samtal

text: Myndigheten ska genomföra ett avslutande samtal när personens deltagande i den säkerhetskänsliga verksamheten upphör. Det avslutande samtalet ska dokumenteras. Om personen har tagit del av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ska denne upplysas om räckvidden och innebörden av den sekretess och tystnadsplikt som följer av offentlighets- och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: eller

text: 5 kap. 2 § andra stycket säkerhetsskyddslagen (2018:585)

text: . Ett sådant samtal behöver inte genomföras om det är uppenbart obehövligt.

text: 7 kap. Utbildning och övning

text: I

text: 5 kap. 1 § säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: finns föreskrifter om utbildning i säkerhetsskydd. Sådan utbildning ska genomföras innan personen får delta i säkerhetskänslig verksamhet.

text: Myndigheten ska regelbundet utbilda och öva myndighetens personal och andra som deltar i den säkerhetskänsliga verksamheten i säkerhetsskydd. Omfattningen och innehållet ska utgå från myndighetens säkerhetsskyddsplan. Myndigheten ska föra en förteckning över de anställda och andra som har genomgått utbildning i säkerhetsskydd, samt vilken utbildning som genomförts och när. En genomförd övning ska dokumenteras.

text: 8 kap. Säkerhetsskyddad upphandling med säkerhetsskyddsavtal

text: Myndigheten ska innan en upphandling påbörjas analysera om uppdraget rör säkerhetskänslig verksamhet. Om upphandlingen rör säkerhetskänslig verksamhet ska myndigheten ta fram en plan för hur säkerhetsskyddet ska regleras i uppdraget. Vid behov ska myndighetens säkerhetsskyddsplanering revideras. Analysen och planen ska dokumenteras.

text: En bedömning av en leverantörs lämplighet ur säkerhetsskyddssynpunkt ska göras innan ett säkerhetsskyddsavtal tecknas. Bedömningen ska dokumenteras.

text: I

text: 2 kap. 6 § säkerhetsskyddslagen (2018:585)

text: föreskrivs om krav på säkerhetsskyddsavtal vid upphandlingar där det förekommer säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre eller säkerhetskänslig verksamhet av motsvarande betydelse för Sveriges säkerhet. En myndighet som avser att genomföra en upphandling som rör säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen begränsat hemlig eller säkerhetskänslig verksamhet av motsvarande betydelse för Sveriges säkerhet ska säkerställa att säkerhetsskyddet upprätthålls.

text: Av

text: 4 § myndighetsförordningen (2007:515)

text: följer att myndigheten ska utse vem som är behörig att ingå ett säkerhetsskyddsavtal.

text: En begäran om samråd enligt

text: 2 kap. 6 § andra stycket 2 säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: ska ställas till Försvarsmaktens högkvarter. Till ett sådant samrådsförfarande ska de uppgifter som Försvarsmakten efterfrågar tillhandahållas.

text: Innan en myndighet lämnar ut säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter till en leverantör eller när leverantören ska delta i säkerhetskänslig verksamhet ska myndigheten göra en analys enligt 6 kap. 3 §. Analysen ska omfatta leverantörens ledning och övriga hos leverantören som avses delta i den säkerhetskänsliga verksamheten.

text: Myndigheten ska se till att den särskilda säkerhetsskyddsbedömningen som anges i

text: 2 kap. 6 § andra stycket 1 säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: och sådana analyser och planer som anges i 1 § hålls uppdaterade till dess att säkerhetsskyddsavtalet upphör att gälla.

text: Om leverantören utanför myndighetens lokaler ska hantera eller förvara säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre eller när leverantören utanför myndighetens lokaler ska delta i säkerhetskänslig verksamhet av motsvarande betydelse för Sveriges säkerhet, ska myndigheten om det inte är uppenbart obehövligt vidta följande åtgärder. 1. Kontrollera att lokalerna och övriga förhållanden är lämpliga ur säkerhetsskyddssynpunkt, 2. dokumentera kontrollen, och 3. se till att det av säkerhetsskyddsavtalet framgår att leverantören ska upprätta en säkerhetsskyddsinstruktion som ska granskas och godkännas av myndigheten.

text: Överlåtelse av säkerhetskänslig verksamhet

text: En anmälan enligt

text: 2 kap. 9 § säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: ska ställas till Försvarsmaktens högkvarter. Anmälan ska göras snarast, dock senast 6 månader innan den säkerhetskänsliga verksamheten ska överlåtas. Anmälan ska omfatta en beskrivning av den verksamhet som myndigheten avser att överlåta, när överlåtelsen planeras att genomföras och på vilket sätt överlåtelsen är avsedd att genomföras.

text: 9 kap. Kontroll och tillsyn av säkerhetsskyddet

text: Myndigheten ska årligen och vid behov kontrollera att regler för säkerhetsskyddet vid myndigheten följs och att säkerhetsskyddet är anpassat till aktuell säkerhetsskyddsplanering. Kontrollen ska dokumenteras.

text: Av

text: 2 kap. 6 § andra stycket säkerhetsskyddslagen (2018:585)

text: framgår att en verksamhetsutövare ska kontrollera att en leverantör följer säkerhetsskyddsavtalet. En sådan kontroll ska genomföras regelbundet. Om säkerhetsskyddsavtalet avser kvalificerat hemliga uppgifter eller säkerhetskänslig verk-

text: samhet som är av synnerlig betydelse för Sverige säkerhet, ska kontrollen genomföras varje år. Kontrollen ska dokumenteras.

text: Myndigheten ska ha en plan för kontroll av den egna verksamhetens säkerhetsskydd. En sådan plan ska i förekommande fall även omfatta sådan kontroll som framgår av

text: . Planen ska uppdateras löpande och i planen ska det anges vem som är ansvarig för att kontroll och uppföljning genomförs.

text: När Försvarsmakten genomför tillsyn enligt

text: 7 kap.

text: 1 § första stycket 1

text: och

text: andra stycket

text: säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: ska Försvarsmakten få tillgång till sådan dokumentation som krävs för att kunna utöva tillsyn över säkerhetsskyddet.

text: 10 kap. Anmälan

text: I

text: 2 kap. 10 § säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: framgår när en myndighet ska anmäla säkerhetshotande händelser och verksamhet till Försvarsmakten. Vid tveksamhet om en säkerhetshotande verksamhet är allvarlig enligt

text: 2 kap. 10 § första stycket 3 säkerhetsskyddsförordningen

text: ska myndigheten samverka med Försvarsmaktens högkvarter.

text: Sådana fel eller brister i säkerhetsskyddet som inte endast är av ringa betydelse för Sveriges säkerhet ska snarast åtgärdas och anmälas till Försvarsmaktens högkvarter.

text: Av en anmälan ska det framgå typ av händelse, tidpunkt och plats för det inträffade, vilka sårbarheter och brister som har identifierats samt vilken säkerhetskänslig verksamhet som har berörts.

text: 11 kap. Internationell verksamhet

text: Om det i en överenskommelse som avses i

text: 10 kap.

text: eller

text: 2 §§

text: regeringsformen

text: som rör ett visst internationellt samarbete förekommer bestämmelser om säkerhetsskydd som avviker från denna författning ska bestämmelserna i avtalet ha företräde.

text: 12 kap. Undantag

text: Försvarsmakten får medge undantag från föreskrifterna i denna författning. Överbefälhavaren, eller den han eller hon bestämmer, fattar beslut i ärenden om undantag.

text: ___________ 1. Denna författning träder i kraft den 1 april 2019. 2. Genom författningen upphävs Försvarsmaktens föreskrifter (

text: FFS 2015:2

text: ) om säkerhetsskydd med undantag för 2 kap. 2 § som ska gälla till och med den 31 mars 2020. 3. Intill den 31 mars 2020 behöver en säkerhetsskyddsklassificerad handling inte förses med en anteckning om vilken säkerhetsskyddsklass uppgifterna i handlingen har. Istället ska 2 kap. 2 § Försvarsmaktens föreskrifter (

text: FFS 2015:2

text: ) om säkerhetsskydd tillämpas på en sådan handling. 4. Handlingar som har märkts enligt 2 kap. 2 § Försvarsmaktens föreskrifter (

text: FFS 2015:2

text: ) om säkerhetsskydd och som inte har arkiverats behöver inte förses med en anteckning om vilken säkerhetsskyddsklass uppgifter i handlingen har. 5. Har en säkerhetsanalys eller en säkerhetsplan beslutats före den 1 april 2019 gäller dessa som säkerhetsskyddsanalys respektive säkerhetsskyddsplan fram till och med den 31 mars 2020.

text: 6. Beslut enligt 2 kap. 9 § första stycket, 2 kap. 12, 18, 20 och 24 §§ samt 3 kap. 1, 6 och 12 §§ Försvarsmaktens föreskrifter (

text: FFS 2015:2

text: ) om säkerhetsskydd får gälla till och med den 31 mars 2020. 7. Har en ackreditering beslutats före den 1 april 2019 gäller inte 4 kap. 15, 17, 19–25 §§ i den nya författningen. 8. Krav på larm i 5 kap. 16-17 §§, 22 § andra och tredje styckena samt 5 kap. 24 § i den nya författningen avseende larm ska börja gälla den 1 april 2022. 9. En analys enligt 7 kap. 7 § Försvarsmaktens föreskrifter (

text: FFS 2015:2

text: ) om säkerhetsskydd får gälla som en särskild säkerhetsskyddsbedömning enligt

text: Micael Bydén Carin Bratt

text: Bilaga 1

text: Utrymmens indelning i skyddsnivåer

text: Skyddsnivå 1 Byggnad eller lokal där väggar, golv och tak samt dörrar består av trämaterial, gipsskivor eller korrugerad plåt. Dörrar ska vara låsbara.

text: Flyttbara förvaringsutrymmen med omslutningsytor av tunnplåt eller träkonstruktion.

text: Skyddsnivå 2 Byggnad eller lokal med certifierad dörr i lägst klass 2 enligt norm SSF 1078, dörr enligt standard SS–EN 1627 RC/MK 3 eller 4, branddörr i plåt, arkivdörr eller D-dörr. Väggar, golv och tak ska bestå av betong med 75 mm, sten med 120 mm eller lättbetong med 150 mm tjocklek. Fönster enligt norm SS 22 44 25 i lägst klass B 3, fönster i kategori P8B enligt standard SS–EN 356 eller galler certifierade enligt Sveriges Försäkringsförbunds normer för galler i gallerklass 3. Omslutningsytorna får bestå av annat material med motsvarande motståndskraft.

text: Flyttbara förvaringsutrymmen såsom vapenkista med beteckning 1-3 eller sprängämneskista.

text: Skyddsnivå 3 Byggnad eller lokal med certifierad dörr i klass 3 eller 4 enligt norm SSF 1078, dörr enligt standard SS–EN 1627 RC/MK 4, 5 eller 6, splitterskyddad dörr av stål, förstärkt D-dörr (D+), stötvågsdörr och lucka eller gastät ståldörr och lucka med minst 30 mm tjocklek.

text: Väggar, golv och tak ska bestå av armerad betong med en tjocklek av minst 100 mm. Armeringen får inte medge genomkrypning. Armeringen ska vara minst 10

text: mm i diameter och avståndet från centrum till centrum mellan armeringsstålen får vara högst 250 mm. Fönster enligt norm SS 22 44 25 i lägst klass B 3, fönster i kategori P8B enligt standard SS–EN 356 eller galler certifierade enligt Sveriges Försäkringsförbunds normer för galler i gallerklass 3. Omslutningsytorna får bestå av annat material med motsvarande motståndskraft.

text: Ammunitionsbox som är fast monterad i truppserviceförråd samt flyttbara förvaringsutrymmen såsom värdeskåp enligt norm SS 3150 och med lägre än 100 skyddsvärdespoäng, säkerhetsskåp enligt norm SSF 3492 (SS 3492), standard SS-EN 1143-1 grade 0-III, kassaskåp enligt norm SS 3493, vapenkista med beteckning 1 B, 2 B, 3 B eller 1 TP, vapenkassun som inte är förankrad på bottenplatta eller motsvarande underlag eller tillträdesskyddad container.

text: Skyddsnivå 4 Byggnad eller lokal med valvdörr, vapenkassundörr, AD-dörr, VDS-dörr, TD-dörr eller VDB-dörr. Väggar, golv och tak ska bestå av betong med dubbel, förskjuten armering med en tjocklek av minst 180 mm. Armeringen får inte medge genomkrypning. Armeringen ska vara minst 12 mm i diameter och avståndet från centrum till centrum mellan armeringsstålen får vara högst 180 mm. Förskjutning av armering krävs inte vid högst 130 mm avstånd från centrum till centrum mellan armeringsstålen. Väggar, golv, tak och dörrar får bestå av annat material med motsvarande motståndskraft. Byggnad eller lokal får inte ha fönster.

text: Flyttbara förvaringsutrymmen såsom värdeskåp enligt norm SS 3150 med minst 100 skydds-värdespoäng, standard SS-EN 1143-1 lägst grade IV, säkerhetsbox med beteckning 301 eller 302 samt vapenkassun som är förankrad på bottenplatta eller motsvarande underlag.

text: Utrymme i skyddsnivå 3 som är larmat med seismiska detektorer (vibrationsdetektor) och magnetdetektorer eller placerats i ett volymlarmat utrymme. Om larm har utlösts eller angreppsförsök har konstaterats ska en särskild avdelad styrka vara på plats, inom sådan tid att ett intrång i utrymmet kan försvåras.

text: It-utrymme i skyddsnivå 3 som är larmat med seismiska detektorer (vibrationsdetektorer) och magnetdetektorer eller som är ett volymlarmat utrymme. Om larm har utlösts eller angreppsförsök har konstaterats ska en skyddsåtgärd vidtas så att förlust av information kan försvåras.

text: Bilaga 2

text: Utrymmens indelning i zoner

text: Administrativ zon En administrativ zon ska utgöras av eller ingå i ett skyddsobjekt enligt

text: skyddslagen (2010:305)

text: . En administrativ zon ska vid passerställen vara försedda med ett tekniskt bevakningssystem (system för inpassering) eller personell bevakning eller annan förmåga som säkerställer att endast behöriga har tillträde. Myndigheten ska vid passerställen till administrativ zon kunna kontrollera personer eller fordon. Myndigheten ska besluta vilka som är behöriga till administrativ zon. Myndigheten ska besluta om rutiner och bestämmelser hur besökare till administrativ zon ska hanteras.

text: Säkerhetszon En säkerhetszon ska vara belägen i en administrativ zon. En säkerhetszon ska uppfylla de krav som gäller för skyddsnivå 2. Tillträde till en säkerhetszon ska ske med minst tvåfaktors autentisering, t.ex. kort och kod. En säkerhetszon ska vara larmad. Myndigheten ska överväga behovet av att skydda en säkerhetszon från insyn.

text: En säkerhetszon ska vid passerställen vara försedda med ett tekniskt bevakningssystem (system för inpassering) eller personell bevakning eller annan förmåga som säkerställer att endast behöriga har tillträde.

text: Myndigheten ska vid passerställen till en säkerhetszon kunna kontrollera personer eller fordon.

text: Myndigheten ska besluta vilka som är behöriga till en säkerhetszon.


title: FFS 2019:03 Försvarsmaktens föreskrifter om grundläggande officersutbildning och tjänstegrader - konsoliderad.

text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: I denna författning finns Försvarsmaktens föreskrifter om 1. grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten, 2. antagning till och skiljande från grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten, 3. anställning med stöd av

text: 20 § officersförordningen (2007:1268)

text: , 4. anställning av yrkes- och reservofficerare, 5. utbetalning av reservofficerspremie, 6. tjänstegrader för specialistofficerare (bilaga 1), 7. spärr- och giltighetstider vid antagning till grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten (bilaga 2), 8. lämplighetsbedömning inför antagning till grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten (bilaga 3), och 9. lämplighetsbedömning under genomförande av grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten (bilaga 4).

text: I denna författning avses med

text: 1. antagningslista: en förteckning av sökande till en viss organisationsenhet och utbildningsinriktning för en viss antagningsomgång, sorterad efter i vilken ordning de sökande ska antas, 2. antagningsordning: ett dokument som innehåller Försvarsmaktens närmare reglering av antagning till en grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten, 3. antagningsprövning: en prövning där den sökandes kravuppfyllnad mot Försvarsmaktens fysiska, psykiska och medicinska krav testas och den sökandes lämplighet bedöms avseende sökt utbildningslinje och i förekommande fall utbildningsinriktning, 4. giltighetstid: tid under vilken provresultat är gällande, oavsett om det är godkänt eller icke godkänt, 5. kollegium: ett organ som stödjer officersaspiranter och som bereder förslag till skiljande från grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten, 6. kravprofildokument: ett dokument med Försvarsmaktens fysiska, psykiska, medicinska och andra krav för antagning till en viss utbildningsinriktning, och 7. spärrtid: tid under vilken omprov inte kan medges.

type: kapitel

text: 2 kap. Grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten

text: Grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten består av följande utbildningslinjer.

text: Utbildning Syfte

text: 1. Försvarsmaktens Ge officersaspiranten behörighet för officersutbildning anställning som yrkesofficer och tjänstgöring som officer.

text: 2. Försvarsmaktens Ge officersaspiranten behörighet för specialistofficersutbildning anställning som yrkes- eller reservofficer och tjänstgöring som specialist-

text: officer eller som specialistofficer i reserven.

text: 3. Försvarsmaktens Ge officersaspiranten behörighet för reservofficersutbildning anställning som reservofficer och tjänstgöring som officer i reserven.

text: 4. Försvarsmaktens Ge officersaspiranten behörighet för anpassade reservofficers- anställning som reservofficer och utbildning tjänstgöring som specialistofficer i reserven.

text: 5. Försvarsmaktens Ge officersaspiranten behörighet för flygförarutbildning anställning som yrkesofficer inom flygtjänst.

text: Inom varje utbildningslinje kan det finnas olika utbildningsinriktningar. Olika utbildningsinriktningar kan ha olika krav.

text: För grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten ska det finnas en antagningsordning och ett kravprofildokument.

text: 3 kap. Antagning till grundläggande officersutbildning inom Försvars-

text: makten

text: Allmänt

text: Den som vill antas till en grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten ska ansöka inom den tid och på det sätt som Försvarsmakten beslutar. Ansökan ska innehålla alla de uppgifter som Försvarsmakten efterfrågar. Reglering om hur ansökan ska ske och vilka uppgifter som ansökan ska innehålla återfinns i antagningsordningen.

text: Av

text: 1 § förordningen (2010:1472)

text: med instruktion för Totalförsvarets rekryteringsmyndighet framgår att Totalförsvarets rekryteringsmyndighet på uppdrag av Försvarsmakten ska tillhandahålla urvalstester av dem som sökt militär utbildning inom Försvarsmakten.

text: Generella antagningskrav

text: För att kunna bli antagen till grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten krävs, utöver kraven i

text: 9 § officersförordningen (2007:1268)

text: , att den sökande: 1. Har avlagt gymnasieexamen enligt

text: skollagen (2010:800)

text: och lagen (

text: ) om införande av

text: skollagen (2010:800)

text: , eller har validerade och översatta utländska betyg som uppfyller motsvarande krav. 2. Har tjänstgjort som anställt gruppbefäl, soldat eller sjöman under minst sex månader, eller har fullgjort någon av följande utbildningar med godkänt resultat: a) grundutbildning med värnplikt om minst sex månader enligt lagen (

text: ) om totalförsvarsplikt, b) grundläggande militär utbildning om minst sex månader enligt förordningen (

text: ) om grundläggande militär utbildning inom Försvarsmakten, c) grundläggande och kompletterande militär utbildning om minst sex månader enligt förordningen (

text: ) om grundläggande och kompletterande militär utbildning inom Försvarsmakten, eller d) militär grundutbildning om minst sex månader enligt förordningen (

text: ) om militär grundutbildning. 3. Har genomfört antagningsprövning med vid utbildningsstarten godkänt och giltigt resultat. Försvarsmakten får besluta om undantag från krav på tjänstgöringstid enligt 2 a)–d) om det finns särskilda skäl.

text: Den som vid tidpunkten för ansökan ännu genomgår grundutbildning med värnplikt om minst sex månader enligt lagen (

text: ) om totalförsvarsplikt får antas med förbehållet att grundutbildningen ska vara fullgjord med godkänt resultat senast vid tidpunkten då den grundläggande officersutbildningen påbörjas.

text: Särskilda krav

text: För att kunna bli antagen till Försvarsmaktens officersutbildning krävs att sökanden, utöver kraven i 3 §, har akademisk examen från universitet eller högskola om minst 180 högskolepoäng innefattande skriftligt examensarbete om minst 15 högskolepoäng, eller motsvarande examen.

text: För att kunna bli antagen till Försvarsmaktens reservofficersutbildning krävs att sökanden, utöver kraven i 3 §, har högskoleförberedande gymnasieexamen enligt

text: skollagen (2010:800)

text: och lagen (

text: ) om införande av

text: skollagen (2010:800)

text: , eller översatta och validerade utländska betyg som uppfyller motsvarande krav.

text: För att kunna bli antagen till Försvarsmaktens anpassade reservofficersutbildning krävs att sökanden, i stället för kraven i 3 § 2, har tjänstgjort som anställt gruppbefäl, soldat eller sjöman i minst tolv månader, varav minst fem månader som gruppbefäl. Försvarsmakten får besluta om undantag avseende tjänstgöringstiden om det finns särskilda skäl.

text: För att kunna bli antagen till Försvarsmaktens specialistofficersutbildning krävs att sökanden, utöver kraven i 3 § 2, har genomgått gruppbefälsutbildning med godkänt resultat. Försvarsmakten får besluta om undantag från kravet i första stycket om det finns särskilda skäl.

text: För att kunna bli antagen till grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten med inriktning mot vissa särskilt krävande befattningstyper krävs att den sökande, utöver kraven enligt 3−8 §§, även uppfyller de särskilda krav som Försvarsmakten beslutat.

text: Antagningsprövning

text: Sökande till grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten ska genomgå antagningsprövning om vederbörande vid söktillfället uppfyller kraven enligt 3 § 1−2 eller genomgår grundutbildning med värnplikt. Försvarsmakten får besluta om undantag från första stycket om den sökande är anställd i Försvarsmakten och i tjänsten deltar i verksamhet som innebär hinder för att genomgå antagningsprövning. Antagningsprövning kan genomföras av Totalförsvarets rekryteringsmyndighet eller genom Försvarsmaktens försorg. Medicinsk undersökning av sökande till Försvarsmaktens flygförarutbildning ska genomföras vid Försvarsmaktens flygmedicinska centrum.

text: För att efter antagningsprövningen kunna antas till grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten ska den sökande, utöver kraven i 3−9 §§, 1. uppfylla den sökta utbildningslinjens, och i förekommande fall utbildningsinriktningens, krav enligt kravprofildokumentet, och 2. bedömas vara lämplig för anställning som yrkes- eller reservofficer. Spärr- och giltighetstider framgår av bilaga 2. Försvarsmakten får besluta om undantag från spärrtider om det finns särskilda skäl. Av

text: 9 § 3 officersförordningen (2007:1268)

text: framgår att sökanden ska ha genomgått säkerhetsprövning och uppfylla kraven enligt

text: säkerhetsskyddslagen (2018:585)

text: och

text: säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: Lämplighetsbedömningen enligt 11 § utgörs av en sammanvägd bedömning av samtliga intervjuer och referenstagningar under antagningsförfarandet mot den sökta utbildningsinriktningen. Urvalsfaktorer för lämplighetsbedömningen framgår av bilaga 3. Resultat från lämplighetsbedömningen redovisas som en siffra från 0 till 3 med följande betydelse.

text: Värde Betydelse

text: 0 Bedöms för närvarande inte vara lämplig för sökt utbildningsinriktning. 1 Bedöms lämplig och svarar mot kravprofilen för sökt utbildningsinriktning. 2 Bedöms lämplig och svarar väl mot kravprofilen för sökt utbildningsinriktning. 3 Bedöms lämplig och svarar mycket väl mot kravprofilen för sökt utbildningsinrikning.

text: Antagning

text: Sökande ska delas in i följande antagningsgrupper: a) Sökande som är anställd som gruppbefäl, soldat eller sjöman. b) Sökande som vid ansökan genomgår grundutbildning med värnplikt med stöd av lagen (

text: ) om totalförsvarsplikt. c) Sökande som inte tillhör a) eller b).

text: Utbildningsplatser ska i första hand tilldelas sökande ur antagningsgrupp a). Finns det utbildningsplatser kvar ska dessa därefter tilldelas sökande ur antagningsgrupp b). Finns det utbildningsplatser kvar därefter ska återstående platser tilldelas sökande ur antagningsgrupp c). Försvarsmakten får besluta om undantag från denna tilldelningsordning.

text: Antagningsgrupperna enligt 13 § får hanteras i olika antagningsomgångar.

text: Baserat på lämplighetsbedömningen ska antagningbara sökande sammanställas i en antagningslista för varje organisationsenhet, utbildningsinriktning och antagningsomgång.

text: Om antalet sökande som är antagningsbara är fler än antalet utbildningsplatser för den aktuella organisationsenheten, utbildningsinriktningen och antagningsomgången ska urval göras.

text: Urval enligt 17 § ska 1. i första hand grundas på den sökandes lämplighetsbedömning för den valda organisationsenheten, utbildningsinriktningen och utbildningsomgången, 2. i andra hand baseras på positiv särbehandling av det underrepresenterade könet, och 3. i tredje hand baseras på lottning.

text: Om det efter ordinarie antagning finns lediga utbildningsplatser kvar ska antagningsomgången avslutas med en reservantagning. Denna ska pågå så länge det är möjligt med hänsyn till utbildningens start. Reservantagningen ska ske i enlighet med regelverket i 18 §.

text: Sökande som vid ansökningstillfället inte uppfyller krav för antagning enligt denna författning får antas med förbehåll.

text: Särskilt om antagning till Försvarsmaktens flygförarutbildning

text: För antagning till Försvarsmaktens flygförarutbildning gäller inte 13–16 §§. Istället ska 22–24 §§ tillämpas.

text: Antagning till Försvarsmaktens flygförarutbildning ska baseras på rangordningen av de sökande. Rangordningen av de sökande ska framgå av en antagningslista.

text: Rangordningen enligt 22 § ska grundas på en sammanfattande bedömning av samtliga resultat och intervjuer från antagningsprövningen. Därtill ska hänsyn tas till förväntat antal år i befattning som flygförare efter utbildningens slut.

text: Vid bedömning av förväntat antal år i befattning som flygförare enligt 23 § ska kriterierna motivation, psykiska förutsättningar och ålder användas.

text: Krav för att få påbörja utbildningen

text: För att få påbörja grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten krävs att officersaspiranten 1. är antagen till grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten, och 2. inte har några kvarvarande förbehåll avseende krav i denna författning.

text: Antagningsbesked

text: Alla sökande till grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten ska få ett skriftligt antagningsbesked. Av antagningsbeskedet ska framgå om den sökande är 1. antagen, 2. antagen med förbehåll avseende krav i denna författning, 3. placerad som reserv, eller 4. inte är antagen.

text: Av antagningsbeskedet ska även framgå om hur och när svar ska vara Försvarsmakten tillhanda. Uteblivet eller försenat svar innebär att den sökande förlorar sin utbildningsplats.

text: Antagningsbeskedet gäller som Försvarsmaktens beslut.

text: 4 kap. Skiljande från grundläggande officersutbildning inom För-

text: svarsmakten

text: Grunder för skiljande från grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten framgår av

text: 12 § officersförordningen (2007:1268)

text: . Av

text: 10 § officersförordningen (2007:1268)

text: framgår att Försvarsmaktens antagningsnämnd ska yttra sig i ärenden om skiljande. I

text: 25 § förvaltningslagen (2017:900)

text: finns bestämmelser om myndighetens skyldighet att underrätta om allt material av betydelse för beslutet till den som beslutet avser.

text: Den som genomgår grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten ska löpande värderas avseende lämplighet för den utbildningslinje eller utbildningsinriktning som vederbörande utbildas mot. Resultatet av värderingen ska löpande delges officersaspiranten. Vid lämplighetsbedömning ska kriterierna A–F enligt bilaga 4 användas.

text: Beredning av ärenden om skiljande från grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten ska ske i kollegium. Företrädare för officersaspiranten ska ingå i kollegiet. Försvarsmakten får bereda ärenden om skiljande utan beredning i kollegium om det finns särskilda skäl. Beredningen ska dokumenteras i protokoll.

text: Skiljande från grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten ska föreslås till Försvarsmaktens antagningsnämnd.

text: Beslut om skiljande från grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten ska vara skriftligt.

text: 5 kap. Anställning med stöd av

text: 20 § officersförordningen (2007:1268)

text: Allmänt

text: Av

text: 20 § officersförordningen (2007:1268)

text: framgår att den som innehar en särskild kompetens får anställas som yrkes- eller reservofficer i Försvarsmakten utan att ha genomgått grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten, eller genomgått utbildning vid Försvarshögskolan som leder till en officersexamen.

text: Med särskild kompetens enligt 1 § avses en sådan kompetens som 1. inte kan skapas inom Försvarsmaktens ordinarie utbildningssystem, och 2. överensstämmer med Försvarsmaktens långsiktiga kompetensbehov.

text: Anställning

text: Medgivande till förbandschef att anställa någon som yrkes- eller reservofficer med stöd av

text: 20 § officersförordningen (2007:1268)

text: beslutas efter beredning i Försvarsmaktens personalförsörjningsnämnd.

text: Hemställan från förbandschef om anställning enligt 3 § ska beredas i lokal personalförsörjningsnämnd. I beslutsunderlaget ska ingå resultat av tester och intervjuer.

text: Den som anställs enligt 1 § ska provanställas under sex månader.

text: Anställningen ska tidigast påbörjas en månad innan den särskilda officersutbildningen inleds. Försvarsmakten får besluta om undantag från provanställning.

text: Den som anställs enligt 1 § och som rekryteras för att tjänstgöra som officer eller officer i reserven ska vid anställningstillfället ges tjänstegraden fänrik. Försvarsmakten får besluta om annan tjänstegrad om det finns särskilda skäl.

text: Den som anställs enligt 1 § och som rekryteras för att tjänstgöra som specialistofficer eller specialistofficer i reserven ska vid anställningstillfället ges tjänstegraden sergeant. Försvarsmakten får besluta om annan tjänstegrad om det finns särskilda skäl. (

text: FFS 2019:8

text: Särskild officersutbildning

text: Innehåll i och utformning av särskild officersutbildning beslutas av Försvarsmakten.

text: Den som genomgår särskild officersutbildning ska löpande värderas avseende lämplighet. Vid lämplighetsbedömning ska kriterierna A–G enligt bilaga 4 användas.

text: 6 kap. Anställning av yrkes- och reservofficerare

text: Vid anställning av yrkes- eller reservofficer ska det av anställningsbeviset framgå om anställningen sker med stöd av 17, 18 eller

text: 20 § officersförordningen (2007:1268)

text: För reservofficerare ska det dessutom framgå om anställningen avser en tillsvidareanställning eller en tillkommande tidsbegränsad anställning enligt 8 §. Beslut om anställning ska vara skriftligt.

text: Den som genomgått Försvarsmaktens officersutbildning med godkänt resultat får anställas som yrkesofficer i Försvarsmakten med stöd av

text: 17 § officersförordningen (2007:1268)

text: . Första tjänstegrad ska vara fänrik. Försvarsmakten får besluta om annan tjänstegrad om det finns särskilda skäl.

text: Den som genomgått Försvarsmaktens specialistofficersutbildning med godkänt resultat får anställas som yrkesofficer i Försvarsmakten med stöd av

text: 17 § officersförordningen (2007:1268)

text: , eller som reservofficer i Försvarsmakten med stöd av

text: 18 § officersförordningen

text: . Första tjänstegrad ska vara sergeant. Försvarsmakten får besluta om annan tjänstegrad om det finns särskilda skäl. (

text: FFS 2019:8

text: Den som genomgått Försvarsmaktens reservofficersutbildning med godkänt resultat får anställas som reservofficer i Försvarsmakten med stöd av

text: 18 § officersförordningen (2007:1268)

text: Den som genomgått Försvarsmaktens anpassade reservofficersutbildning med godkänt resultat får anställas som reservofficer i Försvarsmakten med stöd av

text: 18 § officersförordningen (2007:1268)

text: FFS 2019:8

text: Den som genomgått Försvarsmaktens flygförarutbildning med godkänt resultat får anställas som yrkesofficer i Försvarsmakten med stöd av

text: 17 § officersförordningen (2007:1268)

text: eller som reservofficer med stöd av

text: 18 § samma förordning

text: . För officerare ska första tjänstegrad vara fänrik och för specialistofficerare ska första tjänstegrad vara sergeant. Försvarsmakten får besluta om andra tjänstegrader om det finns särskilda skäl. (

text: FFS 2019:8

text: Den som genomgått officersprogrammet vid Försvarshögskolan med godkänt resultat får anställas som yrkesofficer i Försvarsmakten med stöd av

text: 17 § officersförordningen (2007:1268)

text: , eller anställas som reservofficer i Försvarsmakten med stöd av

text: 18 § officersförordningen

text: Av

text: 18 § officersförordningen (2007:1268)

text: framgår att den som är tillsvidareanställd som reservofficer i Försvarsmakten under vissa förutsättningar får, utöver sin tillsvidareanställning, anställas tidsbegränsat som reservofficer. En sådan tillkommande tidsbegränsad anställning får inte innebära tjänstgöring i den befattning där reservofficeren är krigsplacerad.

text: Den som anställts som yrkesofficer och som avslutat sin anställning får återanställas som yrkesofficer.

text: Den som anställts som reservofficer och som avslutat sin anställning får återanställas som reservofficer.

text: Yrkesofficer som avslutar sin anställning får erbjudas anställning som reservofficer.

text: En reservofficer får anställas som yrkesofficer om det finns särskilda skäl.

text: 7 kap. Utbetalning av reservofficerspremie

text: Av

text: 15 § officersförordningen (2007:1268)

text: framgår att den som efter att ha genomgått grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten och tjänstgjort som reservofficer under en tid av sammanlagt 12 månader har rätt till en premie. Utbetalning av premien förutsätter att tjänstgöringstiden infaller inom de första åtta åren av anställningen. Tjänstgöring därefter är inte premiegrundande. Försvarsmakten får besluta om undantag om det finns särskilda skäl.

text: Premiegrundande tjänstgöring enligt 1 § är tjänstgöring som genomförs i den befattning där reservofficeren är krigsplacerad eller som är relaterad till reservofficerens krigsuppgifter.

text: En reservofficer som tidigare varit anställd som yrkesofficer under en tid längre än tre år ska inte erhålla reservofficerspremie.

text: 8 kap. Bemyndiganden

text: Personaldirektören, eller den han eller hon bestämmer, beslutar om 1. antagning till och skiljande från grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten, 2. särskilda krav för vissa särskilt krävande befattningstyper, 3. undantag enligt 3 kap. 3, 7, 8, och 11 §§, 4. medgivande till förbandschef att enligt 5 kap. 3 § fatta beslut om anställning med stöd av

text: 20 § officersförordningen (2007:1268)

text: , 5. undantag enligt 5 kap. 5–7 §§, 6. annan första tjänstegrad enligt 6 kap. 2–7 §§, 7. antagningsordning för grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten, och 8. kravprofildokument.

text: Produktionschefen, eller den han eller hon bestämmer, beslutar om 1. innehåll i och krav för godkännande för grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten, 2. undantag enligt 3 kap. 14 §.

text: Förbandschef, eller den han eller hon bestämmer, beslutar om 1. anställning av yrkes- och reservofficerare, 2. undantag enligt 3 kap. 10 §, 3. hemställan om anställning med stöd av

text: 20 § officersförordningen (2007:1268)

text: , 4. innehåll i och krav för godkännande för särskild officersutbildning, 5. förslag om skiljande från grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten, och 6. undantag enligt 7 kap. 1 §.

text: 9 kap. Undantag

text: Försvarsmakten får medge undantag från föreskrifterna i denna författning. Överbefälhavaren, eller den som han eller hon bestämmer, fattar beslut i ärenden om undantag.

text: Ikraftträdandebestämmelser

text: Denna författning träder i kraft den 1 juni 2019.

text: FFS 2019:8

text: Denna författning träder i kraft den 1 oktober 2019.

text: Bilaga 1

text: Tjänstegrader för specialistofficerare

text: I Försvarsmakten finns följande tjänstegrader för specialistofficerare.

text: Regementsförvaltare/Flottiljförvaltare Förvaltare Överfanjunkare Fanjunkare Översergeant Sergeant

text: Fullständig förteckning av tjänstegrader i Försvarsmakten och deras inbördes ordningsföljd återfinns i Försvarsmaktens föreskrifter (

text: FFS 2019:6

text: ) om personaltjänst. (

text: FFS 2019:8

text: och 2022:5).

text: Bilaga 2

text: Spärr- och giltighetstider vid antagning till grundläggande officersutbildning

text: inom Försvarsmakten

text: A. Spärr- och giltighetstider för arbetspsykologisk testning vid kompletterande psykologisk prövning vid specialurval. Sökandes senaste testresultat utgör giltigt testresultat. Kompletterande arbetspsykologisk testning initieras normalt inte i det fall giltigt och tillräckligt testresultat redan finns mot sökt inriktning. Giltighetstid 60 månader (5 år) Spärrtid 30 månader (2,5 år)

text: B. Spärr- och giltighetstider för arbetspsykologisk lämplighetsbedömning (intervjumoment och kommission) vid kompletterande psykologisk prövning vid specialurval. Spärr- och giltighetstider är i lämplighetsbedömningen kopplade till sökt inriktning. Det innebär att sökande endast spärras/har giltiga resultat mot tidigare sökt inriktning. Uppfyller kravpro- Uppfyller inte kravprofilen filen Giltighetstid 9 månader 18 månader Spärrtid 6 månader 18 månader

text: C. Spärr- och giltighetstider för urvalstester vid antagningsprövning inför grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten.

text: Urvalsaktivitet Spärrtid Giltighets-

text: tid

text: Begåvningstest 18 månader 24 månader

text: Bilaga 2

text: Psykisk funktionsförmåga 18 månader 24 månader Befälslämplighet 18 månader 24 månader Fysisk prestationsförmåga 3 månader 24 månader Syn ** 24 månader Hörsel ** 24 månader Tjänstbarhet ** 24 månader Jägartest 3 månader 24 månader **) Syn, hörsel och tjänstbarhet har ingen spärrtid men omprov kan beviljas på medicinska grunder. D. Om den sökande tidigare blivit skild från grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten är tidigare testvärden inte längre giltiga, om inte skiljandet baserades på officersaspirantens begäran.

text: Bilaga 3

text: Lämplighetsbedömning inför antagning till grundläggande officersutbildning

text: inom Försvarsmakten

text: Vid lämplighetsbedömning inför grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten används följande urvalsfaktorer.

text: A. Motivation B. Utbildning, arbete och fritid C. Attityder D. Uppträdande under intervjun E. Ledaregenskaper

text: Bilaga 4

text: Lämplighetsbedömning under genomförande av grundläggande officersut-

text: bildning inom Försvarsmakten

text: Lämplighetsbedömningen har som främsta syfte att stödja och stärka officersaspirantens personliga utveckling, men kan också ligga till grund för beslut om skiljande från utbildningen. Lämplighetsbedömningen omfattar följande områden.

text: A. Ansvar, omdöme och föredöme B. Flexibilitet, initiativ och kreativitet C. Inspiration, motivation och ledarskap D. Samarbete, hänsyn och social kompetens E. Uthållighet och självkontroll F. Försvarsmaktens värdegrund och uppförandekod G. Generella kommande arbetsuppgifter som yrkes- eller reservofficer

text: Lämplighetsbedömningen sammanfattas i graderingarna lämplig eller inte lämplig och ska löpande delges officersaspiranten.


title: Om folkrätt.

text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: I denna författning finns föreskrifter om vissa personalkategorier med folkrättsligt skydd som tjänstgör inom Försvarsmaktens krigsorganisation och civila åtföljande stridskrafterna samt om Försvarsmaktens folkrättsliga rådgivare.

text: 2 kap. Hälso- och sjukvårdspersonal

text: Av 8 § totalförsvarets folkrättsförordning (

text: ) följer att sjukvårdspersonal utgörs av militär personal som under höjd beredskap uteslutande har till uppgift att sörja för de skadades och sjukas välbefinnande genom förebyggande eller vårdande åtgärder inom den militära hälso- och sjukvården, tandvården eller veterinärverksamheten.

text: Den som tjänstgör som stabsläkare, stabssjuksköterska, veterinär i hundtjänst eller motsvarande befattning ska inte anses vara sjukvårdspersonal enligt 8 § totalförsvarets folkrättsförordning (

text: Den som tjänstgör som stridssjukvårdare eller motsvarande befattning ska inte anses vara sjukvårdspersonal enligt 8 § totalförsvarets folkrättsförordning (

text: Hälso- och sjukvårdspersonal ska utrustas med personlig lätt beväpning för självförsvar, skydd av sårade och sjuka och annan sjukvårdspersonal.

text: Hälso- och sjukvårdspersonal som utrustats med personlig lätt beväpning får inte direkt delta i fientligheter eller ges bevakningsuppgift.

text: 3 kap. Civila åtföljande stridskrafterna

text: I 13 § totalförsvarets folkrättsförordning (

text: ) finns föreskrifter om civila åtföljande stridskrafterna. Dessa har status som skyddade personer enligt artikel 4 i 1949 års Genèvekonvention angående skydd för krigsfångars behandling.

text: Beslut om särskilt tillstånd enligt 13 § totalförsvarets folkrättsförordning (

text: ) att medge status som civil åtföljande stridskrafterna fattas av lägst chef för militärregion, chef organisationsenhet eller motsvarande. Beslut om särskilt tillstånd får dock fattas av lägst bataljonschef eller motsvarande, om situationen är sådan att ett tillstånd enligt

text: första stycket

text: inte hinner inväntas.

text: Av beslut om särskilt tillstånd ska framgå vem tillståndet avser, dennes uppdrag som civil åtföljande och att tillståndet innebär att vederbörande har folkrättslig ställning som civil åtföljande stridskrafterna. Har beslut om särskilt tillstånd fattats med stöd av 2 § andra stycket ska den som har fattat beslut om tillståndet snarast se till att berörd chef för militärregion, chef för organisationsenhet eller motsvarande informeras om beslutet.

text: Civila åtföljande stridskrafterna får inte direkt delta i fientligheterna. De får inte heller bära vapen eller militär uniform. Civila åtföljande stridskrafterna ska informeras om sina rättigheter och skyldigheter såsom civila åtföljande stridskrafterna.

text: Den som medges status som civil åtföljande stridskrafterna ska tilldelas särskilt identitetskort kallat Identitetskort för person som åtföljer stridskrafterna. Identitetskortet ska styrka innehavarens status som folkrättsligt skyddad person enligt vad som anges i 1 §. Förbandschef eller motsvarande vid det förband där arbetet ska utföras ska se till att den som medges status som civil åtföljande stridskrafterna har tilldelats sådant identitetskort som anges i första stycket.

text: Identitetskort får utfärdas av förbandschef vid det förband där arbetet ska utföras. Utfärdande chef ska vara lägst bataljonschef eller motsvarande. Identitetskort får utfärdas först efter det att tillstånd enligt 2 § meddelats. Förlust av identitetskort ska omedelbart anmälas till den chef som har utfärdat kortet.

text: Av identitetskortet ska framgå att kortet avser civila åtföljande Försvarsmaktens stridskrafter och att Försvarsmakten är utfärdande myndighet. Identitetskortet ska även innehålla uppgifter om innehavarens: - fullständiga namn, - födelsedatum, - födelseort, - befattning, - längd, - vikt, och - hår- och ögonfärg.

text: Om det är möjligt ska identitetskortet även innehålla uppgift om innehavarens blodgrupp. Identitetskortet ska vara försett med ett välliknande foto på innehavaren. Om ett välliknande foto inte hinner genereras ska identitetskortet förses med innehavarens fingeravtryck (valfritt pekfingeravtryck). Hur identitetskortets ska utformas framgår av bilagan till denna författning.

text: Tillstånd enligt ska återkallas och identitetskortet återtas av den som har meddelat honom eller henne tillstånd enligt 2 §, eller den som är behörig i hans eller hennes ställe, när den enskilde inte längre utgör civil åtföljande stridskrafterna.

text: 4 kap. Identitetskort för kombattanter, hälso- och sjukvårdspersonal och

text: själavårdspersonal

text: Identitetskort för kombattant

text: Identitetskort för kombattant ska innehålla uppgifter om innehavarens: - fullständiga namn, - personnummer, och - tjänstegrad eller titel.

text: Identitetskort ska senast när regeringen fattar beslut om höjd beredskap tilldelas den personal som enligt 2 och 3 §§ totalförsvarets folkrättsförordning (

text: ) anses som kombattanter.

text: Identitetskort för militär sjukvårds- och själavårdspersonal ska innehålla uppgifter om innehavarens: - fullständiga namn, - personnummer, - tjänstegrad eller titel, och - signalement. Identitetskortet ska vara försett med ett välliknande foto på innehavaren. Identitetskortet ska vara undertecknat av innehavaren och dessutom innehålla uppgift om utfärdande förband och datum för utfärdandet. Identitetskortet ska vara fuktbeständigt.

text: Identitetskort för militär sjukvårds- och själavårdspersonal ska senast vid regeringens beslut om höjd beredskap tilldelas 1. sjukvårdspersonal inom Försvarsmakten utom stridssjukvårdare och stabsläkare, 2. övrig personal som ingår i militära sjukvårdsenheter, 3. fältpastorer samt övrig själavårdspersonal som är knutna till Försvarsmakten.

text: Gemensamma bestämmelser om identitetskort

text: Identitetskort för kombattanter, hälso- och sjukvårdspersonal och själavårdspersonal ska upprättas i två likalydande exemplar, varav ett behålls av den utfärdande organisationsenheten eller krigsförbandet. Hur identitetskorten ska utformas framgår av bilagan till denna författning.

text: Utfärdande organisationsenhet eller krigsförband ska tillse att personal får sina identitetskort inom de frister som anges i 2 och 4 §§. Utfärdande organi-

text: sationsenhet eller krigsförband ska också se till att det finns reservkort av respektive identitetskort. Utfärdande organisationsenhet eller krigsförband ska föra ett register över utfärdade identitetskort.

text: Armbindel

text: Militär sjukvårds- och själavårdspersonal ska tilldelas armbindel med rödakorsmärket senast när regeringen fattat beslut om höjd beredskap, samt vid internationell militär tjänstgöring där den humanitära rätten i väpnade konflikter är tillämplig. Militär sjukvårds- och själavårdspersonal ska vid tjänstgöring alltid bära armbindel med rödakorsmärket. Tilldelning ska ske genom organisationsenhets eller krigsförbands försorg.

text: 5 kap. Folkrättsliga rådgivare

text: Den som är jurist och anställd i Försvarsmakten som reservofficer får förordnas som folkrättslig rådgivare i Försvarsmakten. Den som förordnas som folkrättslig rådgivare benämns stabsjurist. Beslut om förordnande fattas av chefsjuristen eller den som han eller hon bestämmer. Beslut om undantag från anställning i Försvarsmakten som reservofficer i fattas av chefsjuristen eller den som han eller hon bestämmer. Beslut om konstituering till högre tjänstegrad än den som reservofficeren innehar ska fattas i enlighet med Försvarsmaktens föreskrifter om befordran och konstituering.

text: Organisation och krigsplacering

text: I Försvarsmaktens krigsorganisation ska det finnas folkrättsliga rådgivare vid högre staber och vid militärregionala staber. Folkrättsliga rådgivare får

text: även förordnas till andra krigsförband genom beslut av chefsjuristen eller den som han eller hon bestämmer.

text: Kompetens

text: Den som är förordnad till folkrättslig rådgivare ska ha relevanta kunskaper om folkrättens regler i krig och under neutralitet samt om mänskliga rättigheter. Sådana kunskaper ska omfatta – internationella och nationella bestämmelser avseende regler i krig samt under neutralitet och ockupation, inkluderande bestämmelser avseende skydd för kännetecken samt skyldighet att lämna upplysningar m.m. rörande krigsfångar och andra skyddade personer, – internationella och nationella bestämmelser avseende mänskliga rättigheter, samt – nationella bestämmelser som gäller inför och vid höjd beredskap och som påverkas av folkrättsliga regler.

text: Tjänstgöring

text: Den organisationsenhet som organiserar det krigsförband där en folkrättslig rådgivare är krigsplacerad ska fastställa en plan för tjänstgöringen. I planen ska anges hur rådgivaren ska kunna utveckla och bibehålla kompetensen i befattningen som folkrättslig rådgivare. Av planen ska vidare framgå hur rådgivaren ska medverka i utbildning av Försvarsmaktens personal och i vilken omfattning han eller hon ska delta i större övningar inom och utom riket samt i övrigt stå till organisationsenhetens förfogande.

text: Lön

text: En folkrättslig rådgivare som innehar en befattning som stabsjurist ska få lön som fastställs av Högkvarteret.

text: Funktions- och utbildningsansvar

text: Chefsjuristen har funktionsansvar för folkrättsliga rådgivare inom Försvarsmakten. Den organisationsenhet som organiserar det krigsförband där en folkrättslig rådgivare är krigsplacerad ska se till att rådgivaren ges den funktionsutbildning som chefsjuristen beslutar.

text: 6 kap. Särskilda bestämmelser

text: Försvarsmakten får besluta undantag från föreskrifterna i denna författning. Överbefälhavaren, eller den han eller hon bestämmer, fattar beslut i ärenden om undantag.

text: __________ Denna författning träder i kraft den 1 augusti 2019. Genom författningen upphävs 1. Försvarsmaktens föreskrifter (

text: FFS 1996:4

text: ) om civila åtföljande stridskrafterna, och 2. Försvarsmaktens föreskrifter (

text: FFS 2002:3

text: ) om folkrättsliga rådgivare inom Försvarsmakten.

text: Micael Bydén Carin Bratt

text: FÖRSVARETS FÖRFATTNINGSSAMLING

text: Bilaga 1

text: A. Identitetskort för person som åtföljer stridskrafterna.

text: Sida 2

text: B. Identitetskort för kombattant

text: Sida 3

text: C. Identitetskort för militär sjukvårds- och själavårdspersonal

text: A-kort, tilldelas den enskilde.

text: Sida 4 A-kort, tilldelas den enskilde. Anvisningar, tilldelas den enskilde.

text: Sida 5 B-kort, arkiveras vid utfärdande enhet. B-kort, arkiveras vid utfärdande enhet.

type: foreskrift


title: Ändring av FFS 2017:9 om ändring av FFS 1997:12.

text: Författningen kommer därför att ha följande lydelse från och med den dag då denna författning träder i kraft.

text: Försvarsmakten föreskriver att följande författningar, som enligt förordningen (

text: ) om upphävande av vissa föreskrifter inom försvarets område annars upphör att gälla den 30 juni 1997, skall fortsätta att gälla, nämligen 1. Överbefälhavarens kungörelse (

text: FFS 1982:30

text: ) om tjänstetecken för militärpolispersonal samt vakt- och ordningspersonal, 2. Chefen för flygvapnets föreskrifter (

text: FFS 1984:47

text: ) om medicinska krav på personal i flygtjänst vid försvarsmakten, i angivna delar även gällande radarjaktledare och flyg-/trafikledare, 3. Överbefälhavarens föreskrifter (

text: FFS 1992:29

text: ) om användning av särskilda anläggningsnummer (B-nummer),

text: 4. Försvarets sjukvårdsstyrelses föreskrifter (

text: FFS 1986:25

text: ) om obligatorisk tandvård för submarin och flygande personal inom försvarsmakten, 5. Försvarets sjukvårdsstyrelses föreskrifter (

text: FFS 1989:11

text: ) om kompetenskrav för viss hälso- och sjukvårdspersonal på lägre regional och lokal myndighet inom armén, marinen och flygvapnet.

text: Denna författning träder i kraft den 30 juli 1997.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2018.

text: Denna författning träder i kraft den 1 augusti 2019.

text: Micael Bydén Carin Bratt

text: FFS 1997:12

text: FFS 2017:9