text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet modersmål finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. På Skolverkets vägnar HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: 1 1 Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Modersmål

text: Goda kunskaper i modersmålet gagnar lärandet av svenska, andra språk och andra ämnen i och utanför skolan. Ett rikt och varierat modersmål är betydelsefullt för att reflektera över, förstå, värdera och ta ställning till företeelser i omvärlden. Modersmålet är också en värdefull tillgång vid internationella kontakter.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet modersmål ska syfta till att eleverna utvecklar färdigheter i att tala, läsa, skriva och lyssna på sitt modersmål. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om sitt modersmål. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om litteratur. Eleverna ska ges möjlighet att i tal och skrift utveckla ett rikt språk, som ger självförtroende, trygghet i olika situationer och möjlighet att uttrycka sin personlighet och stärka sin identitet. Undervisningen ska bidra till att eleverna blir förankrade i både språkområdets kultur och den svenska kulturen. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sitt språk i tal och skrift genom att arbeta processinriktat i samspel med andra. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla ett interkulturellt förhållningssätt i skolan och samhället genom att undervisningen ska utgå från ett jämförande perspektiv på språket och kulturen.

text: Undervisningen i ämnet modersmål ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Förståelse av modersmålet inom olika områden. 2. Förmåga att muntligt uttrycka tankar, känslor och åsikter i samtal, diskussioner och redovisningar med ett rikt ord- och begreppsförråd. 3. Förmåga att skriva olika texttyper med ett rikt ord- och begreppsförråd och med hänsyn till mottagare och situation samt att bearbeta texterna utifrån egen reflektion och andras respons. 4. Förmåga att tillägna sig litteratur och författarskap från olika tider samt texter i olika genrer. 5. Kunskaper om modersmålets uppbyggnad och förståelse av dess utveckling samt förmåga att göra jämförelser mellan modersmålet och det svenska språket. 6. Kunskaper om historia, kultur, natur, geografi och aktuella samhällsförhållanden där språket talas, samt förmåga att göra jämförelser med svenska förhållanden. 7. Förmåga att i vardagliga sammanhang, muntligt och skriftligt, tolka från modersmål till svenska och tvärtom.

text: Kurser i ämnet

text: Modersmål 1, 100 poäng, som bygger på grundskolans kunskaper eller motsvarande.

text: Modersmål 1, 100 poäng

text: Kurskod: MOEXXX01

text: Kursen modersmål 1 omfattar punkterna 1–6 under rubriken Ämnets syfte, med särskild betoning på punkterna 1–3.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Egen språkproduktion i tal med anpassning till innehåll och mottagare samt utveckling av strategier för att göra sig förstådd och få fram sitt budskap. – Egen språkproduktion i skrift med anpassning till innehåll och mottagare samt utveckling av strategier för att göra sig förstådd och få fram sitt budskap. – Ord- och begreppsförråd. – Språkriktighet, stil och struktur i samband med talade och skrivna texter. – Texter på modersmålet valda med hänsyn till elevernas intressen och studieväg. – Modern litteratur, bilder, konst och musik som tar upp vardagsliv, relationer och livsfrågor. – Språkets spridning och förekomst samt hur språket används. – Kultur, natur och geografiska förhållanden i språkområdet.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll i sitt modersmål såväl muntligt som skriftligt. Detta visar eleven genom att redovisa, diskutera och kommentera innehållet på ett översiktligt sätt. Eleven uttrycker muntligt sina tankar, känslor och åsikter på modersmålet så att innehållet blir i huvudsak begripligt och korrekt. I samtal växlar eleven med viss säkerhet mellan vardagsspråk och skolspråk. I skrift formulerar eleven sig på modersmålet med viss anpassning till syfte, mottagare och situation samt följer i huvudsak skriftspråkets konventioner. Eleven uttrycker och formulerar sig med ett ordförråd som i huvudsak är relevant för sammanhanget och som endast i undantagsfall hindrar eleven från att uttrycka sig nyanserat. Eleven läser relativt obehindrat texter av vardaglig karaktär på modersmålet och redogör översiktligt för innehållet i texten och några tankar som läsningen har väckt. Eleven redogör översiktligt för modersmålets spridning och hur språket används. I både tal och skrift presenterar eleven grundläggande fakta om natur och geografiska förhållanden i språkområdet. Eleven ger exempel på

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll och uppfattar väsentliga detaljer i sitt modersmål såväl muntligt som skriftligt. Detta visar eleven genom att redovisa, diskutera och kommentera innehållet på ett välgrundat sätt. Eleven uttrycker muntligt sammanhängande och strukturerat sina tankar, känslor och åsikter på modersmålet så att innehållet blir begripligt och korrekt. I samtal växlar eleven med säkerhet mellan vardagsspråk och skolspråk. I skrift formulerar eleven sig på modersmålet med anpassning till syfte, mottagare, situation och innehåll samt följer skriftspråkets konventioner. Eleven uttrycker och formulerar sig med ett ordförråd som är relevant för sammanhanget och som endast i undantagsfall hindrar eleven från att uttrycka sig nyanserat. Eleven läser relativt obehindrat texter av olika karaktär på modersmålet och redogör utförligt för innehållet i texten samt formulerar välgrundade egna tankar och iakttagelser med utgångspunkt i det lästa. Eleven redogör utförligt för modersmålets spridning och hur språket används. Dessutom redogör eleven översiktligt för hur modersmålet är uppbyggt och gör enkla jämförelser med svenska språket. I både tal och skrift presenterar eleven fakta om natur och geografiska förhållanden i språkområdet. Eleven ger exempel på och diskuterar utförligt några typiska kulturella förhållanden förknippade med språkområdet samt gör välgrundade jämförelser med svenska förhållanden.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven förstår såväl helhet som detaljer i sitt modersmål såväl muntligt som skriftligt. Detta visar eleven genom att redovisa, diskutera och kommentera innehållet på ett välgrundat och nyanserat sätt. Eleven uttrycker muntligt sammanhängande, strukturerat, tydligt, ledigt samt med variation och flyt sina tankar, känslor och åsikter på modersmålet så att innehållet blir begripligt och korrekt. I samtal växlar eleven med säkerhet mellan vardagsspråk och skolspråk. I skrift formulerar eleven sig varierat och nyanserat på modersmålet med anpassning till syfte, mottagare, situation och innehåll samt följer skriftspråkets konventioner. Eleven uttrycker och formulerar sig med ett ordförråd som är relevant för

text: sammanhanget och som endast i undantagsfall hindrar eleven från att uttrycka sig nyanserat. Eleven läser relativt obehindrat texter av olika karaktär på modersmålet och redogör utförligt och nyanserat för innehållet i texten samt formulerar

text: välgrundade och nyanserade egna tankar och iakttagelser med

text: modersmålet är uppbyggt och gör välgrundade jämförelser med svenska

text: Modersmål 2, 100 poäng

text: Kurskod: MOEXXX02

text: Kursen modersmål 2 omfattar punkterna 1–7 under rubriken Ämnets syfte, med särskild betoning på punkterna 1–3. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Muntlig språkproduktion i avancerade sammanhang. Muntlig framställning i och inför grupp, till exempel omfattande presentationer, intervjuer och argumentationer. – Skriftlig språkproduktion i avancerade sammanhang. Skriftlig framställning med tonvikt på utredande och argumenterande text, baserad på olika källor som behandlats i undervisningen. – Fördjupat ord- och begreppsförråd. – Skönlitterära verk och författarskap. Skönlitterära texter som speglar samhället och kulturen i språkområdet, i vår tid och förr i tiden. – Sakprosatexter som knyter an till elevens intressen och studieväg. Texter i olika medier som tar upp aktuella samhällsfrågor och kulturella frågor. – Jämförelser mellan modersmålet och det svenska språket vad gäller ord och begrepp, meningsbyggnad och olika texters struktur och uppbyggnad. – Samhällsförhållanden i språkområdet. – Fördjupade studier av historia och kultur i språkområdet, till exempel inom konst, musik, arkitektur och film.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll och uppfattar tydliga detaljer i sitt modersmål, såväl muntligt som skriftligt. Detta visar eleven genom att redovisa, diskutera och kommentera innehållet på ett välgrundat sätt. Eleven uttrycker, på modersmålet, ledigt och språkligt säkert tankar, känslor och åsikter vid muntliga framträdanden så att innehållet i huvudsak framgår. Eleven sammanställer efter samråd med handledare underlag som bygger på flera källor och skriver utifrån detta, på sitt modersmål, utredande och argumenterande texter som är sammanhängande, väldisponerade och ger ett nytt perspektiv på det lästa. Dessutom resonerar och drar eleven välgrundade slutsatser utifrån sina resonemang. Texterna är anpassade till texttyp, syfte och mottagare. Eleven tillämpar med säkerhet regler för citatoch referatteknik och skriver i huvudsak korrekt. Ordförrådet och den grammatiska behärskningen är tillräckligt goda för att den muntliga och skriftliga kommunikationen ska fungera tillfredsställande. Eleven uttrycker och formulerar sig med ett ordförråd som är relevant för sammanhanget och som endast i undantagsfall hindrar eleven från att uttrycka sig nyanserat. Språket är klart och varierat och innehåller goda formuleringar. Eleven läser relativt obehindrat på modersmålet både skönlitterära texter och sakprosatexter av olika slag och redogör utförligt för innehållet i lästa

text: Betyget B

text: Betyget A

text: resonerar och drar eleven välgrundade och nyanserade slutsatser utifrån

text: sina resonemang. Texterna är anpassade till texttyp, syfte och mottagare. Eleven tillämpar med säkerhet regler för citat- och referatteknik och skriver i huvudsak korrekt. Ordförrådet och den grammatiska behärskningen är tillräckligt goda för att den muntliga och skriftliga kommunikationen ska fungera bra. Eleven uttrycker och formulerar sig med ett ordförråd som är relevant för sammanhanget och som endast i undantagsfall hindrar eleven från att uttrycka sig nyanserat. Språket är träffsäkert, klart och varierat och innehåller goda formuleringar. Eleven läser obehindrat på modersmålet både skönlitterära texter och sakprosatexter av olika slag och redogör utförligt och nyanserat för innehållet i lästa texter samt formulerar välgrundade och nyanserade egna tankar och iakttagelser med utgångspunkt i det lästa. Eleven redogör efter samråd med handledare för språkliga skillnader och likheter mellan modersmålet och det svenska språket. I både tal och skrift redogör eleven utförligt och nyanserat för kulturella och samhälleliga förhållanden i språkområdet samt utförligt för den kulturella och språkliga utvecklingen i språkområdet. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Kurskod: MOEMOD0

text: Kursen modersmål – aktiv tvåspråkighet omfattar punkterna 1–7 under rubriken Ämnets syfte, med särskild betoning på punkterna 1–3 och 7.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Kommunikation i tal och skrift, till exempel med myndigheter, högskolor och arbetsgivare. – Informella brev som syftar till social kommunikation. – Ord- och begreppsförråd med särskild tonvikt på ord som hör till medborgarrollen och samhällslivet. – Tolkning och översättning i vardagliga sammanhang till och från modersmålet. – Översättning till modersmålet av olika blanketter som medborgare i Sverige använder. – Texter i form av berättelser och dikter inom modern litteratur på modersmålet och texter från svensk litteratur för olika typer av jämförelser. – Aktuella samhällsfrågor. Jämförande studier mellan länder där modersmålet talas och Sverige. – Kulturella företeelser och sevärdheter. Jämförande studier mellan länder där modersmålet talas och Sverige.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll i sitt modersmål såväl muntligt som skriftligt. Detta visar eleven genom att redovisa, diskutera och kommentera innehållet på ett översiktligt sätt. Eleven uttrycker i tal och skrift tankar, känslor och åsikter så att innehållet i huvudsak framgår. Dessutom växlar eleven i tal med viss ledighet mellan svenska och modersmål. Eleven använder även i tal med viss säkerhet olika strategier för kommunikation på båda språken i både formella och informella sammanhang och situationer, med såväl myndigheter och sociala organisationer som omvärlden i övrigt. Dessutom använder eleven med viss säkerhet olika kommunikationsmedel på modersmålet och svenska och skaffar sig i samråd med handledare information om aktuella samhällsfrågor och händelser samt redovisar informationen, muntligt och skriftligt, med ett språk som till viss del är anpassat till texttyp, syfte och mottagare. Eleven granskar och bearbetar med viss säkerhet sina texter efter respons. Ordförrådet och den grammatiska behärskningen är tillräckligt goda för att den muntliga och skriftliga kommunikationen endast i undantagsfall ska försvåras. Eleven uttrycker och formulerar sig med ett ordförråd som i huvudsak är relevant för sammanhanget och som endast i undantagsfall hindrar eleven från att uttrycka sig nyanserat.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll och uppfattar tydliga detaljer i sitt modersmål såväl muntligt som skriftligt. Detta visar eleven genom att redovisa, diskutera och kommentera innehållet på ett välgrundat sätt. Eleven uttrycker i tal och skrift tankar, känslor och åsikter så att innehållet i huvudsak framgår. Dessutom växlar eleven i tal ledigt mellan svenska och modersmål. Eleven använder även i tal med viss säkerhet olika strategier för kommunikation på båda språken i både formella och informella sammanhang och situationer, med såväl myndigheter och sociala organisationer som omvärlden i övrigt. Dessutom använder eleven med viss säkerhet olika kommunikationsmedel på modersmålet och svenska och skaffar sig efter samråd med handledare information om aktuella samhällsfrågor och händelser samt redovisar informationen, muntligt och skriftligt, med ett språk som är anpassat till texttyp, syfte och mottagare. Eleven granskar och bearbetar med viss säkerhet sina texter efter respons samt diskuterar utförligt hur de kan förbättras avseende form och innehåll. Ordförrådet och den grammatiska behärskningen är tillräckligt goda för att den muntliga och skriftliga kommunikationen ska fungera tillfredsställande. Eleven uttrycker och formulerar sig med ett ordförråd som är relevant för sammanhanget och som endast i undantagsfall hindrar eleven från att uttrycka sig nyanserat. Språket är klart och varierat och innehåller goda formuleringar. Eleven översätter med viss säkerhet vardagliga texter både till och från modersmålet med ett för sammanhanget lämpligt ordval och i huvudsak i enlighet med språkens konventioner. Elevens översättning förmedlar innehållet korrekt. Eleven återberättar på modersmålet utförligt innehållet av

text: formulerar välgrundade egna tankar och iakttagelser med utgångspunkt

text: korrekt och begripligt samt anpassar vid behov sin framställning till

text: olika situationer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: diskuterar utförligt och nyanserat hur de kan förbättras avseende form

text: och innehåll. Ordförrådet och den grammatiska behärskningen är tillräckligt goda för att den muntliga och skriftliga kommunikationen ska fungera bra. Eleven uttrycker och formulerar sig med ett ordförråd som är relevant för sammanhanget och som endast i undantagsfall hindrar eleven från att uttrycka sig nyanserat. Språket är träffsäkert, klart och varierat och innehåller goda formuleringar. Eleven översätter med säkerhet vardagliga texter både till och från modersmålet med ett för sammanhanget lämpligt ordval och lämplig stil och i huvudsak i enlighet med språkens konventioner. Elevens översättning förmedlar innehållet tydligt, korrekt och nyanserat. Eleven återberättar på modersmålet utförligt och nyanserat innehållet av lästa texter, skrivna på

text: obehindrat och precist samt anpassar vid behov sin framställning till

text: olika situationer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet
modersmål i gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå;

text: Av

text: 1 kap. 6 § gymnasieförordningen (1992:394)

text: framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet modersmål finns i bilagan till dessa föreskrifter. Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. På Skolverkets vägnar HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Modersmål

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: Modersmål 1, 100 poäng, som bygger på grundskolans kunskaper eller motsvarande. Modersmål 2, 100 poäng, som bygger på kursen modersmål 1. Modersmål – aktiv tvåspråkighet, 100 poäng, som bygger på kursen modersmål 1.

text: Modersmål 1, 100 poäng

text: Kurskod: MOEXXX01

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll:

text: • Egen språkproduktion i tal med anpassning till innehåll och mottagare samt utveckling av strategier för att göra sig förstådd och få fram sitt budskap. • Egen språkproduktion i skrift med anpassning till innehåll och mottagare samt utveckling av strategier för att göra sig förstådd och få fram sitt budskap. • Ord- och begreppsförråd. • Språkriktighet, stil och struktur i samband med talade och skrivna texter. • Texter på modersmålet valda med hänsyn till elevernas intressen och studieväg. • Modern litteratur, bilder, konst och musik som tar upp vardagsliv, relationer och livsfrågor. • Språkets spridning och förekomst samt hur språket används. • Kultur, natur och geografiska förhållanden i språkområdet.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven läser relativt obehindrat texter av vardaglig karaktär på modersmålet och redogör översiktligt för innehållet i texten och några tankar som läsningen har väckt. Eleven redogör översiktligt för modersmålets spridning och hur språket används. I både tal och skrift presenterar eleven grundläggande fakta om natur och geografiska förhållanden i språkområdet. Eleven ger exempel på och diskuterar översiktligt några typiska kulturella förhållanden förknippade med språkområdet samt gör enkla jämförelser med svenska förhållanden.

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Eleven uttrycker muntligt sammanhängande, strukturerat, tydligt, ledigt samt med variation och flyt sina tankar, känslor och åsikter på modersmålet så att innehållet blir begripligt och korrekt. I samtal växlar eleven med säkerhet mellan vardagsspråk och skolspråk. I skrift formulerar eleven sig varierat och nyanserat på modersmålet med anpassning till syfte, mottagare, situation och innehåll samt följer skriftspråkets konventioner. Eleven uttrycker och formulerar sig med ett ordförråd som är relevant för sammanhanget och som endast i undantagsfall hindrar eleven från att uttrycka sig nyanserat. Eleven läser relativt obehindrat texter av olika karaktär på modersmålet och redogör utförligt och nyanserat för innehållet i texten samt

text: formulerar välgrundade och nyanserade egna tankar och iakttagelser

text: med utgångspunkt i det lästa. Eleven redogör utförligt och nyanserat för modersmålets spridning och hur språket används. Dessutom redogör eleven utförligt för hur

text: modersmålet är uppbyggt och gör välgrundade jämförelser med

text: svenska språket. I både tal och skrift presenterar eleven fakta om natur och geografiska förhållanden i språkområdet. Eleven ger exempel på och diskuterar utförligt och nyanserat några typiska kulturella förhållanden förknippade med språkområdet samt gör välgrundade och nyanserade jämförelser med svenska förhållanden.

text: Modersmål 2, 100 poäng

text: Kurskod: MOEXXX02

text: Centralt innehåll

text: • Muntlig språkproduktion i avancerade sammanhang. Muntlig framställning i och inför grupp, till exempel omfattande presentationer, intervjuer och argumentationer. • Skriftlig språkproduktion i avancerade sammanhang. Skriftlig framställning med tonvikt på utredande och argumenterande text, baserad på olika källor som behandlats i undervisningen. • Fördjupat ord- och begreppsförråd. • Skönlitterära verk och författarskap. Skönlitterära texter som speglar samhället och kulturen i språkområdet, i vår tid och förr i tiden. • Sakprosatexter som knyter an till elevens intressen och studieväg. Texter i olika medier som tar upp aktuella samhällsfrågor och kulturella frågor. • Jämförelser mellan modersmålet och det svenska språket vad gäller ord och begrepp, meningsbyggnad och olika texters struktur och uppbyggnad. • Samhällsförhållanden i språkområdet. • Fördjupade studier av historia och kultur i språkområdet, till exempel inom 5 konst, musik, arkitektur och film.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll i sitt modersmål, såväl muntligt som skriftligt. Detta visar eleven genom att redovisa, diskutera och kommentera innehållet på ett översiktligt sätt. Eleven uttrycker, på modersmålet, ledigt tankar, känslor och åsikter vid muntliga framträdanden så att innehållet i huvudsak framgår. Eleven sammanställer i samråd med handledare underlag som bygger på flera källor och skriver utifrån detta, på sitt modersmål, utredande och argumenterande texter som är sammanhängande och har tydligt urskiljbar disposition. Texterna är till viss del anpassade till texttyp, syfte och mottagare. Eleven tillämpar med viss säkerhet regler för citat- och referatteknik och skriver i huvudsak korrekt. Ordförrådet och den grammatiska behärskningen är tillräckligt goda för att den muntliga och skriftliga kommunikationen endast i undantagsfall ska försvåras. Eleven uttrycker och formulerar sig med ett ordförråd som i huvudsak är relevant för sammanhanget och som endast i undantagsfall hindrar eleven från att uttrycka sig nyanserat. Eleven läser relativt obehindrat på modersmålet både skönlitterära texter och sakprosatexter av olika slag och redogör översiktligt för innehållet i lästa texter och några tankar som läsningen har väckt. Eleven redogör i samråd med handledare för språkliga skillnader och likheter mellan modersmålet och det svenska språket. I både tal och skrift redogör eleven översiktligt för kulturella och samhälleliga förhållanden i språkområdet. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: resonerar och drar eleven välgrundade slutsatser utifrån sina

text: Ordförrådet och den grammatiska behärskningen är tillräckligt goda för att den muntliga och skriftliga kommunikationen ska fungera tillfredsställande. Eleven uttrycker och formulerar sig med ett ordförråd som är relevant för sammanhanget och som endast i undantagsfall hindrar eleven från att uttrycka sig nyanserat. Språket är klart och varierat och innehåller goda formuleringar. Eleven läser relativt obehindrat på modersmålet både skönlitterära texter och sakprosatexter av olika slag och redogör utförligt för innehållet i lästa texter samt formulerar välgrundade egna tankar och iakttagelser med utgångspunkt i det lästa. Eleven redogör efter samråd med handledare för språkliga skillnader och likheter mellan modersmålet och det svenska språket. I både tal och skrift redogör eleven utförligt för kulturella och samhälleliga förhållanden i språkområdet samt översiktligt för den kulturella och språkliga utvecklingen i språkområdet. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven förstår såväl helhet som detaljer i sitt modersmål, såväl muntligt som skriftligt. Detta visar eleven genom att redovisa, diskutera och kommentera innehållet på ett välgrundat och nyanserat sätt. Eleven uttrycker, på modersmålet, ledigt och språkligt säkert tankar, känslor och åsikter vid muntliga framträdanden så att innehållet klart framgår. Dessutom gör eleven vid behov anpassningar till åhörarna under framställningens gång. Eleven sammanställer efter samråd med handledare underlag som bygger på flera källor och skriver utifrån detta, på sitt modersmål, utredande och argumenterande texter som är sammanhängande, väldisponerade och ger ett nytt perspektiv på det lästa. Dessutom resonerar och drar eleven välgrundade och nyanserade slutsatser utifrån sina resonemang. Texterna är anpassade till texttyp, syfte och mottagare. Eleven tillämpar med säkerhet regler för citat- och referatteknik och skriver i huvudsak korrekt. Ordförrådet och den grammatiska behärskningen är tillräckligt goda för att den muntliga och skriftliga kommunikationen ska fungera bra. Eleven uttrycker och formulerar sig med ett ordförråd som är relevant för sammanhanget och som endast i undantagsfall hindrar eleven från att uttrycka sig nyanserat. Språket är träffsäkert, klart och varierat och innehåller goda formuleringar. Eleven läser obehindrat på modersmålet både skönlitterära texter och sakprosatexter av olika slag och redogör utförligt och nyanserat för innehållet i lästa texter samt formulerar välgrundade och nyanserade egna tankar och iakttagelser med utgångspunkt i det lästa. 7

text: Modersmål – aktiv tvåspråkighet, 100 poäng

text: Kurskod: MOEMOD0

text: Centralt innehåll

text: • Kommunikation i tal och skrift, till exempel med myndigheter, högskolor och arbetsgivare. • Informella brev som syftar till social kommunikation. • Ord- och begreppsförråd med särskild tonvikt på ord som hör till medborgarrollen och samhällslivet. • Tolkning och översättning i vardagliga sammanhang till och från modersmålet. • Översättning till modersmålet av olika blanketter som medborgare i Sverige använder. • Texter i form av berättelser och dikter inom modern litteratur på modersmålet och texter från svensk litteratur för olika typer av jämförelser. • Aktuella samhällsfrågor. Jämförande studier mellan länder där modersmålet talas och Sverige. • Kulturella företeelser och sevärdheter. Jämförande studier mellan länder där modersmålet talas och Sverige.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: information om aktuella samhällsfrågor och händelser samt redovisar informationen, muntligt och skriftligt, med ett språk som till viss del är anpassat till texttyp, syfte och mottagare. Eleven granskar och bearbetar med viss säkerhet sina texter efter respons. Ordförrådet och den grammatiska behärskningen är tillräckligt goda för att den muntliga och skriftliga kommunikationen endast i undantagsfall ska försvåras. Eleven uttrycker och formulerar sig med ett ordförråd som i huvudsak är relevant för sammanhanget och som endast i undantagsfall hindrar eleven från att uttrycka sig nyanserat. Eleven översätter med viss säkerhet vardagliga texter både till och från modersmålet med ett för sammanhanget lämpligt ordval och i huvudsak i enlighet med språkens konventioner. Elevens översättning förmedlar innehållet i huvudsak korrekt. Eleven återberättar på modersmålet översiktligt innehållet av lästa texter, skrivna på modersmål och svenska, från modern litteratur. I samband med läsningen gör eleven enkla språkliga och andra jämförelser av texterna från båda språken samt redogör för några tankar som läsningen har väckt. Eleven planerar och genomför i samråd med handledare en jämförande studie, historisk, kulturell, geografisk eller socialpolitisk. Eleven redovisar resultatet översiktligt, både skriftligt och muntligt. Innehållsmässigt är resultatet av tillfredsställande kvalitet, och språkligt är resultatet till viss del anpassat till texttyp, syfte och mottagare. Eleven tolkar i vardagliga sammanhang mellan modersmålet och svenska på ett begripligt sätt. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll och uppfattar tydliga detaljer i sitt modersmål såväl muntligt som skriftligt. Detta visar eleven genom att redovisa, diskutera och kommentera innehållet på ett välgrundat sätt. Eleven uttrycker i tal och skrift tankar, känslor och åsikter så att innehållet i huvudsak framgår. Dessutom växlar eleven i tal ledigt mellan svenska och modersmål. Eleven använder även i tal med viss säkerhet olika strategier för kommunikation på båda språken i både formella och informella sammanhang och situationer, med såväl myndigheter och sociala organisationer som omvärlden i övrigt. Dessutom använder eleven med viss säkerhet olika kommunikationsmedel på modersmålet och svenska och skaffar sig efter samråd med handledare information om aktuella samhällsfrågor och händelser samt redovisar informationen, muntligt och skriftligt, med ett språk som är anpassat till texttyp, syfte och mottagare. Eleven granskar och bearbetar med viss säkerhet sina texter efter respons samt diskuterar utförligt hur de kan förbättras avseende form och 9 innehåll.

text: Ordförrådet och den grammatiska behärskningen är tillräckligt goda för att den muntliga och skriftliga kommunikationen ska fungera tillfredsställande. Eleven uttrycker och formulerar sig med ett ordförråd som är relevant för sammanhanget och som endast i undantagsfall hindrar eleven från att uttrycka sig nyanserat. Språket är klart och varierat och innehåller goda formuleringar. Eleven översätter med viss säkerhet vardagliga texter både till och från modersmålet med ett för sammanhanget lämpligt ordval och i huvudsak i enlighet med språkens konventioner. Elevens översättning förmedlar innehållet korrekt. Eleven återberättar på modersmålet utförligt innehållet av lästa texter, skrivna på modersmål och svenska, från modern litteratur. I samband med läsningen gör eleven välgrundade språkliga och andra jämförelser av texterna från båda språken, lyfter fram typiska särdrag samt formulerar välgrundade egna tankar och iakttagelser med utgångspunkt i det lästa. Eleven planerar och genomför efter samråd med handledare en jämförande studie, historisk, kulturell, geografisk eller socialpolitisk. Eleven redovisar resultatet utförligt, både skriftligt och muntligt. Innehållsmässigt är resultatet av tillfredsställande kvalitet, och språkligt är resultatet anpassat till texttyp, syfte och mottagare. Eleven tolkar i vardagliga sammanhang mellan modersmålet och svenska

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven förstår såväl helhet som detaljer i sitt modersmål såväl muntligt som skriftligt. Detta visar eleven genom att redovisa, diskutera och kommentera innehållet på ett välgrundat och nyanserat sätt. Eleven uttrycker i tal och skrift tankar, känslor och åsikter så att innehållet klart framgår. Dessutom växlar eleven i tal ledigt och språkligt säkert mellan svenska och modersmål. Eleven använder även i tal med säkerhet olika strategier för kommunikation på båda språken i både formella och informella sammanhang och situationer, med såväl myndigheter och sociala organisationer som omvärlden i övrigt. Dessutom använder eleven med säkerhet olika kommunikationsmedel på modersmålet och svenska och skaffar sig efter samråd med handledare information om aktuella samhällsfrågor och händelser samt redovisar informationen, muntligt och skriftligt, med ett språk som är anpassat till texttyp, syfte och mottagare. Eleven granskar och bearbetar med säkerhet sina texter efter respons samt diskuterar utförligt och nyanserat hur de 10 kan förbättras avseende form och innehåll.

text: Ordförrådet och den grammatiska behärskningen är tillräckligt goda för att den muntliga och skriftliga kommunikationen ska fungera bra. Eleven uttrycker och formulerar sig med ett ordförråd som är relevant för sammanhanget och som endast i undantagsfall hindrar eleven från att uttrycka sig nyanserat. Språket är träffsäkert, klart och varierat och innehåller goda formuleringar. Eleven översätter med säkerhet vardagliga texter både till och från modersmålet med ett för sammanhanget lämpligt ordval och lämplig stil och i huvudsak i enlighet med språkens konventioner. Elevens översättning förmedlar innehållet tydligt, korrekt och nyanserat. Eleven återberättar på modersmålet utförligt och nyanserat innehållet av lästa texter, skrivna på modersmål och svenska, från modern litteratur. I samband med läsningen gör eleven välgrundade och nyanserade språkliga och andra jämförelser av texterna från båda språken, lyfter fram typiska särdrag, teman och motiv samt formulerar välgrundade och nyanserade egna tankar och iakttagelser med utgångspunkt i det lästa. Eleven planerar och genomför efter samråd med handledare en jämförande studie, historisk, kulturell, geografisk eller socialpolitisk. Eleven redovisar resultatet utförligt och nyanserat, både skriftligt och muntligt. Innehållsmässigt är resultatet av god kvalitet, och språkligt är resultatet anpassat till texttyp, syfte och mottagare. Eleven tolkar i vardagliga sammanhang mellan modersmålet och svenska

text: Ansvarig utgivare: Ulrika Lindén Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20 Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: Elanders Sverige AB, Vällingby 2010


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

type: stycke

type: paragraf

text: Ämnesplanen för ämnet människan finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: 1 1 Senaste lydelse 2010:235.

type: rubrik

text: SKOLFS 2022:227

text: Bilaga

text: Människan

text: Ämnet människan är till sin karaktär tvärvetenskapligt med innehåll från filosofi, sociologi, vårdvetenskap, religionskunskap och samhällskunskap. Det behandlar de kulturella, etiska och sociala mönster som präglar människans liv.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet människan ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om människan och hennes livslopp utifrån sociala, kulturella och existentiella aspekter vid hälsa, ohälsa och funktionsnedsättning. Den ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att möta, kommunicera och samarbeta med människor i olika situationer. Med etiken som utgångspunkt ska sådana frågor om människovärde och människosyn som kan knytas till yrkesområdet behandlas i undervisningen. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper för att kunna arbeta med patienter och brukare från olika kulturer såväl i Sverige som i andra länder. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att söka, kritiskt granska, värdera och använda information från olika källor.

text: Undervisningen i ämnet människan ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om olika kulturer och livsåskådningar samt om hur människor påverkas av sin kultur. 2. Kunskaper om vård och omsorg i ett internationellt perspektiv. 3. Kunskaper om den betydelse normer, värderingar och ideal har inom vård och omsorg. 4. Kunskaper om etiska begrepp och riktlinjer samt om värdekonflikter inom verksamhetsområdet. 5. Förmåga att uppfatta, tolka och värdera etiska och existentiella frågor. 6. Förmåga att kommunicera med och bemöta människor i olika sociala och kulturella sammanhang.

text: Kurser i ämnet

text: Etik och människans livsvillkor, 100 poäng. Internationellt arbete, 100 poäng, som bygger på kursen etik och människans livsvillkor.

text: Kurskod: MÄNETI0

text: Kursen etik och människans livsvillkor omfattar punkterna 1 och 3–6 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: SKOLFS 2022:227

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Olika kulturer, deras uttryckssätt och kulturmönster samt kulturens betydelse för människors värderingar. – Religiösa och icke-religiösa livsåskådningars människosyn. – Kulturers och livsåskådningars påverkan på hälsa, ohälsa, funktionsnedsättning, livskvalitet, behandling, vård och omsorg samt liv och död. – Normer, värderingar och ideal inom vård och omsorg. – Etiska begrepp och riktlinjer som är centrala för vård- och omsorgsarbete samt värdekonflikter inom verksamhetsområdet, till exempel patienters och brukares rätt till självbestämmande i relation till personalens behov av en god arbetsmiljö och rätten till en värdig död. – Hur sociala skillnader och generationsskillnader samt genusaspekter som rör till exempel rättvisa, sexualitet, normer och avvikelser, påverkar kommunikation med och bemötande av patienter och brukare. – Det egna förhållningssättet och den egna rollen i mötet med patienter och brukare.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt några olika kulturmönster och diskuterar översiktligt hur människor påverkas av sin kultur. Dessutom beskriver eleven översiktligt några olika livsåskådningars syn på människan samt på hälsa, ohälsa, funktionsnedsättning, livskvalitet, behandling, vård och omsorg samt liv och död. Eleven redogör översiktligt för den betydelse normer, värderingar och ideal har inom vård och omsorg. I redogörelsen använder eleven med viss säkerhet centrala etiska begrepp. Dessutom diskuterar eleven översiktligt etiska riktlinjer och värdekonflikter inom verksamhetsområdet. I diskussionen värderar eleven med enkla omdömen olika ställningstaganden i etiska och existentiella frågor. Eleven kommunicerar med och bemöter människor i olika sociala och kulturella sammanhang. Detta gör eleven i samråd med handledare. Dessutom värderar eleven med enkla omdömen det egna förhållningssättet i mötet med patienter och brukare. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: SKOLFS 2022:227

text: några olika livsåskådningars syn på människan samt på hälsa, ohälsa, funktionsnedsättning, livskvalitet, behandling, vård och omsorg samt liv och död. Eleven redogör utförligt för den betydelse normer, värderingar och ideal har inom vård och omsorg. I redogörelsen använder eleven med viss säkerhet centrala etiska begrepp. Dessutom diskuterar eleven utförligt etiska riktlinjer och värdekonflikter inom verksamhetsområdet. I diskussionen värderar eleven med enkla omdömen olika ställningstaganden i etiska och existentiella frågor. Eleven kommunicerar med och bemöter människor i olika sociala och kulturella sammanhang. Detta gör eleven efter samråd med handledare. Dessutom värderar eleven med nyanserade omdömen det egna förhållningssättet i mötet med patienter och brukare. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat några olika kulturmönster och diskuterar utförligt och nyanserat hur människor påverkas av sin kultur. Dessutom beskriver eleven utförligt och nyanserat några olika livsåskådningars syn på människan samt på hälsa, ohälsa, funktionsnedsättning, livskvalitet, behandling, vård och omsorg samt liv och död. Eleven redogör utförligt och nyanserat för den betydelse normer, värderingar och ideal har inom vård och omsorg. I redogörelsen använder eleven med säkerhet centrala etiska begrepp. Dessutom diskuterar eleven utförligt och nyanserat etiska riktlinjer och värdekonflikter inom verksamhetsområdet. I diskussionen värderar eleven med nyanserade omdömen olika ställningstaganden i etiska och existentiella frågor. Eleven kommunicerar med och bemöter människor i olika sociala och kulturella sammanhang. Detta gör eleven efter samråd med handledare. Dessutom värderar eleven med nyanserade omdömen det egna förhållningssättet i mötet med patienter och brukare samt ger förslag på hur det egna förhållningssättet kan utvecklas. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Internationellt arbete, 100 poäng

text: Kurskod: MÄNINA0

text: Kursen internationellt arbete omfattar punkterna 1–6 under rubriken Ämnets syfte, med särskild betoning på punkt 2.

text: Centralt innehåll

text: SKOLFS 2022:227

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Vård och omsorg i olika länder och hur kulturer påverkar synen på hälsa, ohälsa, funktionsnedsättning, medicinsk behandling, vård och omsorg samt liv och död. – Olika länders organisation av vård och omsorg. Personalkategorier och utbildning. – Normer och värderingar inom vård och omsorg i olika länder. – Hälsoproblem orsakade av till exempel infektionssjukdomar eller vattenbrist, av krig eller katastrofer. – Internationella överenskommelser. – Biståndsorganisationer och biståndsarbete. – Etiska riktlinjer som är centrala för vård- och omsorgsarbete i olika länder samt värdekonflikter. – Sociala aspekter och genusaspekter på hälsa och välbefinnande i olika länder. – Det egna förhållningssättet och den egna rollen i mötet med patienter och brukare samt med olika länders vård- och omsorgsstruktur.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt vård och omsorg i några länder samt hur kultur, normer och värderingar påverkar vården och omsorgen i dem. Dessutom gör eleven enkla jämförelser med vården i Sverige. Eleven beskriver översiktligt några hälsoproblem i ett internationellt perspektiv. Eleven redogör även översiktligt för internationella överenskommelser och biståndsarbete. Dessutom diskuterar eleven översiktligt värdekonflikter inom vård och omsorg i några länder. I diskussionen värderar eleven med enkla omdömen olika ställningstaganden i dessa frågor. I diskussionen använder eleven med viss säkerhet centrala etiska begrepp. Eleven kommunicerar med och bemöter människor i olika sociala och kulturella sammanhang. Detta gör eleven i samråd med handledare. Dessutom värderar eleven med enkla omdömen det egna förhållningssättet i mötet med patienter och brukare. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: SKOLFS 2022:227

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat vård och omsorg i några länder samt hur kultur, normer och värderingar påverkar vården och omsorgen i dem. Dessutom gör eleven utförliga och nyanserade jämförelser med vården i Sverige. Eleven beskriver utförligt och nyanserat några hälsoproblem i ett internationellt perspektiv. Eleven redogör även utförligt och nyanserat för internationella överenskommelser och biståndsarbete. Dessutom diskuterar eleven utförligt och nyanserat värdekonflikter inom vård och omsorg i några länder. I diskussionen värderar eleven med nyanserade omdömen olika ställningstaganden i dessa frågor. I diskussionen använder eleven med säkerhet centrala etiska begrepp. Eleven kommunicerar med och bemöter människor i olika sociala och kulturella sammanhang. Detta gör eleven efter samråd med handledare. Dessutom värderar eleven med nyanserade omdömen det egna förhållningssättet i mötet med patienter och brukare samt ger förslag på hur det egna förhållningssättet kan utvecklas. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet människan i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: 1 kap. 6 § gymnasieförordningen (1992:394)

text: framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet människan finns i bilagan till dessa föreskrifter. Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. På Skolverkets vägnar HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Människan

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: Etik och människans livsvillkor, 100 poäng. Internationellt arbete, 100 poäng, som bygger på kursen etik och människans livsvillkor och kursen vård och omsorgsarbete 2.

text: Kurskod: MÄNETI0

text: Centralt innehåll

text: • Olika kulturer, deras uttryckssätt och kulturmönster samt kulturens betydelse för människors värderingar. • Religiösa och icke-religiösa livsåskådningars människosyn. • Kulturers och livsåskådningars påverkan på hälsa, ohälsa, funktionsnedsättning, livskvalitet, behandling, vård och omsorg samt liv och död. • Normer, värderingar och ideal inom vård och omsorg. • Etiska begrepp och riktlinjer som är centrala för vård- och omsorgsarbete samt värdekonflikter inom verksamhetsområdet, till exempel patienters och brukares rätt till självbestämmande i relation till personalens behov av en god arbetsmiljö och rätten till en värdig död. • Hur sociala skillnader och generationsskillnader samt genusaspekter som rör till exempel rättvisa, sexualitet, normer och avvikelser, påverkar kommunikation med och bemötande av patienter och brukare. • Det egna förhållningssättet och den egna rollen i mötet med patienter och brukare.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt några olika kulturmönster och diskuterar översiktligt hur människor påverkas av sin kultur. Dessutom beskriver eleven översiktligt några olika livsåskådningars syn på människan samt på hälsa, ohälsa, funktionsnedsättning, livskvalitet, behandling, vård, omsorg, liv och död. Eleven redogör översiktligt för den betydelse normer, värderingar och ideal har inom vård och omsorg. I redogörelsen använder eleven med viss säkerhet centrala etiska begrepp. Dessutom diskuterar eleven översiktligt etiska riktlinjer och värdekonflikter inom verksamhetsområdet. I diskussionen värderar eleven med enkla omdömen olika ställningstaganden i etiska och existentiella frågor. Eleven kommunicerar med och bemöter människor i olika sociala och kulturella sammanhang. Detta gör eleven i samråd med handledare. Dessutom värderar eleven med enkla omdömen det egna förhållningssättet i mötet med patienter och brukare. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt några olika kulturmönster och diskuterar utförligt hur människor påverkas av sin kultur. Dessutom beskriver eleven utförligt några olika livsåskådningars syn på människan samt på hälsa, ohälsa, funktionsnedsättning, livskvalitet, behandling, vård, omsorg, liv och död. Eleven redogör utförligt för den betydelse normer, värderingar och ideal har inom vård och omsorg. I redogörelsen använder eleven med viss säkerhet centrala etiska begrepp. Dessutom diskuterar eleven utförligt etiska riktlinjer och värdekonflikter inom verksamhetsområdet. I diskussionen värderar eleven med enkla omdömen olika ställningstaganden i etiska och existentiella frågor. Eleven kommunicerar med och bemöter människor i olika sociala och kulturella sammanhang. Detta gör eleven efter samråd med handledare. Dessutom värderar eleven med nyanserade omdömen det egna förhållningssättet i mötet med patienter och brukare. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat några olika kulturmönster och diskuterar utförligt och nyanserat hur människor påverkas av sin kultur. Dessutom beskriver eleven utförligt och nyanserat några olika livsåskådningars syn på människan samt på hälsa, ohälsa, funktionsnedsättning, livskvalitet, behandling, vård, omsorg, liv och död. Eleven redogör utförligt och nyanserat för den betydelse normer, värderingar och ideal har inom vård och omsorg. I redogörelsen använder eleven med säkerhet centrala etiska begrepp. Dessutom diskuterar eleven utförligt och nyanserat etiska riktlinjer och värdekonflikter inom verksamhetsområdet. I diskussionen värderar eleven med nyanserade omdömen olika ställningstaganden i etiska och existentiella frågor. Eleven kommunicerar med och bemöter människor i olika sociala och kulturella sammanhang. Detta gör eleven efter samråd med handledare. Dessutom värderar eleven med nyanserade omdömen det egna förhållningssättet i mötet med patienter och brukare samt ger förslag på hur det egna förhållningssättet kan utvecklas. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med 4 den egna förmågan och situationens krav.

text: säkerhet

text: Kurskod: MÄNINA0

text: Centralt innehåll

text: • Vård och omsorg i olika länder och hur kulturer påverkar synen på hälsa, ohälsa, funktionsnedsättning, medicinsk behandling, vård och omsorg samt liv och död. • Olika länders organisation av vård och omsorg. Personalkategorier och utbildning. • Normer och värderingar inom vård och omsorg i olika länder. • Hälsoproblem orsakade av till exempel infektionssjukdomar eller vattenbrist, av krig eller katastrofer. • Internationella överenskommelser. • Biståndsorganisationer och biståndsarbete. • Etiska riktlinjer som är centrala för vård- och omsorgsarbete i olika länder samt värdekonflikter. • Sociala aspekter och genusaspekter på hälsa och välbefinnande i olika länder. • Det egna förhållningssättet och den egna rollen i mötet med patienter och brukare samt med olika länders vård- och omsorgsstruktur.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt vård och omsorg i några länder samt hur kultur, normer och värderingar påverkar vården och omsorgen i dem. Dessutom gör eleven utförliga jämförelser med vården i Sverige. Eleven beskriver utförligt några hälsoproblem i ett internationellt perspektiv. Eleven redogör även utförligt för internationella överenskommelser och biståndsarbete. Dessutom diskuterar eleven utförligt värdekonflikter inom vård och omsorg i några länder. I diskussionen värderar eleven med enkla omdömen olika ställningstaganden i dessa frågor. I diskussionen använder eleven med viss säkerhet centrala etiska begrepp. Eleven kommunicerar med och bemöter människor i olika sociala och kulturella sammanhang. Detta gör eleven efter samråd med handledare. Dessutom värderar eleven med nyanserade omdömen det egna förhållningssättet i mötet med patienter och brukare. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Elanders Sverige AB, Vällingby 2010


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet människans säkerhet finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: 1 1 Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Människans säkerhet

text: Ämnet människans säkerhet har sin grund i samhällskunskap. I ämnet behandlas det arbete som pågår i samhället för att förebygga skador och olycksfall. Dessutom behandlas hur människor och deras omgivning kan skyddas mot åverkan och hur skador kan förebyggas och lindras.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet människans säkerhet ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper för att kunna uppmärksamma och påtala skaderisker samt förmåga att delta i samhällets skadeförebyggande arbete. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om de myndigheter och organisationer som ansvarar för det skadeförebyggande arbetet. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om faktorer i samhället som kan orsaka skador på människor och omgivande miljö. Äldre och barn är speciellt utsatta grupper, och undervisningen ska därför ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hur säkerheten för dessa grupper kan förbättras. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att möta och kommunicera med människor i svåra situationer på ett etiskt och pedagogiskt sätt.

text: förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om myndigheter och organisationer som ansvarar för medborgarnas säkerhet. 2. Kunskaper om lagar och andra bestämmelser som reglerar verksamhetsområdet. 3. Kunskaper om missbruk av droger, läkemedel och spel samt deras effekter. 4. Kunskaper om våld och hot i samhället samt förmåga att utöva självförsvar. 5. Kunskaper om systematiskt olycksarbete och skadeförebyggande arbete med fokus på målgruppen barn och äldre samt förmåga att delta i det skadeförebyggande arbete. 6. Förmåga att kommunicera och samarbeta med andra på ett yrkesetiskt och pedagogiskt sätt.

text: Kurser i ämnet

text: Människans säkerhet, 100 poäng.

text: Människans säkerhet, 100 poäng

text: SKOLFS 2022:230

text: Kurskod: MÄSMÄN0

text: Kursen människans säkerhet omfattar punkterna 1–6 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Samhällets säkerhetsarbete, organisation på central, regional och kommunal nivå samt olika aktörers, inklusive den enskildes, ansvar och roller. – Lagar och andra bestämmelser av betydelse för verksamhetsområdet och som reglerar yrken inom verksamhetsområdet. – Effekter av till exempel drog-, läkemedels- och spelmissbruk samt förebyggande åtgärder. – Säkerhet för barn, till exempel förebyggande av barnolycksfall och barnmisshandel. – Våld och hot, till exempel mot kvinnor. – Gärningsmän och brottsoffer samt straffpåföljder. – Säkerhet för äldre, till exempel förebyggande av fallolyckor, trafikskador, brand, våld och hot samt förgiftningar. – Förebyggande brandsäkerhetsarbete. – Metoder för självförsvar. – Betydelsen av kommunikation och samarbete.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt hur myndigheter och organisationer inom verksamhetsområdet är organiserade samt deras uppgifter. Eleven ger exempel på lagar och andra bestämmelser som reglerar yrken inom verksamhetsområdet. Dessutom redogör eleven översiktligt för riskerna med missbruk, våld, olycksfall och brand för medborgarnas säkerhet och diskuterar översiktligt utifrån några exempel hur riskerna kan förebyggas. I redogörelsen beskriver eleven även översiktligt hot mot barn, äldre och andra utsatta grupper samt diskuterar översiktligt utifrån några exempel hur hoten kan förebyggas. Eleven utför i samråd med handledare skadeförebyggande arbete av tillfredsställande kvalitet samt använder med viss säkerhet några tekniker för självförsvar. Dessutom kommunicerar och samarbetar eleven med viss säkerhet med andra på ett yrkesetiskt och pedagogiskt sätt. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt hur myndigheter och organisationer inom verksamhetsområdet är organiserade samt deras uppgifter. Eleven ger exempel på lagar och andra bestämmelser som reglerar yrken inom verksamhetsområdet, samt beskriver översiktligt på vilket sätt de reglerar verksamhetsområdet. Dessutom redogör eleven utförligt för riskerna med missbruk, våld, olycksfall och brand för medborgarnas säkerhet och diskuterar utförligt utifrån flera exempel hur riskerna kan förebyggas. I redogörelsen beskriver eleven även utförligt hot mot barn, äldre och andra utsatta grupper samt diskuterar utförligt utifrån flera exempel hur hoten kan förebyggas. Eleven utför efter samråd med handledare skadeförebyggande arbete av tillfredsställande kvalitet samt använder med viss säkerhet några tekniker för självförsvar. Dessutom kommunicerar och samarbetar eleven med viss säkerhet med andra på ett yrkesetiskt och pedagogiskt sätt. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat hur myndigheter och organisationer inom verksamhetsområdet är organiserade samt deras uppgifter. Eleven ger exempel på lagar och andra bestämmelser som reglerar yrken inom verksamhetsområdet, samt beskriver utförligt på vilket sätt de reglerar verksamhetsområdet. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för riskerna med missbruk, våld, olycksfall och brand för medborgarnas säkerhet och diskuterar utförligt och nyanserat utifrån flera exempel hur riskerna kan förebyggas. I redogörelsen beskriver eleven även utförligt och nyanserat hot mot barn, äldre och andra utsatta grupper samt diskuterar utförligt och nyanserat utifrån flera exempel hur hoten kan förebyggas. Eleven utför efter samråd med handledare skadeförebyggande arbete av god kvalitet samt använder med säkerhet några tekniker för självförsvar. Dessutom kommunicerar och samarbetar eleven med säkerhet med andra på ett yrkesetiskt och pedagogiskt sätt. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet människans säkerhet i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Människans säkerhet

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet människans säkerhet ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande:

text: Kurser i ämnet

text: Människans säkerhet, 100 poäng.

text: Kurskod: MÄSMÄN0

text: Centralt innehåll

text: • Samhällets säkerhetsarbete, organisation på central, regional och kommunal nivå samt olika aktörers, inklusive den enskildes, ansvar och roller. • Lagar och andra bestämmelser av betydelse för verksamhetsområdet och som reglerar yrken inom verksamhetsområdet. • Effekter av till exempel drog-, läkemedels- och spelmissbruk samt förebyggande åtgärder. • Säkerhet för barn, till exempel förebyggande av barnolycksfall och barnmisshandel. • Våld och hot, till exempel mot kvinnor. • Gärningsmän och brottsoffer samt straffpåföljder. • Säkerhet för äldre, till exempel förebyggande av fallolyckor, trafikskador, brand, våld och hot samt förgiftningar. • Förebyggande brandsäkerhetsarbete. • Metoder för självförsvar. • Betydelsen av kommunikation och samarbete.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Ansvarig utgivare: Ulrika Lindén Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20 Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: Elanders Sverige AB, Vällingby 2010

type: foreskrift


identifier: SKOLFS 2021:4

title: Förordning om kursplan i ämnet judiska studier i grundskolan

text: Bilaga

text: Kursplan i ämnet judiska studier i grundskolan

text: Judiska studier

text: Det judiska folket har genom historien levt integrerat såväl som segregerat, i kulturell blomstring såväl som under förtryck. Judiska studier bidrar till kunskaper om judisk religion, kultur och tradition och till förståelse för hur dessa har utvecklats i möten med olika samhällen och bidragit till tänkande och samhällsliv i Europa och andra delar av världen. Judiska studier bidrar även till att stärka den judiska minoritetens möjligheter att bevara och utveckla sin identitet som en del i det svenska samhället. Den judiska gruppen har status som nationell minoritet enligt Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet judiska studier ska syfta till att eleverna utvecklar en medvetenhet om judiskt liv och judisk identitet i Sverige och världen i dag och i det förflutna. Genom undervisningen ska eleverna ges förutsättningar att utveckla kunskaper om judisk religion och kultur och om hur dessa har utvecklats i möten med olika folk, religioner och majoritetssamhällen. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla kunskaper om judendomen som både en religiös tradition och ett sätt att leva och tolka omvärlden. Genom undervisningen ska eleverna få insikter i judendomens historia och centrala skrifter och i den tradition av texttolkning, diskussion och ifrågasättande som har gett upphov till en mångfald av tolkningar och bruk. Vidare ska undervisningen ge eleverna förutsättningar att reflektera över olika förhållningssätt inom judendomen till etiska frågor. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla kunskaper om judisk historia och därmed stärka deras möjligheter att tolka samtiden och få perspektiv på framtiden. Genom undervisningen ska eleverna ges förutsättningar att utveckla en referensram som innefattar kunskaper om centrala historiska förhållanden, skeenden och gestalter. Undervisningen ska behandla utvecklingslinjer vad gäller judars levnadsvillkor, migration och relationer till olika majoritetssamhällen. Undervisningen ska även behandla hur förtryck och förföljelser under olika tidsperioder har påverkat det judiska folket. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjligheter att utveckla kunskaper om hur myter och historia har använts och används för olika syften. Undervisningen ska ge eleverna möjligheter att reflektera över vad olika judiska identiteter kan innebära för människors sätt att tänka och leva. Vidare ska undervisningen belysa judars möjligheter att bevara och vidareutveckla sin minoritets kultur, traditioner, språk och religion i Sverige, även i jämförelse med vilka möjligheter som finns för andra minoriteter. Genom undervisningen ska eleverna även ges förutsättningar att utveckla kunskaper om Israels betydelse för judisk identitet och om staten Israels tillkomst, utveckling och samhällsliv. Undervisningen ska också ge eleverna kunskaper om hur man kritiskt granskar historiska och nutida källor samt relevanta samhällsfrågor.

text: Genom undervisningen i ämnet judiska studier ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att – analysera judendomen som religiös tradition, dess centrala skrifter, olika tolkningar och bruk samt etiska förhållningssätt, – analysera det judiska folkets historia med hjälp av en historisk referensram och insikter i hur historia har använts och används för olika syften, – reflektera över hur kultur, identitet och tänkande har utvecklats genom judars möten med olika samhällen, och – söka information om judisk kultur, historia och religion och värdera källornas relevans och trovärdighet.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 7–9

text: Religion och tänkande

text: • Centrala tankegångar inom judendomen. Gudsuppfattning, människosyn och olika sätt att se på förhållandet mellan Gud och judar som individer och folk. • Centrala religiösa skrifter och olika traditioner för texttolkning. Historiska sammanhang där dessa har tillkommit. • Religiösa levnadsregler, högtider och övergångsriter samt traditioner och riter i judiska hem. Religiösa handlingars koppling till tankegångar och urkunder. • Olika etiska förhållningssätt inom judendomen, till exempel kring frågor om mänskliga rättigheter, socialt ansvar och jämställdhet mellan könen. • Utmärkande drag för judendomens stora riktningar: reformjudendom, konservativ och ortodox judendom. Privatreligiositet och nya religiösa strömningar inom judendomen. • Den judiska upplysningen haskala, den politiska sionismen och andra sekulära strömningar i judiskt tänkande.

text: Judisk historia

text: • Berättelser och skrifter om judisk historia fram till det andra templets förstörelse. Samhällsutveckling och levnadsvillkor, till exempel judiska statsbildningar och förhållanden under icke-judiskt styre. • Judars erfarenheter av migration efter år 70. Levnadsvillkor och relationer till majoritetssamhället genom historien i Europa och andra delar av världen. Religionsfrihet och medborgerliga rättigheter under 1800-talet. • Judars migration till och levnadsvillkor i Sverige under olika tider. Svenskjudiska erfarenheter av segregation, integration och assimilation, även i jämförelse med erfarenheter hos andra minoritetsgrupper.

text: • Olika former av antisemitism genom historien. Judiska reaktioner på nazismen och Förintelsen. Reaktioner i Sverige på Nazitysklands förtryck av judar och andra grupper. • Staten Israels tillkomst och utveckling fram till i dag.

text: Judiska identiteter och gemenskaper

text: • Vad det kan innebära att ha en judisk identitet utifrån kulturella, religiösa och etniska perspektiv. Hur det kan vara att leva med flera identiteter, till exempel som svensk jude med rötter i ett annat land. • Olika sätt att leva med och hantera minnen av Förintelsen. Hur Förintelsen påverkar familjer, judiskt tänkande och identitetsskapande i dag. • Judiskt liv och judiska miljöer i Sverige, till exempel kulturliv, församlingar och föreningar. • Vad Israel kan betyda för judisk identitet och samhörighet. Samhällsliv i staten Israel: politik, ekonomi och befolkningsfrågor. • Betydande kulturella och estetiska uttryck i judiska miljöer under olika tider och på olika platser, till exempel musik, litteratur och film.

text: Begrepp, källor och hur historia används

text: • Centrala ord och begrepp som behövs för att kunna läsa, skriva och samtala om judisk religion, historia och kultur. • Relevanta samhällsfrågor i medier och andra källor utifrån ett kritiskt förhållningssätt. • Vad historiskt källmaterial, till exempel ögonvittnesskildringar och officiella dokument, kan berätta om olika judiska erfarenheter genom historien. Skillnader mellan mytisk och vetenskaplig historieskrivning. • Hur myter och historia har använts och används för olika intressen i syfte att skapa och stärka identiteter och gemenskaper samt i antisemitisk retorik.


identifier: SKOLFS 2014:8

text: Dessa föreskrifter ska utgöra bedömningsgrunder för de färdighetsprov som ska utgöra grund för antagning till sådan dansarutbildning som avses i förordningen (

text: ) om dansarutbildning.

text: Bedömningsgrunder som grund för antagningen till den förberedande dansarutbildningen i grundskolan

text: Årskurs 4

text: De bedömningsgrunder för färdighetsprov som framgår av bilaga 1 till dessa föreskrifter ska utgöra grund för antagning till årskurs 4.

text: Årskurs 7

text: De bedömningsgrunder för färdighetsprov som framgår av bilaga 2 till dessa föreskrifter ska utgöra grund för antagning till årskurs 7. De bedömningsgrunder som framgår av bilaga 3 till dessa föreskrifter utgör grund för de kompletterande moment som enligt

text: 8 § förordningen (2011:7)

text: om dansarutbildning får beaktas för antagning till årskurs 7.

text: Bedömningsgrunder som grund för antagningen till yrkesdansarutbildningen i gymnasieskolan

text: De bedömningsgrunder för färdighetsprov som framgår av bilaga 4 till dessa föreskrifter ska utgöra grund för antagning till yrkesdansarutbildningen. __________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 4 april 2011. Bestämmelserna ska tilllämpas på utbildning som påbörjas i årskurs 4 eller årskurs 7 i grundskolan eller första läsåret i gymnasieskolan efter den 1 juli 2011.

text: Bilaga 1

text: Bedömningsgrunder för färdighetsprov till årskurs 4 i grundskolan

text: 1. Dansteknik

text: Kroppskännedom: Förmåga att naturligt koordinera grovmotoriska rörelser. Rörelsekvaliteter: Förmåga att använda rörelsekvaliteter som flöde, energi, kraft och dynamik i rörelser och utföra rörelser med skillnader i rörelsekvaliteter. Spänst eller svikt i hopp: Förmåga att använda kroppen naturligt vid hopp och använda energi och kraft i hopp. Spatial uppfattning: Förmåga att spatialt förhålla sig till andra och till rummet.

text: 2. Dansgestaltning – konstnärlighet

text: 3. Musikalitet, rytmkänsla

text: Förmåga att uppfatta och följa musikens puls, rytm och dynamik.

text: 4. Fokusering på uppgifter

text: Förmåga att vara koncentrerad, uthållig och uppmärksam.

text: 5. Fysiska förutsättningar

text: − Kroppens hållning i naturlig balans, en linje från nacke, rygg, höft ner till knä och fotled. − Elasticitet och spänst i muskler och senor. − Flexibilitet och rörlighet i stortå-, fot- och höftled, rygg och nacke. − Rörlighet i fötter, svikt i fotvalv, välutvecklad vrist, stabil ankel och fötter som varken pronerar eller supinerar. − Förmåga för flickor att positionera foten i rak linje genom fot-, knä- och höftled. − Rörlighet i torso och böjlighet i ryggens alla delar. − Inåt- och utåtrotation samt flexibilitet i höftled.

text: 6. Helhetsbedömning

text: Helhetsbedömningen består av den sammanlagda bedömningen av elevens fysiska förutsättningar, rörelse- och koordinationsförmåga, förmåga att använda olika rörelsekvaliteter, musikalitet och rytmkänsla, förmåga till fokusering och koncentration på uppgifter samt konstnärlighet. De fysiska förutsättningarna bedöms huvudsakligen utifrån funktion, där utgångspunkten är en stark fysik för att ha förutsättningar att klara av ett yrke som dansare.

text: Bilaga 2

text: Bedömningsgrunder för färdighetsprov till årskurs 7 i grundskolan

text: 1. Dansteknik

text: Kroppskännedom: Förmåga att medvetet koordinera både grov- och finmotoriska rörelser. Förmåga att utföra olika rörelsekombinationer med balans, styrka och smidighet. Förmåga att medvetet välja hur rörelser ska utföras. Rörelsekvaliteter: Förmåga att använda rörelsekvaliteter som flöde, energi, kraft och dynamik i rörelser och medvetet använda skillnader i rörelsekvaliteter. Spänst eller svikt i hopp: Förmåga att använda en anatomisk funktionell placering i hopp och använda energi, kraft och dynamik i små och stora hopp. Spatial förmåga: Förmåga att spatialt medvetet använda rörelser i relation till den egna kroppen, andra och rummet. Dansteknik på grundläggande nivå: Förmåga att kombinera kroppskännedom, spänst i hopp och spatial förmåga och att medvetet utföra rörelsevokabulär med skillnader i rörelsekvaliteter inom genrernas formspråk. Förmåga att arbeta med rörelser i balans och utföra rörelsevokabulär med linjerenhet och stilkänsla i den klassiska balettens formspråk. Förmåga att använda torso och utföra rörelsevokabulär i och ur balans inom den moderna nutida dansens formspråk.

text: 2. Dansgestaltning – konstnärlighet

text: Förmåga till kreativitet, spontanitet och rörelselust. Förmåga att vara närvarande i nuet och presentera sig själv i rummet.

text: 3. Musikalitet, rytmkänsla

text: Förmåga att uppfatta och följa musikens puls, rytm och dynamik och medvetet använda musikens frasering.

text: 4. Fokusering på uppgifter

text: Förmåga att vara koncentrerad, uthållig och visa uppmärksamhet riktad både mot den egna kroppen och utåt.

text: 5. Fysiska förutsättningar

text: − Kroppens hållning/placering i naturlig balans, en linje från nacke, rygg, höft ner till knä och fotled. − Elasticitet, spänst och styrka i muskler och senor. − Flexibilitet, styrka och rörlighet i stortå-, fot- och höftled, rygg och nacke. − Styrka och rörlighet i fötter, svikt i fotvalv, välutvecklad vrist, stabil ankel och fötter som varken pronerar eller supinerar.

text: 6. Helhetsbedömning

text: Bilaga 3

text: Bedömningsgrunder för kompletterande moment för antagning till årskurs 7 i grundskolan

text: Bedömningen av områdena 1–6 ska göras i en tregradig skala: Mindre god utveckling, Medelgod utveckling och Mycket god utveckling. Mindre god utveckling avser en utveckling som tyder på att eleven inte har utvecklats i sådan utsträckning att förutsättningar finns för att tillgodogöra sig en fortsatt dansarutbildning inom grundskolans förberedande dansarutbildning. Medelgod utveckling avser att eleven utvecklats på ett genomsnittligt och tillfredställande sätt som tyder på att eleven har förutsättningar att tillgodogöra sig en fortsatt dansarutbildning inom grundskolans förberedande dansarutbildning. Mycket god utveckling avser att eleven utvecklats på ett sätt som tyder på att eleven helt klart har förutsättningar att tillgodogöra sig en fortsatt dansarutbildning inom grundskolans förberedande dansarutbildning.

text: 1. Träningsprocess

text: Elevens utveckling över tid när det gäller följande förmågor: − Förmågan att uthålligt träna så att den kroppsliga förmågan kontinuerligt utvecklas (att inte ge upp vid svårigheter av olika slag, att klara av att träna fysiskt krävande dans). − Förmågan att vara fokuserad på uppgifter (för att exempelvis komma ihåg övningar eller koreografier). − Förmågan att använda sig av feedback (korrektioner) så att danstekniken kontinuerligt utvecklas. − Förmågan att interagera i dans och samarbeta med andra utifrån olika instruktioner.

text: 2. Dansteknik

text: Elevens utveckling över tid när det gäller följande förmågor: − Kroppskännedom: Förmågan att utföra olika dansövningar med kombinerad balans, styrka och smidighet. − Kroppskännedom: Förmågan att medvetet välja hur rörelser ska utföras. − Rörelsekvaliteter: Förmågan att utföra dansövningar där flera av följande rörelsekvaliteter kombineras: flöde, energi, kraft och dynamik. − Spatial förmåga: Förmågan att rumsligt anpassa dansen (dvs. att vid behov hålla sin plats i rummet och anpassa dansen till utrymmet och andra medverkande). − Dansteknik på grundläggande nivå: Förmågan att arbeta med rörelser i balans och utföra rörelser med linjerenhet och stilkänsla inom den klassiska balettens formspråk.

text: − Dansteknik på grundläggande nivå: Förmågan att använda torso (överkroppen) och utföra rörelser i och ur balans inom den moderna nutida dansens formspråk.

text: 3. Dansgestaltning – konstnärlighet

text: Elevens utveckling över tid när det gäller följande förmågor: − Närvaro och uttryck: Förmågan att gestalta dans (dvs. att framföra övningar eller enklare former av koreografier med närvaro och konstnärligt uttryck). − Rörelselust: Förmågan och viljan att uttrycka sig i stunden med dans (att improvisera utifrån olika teman). − Rörelselust: Förmågan att visa nyfikenhet och lust i att uttrycka sig med rörelse. − Kreativitet: Förmågan att i enklare uppgifter skapa egna rörelser.

text: 4. Musikalitet, rytmkänsla

text: Elevens utveckling över tid när det gäller förmågan att följa och anpassa danstekniken till olika musikaliska aspekter (såsom puls, taktarter, rytm, fraser och dynamik).

text: 5. Fokusering på uppgifter (dvs. koncentration och uppmärksamhet)

text: Elevens utveckling över tid när det gäller förmågan att vara koncentrerad och samtidigt visa uppmärksamhet mot den egna kroppen och utåt.

text: 6. Fysiska förutsättningar

text: Elevens utveckling över tid när det gäller följande förmågor: − Kroppens hållning/placering i naturlig balans (dvs. att det sett från sidan skapas en linje från nacke, rygg, höft ner till knä och fot). − Spänst och styrka i muskler och senor. − Styrka och rörlighet i fötter. − Flexibilitet i höftled (dvs. rörlighet i höftleden åt olika håll och en förmåga att anpassa muskelspänning efter olika rörelser och krav). − Förmåga för flickor att stå i tåsko med rak linje genom fot-, knä- och höftled. − Rörlighet i torso och böjlighet i ryggens alla delar.

text: 7. Helhetsbedömning

text: Helhetsbedömningen ska göras utifrån den utveckling som eleven visat enligt punkt 1–6. Helhetsbedömningen ska avse vilka förutsättningar som eleven bedöms ha att fortsätta att utvecklas så att eleven kan erhålla en yrkesdansarexamen från Yrkesdansarutbildningen (Kungliga Svenska Balettskolan) och därefter bli professionell dansare och anställningsbar på nationella och internationella scener. Bedömningen ska göras i en tregradig skala: Mindre goda förutsättningar, Medelgoda förutsättningar och Mycket goda förutsättningar.

text: Bilaga 4

text: Bedömningsgrunder för färdighetsprov för antagning till yrkesdansarprogrammet

text: 1. Dansteknik

text: Kroppskännedom: Förmåga att medvetet koordinera olika rörelsekombinationer med både grov- och finmotoriska rörelser. Förmåga att utföra olika rörelsekombinationer med balans, styrka och smidighet. Förmåga att använda en anatomiskt funktionell placering i övningarna. Spänst eller svikt i hopp: Förmåga att använda en anatomiskt funktionell placering i hopp och medvetet använda styrka, energi, kraft och dynamik i små och stora hopp. Dansteknik på fördjupad nivå för profilen klassisk balett: Förmåga att kombinera kroppskännedom, spänst i hopp och spatial förmåga och att medvetet artikulera rörelser, utföra rörelsevokabulär och använda nyanserade skillnader i rörelsekvaliteter som flöde, energi och dynamik inom genrernas formspråk. Förmåga att arbeta med rörelser i balans och utföra rörelsevokabulär med linjerenhet, form- och stilkänsla inom den klassiska balettens formspråk. Dansteknik på fördjupad nivå för profilen modern nutida dans: Förmåga att kombinera kroppskännedom, spänst i hopp och spatial förmåga och att medvetet artikulera rörelser, utföra rörelsevokabulär och använda nyanserade skillnader i rörelsekvaliteter som flöde, energi och dynamik inom genrernas formspråk. Förmåga att använda torso och utföra rörelsevokabulär i och ur balans med formkänsla inom den moderna nutida dansens formspråk.

text: 2. Dansgestaltning – konstnärlighet

text: Förmåga till kreativitet, spontanitet och rörelselust i kombination med förmåga att analysera, tolka och gestalta rörelsematerial inom genrernas formspråk. Förmåga att fokusera, vara närvarande i nuet och presentera sig själv i rummet.

text: 3. Musikalitet, rytmkänsla

text: Förmåga att uppfatta och medvetet frasera rörelser i relation till musikens frasering, puls, rytm och dynamik.

text: 4. Fokusering på uppgifter

text: Förmåga att vara koncentrerad, uthållig och vid komplexa uppgifter visa uppmärksamhet både mot den egna kroppen och utåt.

text: 5. Fysiska förutsättningar för profilen klassisk balett

text: − Flexibilitet, styrka och rörlighet i stortå-, fot- och höftled, rygg och nacke. − Styrka och rörlighet i fötter, svikt i fotvalv, välutvecklad vrist, stabil ankel och fötter som varken pronerar eller supinerar. − Förmåga för flickor att stå i tåsko med rak linje genom fot-, knä- och höftled. − Rörlighet i torso och böjlighet i ryggens alla delar. − Inåt- och utåtrotation samt flexibilitet i höftled.

text: 6. Fysiska förutsättningar för profilen modern nutida dans

text: − Kroppens hållning/placering i naturlig balans, en linje från nacke, rygg, höft ner till knä och fotled. − Elasticitet, spänst och styrka i muskler och senor. − Flexibilitet, styrka och rörlighet i stortå-, fot- och höftled, rygg och nacke. − Styrka och rörlighet i fötter, svikt i fotvalv, stabil ankel och fötter som varken pronerar eller supinerar. − Rörlighet i torso och böjlighet i ryggens alla delar. − Flexibilitet i höftled.

text: 7. Helhetsbedömning

title: Skolverkets föreskrifter om bedömningsgrunder för de färdighetsprov som ska utgöra grund för antagning till dansarutbildningen

text: ) om dansarutbildning.

text: Årskurs 4

text: Årskurs 7

text: De bedömningsgrunder för färdighetsprov som framgår av bilaga 3 till dessa föreskrifter ska utgöra grund för antagning till yrkesdansarutbildningen. Dessa föreskrifter träder i kraft den 4 april 2011. Bestämmelserna ska tilllämpas på utbildning som påbörjas i årskurs 4 eller årskurs 7 i grundskolan eller första läsåret i gymnasieskolan efter den 1 juli 2011. På Skolverkets vägnar RAGNAR ELIASSON Per Byström

text: Bilaga 1

text: 1. Dansteknik

text: 2. Dansgestaltning – konstnärlighet

text: 3. Musikalitet, rytmkänsla

text: 4. Fokusering på uppgifter

text: 5. Fysiska förutsättningar

text: • Kroppens hållning i naturlig balans, en linje från nacke, rygg, höft ner till knä och fotled. • Elasticitet och spänst i muskler och senor. • Flexibilitet och rörlighet i stortå-, fot- och höftled, rygg och nacke. • Rörlighet i fötter, svikt i fotvalv, välutvecklad vrist, stabil ankel och fötter som varken pronerar eller supinerar. • Förmåga för flickor att positionera foten i rak linje genom fot-, knä- och höftled. • Rörlighet i torso och böjlighet i ryggens alla delar bakåt. • Inåt- och utåtrotation samt flexibilitet i höftled.

text: 6. Helhetsbedömning

text: Bilaga 2

text: 1. Dansteknik

text: 2. Dansgestaltning – konstnärlighet

text: 3. Musikalitet, rytmkänsla

text: 4. Fokusering på uppgifter

text: 5. Fysiska förutsättningar

text: • Kroppens hållning/placering i naturlig balans, en linje från nacke, rygg, höft ner till knä och fotled. • Elasticitet, spänst och styrka i muskler och senor. • Flexibilitet, styrka och rörlighet i stortå-, fot- och höftled, rygg och nacke. • Styrka och rörlighet i fötter, svikt i fotvalv, välutvecklad vrist, stabil ankel och fötter som varken pronerar eller supinerar. • Förmåga för flickor att stå i tåsko med rak linje genom fot-, knä- och höftled. • Rörlighet i torso och böjlighet i ryggens alla delar bakåt. • Inåt- och utåtrotation samt flexibilitet i höftled.

text: 6. Helhetsbedömning

text: Bilaga 3

text: 1. Dansteknik

text: Kroppskännedom: Förmåga att medvetet koordinera olika rörelsekombinationer med både grov- och finmotoriska rörelser. Förmåga att utföra olika rörelsekombinationer med balans, styrka och smidighet. Förmåga att använda en anatomiskt funktionell placering i övningarna. Spänst eller svikt i hopp: Förmåga att använda en anatomiskt funktionell placering i hopp och medvetet använda styrka, energi, kraft och dynamik i små och stora hopp. Dansteknik på fördjupad nivå: Förmåga att kombinera kroppskännedom, spänst i hopp och spatial förmåga och att medvetet artikulera rörelser, utföra rörelsevokabulär och använda nyanserade skillnader i rörelsekvaliteter som flöde, energi och dynamik inom genrernas formspråk. Förmåga att arbeta med rörelser i balans och utföra rörelsevokabulär med linjerenhet, form- och stilkänsla inom den klassiska balettens formspråk. Förmåga att använda torso och utföra rörelsevokabulär i och ur balans med formkänsla inom den moderna nutida dansens formspråk.

text: 2. Dansgestaltning – konstnärlighet

text: 3. Musikalitet, rytmkänsla

text: 4. Fokusering på uppgifter

text: 5. Fysiska förutsättningar

text: 6. Helhetsbedömning