text: Denna författning innehåller föreskrifter och allmänna råd, dels om sakkunskap och certifiering för energiexperter enligt förordningen (

text: ) om energideklaration för byggnader, dels om certifiering av sådana sakkunniga som avses i

text: 10 kap 8 § 2 plan- och bygglagen (2010:900)

text: , som ska utföra de kontroller som behövs för att verifiera att samhällets krav om energihushållning och värmeisolering uppfylls. De allmänna råden innehåller rekommendationer och exempel beträffande tillämpningen av föreskrifterna i denna författning och i förordningen. De allmänna råden föregås av texten Allmänt råd och är tryckta med mindre och indragen text omedelbart efter den föreskrift som de hänför sig till. (

text: BFS 2011:9

text: Definitioner

text: I denna författning avses med: Enkel byggnad: Dels en- och tvåbostadshus, dels flerbostadshus och lokaler som inte har luftkonditioneringssystem större än 12 kW kyleffekt och som i byggnaden har 1. låg eller ingen integrationsnivå mellan de tekniska systemen, eller 2. enkelt system för styrning och reglering. Komfortkyla: Den kyla som används för att sänka byggnadens inomhustemperatur för människors komfort. Komplex byggnad: Andra byggnader än enkla byggnader. Sådana särskilt värdefulla byggnader som avses i

text: 8 kap 13 § plan- och bygglagen (2010:900)

text: betraktas alltid som komplexa byggnader. Luftkonditionering: System för komfortkyla som innebär att kyla producerad av kylmaskin, fjärrkyla, frikyla eller dylikt distribueras i huset med vattenkyld ventilationsluft och/eller av kylvatten. I komfortkylsystem ingår också slutapparater i rum (tilluftsdon, kyltak eller kombinationer där tilluften och/eller rumsluften kyls av kylbatterier i rummet). Kunskap om: Experten är väl insatt i sakfrågan. Kännedom om: Experten är insatt i sakfrågan och vet hur mer information inhämtas. (

text: BFS 2013:17

text: Behörighetsklasser vid certifiering

text: Certifiering får lämnas för 1. behörighet Normal för enkla byggnader, 2. behörighet Kvalificerad för komplexa byggnader. (

text: BFS 2013:17

text: Konsoliderad version (fulltext) 1 (5)

text: Boverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: ) för certifiering av energiexpert, CEX

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: För att få behörighet Normal och Kvalificerad ska den sökande ha allmän teknisk kunskap från genomförd relevant teknisk utbildning. (

text: BFS 2013:17

text: Allmänt råd

text: Exempel på godtagbar examen är 1. högskoleutbildning motsvarande minst 120-högskolepoäng med innehåll om byggnadens energisystem, installationsteknik eller byggnadsteknik, 2. examen från relevant yrkeshögskoleutbildning, relevant ingenjörsexamen från tidigare tekniskt gymnasium, och 3. examen från relevant tidigare yrkesteknisk utbildning eller annan utbildning som bedöms som likvärdig. (

text: BFS 2016:15

text: Krav på erfarenhet av praktiskt arbete

text: För behörighet Normal och Kvalificerad krävs dokumenterad erfarenhet av praktiskt arbete inom bygg- eller fastighetsförvaltningsbranschen under minst fem år, varav minst två år ska avse arbete med nära anknytning till energianvändning och inomhusmiljö för den byggnadskategori behörigheten avser. (

text: BFS 2013:17

text: Allmänt råd

text: Vid deltidsarbeten bör längre erfarenhet gälla i motsvarande grad. Exempel på arbete med nära anknytning till energianvändning och inomhusmiljö är projekteringsledning eller projektledning av uppdrag inom dessa områden, utförande av energioch inomhusmiljöbesiktningar, arbete med energideklarationer, arbeten inom teknisk förvaltning eller fastighetsdrift eller arbete som sakkunnig funktionskontrollant enligt plan- och

text: byggförordningen (2011:338)

text: BFS 2013:17

text: Lämplighet för uppgiften

text: Sökandes lämplighet för uppgiften ska styrkas med tjänstgöringsintyg, för den senaste yrkesverksamma treårsperioden, eller motsvarande intyg. Intygsgivaren ska ha, eller ha haft, en nära arbetsrelation till personen såsom arbetsgivare, uppdragsgivare eller liknande.

text: Krav på särskild kompetens

text: För behörighet Normal ska energiexperten ha följande kompetens rörande enkla byggnader 1. kunskap om olika inneklimatfaktorer som påverkar människans hälsa och upplevd komfort, mätmetoder för inneklimatfaktorerna och hur resultat från dessa utvärderas utifrån aktuella funktionskrav och myndighetskrav, samt kännedom om Strålsäkerhetsmyndighetens metodbeskrivningar gällande radonmätningar samt om åtgärder för att minska radonhalten, 2. kunskap om byggnadstekniska konstruktioner vad gäller klimatskal och stommar, 3. kunskap om förekommande byggnadsmaterial och hur dessa hanteras vid ändring eller underhåll och där särskild vikt ska läggas vid miljöfarligt avfall, 4. kunskap om system, med koppling till byggår, för värme, ventilation och tappvatten omfattande funktion, uppbyggnad, komponenter och reglermetoder, 5. kunskap om värmeproducerande enheter, till exempel värmepannor, värmepumpar och solfångare samt fjärrvärmecentraler, 6. kunskap om funktion hos system för fastighetsel, hushållsel och verksamhetsel samt kunskap om fördelningsberäkningar av elförbrukning, 7. kunskap om de faktorer som ingår i en byggnads energibalans vad gäller yttre förhållanden, brukarbeteende, klimatskal och installationer, 8. kunskap om mätning samt tolkning och utvärdering av mätresultaten för de i energibalansen ingående faktorerna, och kunskap om fördelning av uppmätt energi för uppvärmning, komfortkyla, tappvarmvatten och byggnadens fastighetsel.

text: 2 (5) Konsoliderad version (fulltext)

text: ) för certifiering av energiexpert, CEX

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: BFS 2013:17

text: Allmänt råd

text: När det gäller inomhusmiljö bör energiexperten ha kunskap motsvarande CMF – Certifiering av miljöinventerare-Fastigheter mars 2000 vilken finns tillgänglig hos Fastighetsägarna Sverige. Exempel på faktorer som ingår i en byggnads energibalans är utomhustemperatur, påverkan från sol och vind, byggnadens placering, utformning och orientering, klimatskalets uppbyggnad, värmesystem, ventilationssystem, varmvattenanvändning, komfortkylsystem, värmeåtervinningsinstallationer, hushållsel, fastighetsel, verksamhetsel och brukarbeteende. (

text: BFS 2013:17

text: För behörighet Kvalificerad ska energiexperten ha kompetens motsvarande kraven i 7 § men för komplexa byggnader. Dessutom ska energiexperten för behörighet Kvalificerad ha följande kompetens 1. kunskap om vilka faktorer som påverkar byggnaders kylbehov och hur detta kan minskas genom solskydd, minskning av internt genererad värme och nattkyla, 2. kunskap om vattenburna och luftburna komfortkylsystem omfattande funktion, uppbyggnad, komponenter och reglermetoder, 3. kunskap att beräkna effektbehovet för komfortkyla, och 4. kunskap om hur system för uppvärmning, kylning och ventilation samt styrning och reglering av dessa system samverkar i en byggnad, 5. kunskap om hur byggnaders kulturhistoriska och arkitektoniska värden kan påverkas av olika energieffektiviseringsåtgärder. (

text: BFS 2013:17

text: har upphävts genom (

text: BFS 2013:17

text: För behörighet Normal och Kvalificerad ska energiexperten, utöver vad som anges i 7–8 §§, ha följande kompetens 1. kunskap om relevanta delar i plan- och

text: bygglagen (2010:900)

text: , PBL, plan- och

text: byggförordningen (2011:338)

text: , PBF, och Boverkets byggregler (

text: ) – föreskrifter och allmänna råd, BBR 2. kunskap om lagen (

text: ) om energideklaration för byggnader, förordningen (

text: ) om energideklaration för byggnader, Boverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: ) om energideklaration för byggnader, BED, Boverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: ) om fastställande av byggnadens energianvändning vid normalt brukande och ett normalår, BEN, och denna föreskrift, 3. kunskap om Boverkets föreskrifter och allmänna råd om funktionskontroll av ventilationssystem (

text: ), OVK, 4. kännedom om relevanta delar av

text: miljöbalken

text: och

text: kulturmiljölagen (1988:950)

text: samt de relevanta förordningar och föreskrifter som meddelats med stöd av dessa lagar, 5. kännedom om relevanta delar av

text: arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: samt de relevanta förordningar och föreskrifter som meddelats med stöd av denna lag, 6. kännedom om syftet med Europarlamentets och

text: rådets direktiv 2010/31/EU av den 19 maj 2010

text: om byggnaders energiprestanda.

text: Konsoliderad version (fulltext) 3 (5)

text: ) för certifiering av energiexpert, CEX

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: 7. kännedom om relevanta europastandarder som i anslutning till direktivet

text: har utarbetats av European Committee for Standardization (CEN). (

text: BFS 2016:15

text: För behörighet Kvalificerad ska energiexperten dessutom ha kännedom om förordningen (

text: ) om fluorerade växthusgaser, förordningen (

text: ) om ozonnedbrytande ämnen,

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 517/2014 av den 16 april 2014

text: om fluorerade växthusgaser och om upphävande av förordning

text: (EG) nr 842/2006

text: samt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1005/2009 av den 16 september 2009

text: om ämnen som bryter ned ozonskiktet. (

text: BFS 2023:1

text: Allmänt råd

text: För behörighet Kvalificerad bör energiexperten ha kännedom om Svensk Kylnorm, faktablad 12. (

text: BFS 2013:17

text: Teoretiskt prov

text: Den sökandes kunskap och kännedom enligt 7, 8, 10 och 11 §§ i denna författning ska kontrolleras genom skriftligt prov för sökt behörighet. I provet ska ingå upprättande av en teoretisk energideklaration. (

text: BFS 2013:17

text: Rapporteringsskyldighet

text: Energiexperten ska årligen inlämna rapport till certifieringsorganet med dels uppgift om genomförda uppdrag som energiexpert, dels fortbildning avseende ny kunskap inom de områdena som omfattas av 7, 8, 10 och 11 §§. (

text: BFS 2013:17

text: Certifieringens giltighet

text: Certifiering av energiexpert får lämnas för en period av högst fem år. Certifieringsorganet ska omgående översända beslut om meddelad eller återkallad certifiering av energiexpert till Boverket.

text: Lista på certifierade energiexperter

text: Certifieringsorganet ska vid underrättelser enligt 14 § till Boverket översända lista med certifieringsnummer, behörighetsnivå, giltighetstid på certifikatet, förnamn, efternamn, företag, adress, postnummer och ort samt e-postadress och telefonnummer.

text: Omcertifiering

text: För att få ett nytt beslut om certifiering, i samband med att det tidigare beslutet går ut, ska en grundlig kunskapsprövning av sökandes kompetens utföras endast om särskilda skäl föreligger. I andra fall ska en förenklad kompetensprövning utföras. Lämplighet enligt 6 § ska dock alltid prövas. (

text: BFS 2013:17

text: Allmänt råd

text: Särskilda skäl kan vara att den sökanden inte genomfört minst 15 deklarationer under en treårs period eller inte uppfyllt rapporteringsskyldighet om fortbildning enligt 13 §. Vid en förenklad kompetensprövning kan det räcka att kontrollera ny kunskap inom de områdena som omfattas av 7, 8, 10 och 11 §§ under den senaste femårsperioden. (

text: BFS 2013:17

text: 4 (5) Konsoliderad version (fulltext)

text: ) för certifiering av energiexpert, CEX

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Återkallande av certifiering

text: Har den certifierade uppvisat uppenbar olämplighet för uppgiften eller erhållit certifiering på felaktiga grunder får det organ som utfärdat certifieringen återkalla denna.

text: Allmänt råd

text: Olämplighet kan bestå i utfärdande av felaktiga eller falska intyg eller uppvisad oskicklighet vid utförande av arbetsuppgiften.

text: Konsoliderad version (fulltext) 5 (5)

text: BFS 2011:9

text: Definitioner

text: BFS 2013:17

text: Behörighetsklasser vid certifiering

text: BFS 2013:17

text: Konsoliderad version (fulltext) 1 (5)

text: Boverkets föreskrifter och allmänna råd för certifiering av energiexpert, CEX

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Krav på allmän teknisk kunskap

text: BFS 2013:17

text: Allmänt råd

text: BFS 2016:15

text: Krav på erfarenhet av praktiskt arbete

text: BFS 2013:17

text: Allmänt råd

text: byggförordningen (2011:338)

text: BFS 2013:17

text: Lämplighet för uppgiften

text: Krav på särskild kompetens

text: 2 (5) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: 8. kunskap om mätning samt tolkning och utvärdering av mätresultaten för de i energibalansen ingående faktorerna, och kunskap om fördelning av uppmätt energi för uppvärmning, komfortkyla, tappvarmvatten och byggnadens fastighetsel. 9. kunskap om möjligheter, hinder och risker i att utföra energieffektiviseringsåtgärder med hänsyn till inomhusmiljö och fuktbeständighet, 10. kunskap att beräkna olika åtgärders energibesparing samt rangordna dessa utifrån deras kostnadseffektivitet, 11. kännedom om relevanta datorprogramvaror för att beräkna en byggnads energianvändning, 12. kunskap i att använda minst en av programvarorna i punkt 11 och kunna bedöma dess noggrannhet i förhållande till noggrannheten på indata, 13. kunskap att tillämpa Boverkets hjälpmedel för elektronisk överföring av energideklarationer, 14. kännedom om hur byggnaders kulturhistoriska och arkitektoniska värden kan påverkas av olika energieffektiviseringsåtgärder, och 15. kännedom om olika energislags miljöpåverkan. (

text: BFS 2013:17

text: Allmänt råd

text: BFS 2013:17

text: BFS 2013:17

text: har upphävts genom (

text: BFS 2013:17

text: bygglagen (2010:900)

text: , PBL, plan- och

text: byggförordningen (2011:338)

text: , PBF, och Boverkets byggregler (

text: BFS 2011:16

text: miljöbalken

text: och

text: kulturmiljölagen (1988:950)

text: Konsoliderad version (fulltext) 3 (5)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: 5. kännedom om relevanta delar av

text: arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: om byggnaders energiprestanda. 7. kännedom om relevanta europastandarder som i anslutning till direktivet

text: BFS 2016:15

text: ) om fluorerade växthusgaser och ozonnedbrytande ämnen, EG-förordningen om f-gaser (EG nr 842/2006 om vissa fluorerade gaser) samt EG-förordningen om ozonnedbrytande ämnen (EG nr 1005/2009 om ämnen som bryter ned ozonskiktet). (

text: BFS 2013:17

text: Allmänt råd

text: BFS 2013:17

text: Teoretiskt prov

text: BFS 2013:17

text: Rapporteringsskyldighet

text: BFS 2013:17

text: Certifieringens giltighet

text: Lista på certifierade energiexperter

text: Omcertifiering

text: BFS 2013:17

text: Allmänt råd

text: BFS 2013:17

text: 4 (5) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Återkallande av certifiering

text: Allmänt råd

text: Konsoliderad version (fulltext) 5 (5)

title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd för certifiering av energiexpert

text: 9 kap 9 § första stycket plan- och bygglagen (1987:10)

text: , som skall utföra de kontroller som behövs för att verifiera att samhällets krav om energihushållning och värmeisolering uppfylls. De allmänna råden innehåller rekommendationer och exempel beträffande tillämpningen av föreskrifterna i denna författning och i förordningen. De allmänna råden föregås av texten Allmänt råd och är tryckta med mindre och indragen text omedelbart efter den föreskrift som de hänför sig till.

text: Definitioner

text: I denna författning avses med:

text: Enkel byggnad Dels en- och tvåbostadshus, dels flerbostadshus och lokaler som inte har luftkonditioneringssystem större än 12 kW kyleffekt och som i byggnaden har 1.låg eller ingen integrationsnivå mellan de tekniska systemen, eller 2.enkelt systemet för styrning och reglering. Komfortkyla Den kyla som används för att sänka byggnadens inomhustemperatur för människors komfort. Komplex byggnad Andra byggnader än enkla byggnader. Sådana särskilt värdefulla byggnader som avses i

text: 3 kap 12 § plan- och bygglagen (1987:10)

text: betraktas alltid som komplexa byggnader. Luftkonditionering System för komfortkyla som innebär att kyla producerad av kylmaskin, fjärrkyla, frikyla eller dylikt distribueras i huset med vattenkyld ventilationsluft och/eller av kylvatten. I komfortkylsystem ingår också slutapparater i rum (tilluftsdon, kyltak eller kombinationer där tilluften och/eller rumsluften kyls av kylbatterier i rummet).

text: CEX 1

text: Behörighetsklasser vid certifiering

text: Certifiering får lämnas för: 1. behörighet Normal för enkla byggnader, 2. behörighet Kvalificerad för komplexa byggnader och 3. behörighet Luftkonditionering för luftkonditioneringssystem.

text: Krav på allmän teknisk kunskap

text: För att få behörighet Normal, Kvalificerad, respektive Luftkonditionering skall den sökande ha allmän teknisk kunskap från genomförd relevant teknisk utbildning.

text: Allmänt råd

text: Exempel på godtagbar examen är 1. högskoleutbildning, motsvarande minst 80-poäng, med innehåll om byggnadens energisystem, installationsteknik eller byggnadsteknik, 2 examen från relevant yrkesteknisk utbildning (KY), relevant ingenjörsexamen från tidigare tekniskt gymnasium, 3. examen från relevant tidigare yrkesteknisk utbildning (YTH), eller annan utbildning som bedöms som likvärdig.

text: Krav på erfarenhet av praktiskt arbete

text: För behörighet Normal, Kvalificerad respektive Luftkonditionering krävs dokumenterad erfarenhet av praktiskt arbete inom bygg- eller fastighetsförvaltningsbranschen under minst fem år, varav minst två år skall avse arbete med nära anknytning till energianvändning och inomhusmiljö för den byggnadskategori behörigheten avser.

text: Allmänt råd

text: Vid deltidsarbeten bör längre erfarenhet gälla i motsvarande grad. Exempel på arbete med nära anknytning till energianvändning och inomhusmiljö är projekteringsledning eller projektledning av uppdrag inom dessa områden, utförande av energi- och inomhusmiljöbesiktningar, arbeten inom teknisk förvaltning eller fastighetsdrift eller arbete som riksbehörig funktionskontrollant enligt förordning (

text: ) om funktionskontroll av ventilationssystem.

text: Lämplighet för uppgiften

text: Sökandes lämplighet för uppgiften skall styrkas med tjänstgöringsintyg, för den senaste yrkesverksamma treårsperioden, eller motsvarande intyg. Intygsgivaren skall ha, eller ha haft, en nära arbetsrelation till personen såsom arbetsgivare, uppdragsgivare eller liknande.

text: Krav på särskild kompetens

text: För behörighet Normal skall energiexperten ha följande kompetens rörande enkla byggnader: 1. kunskap om olika inneklimatfaktorer som påverkar människans hälsa och upplevd komfort, mätmetoder för inneklimatfaktorerna och hur resultat från dessa utvärderas utifrån aktuella funktionskrav och myndighetskrav samt kännedom om Statens strålskyddsinstituts metodbeskrivningar gällande radonmätningar, 2. kunskap om byggnadstekniska konstruktioner vad gäller klimatskal och stommar,

text: CEX 1

text: 3. kunskap om förekommande byggnadsmaterial och hur dessa hanteras vid ändring eller underhåll och där särskild vikt skall läggas vid miljöfarligt avfall, 4. kunskap om system, med koppling till byggår, för värme, ventilation och tappvatten omfattande funktion, uppbyggnad, komponenter och reglermetoder 5. kunskap om funktion hos system för fastighetsel, hushållsel och verksamhetsel 6. kunskap om de faktorer som ingår i en byggnads energibalans vad gäller yttre förhållanden, brukarbeteende, klimatskal och installationer, 7. kunskap om mätning samt tolkning och utvärdering av mätresultaten för de i energibalansen ingående faktorerna, 8. kunskap om möjligheter, hinder och risker i att utföra energieffektiviseringsåtgärder med hänsyn till inomhusmiljö och fuktbeständighet, 9. kunskap att beräkna olika åtgärders energibesparing samt rangordna dessa utifrån deras kostnadseffektivitet, 10. kännedom om relevanta datorprogramvaror för att beräkna en byggnads energianvändning, 11. kunskap i att använda minst en av programvarorna i punkt 10 och kunna bedöma dess noggrannhet i förhållande till noggrannheten på indata, 12. kunskap att tillämpa Boverkets hjälpmedel för elektronisk överföring av energideklarationer, 13. kännedom om hur byggnaders kulturhistoriska och arkitektoniska värden kan påverkas av olika energieffektiviseringsåtgärder, och 14. kännedom om olika energislags miljöpåverkan.

text: Allmänt råd

text: Med kunskap menas att personen är väl insatt i sakfrågan och med kännedom att personen är insatt i sakfrågan och vet hur han inhämtar mer information. Personen bör ha en så djup och bred kunskap att denne vet när kompletterande specialister bör anlitas. När det gäller inomhusmiljö bör energiexperten ha kunskap motsvarande CMF- Certifiering av miljöinventerare-Fastigheter mars 2000 vilken finns tillgänglig hos Fastighetsägarna Sverige. Exempel på faktorer som ingår i en byggnads energibalans är utomhustemperatur, påverkan från sol och vind, byggnadens placering, utformning och orientering, klimatskalets uppbyggnad, värmesystem, ventilationssystem, varmvattenanvändning, komfortkylsystem, värmeåtervinningsinstallationer, hushållsel, fastighetsel, verksamhetsel och brukarbeteende.

text: För behörighet Kvalificerad skall energiexperten ha kompetens motsvarande kraven i 7 § men för komplexa byggnader. Dessutom skall energiexperten för behörighet Kvalificerad ha följande kompetens: 1. kunskap att besiktiga luftkonditioneringssystem enligt

text: 11 § lagen (2006:985)

text: CEX 1

text: 4. kunskap att beräkna effektbehovet för komfortkyla, och 5. kunskap om hur byggnaders kulturhistoriska och arkitektoniska värden kan påverkas av olika energieffektiviseringsåtgärder.

text: För behörighet Luftkonditionering skall energiexperten ha följande kompetens: 1. kunskap att besiktiga luftkonditioneringssystem enligt

text: 11 § lagen (2006:985)

text: om energideklaration för byggnader, 2. kunskap om vilka faktorer som påverkar byggnaders kylbehov och hur detta kan minskas genom solskydd, minskning av internt genererad värme och nattkyla, 3. kunskap om vattenburna och luftburna komfortkylsystem omfattande funktion, uppbyggnad, komponenter och reglermetoder, 4. kunskap att beräkna en byggnads effektbehov av komfortkyla, 5. kunskap om de inneklimatfaktorer som påverkar människans hälsa och upplevda komfort, mätmetoder för inneklimatfaktorerna och hur resultaten utvärderas utifrån aktuella funktionskrav och myndighetskrav, 6. kunskap om möjligheter, hinder och risker i att utföra åtgärder som sänker komfortkylsystemets elanvändning och eleffektbehov med hänsyn till inomhusmiljö och fuktbeständighet, 7. kunskap att beräkna olika åtgärders energibesparing, vad gäller luftkonditionering, samt rangordna dessa utifrån deras kostnadseffektivitet, och 8. kunskap att tillämpa Boverkets hjälpmedel för elektronisk överföring av besiktningsprotokoll för luftkonditioneringssystem.

text: För behörighet Normal, Kvalificerad respektive Luftkonditionering, skall energiexperten utöver vad som anges i 7 – 9 §§, ha följande kompetens 1. kunskap om relevanta delar i plan- och

text: bygglagen (1987:10)

text: , lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk (

text: ), förordningen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk (

text: ), Boverkets byggregler (

text: BFS 1993:57

text: ) och Boverkets allmänna råd om ändring av byggnad (

text: ), 2. kunskap om lagen (

text: ) om energideklaration för byggnader, Boverkets föreskrifter och allmänna råd om energideklaration för byggnader (

text: BFS 2007:4

text: BED 1) och denna föreskrift, 3. kunskap om förordningen (

text: ) om funktionskontroll av ventilationssystem och Boverkets föreskrifter och allmänna råd om funktionskontroll av ventilationssystem (

text: BFS 1991:36

text: ), 4. kännedom om relevanta delar av

text: miljöbalken (1998:808)

text: och

text: kulturminneslagen (1988:950)

text: arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: rådets direktiv 2002/91/EG

text: om byggnaders energiprestanda, och 7. kännedom om relevanta europastandarder som i anslutning till direktivet

text: har utarbetats av European Committee for Standardization (CEN).

text: CEX 1

text: För behörighet Kvalificerad respektive Luftkonditionering skall energiexperten dessutom ha kännedom om Statens Naturvårdsverks kungörelse med föreskrifter om kyl- och värmepumpanläggningar innehållande CFC, övriga CFC, haloner, HCFC och HFC (

text: SNFS 1992:16

text: Allmänt råd

text: Med kunskap menas att personen är väl insatt i sakfrågan och med kännedom att personen är insatt i sakfrågan och vet hur han inhämtar mer information. För behörighet Kvalificerad respektive Luftkonditionering bör energiexperten ha kännedom om, Svensk Kylnorm, faktablad 12 utgiven av Kylbranschens samarbetsstiftelse (KYS).

text: Teoretiskt prov

text: Den sökandes kunskap och kännedom enligt 7 – 11 §§ i denna författning skall kontrolleras genom skriftligt prov för sökt behörighet.

text: Allmänt råd

text: En teoretisk energideklaration som görs utifrån ett verkligt fall kan vara en del av det skriftliga provet.

text: Rapporteringsskyldighet

text: Energiexperten skall årligen inlämna rapport till certifieringsorganet med dels uppgift om genomförda uppdrag som energiexpert, dels fortbildning avseende ny kunskap inom de områdena som omfattas av 7 – 11 §§.

text: Certifieringens giltighet

text: Certifiering av energiexpert får lämnas för en period av högst fem år. Certifieringsorganet skall omgående översända beslut om meddelad eller återkallad certifiering av energiexpert till Boverket.

text: Lista på certifierade energiexperter

text: Certifieringsorganet skall vid underrättelser enligt 14 § till Boverket översända lista med certifieringsnummer, behörighetsnivå, giltighetstid på certifikatet, förnamn, efternamn, företag, adress, postnummer och ort samt e-postadress och telefonnummer.

text: Omcertifiering

text: För att få ett nytt beslut om certifiering, i samband med att det tidigare beslutet går ut, skall en förnyad grundlig kunskapsprövning av sökandes kompetens utföras endast om särskilda skäl föreligger. I andra fall skall en förenklad kompetensprövning utföras. Lämplighet enligt 6 § skall dock alltid prövas.

text: Allmänt råd

text: Särskilda skäl kan vara att den sökanden inte genomfört minst 15 deklarationer under en treårs period eller inte uppfyllt rapporteringsskyldighet om fortbildning enligt 13 §. Vid en förenklad kompetensprövning kan det räcka att kontrollera ny kunskap inom de områdena som omfattas av 7 – 11§§ under den senaste femårsperioden.

text: CEX 1

text: Återkallande av certifiering

text: Allmänt råd

text: Denna författning träder i kraft den 1 mars 2007.

text: På Boverkets vägnar

text: INES UUSMANN Generaldirektör

text: Nikolaj Tolstoy (Bygg- och förvaltningsenheten)


fs: bfs

publisher: Boverket

title: Boverkets föreskrifter om investeringsstöd till äldrebostäder;

text: Denna författning innehåller föreskrifter till förordningen (

text: ) om investeringsstöd till äldrebostäder m.m. Termer och begrepp som inte definieras särskilt i denna författning används i samma betydelse som i förordningen.

type: stycke

type: paragraf

text: Projektets påbörjande och färdigställande

type: rubrik

text: Med tidpunkten för påbörjande avses i fråga om nybyggnad den tidpunkt då gjutning av källargolv eller bottenplatta för källarlösa hus, källarmurar eller grundplattor under dessa påbörjas. Däremot räknas inte schaktning, sprängning, pålning, utfyllning, formsättning för plintar och grundplattor, gjutning av plintar o.d. som påbörjande i detta avseende. Med tidpunkten för påbörjande avses i fråga om ombyggnad den tidpunkt då stödberättigande ombyggnadsåtgärder faktiskt påbörjas. Byggnadsarbetena skall dock inte anses påbörjade, om endast mindre rivningsarbeten utförts för att undersöka byggnadens skick inför ombyggnaden.

text: Byggnadsprojektet skall anses färdigställt när samtliga arbeten slutförts.

text: Om projektet avser flera etapper och sökanden önskar skilda bidragsbeslut handläggs varje etapp som ett projekt.

text: Ansökan om bidrag

text: Sökanden skall lämna de uppgifter som anges i blanketten. Till ansökan skall fogas följande handlingar: – Uppgifter om byggnadens plan- och höjdläge, huvudmått, våningsantal och antalet lägenheter (situationsplan). – Skalenliga eller måttsatta ritningar över byggnadens planer och sektioner utvisande byggnadens utformning samt avsedd användning av lokaler och gemensamhetsutrymmen, beräkningar och beskrivningar. – Erforderliga behörighetshandlingar (i original eller bestyrkt kopia), t.ex. fullmakt, registreringsbevis eller protokollsutdrag. Registreringsbeviset får inte vara äldre än ett år.

text: Jämför prop. 2006/07:1, utg.omr. 9, bet. 2006/07:SoU1, rskr. 2006/07:59.

text: ÄBO 1

text: Särskild ansökan om utbetalning

text: Särskild ansökan om utbetalning skall göras på blankett som Boverket har fastställt. Sökanden skall lämna de uppgifter som anges i blanketten. Begäran om utbetalning lämnas in till länsstyrelsen. Till särskild ansökan om utbetalning skall fogas följande handlingar: – Erforderliga behörighetshandlingar (i original eller bestyrkt kopia), t.ex. fullmakt, registreringsbevis eller protokollsutdrag. Registreringsbeviset får inte vara äldre än ett år. – Intyg om när byggnadsarbetena påbörjades. Intyget skall lämnas av byggnadsteknisk sakkunnig, som är fristående från byggherren och sådan konsult eller entreprenör som är knuten till projektet. – Intyg om när arbetena slutfördes och att de är utförda i enlighet med de förutsättningar som låg till grund för beslutet om bidrag. Intyget skall lämnas av byggnadsteknisk sakkunnig, som är fristående från byggherren och sådan konsult eller entreprenör som är knuten till projektet. – I förekommande fall, byggnadsnämndens slutbevis.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juni 2007. Bestämmelserna skall dock tillämpas för tid från och med den 1 januari 2007.

text: På Boverkets vägnar

text: INES UUSMANN

text: Christina Nordenbladh (Bidragsenheten)

text: Jan-Erik Gustafsson (Bidragsenheten)

type: foreskrift


title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd om tillämpning av europeiska konstruktionsstandarder (eurokoder);

text: Föreskrifterna gäller – när en byggnad uppförs, – när en byggnad byggs till för tillbyggda delar, – när en byggnad ändras för tillkommande byggnadsdelar, – för mark- och rivningsarbeten samt – för tomter som tas i anspråk för bebyggelse Föreskriften gäller även på motsvarande sätt i tillämpliga delar vid uppförande, tillbyggnad och ändring av andra byggnadsverk än byggnader, vilkas bärförmåga, stadga och beständighet har betydelse för människors hälsa och säkerhet genom att brister i dessa egenskaper kan medföra risk för allvarliga personskador. Föreskrifterna gäller ej bergtunnlar och bergrum.

text: Allmänt råd

text: Av

text: 14 § andra stycket förordningen (1994:1215)

text: om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. (BVF) framgår att vid tillämpning av kraven vid tillbyggnad och annan ändring ska hänsyn tas till ändringens omfattning och byggnadens förutsättningar. Av 18 § BVF följer att också andra myndigheter kan ha rätt att meddela föreskrifter rörande byggnaders utformning m.m.

text: Allmänt råd

text: Om uppförandet avser ett byggnadsverk som behöver flyttas kan, enligt 19 b § BVF, den nämnd som fullgör kommunens uppgifter inom byggnadsverksområdet i vissa fall ge dispens från krav i denna författning. Då en sådan dispens inte får medföra en oacceptabel risk för människors hälsa eller säkerhet lär avsteg från säkerhetsnivåerna i denna föreskrift normalt inte kunna medges.

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37, Celex 398L0034, ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/48/EG

text: (EGT L 217, 5.8.1998, s.18, Celex 398L0048).

text: EKS 1

text: Om det finns särskilda skäl och byggnadsprojektet ändå kan antas bli tekniskt tillfredsställande och det inte finns någon avsevärd olägenhet från annan synpunkt, får byggnadsnämnden i enskilda fall medge mindre avvikelse från föreskrifterna i denna författning.

text: Allmänt råd

text: Byggnadsnämnden kan ge sin ståndpunkt till känna i protokoll från byggsamråd enligt 9 kap. 8 § plan och

text: bygglagen (1987:10)

text: , PBL.

text: De allmänna råden innehåller generella rekommendationer om tillämpningen av föreskrifterna i denna författning och anger hur någon lämpligen kan eller bör handla för att uppfylla föreskrifterna. De allmänna råden kan även innehålla vissa förklarande eller redaktionella upplysningar. De allmänna råden föregås av texten Allmänt råd och är tryckta med mindre och indragen text i anslutning till den föreskrift som de hänför sig till.

text: I de fall inga föreskrifter till en eurokoddel som getts ut som svensk standard har fastställts i denna författning gäller föreskrifterna i Boverkets konstruktionsregler (

text: BFS 1993:58

text: ), BKR.

text: Om inget annat anges för respektive standard i efterföljande kapitel ska de stycken som i standarden är märkta med bokstaven P (principer) efter beteckningsnumret anses vara föreskrifter och övriga stycken (råd) ska anses vara allmänna råd.

text: Föreskrifterna i denna författning hänvisar till standarder med utgåva enligt nedanstående tabell. Figur- och tabellhänvisningar i denna föreskrift hänvisar till figurer och tabeller i tillhörande standard om inte dessa är märkta med (S) och därmed enbart förekommer i denna föreskrift.

text: Kapitel i Svensk beteckning, titel och utgåva EN-standard denna författning

text: 0 SS-EN 1990 Eurokod - Grundläggande EN 1990:2002 dimensioneringsregler för bärverk, utgåva 1 1.1.1 SS-EN 1991-1-1 Eurokod 1: Laster på bärverk - EN 1991-1-1: 2002 Del 1-1:Allmänna laster - Tunghet, egentyngd, nyttig last för byggnader, utgåva 1 1.1.2 SS-EN 1991-1-2: Laster på bärverk – EN 1991-1-2: 2002 Del 1-2:Allmänna laster – Termisk och mekanisk verkan av brand 1.1.3 SS-EN 1991-1-3 Eurokod 1: Laster på bärverk - EN 1991-1-3:2002 Del 1-3:Allmänna laster - Snölast, utgåva 1 1.1.4 SS-EN 1991-1-4 Eurokod 1: Laster på bärverk- EN 1991-1-4:2005 Del 1-4:Allmänna laster – Vindlast, utgåva 1 1.1.5 SS-EN 1991-1-5 Eurokod 1: Laster på bärverk - EN 1991-1-5:2003 Del 1-5:Allmänna laster - Temperaturpåverkan, utgåva 1

text: EKS 1

text: 1.2 SS-EN 1991-2 Eurokod 1: Laster på bärverk – EN 1991-2:2003 Del 2: Trafiklast på broar.

text: 3.1.1 SS-EN 1993-1-1 Eurokod 3: Dimensionering av EN 1993-1-1:2005 + stålkonstruktioner-Del 1-1: Allmänna regler och EN1993-1regler för byggnader. 1:2005/AC:2006 3.1.3 SS-EN 1993-1-3 Eurokod 3: Dimensionering av EN 1993-1-3:2006 stålkonstruktioner-Del 1-3: Kallformade profiler och profilerad plåt. 3.1.4 SS-EN 1993-1-4 Eurokod 3: Dimensionering av EN 1993-1-4:2006 stålkonstruktioner-Del 1-4: Rostfritt stål. 3.1.5 SS-EN 1993-1-5 Eurokod 3: Dimensionering av EN 1993-1-5:2006 stålkonstruktioner-Del 1-5: Plåtbalkar. 3.1.6 SS-EN 1993-1-6 Eurokod 3: Dimensionering av EN 1993-1-6:2007 stålkonstruktioner-Del 1-6: Skal. 3.1.7 SS-EN 1993-1-7 Eurokod 3: Dimensionering av EN 1993-1-7:2007 stålkonstruktioner-Del 1-7: Plana plåtkonstruktioner med transversallast. 3.1.8 SS-EN 1993-1-8 Eurokod 3: Dimensionering av EN 1993-1-8:2005 stålkonstruktioner-Del 1-8: Dimensionering av knutpunkter och förband. 3.1.9 SS-EN 1993-1-9 Eurokod 3: Dimensionering av EN 1993-1-9:2005+ stålkonstruktioner-Del 1-9: Utmattning. EN 1993-1-9:2005/AC 3.1.10 SS-EN 1993-1-10 Eurokod 3: Dimensionering av EN 1993-1-10:2005 stålkonstruktioner-Del 1-10: Seghet och egenskaper i tjockleksriktningen. 3.1.11 SS-EN 1993-1-11 Eurokod 3: Dimensionering av EN 1993-1-11:2006 stålkonstruktioner-Del 1-11: Dragbelastade komponenter. 3.1.12 SS-EN 1993-1-12 Eurokod 3: Dimensionering av EN 1993-1-12:2007 stålkonstruktioner-Del 1-12: Tilläggsregler för stålsorter upp till S700. 3.2 SS-EN 1993-2 Eurokod 3: Dimensionering av EN 1993-2:2006 stålkonstruktioner-Del 2: Broar

text: Med den svenska utgåvan (SS-EN) av EN-standarden i fråga jämställs varje standard som utan ändringar av innehållet överför denna EN-standard till en nationell standard.

text: Allmänt råd

text: I de fall översättningar av standarden inte överensstämmer med CEN:s engelska utgåva bör den engelska vara vägledande.

text: Indelning av byggnadsverksdelar i säkerhetsklasser

text: Med hänsyn till omfattningen av de personskador som kan befaras uppkomma vid brott i en byggnadsverksdel, ska byggnadsverksdelen hänföras till någon av följande säkerhetsklasser: – säkerhetsklass 1 (låg), liten risk för allvarliga personskador, – säkerhetsklass 2 (normal), någon risk för allvarliga personskador, – säkerhetsklass 3 (hög), stor risk för allvarliga personskador.

text: EKS 1

text: Byggnadsverksdelar får hänföras till säkerhetsklass 1, om minst ett av följande krav är uppfyllt: – personer vistas endast i undantagsfall i, på, under eller invid byggnadsverket, – byggnadsverksdelen är av sådant slag att ett brott inte rimligen kan befaras medföra personskador, eller – byggnadsverksdelen har sådana egenskaper att ett brott inte leder till kollaps utan endast till obrukbarhet.

text: Byggnadsverksdelar ska hänföras till säkerhetsklass 3, om följande förutsättningar samtidigt föreligger: – byggnadsverket är så utformat och använt att många personer ofta vistas i, på, under eller invid det, – byggnadsverksdelen är av sådant slag att kollaps medför stor risk för personskador, och – byggnadsverksdelen har sådana egenskaper att ett brott leder till omedelbar kollaps.

text: Byggnadsverksdelar som inte omfattas av 11 och 12 §§ ska hänföras till lägst säkerhetsklass 2.

text: Allmänt råd

text: Exempel på val av säkerhetsklass ges i avsnitt 2:115 i BKR.

text: Vid dimensionering med partialkoefficentmetoden i SS-EN 1990 till SS- EN 1999 i brottgränstillstånd ska säkerhetsklassen för en byggnadsverksdel beaktas med hjälp av partialkoefficienten γd på följande sätt: – säkerhetsklass 1: γd = 0,83, – säkerhetsklass 2: γd = 0,91, – säkerhetsklass 3: γd = 1,0.

text: EKS 1

text: Avdelning B – Tillämpning av SS-EN 1990

text: Kap 0 – Tillämpning av SS-EN 1990

text: Allmänt

text: Utöver de stycken som är märkta med bokstaven P efter beteckningsnumret i SS-EN 1990 är 6.4.3.1(3) och 6.4.4(1) föreskrifter.

text: Tillämpning av informativa bilagor i SS-EN 1990

text: Bilaga B får inte tillämpas. Differentiering av byggnadsverks tillförlitlighet ska ske enligt 10 – 14 §§ i avdelning A och 5 – 12 §§ i detta kapitel.

text: Tillämpning på byggnader - nationellt valda parametrar till bilaga A1 i standarden

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: A1.1 (1) Nationellt val gjort A1.2.1 (1) Nationellt val gjort A1.2.2 (1) Nationellt val gjort A1.3.1 (1) Nationellt val gjort A.1.3.1 (5) Nationellt val gjort A.1.3.2 (1) tabell A1.3 Nationellt val gjort A1.4.2(2) Rekommendationen används

text: Vid tillämpning av SS-EN 1990 på byggnader gäller reglerna i 5 – 12 §§ i detta kapitel.

text: A1.1 (1)

text: Allmänt råd

text: Byggnadsverksdelar i kategori 4 enligt 2.3, tabell 2.1 i SS-EN 1990 vilka hänförs till säkerhetsklass 2 eller 3 och som inte är åtkomliga för inspektion och underhåll - bör dimensioneras för livslängden 100 år.

text: A1.2.1 (1)

text: Inga modifieringar av A1.2.1(2) och A1.2.1(3) får göras av geografiska skäl.

text: A1.2.2 (1)

text: Värdet på ψ-faktorer som ska tillämpas på snölast och vindlast ska lägst vara enligt tabell A1.1(S).

text: EKS 1

text: Tabell A1.1(S) ψ-faktorer för snö- och vindlaster

text: Snölast med beteckning enligt SS-EN 1991-1-3 där det ψ0 ψ1 ψ2 karakteristiska värdet för snölast på mark betecknas sk

text: sk ≥ 3 kN/m 0,8 0,6 0,2 2,0 ≤ sk < 3,0 kN/m 0,7 0,4 0,2 1,0 ≤ sk < 2,0 kN/m 0,6 0,3 0,1 Vindlast 0,3 0,2 -

text: För övriga laster i tabell A1.1 i standarden ska minst de rekommenderade värdena tillämpas.

text: A1.3.1 (1)

text: Dimensioneringsvärden för laster i brottsgränstillstånd (EQU) uppsättning A ska vara enligt tabell A1.2(A)(S). Verifiering av statisk jämvikt baserad på tabell A1.2(A) får inte innefatta verifiering av bärförmågan hos byggnadsverksdel. γd bestäms i 10 – 14 §§ i Avdelning A.

text: Tabell A1.2(A)(S) Dimensioneringsvärden för laster (EQU) (Uppsättning A)

text: Varaktiga Permanenta laster Variabel Samverkande variabla och huvudlast laster tillfälliga d. s Ogynnsamma Gynnsamma Största Övriga laster last

text: (Ekv 6.10) γd G kj,sup 0,9 G kj,inf När lasten är När lasten är 1,1 ogynnsam: ogynnsam: γd 1,5 Q k,1 γd ψ0,iQ k,i 1,5

text: När lasten är När lasten är gynnsam: 0 gynnsam: 0

text: Ekvation 6.10a och 6.10b ska tillämpas i brottsgränstillstånd som inte omfattar geotekniska laster med dimensioneringsvärden för laster enligt tabell A1.2(B)(S). γd bestäms i 10 – 14 §§ i Avdelning A. Vid tillämpning av 6.10a är det inte tillåtet att endast inkludera permanenta laster.

text: EKS 1

text: Tabell A1.2(B)(S) Dimensioneringsvärden för laster (STR/GEO) (Uppsättning B)

text: Varaktiga Permanenta laster Variabel Samverkande variabla och tillfäl- huvudlast laster liga d. s Ogynnsamma Gynnsamma Största last Övriga laster

text: (Ekv 6.10a) γd Gkj,sup 1,00 G kj,inf När lasten är När lasten är 1,35 ogynnsam: ogynnsam: γd 1,5 ψ γd1,5 ψ 0,i Qk,i 0,1Qk,1 γd Pk 1,00 Pk När lasten är När lasten är 1,35 gynnsam: 0 gynnsam: 0 (Ekv 6.10b) γd 1,00 Gkj,inf När lasten är När lasten är 0,89·1,35 Gkj,sup ogynnsam: ogynnsam: γd 1,5 Qk,1 γd1,5 ψ0,i Q k,i γd Pk 1,00 Pk När lasten är När lasten är 1,35 gynnsam: 0 gynnsam: 0

text: När tabell A1.2(C) i standarden (Uppsättning C) är tillämplig ska dimensioneringsvärdena på lasterna bestämmas med parametrar enligt tabell A1.2(C)(S). γd bestäms i 10 – 14 §§ i Avdelning A.

text: Tabell A1.2(C)(S) Dimensioneringsvärden för laster (STR/GEO) (Uppsättning C)

text: Varaktiga Permanenta laster Variabel Samverkande variabla och tillfäl- huvudlast laster liga d. s Ogynnsamma Gynnsamma Största Övriga laster last

text: (Ekv 6.10) 1,00 Gkj,sup 1,00 Gkj,inf När lasten är När lasten är ogynnsam: ogynnsam: γd 1,3 Qk,1 γd 1,3 ψ 0,iQk,i

text: A.1.3.1 (5)

text: När verifieringen av byggnadsverksdelar innefattar geotekniska laster och undergrundens bärförmåga ska metod 2 eller 3 användas med dimensioneringsvärden enligt tabell A1.2(B)(S) respektive A1.2(C)(S).

text: A.1.3.2 (1) tabell A1.3

text: I exceptionella dimensioneringssituationer ska den variabla huvudlasten sättas till sitt frekventa värde.

text: EKS 1

text: Avdelning C – Tillämpning av SS-EN 1991

text: Kap 1.1.1 – Tillämpning av SS-EN 1991-1-1

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 2.2 (3) Rekommendationen används 5.2.3(1) Rekommendationen används 5.2.3(2) Nationellt val gjort 5.2.3(3) Nationellt val gjort 5.2.3(4) Nationellt val gjort 5.2.3(5) Nationellt val gjort 6.3.1.1 tabell 6.1 Nationellt val gjort 6.3.1.2(1)P, tabell 6.2 Nationellt val gjort 6.3.1.2(10) Rekommendationen används 6.3.1.2(11) Rekommendationen används 6.3.2.2.(1)P, tabell 6.4 Nationellt val gjort 6.3.3.2(1), tabell 6.8 Nationellt val gjort 6.3.4.2, tabell 6.10 Rekommendationen används 6.4(1)P, tabell 6.12 Nationellt val gjort

text: Nominellt ballastdjup ska vara 600 mm.

text: Avvikelserna ska sättas till ± 10%.

text: Avvikelserna ska sättas till ± 10%.

text: Allmänt råd

text: För järnvägsbroar bör vikten av räcken antas motsvara kraften 0,25 kN/m per räcke, och vikten av en kontaktledningsstolpe motsvara kraften 7 kN med ett moment vinkelrätt kantbalken av 9 kNm riktat mot brons mitt. Dessa värden gäller för den vanligaste stolpen U120.

text: 6.3.1.1 , tabell 6.1

text: Utrymmen i kategori C2 hänförs till kategori C5 om de fasta sittplatserna utan betydande svårighet kan avlägsnas och om utrymmet är av sådan art att stora folksamlingar kan förekomma.

text: EKS 1

text: Kategori A kompletteras med följande två underkategorier: –Vindsbjälklag I: Bjälklag i vindsutrymmen med minst 0,6 m fri höjd och med fast trappa till vinden –Vindsbjälklag II: Bjälklag i vindsutrymmen med minst 0,6 m fri höjd och med tillträde genom lucka med max storlek 1 x 1 m.

text: 6.3.1.2(1)P, tabell 6.2

text: De värden på nyttig last som ska tillämpas på bjälklag, trappor och balkonger i kategori A till D i byggnader anges i tabell 6.2(S) och i 9 §.

text: Tabell 6.2(S) – Nyttig last på bjälklag mm i byggnader.

text: 2 a a

text: Kategori qk [kN/m ] Qk [kN]

text: A – Bjälklag 2,0 2,0 – Trappor 2,0 2,0 – Balkonger 3,5 2,0 – Vindsbjälklag I 1,0 1,5 – Vindsbjälklag II 0,5 0,5 B 2,5 3,0 C – C1 2,5 3,0 – C2 2,5 3,0 – C3 3,0 3,0 – C4 4,0 4,0 – C5 5,0 4,5 D – D1 4,0 4,0 – D2 5,0 7,0 a Kursiverade värden är de standarden rekommenderar

text: För balkonger i anslutning till bjälklag i kategori B tillämpas samma last som på balkonger i kategori A. För balkonger i anslutning till bjälklag i kategori C till D tillämpas samma last som för bjälklaget. För trappor i anslutning till bjälklag i kategori B, C1, C2, C3, C4, D1 och D2 tillämpas last enligt kategori C3. För trappor i anslutning till bjälklag i kategori C5 tillämpas samma last för trappor som för bjälklaget.

text: 6.3.2.2.(1)P, tabell 6.4.

text: De värden som ska tillämpas för nyttig last på bjälklag i kategori E1 är: – qk = 5,0 kN/m – Qk = 7,0 kN

text: 6.3.3.2(1), tabell 6.8.

text: De rekommenderade värdena på nyttig last ska tillämpas i kategori G och F. I BKR avsnitt 3:431, 3:e till 8:e stycket anges vissa nyttiga laster från fordon som inte omfattas av kategori G och F. Dessa laster ska tillämpas där de är relevanta.

text: EKS 1

text: 6.4(1)P, tabell 6.12.

text: De rekommenderade värdena på horisontella laster på skiljeväggar och räcken som fungerar som barriärer ska tillämpas. Balkongfronter under räcken i utrymmen i kategori C5 ska dimensioneras för en godtyckligt placerad punktlast = 3,0 kN.

text: Kap 1.1.2 – Tillämpning av SS-EN 1991-1-2

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 2.4(4) Nationellt val gjort 3.1(10) Nationellt val gjort 3.3.1.2(1) Rekommendationen används 3.3.1.2(2) Rekommendationen används 3.3.1.3(1) Rekommendationen används 3.3.2 (1) Rekommendationen används 3.3.2(2) Rekommendationen används 4.2.2(2) Rekommendationen används 4.3.1(2) Nationellt val gjort

text: Kraven i avsnitt 5 i Boverkets byggregler,

text: BFS 1993:57

text: med ändringar ska tillämpas vid nominella temperatur-tidförlopp.

text: Vid dimensionering av byggnadsverk mot brand kan antingen ett nominellt temperatur-tidförlopp eller ett naturligt brandförlopp användas. För klassificering får endast ett nominellt temperatur-tidförlopp användas.

text: Enligt 12 § Avdelning B ska den variabla huvudlasten sättas till sitt frekventa värde vid brand.

text: Tillämpning av informativa bilagor

text: Bilaga A får tillämpas vid brandvaraktigheter större än 30 minuter.

text: Bilaga E behåller vid den nationella tillämpningen sin informativa karaktär. Observera dock att faktorerna δq1 , δq2 och δn inte inkluderas vid användning i Sverige samt att brandbelastning enligt avsnitt 5 i Boverkets byggregler,

text: BFS 1993:57

text: med ändringar, och avsnitt 10 i Boverkets konstruktionsregler,

text: BFS 1993:58

text: med ändringar, relateras till omslutningsarea och inte golvarea.

text: EKS 1

text: Bilaga F får inte tillämpas. Vid nominella temperatur-tidförlopp ska tidsperioder enligt avsnitt 5 i Boverkets byggregler,

text: BFS 1993:57

text: med ändringar, tillämpas.

text: 1.1.3 – Tillämpning av SS-EN 1991-1-3

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 1.1(2) Nationellt val gjort 1.1(3) Nationellt val gjort 1.1(4) Nationellt val gjort 2(3) Nationellt val gjort 2(4) Nationellt val gjort 3.3(1) Nationellt val gjort 3.3(3) Nationellt val gjort 4.1(1) Nationellt val gjort 4.1(2) Rekommendationen används 4.2(1) Rekommendationen används 4.3(1) Nationellt val gjort 5.2(2) Nationellt val gjort 5.2(5) Nationellt val gjort 5.2(6) Rekommendationen används 5.2(7) Rekommendationen används 5.2(8) Nationellt val gjort 5.3.3(4) Rekommendationen används 5.3.4(3) Nationellt val gjort 5.3.5(1) Nationellt val gjort 5.3.5(3) Rekommendationen används 5.3.6(1) Rekommendationen används 5.3.6(3) Nationellt val gjort 6.2(2) Nationellt val gjort 6.3(1) Nationellt val gjort 6.3(2) Rekommendationen används

text: Allmänt råd

text: Snölaster på nivåer över 1500 m ö h bör bestämmas för varje enskilt projekt där det är relevant med hänsyn till de rådande omständigheterna.

text: De exceptionella lastfallen B1 och B3 i bilaga A behöver inte beaktas då exceptionell snölast inte är relevant för svenska förhållanden. Det exceptionella lastfallet B2 behöver inte beaktas.

text: EKS 1

text: Allmänt råd: I de fall byggherren önskar en högre tillförlitlighet än normalt för ett bärverk i öppen terräng där höga vindstyrkor kan förekomma i samband med snöfall kan dock bärverket även verifieras för lastfall B2 med hänsyn till exceptionell snödrift. I de fall verifiering sker för exceptionell snödrift kan snölasten betraktas som olyckslast.

text: Allmänt råd: 4 § I de fall verifiering sker för exceptionell snödrift enligt 3 § kan bilaga B användas.

text: 2(3), 2(4), 3.3(1), 3.3(3)

text: Bilaga C får inte tillämpas. Snölast på mark med en återkomsttid (upprepningstid) på 50 år anges i figur C.8(S) i detta avsnitt.

text: Allmänt råd

text: Snölaster på mark för olika kommuner anges i tabell C.8(S) i denna författning.

text: På byggnadsverk ska minst snölast på mark enligt 6 § tillämpas såvida inte 4.1(2) åberopas. Om byggnadsverkets avsedda livslängd är avsevärt kortare än 50 år får en snölast med en återkomsttid som minst motsvarar den avsedda livslängden användas.

text: EKS 1

text: Allmänt råd:

text: I de fall verifiering sker för exceptionell snödrift enligt 3 § kan bilaga B användas.

text: Allmänt råd

text: En lastbild som tar hänsyn till snöröjning bör beaktas om den inte täcks in av de formfaktorer som ges i avsnitt 5.3 och om den kan ha avgörande betydelse för bärverkets bärförmåga eller stabilitet.

text: Allmänt råd

text: ISO 4355 kan användas för att bestämma Ct.

text: Allmänt råd:

text: Vid tillämpning av uttrycken (5.4) och (5.5) ska det övre värdet sättas till 1,6.

text: 5.3.6(3), 6.2(2)

text: Allmänt råd:

text: Allmänt råd:

text: Snööverhäng vid takfot bör beaktas på platser som ligger 400 m över havsnivån. På platser som ligger under 400 m över havsnivån kan snööverhänget försummas. Lasten till följd av snööverhäng kan bestämmas enligt uttryck (6.4) för platser som ligger 800 m över havsnivån. För platser som ligger mellan 400 och 800 m över havsnivån kan denna last bestämmas genom rätlinjig interpolation mellan 0 vid 400 m och lastvärdet enligt uttryck (6.4) vid 800 m.

text: Tillämpning av informativa bilagor:

text: Bilaga C får inte tillämpas. Se 5 – 6 §§.

text: Allmänt råd

text: Bilaga D kan tillämpas för att bestämma snölast på mark för andra återkomsttider än 50 år. Variationskoefficienten kan då sättas till 0,60 för sk 2 2 ≤ 1,0 kN/m och till 0,35 för sk ≥ 3,0 kN/m . För mellanliggande värden på sk kan variationskoefficienten bestämmas genom interpolering.

text: EKS 1

text: Figur C8(S) Snölast på mark: Snözoner för snölast på mark, sK, som med sannolikheten av 0,98 inte överskrids en gång per år (ekvivalent med 50 års återkomsttid) baserad på mätdata från 148 meteorologiska stationer.

text: Snözon Snölastens grundvärde sk ,(kN/m )

text: 1 1,0 1,5 1,5 2 2,0 2,5 2,5 3 3,0 3,5 3,5 4,5 4,5 5,5 5,5

text: EKS 1

text: Tabell C8(S): Värden på sK för Sveriges kommuner baserade på snölastkartan.

text: Kommun sK Kommun sK Kommun sK

text: Ale 1,5 Forshaga 2,5 Kalix 3,0 b Alingsås 2,0 Färgelanda 2,0 Kalmar 2,0-2,5 Alvesta 2,0 Gagnef 3,0 Karlsborg 2,0 b b Aneby 2,5 Gislaved 2,0-2,5 Karlshamn 1,5-2,0 Arboga 2,5 Gnesta 2,0 Karlskoga 2,5 a b Arjeplog 3,0-4,5 Gnosjö 2,0-2,5 Karlskrona 2,0 Arvidsjaur 3,0 Gotland 2,5 Karlstad 2,5 b Arvika 2,5 Grums 2,5 Katrineholm 2,0-2,5 Askersund 2,5 Grästorp 2,0 Kil 2,5 b Avesta 2,5 Gullspång 2,5 Kinda 2,0-2,5 a b Bengtsfors 2,5 Gällivare 3,0-4,5 Kiruna 2,5-4,5 a b Berg 3,0-4,5 Gävle 2,5-3,0 Klippan 1,5 Bjurholm 3,0 Göteborg 1,5 Knivsta 1,5 b Bjuv 1,5 Götene 2,0 Kramfors 3,0-4,5 Boden 3,0 Habo 2,5 Kristianstad 1,5 Bollebygd 2,0 Hagfors 2,5 Kristinehamn 2,5 a Bollnäs 3,0 Hallsberg 2,5 Krokom 3,0-5,5 Borgholm 2,0 Hallstahammar 2,0 Kumla 2,5 b Borlänge 3,0 Halmstad 1,5-2,5 Kungsbacka 1,5 b Borås 2,0-2,5 Hammarö 2,5 Kungsör 2,0 Botkyrka 2,0 Haninge 2,0 Kungälv 1,5 b Boxholm 2,0 Haparanda 3,0 Kävlinge 1,0-1,5 b Bromölla 1,5 Heby 2,0-2,5 Köping 2,5 b b Bräcke 2,5-3,0 Hedemora 2,5 Laholm 1,5-3,0 Burlöv 1,0 Helsingborg 1,0 Landskrona 1,0 Båstad 1,5 Herrljunga 2,0 Laxå 2,5 Dals-Ed 2,0 Hjo 2,0 Lekeberg 2,5 b Danderyd 2,0 Hofors 2,5 Leksand 2,5-3,0 Degerfors 2,5 Huddinge 2,0 Lerum 1,5 a b Dorotea 3,0-4,5 Hudiksvall 3,0-3,5 Lessebo 2,0 b Eda 2,5-3,0 Hultsfred 2,5 Lidingö 2,0 Ekerö 2,0 Hylte 2,0 Lidköping 2,0 Eksjö 2,5 Håbo 1,5 Lilla Edet 1,5 Emmaboda 2,0 Hällefors 3,0 Lindesberg 2,5 a Enköping 2,0 Härjedalen 3,0-4,5 Linköping 2,0 b Eskilstuna 2,0 Härnösand 3,5 Ljungby 2,0-2,5 b Eslöv 1,5 Härryda 1,5-2,0 Ljusdal 3,0 b Essunga 2,0 Hässleholm 1,5-2,0 Ljusnarsberg 3,0 Fagersta 2,5 Höganäs 1,0 Lomma 1,0 b b b Falkenberg 1,5-2,0 Högsby 2,0-2,5 Ludvika 2,5-3,0 b Falköping 2,0-2,5 Hörby 1,5 Luleå 3,0 b Falun 2,5-3,0 Höör 1,5 Lund 1,5 a b Filipstad 2,5 Jokkmokk 3,0-4,5 Lycksele 3,0-3,5 Finspång 2,5 Järfälla 2,0 Lysekil 1,5 b Flen 2,0 Jönköping 2,5-3,0 Malmö 1,0

text: EKS 1

text: Kommun sK Kommun sK Kommun sK

text: b Malung 2,5-3,5 Sigtuna 1,5 Tranås 2,5 Malå 3,0 Simrishamn 1,5 Trelleborg 1,0 Mariestad 2,5 Sjöbo 1,5 Trollhättan 2,0 b b Mark 2,0 Skara 2,0-2,5 Trosa 2,0-2,5 b b Markaryd 2,5-3,0 Skellefteå 3,0-3,5 Tyresö 2,0 b Mellerud 2,0 Skinnskatteb. 2,5-3,0 Täby 2,0 b Mjölby 2,0 Skurup 1,0 Töreboda 2,0-2,5 b Mora 2,5-3,5 Skövde 2,5 Uddevalla 1,5 b b Motala 2,0-2,5 Smedjebacken 3,0 Ulricehamn 2,5-3,0 b Mullsjö 2,5 Sollefteå 2,5-3,0 Umeå 3,0 b Munkedal 1,5-2,0 Sollentuna 2,0 Upplands-Bro 1,5 Munkfors 2,5 Solna 2,0 Uppl.-Väsby 2,0 a Mölndal 1,5 Sorsele 3,0-3,5 Uppsala 2,0 Mönsterås 2,5 Sotenäs 1,5 Uppvidinge 2,0 Mörbylånga 2,0 Staffanstorp 1,0 Vadstena 2,0 b Nacka 2,0 Stenungsund 1,5 Vaggeryd 2,0-2,5 b Nora 2,5-3,0 Stockholm 2,0 Valdemarsvik 2,5 Norberg 2,5 Storfors 2,5 Vallentuna 2,0 b a Nordanstig 3,0-3,5 Storuman 3,0-4,5 Vansbro 2,5 b Nordmaling 3,0-3,5 Strängnäs 2,0 Vara 2,0 b b b Norrköping 2,0-2,5 Strömstad 1,5-2,0 Varberg 1,5-2,0 a Norrtälje 2,0 Strömsund 2,5-5,5 Vaxholm 2,0 Norsjö 3,0 Sundbyberg 2,0 Vellinge 1,0 b b b Nybro 2,0-2,5 Sundsvall 2,5-3,5 Vetlanda 2,0-2,5 a Nykvarn 2,0 Sunne 2,5 Vilhelmina 3,0-5,5 b b Nyköping 2,0-2,5 Surahammar 2,0-2,5 Vimmerby 2,5 b Nynäshamn 2,0-2,5 Svalöv 1,5 Vindeln 3,0 b Nässjö 2,5 Svedala 1,0 Vingåker 2,0-2,5 b b Ockelbo 2,5-3,0 Svenljunga 2,0-2,5 Vårgårda 2,0 Olofström 2,0 Säffle 2,5 Vänersborg 2,0 b b Orsa 2,5-3,0 Säter 2,5-3,0 Vännäs 3,0 b Orust 1,5 Sävsjö 2,0-2,5 Värmdö 2,0 b Osby 1,5-2,0 Söderhamn 3,0 Värnamo 2,0 b b Oskarshamn 2,5 Söderköping 2,0-2,5 Västervik 2,5-3,0 b Ovanåker 2,5-3,0 Södertälje 2,0 Västerås 2,0 Oxelösund 2,5 Sölvesborg 1,5 Växjö 2,0 b Pajala 3,0-3,5 Tanum 1,5 Ydre 2,5 Partille 1,5 Tibro 2,0 Ystad 1,5 b Perstorp 1,5 Tidaholm 2,0-2,5 Åmål 2,5 b b Piteå 3,0-3,5 Tierp 2,5 Ånge 2,5-3,0 b a Ragunda 2,5 Timrå 3,0-3,5 Åre 3,5-5,5 b Robertsfors 3,0 Tingsryd 2,0 Årjäng 2,5-3,0 Ronneby 2,0 Tjörn 1,5 Åsele 3,0 Rättvik 3,0 Tomelilla 1,5 Åstorp 1,5 b b b Sala 2,0-2,5 Torsby 2,5-3,5 Åtvidaberg 2,0-2,5 Salem 2,0 Torsås 2,0 Älmhult 2,0 b a Sandviken 2,5-3,0 Tranemo 2,5 Älvdalen 3,0-3,5

text: EKS 1

text: Kommun sK Kommun sK Kommun sK

text: b

text: Älvkarleby 2,5 Örebro 2,5 Östhammar 2,0-2,5

text: b

text: Älvsbyn 3,0 Örkelljunga 1,5-2,0 Östra Göinge 1,5

text: b b

text: Ängelholm 1,5 Örnsköldsvik 3,0-3,5 Överkalix 3,0-3,5

text: b b

text: Öckerö 1,5 Östersund 2,0-3,5 Övertorneå 3,0-4,5 Ödeshög 2,0 Österåker 2,0

text: a Det högsta värdet i intervallet används ovan och nära trädgränsen. Det näst högsta i höglänt skogsterräng i de västliga delarna av kommunen. Det lägsta värdet används i låglänt terräng i ostliga delar av kommunen. Eventuellt övriga värden används i låglänt terräng i kommunens västliga delar samt i kommunens övriga delar. Se även karta över snözoner. Vid tveksamma fall bör SMHI konsulteras. b Det övre värdet i intervallet gäller i högre belägen terräng. Se även karta över snözoner. I tveksamma fall väljs det högsta värdet. För både not a och b gäller som allmän tumregel att snömängden ökar med ca 15% per 100 m höjdökning.

text: EKS 1

text: Kap 1.1.4 – Tillämpning av SS-EN 1991-1-4

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 1.1(11) Anm. 1 Rekommendationen används 1.5(2) Rekommendationen används 4.1(1) Rekommendationen används 4.2(1)P Anm. 2 Nationellt val gjort 4.2 (2)P Anm. 1 Nationellt val gjort 4.2 (2)P Anm. 2 Rekommendationen används 4.2 (2)P Anm. 3 Rekommendationen används 4.2 (2)P Anm. 5 Rekommendationen används 4.3.1 (1) Anm. 1 Nationellt val gjort 4.3.1 (1) Anm. 2 Rekommendationen används 4.3.2(1) Rekommendationen används 4.3.2(2) Rekommendationen används 4.3.3(1) Rekommendationen används 4.3.4 (1) Nationellt val gjort 4.3.5 (1) Nationellt val gjort 4.4(1) Anm.2 Rekommendationen används 4.5 (1)Anm. 1 Nationellt val gjort 4.5(1) Anm.2 Rekommendationen används 5.3.5 Rekommendationen används 6.1 (1) Nationellt val gjort 6.3.1 (1) Anm.3 Nationellt val gjort 6.3.2 (1) Nationellt val gjort 7.1.2(2) Rekommendationen används 7.1.3(1) Rekommendationen används 7.2.1 (1) Anm. 2 Nationellt val gjort 7.2.2 (1) Anm. Nationellt val gjort 7.2.2(2) Anm. 1 Rekommendationen används 7.2.8 (1) Nationellt val gjort 7.2.9(2) Rekommendationen används 7.2.10(3) Anm. 1 Rekommendationen används 7.2.10(3) Anm. 2 Rekommendationen används 7.4.1(1) Rekommendationen används 7.4.3(2) Rekommendationen används 7.6.(1) Anm. 1 Rekommendationen används 7.7(1) Anm. 1 Rekommendationen används 7.8(1) Rekommendationen används 7.10(1) Anm. 1 Rekommendationen används 7.11(1) Anm. 1 Rekommendationen används 7.13(1) Rekommendationen används 7.13(2) Rekommendationen används 8.1 (1) Anm. 1 Rekommendationen används 8.1.(1) Anm. 2 Rekommendationen används

text: EKS 1

text: 8.1(4) Rekommendationen används 8.1(5) Rekommendationen används 8.2(1) Anm. 1 Rekommendationen används 8.3.(1) Rekommendationen används 8.3.1(2) Rekommendationen används 8.3.2(1) Rekommendationen används 8.3.3(1) Anm. 1 Rekommendationen används 8.3.4(1) Rekommendationen används 8.4.2(1) Anm. 1 Nationellt val gjort A.2(1) Rekommendationen används

text: 4.2(1)P Anm. 2

text: Karta för referensvindhastigheten ges nedan.

text: Allmänt råd Referensvindhastigheter för olika kommuner anges i tabell i slutet på detta kapitel.

text: EKS 1

text: Referensvindhastigheten vb i m/s, dvs. medelvindhastighet under 10 minuter på höjden 10 meter över markytan med råhetsfaktor z0 = 0,05 och med upprepningstiden 50 år.

text: EKS 1

text: 4.2 (2)P Anm. 1

text: I referensvindhastigheterna i 2 § är inverkan av höjdläget medräknat.

text: 4.3.1 (1) Anm. 1

text: Allmänt råd

text: Inverkan av topografin är inte inräknad.

text: 4.3.4 (1)

text: Metoden i A.4 får inte tillämpas.

text: Allmänt råd

text: Inverkan av stora och avsevärt högre, närliggande byggnader bör baseras på vindtunnelförsök.

text: 4.3.5 (1)

text: Metoden i A.5 får inte tillämpas.

text: Allmänt råd

text: Bestämning av inverkan av tätt placerade byggnader och hinder bör baseras på vindtunnelförsök.

text: 4.5 (1) Anm. 1

text: Allmänt råd

text: Uttryck (4.8) bör inte tillämpas i Sverige. Därför bör inte heller figur 4.2 användas. Värde för qp ges också i tabell A.2 i bilaga A till denna författning.

text: 6.1 (1)

text: Allmänt råd

text: cscd bör inte separeras.

text: 6.3.1 (1) Anm.3

text: Allmänt råd

text: kp, B och R kan beräknas enligt följande uttryck: 0, 6 kp = 2ln( )vT + ; kp = 3, 0 för statiska konstruktioner 2ln( )vT

text: R

text: v n= 1, x 2 2 B + R ⎡ ⎛ h ⎞ b ⎛ ⎛ h ⎞⎞⎤ 2 ⎛ ⎞ B = exp ⎢−0, 05⎜ ⎟+ −1 ⎜0, 04 0, 01+ ⎜ ⎟⎟⎥ ⎜ ⎟⎜ ⎟ ⎢ ⎝ href ⎠ ⎝ h ⎠ ⎝ href ⎠ ⎥ ⎣ ⎝ ⎠⎦

text: 2 2π F φ φb h R =

text: δs +δa

text: 4 yC F = 5 2 6 1 70,8+ yC

text: EKS 1

text: 150 n1,x yC =

text: vm ( )h

text: φh =

text: 2 n h1,x 1+

text: vm ( )h

text: φb =

text: 3, 2 n b1,x 1+

text: vm ( )h

text: 6.3.2 (1)

text: Allmänt råd

text: Metoden kan tillämpas för beräkning av svängningar i första moden av ett konsolbärverk med konstant massa längs bärverkets huvudaxel. Maximala accelerationen ges av uttrycket: X&&max( )z = kp xσ ( )z &&

text: σ x&&( z ) är accelerationens standardavvikelse som uttrycks som:

text: 3 I h R qv( ) m ( )h b cf 1,xφ ( )z

text: σ&&x( )z =

text: m

text: 1,5 ⎛ ⎞z

text: φ1,x( )z

text: = ⎜ ⎟ ⎝ ⎠h

text: qm(h) = hastighetstrycket på höjden h

text: För bestämning av komfortkrav kan vindhastigheten beräknas för en återkomsttid på i medeltal en gång per fem år, enligt ISO 6897 där det finns kriterier för ”responses of people to horizontal motion of structures in the frequency range 0,063 to 1 Hz” . Vindhastigheten kan beräknas ur:

text: ⎧ ⎛ ⎛ ⎞⎞⎫ ⎪ 1 ⎪ νTa = 0, 75ν50 ⎨1 0, 2ln− ⎜− ln 1⎜ − ⎟ ⎬⎟ ⎜ ⎟ ⎪ ⎝ Ta ⎠ ⎪ ⎩ ⎝ ⎠⎭

text: där Ta är antalet år. Under en 5 års period ges den karaktäristiska vindhastigheten av: νTa = 0,855ν50 där v50 är karaktäristiska värdet på referensvindhastigheten som överskrids under ett år med sannolikheten 2 %, vilket motsvarar en återkomsttid på i medeltal 50 år.

text: 7.2.1 (1) Anm. 2

text: Allmänt råd

text: Den rekommenderade metoden kan användas. Som alternativ till denna kan cpe,10 användas för areor över 1 m .

text: EKS 1

text: 7.2.2 (1) Anm. 2

text: Allmänt råd

text: För sidoväggar och läväggar kan trycket bestämmas utifrån aktuell fördelning av hastighetstrycket enligt 4.5 och med byggnadens höjd som referenshöjd.

text: 7.2.8 (1)

text: Allmänt råd

text: Figur 7.11 bör inte tillämpas. Formfaktorer enligt figur A.2 i bilaga A i denna författning bör tillämpas.

text: 8.4.2(1) Anm. 1

text: Allmänt råd

text: Inga förenklade beräkningsmetoder ges.

text: Tillämpning av informativa bilagor:

text: Följande bilagor får inte tillämpas: bilaga A.4, bilaga A.5, bilaga B.1, bilaga B.2, bilaga B.4, bilaga C, bilaga D och bilaga E.1.

text: EKS 1

text: Tabell över referensvindhastigheten vb i m/s för Sveriges kommuner

text: Kommun v Kommun v Kommun v

text: b b b

text: Ale 25 Finspång 24 Höör 25 Alingsås 25 Flen 24 Jokkmokk 22-26a Alvesta 24 Forshaga 23 Järfälla 24 Aneby 24 Färgelanda 25 Jönköping 24 Arboga 23 Gagnef 22 Kalix 22 Arjeplog 22-26a Gislaved 24 Kalmar 24 Arvidsjaur 21-22a Gnesta 24 Karlsborg 24 Arvika 23 Gnosjö 24 Karlshamn 24 Askersund 24 Gotland 24 Karlskoga 23 Avesta 23 Grums 23 Karlskrona 24 Bengtsfors 24 Grästorp 24 Karlstad 23 Berg 24 Gullspång 24 Katrineholm 24 Bjurholm 22 Gällivare 21-26a Kil 23 Bjuv 26 Gävle 23 Kinda 24 Boden 21-22a Göteborg 25 Kiruna 21-26a Bollebygd 25 Götene 24 Klippan 25 Bollnäs 23 Habo 24 Knivsta 24 Borgholm 24 Hagfors 22 Kramfors 22 Borlänge 22 Hallsberg 23 Kristianstad 25 Borås 25 Hallstahammar 23 Kristinehamn 23 Botkyrka 24 Halmstad 25 Krokom 25 Boxholm 24 Hammarö 23 Kumla 23 Bromölla 25 Haninge 24 Kungsbacka 25 Bräcke 23 Haparanda 22 Kungsör 23 Burlöv 26 Heby 23 Kungälv 25 Båstad 25 Hedemora 23 Kävlinge 26 Dals-Ed 24 Helsingborg 26 Köping 23 Danderyd 24 Herrljunga 25 Laholm 25 Degerfors 23 Hjo 24 Landskrona 26 Dorotea 24 Hofors 23 Laxå 24 Eda 23 Huddinge 24 Lekeberg 23 Ekerö 24 Hudiksvall 23 Leksand 22 Eksjö 24 Hultsfred 24 Lerum 25 Emmaboda 24 Hylte 25 Lessebo 24 Enköping 23 Håbo 23 Lidingö 24 Eskilstuna 23 Hällefors 23 Lidköping 24 Eslöv 26 Härjedalen 23-25a Lilla Edet 25 Essunga 25 Härnösand 22 Lindesberg 22 Fagersta 23 Härryda 25 Linköping 24 Falkenberg 25 Hässleholm 25 Ljungby 25 Falköping 24 Höganäs 26 Ljusdal 23 Falun 23 Högsby 24 Ljusnarsberg 22 Filipstad 23 Hörby 25 Lomma 26

text: EKS 1

text: Kommun v Kommun v Kommun v

text: b b b

text: Ludvika 22 Piteå 21 Tibro 24 Luleå 21-22a Ragunda 23 Tidaholm 24 Lund 26 Robertsfors 22 Tierp 24 Lycksele 23 Ronneby 24 Timrå 22 Lysekil 25 Rättvik 23 Tingsryd 24 Malmö 26 Sala 23 Tjörn 26 Malung 22 Salem 24 Tomelilla 26 Malå 22 Sandviken 23 Torsby 22 Mariestad 24 Sigtuna 24 Torsås 24 Mark 25 Simrishamn 26 Tranemo 24 Markaryd 25 Sjöbo 26 Tranås 24 Mellerud 24 Skara 24 Trelleborg 26 Mjölby 24 Skellefteå 22 Trollhättan 25 Mora 22 Skinnskatteberg 23 Trosa 24 Motala 24 Skurup 26 Tyresö 24 Mullsjö 24 Skövde 24 Täby 24 Munkedal 25 Smedjebacken 22 Töreboda 24 Munkfors 23 Sollefteå 23 Uddevalla 25 Mölndal 25 Sollentuna 24 Ulricehamn 25 Mönsterås 24 Solna 24 Umeå 22 Mörbylånga 24 Sorsele 22-25a Upplands-Bro 24 Nacka 24 Sotenäs 25 Uppl-Väsby 24 Nora 23 Staffanstorp 26 Uppsala 24 Norberg 23 Stenungsund 25 Uppvidinge 24 Nordanstig 23 Stockholm 24 Vadstena 24 Nordmaling 22 Storfors 23 Vaggeryd 24 Norrköping 24 Storuman 23-25a Valdemarsvik 24 Norrtälje 24 Strängnäs 23 Vallentuna 24 Norsjö 22 Strömstad 24 Vansbro 22 Nybro 24 Strömsund 23-26a Vara 24 Nykvarn 24 Sundbyberg 24 Varberg 25 Nyköping 24 Sundsvall 23 Vaxholm 24 Nynäshamn 24 Sunne 22 Vellinge 26 Nässjö 24 Surahammar 23 Vetlanda 24 Ockelbo 23 Svalöv 26 Vilhelmina 23-24a Olofström 24 Svedala 26 Vimmerby 24 Orsa 22 Svenljunga 25 Vindeln 22-23a Orust 25 Säffle 24 Vingåker 24 Osby 25 Säter 22 Vårgårda 25 Oskarshamn 24 Sävsjö 24 Vänersborg 25 Ovanåker 23 Söderhamn 23 Vännäs 22 Oxelösund 24 Söderköping 24 Värmdö 24 Pajala 21-22a Södertälje 24 Värnamo 24 Partille 25 Sölvesborg 25 Västervik 24 Perstorp 25 Tanum 25 Västerås 23

text: EKS 1

text: Kommun v Kommun v Kommun v

text: b b b

text: Växjö 24 Åtvidaberg 24 Örkelljunga 25 Ydre 24 Älmhult 25 Örnsköldsvik 22 Ystad 26 Älvdalen 22-26a Östersund 23 Åmål 24 Älvkarleby 23 Österåker 24 Ånge 23 Älvsbyn 21 Östhammar 24 Åre 24-26a Ängelholm 25 Östra Göinge 25 Årjäng 23 Öckerö 26 Överkalix 21-22a Åsele 22-23a Ödeshög 24 Övertorneå 22 Åstorp 25 Örebro 23

text: a

text: Se referensvindhastighetskartan.

text: EKS 1

text: Kap 1.1.5 – Tillämpning av SS-EN 1991-1-5

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 5.3(2) tabell 5.1 Nationellt val gjort 5.3(2) tabell 5.2 Nationellt val gjort 5.3(2) tabell 5.3 Nationellt val gjort 6.1.1(1) Nationellt val gjort 6.1.2(2) Nationellt val gjort 6.1.3.1(4) Nationellt val gjort 6.1.3.2(1)P Nationellt val gjort 6.1.3.3(3) Rekommendationen används 6.1.4(3) Rekommendationen används 6.1.4.1(1) Nationellt val gjort 6.1.4.2(1) Nationellt val gjort 6.1.4.3(1) Rekommendationen används 6.1.4.4(1) Rekommendationen används 6.1.5(1) Rekommendationen används 6.1.6(1) Rekommendationen används 6.2.1(1)P Rekommendationen används 6.2.2(1) Rekommendationen används 6.2.2(2) Rekommendationen används 7.2.1(1) Nationellt val gjort 7.5(3) Rekommendationen används 7.5(4) Rekommendationen används A.1(1) Nationellt val gjort A.1(3) Rekommendationen används A.2(2) Nationellt val gjort B(1) Nationellt val gjort

text: 5.3(2) tabell 5.1, 5.2 och 5.3

text: Allmänt råd

text: De rekommenderade värdena bör även tillämpas norr om breddgraden 55ºN.

text: Allmänt råd

text: Brobaneplattor av trä på låd- eller I-balkar av stål bör tillhöra typ 2. Aluminiumbrobanor bör tillhöra typ 1. Klassindelningen av broöverbyggnader bör utökas med "Typ 4: Brobaneplatta av trä på balkar av trä".

text: Båda metoderna får användas.

text: EKS 1

text: Allmänt råd

text: För broöverbyggnad typ 1–3 bör de rekommenderade värdena användas. För broöverbyggnad typ 4 bör värdena för typ 3 användas.

text: Isotermkartorna för maximal och minimal lufttemperatur i figurerna A.1(1)S i denna författning ska användas. Dessa kartor gäller för lokal höjd över havet.

text: Allmänt råd

text: De maximala och minimala lufttemperaturerna för olika kommuner som anges i tabell A.1(1)(S) i detta avsnitt kan användas.

text: Allmänt råd

text: De rekommenderade värdena i tabell 6.1 och 6.2 bör användas. För broöverbyggnader av typ 4 kan både ΔTM,heat och ΔTM,cool sättas till 5ºC samt ksur sättas till 1,0.

text: De rekommenderade värdena gäller för broöverbyggnad av typ 1, 2 och 3.

text: Allmänt råd

text: För broöverbyggnader av typ 4 bör metod 2 inte användas.

text: Allmänt råd

text: Allmänt råd

text: Vid tillämpning av avsnitt A.2 ska konstanterna sättas till k1 = 0,80; k2 = 0,0513; k3 = 0,60 och k4 = -0,103.

text: De rekommenderade värdena gäller.

text: Allmänt råd

text: För broöverbyggnad typ 4, se 8 §.

text: EKS 1

text: Figur A.1(1)(S) : Maximal lufttemperatur under en timme som med sannolikheten 0,98 inte överskrids en gång per år (ekvivalent med 50 års återkomsttid) baserad på mätdata från 148 meteorologiska stationer.

text: EKS 1

text: Figur A.1(1)(S): Minimal lufttemperatur under en timme som med sannolikheten 0,98 inte överskrids en gång per år (ekvivalent med 50 års återkomsttid) baserad på mätdata från 148 meteorologiska stationer.

text: EKS 1

text: Tabell A.1(1)S: Värden på maximala och minimala temperaturer (50-årsvärden) i Sveriges kommuners geografiska centrum baserade på isotermkartorna i figur A.1(1)(S). För andra platser korrigeras värdena för överensstämmelse med figur A.1(1)(S). Kommun Maxtemp Mintemp Kommun Maxtemp Mintemp

text: Ale 36 -36 Flen 35 -32 Alingsås 35 -36 Forshaga 34 -38 Alvesta 36 -32 Färgelanda 33 -34 Aneby 35 -34 Gagnef 35 -41 Arboga 35 -34 Gislaved 35 -33 Arjeplog 31 -46 Gnesta 35 -30 Arvidsjaur 33 -44 Gnosjö 35 -34 Arvika 35 -40 Gotland 34 -27 Askersund 35 -34 Grums 34 -39 Avesta 36 -39 Grästorp 34 -34 Bengtsfors 34 -39 Gullspång 34 -36 Berg 31 -47 Gällivare 31 -41 Bjurholm 31 -42 Gävle 35 -34 Bjuv 35 -27 Göteborg 35 -29 Boden 32 -42 Götene 34 -36 Bollebygd 35 -35 Habo 34 -35 Bollnäs 34 -38 Hagfors 35 -40 Borgholm 34 -26 Hallsberg 35 -33 Borlänge 35 -41 Hallstahammar 35 -35 Borås 35 -35 Halmstad 35 -32 Botkyrka 35 -30 Hammarö 34 -37 Boxholm 36 -36 Haninge 34 -30 Bromölla 34 -25 Haparanda 33 -41 Bräcke 33 -44 Heby 35 -36 Burlöv 34 -22 Hedemora 35 -40 Båstad 34 -26 Helsingborg 34 -24 Dals-Ed 33 -37 Herrljunga 34 -36 Danderyd 36 -31 Hjo 34 -33 Degerfors 35 -37 Hofors 35 -38 Dorotea 31 -46 Huddinge 35 -29 Eda 35 -40 Hudiksvall 34 -38 Ekerö 35 -31 Hultsfred 38 -34 Eksjö 37 -30 Hylte 35 -33 Emmaboda 36 -29 Håbo 35 -33 Enköping 35 -34 Hällefors 35 -38 Eskilstuna 35 -33 Härjedalen 32 -46 Eslöv 35 -26 Härnösand 33 -38 Essunga 35 -36 Härryda 35 -32 Fagersta 35 -38 Hässleholm 36 -30 Falkenberg 34 -31 Höganäs 33 -22 Falköping 34 -34 Högsby 37 -33 Falun 35 -41 Hörby 35 -26 Filipstad 35 -39 Höör 36 -28 Finspång 35 -35 Jokkmokk 31 -43

text: EKS 1

text: Kommun Maxtemp Mintemp Kommun Maxtemp Mintemp

text: Järfälla 35 -32 Malung 34 -44 Jönköping 35 -36 Malå 32 -46 Kalix 32 -41 Mariestad 34 -36 Kalmar 36 -28 Mark 34 -32 Karlsborg 33 -34 Markaryd 36 -33 Karlshamn 34 -27 Mellerud 33 -35 Karlskoga 35 -36 Mjölby 35 -34 Karlskrona 34 -25 Mora 34 -44 Karlstad 34 -37 Motala 35 -34 Katrineholm 35 -34 Mullsjö 34 -34 Kil 34 -39 Munkedal 33 -33 Kinda 37 -35 Munkfors 35 -39 Kiruna 30 -45 Mölndal 34 -29 Klippan 36 -30 Mönsterås 36 -31 Knivsta 35 -35 Mörbylånga 34 -24 Kramfors 33 -38 Nacka 35 -29 Kristianstad 35 -26 Nora 35 -36 Kristinehamn 34 -36 Norberg 35 -39 Krokom 31 -42 Nordanstig 34 -38 Kumla 35 -34 Nordmaling 30 -39 Kungsbacka 34 -28 Norrköping 36 -33 Kungsör 35 -34 Norrtälje 33 -36 Kungälv 35 -32 Norsjö 33 -44 Kävlinge 34 -24 Nybro 36 -30 Köping 35 -35 Nykvarn 35 -30 Laholm 36 -32 Nyköping 35 -31 Landskrona 34 -24 Nynäshamn 33 -29 Laxå 35 -35 Nässjö 35 -32 Lekeberg 35 -35 Ockelbo 33 -37 Leksand 34 -42 Olofström 35 -28 Lerum 35 -34 Orsa 34 -44 Lessebo 36 -31 Orust 33 -30 Lidingö 36 -28 Osby 36 -31 Lidköping 34 -35 Oskarshamn 36 -34 Lilla Edet 35 -35 Ovanåker 35 -40 Lindesberg 36 -36 Oxelösund 35 -29 Linköping 36 -33 Pajala 32 -44 Ljungby 36 -34 Partille 34 -31 Ljusdal 34 -44 Perstorp 36 -30 Ljusnarsberg 35 -39 Piteå 33 -41 Lomma 34 -23 Ragunda 33 -43 Ludvika 35 -40 Robertsfors 30 -39 Luleå 32 -41 Ronneby 35 -27 Lund 34 -23 Rättvik 34 -42 Lycksele 33 -43 Sala 35 -37 Lysekil 32 -30 Salem 35 -30 Malmö 33 -22 Sandviken 35 -37

text: EKS 1

text: Sigtuna 35 -34 Tranås 35 -36 Simrishamn 34 -22 Trelleborg 33 -21 Sjöbo 34 -23 Trollhättan 35 -35 Skara 34 -34 Trosa 33 -28 Skellefteå 32 -41 Tyresö 35 -29 Skinnskatteberg 35 -37 Täby 36 -33 Skurup 33 -22 Töreboda 34 -34 Skövde 34 -31 Uddevalla 34 -32 Smedjebacken 35 -39 Ulricehamn 34 -30 Sollefteå 33 -44 Umeå 29 -38 Sollentuna 36 -32 Upplands-Bro 35 -33 Solna 36 -30 Upplands-Väsby 35 -33 Sorsele 31 -45 Uppsala 35 -35 Sotenäs 32 -29 Uppvidinge 37 -32 Staffanstorp 34 -23 Vadstena 34 -34 Stenungsund 35 -34 Vaggeryd 36 -36 Stockholm 36 -29 Valdemarsvik 35 -31 Storfors 35 -37 Vallentuna 35 -37 Storuman 31 -44 Vansbro 34 -41 Strängnäs 35 -32 Vara 35 -36 Strömstad 33 -35 Varberg 34 -29 Strömsund 31 -44 Vaxholm 35 -31 Sundbyberg 36 -31 Vellinge 32 -21 Sundsvall 34 -42 Vetlanda 37 -32 Sunne 35 -39 Vilhelmina 31 -45 Surahammar 35 -36 Vimmerby 37 -34 Svalöv 35 -27 Vindeln 32 -42 Svedala 33 -22 Vingåker 34 -33 Svenljunga 34 -33 Vårgårda 35 -36 Säffle 34 -40 Vänersborg 34 -33 Säter 35 -40 Vännäs 30 -40 Sävsjö 36 -34 Värmdö 34 -30 Söderhamn 35 -35 Värnamo 36 -35 Söderköping 36 -32 Västervik 37 -33 Södertälje 34 -29 Västerås 35 -34 Sölvesborg 34 -23 Växjö 36 -32 Tanum 33 -33 Ydre 36 -33 Tibro 34 -32 Ystad 34 -22 Tidaholm 34 -33 Åmål 34 -39 Tierp 34 -34 Ånge 34 -45 Timrå 34 -40 Åre 30 -45 Tingsryd 36 -30 Årjäng 34 -41 Tjörn 33 -31 Åsele 32 -45 Tomelilla 34 -23 Åstorp 35 -27 Torsby 35 -41 Åtvidaberg 36 -33 Torsås 34 -25 Älmhult 36 -32 Tranemo 35 -32 Älvdalen 33 -46

text: EKS 1

text: Älvkarleby 35 -33 Östersund 31 -41 Älvsbyn 33 -43 Österåker 35 -35 Ängelholm 35 -28 Östhammar 33 -34 Öckerö 32 -26 Östra Göinge 35 -29 Ödeshög 34 -35 Överkalix 32 -43 Örebro 36 -33 Övertorneå 32 -43 Örkelljunga 36 -31 Örnsköldsvik 33 -42

text: EKS 1

text: Kap 1.2 – Tillämpning av SS-EN 1991-2

text: Nationellt valda parametrar

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 6.1(2) Rekommendationen används 6.1(3)P Rekommendationen används 6.1(7) Nationellt val gjort 6.3.2(3)P Nationellt val gjort 6.3.3(4)P Nationellt val gjort 6.4.4(1) Nationellt val gjort 6.4.5.2(3)P Nationellt val gjort 6.4.5.3(1) Nationellt val gjort 6.4.6.1.1(6) Rekommendationen används 6.4.6.1.1(7) Rekommendationen används 6.4.6.1.2(3) Rekommendationen används 6.4.6.3.2(3) Rekommendationen används 6.4.6.3.3(3) Anm 1 Rekommendationen används 6.4.6.3.3(3) Anm 2 Rekommendationen används 6.4.6.4(4) Nationellt val gjort 6.4.6.4(5) Nationellt val gjort 6.5.1 (2) Rekommendationen används 6.5.3(5) Rekommendationen används 6.5.3(9)P Nationellt val gjort 6.5.4.1 (5) Nationellt val gjort 6.5.4.3(2) Anm 1 Rekommendationen används 6.5.4.3(2) Anm 2 Rekommendationen används 6.5.4.4(2) Anm 1 Nationellt val gjort 6.5.4.5 Rekommendationen används 6.5.4.5.1(2) Nationellt val gjort 6.5.4.6 Rekommendationen används 6.5.4.6.1(1) Rekommendationen används 6.5.4.6.1(4) Rekommendationen används 6.6.1(3) Rekommendationen används 6.7.1(2)P Rekommendationen används 6.7.1(8)P Rekommendationen används 6.7.3(1)P Nationellt val gjort 6.8.1(11)P tabell 6.10 Nationellt val gjort 6.8.2(2) tabell 6.11 Rekommendationen används 6.8.3.1(1) Rekommendationen används 6.8.3.2(1) Rekommendationen används 6.9(6) Nationellt val gjort 6.9 (7) Rekommendationen används C (3)P Nationellt val gjort D2(2) Rekommendationen används

text: EKS 1

text: Allmänt råd

text: Tillfälliga broar som avses användas under längre tid än tre år bör dimensioneras som permanenta broar. Övriga tillfälliga broar bör dimensioneras för 80% av den last som gäller för permanenta broar, förutom broar utsatta för tung massgodstrafik som bör dimensioneras för 85 % av lasten för permanenta broar. Regler för tillfälliga broar bör även tillämpas vid lyft vid lagerbyte.

text: Om inte annat värde kan påvisas vara riktigare med hänsyn till trafiklastens art, så ska faktorn α sättas till: – 1,46 för broar på sträckor med tung massgodstrafik, t.ex Malmbanan och – 1,33 för broar på andra sträckor. I de fall andra värden tillämpas måste dessa anges av byggherren för det aktuella projektet.

text: Lastmodell SW/2 behöver inte beaktas på bansträckor som dimensioneras med faktorn α ≥ 1,33. På övriga bansträckor får byggherren ange om SW/2 ska beaktas för det aktuella projektet.

text: Om V > 200 km/h ska en dynamisk analys utföras.

text: Allmänt råd

text: I övriga fall bör flödesschemat i figur 6.9 användas för att avgöra när en dynamisk analys erfordras.

text: Dynamikfaktorn Φ2 får tillämpas för broar på alla banor.

text: Allmänt råd

text: Bestämmande längder enligt tabell 6.2 bör användas. Dock kan Φ2 användas för fall 1.4, 2.3, 3.4, 4.5 och 4.6 i tabell 6.2.

text: Byggherren får ange andra värden på dämpningen för aktuellt projekt.

text: Faktorn (1 + φ˝/2) får tillämpas.

text: Broar med två eller flera spår med samma tillåtna färdriktning ska antas vara belastade med samtidig bromskraft på två av spåren, varvid bromskraften på

text: EKS 1

text: det ena av spåren får begränsas till 1000 kN. Denna kraft ska multipliceras med α enligt 6.3.2(3)P.

text: 6.5.4.4(2) Anm 1.

text: Allmänt råd

text: Om inte annat anges för det aktuella projektet bör värdet på bärförmågan i längdled mellan spår och överbyggnad sättas till 20 kN/m respektive 40 kN/m för obelastat spår och till 50 kN/m respektive 60 kN/m för belastat spår. De högre värdena används vid ogynnsam inverkan och de lägre värdena vid gynnsam inverkan.

text: Allmänt råd

text: Tillkommande spänningar i följande räler som förekommer i Sverige bör högst vara enligt tabell 1.2:1(S).

text: Tabell 1.2:1(S)

text: Rältyp Tryck Drag

text: 2 2 BV 50/900 72 N/mm 92 N/mm 2 2 SJ 50/800 65 N/mm 82 N/mm 2 2 SJ 43/800 65 N/mm 82 N/mm

text: Bro med skarvfritt spår utan dilatationsanordningar ska beräknas för den inverkan på bron som kan uppkomma av temperaturvariationer i rälerna.

text: Allmänt råd

text: Denna kraft bör antas vara ± 1000 kN/spår och verka i spårets längdriktning.

text: 6.8.1(11)P tabell 6.10

text: Allmänt råd

text: För broar med två eller flera spår bör antal belastade spår vid bestämning av fri höjd vara minst två.

text: Allmänt råd

text: Om inte annat anges för det aktuella projektet bör den tekniska livslängden förutsättas vara 120 år.

text: C (3)P

text: Uttryck (C.2) får användas vi bestämning av dynamikfaktorn.

text: EKS 1

text: Avdelning D – Tillämpning av SS-EN 1992

text: Föreskrifter och allmänna råd till SS-EN 1992 är ännu inte fastställda.

text: EKS 1

text: Avdelning E – Tillämpning av SS-EN 1993

text: Kap 3.1.1 – Tillämpning av SS-EN 1993-1-1

text: Nationellt valda parametrar.

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 2.3.1 (1) Rekommendationen används 3.1 (2) Nationellt val gjort 3.2.1 (1) Nationellt val gjort 3.2.2(1) Nationellt val gjort 3.2.3 (1)P Nationellt val gjort 3.2.3 (3)B Rekommendationen används 3.2.4 (1) Nationellt val gjort 5.2.1 (3) Rekommendationen används 5.2.2 (8) Nationellt val gjort 5.3.2 (11) Nationellt val gjort 5.3.4(3) Rekommendationen används 6.1 (1) Nationellt val gjort 6.3.2.2 (2) Rekommendationen används 6.3.2.3 (1) Nationellt val gjort 6.3.2.3 (2) Rekommendationen används 6.3.2.4 (1)B Nationellt val gjort 6.3.2.4 (2)B Rekommendationen används 6.3.3 (5) Nationellt val gjort 6.3.4 (1) Nationellt val gjort 7.2.1 (1)B Nationellt val gjort 7.2.2 (1)B Nationellt val gjort 7.2.3 (1)B Nationellt val gjort BB.1.3 (3) Rekommendationen används

text: EKS 1

text: 3.1 (2)

text: Allmänt råd

text: Stålsorter enligt tabell 3.1.1:1(S) kan också användas.

text: Tabell 3.1.1:1(S)

text: Standard Stålsort fy MPa fu MPa

text: a)

text: EN 10149-2 S 315MC 315 390

text: S 355MC 355 430

text: S 420MC 420 480

text: S 460MC 460 520

text: a)

text: EN 10149-3 S 260NC 260 370

text: S 315NC 315 430

text: S 355NC 355 470

text: S420NC 420 530

text: a) Stålen bör beställas med provning av slagseghet enligt EN 10149-1 avsnitt 1, Option 5. Ytterligare stålsorter ges i EN 1993-1-12.

text: Allmänt råd

text: Tabell 4.1 i SS-EN 1993-1-8 kompletteras med följande. Standard och stålsort Faktor β SS-EN 10149-2 SS-EN 10149-3 S 260NC 0,85 S 315MC S 355MC S 315NC S 355NC 0,9 S 420MC S 460MC S420NC 1,0

text: 3.2.1 (1)

text: Alternativ a ska användas.

text: Följande värden ska användas:

text: fu fy ≥ 1,10

text: brottförlängning ≥14 %

text: εu ≥ 15⋅εy

text: 3.2.3 (1)P

text: o

text: Som lägsta driftstemperatur vid dimensionering av broar ska -40 C användas

text: EKS 1

text: Allmänt råd

text: För övriga byggnader kan lägsta användningstemperatur beräknas med hjälp av EN 1991-1-5:2003 med tillhörande nationell bilaga, alternativt kan en lägsta användningstemperatur för konstruktion utomhus eller i ouppvärmt o utrymme antas vara –40 C för val av seghetsklass.

text: 3.2.4 (1)

text: Allmänt råd

text: Anm 3B Beräknat värde Erforderligt värde på ZRd uttryckt i Z-värde enl. EN enl. EN 1993-1-10 10164 ZEd≤ 10 inget krav ZEd>10 Z35

text: 5.2.2 (8)

text: Allmänt råd

text: Metoden bör inte användas för broar. Vid bärverksanalys med flytledsterori bör metoden endast användas för envåningsramar. Då metoden används bör skarvar och infästningar dimensioneras med beaktande av andra ordningens effekter.

text: 5.3.2 (11)

text: Allmänt råd

text: Metoden kan användas förutsatt att elastisk analys används.

text: 6.1 (1)

text: Anm 1B och anm 2: För byggnader och byggnadsverk som inte täcks av EN 1993 del 2 till del 6 ska följande partialkoefficienter användas. γM0=1,0 γM1=1,0 γM2=1,1 dock högst 0,9fu/fy

text: I avvaktan på EN 1090 förutsätter partialkoefficienterna utförande och kontroll i nivå med Boverkets handbok BSK07.

text: 6.3.2.3 (1)

text: Allmänt råd

text: Följande värden kan användas för alla valsade eller svetsade balkar.

text: λLT,0 = 0,4 β = 0,75

text: 6.3.2.4 (1)B

text: Allmänt råd

text: Anm 2B: Fölande värden bör användas λc0 = 0,5 för balk i

text: tvärsnittsklass 1 eller 2 och λc0 = 0,4 för tvärsnittsklass 3 och 4

text: EKS 1

text: 6.3.3 (5)

text: Allmänt råd

text: Anm 2: Metod 1 bör användas.

text: 6.3.4 (1)

text: Allmänt råd

text: Metoden kan användas varvid interpolationen mellan χ och χLT bör göras enligt följande: χ = (nχ + mχLT) (m + n)

text: N

text: Ed där n = NRk My,Ed och m = M y,Rk

text: 7.2.1 (1)B

text: Allmänt råd

text: För tunnplåtskonstruktioner i väggar bör deformationen i bruksgränstillståndet inte överskrida l/200 i kombinationen frekvent lastkombination, reversibelt gränstillstånd.

text: 7.2.2 (1)B

text: Allmänt råd

text: För tunnplåtskonstruktioner i tak bör deformationen i bruksgränstillståndet inte överskrida l/200 i kombinationen frekvent lastkombination, reversibelt gränstillstånd.

text: 7.2.3 (1)B

text: Allmänt råd

text: För kriterier för vibrationer i lätta stålbjälklag se ”Samlade resultat från europeiska utvecklingsprojekt om lättbyggnad med stål”, Stålbyggnadsinstitutet rapport 259:1.

text: Kap 3.1.2 – Tillämpning av SS-EN 1993-1-2

text: Föreskrifter och allmänna råd till SS-EN 1993-1-2 är ännu inte fastställda.

text: EKS 1

text: Kap 3.1.3 – Tillämpning av SS-EN 1993-1-3

text: Nationellt valda parametrar.

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 2(3)P Nationellt val gjort 2(5) Nationellt val gjort 3.1(3) Anm 1 Nationellt val gjort 3.1(3) Anm 2 Nationellt val gjort 3.2.4(1) Nationellt val gjort 5.3 (4) Rekommendationen används 8.3(5) Nationellt val gjort 8.3(13) Tabell 8.1 Nationellt val gjort 8.3(13) Tabell 8.2 Nationellt val gjort 8.3(13) Tabell 8.3 Nationellt val gjort 8.3(13) Tabell 8.4 Rekommendationen används 8.4(5) Nationellt val gjort 8.5.1(4) Nationellt val gjort 9(2) Rekommendationen används 10.1.1(1) Rekommendationen används 10.1.4.2(1) Rekommendationen används A.1(1) Anm 2 Rekommendationen används A.1(1) Anm 3 Nationellt val gjort A.6.4(4) Nationellt val gjort

text: Partialkoefficienterna γM0 , γM1 och γ M2 ska väljas enligt Nationell bilaga till SS-EN 1993-1-1.

text: Följande värde ska användas:

text: γ M,ser =1,0

text: 3.1(3) Anm 1.

text: De rekommenderade värdena ska användas såvida det inte kan påvisas att värdena enligt tabell 3.1a kan uppnås både i valsriktningen och vinkelrätt mot valsriktningen.

text: EKS 1

text: 3.1(3) Anm 2.

text: Stål enligt tabell 3.1b får användas. För stål enligt EN 10327 gäller följande tillägg: Vid användning av stål enligt EN 10327 ska dimensioneringen baseras på det lägsta av 0,2-gränsen och brottgränsen. Dessa värden ska verifieras med materialintyg som tas ur den aktuella produkten. Värdena ska uppfyllas i de riktningar som stålet utnyttjas.

text: EN 1993-1-3 får även användas för följande stål: -stål enligt EN 10025-5 -stål enligt EN 10025-6 under förutsättning att begränsningarna enligt EN 1993-1-3 och EN 1993-1-12 beaktas -stål S550GD+Z enligt EN 10326-5

text: Allmänt råd

text: Inga gränser för tjockleken ges. Dessa får bestämmas av funktionskrav, tex. gåbarhet. För förband ges giltigheter för formler enligt 8.1(2) i standarden.

text: Rekommenderat värde γ M2 = 1,25 ska användas.

text: 8.3(13) Tabell 8.1.

text: Det karakteristiska värdet för bärförmågan Fv,Rk med hänsyn till skjuvbrott för nitar med splint får väljas enligt tabell 8.1(S). Dimensioneringsvärdet för draghållfastheten Ft,Rk och för skjuvhållfastheten Fv,Rk bestäms enligt Fv,Rk Ft,Rd = Fv,Rd = γ M2 Högre värden kan utnyttjas efter provning enligt Bilaga D i EN 1990 och den nationella bilagan till EN 1990. Dessutom ska reglerna i tillämpliga delar av Bilaga A i EN 1993-1-3 följas.

text: Tabell 8.1(S) Karakteristiska värden för bärförmågan Fv,Rk (N/nit) med avseende på skjuvbrott för nit med splint

text: Nitdiameter Nitmaterial (mm) Stål Rostfritt stål Monel Aluminium 4,0 1600 2800 2400 800 4,8 2400 4200 3500 1100 5,0 2600 4600 - - 6,4 4400 - 6200 2000 1. Enligt tillämplig standard eller med bestyrkta egenskaper. 2. Nickel-kopparlegering av två delar nickel och en del koppar.

text: EKS 1

text: 8.3(13) Tabell 8.2.

text: Det karakteristiska värdet för bärförmågan Fv,Rk för borrande och gängande skruvar med hänsyn till skjuvbrott får väljas enligt Tabell 8.2(S). Dimensioneringsvärdet för draghållfastheten Ft,Rk och skjuvhållfastheten Fv,Rk bestäms enligt 1,25Fv,Rk Ft,Rd = 1,25Fv,Rd = γ M2 Högre värden kan utnyttjas efter provning enligt Bilaga D i EN 1990 och den Nationella bilagan till EN 1990. Dessutom ska reglerna i tillämpliga delar av Bilaga A i EN 1993-1-3 följas.

text: Tabell 8.2(S) Karakteristiska värden för bärförmågan Fv,Rk (N/skruv) med avseende på skjuvbrott för gängande och borrande skruv

text: Skruv diameter Skruvens material (gängans yttre diameter) (mm) Härdat stål Rostfritt stål 4,8 5200 4600 5,5 7200 6500 6,3 9800 8500 8,0 16300 14300 1. Enligt tillämplig standard eller med bestyrkta egenskaper.

text: 8.3(13) Tabell 8.3.

text: Bärförmågan hos skjutspik med hänsyn till skjuvbrott, dragbrott och utdragning ska framgå av ett bestyrkande.

text: Rekommenderat värde γ M2 =1,25 ska användas.

text: A.1(1) Anm 3.

text: Allmänt råd

text: Omräkningsfaktorerna kan sättas lika med 1,00

text: Partialkoefficienten γ M ska bestämmas på basis av provning enligt Bilaga D i EN 1990. Dessutom ska tillämpliga regler i Bilaga A i EN 1993-1-3 följas. Om man vid provningen endast bestämmer dimensioneringsvärdet utan koppling till någon beräkningsmodell ska det rekommenderade värdet användas.

text: Tillämpning av informativa bilagor.

text: Bilaga E får inte användas.

text: EKS 1

text: Kap 3.1.4 – Tillämpning av SS-EN 1993-1-4

text: Nationellt valda parametrar.

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 2.1.4(2) Rekommendationen används 2.1.5(1) Rekommendationen används 5.1 (2) Nationellt val gjort 5.5(1) Rekommendationen används 5.6(2) Rekommendationen används 6.1(2) Rekommendationen används 6.2(3) Rekommendationen används

text: 5.1 (2)

text: Följande partialkoefficienter ska användas:

text: γ M0 =1,0 γ M1 = 1,0

text: γ M2 =1,1 dock högst 0,9⋅ fu fy

text: Tillämpning av informativa bilagor.

text: Allmänt råd

text: Bilaga C bör användas vid dimensionering med FEM.

text: EKS 1

text: Kap 3.1.5 – Tillämpning av SS-EN 1993-1-5

text: Nationellt valda parametrar.

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 2.2(5) Rekommendationen används 3.3 (1) Rekommendationen används 4.3 (6) Nationellt val gjort 5.1 (2) Rekommendationen används 6.4 (2) Rekommendationen används 8.(2) Rekommendationen används 9.1(1) Rekommendationen används 9.2.1(9) Rekommendationen används 10(1) Nationellt val gjort 10(5) Rekommendationen används C.2 (1) Rekommendationen används C.5(2) Rekommendationen används C.8(1) Rekommendationen används C.9(3) Rekommendationen används D.2.2(2) Rekommendationen används

text: 4.3 (6)

text: Allmänt råd

text: Vid dimensionering av broar bör Φh=1,5 användas.

text: Allmänt råd

text: Metoden i kapitel 10 bör inte användas.

text: Tillämpning av informativa bilagor.

text: Allmänt råd

text: Bilaga D bör tillämpas.

text: EKS 1

text: Kap 3.1.6 – Tillämpning av SS-EN 1993-1-6

text: Nationellt valda parametrar.

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 3.1(4) Rekommendationen används 4.1.4 (3) Rekommendationen används 5.2.4 (1) Rekommendationen används 6.3(5) Nationellt val gjort 7.3.1(1) Rekommendationen används 7.3.2 (1) Rekommendationen används 8.4.2 (3) Rekommendationen används 8.4.3(2) Nationellt val gjort 8.4.3 (4) Rekommendationen används 8.4.4 (4) Rekommendationen används 8.4.5 (1) Rekommendationen används 8.5.2(2) Nationellt val gjort 8.5.2(4) Rekommendationen används 8.7.2 (7) Rekommendationen används 8.7.2 (16) Rekommendationen används 8.7.2 (18) Rekommendationen används 9.2.1(2)P Nationellt val gjort

text: Allmänt råd

text: Värdet bör sättas till nmps=0,05E/fyd dvs εmps=0,05

text: Allmänt råd

text: Absoluta tal bör inte användas. De relativa värdena i tabell 8.3 bör användas.

text: Partialkoefficient γM1 som ska tillämpas är angivna i de nationella bilagorna till SS-EN 1993-1 till 1993-6.

text: Partialkoefficient γMf som ska tillämpas är angivna i de nationella bilagorna till SS-EN 1993-1 till 1993-6.

text: EKS 1

text: Kap 3.1.7 – Tillämpning av SS-EN 1993-1-7

text: Rekommendationen används.

text: Kap 3.1.8 – Tillämpning av SS-EN 1993-1-8

text: Nationellt valda parametrar.

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 1.2.6 Nationellt val gjort 2.2 (2) Nationellt val gjort 3.1.1 (3) Nationellt val gjort 3.4.2 (1) Nationellt val gjort 4.5.3.2 (6) Nationellt val gjort 5.2.1 (2) Rekommendationen används 6.2.7.2 (9) Rekommendationen används

text: Allmänt råd

text: Nitar bör uppfylla fordringar i SS 39 och SS 318. Material till nitar enligt SS-EN 10263-2 kan användas.

text: 2.2 (2)

text: Partialkoefficienter enligt tabell 2.1(S) ska tillämpas.

text: Tabell 2.1(S): Partialkoefficienter

text: γM0 , γM1 och γM2 se EN Partialkoefficienter för 1993-1-1 Skruvar Nitar Ledbultar γM2 = 1,2 Svetsar Hålkanttryck Glidning - i brottgränstillstånd (typ C) γM3 = 1,2 - i bruksgränstillstånd (typ B) γM3,ser = 1,0 Injektionsskruvar γM4 = 1,0 Fackverksknutpunkter med konstruktionsrör γM5 = 1,0 Ledbultar i bruksgränstillstånd γM6,ser = 1,0 Förspänningskraft i höghållfast skruv γM7 = 1,0 Betong γc se EN 1992

text: EKS 1

text: 3.1.1 (3)

text: Allmänt råd

text: Endast hållfasthetsklass 8.8 och 10.9 bör användas utom för skruvförbandsklass A där även hållfasthetsklass 4.6 kan användas. För skruvförbandsklass B, C och E bör skruvar och muttrar enligt EN 14399- 3:2002 användas.

text: 3.4.2 (1)

text: Allmänt råd

text: Förspänningskraften bör vara 0,7 fubAs.

text: 4.5.3.2 (6)

text: Se 3§ i kap 3.1.1

text: EKS 1

text: Kap 3.1.9 – Tillämpning av SS-EN 1993-1-9

text: Nationellt valda parametrar.

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 1.1(2) Nationellt val gjort 2(2) Rekommendationen används 2(4) Rekommendationen används 3(2) Nationellt val gjort 3(7) Nationellt val gjort 5(2) Nationellt val gjort 6.1(1) Rekommendationen används 6.2(2) Rekommendationen används 7.1(3) Rekommendationen används 7.1(5) Rekommendationen används 8(4) Rekommendationen används

text: Allmänt råd

text: I avvaktan på att EN 1090 träder i kraft bör BSK kapitel 8 och 9 tillämpas.

text: Allmänt råd

text: Inspektion bör minst utföras enligt BSK kapitel 10.

text: Följande partialkoefficienter ska användas. För skadetålighetsmetoden: I säkerhetsklass 1 och 2 γMf = 1,0 I säkerhetsklass 3 γMf = 1,15 För skadesäkerhetsmetoden: I säkerhetsklass 1 och 2 γMf = 1,15 I säkerhetsklass 3 γMf = 1,35

text: Allmänt råd

text: För broar bör skadesäkerhetsmetoden användas.

text: Allmänt råd

text: För tvärsnittsklass 4 bör spänningar beräknas på bruttotvärsnitt reducerat för inverkan av skjuvdeformationer i breda flänsar.

text: Kap 3.1.10 – Tillämpning av SS-EN 1993-1-10

text: Standardens rekommendationer används

text: EKS 1

text: Kap 3.1.11 – Tillämpning av SS-EN 1993-1-11

text: Nationellt valda parametrar.

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 2.3.6(1) Rekommendationen används 2.3.6(2) Rekommendationen används 2.4.1(1) Rekommendationen används 3.1(1) Rekommendationen används 4.4 (2) Nationellt val gjort 4.5 (4) Rekommendationen används 5.2(3) Rekommendationen används 5.3(2) Rekommendationen används 6.2(2) Rekommendationen används 6.3.2(1) Rekommendationen används 6.3.4(1) Rekommendationen används 6.4.1(1)P Rekommendationen används 7.2(2) Rekommendationen används A.4.5.1(1) Ingen ytterligare information ges A.4.5.2(1) Ingen ytterligare information ges B(6) Ingen ytterligare information ges

text: 4.4 (2)

text: Allmänt råd

text: Rostfritt stål till tråd bör med hänsyn till korrosion väljas enligt tabell A.1 i SS-EN 1993-1-4.

text: Kap 3.1.12 – Tillämpning av SS-EN 1993-1-12

text: Standardens rekommendationer används.

text: EKS 1

text: Kap 3.2 – Tillämpning av SS-EN 1993-2

text: Nationellt valda parametrar.

text: Översikt över nationella val

text: Nationella val Kommentar

text: 2.1.3.2(1) Rekommendationen används 2.1.3.3(5) Rekommendationen används 2.1.3.4(1) Rekommendationen används 2.1.3.4(2) Nationellt val gjort 2.3.1(1) Rekommendationen används 3.2.3(2) Nationellt val gjort 3.2.3(3) Rekommendationen används 3.2.4(1) Nationellt val gjort 3.4(1) Ingen ytterligare information ges 3.5(1) Ingen ytterligare information ges 3.6(1) Ingen ytterligare information ges 3.6(2) Ingen ytterligare information ges 4(1) Ingen ytterligare information ges 4(4) Ingen ytterligare information ges 5.2.1(4) Rekommendationen används 5.4.1(1) Nationellt val gjort 6.1 (1)P Nationellt val gjort 6.2.2.3(1) Rekommendationen används 6.2.2.5(1) Nationellt val gjort 6.3.2.3(1) Rekommendationen används 6.3.4.2(1) Nationellt val gjort 6.3.4.2(7) Rekommendationen används 7.1(3) Ingen ytterligare information ges 7.3(1) Rekommendationen används 7.4(1) Ingen ytterligare information ges 8.1.3.2.1(1) Nationellt val gjort 8.1.6.3(1) Nationellt val gjort 8.2.1.4(1) Nationellt val gjort 8.2.1.5(1) Nationellt val gjort 8.2.1.6(1) Nationellt val gjort 8.2.10 (1) Nationellt val gjort 8.2.13(1) Nationellt val gjort 8.2.14(1) Ingen ytterligare information ges 9.1.2(1) Nationellt val gjort 9.1.3(1) Rekommendationen används 9.3(1)P Rekommendationen används 9.3(2)P Rekommendationen används 9.4.1(6) Rekommendationen används 9.5.2(2) Rekommendationen används 9.5.2(3) Rekommendationen används 9.5.2(5) Rekommendationen används

text: EKS 1

text: 9.5.2(6) Rekommendationen används 9.5.2(7) Rekommendationen används 9.5.3(2) Rekommendationen används 9.6(1) Anm 1 Ingen ytterligare information ges 9.6(1) Anm 2 Nationellt val gjort 9.7(1) Rekommendationen används A.3.3(1)P Rekommendationen används A.3.6(2) Rekommendationen används A.4.2.1(2) Rekommendationen används A.4.2.1(3) Rekommendationen används A.4.2.1 (4) Nationellt val gjort A.4.2.4(2) Rekommendationen används C.1.1(2) Rekommendationen används C.1.2.2(1) Rekommendationen används C.1.2.2(2) Rekommendationen används E.2(1) Rekommendationen används

text: Allmänt råd

text: Skadesäkerhetsmetoden bör tillämpas.

text: Allmänt råd

text: Material bör uppfylla kraven enligt tabell 3.1(S).

text: Tabell 3.1(S): Tilläggskrav

text: Godstjocklek t mm T27J °C Ståltyp t ≤ 30 -20 -

text: 30 < t ≤ 80 -20 finkornstål t > 80 -40 finkornstål

text: Allmänt råd

text: Material bör upfylla kraven enligt tabell 3.2(S).

text: Tabell 3.2(S): Kvalitetskrav enligt EN 10164

text: Beräknat värde enl. Erforderligt värde på ZRd uttryckt i Z-värde EN 1993-1-10 enligt EN 10164 ZEd ≤ 10 inget krav ZEd >10 Z35

text: EKS 1

text: Allmänt råd

text: Plastisk analys kan användas för olyckslast.

text: 6.1 (1)P

text: Följande partialkoefficienter ska användas.

text: γ M0 =1,0 γ M1 = 1,0

text: γ M2 =1,1 dock högst 0,9⋅ fu f y för bärförmåga för nettotvärsnitt

text: γ M2 =1,2 för förband γ M3 =1,2

text: γ M3,ser =1,0 γ M4 =1,0 γ M5 =1,0 γ M6 =1,0 γ M7 = 1,0

text: Allmänt råd

text: Metoden i punkt 1 bör användas.

text: Nedanstående värden ska tillämpas. λ c,0 = 0,4

text: k fl = 1,0

text: Allmänt råd

text: Injekteringsskruvar bör inte användas.

text: Allmänt råd

text: Hybridförband bör inte användas.

text: Allmänt råd

text: Partiellt genomsvetsade förband kan användas som ett alternativ till kälsvetsar.

text: Allmänt råd

text: Pluggsvetsar bör inte användas.

text: EKS 1

text: Allmänt råd

text: Utflackande fog kan användas.

text: 8.2.10 (1)

text: Allmänt råd

text: Svetsar enligt 4.12(1) och (2) i EN 1993-1-8 bör inte användas.

text: Allmänt råd

text: Endast jämnstarka knutpunkter bör användas.

text: Allmänt råd

text: För brobaneplåt med tjocklek enligt C.1.2.2 kan verifiering av utmattningshållfastheten för lokal böjning uteslutas.

text: 9.6 (1) Anm 2

text: Allmänt råd

text: A.4.2.1 (4)

text: Allmänt råd

text: ΔTγ kan förutsättas vara 5°C.

text: EKS 1

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2008. Genom författningen upphävs Boverkets regler om tillämpningen av europeiska beräkningsstandarder (

text: ) – föreskrifter och allmänna råd. På Boverkets vägnar JANNA VALIK Anders Sjelvgren (Bygg- och förvaltningsenheten)

text: Senast ändrad och omtryckt

text: BFS 2006:21