fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2002:98) om förebyggande och bekämpning av epizootiska sjukdomar

text: I dessa föreskrifter avses med anläggning: en anläggning där djur hålls permanent eller tillfälligt eller där djur och djurprodukter hanteras, avlivning: varje metod som leder till att ett djur dör, desinfektion: en genom fysikaliska eller kemiska metoder utförd reduktion av antalet mikroorganismer till en sådan nivå att en infektion inte uppstår hos mottagliga djur som kommer i kontakt med det desinfekterade materialet, djuranläggning: en anläggning som består av en eller flera byggnader eller enheter och där djur hålls permanent eller tillfälligt. Denna definition innefattar inte slakterier eller transportmedel, djurhållare: en djurägare, dennes ställföreträdare eller en annan person som är ansvarig för djurhållningen, djurpark: alla permanenta anläggningar, förutom cirkusar och djuraffärer, där levande djur som tillhör vilda arter hålls för att förevisas för allmänheten under minst sju dagar per år, djurprodukter: produkter av djur inklusive gödsel och urin samt embryon, sperma och ägg från alla djurslag förutom fiskrom, fisk: levande fisk oavsett utvecklingsstadium (inklusive rom eller mjölke) samt avdödad och icke urtagen fisk från fiskodling eller fisk som tillförts fiskodling efter att ha levt i vilt tillstånd, fiskodling: en anläggning för uppfödning av fisk under kontrollerade förhållanden, exempelvis bassänger, dammar, kassar eller andra fullt avgränsade inhägnader, förbränningsanläggning: en anläggning i vilken avfall bränns till aska, kontaminerad: direkt eller indirekt utsatt för ett epizootiskt smittämne, kötthanteringsanläggning: en styckningsanläggning, charkanläggning, kyl- och frysanläggning eller liknande där kött och köttprodukter hanteras, mejeri: en mjölk- eller mjölkproduktanläggning som tar emot obehandlad mjölk, behandlar mjölk, framställer konsumtionsmjölk eller framställer mjölkbaserade produkter, misstänkt smittade djur: individer av mottagliga djurslag som visar kliniska symptom eller postmortala förändringar av sådant slag att förekomst av smittämnet ifråga skäligen kan misstänkas, djur där smittutredning har visat att de kan ha blivit direkt eller indirekt utsatta för smittämnet samt djur som vid laboratorieundersökning visat reaktion tydande på möjlig närvaro av smittämnet ifråga, mottagliga djur: individer av alla djurslag som kan infekteras av det aktuella epizootiska smittämnet, rengöring: ett avlägsnande av föroreningar genom skrubbning, skurning, högtryckstvättning eller en annan metod anpassad efter det material som ska rengöras, skyddsområde: ett område med minst tre kilometers radie runt ett område som smittförklarats enligt

text: 5 § epizootilagen (1999:657)

text: och där det råder förbud mot transporter av djur eller varor till eller från eller inom området eller där andra begränsningar i hanteringen av djur eller varor gäller enligt ett beslut av Jordbruksverket eller länsstyrelsen,

type: stycke

text: slakt: avlivning av djur för konsumtionsändamål genom avblodning efter bedövning, slakteri: en sådan slakteriinrättning som avses i

text: 9 § epizootilagen (1999:657)

text: , smittade djur: djur hos vilka förekomst av ett epizootiskt smittämne har bekräftats vid laboratorieundersökning samt djur som visar sådana typiska symptom eller postmortala förändringar att det därmed är klarlagt att ett fall av epizootisk sjukdom har inträffat, smittrening: en rengöring med efterföljande desinfektion så att ett smittämne oskadliggörs, steriliseringsanläggning: en anläggning i vilken animaliskt avfall bearbetas genom en värmebehandlingsprocess som uppfyller villkoren i gällande författningar om hantering av animaliskt avfall, stuka: ett upplag av gödsel, strö, foder och liknande som har blandats på lämpligt sätt och därefter täckts över för att möjliggöra en sådan temperaturhöjning att ett smittämne oskadliggörs, vaccination: en sådan skyddsympning som avses i

text: 8 § 5 epizootilagen (1999:657)

text: , ägghanteringsanläggning: ett äggpackeri, ett kläckeri, eller en anläggning godkänd för produktion eller behandling av äggprodukter, samt övervakningsområde: ett område med minst tio kilometers radie runt ett område som smittförklarats enligt

text: 5 § epizootilagen (1999:657)

text: och där det råder förbud mot transporter av djur eller varor till eller från eller inom området eller där andra begränsningar i hanteringen av djur eller varor gäller enligt ett beslut av Jordbruksverket eller länsstyrelsen.

type: paragraf

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2006:16

text: 2 KAP. FÖREBYGGANDE ÅTGÄRDER M.M.

type: rubrik

text: Anmälan m.m.

text: Bestämmelser om skyldighet för den som har anledning misstänka att en epizootisk sjukdom har drabbat djur i hans vård att omedelbart anmäla misstanken finns i

text: 2 § epizootilagen (1999:657)

text: . Bestämmelser om skyldighet för en veterinär som misstänker att ett fall av epizootisk sjukdom har inträffat att undersöka och att anmäla misstanken finns i

text: 3 § epizootilagen (1999:657)

text: Åtgärder som ska vidtas av den som har djur i sin vård

text: Den som har anledning misstänka att en epizootisk sjukdom har drabbat djur i hans vård ska, för att förhindra eller begränsa smittspridning till dess att besked av en veterinär föranleder något annat, se till att 1. det inte sker några transporter av djur, produkter eller material som kan medföra smittspridning till eller från den anläggning eller det område där en epizootisk sjukdom misstänks förekomma, 2. inga djur inom den anläggning eller det område där en epizootisk sjukdom misstänks förekomma flyttas från den plats där de befinner sig, samt att

text: 3. ingen person besöker den anläggning eller det område där en epizootisk sjukdom misstänks förekomma.

text: Den person som avses i 2 § ska också till en veterinär som gör en undersökning enligt

text: 3 § epizootilagen (1999:657)

text: , till en veterinär som beslutar om spärrförklaring enligt

text: 4 § samma lag

text: eller till en veterinär som Jordbruksverket utser lämna upplysningar om 1. eventuella kontaktanläggningar som tagit emot djur, produkter eller misstänkt kontaminerat material från det område där en epizootisk smitta misstänks förekomma under den tid smitta kan ha funnits där, 2. kontaktanläggningar varifrån på motsvarande sätt smitta kan ha spridits till det område som avses i 1, 3. personkontakter eller andra kontakter som kan ha medfört smittspridning till eller från det område som avses i 1, 4. anläggningar och områden med djurhållning som genom sin geografiska närhet till det område som avses i 1 kan ha spridit smitta dit eller utsatts för smitta därifrån, samt 5. leveranser av foder eller andra varor till och från det område som avses i 1 från och med den tidpunkt då smittan misstänks ha förts dit, dock minst under de senaste tre veckorna.

text: Spärrförklaring

text: Om en veterinär har beslutat om en spärrförklaring enligt

text: 4 § epizootilagen (1999:657)

text: ska beslutet underställas Statens jordbruksverk.

text: Ett beslut om spärrförklaring enligt

text: 4 § epizootilagen (1999:657)

text: ska skrivas på Jordbruksverkets blankett Epi 1 eller ett annat dokument som innehåller motsvarande uppgifter. Blanketten eller dokumentet ska snarast skickas till Jordbruksverket med kopia till länsstyrelsen.

text: I beslutet om spärrförklaring ska anges det spärrförklarade områdets omfattning samt vilka begränsningar som gäller för personer att besöka eller lämna området eller att utföra transporter till eller från detta.

text: Journalföring

text: En veterinär som utses av Jordbruksverket ska inventera djurbeståndet i en spärrförklarad anläggning eller ett spärrförklarat område och journalföra 1. antalet mottagliga djur som har dött, 2. antalet mottagliga djur som har kliniska symptom, 3. antalet mottagliga djur som saknar kliniska symptom, 4. antalet mottagliga djur som kan antas vara smittade av en epizootisk sjukdom, 5. på vilka platser de djur som avses i 1–4 befinner sig, 6. arter och antal av övriga djurslag som hålls i anläggningen eller i området, samt 7. vilka lager som finns i anläggningen eller i området av djurprodukter, djurfoder, strömedel och liknande samt i görligaste mån, storleken på dessa.

text: Veterinären ska på Jordbruksverkets blankett Epi 3 eller på ett annat dokument som verket beslutar rapportera de uppgifter som avses i första stycket. Rapporten ska skickas till Jordbruksverket med kopia till länsstyrelsen.

text: En djurhållare som håller eller på annat sätt hanterar djur i en spärrförklarad djuranläggning eller i ett spärrförklarat område ska journalföra uppgifter om mottagliga djur som föds, insjuknar, självdör, slaktas eller på annat sätt avlivas inom anläggningen eller området. Uppgifterna ska hållas aktuella. Vad gäller nötkreatur får den journalföring som aves i första stycket, förutom vad avser uppgifter om djur som insjuknar, ske genom den journalföring som ska göras enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:190

text: ) om märkning och registrering av djur.

text: 3 KAP. OMRÅDESRESTRIKTIONER, ANSLAG M.M.

text: Tillträdesförbud

text: Ett tillträdesförbud enligt

text: 5 § 2 epizootilagen (1999:657)

text: gäller inte 1. en person som måste ha tillträde till en anläggning för att sköta djuren som hålls där, 2. en veterinär som av veterinärmedicinska skäl måste ha tillträde till en anläggning, 3. läkare eller annan sjukvårdspersonal som av medicinska skäl måste ha tillträde till en anläggning, eller 4. en person som vid förebyggande eller bekämpning av den aktuella epizootiska sjukdomen har ett uppenbart behov av tillträde till en anläggning. Jordbruksverket, eller den länsstyrelse Jordbruksverket bestämmer, kan efter en särskild ansökan bevilja undantag från tillträdesförbudet för en person som ska utföra uppgifter som är av väsentlig betydelse för djurhälsan, djurskyddet eller anläggningens drift.

text: Om det är klarlagt att ett fall av mul- och klövsjuka, vesikulär stomatit, Aujeszkys sjukdom, boskapspest, infektion med bovint herpesvirus 1, peste des petits ruminants, får- och getkoppor, swine vesicular disease, klassisk svinpest, afrikansk svinpest, porcine reproductive and respiratory syndrome, aviär influensa (hönspest) eller newcastlesjuka har inträffat gäller förbud mot tillträde till djurstallar eller andra anläggningar där mottagliga djur hålls för en person som har kommit i kontakt med djur eller produkter som är eller misstänks vara smittade av eller kontaminerade med det aktuella smittämnet. Tillträdesförbudet gäller i fem dygn från kontakttillfället om den aktuella epizootiska sjukdomen är mul- och klövsjuka och i två dygn från kontakttillfället om den aktuella epizootiska sjukdomen är någon av de övriga sjukdomar som anges i första stycket.

text: Skyddsområde och övervakningsområde

text: Djuranläggningar och områden där djur hålls

text: Om mottagliga djur insjuknar eller dör i en anläggning eller i ett område där djur hålls och som ligger i ett skydds- eller övervakningsområde ska djurhållaren omgående meddela detta till distriktsveterinären eller till en annan veterinär. Ett meddelande enligt första stycket behöver inte lämnas om det är uppenbart att sjukdomen eller dödsfallet beror på ett olycksfall eller en annan fysisk skada. En veterinär som får ett meddelande enligt första stycket och som gäller en epizootisk sjukdom ska snarast underrätta Jordbruksverket och länsstyrelsen.

text: Förflyttning av djur, varor m.m.

text: Mottagliga djur i ett skydds- eller övervakningsområde ska om möjligt hållas i sina stallar eller i avgränsade utomhusutrymmen där de kan hållas isolerade.

text: Mottagliga djur i ett skydds- eller övervakningsområde får inte transporteras från den anläggning där de hålls. Djuren får endast transporteras inom anläggningen på de enskilda vägar som hör till anläggningen.

text: Transport av mottagliga djur får inte ske in i, genom eller ut ur ett skydds- eller övervakningsområde.

text: Jordbruksverket, eller den länsstyrelse Jordbruksverket bestämmer, kan om det föreligger djurskyddsskäl eller någon annan angelägen orsak medge undantag från vad som anges i 5 och 6 §§ för transporter av mottagliga djur som går direkt till slakt på ett slakteri som verket godkänner. För att ett undantag enligt första stycket ska kunna medges måste en veterinär som Jordbruksverket utser, i anslutning till transporten ha undersökt samtliga mottagliga djur i anläggningen och bekräftat att inget djur misstänks vara smittat av den aktuella sjukdomen.

text: Jordbruksverket, eller den länsstyrelse Jordbruksverket bestämmer, kan också medge undantag från vad som anges i 6 § för transporter av mottagliga djur som ska gå rakt igenom ett skydds- eller övervakningsområde under förutsättning att transporten sker på en landsväg eller en järnväg utan att lossning eller uppehåll sker. En ansökan om undantag för sådana transporter som avses i första stycket ska innehålla uppgifter om transportens innehåll, mängd, samt färdväg. Den planerade tidpunkten för transporten ska också anges.

text: Transport av produkter av mottagliga djur inom eller ut ur ett skydds- eller övervakningsområde får endast ske efter tillstånd av Jordbruksverket eller den länsstyrelse Jordbruksverket bestämmer.

text: Handel, utställningar m.m.

text: Auktioner, marknader, utställningar, tävlingar eller liknande arrangemang med mottagliga djur får inte förekomma i ett skydds- eller övervakningsområde. Detta gäller också djurhandel, djurförmedling och annan jämförlig verksamhet.

text: Anslag och avstängning

text: I den omfattning som Jordbruksverket beslutar ska epizootianslag med den utformning som anges i bilagan samt avstängningsanordningar sättas upp enligt följande: 1. Om ett beslut om tillträdesförbud har fattats enligt

text: 5 § 2 epizootilagen (1999:657)

text: ska epizootianslag 1 sättas upp vid in- och utgångarna till djurstallar och andra anläggningar som omfattas av förbudet. 2. Om ett beslut om spärrförklaring har fattats enligt

text: 4 § epizootilagen (1999:657)

text: och om ett beslut om smittförklaring har fattats enligt

text: 5 § samma lag

text: ska epizootianslag 2 samt avstängningsanordningar sättas upp vid infarterna till en spärrförklarad eller smittförklarad djuranläggning och ett spärrförklarat eller smittförklarat område där djur hålls. 3. Vad avser ett skyddsområde ska epizootianslag 3 a, b, c, d, e eller f sättas upp på väl synliga platser vid vägar som leder in i området. 4. Vad avser ett övervakningsområde ska epizootianslag 4 a, b, c, d eller e sättas upp på väl synliga platser vid vägar som leder in i området. 5. Vid slakterier, kötthanteringsanläggningar, mejerier, ägghanteringsanläggningar och liknande där djur, djurkroppar eller djurprodukter som kan medföra spridning av den aktuella epizootiska sjukdomen hanteras, med undantag för djuranläggningar enligt 1 och 2, ska epizootianslag 5 sättas upp vid infarter och in- och utgångar till anläggningen. 6. Om betesvaccination mot sylvatisk rabies ska genomföras ska epizootianslag 6, med adekvat tidsangivelse, sättas upp på väl synliga platser vid vägar som leder in i området. En veterinär som utses av Jordbruksverket ska ansvara för att de anslag och avstängningsanordningar som avses i första stycket 1- 6 placeras ut i den omfattning som Jordbruksverket har beslutat samt att anslagen och avstängningsanordningarna tas bort när ett beslut om upphävande enligt

text: 7 § epizootilagen (1999:657)

text: har fattats. (

text: SJVFS 2010:44

text: 4 KAP. SLAKT ELLER ANNAN AVLIVNING AV DJUR

text: Allmänt

text: I detta kapitel finns bestämmelser om slakt eller annan avlivning av djur som är eller misstänks vara smittade av en epizootisk sjukdom samt om slakt eller annan avlivning av andra djur för att förebygga eller bekämpa epizootiska sjukdomar. Grundläggande bestämmelser om djurskyddet vid slakt eller annan avlivning av djur finns i

text: djurskyddslagen (1988:534)

text: och med stöd av denna lag meddelade föreskrifter.

text: En avlivning av ett djur som är eller misstänks vara smittat av en epizootisk sjukdom ska om möjligt ske på ett oblodigt sätt och utföras så att risken för smittspridning i samband med avlivningen blir så liten som möjligt. Följande oblodiga avlivningsmetoder får användas för att bekämpa en epizootisk sjukdom hos djur: 1. Ledande av elektrisk ström genom hjärtat så att hjärtstillestånd inträder. Åtgärden ska föregås av en mekanisk eller en elektrisk bedövning. 2. Införande i hjärnan av en ryggmärgssond så att andningscentrum förstörs. Åtgärden ska föregås av en mekanisk bedövning. 3. Gasning med koldioxid. 4. Gasning med cyanväte. Denna metod får bara användas vid avlivning av fåglar. 5. Användning av ett kemiskt preparat som Jordbruksverket beslutar i en sluten behållare med fisk. 6. Överdos av narkosmedel. Vid val av avlivningsmetod ska hänsyn tas till djurslag, djurstorlek och andra omständigheter som är av betydelse för att avlivningen ska kunna ske på ett djurskyddsmässigt godtagbart sätt.

text: Om avlivning av ett djur som är eller misstänks vara smittat av en epizootisk sjukdom av praktiska eller andra skäl inte kan genomföras med någon av de metoder som anges i 2 § ska avlivningen istället ske på ett sådant sätt som anges i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2007:77

text: ) om slakt och annan avlivning av djur, eller, för djurslag som inte omfattas av de föreskrifterna, på ett sätt som Jordbruksverket beslutar. (

text: SJVFS 2010:44

text: En avlivning som sker enligt 2 eller 3 §§ ska utföras av en person som har särskild kunskap om avlivning av det aktuella djurslaget samt om den avlivningsmetod som ska användas. En sådan person ska utses av Jordbruksverket. En avlivning som sker genom en överdos av narkosmedel får bara utföras i närvaro av en veterinär.

text: En avlivning enligt 2 eller 3 §§ ska ske snarast möjligt efter det att 1. en värdering har gjorts enligt

text: 9 § epizootiförordningen (1999:659)

text: , 2. nödvändig personal finns på plats för avlivningen, och efter det att 3. ett omhändertagande av kropparna av de djur som ska avlivas har ordnats om detta är möjligt. En avlivning kan ske efter tillstånd av Jordbruksverket även om en värdering inte har gjorts. I ett sådant fall ska den veterinär som avses i 10 § journalföra de djur som ska avlivas, deras uppgivna ålder, avelsvärde, produktionsförmåga, kondition, eventuella sjukdomssymptom och andra uppgifter som kan vara av betydelse för värderingen.

text: Avlivning i en djuranläggning eller på ett annat ställe än ett slakteri

text: Då personal från ett slakteri ska medverka vid en avlivning av djur i en spärrförklarad eller en smittförklarad djuranläggning eller på ett annat ställe utanför slakteriet ska den veterinär som avses i 10 § lämna uppgifter till slakteriet och till

text: besiktningsveterinären om plats för avlivningen, djurslag och antalet djur som ska avlivas.

text: Slakt eller annan avlivning på ett slakteri

text: Om Jordbruksverket, eller länsstyrelsen om en delegation har skett enligt 1 kap. 4 §, beslutar enligt

text: 9 § 1 epizootilagen (1999:657)

text: att ett slakteri ska ställas till förfogande för sådan slakt eller annan avlivning som avses i

text: 8 §

text: och

text: samma lag ska den veterinär som avses i 8 kap. 8 § snarast till berört slakteri och berörd besiktningsveterinär anmäla 1. djurslag som ska slaktas eller avlivas, 2. antal djur som ska slaktas eller avlivas, samt 3. beräknad tidpunkt för djurens ankomst till slakteriet. Slakteriet ska underrätta den veterinär som avses i första stycket när djuren har kommit till slakteriet.

text: Provtagning m.m. i samband med slakt eller annan avlivning

text: I samband med att djur slaktas eller på annat sätt avlivas ska en veterinär som Jordbruksverket utser ansvara för att provtagning sker på det sätt och i den utsträckning som Jordbruksverket beslutar. Den veterinär som avses i första stycket ska om möjligt journalföra de slaktade eller på annat sätt avlivade djurens identitet och antal samt vilka djur som har provtagits. Uppgifterna ska skickas till Jordbruksverket med kopia till länsstyrelsen.

text: Återupptagande av verksamhet

text: Ett slakteri eller ett transportmedel som har använts i samband med sådan slakt eller annan avlivning som avses i 7 § får inte utan Jordbruksverkets medgivande användas förrän en veterinär som Jordbruksverket utser har rapporterat att avlivning av djur och omhändertagande av djurkroppar, avfall och annat material som kan innehålla epizootisk smitta har avslutats och att slakteriet, transportmedlet, utrustningen, personalen och annat som kan ha utsatts för sådan smitta därefter har smittrenats. En sådan rapportering som avses i första stycket ska ske på det sätt som anges i 10 § tredje stycket och 6 kap. 28 §.

text: Övervakning och rapportering

text: En avlivning som inte utförs av en veterinär ska övervakas av en veterinär som Jordbruksverket utser. En veterinär som utför eller övervakar en avlivning ska ansvara för att den sker i enlighet med Jordbruksverkets beslut om avlivning och på ett smittskyddsmässigt och djurskyddsmässigt godtagbart sätt. När avlivningen är avslutad ska den veterinär som har utfört eller övervakat avlivningen rapportera på Jordbruksverkets blankett Epi 7 eller på ett annat

text: dokument som verket beslutar. Rapporten ska skickas till Jordbruksverket med kopia till länsstyrelsen.

text: 5 KAP. OSKADLIGGÖRANDE AV DÖDA DJUR, PRODUKTER, AVFALL M.M.

text: Allmänt

text: I detta kapitel finns bestämmelser om oskadliggörande av döda djur, och produkter av djur samt av avfall och annat material som kan sprida en epizootisk smitta.

text: Döda djur, djurprodukter, avfall m.m.

text: Självdöda eller avlivade djur som är eller misstänks vara smittade av en epizootisk sjukdom samt delar av sådana djur ska 1. bearbetas i en steriliseringsanläggning som Jordbruksverket beslutar, 2. brännas i en förbränningsanläggning som Jordbruksverket beslutar, eller 3. grävas ner i en epizootigrav som Jordbruksverket beslutar. Det oskadliggörande som sker enligt 1-3 ska utföras så att smittspridning undviks. I den omfattning som Jordbruksverket beslutar får dock undersökningsmaterial från ett djur som är eller misstänks vara smittat av en epizootisk sjukdom sändas till ett laboratorium som Jordbruksverket godkänner för att analyseras, registreras eller sparas för dokumentation.

text: Djurprodukter, avfall, kasserat material och annat som innehåller eller misstänks innehålla epizootisk smitta ska oskadliggöras på sätt som anges i 2 § 1-3 eller på annat sätt som Jordbruksverket beslutar.

text: Om Jordbruksverket, eller den länsstyrelse Jordbruksverket bestämmer, beslutar enligt

text: 9 § 1 epizootilagen (1999:657)

text: att en bearbetningsanläggning ska ställas till förfogande för sådant oskadliggörande som avses i

text: 8 § 3 samma lag

text: ska den veterinär som avses i 8 kap. 8 § snarast till berörd anläggning anmäla 1. det eller de djurslag som ska oskadliggöras, 2. antal djurkroppar som ska oskadliggöras, samt 3. beräknad tidpunkt för djurkropparnas ankomst till anläggningen. Anläggningen ska underrätta den veterinär som avses i första stycket när djurkropparna har kommit till anläggningen.

text: Särskilda bestämmelser vid misstanke om transmissibel spongiform encephalopati

text: Ett djur som misstänks vara smittat av transmissibel spongiform encephalopati (TSE) och som har avlivats efter ett beslut av Jordbruksverket eller en veterinär ska omedelbart sändas till Statens veterinärmedicinska anstalt för provtagning och förbränning.

text: Gödsel, strö, foder, urin m.m.

text: Fast gödsel, strö, foder och liknande som innehåller eller misstänks innehålla epizootisk smitta ska 1. oskadliggöras på sätt som anges i 2 § 1-3, 2. blandas med kalk och lagras i en övertäckt gödselstack eller en stuka där materialet uppnår en sådan temperatur att smittämnet oskadliggörs, eller 3. upphettas på annat sätt så att det aktuella smittämnet oskadliggörs.

text: Flytgödsel, gödselvatten och urin som innehåller eller misstänks innehålla epizootisk smitta ska oskadliggöras genom 1. upphettning, 2. behandling med ett desinfektionsmedel som Jordbruksverket beslutar, 3. tillsats av ett annat kemiskt preparat än ett sådant som avses i 2 och som har godkänts av Jordbruksverket, eller genom 4. lagring under så lång tid och under sådana omständigheter som Jordbruksverket beslutar i det enskilda fallet.

text: Jordbruksverket kan efter en särskild ansökan medge att fast gödsel, flytgödsel, gödselvatten och urin som innehåller eller misstänks innehålla epizootisk smitta får oskadliggöras på annat sätt än vad som anges i 6 och 7 §§.

text: Avloppsvatten och spillvatten som innehåller eller misstänks innehålla epizootisk smitta ska samlas i en flytgödseltank, en urinbrunn eller en annan behållare och där oskadliggöras enligt 7 § eller på annat sätt som Jordbruksverket beslutar.

text: De gödselstackar, stukor, flytgödseltankar, urinbrunnar och andra behållare som använts för oskadliggörande enligt 6-9 §§ får inte användas förrän Jordbruksverket givit tillstånd till detta.

text: Epizootigrav

text: En epizootigrav ska grävas inom det spärrförklarade eller smittförklarade området om det inte är uppenbart olämpligt. Graven ska placeras så nära som möjligt den plats där sådana djur som är eller misstänks vara smittade av en epizootiska sjukdom och som ska avlivas uppehåller sig eller den plats där sådana produkter och sådant material som avses i 3 § finns. Den veterinär som avses i 14 § ska bestämma platsen för en epizootigrav och ska därvid vidta de försiktighetsmått som behövs för att förebygga, hindra eller motverka att skada eller olägenhet uppkommer för miljön eller att spridning av epizootiskt smittämne till andra anläggningar eller områden med mottagliga djur sker. En epizootigrav får inte placeras inom ett sådant vattenskyddsområde som avses i

text: 7 kap. 21 § miljöbalken (1998:808)

text: . Gravens placering ska markeras på en karta som ska skickas till Jordbruksverket med kopia till länsstyrelsen.

text: En epizootigrav ska vara så djup att djur hindras från att gräva upp innehållet.

text: Levande djur som ska avlivas och begravas samt djurkroppar och material ska transporteras till graven på det sätt som den veterinär som avses i 14 § beslutar.

text: När en nedgrävning av djur och material är avslutad ska graven fyllas med jord eller motsvarande fyllnadsmaterial. Därefter ska ytan på graven, den omgivande mark som innehåller eller misstänks innehålla epizootisk smitta samt den väg som djur och material förts till graven smittrenas enligt vad som anges i 6 kap. Avslutningsvis ska graven markeras genom en inhägnad som inte får tas bort utan Jordbruksverkets medgivande.

text: Övervakning och rapportering

text: Ett oskadliggörande som sker enligt detta kapitel ska utföras under övervakning av en veterinär som Jordbruksverket utser. När ett oskadliggörande är avslutat ska den veterinär som övervakat arbetet rapportera på ett dokument som Jordbruksverket beslutar. Rapporten ska skickas till Jordbruksverket med kopia till länsstyrelsen.

text: 6 KAP. SMITTRENING M.M.

text: Allmänt

text: I detta kapitel finns bestämmelser om smittrening, oskadliggörande av skadedjur som sprider smitta samt om den skyddsutrustning som behövs för att förebygga spridning av epizootiska sjukdomar.

text: En smittrening för att förebygga eller bekämpa en epizootisk sjukdom ska utföras så som anges i detta kapitel eller som Jordbruksverket annars beslutar. Arbetet ska utföras på ett sådant sätt att material som tidigare smittrenats inte kontamineras på nytt.

text: Skyddskläder m.m.

text: I den omfattning som är nödvändig för att motverka smittspridning ska skyddskläder användas vid 1. ett arbete i samband med avlivning av djur som är eller misstänks vara smittade av en epizootisk sjukdom, 2. ett oskadliggörande av döda djur som är eller misstänks vara smittade av en epizootisk sjukdom eller kontaminerade med ett epizootiskt smittämne, 3. en smittrening på en plats där en epizootisk smitta förekommer eller misstänks förekomma, 4. en annan kontakt med sådana djur eller med kroppar av sådana djur som avses i 1 och 2, 5. ett arbete i samband med oskadliggörande av produkter och material som innehåller eller misstänks innehålla epizootisk smitta, samt vid 6. en annan kontakt med sådana produkter eller sådant material som avses i 5.

text: Om det är möjligt ska skyddskläder och annan skyddsutrustning vara av engångstyp eller annars av ett material som är lätt att smittrena.

text: En transportör eller en annan person som i sin yrkesmässiga verksamhet besöker anläggningar med mottagliga djur inom ett skydds- eller övervakningsområde utan att utföra sådant arbete eller ha sådan kontakt som avses i 3 § ska vid besöken bära skoskydd av engångstyp samt skyddskläder i övrigt i den omfattning som behövs för att motverka smittspridning.

text: En person som enligt 3 kap. 1 § medges tillträde till en djuranläggning med tillträdesförbud utan att utföra sådant arbete eller ha sådan kontakt som avses i 3 § ska bära skyddskläder i den omfattning som är nödvändig för att motverka smittspridning.

text: Efter ett avslutat arbete, en kontakt eller ett besök som avses i 3-5 §§ ska 1. skyddskläder och utrustning av engångstyp lämnas kvar för oskadliggörande på den plats där de har använts, 2. skyddskläder och utrustning som inte är av engångstyp om möjligt lämnas kvar för smittrening eller oskadliggörande på den plats där de har använts, samt 3. skyddskläder och utrustning som inte lämnas kvar på den plats där de har använts packas i ett tättslutande emballage som smittrenas utvändigt innan det transporteras från platsen. Sådana kläder och sådan utrustning ska föras till en plats där de smittrenas tillsammans med emballaget.

text: Ett byte till och från skyddskläder vid arbete i en djuranläggning eller ett område där epizootisk smitta förekommer eller misstänks förekomma ska ske vid de avstängningsanordningar som avses i 3 kap. 11 § 2. En sådan person som avses i 5 § ska byta till och från skyddskläder vid lämplig in- och utgång på djuranläggningen. Ett byte till och från skyddskläder vid arbete i slakterier, mejerier och andra liknande anläggningar där djurprodukter hanteras och där förekomst av epizootisk smitta har konstaterats eller inte kan uteslutas ska ske på en särskild plats i anslutning till in- och utgångarna från anläggningen.

text: Smittrening av personer

text: I den omfattning som Jordbruksverket beslutar ska utrustning för smittrening av personer placeras ut enligt följande: 1. Om ett beslut om tillträdesförbud har fattats enligt

text: 5 § 2 epizootilagen (1999:657)

text: ska smittreningsutrustning placeras vid de in- och utgångar till djurstallar och andra anläggningar som omfattas av förbudet. 2. Om ett beslut om spärrförklaring har fattats enligt

text: 4 § epizootilagen (1999:657)

text: 5 § samma lag

text: ska smittreningsutrustning placeras vid de avstängningsanordningar som avses i 3 kap. 11 § 2 samt vid in- och utgångar till djurutrymmen och andra platser där djur vistas. 3. Vad avser skydds- och övervakningsområden ska smittreningsutrustning placeras vid in- och utgångar till djurutrymmen i de anläggningar med mottagliga djur som finns i områdena.

text: 4. Vid slakterier, kötthanteringsanläggningar, mejerier, ägghanteringsanläggningar och liknande där djur, djurkroppar eller djurprodukter som kan medföra smittspridning hanteras, med undantag för sådana djuranläggningar som omfattas av ett beslut om tillträdesförbud, spärrförklaring eller smittförklaring enligt 1 och 2, ska smittreningsutrustning placeras vid in- och utgångarna till anläggningen. Vid ett slakteri ska sådan utrustning även placeras vid in- och utgångar till djurstallar och slakthallar. En veterinär som utses av Jordbruksverket ska ansvara för att den utrustning som avses i första stycket 1 - 4 placeras ut i tillräcklig omfattning samt att utrustningen tas bort när ett beslut om upphävande enligt

text: 7 § epizootilagen (1999:657)

text: har fattats. Den som är ansvarig för verksamheten i en sådan anläggning som avses i första stycket 1-4 ska ansvara för att smittreningsutrustning tillhandahålls i den omfattning som behövs.

text: Den utrustning som avses i 8 § ska bestå av 1. redskap och rengöringsmedel för rengöring av skodon och sådana kroppsdelar som kan ha utsatts för smitta, 2. behållare med tempererat vatten, 3. desinfektionsmedel, samt 4. kärl för desinfektion av skodon.

text: En person ska smittrena sig på sätt som anges i 11 § omedelbart före det att hon eller han lämnar 1. ett spärrförklarat eller ett smittförklarat område, 2. en anläggning eller en annan plats där hon eller han hanterat djur, djurkroppar, produkter och material som är eller misstänks vara smittade av en epizootisk sjukdom eller kontaminerade med ett epizootiskt smittämne, 3. en djuranläggning med tillträdesförbud till vilken hon eller han har medgivits tillträde, eller 4. en anläggning eller en annan plats inom ett skydds- eller övervakningsområde där utrustning för smittrening placerats ut enligt ett beslut av Jordbruksverket.

text: En smittrening av en person ska bestå av en noggrann rengöring och desinfektion av de delar av kroppen som kan ha utsatts för smitta. Skodon som ska användas utanför en plats där ett sådant arbete eller en sådan kontakt som avses i 3 § har skett ska noggrant rengöras och därefter desinfekteras omedelbart före det att platsen lämnas även om särskilda arbetsskor eller skyddsöverdrag har använts vid arbetet eller kontakttillfället

text: Saneringsplan m.m.

text: En smittrening av en anläggning ska ske enligt en saneringsplan som fastställs av Jordbruksverket.

text: I en anläggning som avses i 12 § ska ett oskadliggörande av skadedjur som sprider smitta eller en smittrening utföras av personer som har tillräcklig kunskap om och tillräcklig utrustning för sådana arbeten.

text: Den saneringsplan som avses i 12 § ska utarbetas av den veterinär som avses i 27 §. Saneringsplanen ska minst innehålla följande uppgifter och annat material. 1. En skiss över det område som ska smittrenas. På skissen ska ritas in djurutrymmen, andra platser där djur, djurprodukter, foder, redskap och fordon finns eller har funnits under den tid det aktuella smittämnet kan ha förekommit i området samt platser, vägar och markområden som är eller misstänks vara kontaminerade med det aktuella smittämnet. Väderstreck och skala ska anges på skissen. 2. Den geografiska gränsen för smittreningsåtgärderna. 3. En noggrann beskrivning av vad som ska smittrenas, ålder och skick på det material som ska smittrenas samt hur smittreningen ska utföras. 4. En tidsplan för smittreningen där det särskilt ska anges när de olika arbetsmomenten i smittreningen beräknas vara avslutade.

text: Den som enligt en saneringsplan utför en smittrening ska dagligen journalföra uppgifter om vad för slags smittreningsarbete som har utförts samt tidsåtgången för detta arbete.

text: Smittrening av anläggningar, områden m.m.

text: I de fall det bedöms nödvändigt för att motverka smittspridning i samband med en smittrening av en djuranläggning och en bortförsel av djurkroppar och material ska en smittrening inledas med en preliminär desinfektion. Därvid ska kroppar av avlivade djur, gödsel, strö, markområden och utrymmen som har förorenats i samband med avlivning eller annan hantering av djuren samt golv, väggar, tak och inredning i utrymmen där djuren har vistats dränkas in med desinfektionsmedel. Medlet ska lämnas att verka under så lång tid som Jordbruksverket beslutar. En slutlig smittrening av en djuranläggning ska utföras när en eventuell preliminär desinfektion är avslutad och djurkropparna har avlägsnats.

text: Om inte Jordbruksverket beslutar annat ska en smittrening omfatta oskadliggörande av smittspridande skadedjur, grovrengöring, våtrengöring genom högtryckstvätt eller på annat sätt med fettlösande medel, upptorkning, samt slutlig behandling med desinfektionsmedel.

text: I en fiskodling ska behållare, tråg, kassar, dammar och liknande som innehållit fisk smittad eller misstänkt smittad av en epizootisk sjukdom torrläggas i de fall detta är möjligt samt noggrant rengöras och därefter behandlas med desinfektionsmedel.

text: Efter en avslutad smittrening av en smittförklarad djuranläggning är det förbjudet att tillträda den anläggning som har smittrenats. Förbudet gäller till dess att beslutet om smittförklaring har upphävts enligt

text: 7 § epizootilagen (1999:657)

text: . Undantag från förbudet mot tillträde kan medges av Jordbruksverket.

text: Vid en smittrening av vägar, gårdsplaner och andra markområden ska, i den utsträckning som behövs för att motverka smittspridning, gödsel och synliga föroreningar avlägsnas, ytor belagda med asfalt eller annat hårt material spolas och

text: översta marklagret på ytor utan sådan beläggning skrapas av. Därefter ska alla områden och ytor behandlas med desinfektionsmedel. Gödsel, föroreningar, avskrapad mark och spolvatten som avses i första stycket ska samlas upp och oskadliggöras på ett sådant sätt som anges i 5 kap.

text: Smittrening av levande djur

text: Om det är aktuellt att smittrena ett levande djur ska smittreningen inledas med en noggrann rengöring av hela djuret så att det befrias från gödsel och andra synliga föroreningar. Därefter ska hela djuret tvättas med schamponeringsmedel och vid behov desinfekteras med ett medel som är anpassat för desinfektion av djur.

text: Smittrening av fordon, behållare, redskap m.m.

text: Fordon och redskap samt burar, behållare och annat emballage som inte ska oskadliggöras och som använts vid en transport eller annan hantering av djur, djurkroppar, produkter och material som är eller misstänks vara smittade av en epizootisk sjukdom eller kontaminerade med ett epizootiskt smittämne, ska smittrenas snarast möjligt efter avslutad transport eller användning. Smittreningen ska ske på den plats där avlastning eller tömning har skett eller på en närliggande plats som särskilt inrättats för ändamålet och ska omfatta hela fordonet, redskapet respektive emballaget både utvändigt och invändigt samt vid behov även eventuell utrustning.

text: På ett annat fordon än ett sådant som avses i 22 §, och som besöker en anläggning eller en plats med mottagliga djur i ett område där det råder begränsningar i hanteringen av djur eller varor på grund av att ett fall av epizootisk sjukdom har inträffat ska, i de fall Jordbruksverket beslutar, hjul, hjulhus och förarhytt smittrenas innan fordonet lämnar anläggningen eller platsen.

text: De redskap och den övriga utrustning samt de förvaringslådor, väskor och annat emballage för redskapen och utrustningen som använts på en plats där en epizootisk sjukdom inträffat eller misstänks förekomma ska smittrenas innan de förs från den plats där de använts.

text: En smittrening som avses i 22-24 §§ ska inledas med en noggrann rengöring så att alla synliga föroreningar avlägsnas. Därefter ska desinfektion ske.

text: Smittrening av kläder, skodon och skyddsutrustning

text: En smittrening av kläder, skodon och skyddsutrustning som använts på en plats där epizootisk smitta konstaterats eller misstänks förekomma och som inte oskadliggörs ska inledas med att materialet dränks in med desinfektionsmedel eller kokas i minst 15 minuter. Om ett desinfektionsmedel används ska detta tillåtas verka under så lång tid att det aktuella smittämnet oskadliggörs. Därefter ska materialet maskintvättas eller rengöras genom skrubbning. Vid behov ska därefter ytterligare en behandling med desinfektionsmedel ske.

text: Övervakning och rapportering

text: En veterinär som Jordbruksverket utser ska ansvara för att en smittrening som avses i 12 § sker enligt den saneringsplan som Jordbruksverket fastställt.

text: Den veterinär som avses i 27 § ska rapportera den utförda smittreningen på Jordbruksverkets blankett Epi 8, vad avser smittrening av en djuranläggning och fordon i anslutning till en sådan anläggning, samt på blankett Epi 9, vad avser smittrening av ett slakteri eller en kötthanteringsanläggning och fordon i anslutning till sådana anläggningar, eller på andra dokument som Jordbruksverket beslutar. Rapporteringen ska ske när smittreningen är avslutad. Rapporten ska skickas till Jordbruksverket med kopia till länsstyrelsen och till den som är ansvarig för den anläggning, det område eller det transportmedel som har smittrenats.

text: 7 KAP. UNDERSÖKNING, PROVTAGNING, ANALYS M.M.

text: En undersökning och en provtagning vid misstanke om en epizootisk sjukdom ska, om det är möjligt, ske efter samråd med Jordbruksverket eller Statens veterinärmedicinska anstalt (SVA).

text: Prover som tas vid misstanke om en epizootisk sjukdom ska skickas för analys till SVA eller ett annat laboratorium som Jordbruksverket godkänner. Ett sådant annat laboratorium som avses i första stycket ska ha den utrustning, den tekniska och yrkesmässiga kompetens samt den biosäkerhet, kvalitetsstandard och diagnosmetodik som krävs för att kunna diagnostisera epizootiska sjukdomar.

text: Innan prover skickas till ett laboratorium ska detta underrättas om att materialet ska skickas och på vilket sätt samt vid vilken tidpunkt det beräknas anlända.

text: 8 KAP. TRANSPORT AV DJUR, DJURKROPPAR, DJURPRODUKTER, FODER OCH ANDRA VAROR

text: Allmänt

text: En transport av djur och djurkroppar, djurprodukter, foder och andra varor som är eller misstänks vara smittade av en epizootisk sjukdom eller kontaminerade med epizootisk smitta får bara ske efter godkännande av Jordbruksverket och ska utföras på ett sådant sätt att smittspridning i samband med transporten undviks.

text: Om Jordbruksverket beslutat att en transport ska förseglas ska detta ske omedelbart efter det att lastningen har avslutats. En försegling samt brytningen av förseglingen ska göras av en person som Jordbruksverket utser.

text: Transport av djur, djurkroppar m.m.

text: Ett lastutrymme, en transportlåda, en transportbur eller ett liknande förvaringsutrymme vari djur, djurkroppar, djurprodukter, foder och andra varor som avses i 1 § ska transporteras, ska vara lätt att rengöra och ha en sådan konstruktion att läckage inte kan ske. Förvaringsutrymmet ska vara övertäckt. Alla delar av ett fordon ska vara väl rengjorda innan en transport sker.

text: När djur eller djurkroppar som avses i 1 § ska hämtas för en transport ska transportfordonet placeras på ett sådant sätt att risken för smittspridning i samband med lastningen blir så liten som möjligt. En transportör ska undvika direkt kontakt med djur eller djurkroppar när dessa lastas på och av fordonet.

text: Journalföring

text: Vid en transport av djur, djurkroppar, djurprodukter, foder och andra varor som avses i 1 § ska transportören journalföra uppgifter om 1. datum och tidpunkt för lastning och lossning, 2. lastens ursprung och destination, 3. transportvägen, samt 4. transportörens namn, adress och telefonnummer.

text: Vid en transport av djur och djurkroppar ska den journal som avses i 5 § även innehålla uppgifter om 1. vilket eller vilka djurslag som transporteras, 2. antalet djur och djurkroppar av varje djurslag då detta är möjligt, samt 3. djurens individuella identitet då detta är möjligt. Vid en transport av djurprodukter och andra varor ska journalen innehålla uppgifter om lastens innehåll, mängd och eventuella märkning.

text: Den journal som avses i 5 § ska förvaras i fordonet under transporten och därefter sparas under så lång tid som Jordbruksverket beslutar.

text: Övervakning

text: Vid en transport som avses i 1 § av djur till ett slakteri eller en annan avlivningsplats samt av djurkroppar, djurprodukter, foder och andra varor till en steriliserings- eller förbränningsanläggning eller en annan plats för oskadliggörande ska lastningen övervakas av en veterinär som Jordbruksverket utser.

text: En transportör som transporterar djur eller djurkroppar enligt 1 § ska medföra Jordbruksverkets blankett Epi 6 eller ett annat dokument som verket beslutar. Blanketten eller dokumentet ska före transporten fyllas i av den veterinär som avses i 8 § och överlämnas av transportören till den som ansvarar för mottagandet av djuren eller djurkropparna på destinationsplatsen. Kopior på blanketten eller dokumentet ska skickas till Jordbruksverket och till länsstyrelsen i det län där avsändningsplatsen är belägen.

text: 9 KAP. VACCINATION OCH ANNAN FÖREBYGGANDE BEHANDLING AV DJUR

text: Det får inte ske någon vaccination eller annan förebyggande behandling mot en epizootisk sjukdom utom i de fall som anges nedan. Jordbruksverket kan besluta om en sådan behandling som avses i första stycket om en epizootisk sjukdom har konstaterats och kan antas få stor omfattning eller om risken är stor för spridning av en epizootisk sjukdom till Sverige. Jordbruksverket kan, för att förebygga en spridning av högpatogen aviär influensa (HPAI) av subtyp H5N1 från viltlevande fåglar, ge tillstånd till vaccinering av fåglar som hålls i djurparker. En förutsättning för att få ett tillstånd är att Europeiska gemenskapernas kommission godkänt en sådan vaccinering samt att Jordbruksverket bedömt att fåglarna är utsatta för en risk att få en sådan sjukdom. Vaccination av duvor mot paramyxovirusinfektion får ske efter särskilt beslut av Jordbruksverket. Bestämmelserna i 2-5 §§ gäller inte för vaccination av djur mot rabies. Särskilda bestämmelser om sådan vaccination finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2009:85

text: ) om operativa ingrepp samt skyldigheter för djurhållare och för personal inom djurens hälso- och sjukvård. (

text: SJVFS 2010:44

text: En vaccination får bara ske på det sätt, under den tid och på den anläggning eller inom det område som Jordbruksverket beslutar. Jordbruksverket beslutar vilka djur som får vaccineras och vilka vacciner som får användas. Sådana vacciner tillhandahålls genom Jordbruksverkets försorg.

text: En vaccination ska utföras av en person som Jordbruksverket utser. Om en vaccination utförs ska en sådan person som avses i första stycket skriva en rapport på Jordbruksverkets blankett Epi 4 eller på ett annat dokument som verket beslutar. Rapporten ska skickas till Jordbruksverket med kopia till länsstyrelsen.

text: Djur som vaccineras ska i samband med vaccinationen förses med en särskild identifikationsmärkning som visar att de blivit vaccinerade. Märkningen ska ske på det sätt som Jordbruksverket beslutar. Jordbruksverket kan medge undantag från vad som anges i första stycket för fåglar och fiskar. Vad gäller fåglar kan undantag medges om de hålls i en djurpark och om de är märkta individuellt eller omöjligen kan märkas. Kan fåglarna omöjligen märkas ska de på annat sätt kunna identifieras individuellt.

text: Vaccinerade djur och produkter av sådana djur får inte utan särskilt tillstånd av Jordbruksverket flyttas från den anläggning där de hålls eller föras ut ur det område som avses i 2 §.

text: Ersättning enligt

text: epizootilagen (1999:657)

text: lämnas inte för förebyggande åtgärder i samband med vaccination mot blåtunga. (

text: SJVFS 2008:38

text: 10 KAP. BESTÄMMELSE OM UNDANTAG

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 februari 2003, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:103

text: ) om bekämpning av epizootiska sjukdomar ska upphöra att gälla. ------------------------------- Denna författning träder i kraft den 7 mars 2006. ------------------------------- 4 Denna författning träder i kraft den 15 augusti 2008. -------------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 juli 2010.

text: MATS PERSSON

text: Maria Cedersmyg (Enheten för sällskapsdjur)

text: SJVFS 2002:98

text: . 3

text: SJVFS 2006:16

text: . 4

text: SJVFS 2008:38

text: . 5

text: Bilaga

text: Epizootianslag 1 (Tillträdesförbud)

text: STOPP

text: TILLTRÄDESFÖRBUD

text: Beslutat i enlighet med

text: epizootilagen (1999:657)

text: Anläggning med djur eller foder samt närmast omkringliggande område får ej beträdas på grund av smittsam djursjukdom. Överträdelse beivras. Länsstyrelsen kan lämna ytterligare upplysningar.

text: Epizootianslag 1

text: Epizootianslag 2 (Spärrförklarad och smittförklarad djuranläggning)

text: STOPP

text: SPÄRRAT OMRÅDE PÅ GRUND AV SMITTSAM DJURSJUKDOM

text: Tillträde förbjudet

text: Beslutat i enlighet med

text: epizootilagen (1999:657)

text: Överträdelse beivras. Länsstyrelsen kan lämna ytterligare upplysningar.

text: Epizootianslag 2

text: Epizootianslag 3 (Skyddsområde)

text: Epizootianslag 3 a Mul- och klövsjuka, rift valley fever, bluetongue, boskapspest, lumpy skin disease, peste des petits ruminants, får- och getkoppor.

text: STOPP

text: GRÄNS FÖR SKYDDSOMRÅDE

text: Beslutat i enlighet med

text: epizootilagen (1999:657)

text: . På grund av smittsam djursjukdom får inte klövbärande djur och produkter från sådana djur utan särskilt tillstånd flyttas mellan anläggningar inom området och inte föras till, genom eller från området. Överträdelse beivras. Länsstyrelsen kan lämna ytterligare upplysningar.

text: Epizootianslag 3a

text: Epizootianslag 3 b Vesikulär stomatit

text: STOPP

text: GRÄNS FÖR SKYDDSOMRÅDE

text: Beslutat i enlighet med

text: epizootilagen (1999:657)

text: . På grund av smittsam djursjukdom får inte klövbärande djur och hästdjur samt produkter från sådana djur utan särskilt tillstånd flyttas mellan anläggningar inom området och inte föras till, genom eller från området. Överträdelse beivras. Länsstyrelsen kan lämna ytterligare upplysningar.

text: Epizootianslag 3b

text: Epizootianslag 3 c Afrikansk hästpest.

text: STOPP

text: GRÄNS FÖR SKYDDSOMRÅDE

text: Beslutat i enlighet med

text: epizootilagen (1999:657)

text: . På grund av smittsam djursjukdom får inte hästdjur och produkter från sådana djur utan särskilt tillstånd flyttas mellan anläggningar inom området och inte föras till, genom eller från området. Överträdelse beivras. Länsstyrelsen kan lämna ytterligare upplysningar.

text: Epizootianslag 3c

text: Epizootianslag 3 d Klassisk svinpest, afrikansk svinpest, swine vesicular disease.

text: STOPP

text: GRÄNS FÖR SKYDDSOMRÅDE

text: Beslutat i enlighet med

text: epizootilagen (1999:657)

text: . På grund av smittsam djursjukdom får inte svin och produkter från svin utan särskilt tillstånd flyttas mellan anläggningar inom området och inte föras till, genom eller från området. Överträdelse beivras. Länsstyrelsen kan lämna ytterligare upplysningar.

text: Epizootianslag 3d

text: Epizootianslag 3 e Hönspest (aviär influensa), newcastlesjuka.

text: STOPP

text: GRÄNS FÖR SKYDDSOMRÅDE

text: Beslutat i enlighet med

text: epizootilagen (1999:657)

text: . På grund av smittsam fågelsjukdom får inte fjäderfä och produkter från fjäderfä utan särskilt tillstånd flyttas mellan anläggningar inom området och inte föras till, genom eller från området. Överträdelse beivras. Länsstyrelsen kan lämna ytterligare upplysningar.

text: Epizootianslag 3e

text: Epizootianslag 3 f Rabies

text: STOPP

text: GRÄNS FÖR SKYDDSOMRÅDE

text: Beslutat i enlighet med

text: epizootilagen (1999:657)

text: . På grund av smittsam djursjukdom får inte hundar, katter och illrar röra sig fritt inom området, flyttas inom området eller föras till, genom eller från området utan särskilt tillstånd. Överträdelse beivras. Länsstyrelsen kan lämna ytterligare upplysningar.

text: Epizootianslag 3f

text: Epizootianslag 4 (Övervakningsområde)

text: Epizootianslag 4 a Mul- och klövsjuka, rift valley fever, bluetongue, boskapspest, lumpy skin disease, peste des petits ruminants, får- och getkoppor.

text: STOPP

text: GRÄNS FÖR ÖVERVAKNINGSOMRÅDE

text: Beslutat i enlighet med

text: epizootilagen (1999:657)

text: . På grund av smittsam djursjukdom får inte klövbärande djur och produkter från sådana djur utan särskilt tillstånd flyttas mellan anläggningar inom området och inte föras genom eller från området. Överträdelse beivras. Länsstyrelsen kan lämna ytterligare upplysningar.

text: Epizootianslag 4a

text: Epizootianslag 4 b Vesikulär stomatit

text: STOPP

text: GRÄNS FÖR ÖVERVAKNINGSOMRÅDE

text: Beslutat i enlighet med

text: epizootilagen (1999:657)

text: . På grund av smittsam djursjukdom får inte klövbärande djur och hästdjur samt produkter från sådana djur utan särskilt tillstånd flyttas mellan anläggningar inom området och inte föras genom eller från området. Överträdelse beivras. Länsstyrelsen kan lämna ytterligare upplysningar.

text: Epizootianslag 4b

text: Epizootianslag 4 c Afrikansk hästpest

text: STOPP

text: GRÄNS FÖR ÖVERVAKNINGSOMRÅDE

text: Beslutat i enlighet med

text: epizootilagen (1999:657)

text: . På grund av smittsam djursjukdom får inte hästdjur och produkter från sådana djur utan särskilt tillstånd flyttas mellan anläggningar inom området och inte föras genom eller från området. Överträdelse beivras. Länsstyrelsen kan lämna ytterligare upplysningar.

text: Epizootianslag 4c

text: Epizootianslag 4 d Klassisk svinpest, afrikansk svinpest, swine vesicular disease.

text: STOPP

text: GRÄNS FÖR ÖVERVAKNINGSOMRÅDE

text: Beslutat i enlighet med

text: epizootilagen (1999:657)

text: . På grund av smittsam djursjukdom får inte svin och produkter från svin utan särskilt tillstånd flyttas mellan anläggningar inom området och inte föras genom eller från området. Överträdelse beivras. Länsstyrelsen kan lämna ytterligare upplysningar.

text: Epizootianslag 4d

text: Epizootianslag 4 e Hönspest (aviär influensa), newcastlesjuka.

text: STOPP

text: GRÄNS FÖR ÖVERVAKNINGSOMRÅDE

text: Beslutat i enlighet med

text: epizootilagen (1999:657)

text: . På grund av smittsam fågelsjukdom får inte fjäderfä och produkter från fjäderfä utan särskilt tillstånd flyttas mellan anläggningar inom området och inte föras genom eller från området. Överträdelse beivras. Länsstyrelsen kan lämna ytterligare upplysningar.

text: Epizootianslag 4e

text: Epizootianslag 5 (Anläggningar som hanterar djur, djurkroppar eller djurprodukter och som avses i 3 kap. 11 § 5)

text: STOPP

text: Beslutat i enlighet med

text: epizootilagen (1999:657)

text: På grund av smittsam djursjukdom får endast personal som arbetar inom anläggningen tillträde.

text: Epizootianslag 5

text: Epizootianslag 6 Betesvaccination mot rabies

text: STOPP

text: Beslutat i enlighet med

text: epizootilagen (1999:657)

text: Vaccination mot rabies med beten sker i detta område

text: • Under perioden xx-yy kommer beten med vaccin mot rabies att spridas manuellt/ från flygplan. Avsikten är vaccination av räv mot rabies. • Betena består av en klump fiskmassa i vilken en plastbehållare med rabiesvaccin är inbakad. Betet är cirka 2x2x4 cm stort och brunt. • Människor ska inte vidröra beten. Den som råkat komma i kontakt med vaccinet i plastbehållaren ska omedelbart tvätta händerna i rikligt med tvål och vatten och snarast kontakta läkare. • Tamdjur ska förhindras att äta beten då detta minskar kampanjens effekt. Vaccinet är dock ofarligt för tamdjur. Observera att hundar, katter och illrar endast får rastas i koppel/sele. • Barn bör förhindras att leka i området och rastning av djur i området avråds under vaccinspridningsperioden samt ytterligare en vecka, dvs under perioden xx-xx. • Ansvariga för vaccinationskampanjen är Jordbruksverket och länsstyrelsen, vilka kan lämna mera information.

text: Epizootianslag 6

text: SJVFS 2010:44


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om bekämpning av potatiscystnematoder

text: Dessa bestämmelser har till syfte att lokalisera och kartlägga utbredningen av potatiscystnematoder av arterna Globodera pallida (Stone) Behrens (europeiska populationer) och Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens (europeiska populationer) för att kartlägga dess utbredning, hindra dess spridning och bekämpa dem. Bestämmelserna omfattar åtgärder till följd av att potatiscystnematoder konstaterats genom provtagning genomförd av Jordbruksverket eller av en officiell myndighet i ett annat EU-land.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med Brukningsenhet En fastighet eller ett företag bestående av en eller flera registerfastigheter eller delar av sådana med gemensam användning av maskiner och annan utrustning för produktion av potatis Fält Det sammanhängande markområde på vilket en enda jordbrukare odlar en enda gröda Officiell Fastställt, godkänt eller utfört av Jordbruksverket eller annan ansvarigt officiellt organ i ett annat EU-land. Potatiscystnematoder Potatiscystnematoder av arterna Globodera pallida (Stone) Behrens och Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens Potatisparti Knölar eller plantor av potatis som har ursprung i ett eller flera avgränsade odlingsfält inom en brukningsenhet och som är baserat på ett utsäde med enhetlig bakgrund eller knölar av potatis som efter skörd behandlas på ett sådant sätt att de måste ses som en enhet och inte längre kan särskiljas efter ursprung Resistent potatissort En sort som när den odlas avsevärt hindrar en viss population av potatiscystnematoder från att utvecklas Patotyp En grupp av populationer med samma virulens (grad av förmåga att framkalla sjukdom).

text: Anmälningsskyldighet

text: Anmälningsskyldigheten enligt

text: 4 § växtskyddslagen (1972:318)

text: gäller inte potatiscystnematoder, utom vid misstänkt eller bekräftad minskning eller förändring av effekten av en potatissorts resistens med avseende på potatiscystnematoder.

text: Undersökning av förekomst av potatiscystnematoder

text: Provtagning och analys

text: Provtagning för analys av förekomst av potatiscystnematoder enligt dessa föreskrifter ska göras av Jordbruksverket. Provtagningen ska göras enligt bilaga

text: 2, punkt 1. Analys av prov ska genomföras i Jordbruksverkets regi och enligt de anvisningar som anges i direktiv

text: , bilaga 2, punkt 1.

text: Officiell undersökning

text: Fält där utsädesodling av potatis avsedd för saluföring planeras ska före varje odlingssäsong undersökas beträffande förekomst av potatiscystnematoder. Provtagning ska göras av Jordbruksverket. Analysen ska genomföras i Jordbruksverkets regi. Ytterligare bestämmelser om provtagning och analys finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:90

text: ) om certifiering m.m. av utsädespotatis. Provtagning gjord av Jordbruksverket krävs inte på fält där det ska odlas utsädespotatis för eget bruk inom samma brukningsenhet.

text: Inventering

text: Jordbruksverket ska årligen göra en inventering avseende på potatiscystnematoder på minst 0,5 % av den totala potatisarealen, undantaget areal för produktion av utsädespotatis.

text: Vad gäller för ett fält med förekomst av potatiscystnematoder?

text: Ett fält där det efter provtagning gjord av Jordbruksverket har konstaterats potatiscystnematoder, ska dokumenteras av Jordbruksverket. Under minst sex år efter det att potatiscystnematoder har konstaterats ska fältet anses ha en dokumenterad förekomst av potatiscystnematoder. Jordbruksverket beslutar i det enskilda fallet om förekomstens omfattning.

text: Åtgärder på fält med förekomst av potatiscystnematoder

text: Odling

text: Utsädespotatis får inte sättas eller lagras på ett fält med förekomst av potatiscystnematoder. På fältet får odlas sådan potatis som inte är avsedd för produktion av utsädespotatis.

text: Växter som är förtecknade i bilaga 1 får inte planteras eller förvaras på ett fält med förekomst av potatiscystnematoder. Växter som förtecknas i bilaga 1, punkt 2, får emellertid odlas på fältet under förutsättning att de efteråt blir föremål för någon av följande åtgärder. 1. Avlägsnande av jord genom tvättning eller borstning av växterna tills all jord så långt det är möjligt är borttagen så att det inte finns någon identifierbar risk för spridning av potatiscystnematoder. 2. Desinfektion genom metoder som godkänts av Jordbruksverket så att det inte finns någon identifierbar risk för spridning av potatiscystnematoder. Om någon av åtgärderna ovan vidtagits ska växterna kontrolleras av Jordbruksverket innan de får säljas vidare.

text: Bekämpningsprogram

text: Under den period som ett fält har en av Jordbruksverket dokumenterad förekomst av potatiscystnematoder, ska ett bekämpningsprogram tillämpas. I det fall förekomst av gul potatiscystnematod Globodera rostochiensis, patotyp Ro1, konstaterats, ska vid odling av potatis användas en sort som är resistent mot denna patotyp. I det fall förekomst av andra patotyper än Globodera rostochiensis, patotyp Ro1, konstateras, beslutar Jordbruksverket i det enskilda fallet om omfattningen av ett bekämpningsprogram. I programmet kan utöver vad som anges i 11-12 §§ ingå krav på sort och växtföljd, exempelvis hur många potatisfria år som krävs. Potatissorter som kan ingå i bekämpningsprogrammet ska ha högsta möjliga resistens mot den patotyp av potatiscystnematoder som konstaterats inom fältet, enligt skalan över grad av resistens i bilaga 3. Resistens mot potatiscystnematoder i en potatissort ska undersökas enligt den metod som anges i direktiv

text: , bilaga 4, avsnitt 2.

text: Bekämpning

text: De första två åren efter att potatiscystnematoder konstaterats på fältet och fältet har dokumenterats som ett fält med förekomst av potatiscystnematoder ska plantor från övervintrade knölar av potatis bekämpas. Om ogräs tillhörande fam Solanaceae förekommer på fältet, exempelvis nattskatta (Solanum nigrum L.) och besksöta (Solanum dulcamara L.), ska bekämpning ske under den tid fältet är dokumenterat som ett fält med förekomst av potatiscystnematoder.

text: Rengöring

text: Maskiner och redskap som används till plöjning eller annan jordbearbetning, sättning och skörd av potatis eller skörd av lök ska rengöras efter att de har använts på en brukningsenhet vilken är dokumenterad av Jordbruksverket som en brukningsenhet med fält där potatiscystnematoder konstaterats.

text: Friförklaring av fält med förekomst av potatiscystnematoder

text: För att friförklara ett fält som är dokumenterat till följd av förekomst av potatiscystnematoder ska provtagning göras. Provtagningen kan ske tidigast sex år efter att potatiscystnematoder konstaterats på fältet. Provtagningen ska ske enligt bilaga 2, punkt 2. Om inga potatiscystnematoder konstateras vid provtagningen ska fältet inte längre vara dokumenterat av Jordbruksverket som ett fält med förekomst av potatiscystnematoder.

text: När anses det förekomma potatiscystnematoder i ett potatisparti?

text: Ett potatisparti ska anses innehålla potatiscystnematoder om potatispartiet: 1. har odlats på ett fält, som av Jordbruksverket eller av officiell myndighet i ett annat EU-land, är dokumenterat med anledning av förekomst av potatiscystnematoder, eller 2. som har kommit i kontakt med jord där potatiscystnematoder har konstaterats.

text: Vad gör man med ett potatisparti eller växter med förekomst av potatiscystnematoder?

text: Ett potatisparti i vilket det förekommer potatiscystnematoder, får inte användas som utsäde.

text: Växter förtecknade i bilaga 1, punkt 1, och som odlats på ett fält med förekomst av potatiscystnematoder får inte planteras. Växter förtecknade i bilaga 1, punkt 2, och som odlats på ett fält med förekomst av potatiscystnematoder får inte planteras om de inte blivit föremål för någon av åtgärderna enligt 9 § andra stycket.

text: Ett potatisparti med förekomst av potatiscystnematoder får: 1. användas för egen konsumtion och till utfodring av djur på den egna brukningsenheten, 2. sorteras och packas på den brukningsenhet där partiet är odlat, 3. levereras, direkt och utan omlastning, för bearbetning på en industriell anläggning som uppfyller kraven i bilaga 4, eller 4. levereras till en sorteringsanläggning som uppfyller kraven i bilaga 4. Jord, sediment, frånsorterad potatis och skalrester ska hanteras enligt kraven i bilaga 4.

text: Bekämpningsåtgärder som ska redovisas årligen

text: Brukaren av ett fält som har dokumenterats till följd av förekomst av potatiscystnematoder ska årligen, senast den 31 december, redovisa till Jordbruksverket. 1. Vilken gröda som odlats på fältet och, om potatis har odlats, vilken potatissort som använts. 2. De första två åren efter att fältet har en dokumenterad förekomst av potatiscystnematoder, hur övervintrad potatis på fältet bekämpats och vid vilken tidpunkt. 3. Hur eventuell potatisskörd avsatts samt namn och adress på mottagaren av potatisskörden. 4. Om bekämpning av ogräs tillhörande fam Solanaceae har skett och vid vilken tidpunkt. 5. När under året maskiner och redskap har rengjorts enligt vad som krävs i 12 §. Kravet på årlig rapportering gäller inte brukaren av ett fält med förekomst av gul potatiscystnematod, patotyp Ro1.

text: Övriga bestämmelser

text: Undantag

text: Jordbruksverket kan, om det finns särskilda skäl, besluta om undantag från föreskrifterna i denna författning om så kan ske utan att bestämmelserna i direktiv

text: eftersätts.

text: Ytterligare bestämmelser

text: Bestämmelser om märkning av potatis som omsätts inom Europeiska unionen samt om innehav och hantering av kulturer av potatiscystnematoder finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare respektive i Statens jordbrukverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:13

text: ) om införsel från tredje land eller förflyttning inom Europeiska unionen (EU) av växter m.m. för vetenskapligt ändamål. I Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m. samt i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:90

text: ) om certifiering m.m. av utsädespotatis finns bestämmelser om frihet från potatiscystnematoder som ska vara uppfyllda vid saluföring av trädgårdsväxter respektive av utsädespotatis.

text: Denna författning träder i kraft den 30 juni 2010.

text: CHRISTINA HUHTASAARI

text: Martina Thörn (Växtinspektionen)

text: Bilaga 1

text: Växter som omfattas av restriktioner med avseende på potatiscystnematoder

text: 1. Värdväxter med rötter, avsedda för uppförökning: Capsicum spp., olika arter av paprika Lycopersicon lycopersicon (L.) Karsten ex Farw., tomat Solanum melogena L., aubergin

text: 2a Andra växter med rötter, avsedda för uppförökning: Allium porrum L., purjolök Beta vulgaris L., beta Brassica spp., kålsläktet Fragaria L., smultronsläktet Aspargus officinalis L., sparris

text: 2b Lökar, rotknölar och jordstammar som är odlade i jord och avsedda för plantering och som inte behandlats genom A. att all jord så långt det är möjligt avlägsnats genom tvättning eller borstning så att det inte finns någon identifierbar risk för spridning av potatiscystnematod, eller B. desinfektion genom metoder som godkänts av Jordbruksverket så att det inte finns någon identifierbar risk för spridning av potatiscystnematod av följande arten och släkten: Allium ascalonicum L., schalottenlök Allium cepa L., lök Dahlia spp., dahliasläktet Gladiolus Tourn. Ex L., gladiolsläktet Hyacinthus spp., hyacintsläktet Iris spp., irissläktet Lilium spp., liljesläktet Narcissus L., narcissläktet Tulipa L. tulpansläktet utom sådana där det på förpackningen eller på annat sätt anges att de är avsedda för försäljning till slutkonsumenter som inte yrkesmässigt producerar växter eller snittblommor.

text: Bilaga 2

text: Provtagningsstandard

text: 1. Provtagningen för inventering ska omfatta

text: a. 400 ml jord per hektar. Provet ska samlas in genom minst 100 borrstick per hektar i ett rutnät som helst ska täcka hela fältet. Avståndet mellan provtagningspunkterna ska vara minst fem meter på bredden och högst 20 meter på längden,

text: eller

text: b. riktade prover på minst 400 ml jord efter okulär besiktning av rötter med synliga symptom,

text: eller

text: c. prover på minst 400 ml jord som vidhäftat potatisen efter skörd, under förutsättning att fältet där potatisen odlats går att spåra.

text: 2. Provtagning inför friförklaring av fält med förekomst av potatiscystnematoder

text: Provtagning för analys av förekomst av potatiscystnematoder ska göras på fält där potatis avsedd för produktion av utsädespotatis ska odlas eller där växter som är förtecknade i bilaga 1 och som är avsedda för uppförökning ska odlas. Frihet från potatiscystnematoder ska styrkas genom ett prov på minst 1 500 ml jord per hektar som ska samlas in genom minst 100 borrstick per hektar, helst i ett rutnät som täcker hela fältet och där avståndet mellan provtagningspunkterna är minst fem meter på bredden och högst 20 meter på längden.

text: Bilaga 3

text: Skala för att beskriva grad av resistens mot potatiscystnematoder

text: Nivå 9 visar på den högsta nivån av resistens.

text: Relativ mottaglighet (%) Resistensnivå

text: < 1 9 1,1-3 8 3,1-5 7 5,1-10 6 10,1-15 5 15,1-25 4 25,1-50 3 50,1-100 2 >100 1

text: Bilaga 4

text: A. Hantering på den brukningsenhet där potatisen odlats

text: a. Jord från sortering och packning av ett potatisparti

text: där det förekommer potatiscystnematoder ska hanteras på ett sätt som förhindrar risk för vidare spridning av potatiscystnematoder. Jorden ska 1. förvaras på brukningsenheten och inte användas till potatisodling eller för odling av växterna i bilaga 1 under minst sex år, eller 2. spridas på mark som inte används till potatisodling. Potatisodling eller odling av växterna i bilaga 1 får därefter som tidigast påbörjas efter sex år.

text: b. Frånsorterad potatis och skalrester

text: där det förekommer potatiscystnematoder ska hanteras på ett sätt som förhindrar risk för vidare spridning av potatiscystnematoder. Den frånsorterade potatisen och skalresterna ska 1. användas som djurfoder på den egna brukningsenheten eller på en annan brukningsenhet där det inte odlas potatis under de närmaste sex åren, eller 2. komposteras på brukningsenheten. Komposten får tidigast spridas på mark som används till potatisodling eller odling av växterna i bilaga 1 efter sex år.

text: B. Hantering på en anläggning för sortering och packning av potatis eller på en industriell anläggning för bearbetning av potatis

text: a. Jord och sediment från sortering och packning av ett potatisparti

text: där det förekommer potatiscystnematoder ska hanteras på ett sätt som förhindrar risk för vidare spridning av potatiscystnematoder och får inte användas till potatisodling eller för odling av växterna i bilaga 1 förrän tidigast efter sex år. Jord och sediment med förekomst av potatiscystnematoder ska 1. lagras utan risk för spridning av potatiscystnematoder, 2. spridas på mark som inte används till potatisodling, eller 3. användas som fyllnadsmaterial vid vägarbeten och dylikt.

text: b. Frånsorterad potatis och skalrester

text: där det förekommer potatiscystnematoder ska hanteras på ett sätt som förhindrar risk för vidare spridning av potatiscystnematoder. De ska användas 1. på en industriell anläggning, eller 2. som djurfoder under förutsättning att frånsorterad potatis och skalrester är tvättade.

text: C. Hantering av avfall genom biologisk behandling eller annan hantering

text: Jord, sediment, potatis och skalrester med förekomst av potatiscystnematoder får även bortskaffas genom rötning eller kompostering (upphettning till minst 55ºC under minst 6 timmar) alternativt förbränning eller annan hantering som kan godkännas av Jordbruksverket.

text: D. Ytterligare bestämmelser om hantering av avfall

text: I 15 kap. 5a §

text: miljöbalken (1998:808)

text: och i

text: avfallsförordningen (2001:1063)

text: finns ytterligare bestämmelser om avfallshantering.


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2002:95) om ersättning för miljövänligt jordbruk

text: 1 kap. GEMENSAMMA BESTÄMMELSER

text: För att vara berättigad till utbetalning av miljöersättning enligt 3 och 4 kap. ska jordbrukaren ha sått utsädet senast den 15 juni ansökansåret. I Norrbottens, Västerbottens, Jämtlands, Västernorrlands, Gävleborgs, Dalarnas, Värmlands, Södermanlands, Östergötlands, Jönköping, Kronobergs, Kalmar, Gotlands, Blekinge, Skåne, Örebro och Västmanlands län ska jordbrukaren ha sått utsädet senast den 30 juni. Odling av grönsaker, kryddväxter, konservärter och bär ska vara etablerad senast den 30 juni.

text: Denna författning träder i kraft den 15 juni 2010 och gäller till utgången av år 2010.

text: MATS PERSSON

text: Maria Durling (Miljö- och regionalstödsenheten)

text: Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2009:24

type: kapitel

type: foreskrift


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2007:42) om kompensationsbidrag, miljöersättningar och miljöinvesteringar

text: 1 kap. GEMENSAMMA BESTÄMMELSER

text: För att vara berättigad till utbetalning av ersättning enligt 2, 4, 5 och 6 kap. ska jordbrukaren ha sått utsäde senast den 15 juni ansökansåret. I Norrbottens, Västerbottens, Jämtlands, Västernorrlands, Gävleborgs, Dalarnas, Värmlands, Södermanlands, Östergötlands, Jönköpings, Kronobergs, Kalmar, Gotlands, Skåne, Blekinge, Örebro och Västmanlands län ska jordbrukaren ha sått utsädet senast den 30 juni. Odling av grönsaker, kryddväxter, konservärter och bär ska vara sådd eller planterad senast den 30 juni.

text: MATS PERSSON

text: Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2010:13