title: Årsredovisning i mindre företag

text: 21 kap. 1 § 3, 4 eller 5

text: aktiebolagslagen (2005:551)

text: och som ska betalas senare än 12 månader från balansdagen

text: I en balansräkning i förkortad form enligt

text: 3 kap. 4 § femte stycket årsredovisningslagen (1995:1554)

text: ska posten Lån till delägare eller närstående ingå i posten Finansiella anläggningstillgångar.

text: Eget kapital

text: 4.12 Ett aktiebolag ska upprätta balansräkningen med nedanstående underrubriker, poster och summeringsrader under rubriken Eget kapital.

text: Rubrik/under- Här redovisas Se kapitel Se om noter i rubrik/post/ respektive ÅRL respeksummeringsrad punkt tive punkt

text: Bundet eget kapital kapitel 15

text: Aktiekapital

text: Ej registrerat beslutad ökning av aktiekapital aktiekapitalet genom fondemission eller nyemission

text: Uppskrivningsfond

text: 5 kap. 11 §

text: ÅRL

text: Reservfond

text: Summa bundet eget kapital

text: Fritt eget kapital kapitel 15

text: Överkursfond den del av en nyemission under året som överstiger aktiernas kvotvärde

text: Balanserat resultat det sammanlagda beloppet av tidigare års balanserade vinster, förluster och

text: överkursfonder samt aktieägartillskott

text: Årets resultat årets resultat enligt resultaträkningen

text: Summa fritt eget kapital

text: Summa eget kapital

text: Särskilda regler för ekonomiska föreningar

text: Uppställningsform för förvaltningsberättelsen

text: 4.13 En ekonomiska förening ska upprätta förvaltningsberättelsen med nedanstående rubriker och underrubriker:

text: Rubrik/underrubrik Här anges Se punkt

text: Verksamheten

text: Allmänt om föreningens säte, vilken verksamhet 5.2, 5.3 och verksamheten föreningen bedriver, om föreningen 5.9 bytt firma och andra förhållanden som särskilt berör föreningen

text: Väsentliga händelser 5.4

text: under räkenskapsåret

text: Medlemsin- förändringar i medlemsantalet och 5.11 formation insatsbelopp som ska återbetalas

text: Förlagsinsatser den rätt till utdelning som 5.12 förlagsinsatser medför och förlagsinsatser som ska återbetalas

text: Flerårsöversikt en rättvisande översikt över 5.5 utvecklingen av föreningens verksamhet, ställning och resultat

text: Förändringar i eget upplysningar enligt 6 kap. 2 § andra kapital stycket

text: årsredovisningslagen (1995:1554)

text: om förändringar i eget kapital jämfört med föregående års balansräkning

text: Resultatdisposition styrelsens och verkställande 5.10 direktörens förslag till hur fritt eget kapital ska disponeras

text: Uppställningsform för resultaträkningen

text: Lämnad gottgörelse

text: 4.14 En ekonomisk förening ska upprätta resultaträkning med tillägg av nedanstående post under rubriken Bokslutsdispositioner:

text: Post Här redovisas Se kapitel Se om noter i respektive ÅRL respekpunkt tive punkt

text: Lämnad gottgörelse 5.12

text: Uppställningsform för balansräkningen

text: Lån till delägare eller närstående

text: 4.15 En ekonomisk förening ska upprätta balansräkningen med tillägg av nedanstående post under rubriken Finansiella anläggningstillgångar. Posten ska placeras efter posten Andra långfristiga värdepappersinnehav.

text: Lån till delägare fordringar på delägare 5 kap. 18 § eller närstående och andra till vilka ÅRL delägare står i sådant förhållande som sägs i 21 kap. 1 § 3, 4 eller 5

text: aktiebolagslagen (2005:551)

text: Eget kapital

text: 4.16 En ekonomisk förening ska upprätta balansräkningen med nedanstående underrubriker, poster och summeringsrader under rubriken Eget kapital:

text: Bundet eget kapital kapitel 15

text: Medlemsinsatser insatser, insats- 15.8 och emissioner, överinsatser, 15.9 upplåtelseinsatser och upplåtelseavgifter

text: Förlagsinsatser

text: Uppskrivningsfond

text: 5 kap. 11 §

text: ÅRL

text: Reservfond

text: Fond för yttre medel reserverade för 15.10 och underhåll framtida fastighets- 15.11 underhåll i bostadsrättsföreningar

text: Summa bundet eget kapital

text: Fritt eget kapital kapitel 15

text: Balanserat resultat det sammanlagda beloppet av från tidigare år balanserade vinster och förluster

text: Summa fritt eget kapital

text: Summa eget kapital

text: Upprättar föreningen balansräkning i förkortad form enligt punkt 4.8 ska posterna Medlemsinsatser och Förlagsinsatser slås samman till en post. Den posten ska benämnas Medlemsinsatser och förlagsinsatser. På motsvarande sätt ska posterna Reservfond och Fond för yttre underhåll slås samman till en post. Den posten ska benämnas Reservfond och fond för yttre underhåll.

text: Särskilda regler för handelsbolag

text: 4.17 Ett handelsbolag ska upprätta förvaltningsberättelsen med nedanstående rubriker och underrubriker:

text: Rubrik/underrubrik Här anges Se punkt

text: Verksamheten

text: Allmänt om bolagets säte, vilken verksamhet 5.2 och 5.3 verksamheten bolaget bedriver, om bolaget bytt firma och andra förhållanden som särskilt berör bolaget

text: Väsentliga händelser 5.4

text: under räkenskapsåret

text: Flerårsöversikt en rättvisande översikt över 5.5 utvecklingen av bolagets verksamhet, ställning och resultat

text: Uppställningsform för balansräkningen

text: Lån till delägare eller närstående

text: 4.18 Ett handelsbolag ska upprätta balansräkningen med tillägg av nedanstående post under rubriken Finansiella anläggningstillgångar. Posten ska placeras efter posten Andra långfristiga värdepappersinnehav.

text: Lån till delägare fordringar på delägare 5 kap. 18 § eller närstående och andra till vilka ÅRL delägare står i sådant förhållande som sägs i

type: kapitel

text: 21 kap. 1 § 3, 4 eller 5

text: aktiebolagslagen (2005:551)

text: Eget kapital

text: 4.19 Ett handelsbolag ska upprätta balansräkningen med nedanstående poster och summeringsrad under rubriken Eget kapital:

text: Eget kapital vid räkenskapsårets början

text: Insättningar eller summan av årets 15.14– uttag under året insättningar och uttag 15.19

text: Eget kapital vid räkenskapsårets slut

text: Särskilda regler för stiftelser

text: 4.20 En stiftelse ska upprätta förvaltningsberättelsen med nedanstående rubriker och underrubriker:

text: Rubrik/underrubrik Här anges Se punkt

text: Verksamheten

text: Allmänt om stiftelsens säte, vilken verksamhet 5.2, 5.3 och stiftelsen bedriver, om stiftelsen bytt

text: verksamheten firma och andra förhållanden som 5.13 särskilt berör stiftelsen

text: Främjande av uppgift enligt 6 kap. 4 § ändamålet

text: årsredovisningslagen (1995:1554)

text: om stiftelsens ändamål enligt stiftelseförordnandet och på vilket sätt ändamålen har främjats under räkenskapsåret

text: Väsentliga händelser 5.4

text: under räkenskapsåret

text: Flerårsöversikt en rättvisande översikt över 5.14 utvecklingen av stiftelsens verksamhet, ställning och resultat

text: Uppställningsform för resultaträkningen

text: Gåvor och bidrag

text: 4.21 En stiftelse ska upprätta resultaträkningen med tillägg av nedanstående poster under rubriken Rörelseintäkter, lagerförändringar m.m. Posterna ska placeras före övriga poster under rubriken, med undantag för poster som ska redovisas enligt punkt 4.22.

text: Gåvor gåvor som får förbrukas 6.26 för stiftelsens ändamål

text: Bidrag bidrag som tas emot för 6.39 och stiftelsens verksamhet 6.27–6.29

text: Ränteintäkter, utdelning m.m. 4.22 En stiftelse vars huvudsakliga verksamhet är att lämna bidrag ur stiftelsens avkastning eller eget kapital ska upprätta resultaträkningen med tillägg av nedanstående poster under rubriken Rörelseintäkter, lagerförändringar m.m. Posterna ska placeras före övriga poster under rubriken.

text: Utdelningar vissa erhållna 8.6 och 18.23 och vinstutdelningar från 19.12 19.22  koncernföretag,  intresseföretag,  gemensamt styrda företag,  övriga företag som det finns ett ägarintresse i,  övriga finansiella anläggningstillgångar, och  finansiella omsättningstillgångar

text: Ränteintäkter ränteintäkter på 8.7 19.15 och finansiella anläggnings- 19.16 tillgångar och omsättningstillgångar

text: Lämnade bidrag

text: 4.23 En stiftelse ska upprätta resultaträkningen med tillägg av nedanstående post under rubriken Rörelsekostnader. Posten ska placeras före posten Övriga externa kostnader.

text: Lämnade bidrag 7.18

text: Uppställningsform för balansräkningen

text: Eget kapital

text: 4.24 En stiftelse ska upprätta balansräkningen med nedanstående poster och summeringsrad under rubriken Eget kapital, om inte annat anges i punkt 4.25.

text: Underrubrik/post/ Här redovisas Se kapitel Se om noter i summeringsrad respektive ÅRL respekpunkt tive punkt

text: Eget kapital vid räkenskapsårets början

text: Inbetalda medel summan av årets 15.21 inbetalda medel i  pensionsstiftelser,  personalstiftelser, och  vinstandelsstiftelser

text: Lämnade och summan av årets 15.23 återförda bidrag  lämnade och återförda gottgörelser och bidrag i en personalstiftelse,  lämnad gottgörelse i en pensionsstiftelse, och  utbetalda vinstandelar i en vinstandelsstiftelse

text: Eget kapital vid räkenskapsårets slut

text: 4.25 En stiftelse som enligt punkt 15.20 ska dela in eget kapital i bundet och fritt, ska upprätta balansräkningen med nedanstående underrubriker, poster och summeringsrader under rubriken Eget kapital:

text: Bundet eget kapital sådant kapital som inte 15.20 får förbrukas för stiftelsens ändamål

text: Bundet eget kapital vid räkenskapsårets början

text: Förändringar av 15.22 bundet eget kapital

text: Bundet eget kapital vid räkenskapsårets slut

text: Fritt eget kapital 15.20

text: Fritt eget kapital vid räkenskapsårets början

text: Överfört till och från bundet eget kapital

text: Lämnade och summan av årets 15.23 återförda bidrag  lämnade och återförda anslag i en avkastningsstiftelse,  lämnade och återförda gottgörelser och bidrag i en personalstiftelse,  lämnad gottgörelse i en pensionsstiftelse, och  utbetalda vinstandelar i en vinstandelsstiftelse

text: Fritt eget kapital vid räkenskapsårets slut

text: Summa eget kapital

text: Mottagna ej använda bidrag

text: 4.26 En stiftelse ska upprätta balansräkningen med tillägg av nedanstående post under rubrikerna Långfristiga skulder respektive Kortfristiga skulder.

text: Post Här redovisas Se punkt Se om noter i ÅRL respektive punkt

text: Mottagna ej bidrag som stiftelsen 6.39 och använda bidrag tagit emot men ännu inte 6.29 redovisat som intäkt

text: Beviljade ej utbetalda bidrag

text: 4.27 En stiftelse ska upprätta balansräkningen med tillägg av nedanstående post under rubrikerna Långfristiga skulder respektive Kortfristiga skulder.

text: Beviljade ej bidrag och anslag som är 7.18 och utbetalda bidrag beslutade men ännu ej 17.2 utbetalda

text: Särskilda regler för ideella föreningar

text: 4.28 En ideell förening ska upprätta förvaltningsberättelsen med nedanstående rubriker och underrubriker:

text: Rubrik/underrubrik Här anges Se punkt

text: Verksamheten

text: Allmänt om föreningens säte, vilken verksamhet 5.2, 5.3 och verksamheten föreningen bedriver, om föreningen 5.15 bytt firma och andra förhållanden som särskilt berör föreningen

text: Främjande av uppgift om föreningens ändamål och 5.16 ändamålet hur ändamålen har främjats under räkenskapsåret

text: Väsentliga händelser 5.4

text: under räkenskapsåret

text: Flerårsöversikt en rättvisande översikt över 5.17 utvecklingen av föreningens verksamhet, ställning och resultat

text: Uppställningsform för resultaträkningen

text: Medlemsavgifter, gåvor och bidrag

text: 4.29 En ideell förening ska upprätta resultaträkningen med tillägg av nedanstående poster under rubriken Rörelseintäkter, lagerförändringar m.m. Posterna ska placeras överst under rubriken.

text: Medlemsavgifter avgift som betalas av 6.40 föreningens medlemmar för den allmänna verksamheten i föreningen

text: Gåvor gåva som tas emot för 6.26 föreningens verksamhet

text: Bidrag bidrag som tas emot för 6.41 och föreningens verksamhet 6.27–6.29

text: Församlingar och kyrkliga samfälligheter i Svenska kyrkan får lägga till en post för begravningsavgifter.

text: Lämnade bidrag

text: 4.30 En ideell förening ska upprätta resultaträkningen med tillägg av nedanstående post under rubriken Rörelsekostnader. Posten ska placeras före posten Övriga externa kostnader.

text: Lämnade bidrag 7.20

text: Uppställningsform för balansräkningen

text: Eget kapital

text: 4.31 En ideell förening ska upprätta balansräkningen med nedanstående poster och summeringsrad under rubriken Eget kapital:

text: Eget kapital vid räkenskapsårets början

text: Eget kapital vid räkenskapsårets slut

text: Församlingar och kyrkliga samfälligheter i Svenska kyrkan får lägga till poster och summeringsrader för redovisning av församlingskyrkas fastighetsfond.

text: Mottagna ej använda bidrag

text: 4.32 En ideell förening ska upprätta balansräkningen med tillägg av nedanstående post under rubrikerna Långfristiga skulder respektive Kortfristiga skulder:

text: Mottagna ej bidrag som föreningen 6.41 och använda bidrag tagit emot men ännu inte 6.29 redovisat som intäkt

text: Beviljade ej utbetalda bidrag

text: 4.33 En ideell förening ska upprätta balansräkningen med tillägg av nedanstående post under rubrikerna Långfristiga skulder respektive Kortfristiga skulder:

text: Beviljade ej bidrag som är beslutade 7.20 och utbetalda bidrag men ännu ej utbetalda 17.2

text: Särskilda regler för samfällighetsföreningar

text: 4.34 En samfällighetsförening ska upprätta förvaltningsberättelsen med nedanstående rubriker och underrubriker:

text: Rubrik/underrubrik Här anges Se punkt

text: Verksamheten

text: Allmänt om föreningens säte, vilken verksamhet 5.2 och 5.3 verksamheten föreningen bedriver, om föreningen bytt firma och andra förhållanden som särskilt berör föreningen

text: Väsentliga händelser 5.4

text: under räkenskapsåret

text: Flerårsöversikt en rättvisande översikt över 5.18 utvecklingen av föreningens verksamhet, ställning och resultat

text: Uppställningsform för resultaträkningen

text: Uttaxerade bidrag och övriga bidrag

text: 4.35 En samfällighetsförening ska upprätta resultaträkningen med tillägg av nedanstående poster under rubriken Rörelseintäkter, lagerförändringar m.m. Posterna ska placeras före övriga poster under rubriken.

text: Uttaxerade bidrag uttaxerade bidrag i 6.42 samfällighetsföreningar och fiskevårdsområdesföreningar

text: Övriga bidrag bidrag från t.ex. stat och 6.27–6.29 kommun och 6.43

text: Uppställningsform för balansräkningen

text: Eget kapital

text: 4.36 En samfällighetsförening ska upprätta balansräkningen med nedanstående poster och summeringsrad under rubriken Eget kapital:

text: Eget kapital vid räkenskapsårets början

text: Utdelning 15.24

text: Eget kapital vid 18.24

text: räkenskapsårets slut

text: Häradsallmänningar med sådan kapitalinkomst som anges i

text: 18 § lagen (1952:166)

text: om häradsallmänningar, ska i stället upprätta

text: balansräkningen med de underrubriker, poster och sumeringsrader under rubriken Eget kapital som anges i punkt 4.25 med undantag för posterna Inbetalda medel och Lämnade och återförda bidrag. Posten Utdelning ska läggas till efter posten Fritt eget kapital vid räkenskapsårets början.

text: Det som anges i andra stycket gäller även för allmänningsskogar med sådan kapitalinkomst som anges i

text: 17 § lagen (1952:167)

text: om allmänningsskogar i Norrland och Dalarna.

text: Särskilda regler för filialer

text: 4.37 En filial ska upprätta balansräkningen med nedanstående poster och summeringsrad under rubriken Eget kapital:

text: Post/summerings- Här redovisas Se kapitel Se om noter i rad respektive ÅRL respekpunkt tive punkt

text: Filialens kapital vid filialens nettotillgångar, räkenskapsårets dvs. skillnaden mellan början filialens redovisade tillgångar och summan av redovisade skulder, avsättningar och obeskattade reserver, vid räkenskapsårets början

text: Insättningar eller summan av årets uttag under året överföringar mellan filialen och det utländska företaget

text: Filialens kapital filialens nettotillgångar, vid räkenskaps- dvs. skillnaden mellan årets slut filialens redovisade tillgångar och summan av redovisade skulder, avsättningar och obeskattade reserver, vid räkenskapsårets slut

text: Avsnitt III – Förvaltningsberättelsen

text: Kapitel 5 – Förvaltningsberättelsen

text: Tillämpning

text: 5.1 Detta kapitel ska tillämpas när förvaltningsberättelsen upprättas.

text: Särskilda regler finns för a) aktiebolag i punkterna 5.6–5.8, b) ekonomiska föreningar i punkterna 5.9–5.12, c) stiftelser i punkterna 5.13 och 5.14, d) ideella föreningar i punkterna 5.15–5.17, och e) samfällighetsföreningar i punkt 5.18.

text: Verksamheten

text: Allmänt om verksamheten

text: 5.2 Uppgift om företagets säte enligt

text: 2 kap. 5 § andra stycket årsredovisningslagen (1995:1554)

text: ska lämnas i förvaltningsberättelsen.

text: 5.3 Med sådana förhållanden som är viktiga för bedömningen av utvecklingen av företagets verksamhet, ställning och resultat enligt

text: 6 kap. 1 § andra stycket 1 årsredovisningslagen (1995:1554)

text: avses a) faktiskt bedriven verksamhet, b) byte av firma, och c) speciella omständigheter som i särskild grad berör företaget.

text: Väsentliga händelser under räkenskapsåret

text: 5.4 Med sådana händelser av väsentlig betydelse för företaget som har inträffat under räkenskapsåret enligt

text: 6 kap. 1 § andra stycket 2 årsredovisningslagen (1995:1554)

text: avses a) beslutade viktiga förändringar i verksamheten, b) för företaget viktiga externa faktorer som påverkat dess ställning och resultat, och c) den omständigheten att företaget inte längre förutsätts fortsätta sin verksamhet.

text: Flerårsöversikt

text: 5.5 För att uppfylla kravet på en rättvisande översikt enligt

text: 6 kap. 1 § första stycket årsredovisningslagen (1995:1554)

text: ska företaget för räkenskapsåret och de tre föregående åren lämna uppgift om a) nettoomsättning, b) resultat efter finansiella poster, och c) soliditet (justerat eget kapital i procent av balansomslutning).

text: Varierar nettoomsättningen mer än 30 procent mellan åren ska företaget kommentera detta.

text: Ett företag som redovisar resultaträkningen i förkortad form ska lämna uppgift om bruttoresultat i stället för nettoomsättning enligt första stycket a.

text: Särskilda regler för aktiebolag

text: Verksamheten

text: Allmänt om verksamheten

text: 5.6 I aktiebolag avses med sådana förhållanden som är viktiga för bedömningen av utvecklingen av bolagets verksamhet, ställning och resultat enligt

text: även det förhållandet att bolaget är privatbostadsföretag enligt

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: 5.7 I ett aktiebolag avses med sådana händelser av väsentlig betydelse för bolaget som har inträffat under räkenskapsåret enligt

text: även den omständigheten att bolaget har upprättat kontrollbalansräkning eller är skyldigt att göra det.

text: Resultatdisposition

text: 5.8 Det förslag till dispositioner beträffande aktiebolagets vinst eller förlust som ska lämnas enligt

text: 6 kap. 2 § årsredovisningslagen (1995:1554)

text: ska avse summan av posterna under fritt eget kapital.

text: Verksamheten

text: Allmänt om verksamheten

text: 5.9 I ekonomiska föreningar avses med sådana förhållanden som är viktiga för bedömningen av utvecklingen av föreningens verksamhet, ställning och resultat enligt

text: även det förhållandet att föreningen är privatbostadsföretag enligt

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: Resultatdisposition

text: 5.10 Det förslag till dispositioner beträffande den ekonomiska föreningens vinst eller förlust som ska lämnas enligt

text: Medlemsinformation

text: 5.11 Den upplysning om förändringar i medlemsantalet som ska lämnas enligt

text: 6 kap. 3 § första stycket 1 årsredovisningslagen (1995:1554)

text: ska omfatta uppgift om a) antalet medlemmar vid räkenskapsårets början, b) antalet tillkommande medlemmar under räkenskapsåret, c) antalet avgående medlemmar under räkenskapsåret, och d) antalet medlemmar vid räkenskapsårets slut.

text: Förlagsinsatser

text: 5.12 Den upplysning som ska lämnas enligt

text: 6 kap. 3 § första stycket 3 årsredovisningslagen (1995:1554)

text: ska omfatta samma uppgift om den rätt till utdelning som förteckningen enligt

text: 5 kap. 6 § lagen (1987:667)

text: om ekonomiska föreningar ska innehålla.

text: Särskilda regler för stiftelser

text: Verksamheten

text: Allmänt om verksamheten

text: 5.13 I stiftelser avses med sådana förhållanden som är viktiga för bedömningen av utvecklingen av stiftelsens verksamhet, ställning och resultat enligt

text: även de förhållanden att a) stiftelsens förmögenhet samförvaltas med andra stiftelsers förmögenhet, och b) stiftelsen är förvaltare av andra stiftelser med ändamål att främja den förvaltande stiftelsens verksamhet.

text: I upplysningen enligt första stycket b ska antalet förvaltade stiftelser och deras totala egna kapital anges.

text: Flerårsöversikt

text: 5.14 För att uppfylla kravet på en rättvisande översikt enligt

text: ska en stiftelse för räkenskapsåret och de tre föregående åren lämna uppgift om a) huvudintäkter, b) årets resultat eller, om stiftelsen bedriver skattepliktig verksamhet, resultat efter finansiella poster, och c) soliditet (justerat eget kapital i procent av balansomslutning) eller ett annat mått på stiftelsens ställning.

text: Varierar huvudintäkterna mer än 30 procent mellan åren ska stiftelsen kommentera detta.

text: En stiftelse som redovisar resultaträkningen i förkortad form ska lämna uppgift om bruttoresultat i stället för huvudintäkter enligt första stycket a.

text: Särskilda regler för ideella föreningar

text: Verksamheten

text: Allmänt om verksamheten

text: 5.15 I ideella föreningar avses med sådana förhållanden som är viktiga för bedömningen av utvecklingen av föreningens verksamhet, ställning och resultat enligt

text: även att föreningen är förvaltare av stiftelser med ändamål att främja föreningens verksamhet.

text: I upplysningen enligt första stycket ska antalet förvaltade stiftelser och deras totala egna kapital anges.

text: Främjande av ändamålet

text: 5.16 En ideell förening ska i förvaltningsberättelsen lämna uppgift om hur föreningens ändamål har främjats under räkenskapsåret.

text: Flerårsöversikt

text: 5.17 För att uppfylla kravet på en rättvisande översikt enligt

text: ska en ideell förening för räkenskapsåret och de tre föregående åren lämna uppgift om a) huvudintäkter, b) årets resultat eller, om föreningen bedriver skattepliktig verksamhet, resultat efter finansiella poster, och c) soliditet (justerat eget kapital i procent av balansomslutning) eller ett annat mått på föreningens ställning.

text: Varierar huvudintäkterna mer än 30 procent mellan åren ska föreningen kommentera detta.

text: En ideell förening som redovisar resultaträkningen i förkortad form ska lämna uppgift om bruttoresultat i stället för huvudintäkter enligt första stycket a.

text: Flerårsöversikt

text: 5.18 För att uppfylla kravet på en rättvisande översikt enligt

text: ska en samfällighetsförening för räkenskapsåret och de tre föregående åren lämna uppgift om a) huvudintäkter,

text: b) årets resultat eller, om föreningen bedriver skattepliktig verksamhet, resultat efter finansiella poster, och c) soliditet (justerat eget kapital i procent av balansomslutning) eller ett annat mått på föreningens ställning.

text: En samfällighetsförening som redovisar resultaträkningen i förkortad form ska lämna uppgift om bruttoresultat i stället för huvudintäkter enligt första stycket a.

text: Avsnitt IV – Resultaträkning

text: Kapitel 6 – Rörelseintäkter

text: Tillämpning

text: 6.1 Detta kapitel ska tillämpas vid redovisning av rörelseintäkter. Det ska även tillämpas vid redovisning av kostnader för sålda tjänste- och entreprenaduppdrag på löpande räkning och till fast pris.

text: Kapitlet behandlar inte a) aktiverat arbete för egen räkning, se kapitel 10, b) valutakursvinster av rörelsekaraktär, se kapitel 13 och 17, och c) ackordsvinster av rörelsekaraktär, se kapitel 17.

text: Särskilda regler finns för a) ekonomiska föreningar i punkt 6.33, b) handelsbolag i punkterna 6.34–6.36, c) stiftelser i punkterna 6.37–6.39, d) ideella föreningar i punkterna 6.40 och 6.41, och e) samfällighetsföreningar i punkterna 6.42 och 6.43.

text: Grundläggande bestämmelser

text: Vad är en inkomst?

text: 6.2 En inkomst är det som ett företag tar emot eller kommer att ta emot för egen räkning till följd av en transaktion och som ökar företagets eget kapital. Tillskott eller insättning från företagets ägare är inte en inkomst.

text: Företaget ska redovisa varje transaktion för sig. En transaktion ska dock redovisas i delar om det är nödvändigt för att rätt återge den ekonomiska innebörden.

text: 6.3 En erhållen gåva i form av en tjänst är inte en inkomst.

text: Hur stor är inkomsten?

text: 6.4 Vid betalning med likvida medel är inkomsten det belopp som angetts i en faktura, ett avtal eller liknande handling.

text: 6.5 Vid förvärv genom testamente eller gåva är inkomsten tillgångens värde enligt punkterna 9.11 och 9.12.

text: När blir inkomsten en intäkt?

text: 6.6 Ett företag ska redovisa en inkomst som intäkt om a) väsentliga risker och förmåner till följd av transaktionen har övergått, b) beloppet kan beräknas på ett tillförlitligt sätt, och c) det är sannolikt att de ekonomiska fördelarna av transaktionen kommer att tillfalla företaget.

text: Endast den del av inkomsten som hör till det räkenskapsår för vilket årsredovisningen upprättas är en intäkt det räkenskapsåret om inte annat framgår av detta kapitel.

text: När ska försäljning av varor redovisas som intäkt?

text: 6.7 Vid försäljning av varor övergår väsentliga risker och förmåner enligt punkt 6.6 första stycket enligt följande:

text: Väsentliga risker och förmåner övergår

text: Varan hämtas av köparen när varan hämtas

text: Varan transporteras till köparen på när varan överlämnas till fraktföreköparens risk taget

text: Varan transporteras till köparen på när fraktföretaget överlämnar varan säljarens risk till köparen

text: Installationen av varan utgör en efter utförd installation väsentlig del av försäljningen

text: Varor som levereras genom när företaget utfört samtliga delleveranser och varorna har delleveranser funktionellt samband

text: Varor som levereras genom efter varje utförd delleverans delleveranser om  varorna i en delleverans saknar funktionellt samband med varor i en annan leverans, och

text:  företaget inte har andra åtaganden än garanti avseende den levererade varan

text: Fastighet som är omsättningstillgång normalt vid tillträdet

text: Värdepapper som utgör lager på kontraktsdagen

text: När och hur redovisas tjänste- och entreprenaduppdrag?

text: Vad är ett tjänsteuppdrag respektive ett entreprenaduppdrag?

text: 6.8 Ett tjänsteuppdrag föreligger om det finns avtal som innebär att ett företag under en tidsperiod ska utföra en eller flera tjänster.

text: Ett entreprenaduppdrag föreligger om det finns avtal som avser produktion av ett objekt eller flera objekt som står i nära samband med, eller är beroende av, varandra med avseende på utformning, teknik och funktion eller användning.

text: Ett avtal som avser tillverkning av produkter som företaget normalt har i lager eller tillverkar mot order är inte ett entreprenaduppdrag. Ett avtal om komplettering av ett tjänste- eller entreprenaduppdrag ska anses vara samma slag av uppdrag som det ursprungliga om avtalen sammantaget är att anse som samma slags uppdrag, se punkterna 6.9– 6.12.

text: Definitioner och redovisning av olika slag av uppdrag

text: Provisionsbaserade uppdrag

text: 6.9 Ett provisionsbaserat uppdrag är ett uppdrag för vilket inkomsten grundar sig på utfallet av försäljning av andras varor eller utförda tjänster.

text: Intäkten från ett provisionsbaserat uppdrag ska redovisas enligt punkt 6.26.

text: Uppdrag på löpande räkning

text: 6.10 Ett uppdrag på löpande räkning är ett uppdrag för vilket inkomsten uteslutande eller så gott som uteslutande grundar sig på ett avtalat arvode per tidsenhet, den faktiska tidsåtgången och de eventuella faktiska utgifterna för uppdraget.

text: Intäkten från och kostnaderna för ett uppdrag på löpande räkning ska redovisas enligt punkterna 6.13 och 6.14.

text: Uppdrag med ett obestämt antal aktiviteter under en överenskommen

text: tidsperiod

text: 6.11 Ett uppdrag med ett obestämt antal aktiviteter under en överenskommen tidsperiod är ett uppdrag a) som inte är provisionsbaserat eller på löpande räkning, b) som avser ett obestämt antal aktiviteter vilka ska utföras under en överenskommen tidsperiod, och c) för vilket inkomsten utgår för denna tidsperiod.

text: Inkomsten från ett uppdrag enligt första stycket ska redovisas som intäkt linjärt över den överenskomna tidsperioden. Är en aktivitet dominerande ska intäkten redovisas när denna aktivitet har utförts.

text: Uppdrag till fast pris

text: 6.12 Uppdrag till fast pris är andra uppdrag än sådana enligt punkterna 6.9– 6.11.

text: Intäkten från och kostnaderna för ett uppdrag till fast pris ska redovisas enligt punkterna 6.15–6.25.

text: Redovisning av uppdrag på löpande räkning

text: När redovisas intäkten från uppdrag på löpande räkning och hur stor är den? 6.13 En inkomst från ett uppdrag på löpande räkning ska redovisas som intäkt i takt med att arbete utförs och material levereras eller förbrukas.

text: Intäkten är värdet av det arbete som utförts och det material som levererats eller förbrukats under redovisningsperioden. Värdet ska beräknas utifrån det pris som avtalats med kunden.

text: I vilka poster redovisas uppdrag på löpande räkning?

text: 6.14 Uppdrag på löpande räkning ska redovisas i följande poster:

text: Post Postens innehåll

text: Resultaträkningen

text: Nettoomsättning Intäkt enligt punkt 6.13

text: Råvaror och förnödenheter Uppdragsutgifter för material som företaget har haft under räkenskapsåret om materialet levererats eller förbrukats senast på balansdagen

text: Övriga externa kostnader Andra uppdragsutgifter än för material och personal som företaget

text: har haft under räkenskapsåret om arbetet utförts senast på balansdagen

text: Personalkostnader Uppdragsutgifter för personal som företaget har haft under räkenskapsåret om arbetet utförts senast på balansdagen

text: Balansräkningen

text: Upparbetad men ej fakturerad intäkt Den del av den redovisade intäkten (tillgång) enligt punkt 6.13 som inte fakturerats

text: Förskott från kunder (skuld) Belopp som fakturerats innan arbete utförts eller material levererats eller förbrukats

text: Redovisning av uppdrag till fast pris

text: 6.15 Uppdrag till fast pris ska redovisas antingen enligt en huvudregel eller enligt en alternativregel. Ett företag ska använda samma metod vid redovisning av samtliga uppdrag till fast pris.

text: Ett företag som tillämpar alternativregeln får byta till huvudregeln. Byte från huvudregeln till alternativregeln är endast tillåtet om det finns särskilda skäl.

text: När redovisas intäkten från uppdrag till fast pris och hur stor är den? –

text: Huvudregel

text: 6.16 Enligt huvudregeln ska en inkomst från ett uppdrag till fast pris redovisas som intäkt om företaget på ett tillförlitligt sätt kan beräkna a) uppdragsinkomsten, b) färdigställandegraden på balansdagen, och c) de utgifter som uppkommit och de utgifter som återstår för att slutföra uppdraget.

text: Intäkten ska redovisas även om punkt 6.6 första stycket a inte är uppfylld.

text: Räkenskapsårets intäkt ska baseras på färdigställandegraden på balansdagen, minskad med under tidigare räkenskapsår redovisade intäkter från uppdraget.

text: 6.17 Färdigställandegraden beräknas normalt som nedlagda utgifter på balansdagen i förhållande till totalt beräknade utgifter för att fullgöra uppdraget.

text: 6.18 Metoden att beräkna färdigställandegraden ska tillämpas konsekvent på alla uppdrag.

text: 6.19 Är det sannolikt att ett avtal kommer att leda till förlust ska förlusten redovisas som kostnad oavsett om uppdraget påbörjats eller inte.

text: 6.20 Kan företaget inte beräkna utfallet av uppdraget på ett tillförlitligt sätt, ska en intäkt redovisas som motsvarar de uppdragsutgifter som uppkommit och som sannolikt kommer att ersättas av beställaren.

text: I vilka poster redovisas uppdrag till fast pris? – Huvudregel

text: 6.21 Uppdrag till fast pris som redovisas enligt huvudregeln ska redovisas i följande poster:

text: Post Postens innehåll

text: Resultaträkningen

text: Nettoomsättning Intäkt enligt punkt 6.16 eller, i förekommande fall, enligt punkt 6.20

text: Råvaror och förnödenheter Uppdragsutgifter för material som företaget har haft under räkenskapsåret om materialet levererats eller förbrukats senast på balansdagen samt kostnad för material enligt punkt 6.19

text: Övriga externa kostnader Andra uppdragsutgifter än för material och personal som företaget har haft under räkenskapsåret om arbetet utförts senast på balansdagen samt kostnad för annat än material och personal enligt punkt 6.19

text: Personalkostnader Uppdragsutgifter för personal som företaget har haft under räkenskapsåret om arbetet utförts senast på balansdagen samt kostnad för personal enligt punkt 6.19

text: Balansräkningen

text: Upparbetad men ej fakturerad intäkt Redovisad intäkt minskad med det (tillgång) belopp som har fakturerats om

text: skillnaden är positiv

text: Fakturerad men ej upparbetad intäkt Redovisad intäkt minskad med det (skuld) belopp som har fakturerats om skillnaden är negativ

text: När redovisas intäkten från uppdrag till fast pris och hur stor är den?

text: – Alternativregel

text: 6.22 Enligt alternativregeln ska en inkomst från ett uppdrag till fast pris redovisas som intäkt när arbetet väsentligen är fullgjort.

text: 6.23 Ett företag som redovisar ett uppdrag till fast pris enligt alternativregeln och där uppdraget inte väsentligen är fullgjort ska redovisa en positiv justeringspost i resultaträkningen.

text: Justeringsposten ska bestå av de uppdragsutgifter under räkenskapsåret som hade kunnat läggas till anskaffningsvärdet för lager av egentillverkade varor, se

text: 4 kap. 3 § tredje stycket årsredovisningslagen (1995:1554)

text: och punkt 12.10. Posten får värderas enligt

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: . Är det sannolikt att ett avtal kommer att leda till förlust ska förlusten minska postens värde oavsett om uppdraget påbörjats eller inte.

text: När uppdraget redovisas som intäkt enligt punkt 6.22 ska de poster som redovisats som positiva justeringsposter i tidigare års resultaträkningar redovisas som en negativ justeringspost i resultaträkningen.

text: I vilka poster redovisas uppdrag till fast pris?

text: – Alternativregel (uppdrag som inte är fullgjorda på balandagen) 6.24 Uppdrag till fast pris som inte är fullgjorda och som redovisas enligt alternativregeln ska redovisas i följande poster:

text: Post Postens innehåll

text: Resultaträkningen

text: Förändring av lager av produkter i Justeringspost enligt punkt 6.23 arbete, färdiga varor och pågående andra stycket arbete för annans räkning

text: Råvaror och förnödenheter Uppdragsutgifter för material som företaget har haft under räkenskapsåret om materialet levererats eller

text: förbrukats senast på balansdagen

text: Övriga externa kostnader Andra uppdragsutgifter än för material och personal som företaget har haft under räkenskapsåret om arbetet utförts senast på balansdagen

text: Balansräkningen

text: Pågående arbete för annans räkning Totala aktiverade utgifter minskat (tillgång eller skuld) med det belopp som fakturerats. Är skillnaden positiv är posten en tillgång, är den negativ är posten en skuld

text: I vilka poster redovisas uppdrag till fast pris? – Alternativregel (uppdrag som är fullgjorda på balandagen)

text: 6.25 Uppdrag till fast pris som är fullgjorda och som redovisas enligt alternativregeln ska redovisas i följande poster:

text: Post Postens innehåll

text: Resultaträkningen

text: Nettoomsättning Intäkt enligt punkt 6.22

text: Förändring av lager av produkter i Justeringspost enligt punkt 6.23 arbete, färdiga varor och pågående tredje stycket arbete för annans räkning

text: Råvaror och förnödenheter Uppdragsutgifter för material som företaget har haft under räkenskapsåret om materialet levererats eller förbrukats senast på balansdagen samt uppdragsutgifter för ännu ej levererat eller förbrukat material

text: Övriga externa kostnader Andra uppdragsutgifter än för material och personal som företaget har haft under räkenskapsåret om

text: arbetet utförts senast på balansdagen samt uppdragsutgifter för återstående arbete

text: Personalkostnader Uppdragsutgifter för personal som företaget har haft under räkenskapsåret om arbetet utförts senast på balansdagen samt uppdragsutgifter för återstående arbete

text: Balansräkningen

text: Upplupna kostnader och förutbetalda Uppdragsutgifter för återstående intäkter (skuld) arbete, material och annat

text: När ska vissa inkomster redovisas som intäkt?

text: 6.26 Nedanstående inkomster ska redovisas som intäkt enligt följande:

text: Inkomst från Intäkten redovisas

text: hyra och leasing fördelad över den avtalade hyreseller leasingperioden

text: förhöjd förstagångshyra linjärt över den avtalade leasingperioden

text: royalty som baseras på mängden av löpande i takt med försäljning eller försäljning eller användning användning om företaget har, eller kan få, tillgång till de uppgifter som krävs i form av försäljningsstatistik, statistik över användande etc.

text: royalty som är fast och oberoende av linjärt över avtalets löptid försäljning eller användning

text: provision som baseras på utfallet av löpande om den provisionsgrundande försäljning av andras varor eller försäljningen har skett eller den utförda tjänster provisionsgrundande tjänsten är utförd och om övriga avtalsvillkor för provisionen är uppfyllda

text: inträdesavgift i ett franchisesystem vid avtalets tecknande

text: löpande avgifter i ett franchisesystem löpande i takt med försäljning eller användning

text: försäkringsersättning när en händelse har inträffat som omfattas av ett försäkringsavtal och försäkringsföretaget har fattat beslut om ersättning

text: skadestånd när överenskommelse om belopp har träffats med motparten eller när beloppet är fastställt i en lagakraftvunnen dom eller dom i överinstans med samma utfall som i underinstans

text: gåva och förvärv genom testamente när tillgången har erhållits

text: gåva som med stöd av 5 kap. 1 § andra på balansdagen stycket

text: bokföringslagen (1999:1078)

text: inte bokförs löpande och som finns kvar på balansdagen

text: När och hur redovisas offentliga bidrag och andra erhållna bidrag?

text: 6.27 Ett bidrag ska redovisas som intäkt, om företaget senast på balansdagen uppfyller villkoren för att ta emot bidraget och inte annat anges i punkt 6.28.

text: 6.28 Ett bidrag får inte redovisas som intäkt om bidraget ska a) minska anskaffningsvärdet vid förvärv av en tillgång enligt punkt 9.14, eller b) redovisas som skuld enligt punkt 17.4.

text: Ett bidrag som redovisats som skuld och som efterskänks eller av annan anledning inte ska återbetalas ska redovisas som intäkt.

text: 6.29 Ett bidrag som avser att täcka kostnader ska redovisas som intäkt samma räkenskapsår som det år kostnaderna avser.

text: Avser bidraget kostnader under flera räkenskapsår ska bidraget fördelas och redovisas som intäkt under dessa räkenskapsår.

text: Avser bidraget att täcka uppkomna förluster ska hela bidraget redovisas som intäkt under räkenskapsåret.

text: 6.30 Bidrag som avser att täcka rörelsekostnader ska redovisas i posten Övriga rörelseintäkter.

text: Bidrag som avser att täcka finansiella kostnader ska redovisas i posten Räntekostnader och liknande resultatposter.

text: När och hur redovisas försäljning av immateriella och materiella anläggningstillgångar? – Realisationsvinst

text: 6.31 Vid försäljning av immateriella och materiella anläggningstillgångar övergår väsentliga risker och förmåner enligt punkt 6.6 första stycket enligt följande:

text: Försäljning av Väsentliga risker och förmåner övergår

text: immateriell tillgång när äganderätten övergår civilrättsligt

text: fastighet normalt vid tillträdet

text: övriga materiella anläggningstill- när tillgången hämtas gångar som hämtas av köparen

text: övriga materiella anläggningstill- när tillgången överlämnas till gångar som transporteras till köparen fraktföretaget på köparens risk

text: övriga materiella anläggningstill- när fraktföretaget överlämnar gångar som transporteras till köparen tillgången till köparen på säljarens risk

text: installation av en övrig materiell efter utförd installation anläggningstillgång som utgör en väsentlig del av försäljningen

text: Realisationsvinst vid försäljning av fastighet som är anläggningstillgång får redovisas på kontraktsdagen.

text: 6.32 Vid försäljning av immateriella och materiella anläggningstillgångar ska intäkten minskas med tillgångens redovisade värde.

text: Avser försäljningen en fastighet ska intäkten även minskas med direkta försäljningskostnader.

text: 6.33 Nedanstående inkomster i en ekonomisk förening ska redovisas som intäkt enligt följande:

text: Inkomst från Intäkten redovisas

text: årsavgift och medlemsavgift fördelad över den period den avser

text: Särskilda regler för handelsbolag

text: Uttag

text: 6.34 Uttag ur näringsverksamheten av en tillgång eller en tjänst som ska tas upp till beskattning enligt

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: hos en delägare i ett handelsbolag ska redovisas som inkomst i handelsbolaget. Delägarens uttag i form av användande av bil får redovisas som inkomst i handelsbolaget. 6.35 Vid uttag ur näringsverksamheten av tillgångar eller tjänster är inkomsten marknadsvärdet på den uttagna tillgången eller tjänsten exklusive sådan mervärdesskatt som motsvarar utgående skatt enligt

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: . Om det finns ett värde som ska användas vid beskattningen får detta värde användas. 6.36 En inkomst som kan hänföras till delägares uttag ska redovisas som intäkt för det år delägaren gjort uttaget av tillgången eller tjänsten.

text: Särskilda regler för stiftelser

text: Inbetalda medel till pensionsstiftelser m.fl.

text: 6.37 I pensionsstiftelser, personalstiftelser och vinstandelsstiftelser får inbetalda medel till stiftelsen inte redovisas som en intäkt.

text: Erhållna gåvor

text: 6.38 I en avkastningsstiftelse får en erhållen gåva som inte får förbrukas för stiftelsens ändamål inte redovisas som intäkt.

text: Erhållna bidrag

text: 6.39 Bidrag som erhålls till en stiftelses verksamhet och som ska redovisas som intäkt, redovisas i posten Bidrag.

text: Särskilda regler för ideella föreningar

text: 6.40 Nedanstående inkomster i en ideell förening ska redovisas som intäkt enligt följande:

text: Inkomst från Intäkten redovisas

text: medlemsavgift fördelad över den period den avser

text: Erhållna bidrag

text: 6.41 Bidrag som erhålls till en ideell förenings verksamhet och som ska redovisas som intäkt, redovisas i posten Bidrag.

text: 6.42 Nedanstående inkomster i en samfällighetsförening ska redovisas som intäkt enligt följande:

text: Inkomst från Intäkten redovisas

text: uttaxerat bidrag fördelad över den period den avser

text: Övriga bidrag

text: 6.43 Andra bidrag än uttaxerade bidrag som erhålls till en samfällighetsförenings verksamhet och som ska redovisas som intäkt, redovisas i posten Övriga bidrag.

text: Kapitel 7 – Rörelsekostnader

text: Tillämpning

text: 7.1 Detta kapitel ska tillämpas vid redovisning av rörelsekostnader.

text: Kapitlet behandlar inte a) kostnad för tjänste- och entreprenaduppdrag på löpande räkning eller till fast pris, se kapitel 6, b) avskrivningar, se kapitel 10, c) nedskrivningar av anläggningstillgångar, se kapitel 10 och 11, d) utgifter som ska aktiveras, se kapitel 10 och 12, e) kostnad för sålda varor, se kapitel 12, f) kostnad för kundförluster, se kapitel 13, g) valutakursförluster av rörelsekaraktär, se kapitel 13 och 17, och h) kostnad för avsättningar, se kapitel 16.

text: Särskilda regler finns för a) handelsbolag i punkterna 7.15–7.17, b) stiftelser i punkterna 7.18–7.19, och c) ideella föreningar i punkt 7.20.

text: Grundläggande bestämmelser

text: Vad är en utgift?

text: 7.2 En utgift är det som ett företag lämnar eller kommer att lämna till följd av en transaktion och som minskar företagets eget kapital. En överföring till företagets ägare som direkt minskar företagets eget kapital är inte en utgift.

text: Hur stor är utgiften?

text: 7.3 Vid betalning med likvida medel är utgiften det belopp som anges i en faktura, ett avtal eller liknande handling.

text: När blir utgiften en kostnad?

text: 7.4 Ett företag ska redovisa en utgift som kostnad om inte en tillgång ska redovisas.

text: Endast den del av utgiften som enligt punkterna 7.5–7.8 hör till det räkenskapsår för vilket årsredovisningen upprättas är en kostnad det räkenskapsåret.

text: 7.5 En utgift som kan hänföras till en specifik inkomst ska redovisas som kostnad samma räkenskapsår som företaget redovisar inkomsten som intäkt.

text: 7.6 En utgift som inte kan hänföras till en specifik inkomst ska redovisas som kostnad det räkenskapsår eller de räkenskapsår företaget tagit emot den förbrukningsvara, tjänst eller övrig prestation som utgiften avser, om inte något annat följer av punkterna 7.7 och 7.8 samt 7.10.

text: 7.7 En utgift för en tjänst eller annan prestation som utförs eller på annat sätt tillhandahålls efter det räkenskapsår den avser ska redovisas som kostnad det räkenskapsår tjänsten eller prestationen avser.

text: 7.8 En utgift som inte kan hänföras till någon vara eller annan prestation ska redovisas som kostnad direkt.

text: Återkommande utgifter – Förenklingsregel

text: 7.9 Återkommer varje räkenskapsår samma slag av utgift, som inte är personalutgift, får utgiften redovisas som kostnad det räkenskapsår företaget normalt erhåller faktura eller gör en utbetalning enligt avtal eller liknande handling om

text: a) utgiften kan antas variera högst 20 procent mellan åren, och b) varje räkenskapsår belastas med en årskostnad. Första stycket b gäller inte det första året regeln tillämpas på en utgift.

text: När ska vissa utgifter redovisas som kostnad?

text: 7.10 Nedan angivna slag av utgifter som inte kan hänföras till en specifik inkomst ska redovisas som kostnad enligt följande, om inte förenklingsregeln i punkt 7.9 tillämpas:

text: Utgift för Kostnaden redovisas

text: hyra av tillgång eller tjänst (inklusive fördelad över den avtalade hyresförhöjd leasingavgift) eller leasingperioden hyra av mässplats eller liknande när det hyrda disponeras förbrukningsvara när varan erhålls frakt när frakten utförs reparation när reparationen utförs avbrotts- eller sakförsäkringspremie linjärt över försäkringsperioden och liknande reklamannons när annonsen publiceras service när tjänsten utförs utbildning när utbildningen genomförs konsultarvode när tjänsten utförs revisionsarvode det räkenskapsår revisionen avser löpande redovisningstjänster det räkenskapsår redovisningen avser redovisningstjänster avseende en det räkenskapsår årsredovisningen årsredovisning avser royalty som är fast och oberoende av linjärt över den avtalade perioden försäljning eller användning

text: När ska utgifter för personal redovisas som kostnad?

text: 7.11 Utgifter för personal ska normalt redovisas som kostnad enligt följande:

text: Utgift för Kostnaden redovisas

text: lön när arbetsprestationen utförs

text: lagstadgade och avtalade när lönekostnaden, som arbetsarbetsgivaravgifter givaravgifterna baseras på, redovisas

text: bonus, provision eller gratifikation det räkenskapsår bonusen, provisionen eller gratifikationen avser

text: premier på pensionsförsäkring om när lönekostnaden redovisas premierna baseras på lön m.m. eller respektive när intjänandet sker på annat sätt är kopplad till ett intjänande

text: premier på pensionsförsäkring i när pensionspremien betalas eller om övriga fall än ovan premien inte har betalats på balansdagen, det räkenskapsår åtagandet ingicks

text: särskild löneskatt på pensions- när pensionskostnaden redovisas kostnader

text: När och hur redovisas försäljning och utrangering av immateriella och materiella anläggningstillgångar? – Realisationsförlust

text: 7.12 Vid försäljning av immateriella och materiella anläggningstillgångar övergår väsentliga risker och förmåner enligt punkt 6.6 första stycket enligt följande:

text: fastighet normalt vid tillträdet

text: Realisationsförlust vid försäljning av en fastighet som är anläggningstillgång får redovisas på kontraktsdagen.

text: 7.13 Vid försäljning av immateriella och materiella anläggningstillgångar ska intäkten minskas med tillgångens redovisade värde.

text: 7.14 En utrangering av en immateriell eller en materiell anläggningstillgång ska redovisas som kostnad när tillgången inte längre kan brukas och företaget inte avser reparera eller sälja tillgången.

text: Särskilda regler för handelsbolag

text: 7.15 I ett handelsbolag får användningen av en fysisk delägares privata tillgång i näringsverksamheten redovisas som utgift.

text: Redovisas användning av en privat tillgång i näringsverksamheten är utgiften en skälig del av delägarens utgifter för tillgången. Om det finns ett värde som ska användas vid beskattningen får detta värde användas.

text: 7.16 I ett handelsbolag får delägarens ökade levnadskostnader i samband med resor i näringsverksamheten redovisas som utgift i bolaget.

text: De ökade levnadskostnaderna ska redovisas till det belopp som delägaren ska dra av enligt

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: 7.17 I ett handelsbolag får den del av en ersättning för arbete till en delägares make eller barn som ska beskattas av delägaren enligt

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: inte redovisas som en kostnad.

text: Särskilda regler för stiftelser

text: Lämnade bidrag

text: 7.18 Överlåter en stiftelse en tillgång utan att få tillbaka motsvarande värde i utbyte är transaktionen ett lämnat bidrag. Ett lämnat bidrag ska redovisas som kostnad när beslut om att lämna bidraget har fattats.

text: En bindande utfästelse som gjorts beroende av att bidraget ska lämnas ur framtida avkastning eller villkorats på annat sätt ska redovisas som kostnad i takt med att villkoret uppfylls.

text: 7.19 I avkastningsstiftelser, pensionsstiftelser, personalstiftelser och vinstandelsstiftelser får ett lämnat bidrag inte redovisas som en kostnad.

text: Särskilda regler för ideella föreningar

text: Lämnade bidrag

text: 7.20 Överlåter en ideell förening en tillgång utan att få tillbaka motsvarande värde i utbyte är transaktionen ett lämnat bidrag. Ett lämnat bidrag ska redovisas som kostnad när beslut om att lämna bidraget har fattats.

text: Kapitel 8 – Finansiella poster m.m.

text: Tillämpning

text: 8.1 Detta kapitel ska tillämpas vid redovisning av finansiella poster.

text: Kapitlet behandlar inte a) resultat vid försäljning av lageraktier, se kapitel 6, b) valutakursdifferenser på långfristiga fordringar, kortfristiga placeringar, kassa och bank samt skulder i utländsk valuta, se kapitel 11, 14 och 17, c) ackordsförlust från beviljat ackord på finansiella fordringar och ackordsvinst från erhållet ackord på finansiella skulder, se kapitel 11 och 17, d) nedskrivning och återföring av nedskrivning av finansiella anläggningstillgångar, se kapitel 11 och 19, e) nedskrivning och återföring av nedskrivning av kortfristiga placeringar, se kapitel 14, och f) vinstutdelning från dotterföretag, intresseföretag och gemensamt styrda företag, se kapitel 19.

text: Grundläggande bestämmelser

text: 8.2 En finansiell inkomst respektive en finansiell intäkt ska bestämmas enligt reglerna i punkterna 6.2 och 6.4–6.6.

text: 8.3 En finansiell utgift respektive en finansiell kostnad ska bestämmas enligt reglerna i punkterna 7.2–7.4.

text: Realisationsresultat

text: 8.4 Vid avyttring av finansiella tillgångar ska intäkten minskas med tillgångens redovisade värde och direkta försäljningskostnader. Nettot redovisas i resultaträkningen.

text: Insatsemission

text: 8.5 Erhållen insatsemission ska redovisas som intäkt när behörigt organ har fattat beslut om insatsemission.

text: Vinstutdelning

text: 8.6 Vinstutdelning, med undantag av utdelning som beräknats i förhållande till den omfattning i vilken andelsägaren har deltagit i företagets verksamhet, ska normalt redovisas som intäkt när behörigt organ har fattat beslut att utdelning ska lämnas. Vinstutdelning från en ekonomisk förening eller ett noterat företag får redovisas som intäkt när utdelningen har erhållits.

text: Ränteintäkter och räntekostnader

text: 8.7 Ränta ska redovisas det räkenskapsår som räntan avser. 8.8 Dröjsmålsränta som utgör ett oväsentligt belopp får redovisas som rörelseintäkt respektive rörelsekostnad.

text: Avsnitt V – Balansräkning

text: Kapitel 9 – Tillgångar

text: Grundläggande bestämmelser

text: 9.1 Detta kapitel ska tillämpas vid redovisning av tillgångar. Särskilda regler finns för a) stiftelser i punkt 9.16 och 9.17, och b) ideella föreningar i punkt 9.18 och 9.19.

text: Vilka tillgångar ska ett företag redovisa?

text: 9.2 Ett företag ska redovisa tillgångar som det äger. Ett företag ska redovisa förbättringsutgifter på annans fastighet som tillgång i enlighet med punkt 10.7 trots att företaget inte äger tillgången. Företaget ska också redovisa redovisningsmedel som mottagits för annans räkning som tillgång.

text: När ska en tillgång redovisas?

text: 9.3 En tillgång ska redovisas när företaget har övertagit väsentliga risker och förmåner som är förknippade med att äga tillgången.

text: Risker och förmåner enligt första stycket övergår enligt följande:

text: Väsentliga risker och förmåner övergår

text: Tillgången hämtas av köparen när tillgången hämtas Tillgången transporteras till köparen när tillgången överlämnas till på köparens risk fraktföretaget Tillgången transporteras till köparen när fraktföretaget överlämnar på säljarens risk tillgången till köparen Installationen av varan utgör en efter utförd installation väsentlig del av förvärvet Tillgångar som levereras genom när samtliga delleveranser är utförda delleveranser och varorna har funktionellt samband Tillgångar som levereras genom efter varje utförd delleverans delleveranser om  tillgångarna i en delleverans saknar funktionellt samband med tillgångar i en annan leverans, och  företaget inte har andra åtaganden än garanti avseende den levererade tillgången Fastighetsförvärv normalt vid tillträdet Värdepapper som utgör lager på kontraktsdagen Tillgångar som förvärvats genom när tillgången har erhållits testamente eller gåva

text: Sådana utgifter som enligt detta allmänna råd ska ingå i en tillgångs anskaffningsvärde ska, även om risker och förmåner inte har övergått, redovisas som en tillgång om arbete utförts eller förskott erlagts.

text: En gåva som med stöd av

text: 5 kap. 1 § bokföringslagen (1999:1078)

text: inte

text: har bokförts löpande ska redovisas som tillgång i årsredovisningen om den finns kvar på balansdagen.

text: När ska en tillgång inte längre redovisas?

text: 9.4 En tillgång ska inte längre redovisas när de väsentliga risker och förmåner som är förknippade med ägandet har övergått, se tabellen i punkt 9.3.

text: Har en tillgång utrangerats, se punkt 7.14, ska den inte heller redovisas.

text: En leasegivare ska redovisa uthyrda tillgångar även om risker och förmåner övergått till leasetagaren.

text: När är en tillgång en anläggningstillgång respektive omsättningstillgång?

text: 9.5 Avsikten vid förvärvet avgör om en tillgång är en anläggningstillgång eller en omsättningstillgång. En tillgång som ett företag avser omsätta i den normala verksamheten är en omsättningstillgång.

text: 9.6 Beslutar företaget att avyttra eller utrangera en anläggningstillgång ska tillgången inte omklassificeras.

text: En finansiell anläggningstillgång som förfaller inom 12 månader efter balansdagen ska omklassificeras till omsättningstillgång.

text: 9.7 Beslutar företaget att stadigvarande bruka eller inneha en omsättningstillgång ska tillgången omklassificeras. Anskaffningsvärdet för en sådan tillgång är dess redovisade värde vid tidpunkten för omklassificeringen.

text: Beräkning av en tillgångs anskaffningsvärde

text: Likvidtransaktion

text: 9.8 När en tillgång betalas med likvida medel är utgångspunkten vid beräkningen av anskaffningsvärdet det inköpspris som anges i en faktura, ett avtal eller liknande handling.

text: 9.9 Endast belopp som ges ut för företagets räkning ska ingå i anskaffningsvärdet. Belopp som ges ut för någon annans räkning, t.ex. mervärdesskatt, ska inte räknas in i anskaffningsvärdet.

text: Förvärv med försäkringsersättning

text: 9.10 Vid beräkning av anskaffningsvärdet för en tillgång som anskaffas med försäkringsersättning är utgångspunkten det belopp som anges i punkterna 9.8 och 9.9 samt 2.7 och 2.8.

text: Förvärv genom testamente eller gåva

text: 9.11 Anskaffningsvärdet för en anläggningstillgång som förvärvats genom testamente eller gåva är tillgångens a) marknadsvärde, eller b) om ett marknadsvärde inte kan fastställas, återanskaffningsvärde.

text: Är tillgången en fastighet får företaget utgå från att marknadsvärdet motsvarar taxeringsvärdet multiplicerat med 1,33.

text: Anskaffningsvärdet får bestämmas till det värde som används vid inkomstbeskattningen.

text: 9.12 Anskaffningsvärdet för en omsättningstillgång som förvärvats genom testamente eller gåva är tillgångens a) nettoförsäljningsvärde, eller b) nominella värde, om tillgången är likvida medel.

text: Tillgångar som tillförs företaget genom tillskott eller insättning

text: 9.13 Anskaffningsvärdet för en tillgång som tillförs företaget genom tillskott eller insättning ska bestämmas enligt punkt 9.11 eller 9.12.

text: Förvärv med offentliga bidrag

text: 9.14 När en tillgång finansieras helt eller delvis med offentliga bidrag ska bidraget minska anskaffningsvärdet och inte redovisas som intäkt. Överstiger bidraget utgifterna för anskaffningen ska skillnaden redovisas som intäkt.

text: Bidrag i form av skattereduktioner och skatteavdrag ska inte minska anskaffningsvärdet utan minska årets skattekostnad.

text: 9.15 Återbetalas ett offentligt bidrag eller föreligger återbetalningsskyldighet ska tillgångens redovisade värde ökas med motsvarande belopp.

text: Särskilda regler för stiftelser

text: Förvärv genom testamente eller gåva

text: 9.16 Anskaffningsvärdet för en omsättningstillgång av annat slag än likvida medel som en stiftelse förvärvat genom testamente eller gåva, får bestämmas till tillgångens försäkringsvärde om stiftelsen har för avsikt att lämna vidare tillgången.

text: Har tillgången inte något försäkringsvärde eller har stiftelsen för avsikt att kassera tillgången ska något värde inte redovisas.

text: Erhållna bidrag

text: 9.17 När en tillgång finansieras helt eller delvis med bidrag ska en stiftelse redovisa bidraget enligt reglerna om offentliga bidrag i punkterna 9.14 och 9.15.

text: Särskilda regler för ideella föreningar

text: Förvärv genom testamente eller gåva

text: 9.18 Anskaffningsvärdet för en omsättningstillgång av annat slag än likvida medel som en ideell förening förvärvat genom testamente eller gåva, får bestämmas till tillgångens försäkringsvärde om föreningen har för avsikt att skänka bort tillgången. Har tillgången inte något försäkringsvärde eller har föreningen för avsikt att kassera tillgången ska något värde inte redovisas.

text: Erhållna bidrag

text: 9.19 När en tillgång finansieras helt eller delvis med bidrag ska en ideell förening redovisa bidraget enligt reglerna om offentliga bidrag i punkterna 9.14 och 9.15.

text: Kapitel 10 – Immateriella och materiella anläggningstillgångar

text: Tillämpning

text: 10.1 Detta kapitel ska tillämpas vid redovisning av immateriella och materiella anläggningstillgångar. Särskilda regler finns för a) aktiebolag i punkterna 10.40–10.41, och b) ekonomiska föreningar i punkterna 10.42–10.43.

text: Grundläggande bestämmelser

text: En eller flera immateriella eller materiella anläggningstillgångar?

text: 10.2 Delar av en enhet utgör tillsammans en anläggningstillgång om varje del är nödvändig för att enheten ska kunna fungera i enlighet med sin grundläggande funktion. Även delar som har ett naturligt inbördes samband och förvärvas för att användas som en enhet utgör en anläggningstillgång.

text: Immateriell eller materiell anläggningstillgång?

text: 10.3 En anläggningstillgång som består av både immateriella och materiella delar ska anses vara materiell om den materiella delen utgör 50 procent

text: eller mer av det sammanlagda anskaffningsvärdet vid investeringstidpunkten. I annat fall ska tillgången anses vara en immateriell anläggningstillgång.

text: Egenupparbetade immateriella anläggningstillgångar

text: 10.4 En egenupparbetad immateriell anläggningstillgång får inte redovisas som tillgång trots att

text: 4 kap. 2 § årsredovisningslagen (1995:1554)

text: ger viss möjlighet till det. Utgifter som kan hänföras till en sådan tillgång ska redovisas som kostnad.

text: Med egenupparbetad immateriell anläggningstillgång avses även en tillgång som består av både en förvärvad och en egenupparbetad immateriell del, om syftet vid förvärvet av den förvärvade delen är att den, genom eget utvecklingsarbete, ska utgöra en del av en ny unik tillgång.

text: Vilka materiella anläggningstillgångar får redovisas som kostnad?

text: 10.5 En materiell anläggningstillgång får redovisas som kostnad om anskaffningsvärdet beräknat enligt punkterna 10.9, 10.12 och 10.13 understiger ett halvt prisbasbelopp med tillägg för ingående mervärdesskatt som företaget inte har rätt att dra av eller få tillbaka enligt

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: 10.6 En materiell anläggningstillgång får redovisas som kostnad, om den kan antas ha en ekonomisk livslängd på högst tre år.

text: Förbättringsutgifter på annans fastighet

text: 10.7 Ett företag som bedriver verksamhet på annans fastighet och som har utgifter för ny-, till- eller ombyggnad på fastigheten, ska redovisa utgifterna som en materiell anläggningstillgång i posten Förbättringsutgifter på annans fastighet om äganderätten tillkommer fastighetsägaren och övriga förutsättningar för aktivering är uppfyllda. Om utgifterna räknas som byggnadsinventarier eller markinventarier enligt

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , ska de i stället redovisas i posten Maskiner och andra tekniska anläggningar.

text: Redovisning av materiella anläggningstillgångar till bestämd mängd och fast värde

text: 10.8 Värdet av en delpost i posten Materiella anläggningstillgångar, som enligt

text: 4 kap. 12 § årsredovisningslagen (1995:1554)

text: får tas upp till en bestämd mängd och ett fast värde, anses inte variera väsentligt om delpostens värde kan antas ligga i intervallet plus/minus 20 procent av det redovisade värdet.

text: Anskaffningsvärde för immateriella och materiella anläggningstillgångar

text: Förvärvade immateriella och materiella anläggningstillgångar

text: 10.9 Sådana utgifter som är direkt hänförliga till förvärvet och som enligt

text: 4 kap. 3 § andra stycket årsredovisningslagen (1995:1554)

text: ska räknas in i anskaffningsvärdet för en immateriell och materiell anläggningstillgång, kan vara utgifter för a) frakt, b) tull och import, c) lagfart, d) installation, och e) konsulttjänster.

text: Avdrag ska göras för varurabatter, bonus och andra liknande prisavdrag.

text: Beräknade utgifter för nedmontering, bortforsling eller återställande av plats ska inte räknas in i anskaffningsvärdet för en förvärvad anläggningstillgång.

text: 10.10 Utgifter för pantbrev som avser en förvärvad materiell anläggningstillgång får räknas in i anskaffningsvärdet för tillgången.

text: 10.11 Anskaffningsvärdet för en fastighet som vid förvärvet består av både byggnad och mark, ska normalt fördelas på byggnad och mark enligt taxeringsvärdets fördelning.

text: Ingår i anskaffningsvärdet sådana industritillbehör som avses i

text: 2 kap. 3 § jordabalken

text: , ska den del av anskaffningsvärdet som avser dessa räknas bort före fördelningen enligt första stycket.

text: För fastigheter som saknar taxeringsvärde fördelas anskaffningsvärdet enligt annan skälig grund.

text: 10.12 Anskaffningsvärdet för en materiell anläggningstillgång som tidigare leasats utgörs av a) leasetagarens utgift för att lösa tillgången, och b) de på lösendagen kvarvarande leasingavgifter som redovisats som en tillgång i balansräkningen.

text: Egentillverkade materiella anläggningstillgångar

text: 10.13 I anskaffningsvärdet för en egentillverkad materiell anläggningstillgång ska följande direkta utgifter räknas in: a) inköpspriset för material,

text: b) utgifter för lön till och arbetsgivaravgifter för anställda och utgifter för inhyrd personal som arbetar med att tillverka tillgången, c) utgifter för legoarbeten och underentreprenörer, och d) sådana utgifter och avdrag som anges i punkt 10.9.

text: Ett företag får räkna in andra direkta utgifter i anskaffningsvärdet med undantag av utgifter enligt punkt 10.15.

text: 10.14 Utgifter för pantbrev som avser en egentillverkad materiell anläggningstillgång får räknas in i anskaffningsvärdet för tillgången.

text: 10.15 I anskaffningsvärdet för en egentillverkad materiell anläggningstillgång får inte räknas in utgifter för a) ränta, b) förkastade alternativ, c) administration, d) nedmontering, bortforsling och återställning, e) forskning, eller f) annan utveckling än sådan som avser produktion av ritningar eller liknande vilka är avsedda att utan vidare bearbetning kunna ligga till grund för tillverkning av tillgången.

text: 10.16 De av årets utgifter som är hänförliga till egentillverkning av materiella anläggningstillgångar ska bruttoredovisas i resultaträkningen.

text: Tillkommande utgifter för immateriella och materiella anläggningstillgångar

text: Byggnader och mark

text: 10.17 Utgifter för tillbyggnad ska tas upp som tillgång.

text: 10.18 Utgifter för ombyggnad ska tas upp som tillgång.

text: Utgifter för ombyggnad som dras av omedelbart vid inkomstbeskattningen ska dock kostnadsföras i redovisningen.

text: Företag som är privatbostadsföretag enligt

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: får kostnadsföra sådana utgifter för ombyggnad som andra företag än privatbostadsföretag får dra av omedelbart enligt

text: inkomstskattelagen

text: Övriga immateriella och materiella anläggningstillgångar

text: 10.19 Tillkommande utgifter som hänförs till andra tillgångar än byggnad och mark ska läggas till det redovisade värdet, om tillgångens funktion eller prestanda tydligt förbättras i förhållande till vad som gällde vid

text: anskaffningstidpunkten eller den senare tidpunkt då tillgångens prestanda tydligt förbättrades.

text: Avskrivning av immateriella och materiella anläggningstillgångar

text: Gemensamma bestämmelser

text: 10.20 Nyttjandeperioden är den tid som företaget avser att nyttja tillgången. Nyttjandeperioden får bestämmas i enlighet med punkterna 10.27, 10.28, 10.30 och 10.31.

text: 10.21 Varje anläggningstillgång ska skrivas av för sig.

text: 10.22 Delar av en anläggningstillgång som tillsammans utgör en anläggningstillgång ska skrivas av gemensamt om inte annat följer av andra eller tredje stycket.

text: Mark, markinventarier respektive övriga markanläggningar, byggnad, byggnadsinventarier och tillkommande utgifter avseende dessa tillgångar utgör separata avskrivningsenheter och ska skrivas av var för sig.

text: Tillkommande utgifter avseende andra tillgångar än som anges i andra stycket utgör inte en separat avskrivningsenhet.

text: 10.23 Avskrivning ska påbörjas det år tillgången tas i bruk. När det gäller byggnad som förvärvas får avskrivning påbörjas första året företaget redovisar byggnaden i balansräkningen även om den inte tagits i bruk.

text: Avskrivning får göras med lika stora belopp varje år oavsett om tillgången varit i bruk endast en del av räkenskapsåret.

text: Avskrivning behöver inte göras det år tillgången avyttras.

text: 10.24 Avskrivning ska göras även om tillgångens redovisade värde understiger dess verkliga värde.

text: 10.25 Avskrivning ska göras genom att det totala anskaffningsvärdet skrivs av till dess tillgångens redovisade värde är noll kronor.

text: Avskrivning får i stället göras genom att det totala anskaffningsvärdet minskat med ett fastställt restvärde skrivs av till dess tillgångens redovisade värde motsvarar restvärdet, om metoden tillämpas på samtliga delposter av samma slag. Det fastställda restvärdet ska motsvara vad företaget förväntas få för tillgången efter nyttjandeperiodens slut efter avdrag för kostnader i samband med avyttringen. Restvärdet ska fastställas i anskaffningstidpunktens rådande prisnivå.

text: Andra stycket får inte tillämpas vid avskrivning av byggnader eller om företaget tillämpar punkt 10.27, 10.28 eller 10.30. 10.26 Fastställd avskrivningsplan ska omprövas endast om nedskrivning gjorts eller om planen är uppenbart felaktig.

text: Maskiner, inventarier och immateriella anläggningstillgångar

text: 10.27 Nyttjandeperioden för maskiner, inventarier och immateriella anläggningstillgångar får bestämmas till fem år.

text: 10.28 Nyttjandeperioden för förbättringsutgifter på annans fastighet får bestämmas till a) 10 år för täckdiken, samt b) 20 år för annan förbättring.

text: Byggnader och mark

text: 10.29 Mark får inte skrivas av. 10.30 Nyttjandeperioden för markanläggningar får bestämmas till a) 10 år för täckdiken och skogsvägar, samt b) 20 år för övriga markanläggningar. 10.31 Nyttjandeperioden för byggnad, tillbyggnad och aktiverad ombyggnad får bestämmas till vad som följer av Skatteverkets allmänna råd om värdeminskningsavdrag för byggnader.

text: Nedskrivning av immateriella och materiella anläggningstillgångar

text: Gemensamma bestämmelser

text: 10.32 Varje avskrivningsenhet ska nedskrivningsprövas för sig. 10.33 En anläggningstillgång ska skrivas ned till nettoförsäljningsvärdet, om avtal om avyttring finns på balansdagen och avyttringen kommer att ge upphov till en realisationsförlust.

text: 10.34 Maskiner, inventarier och immateriella anläggningstillgångar med en nyttjandeperiod som uppgår till högst fem år ska skrivas ned om det är uppenbart att nedskrivning behövs. 10.35 Maskiner, inventarier och immateriella anläggningstillgångar med en nyttjandeperiod som uppgår till mer än fem år ska skrivas ned om

text: a) tillgångens nytta för företaget har minskat avsevärt till följd av en inträffad händelse (nedskrivningsindikation) som innebär att tillgångens funktion eller användbarhet i företaget har minskat, och b) tillgångens nytta för företaget inte kan antas bli återställd senast två år efter det att nedskrivningsindikationen inträffade.

text: 10.36 Vid nedskrivning av maskiner, inventarier och immateriella anläggningstillgångar ska tillgången skrivas ned antingen till det värde tillgången skulle ha haft om avskrivning skett med en nyttjandeperiod på fem år eller till det verkliga värdet, om det värdet uppenbart är lägre.

text: Företaget får skriva ned tillgången till ett högre värde än det värde tillgången skulle ha haft om avskrivning skett med en nyttjandeperiod på fem år, om företaget kan visa att tillgången har ett högre verkligt värde.

text: Byggnader och mark

text: 10.37 Är det uppenbart att värdet på en byggnad, markanläggning eller mark på balansdagen betydligt understiger det redovisade värdet, ska företaget göra en uppskattning av den enskilda tillgångens återstående värde i företaget och skriva ned tillgången till detta värde.

text: Återföring av en nedskrivning

text: 10.38 En nedskrivning ska återföras endast om skälet för nedskrivningen inte finns kvar.

text: 10.39 En återföring av en nedskrivning får inte medföra att tillgången får ett högre värde jämfört med om avskrivning skett på det ursprungliga avskrivningsunderlaget.

text: Särskilda regler för aktiebolag

text: Uppskrivning av immateriella och materiella anläggningstillgångar

text: 10.40 Aktiebolag som tillämpar detta allmänna råd får inte skriva upp andra anläggningstillgångar än byggnad och mark trots att

text: 4 kap. 6 § årsredovisningslagen (1995:1554)

text: ger viss möjlighet till det.

text: Byggnad och mark får skrivas upp till högst taxeringsvärdet.

text: 10.41 Uppskrivning av byggnad ska skrivas av under byggnadens återstående nyttjandeperiod.

text: 10.42 Ekonomiska föreningar som tillämpar detta allmänna råd får inte skriva upp andra anläggningstillgångar än byggnad och mark trots att

text: ger viss möjlighet till det.

text: 10.43 Uppskrivning av byggnad ska skrivas av under byggnadens återstående nyttjandeperiod.

text: Kapitel 11 – Finansiella anläggningstillgångar

text: Tillämpning

text: 11.1 Detta kapitel ska tillämpas vid redovisning av finansiella anläggningstillgångar.

text: Kapitlet behandlar inte a) andelar i koncernföretag, se kapitel 19, b) andelar i intresseföretag, se kapitel 19, och c) andelar i gemensamt styrda företag, se kapitel 19.

text: Särskilda regler finns för a) aktiebolag i punkt 11.24, b) ekonomiska föreningar i punkt 11.25, och c) handelsbolag i punkt 11.26.

text: Grundläggande bestämmelser

text: Vad är en finansiell anläggningstillgång?

text: 11.2 En finansiell tillgång som företaget avser inneha längre tid än 12 månader efter balansdagen är en finansiell anläggningstillgång.

text: Flera överlåtbara värdepapper och fondandelar som innehas för riskspridning (en värdepappersportfölj) ska klassificeras som en finansiell anläggningstillgång om portföljen är avsedd att innehas längre tid än 12 månader efter balansdagen.

text: 11.3 En kapitalförsäkring är en finansiell anläggningstillgång om utbetalningarna ska tillfalla företaget och försäkringen är förenad med återköpsrätt.

text: Vad är ett ägarintresse?

text: 11.4 Ägarintressen i företag som inte är koncernföretag, intresseföretag eller gemensamt styrda företag är anläggningstillgångar.

text: Vad får inte redovisas som finansiell anläggningstillgång?

text: 11.5 Ett företag får inte redovisa en långfristig fordran som representerar en reduktion av framtida skatt (uppskjuten skattefordran).

text: En eller flera finansiella anläggningstillgångar?

text: 11.6 En värdepappersportfölj är en finansiell anläggningstillgång även om förändringar inom portföljen görs under året.

text: Värdering

text: Ingen värdering till verkligt värde

text: 11.7 Ett företag som tillämpar detta allmänna råd får inte värdera finansiella anläggningstillgångar till verkligt värde trots att

text: 4 kap. 14 a § årsredovisningslagen (1995:1554)

text: ger viss möjlighet till det.

text: Långfristiga fordringar i utländsk valuta

text: 11.8 En långfristig fordran i utländsk valuta ska värderas till balansdagens kurs. Den del av en fordran i utländsk valuta som är säkrad med ett terminskontrakt ska däremot värderas till terminskursen.

text: Anskaffningsvärde och redovisat värde för finansiella anläggningstillgångar

text: 11.9 Sådana utgifter som är direkt hänförliga till förvärvet och enligt

text: ska räknas in i anskaffningsvärdet för en finansiell anläggningstillgång är a) courtage, b) omsättningsavgift, och c) andra liknande utgifter.

text: Förvaltningsavgift är inte en sådan utgift som avses i första stycket.

text: 11.10 Upplupen avkastning som ingår i inköpspriset för en finansiell anläggningstillgång ska minska tillgångens anskaffningsvärde. Aktieutdelning som ingår i inköpspriset behöver dock inte minska tillgångens anskaffningsvärde.

text: 11.11 Erhållen insatsemission ska öka det redovisade värdet på andelen när behörigt organ har fattat beslut om insatsemission.

text: 11.12 Aktieägartillskott som ett företag lämnar ska öka det redovisade värdet på aktierna när utfästelsen lämnas. Lämnas utfästelsen efter räkenskapsårets utgång men innan årsredovisningen avges får tillskottet redovisas på balansdagen.

text: När behörigt organ har fattat beslut om återbetalning av ett villkorat aktieägartillskott ska det redovisade värdet på aktierna minskas.

text: 11.13 Det redovisade värdet på andelar i handelsbolag ska årligen ändras dels med ett belopp som motsvarar det ägande företagets andel av handelsbolagets resultat enligt beskattningen, dels med de uttag och tillskott som företaget gjort under året. Ett negativt värde ska redovisas som en skuld till handelsbolaget.

text: 11.14 Har en delpost av aktier av samma slag och sort avyttrats ska anskaffningsvärdet beräknas enligt genomsnittsmetoden.

text: 11.15 Har Skatteverket gett ut allmänna råd om anskaffningsutgift för aktie ska anskaffningsvärdet justeras till den av Skatteverket rekommenderade anskaffningsutgiften.

text: 11.16 Det redovisade värdet för en finansiell anläggningstillgång med en garanterad avkastning ska successivt förändras med skillnaden mellan anskaffningsvärde och garanterat inlösenvärde.

text: Nedskrivning av finansiella anläggningstillgångar

text: Vilket värde ska jämföras med det redovisade värdet?

text: 11.17 Vid en nedskrivningsprövning ska det redovisade värdet på en finansiell anläggningstillgång med noterad kurs jämföras med balansdagens senast noterade betalkurs.

text: 11.18 Vid en nedskrivningsprövning ska det redovisade värdet på en finansiell anläggningstillgång som saknar noterad kurs jämföras med ett värde beräknat enligt de metoder som används på marknaden för att värdera respektive typ av tillgång.

text: 11.19 Vid en nedskrivningsprövning ska det redovisade värdet på en sådan kapitalförsäkring som anges i punkt 11.3 jämföras med försäkringens återköpsvärde på balansdagen.

text: När ska en nedskrivning ske?

text: 11.20 Är värdet på en finansiell anläggningstillgång noll kronor på balansdagen ska tillgången alltid skrivas ned till noll kronor. Överstiger värdet noll kronor behöver nedskrivning inte göras om tillgångens värde understiger det redovisade värdet med mindre än det lägsta av 25 000 kronor och 10 procent av det egna kapitalet vid årets ingång.

text: Nedskrivning ska dock alltid göras om det sammanlagda värdet på företagets finansiella anläggningstillgångar på balansdagen understiger deras sammanlagda redovisade värde med mer än det lägsta av 25 000 kronor och 10 procent av det egna kapitalet vid årets ingång.

text: 11.21 En finansiell anläggningstillgång ska skrivas ned till nettoförsäljningsvärdet, om avtal om avyttring finns på balansdagen och avyttringen kommer att ge upphov till en realisationsförlust.

text: 11.22 En finansiell anläggningstillgång med ett garanterat inlösenvärde, som företaget avser behålla till förfall, behöver endast skrivas ned om det redovisade värdet minskat med eventuell kvarvarande överkurs enligt punkt 11.16 överstiger det garanterade värdet.

text: Återföring av en nedskrivning

text: 11.23 En nedskrivning av en finansiell anläggningstillgång ska återföras till den del värdet på tillgången har ökat jämfört med värdet vid nedskrivningen. Värdet ska beräknas på samma sätt som vid nedskrivningen.

text: Särskilda regler för aktiebolag

text: Uppskrivning av finansiella anläggningstillgångar

text: 11.24 Aktiebolag som tillämpar detta allmänna råd får inte skriva upp en finansiell anläggningstillgång trots att

text: ger viss möjlighet till det.

text: 11.25 Ekonomiska föreningar som tillämpar detta allmänna råd får inte skriva upp en finansiell anläggningstillgång trots att

text: ger viss möjlighet till det.

text: Särskilda regler för handelsbolag

text: När ska en nedskrivning ske?

text: 11.26 Är värdet på en finansiell anläggningstillgång i ett handelsbolag med enbart fysiska personer som delägare noll kronor på balansdagen ska tillgången alltid skrivas ned till noll kronor. Överstiger värdet noll kronor behöver nedskrivning inte göras om tillgångens värde understiger det redovisade värdet med mindre än 25 000 kronor.

text: Nedskrivning ska dock alltid göras om det sammanlagda värdet på företagets finansiella anläggningstillgångar på balansdagen understiger deras sammanlagda redovisade värde med mer än 25 000 kronor.

text: Kapitel 12 – Varulager

text: Tillämpning

text: 12.1 Detta kapitel ska tillämpas vid värdering av varulager.

text: Kapitlet behandlar inte a) pågående arbeten för annans räkning, se kapitel 6, och b) lager av värdepapper och andra finansiella instrument, se kapitel 14.

text: Särskilda regler finns för a) stiftelser i punkt 12.19, och b) ideella föreningar i punkt 12.20.

text: 12.2 Varulager utgörs av omsättningstillgångar som a) är avsedda att säljas i den normala verksamheten (färdiga varor), b) är under tillverkning för att bli färdiga varor, eller c) ska användas i tillverkningen av färdiga varor eller vid tillhandahållandet av tjänster.

text: Grundläggande bestämmelser

text: Post för post eller kollektiv värdering

text: 12.3 Kollektiv värdering får endast användas a) för homogena varugrupper, eller b) om en individuell värdering inte kan motiveras av kostnadsskäl.

text: En vara anses ingå i en homogen varugrupp om den i alla avseenden som är relevanta för värderingen kan jämställas med andra varor i gruppen.

text: Lägsta värdets princip

text: 12.4 Bestämmelsen om lägsta värdets princip i

text: 4 kap. 9 § första stycket årsredovisningslagen (1995:1554)

text: innebär att företaget ska a) beräkna anskaffningsvärdet enligt punkterna 12.7–12.13, och b) bedöma nettoförsäljningsvärdet för respektive vara eller varugrupp.

text: Är det uppenbart att det bedömda nettoförsäljningsvärdet för respektive vara eller varugrupp är högre än anskaffningsvärdet behöver nettoförsäljningsvärdet inte beräknas.

text: 12.5 Varulagret får tas upp till lägst 97 procent av lagertillgångarnas sammanlagda anskaffningsvärde under förutsättning att detta värde inte är högre än det värde som en värdering enligt lägsta värdets princip ger.

text: Detta gäller inte sådant lager som undantas enligt

text: 17 kap. 4 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: Redovisning av råvaror och förnödenheter till bestämd mängd och fast värde

text: 12.6 Värdet av råvaror och förnödenheter, som enligt

text: får tas upp till en bestämd mängd och ett fast värde, anses inte variera väsentligt om postens sammantagna värde kan antas ligga i intervallet plus/minus 20 procent av det redovisade värdet.

text: Anskaffningsvärde för varulager

text: Förvärvade varor

text: 12.7 Sådana utgifter som är direkt hänförliga till förvärv av en tillgång och som enligt

text: ska räknas in i anskaffningsvärdet för förvärvade varor, är bl.a. utgifter för a) frakt, b) importavgifter, och c) tull.

text: 12.8 I detaljhandelsföretag och handelsföretag får anskaffningsvärdet beräknas till försäljningspriset exklusive mervärdesskatt med avdrag för antingen det pålägg som används i priskalkylen eller bruttovinstmarginalen för den aktuella varan eller varugruppen.

text: Egentillverkade varor

text: 12.9 Med kostnader som direkt kan hänföras till produktionen av tillgången enligt

text: avses sådana utgifter som direkt kan hänföras till tillverkningen av en specifik vara och som påverkas av produktionsvolymen.

text: 12.10 I anskaffningsvärdet för egentillverkade varor ska följande direkta utgifter räknas in a) inköpspriset för material, b) utgifter för lön till och arbetsgivaravgifter för anställda och utgifter för inhyrd personal som arbetar med att tillverka varorna, och c) sådana utgifter och avdrag som anges i punkt 12.7.

text: Ett företag får räkna in andra direkta utgifter i anskaffningsvärdet med undantag av utgifter enligt punkt 12.12.

text: 12.11 De indirekta tillverkningskostnader, som enligt

text: får räknas in i anskaffningsvärdet, ska beräknas med normalt kapacitetsutnyttjande som utgångspunkt.

text: Överstiger kapacitetsutnyttjandet det normala kapacitetsutnyttjandet ska varulagervärdet minskas om anskaffningsvärdet för hela varulagret påverkas med mer än 10 procent.

text: 12.12 I anskaffningsvärdet för en egentillverkad vara får inte räknas in a) ränteutgifter, b) lagerhållningskostnader, c) administrationsomkostnader, d) försäljningsomkostnader, eller e) forsknings- och utvecklingskostnader.

text: 12.13 Räkenskapsårets utgifter för egentillverkade varor ska i resultaträkningen redovisas som kostnader i följande poster: a) Råvaror och förnödenheter, b) Övriga externa kostnader, och c) Personalkostnader.

text: Räkenskapsårets förändring av lager av egentillverkade varor ska redovisas i resultaträkningen i posten Förändring av lager av produkter i arbete, färdiga varor och pågående arbete för annans räkning.

text: Nettoförsäljningsvärde

text: 12.14 Med försäljningsvärde i

text: 4 kap. 9 § tredje stycket årsredovisningslagen (1995:1554)

text: avses det pris som varan kan säljas för enligt villkor som är normala i verksamheten. Priset ska fastställas utifrån de förhållanden som råder på balansdagen. Hänsyn ska tas till inkurans.

text: 12.15 Med försäljningskostnad i

text: avses de kostnader som direkt kan hänföras till försäljningstransaktionen.

text: 12.16 Sådana särskilda skäl som enligt

text: medför att återanskaffningsvärdet får användas kan för råvaror och halvfabrikat vara att försäljning av dessa inte ingår i företagets normala verksamhet eller att en värdering till nettoförsäljningsvärde inte kan motiveras av kostnadsskäl.

text: 12.17 Är nettoförsäljningsvärdet negativt till följd av ett åtagande ska varan redovisas till noll kronor och det negativa beloppet redovisas som en kortfristig skuld i posten Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter.

text: 12.18 Kostnad för kasserade varor ska redovisas i den period varorna kasseras.

text: Särskilda regler för stiftelser

text: Erhållna gåvor

text: 12.19 En stiftelse får uppskatta värdet på sådana tillgångar som avses i punkt 9.12 och som är av sådant slag som avses i

text: 5 kap. 1 § andra stycket bokföringslagen (1999:1078)

text: utifrån en sammanvägd bedömning av värdet på de erhållna gåvorna.

text: Särskilda regler för ideella föreningar

text: Erhållna gåvor

text: 12.20 En ideell förening får uppskatta värdet på sådana tillgångar som avses i punkt 9.12 och som är av sådant slag som avses i

text: Kapitel 13 – Kortfristiga fordringar

text: Tillämpning

text: 13.1 Detta kapitel ska tillämpas vid redovisning av kortfristiga fordringar. Kapitlet behandlar inte a) upparbetade men ej fakturerade intäkter från tjänste- och entreprenaduppdrag, se kapitel 6, och b) värdering av förutbetalda kostnader och upplupna intäkter, se kapitel 6 och 7.

text: Grundläggande bestämmelser

text: Vad är kortfristiga fordringar?

text: 13.2 Fordringar som normalt ska betalas inom 12 månader efter balansdagen är kortfristiga.

text: Vad får inte redovisas som kortfristig fordran?

text: 13.3 Ett företag får inte redovisa en kortfristig fordran som representerar en reduktion av framtida skatt (uppskjuten skattefordran).

text: Värdering

text: 13.4 En kortfristig fordran får inte tas upp till ett högre belopp än vad som beräknas inflyta.

text: Kortfristiga fordringar i utländsk valuta

text: 13.5 Kortfristiga fordringar i utländsk valuta ska värderas till balansdagens kurs. Den del av en fordran i utländsk valuta som är säkrad med ett terminskontrakt ska däremot värderas till terminskursen.

text: Belånade kundfordringar – factoring

text: 13.6 Kundfordringar som företaget belånat ska värderas enligt punkt 13.4 och redovisas i balansräkningen i posten Kundfordringar.

text: Kapitel 14 – Kortfristiga placeringar inklusive kassa och bank

text: Tillämpning

text: 14.1 Detta kapitel ska tillämpas vid redovisning av kortfristiga placeringar samt kassa och bank. Kapitlet ska även tillämpas vid redovisning av lager av värdepapper och andra finansiella instrument. Kapitlet behandlar inte andelar i koncernföretag, se kapitel 19.

text: Grundläggande bestämmelser

text: Vad är en kortfristig placering?

text: 14.2 En placering som förfaller eller som företaget avser avyttra inom 12 månader efter balansdagen är en kortfristig placering. Flera överlåtbara värdepapper och fondandelar som innehas för riskspridning (en värdepappersportfölj) ska klassificeras som en kortfristig placering om hela portföljen är avsedd att avyttras inom 12 månader efter balansdagen.

text: En eller flera kortfristiga placeringar?

text: 14.3 En värdepappersportfölj är en kortfristig placering även om förändringar inom portföljen görs under året.

text: Värdering

text: Ingen värdering till verkligt värde

text: 14.4 Företag som tillämpar detta allmänna råd får inte värdera kortfristiga placeringar till verkligt värde trots att

text: ger viss möjlighet till det.

text: Lägsta värdets princip

text: 14.5 En värdepappersportfölj som klassificerats som omsättningstillgång värderas i sin helhet till det lägsta av anskaffningsvärdet och nettoförsäljningsvärdet. Övriga kortfristiga placeringar värderas individuellt enligt lägsta värdets princip.

text: Kassa- och bankmedel i utländsk valuta

text: 14.6 Kassa- och bankmedel i utländsk valuta ska värderas till balansdagens kurs.

text: Anskaffningsvärde för kortfristiga placeringar

text: 14.7 Sådana utgifter som är direkt hänförliga till förvärvet och enligt

text: ska räknas in i anskaffningsvärdet för en kortfristig placering är a) courtage, b) omsättningsavgift, och c) andra liknande utgifter.

text: Förvaltningsavgifter är inte en sådan utgift som avses i första stycket.

text: 14.8 Har en delpost av aktier av samma slag och sort avyttrats ska anskaffningsvärdet beräknas enligt genomsnittsmetoden.

text: 14.9 Har Skatteverket gett ut allmänna råd om anskaffningsutgift för aktie ska anskaffningsvärdet justeras till den av Skatteverket rekommenderade anskaffningsutgiften.

text: Nettoförsäljningsvärde

text: 14.10 Nettoförsäljningsvärdet för en kortfristig placering med noterad kurs är balansdagens senast noterade betalkurs med avdrag för courtage och andra direkta försäljningskostnader.

text: 14.11 Nettoförsäljningsvärdet för kortfristiga placeringar som saknar noterad kurs ska beräknas enligt de metoder som används på marknaden för att värdera respektive typ av tillgång.

text: Kapitel 15 – Eget kapital och obeskattade reserver

text: Tillämpning

text: 15.1 Detta kapitel ska tillämpas vid redovisning av eget kapital och obeskattade reserver.

text: Särskilda regler finns för a) aktiebolag i punkterna 15.4–15.7, b) ekonomiska föreningar i punkterna 15.8–15.13, c) handelsbolag i punkterna 15.14–15.19, d) stiftelser i punkterna 15.20–15.23, och e) samfällighetsföreningar i punkt 15.24.

text: Eget kapital

text: 15.2 Eget kapital är skillnaden mellan redovisade tillgångar och summan av redovisade skulder, avsättningar och obeskattade reserver.

text: Obeskattade reserver

text: 15.3 Obeskattade reserver ska redovisas endast om det i skattelagstiftningen finns regler som, för avdragsrätt, kräver att motsvarande belopp bokförs i redovisningen.

text: Särskilda regler för aktiebolag

text: Uppskrivningsfond

text: 15.4 Ett aktiebolag som enligt

text: 4 kap. 7 § första stycket 2 årsredovisningslagen (1995:1554)

text: tar uppskrivningsfonden i anspråk för täckning av förlust ska redovisa detta när behörigt organ har fattat beslut om sådan förlusttäckning.

text: Aktieägartillskott

text: 15.5 Ett erhållet aktieägartillskott ska redovisas som en ökning av posten Balanserat resultat när utfästelsen erhålls. Om utfästelsen erhålls efter räkenskapsårets utgång men innan årsredovisningen avges får tillskottet i stället redovisas på balansdagen. 15.6 När behörigt organ har fattat beslut om återbetalning av ett villkorat aktieägartillskott ska fritt eget kapital minskas.

text: Utdelning

text: 15.7 Ett aktiebolag ska redovisa vinstutdelning som en minskning av fritt eget kapital när behörigt organ har fattat beslut om att utdelning ska lämnas.

text: Medlemsinsatser m.m.

text: 15.8 En ekonomisk förening som tillämpar detta allmänna råd ska endast redovisa betalda insatser och upplåtelseavgifter i balansräkningen, trots det som anges i

text: 3 kap. 6 § årsredovisningslagen (1995:1554)

text: Insatsemission

text: 15.9 Insatsemission ska redovisas som en omföring från fritt till bundet eget kapital när behörigt organ har fattat beslut om insatsemission.

text: Fond för yttre underhåll

text: 15.10 Reservering till fond för yttre underhåll ska redovisas som en omföring från fritt till bundet eget kapital när behörigt organ har fattat beslut om att reservering ska göras och beslutet verkställs.

text: 15.11 Användning av fond för yttre underhåll ska redovisas som en omföring från bundet till fritt eget kapital när behörigt organ har fattat beslut om att ta fonden i anspråk och beslutet verkställs.

text: Utdelning

text: 15.12 En ekonomisk förening ska redovisa vinstutdelning som en minskning av fritt eget kapital när behörigt organ har fattat beslut om att utdelning ska lämnas.

text: 15.13 Gottgörelse enligt

text: 10 kap. 10 § lagen (1987:667)

text: om ekonomiska föreningar ska redovisas när behörigt organ har fattat beslut om att gottgörelse ska lämnas.

text: Lämnad gottgörelse redovisas som bokslutsdisposition i posten Lämnad gottgörelse.

text: Särskilda regler för handelsbolag

text: Uttag

text: 15.14 En delägares uttag av tillgångar och tjänster ur ett handelsbolag ska redovisas som minskning av eget kapital.

text: 15.15 Ersättning för arbete till en delägares make eller barn ska redovisas som uttag till den del ersättningen ska beskattas av delägaren enligt

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: 15.16 Delägarens uttag ska värderas till marknadsvärdet inklusive sådan mervärdesskatt som motsvarar utgående skatt enligt

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: . Om det finns ett värde som ska användas vid beskattningen av delägaren får detta värde användas.

text: Insättning

text: 15.17 En insättning av likvida medel eller andra tillgångar i ett handelsbolag ska redovisas som ökning av eget kapital.

text: 15.18 Redovisas användningen av en fysisk delägares privata tillgång som utgift enligt punkt 7.15 ska ett motsvarande belopp redovisas som en ökning av eget kapital.

text: 15.19 Redovisas delägarens ökade levnadskostnader i samband med resor i näringsverksamheten som utgift enligt punkt 7.16 ska motsvarande belopp redovisas som en ökning av eget kapital.

text: Särskilda regler för stiftelser

text: 15.20 En stiftelse ska, om det följer av stiftelseförordnandet eller andra villkor, dela in eget kapital i bundet respektive fritt eget kapital. Som bundet eget kapital ska redovisas sådant kapital som inte får förbrukas för stiftelseändamålet. 15.21 Inbetalda medel som enligt punkt 6.37 inte får redovisas som intäkt ska redovisas direkt mot eget kapital när medlen betalas in. 15.22 En gåva som enligt punkt 6.38 inte får redovisas som intäkt ska redovisas direkt mot bundet eget kapital när gåvan erhålls. 15.23 Ett lämnat bidrag som enligt punkt 7.19 inte får redovisas som kostnad ska redovisas direkt mot fritt eget kapital när beslut om bidraget har fattats. En bindande utfästelse som gjorts beroende av att bidraget ska lämnas ur framtida avkastning eller villkorats på annat sätt, ska redovisas mot fritt eget kapital i takt med att villkoret uppfylls.

text: Utdelning

text: 15.24 En samfällighetsförening ska redovisa utdelning som en minskning av eget kapital när behörigt organ har fattat beslut om att utdelning ska lämnas.

text: Kapitel 16 – Avsättningar

text: Tillämpning

text: 16.1 Detta kapitel ska tillämpas vid redovisning av avsättningar. Kapitlet behandlar inte framtida förluster vid redovisning av a) varulager, se kapitel 12, och b) tjänste- och entreprenaduppdrag, se kapitel 6. Särskilda regler finns för handelsbolag i punkt 16.20.

text: Grundläggande bestämmelser

text: När ska ett företag redovisa en avsättning?

text: 16.2 Ett företag ska redovisa en avsättning om

text: a) företaget har ett åtagande till följd av avtal eller offentligrättsliga regler, b) det är sannolikt att ett utflöde av resurser kommer att krävas för att reglera åtagandet, och c) en tillförlitlig uppskattning av beloppet kan göras.

text: Vad får inte redovisas som en avsättning?

text: 16.3 En avsättning får inte göras för utgifter som krävs för den framtida verksamheten.

text: 16.4 En avsättning får inte göras för beräknad inkomstskatt som ska betalas i framtiden och som beror på skillnaden mellan å ena sidan en tillgångs, en skulds eller en avsättnings redovisade värde och å andra sidan dess skattemässiga värde (uppskjuten skatt).

text: 16.5 En avsättning får inte göras för den del av ett terminskontrakt som per balansdagen säkrar en fordran eller skuld i utländsk valuta.

text: Vilka avsättningar behöver inte redovisas?

text: 16.6 Företaget behöver inte redovisa åtaganden som avsättningar om summan av dessa kan antas understiga det lägsta av 25 000 kronor och 10 procent av det egna kapitalet vid årets ingång.

text: Första stycket gäller inte pensionsåtaganden, inklusive särskild löneskatt.

text: Värdering

text: 16.7 Vid uppskattningen enligt

text: 4 kap. 15 a § årsredovisningslagen (1995:1554)

text: ska företaget beakta risk och osäkerhet. Om åtagandet kan medföra att tillgångar avyttras eller utrangeras ska beräknad vinst inte påverka avsättningens storlek.

text: Särskilda regler om pensionsåtaganden, inklusive särskild löneskatt, finns i punkterna 16.16–16.19.

text: Den bästa uppskattningen enligt

text: innebär normalt följande:

text: Åtagande Den bästa uppskatt- Den bästa uppskattningen innebär ningen får alternativt anses innebära

text: Av löpande karaktär, att avsättningen ska att avsättningen, i t.ex. öppet köp beräknas med ledning avsaknad av uppgifter av tidigare års faktiska om tidigare års faktiska

text: utgifter för motsvarande utgifter, beräknas typ av åtagande utifrån företagsekonomiskt motiverade riktlinjer för branschen

text: Garantiåtaganden att avsättningen ska att avsättningen, i beräknas med ledning avsaknad av uppgifter av tidigare års faktiska om tidigare års faktiska utgifter för motsvarande utgifter, beräknas typ av åtagande utifrån företagsekonomiskt motiverade riktlinjer för branschen

text: Förlustkontrakt, t.ex. ej att avsättningen ska annullerbara beräknas som det lägsta inköpskontrakt för varor av företagets utgifter för att inte fullfölja kontraktet och nettot av kontrakterat pris minskat med tillgångens nettoförsäljningsvärde

text: Övriga avsättningar att avsättningen ska utom avsättningar enligt beräknas med ledning punkterna 16.9 och av innehållet i avtal 16.10 eller offentligrättsliga regler

text: 16.8 En avsättning till följd av garantiåtaganden får beräknas enligt

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: om det kan antas att det värde en sådan beräkning ger inte avviker mer än 20 procent från det värde som en beräkning enligt punkt 16.7 ger.

text: 16.9 Avsättning till följd av tvist med myndighet eller i domstol ska redovisas till det belopp som beslutats av den instans som senast prövat ärendet.

text: 16.10 Avsättning till följd av beräknade utgifter för nedmontering, bortforsling och återställande av plats ska redovisas successivt över tillgångens nyttjandeperiod.

text: Nuvärdeberäkning

text: 16.11 Andra avsättningar än pensionsåtaganden ska nuvärdeberäknas om åtagandet kan antas vara reglerat senare än tio år efter balansdagen.

text: Andra avsättningar än pensionsåtaganden får, men behöver inte, nuvärdeberäknas om åtagandet kan antas vara reglerat inom tio år efter balansdagen. Väljer företaget att nuvärdeberäkna en sådan avsättning ska alla avsättningar nuvärdeberäknas.

text: Ett företag som tidigare inte har nuvärdeberäknat avsättningar får byta värderingsmetod till nuvärdeberäkning. Ett företag som nuvärdeberäknar avsättningar får endast byta värderingsmetod om det finns särskilda skäl.

text: 16.12 Vid nuvärdeberäkning enligt punkt 16.11 ska företaget använda en räntesats som motsvarar statslåneräntan på balansdagen, avrundad uppåt till närmast hela procenttal.

text: Företaget får vid nuvärdeberäkning använda samma räntesats under hela den tid som respektive avsättning redovisas.

text: Förändringar i avsättningar

text: 16.13 En avsättning i balansräkningen ska omprövas varje balansdag. Är något villkor i punkt 16.2 inte uppfyllt ska avsättningen återföras om inte annat följer av punkt 16.19.

text: 16.14 Värdet på en avsättning i balansräkningen ska justeras varje balansdag så att det återspeglar den aktuella bästa uppskattningen av det belopp som kommer att krävas för att reglera åtagandet.

text: 16.15 En återföring eller en förändring i avsättningens redovisade värde ska redovisas i den kostnadspost som avsättningen hänför sig till. Den del av förändringen av en avsättnings redovisade värde som beror på nuvärdeberäkning enligt punkt 16.11 ska dock redovisas i posten Räntekostnader och liknande resultatposter.

text: Särskilt om pensioner

text: 16.16 Ett åtagande om pension som uteslutande är beroende av värdet på en av företaget ägd tillgång ska tas upp till tillgångens redovisade värde.

text: Övriga pensionsåtaganden ska tas upp till värdet enligt allmän pensionsplan eller kapitalvärdet beräknat enligt lagen (

text: ) om tryggande av pensionsutfästelse m.m.

text: Har företaget valt att trygga pensionsåtagandena genom överföring av medel till en pensionsstiftelse ska en avsättning redovisas endast om

text: stiftelsens förmögenhet understiger åtagandet. Avsättningen ska tas upp till det värde som inte täcks av pensionsstiftelsens förmögenhet värderad enligt

text: 3 kap. 3 § stiftelselagen (1994:1220)

text: 16.17 Särskild löneskatt enligt lagen (

text: ) om särskild löneskatt på pensionskostnader ska beräknas på pensionsåtagandets redovisade värde och med aktuell skattesats. Företaget ska även göra en avsättning om skyldigheten att betala särskild löneskatt inträder först i samband med att pensionen betalas ut. Avsättningen redovisas i posten Övriga avsättningar, om inte annat framgår av punkt 16.18.

text: 16.18 Omfattar ett pensionsåtagande enligt punkt 16.16 första stycket både pension och särskild löneskatt får summan redovisas i posten Övriga avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser.

text: 16.19 En avsättning som är gjord enligt lagen (

text: ) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. får endast återföras enligt punkt 16.13 om återföringen inte står i strid med

text: 7 §

text: lagen om tryggande av pensionsutfästelse m.m.

text: Särskilda regler för handelsbolag

text: 16.20 Ett handelsbolag med enbart fysiska personer som delägare behöver inte redovisa åtaganden som avsättningar om summan av dessa kan antas understiga 25 000 kronor.

text: Kapitel 17 – Skulder

text: Tillämpning

text: 17.1 Detta kapitel ska tillämpas vid redovisning av skulder.

text: Kapitlet behandlar inte a) förskott från kunder, se punkt 6.14, b) pågående arbete för annans räkning, se punkt 6.24, och c) fakturerad men ej upparbetad intäkt, se punkt 6.21.

text: Kapitlet behandlar inte heller värdering av upplupna kostnader och förutbetalda intäkter, se kapitel 6 och 7, med undantag för ospecificerad skuld till leverantörer samt semesterlöneskuld, se punkterna 17.9 och 17.10.

text: Grundläggande bestämmelser

text: Vilka skulder ska ett företag redovisa?

text: 17.2 Ett företag ska redovisa en skuld om a) företaget har ett åtagande till följd av avtal eller offentligrättsliga regler, och b) det förväntas att ett utflöde av resurser från företaget kommer att krävas för att reglera åtagandet.

text: 17.3 En skuld som är tvistig ska redovisas som skuld om tvisten rör skuldens existens, belopp, kvaliteten på det levererade eller liknande. Uppenbart grundlösa krav som riktas mot företaget ska däremot inte redovisas.

text: Offentliga bidrag och andra erhållna bidrag

text: 17.4 Ett bidrag ska redovisas som skuld om bidraget är utbetalt till företaget och förenat med ovillkorlig återbetalningsskyldighet.

text: Ett bidrag ska också redovisas som skuld om bidraget är utbetalt till företaget och förenat med villkor som företaget bedömer att det inte kan uppfylla.

text: När är en skuld långfristig respektive kortfristig?

text: 17.5 En skuld som ska betalas inom 12 månader efter balansdagen är en kortfristig skuld. Andra skulder är långfristiga.

text: En checkräkningskredit som ska betalas inom 12 månader efter balansdagen ska normalt redovisas som långfristig skuld om det är troligt att krediten förnyas och kommer att utnyttjas efter förfallodagen.

text: Värdering

text: 17.6 En skuld ska värderas till det belopp som krävs för att reglera åtagandet.

text: 17.7 Skulder får inte nuvärdeberäknas.

text: Skulder i utländsk valuta

text: 17.8 En skuld i utländsk valuta ska räknas om till balansdagens kurs. Den del av en skuld i utländsk valuta som är säkrad med ett terminskontrakt ska däremot räknas om till terminskursen.

text: Ospecificerad skuld till leverantörer

text: 17.9 Skulder till leverantörer som företaget inte fått faktura på får redovisas som en ospecificerad skuld i posten Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter om var och en av de enskilda skulderna är a) av oväsentlig betydelse för företaget, och

text: b) svår att specificera och värdera.

text: Det redovisade värdet ska dels vara skäligt med hänsyn till förhållandena på balansdagen, dels grundas på erfarenhet eller annan välgrundad värdering.

text: Semesterlöneskuld

text: 17.10 Ett företag ska redovisa de anställdas intjänade men inte uttagna semesterdagar som semesterlöneskuld i posten Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter. Lagstadgade arbetsgivaravgifter ska ingå i semesterlöneskulden men däremot inte avgifter enligt avtal.

text: Semesterlöneskulden ska beräknas individuellt för varje anställd.

text: Avsnitt VI – Noter

text: Kapitel 18 – Noter

text: Tillämpning

text: 18.1 Detta kapitel ska tillämpas på noter som ska lämnas i årsredovisningen.

text: Särskilda regler finns för a) aktiebolag i punkt 18.22, b) stiftelser i punkt 18.23, och c) samfällighetsföreningar i punkt 18.24.

text: Grundläggande bestämmelser

text: 18.2 Noterna ska presenteras i följande ordning: a) redovisningsprinciper, b) noter till enskilda poster i enlighet med

text: 5 kap. 3 § årsredovisningslagen (1995:1554)

text: , och c) övriga noter.

text: Redovisningsprinciper

text: 18.3 De upplysningar om värderingsprinciper som ett företag ska lämna enligt

text: 5 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:1554)

text: ska omfatta a) uppgift om att företaget tillämpar

text: årsredovisningslagen

text: och detta allmänna råd, samt b) upplysningar enligt punkterna 18.4–18.5.

text: Avskrivning

text: 18.4 De upplysningar om grunderna för avskrivning av anläggningstillgångar som företaget ska lämna enligt

text: 5 kap. 8 § andra stycket årsredovisningslagen (1995:1554)

text: ska omfatta avskrivningstid

text: för varje post. Om företaget upprättar en balansräkning i förkortad form, ska upplysningarna lämnas för var och en av de enskilda poster som ingår i en sammanslagen post.

text: Ett företag som fördelar avskrivningen på annat sätt än linjärt ska lämna upplysning om hur avskrivningen fördelas.

text: Ett företag som skriver av en tillgång till restvärdet, se punkt 10.25 andra stycket, ska lämna upplysning om det.

text: Tjänste- och entreprenaduppdrag

text: 18.5 Ett företag som utför tjänste- eller entreprenaduppdrag till fast pris ska lämna upplysning om företaget tillämpar huvudregeln eller alternativregeln.

text: 18.6 Ett företag som tillämpar alternativregeln på tjänste- eller entreprenaduppdrag till fast pris och har räknat in indirekta utgifter i värdet för pågående arbeten för annans räkning ska lämna upplysning om det.

text: Anskaffningsvärde för egentillverkade varor

text: 18.7 Ett företag som räknar in indirekta tillverkningskostnader i anskaffningsvärdet för egentillverkade varor ska lämna upplysning om det.

text: Avvikelser från de grundläggande redovisningsprinciperna

text: 18.8 Upplysningar om avvikelser enligt

text: 5 kap. 5 § första stycket årsredovisningslagen (1995:1554)

text: behöver inte lämnas.

text: Noter till resultaträkningen

text: Medelantalet anställda

text: 18.9 Medelantalet anställda enligt

text: 5 kap. 20 § årsredovisningslagen (1995:1554)

text: ska beräknas enligt Bokföringsnämndens allmänna råd (

text: BFNAR 2006:11

text: ) om gränsvärden.

text: Noter till balansräkningen

text: Anläggningstillgångar

text: 18.10 Upplysningen om tillgångarnas anskaffningsvärde enligt

text: 5 kap. 8 § första stycket 1 årsredovisningslagen (1995:1554)

text: ska bestå av uppgift om tillgångarnas ingående och utgående anskaffningsvärden. Om företaget upprättar en balansräkning i förkortad form, ska upplysningarna lämnas för var och en av de enskilda poster som ingår i en sammanslagen post.

text: 18.11 Har tillgångar anskaffats med bidrag ska uppgift om anskaffningsvärde enligt

text: avse tillgångarnas redovisade anskaffningsvärde.

text: Pågående arbete för annans räkning

text: 18.12 Ett företag som redovisar ett tjänste- eller entreprenaduppdrag till fast pris enligt alternativregeln, se punkterna 6.22 och 6.23, ska, i det fall någon resultatavräkning inte redovisats, för sådana pågående uppdrag lämna upplysning om a) aktiverade nedlagda utgifter, och b) fakturerat belopp.

text: Om aktiverade nedlagda utgifter är större än fakturerat belopp ska upplysning enligt första stycket lämnas till tillgångsposten Pågående arbete för annans räkning. Om aktiverade nedlagda utgifter är mindre än fakturerat belopp ska upplysning lämnas till skuldposten Pågående arbete för annans räkning.

text: Upprättas balansräkningen i förkortad form enligt

text: lämnas upplysningen i stället till posterna Varulager m.m. respektive Kortfristiga skulder.

text: Ställda säkerheter och eventualförpliktelser

text: Ställda säkerheter

text: 18.13 De upplysningar som ska lämnas enligt

text: 5 kap. 14 § årsredovisningslagen (1995:1554)

text: om arten och formen för säkerheten är om säkerheten är en a) företagsinteckning, b) fastighetsinteckning, c) tillgång med äganderättsförbehåll, d) belånad fordran, eller e) annan ställd säkerhet.

text: 18.14 De upplysningar som ska lämnas enligt

text: om omfattningen av säkerheterna är a) för respektive slag av inteckning, enligt punkt 18.13 a–b, inteckningens belopp, och b) för respektive slag av säkerhet enligt punkt 18.13 c–e, tillgångens redovisade värde.

text: Eventualförpliktelser

text: 18.15 En eventualförpliktelse är ett möjligt åtagande till följd av avtal eller offentligrättsliga regler för vilket

text: a) ett utflöde av resurser förväntas endast om en eller flera andra händelser också inträffar, b) det är osäkert om dessa framtida händelser kommer att inträffa, och c) det ligger utanför företagets kontroll om händelserna kommer att inträffa.

text: En eventualförpliktelse är också ett åtagande till följd av avtal eller offentligrättsliga regler som inte har redovisats som skuld eller avsättning på grund av att a) det inte är sannolikt att ett utflöde av resurser kommer att krävas för att reglera åtagandet, eller b) en tillförlitlig uppskattning av beloppet inte kan göras.

text: En eventualförpliktelse är även ett informellt åtagande som uppfyller villkoren i första eller andra stycket.

text: 18.16 En upplysning enligt

text: 5 kap. 15 § årsredovisningslagen (1995:1554)

text: ska alltid lämnas om företaget a) har tecknat ett borgensåtagande eller liknande, eller b) är obegränsat ansvarig delägare i ett annat företag.

text: 18.17 Det belopp som ska ingå i upplysningen är a) för eventualförpliktelser enligt punkt 18.15, den bästa uppskattningen av åtagandet, b) för eventualförpliktelser enligt punkt 18.16 a, värdet av åtagandet, och c) för eventualförpliktelser enligt punkt 18.16 b, summan av det andra företagets skulder och avsättningar på balansdagen.

text: 18.18 Eventualförpliktelser får inte nuvärdeberäknas.

text: 18.19 Om företaget har en eventualförpliktelse som inte kan bestämmas till belopp ska upplysning lämnas om att det finns en eventualförpliktelse.

text: Väsentliga händelser efter räkenskapsårets slut

text: 18.20 Med sådana händelser av väsentlig betydelse för företaget som har inträffat efter räkenskapsårets slut enligt

text: 5 kap. 22 § årsredovisningslagen (1995:1554)

text: Ekonomiska arrangemang som inte redovisas i balansräkningen

text: 18.21 Sådan uppgift som ett företag ska lämna enligt

text: 5 kap. 17 § första stycket 1 årsredovisningslagen (1995:1554)

text: ska ange a) vilket slags arrangemang det är fråga om, och b) de kommersiella skäl som företaget har för att ägna sig åt arrangemanget.

text: Särskilda regler för aktiebolag

text: 18.22 I ett aktiebolag avses med sådana händelser av väsentlig betydelse för bolaget som har inträffat efter räkenskapsårets slut enligt

text: även den omständigheten att bolaget har upprättat kontrollbalansräkning eller är skyldig att göra det.

text: Särskilda regler för stiftelser

text: Utdelning

text: 18.23 En stiftelse som redovisar utdelning enligt punkt 4.22 ska lämna upplysning om hur stor del av utdelningen som härrör från övriga företag som det finns ett ägarintresse i.

text: Underhålls- och förnyelsefond

text: 18.24 En samfällighetsförening som enligt

text: 19 § andra stycket lagen (1973:1150)

text: om förvaltning av samfälligheter ska avsätta medel till en fond för att säkerställa underhåll och förnyelse ska lämna upplysning om storleken på fonden.

text: Avsnitt VII – Särskilda regler för företag som ingår i en koncern eller äger andelar i intresseföretag eller i gemensamt styrda företag

text: Kapitel 19 – Särskilda regler för företag som ingår i en koncern eller äger andelar i intresseföretag eller i gemensamt styrda företag

text: Tillämpning

text: 19.1 Detta kapitel ska tillämpas när ett företag redovisar andelar i ett koncernföretag, intresseföretag eller gemensamt styrt företag. Kapitlet ska också tillämpas på noter som ett företag som ingår i en koncern ska lämna i årsredovisningen.

text: Särskilda regler finns för a) aktiebolag i punkt 19.19,

text: b) ekonomiska föreningar i punkt 19.20, c) handelsbolag i punkt 19.21, och d) stiftelser i punkt 19.22.

text: Grundläggande bestämmelser

text: Anläggningstillgång eller omsättningstillgång?

text: 19.2 Andelar i koncernföretag och gemensamt styrda företag är normalt anläggningstillgångar. Andelar i koncernföretag och gemensamt styrda företag är omsättningstillgångar endast om det vid förvärvet har fattats beslut att sälja andelarna inom ett år.

text: 19.3 Andelar i intresseföretag är anläggningstillgångar.

text: Anskaffningsvärde och redovisat värde

text: 19.4 Erhållen insatsemission på andel i koncernföretag, intresseföretag och gemensamt styrt företag ska öka det redovisade värdet på andelen när behörigt organ har fattat beslut om insatsemission.

text: 19.5 Aktieägartillskott som ett företag lämnar till koncernföretag, intresseföretag och gemensamt styrda företag ska öka det redovisade värdet på aktierna när utfästelsen lämnas. Lämnas utfästelsen efter räkenskapsårets utgång men innan årsredovisningen avges, får tillskottet redovisas på balansdagen.

text: 19.6 Det redovisade värdet på andelar i handelsbolag ska årligen ändras dels med ett belopp som motsvarar det ägande företagets andel av handelsbolagets resultat enligt beskattningen, dels med de uttag och tillskott som företaget gjort under året. Ett negativt värde ska redovisas som en skuld till handelsbolaget.

text: Nedskrivning

text: 19.7 Vid en nedskrivningsprövning ska det redovisade värdet på andelar i ett koncernföretag eller ett gemensamt styrt företag som är anläggningstillgång och andelar i ett intresseföretag jämföras med ett värde beräknat enligt de metoder som används vid värdering av företag. En tillfällig resultatförsämring behöver inte leda till någon nedskrivning.

text: 19.8 Är värdet på andelar i ett koncernföretag eller ett gemensamt styrt företag som är anläggningstillgång noll kronor på balansdagen ska tillgången alltid skrivas ned till noll kronor. Överstiger värdet noll kronor behöver nedskrivning inte göras om tillgångens värde

text: understiger det redovisade värdet med mindre än det lägsta av 25 000 kronor och 10 procent av det egna kapitalet vid årets ingång. Detsamma gäller andelar i ett intresseföretag.

text: 19.9 Andelar i ett koncernföretag och ett gemensamt styrt företag som är anläggningstillgång och andelar i ett intresseföretag ska skrivas ned till nettoförsäljningsvärdet, om avtal om avyttring finns på balansdagen och avyttringen kommer att ge upphov till en realisationsförlust.

text: Återföring av nedskrivning

text: 19.10 En nedskrivning ska återföras till den del värdet på tillgången har ökat jämfört med värdet vid nedskrivningen. Värdet ska beräknas på samma sätt som vid nedskrivningen.

text: Lägsta värdets princip

text: 19.11 Nettoförsäljningsvärdet för andelar i ett koncernföretag eller ett gemensamt styrt företag som är omsättningstillgång beräknas enligt de metoder som används vid värdering av företag.

text: När sker redovisning i resultaträkningen?

text: 19.12 Vinstutdelning på andelar i dotterföretag, intresseföretag och gemensamt styrda företag, med undantag av utdelning som beräknats i förhållande till den omfattning i vilken andelsägaren har deltagit i företagets verksamhet, ska redovisas som intäkt. Intäkten ska normalt redovisas när behörigt organ har fattat beslut att utdelning ska lämnas.

text: Ett moderföretag, som innehar mer än hälften av rösterna för samtliga andelar i ett dotterföretag, får redovisa vinstutdelning som intäkt när andelsägarens rätt att få utdelningen bedöms som säker och kan beräknas på ett tillförlitligt sätt.

text: 19.13 Erhållen insatsemission ska redovisas som intäkt när behörigt organ har fattat beslut om insatsemission.

text: 19.14 Ett lämnat koncernbidrag ska redovisas som kostnad samma räkenskapsår som det mottagande företaget redovisar bidraget som intäkt.

text: Noter

text: Noter till resultaträkningen

text: 19.15 Upplysning ska lämnas om ränteintäkter och liknande resultatposter som avser långfristiga fordringar på koncernföretag.

text: 19.16 Upplysning ska lämnas om ränteintäkter och liknande resultatposter som avser kortfristiga fordringar på och andelar i koncernföretag som är omsättningstillgång.

text: 19.17 Upplysning ska lämnas om räntekostnader och liknande resultatposter som avser skulder till koncernföretag.

text: Noter till balansräkningen

text: 19.18 De särskilda upplysningar som ska lämnas enligt

text: 5 kap. 16 § årsredovisningslagen (1995:1554)

text: om ett företag har ställda säkerheter, garantiåtaganden eller ekonomiska åtaganden till förmån för ett koncernföretag, ett intresseföretag eller ett gemensamt styrt företag som företaget samäger, får lämnas som en totalsumma för respektive slag av säkerhet enligt punkt 18.13 samt för åtagandena.

text: Särskilda regler för aktiebolag

text: Uppskrivning

text: 19.19 Aktiebolag som tillämpar detta allmänna råd får inte skriva upp andelar i ett koncernföretag eller ett gemensamt styrt företag som är anläggningstillgång eller andelar i ett intresseföretag trots att

text: ger viss möjlighet till det.

text: Uppskrivning

text: 19.20 Ekonomiska föreningar som tillämpar detta allmänna råd får inte skriva upp andelar i ett koncernföretag eller ett gemensamt styrt företag som är anläggningstillgång eller andelar i ett intresseföretag trots att

text: ger viss möjlighet till det.

text: Särskilda regler för handelsbolag

text: Nedskrivning

text: 19.21 Är värdet på andelar i ett koncernföretag eller ett gemensamt styrt företag som är anläggningstillgång i ett handelsbolag med enbart fysiska personer som delägare noll kronor på balansdagen ska tillgången alltid skrivas ned till noll kronor. Överstiger värdet noll kronor behöver nedskrivning inte göras om tillgångens värde understiger det redovisade värdet med mindre än 25 000 kronor. Detsamma gäller andelar i ett intresseföretag.

text: Särskilda regler för stiftelser

text: Utdelning

text: 19.22 En stiftelse som redovisar utdelning enligt punkt4.22 ska lämna upplysning om hur stor del av utdelningen som härrör från koncernföretag respektive intresseföretag och gemensamt styrda företag.

text: Avsnitt VIII – Särskilda regler första gången årsredovisning upprättas enligt detta allmänna råd

text: Kapitel 20 – Särskilda regler första gången årsredovisning upprättas enligt detta allmänna råd

text: Tillämpning

text: 20.1 Detta kapitel behandlar vad som särskilt gäller första gången ett företag som tillämpat annan normgivning upprättar årsredovisning enligt detta allmänna råd.

text: Särskilda regler finns för a) aktiebolag i punkt 20.11, b) ekonomiska föreningar i punkt 20.12, c) handelsbolag i punkt 20.13, d) stiftelser i punkt 20.14, e) ideella föreningar i punkt 20.15, f) samfällighetsföreningar i punkt 20.16, och g) filialer i punkt 20.17.

text: Korrigeringar i ingående balans

text: Tillgångar, skulder och avsättningar som inte får redovisas

text: 20.2 Ett företag, som i den utgående balansen för det närmast föregående räkenskapsåret har en tillgång, skuld eller avsättning enligt nedan, ska redovisa följande korrigeringar mot ingående eget kapital.

text: Tillgång/Skuld/ Korrigeringsbelopp Post i ingående eget Avsättning kapital

text: Egenupparbetad Tillgångens ingående Fond för immateriell redovisade värde utvecklingsutgifter anläggningstillgång Balanserat resultat, till

text: den del fonden för utvecklingsutgifter inte täcker korrigeringen för kvarvarande redovisat värde eller i det fall det inte finns någon fond för utvecklingsutgifter

text: Materiell anläggnings- Tillgångens ingående Balanserat resultat tillgång till följd av att redovisade värde ett leasingavtal redovisats som finansiell leasing

text: Skuld till följd av att ett Skuldens ingående Balanserat resultat leasingavtal redovisats redovisade värde som finansiell leasing

text: Uppskjuten skatte- Tillgångens ingående Balanserat resultat fordran redovisade värde

text: Uppskjuten skatteskuld Avsättningens ingående Uppskrivningsfond till följd av att en redovisade värde anläggningstillgång tidigare har skrivits upp

text: Uppskjuten skatteskuld Avsättningens ingående Balanserat resultat i andra fall än ovan redovisade värde

text: Andra företag än aktiebolag och ekonomiska föreningar ska inte redovisa korrigeringarna mot posten Balanserat resultat. Inte heller filialer ska redovisa korrigeringarna mot posten Balanserat resultat. Korrigeringarna ska i stället redovisas på följande sätt: a) Stiftelser som delar upp eget kapital i bundet och fritt ska redovisa korrigeringarna mot posten Fritt eget kapital vid räkenskapsårets början. b) Övriga företag ska redovisa korrigeringarna mot posten Eget kapital vid räkenskapsårets början. c) Filialer ska redovisa korrigeringarna mot posten Filialens kapital vid räkenskapsårets början.

text: Tillgångar, skulder och avsättningar som tidigare inte har redovisats

text: 20.3 Ett företag, som i den utgående balansen för det närmast föregående räkenskapsåret inte har redovisat en tillgång, skuld eller avsättning som

text: skulle ha redovisats enligt detta allmänna råd, ska redovisa följande korrigering mot ingående eget kapital.

text: Finansiell Tillgångens värde Balanserat resultat anläggningstillgång beräknat enligt kapitel 11

text: Åtagande Avsättningens värde Balanserat resultat beräknat enligt kapitel 16

text: Uppskrivna tillgångar samt värdering till verkligt värde

text: 20.4 Ett företag, som i den utgående balansen för det närmast föregående räkenskapsåret har tillgångar eller skulder värderade enligt nedan, ska redovisa följande korrigeringar mot ingående eget kapital.

text: Tillgång/Skuld Korrigeringsbelopp Post i ingående eget kapital

text: Andra uppskrivna Kvarvarande Uppskrivningsfond, till anläggningstillgångar uppskrivning den del den avser den än byggnad och mark uppskrivna tillgången

text: Balanserat resultat, till den del uppskrivningsfonden inte täcker korrigeringen för kvarvarande uppskrivning

text: Finansiella instrument Skillnaden mellan Balanserat resultat eller värderade till verkligt verklig värde och värde i förekommande fall värde enligt enligt kapitel 11, 14 Fond för verkligt värde 4 kap. 14 a § respektive 17

text: årsredovisningslagen (1995:1554)

text: Andra företag än aktiebolag och ekonomiska föreningar ska inte redovisa korrigeringarna mot posten Balanserat resultat. Inte heller filialer ska redovisa korrigeringarna mot posten Balanserat resultat. Korrigeringarna ska i stället redovisas på följande sätt: a) Stiftelser som delar upp eget kapital i bundet och fritt ska redovisa korrigeringarna a. mot posten Fritt eget kapital vid räkenskapsårets början om korrigeringen avser transaktioner som tidigare redovisats mot fritt eget kapital, eller b. mot posten Bundet eget kapital vid räkenskapsårets början om korrigeringen avser transaktioner som tidigare redovisats mot bundet eget kapital. b) Övriga företag ska redovisa korrigeringarna mot posten Eget kapital vid räkenskapsårets början. c) Filialer ska redovisa korrigeringarna mot posten Filialens kapital vid räkenskapsårets början.

text: Ingen korrigering i ingående balans

text: 20.5 Ett företag, som i den utgående balansen för det närmast föregående räkenskapsåret har tillgångar värderade enligt nedan, ska inte redovisa några korrigeringar: a) egentillverkade materiella anläggningstillgångar vilkas anskaffningsvärden inkluderar sådana utgifter som inte får räknas in i anskaffningsvärdet enligt punkt 10.15 a–f, b) byggnad och mark som tidigare har skrivits upp, eller c) varulager med anskaffningsvärden som inkluderar sådana utgifter som inte får räknas in i anskaffningsvärdet enligt punkt 12.12.

text: Anskaffningsvärdena respektive de uppskrivna värdena är även fortsättningsvis grund för värderingen av tillgångarna i första stycket.

text: 20.6 Ett företag, som i den utgående balansen för det närmast föregående räkenskapsåret har andra tillgångar, skulder eller avsättningar än sådana som anges i punkterna 20.2–20.5, ska inte redovisa några korrigeringar för dessa. Sådana tillgångar, skulder eller avsättningar ska värderas enligt reglerna i detta allmänna råd.

text: Jämförelsetal

text: Balansräkning, resultaträkning och noter

text: 20.7 Ett företag, som det närmast föregående räkenskapsåret har en uppställningsform för resultaträkningen och balansräkningen som stämmer överens med detta allmänna råd och som inte ska redovisa korrigering enligt punkterna 20.2–20.4, ska lämna jämförelsetalen enligt

text: 3 kap. 5 § första stycket årsredovisningslagen (1995:1554)

text: och punkt 3.10 på sätt som anges i samma punkt.

text: 20.8 Andra företag än de som omfattas av punkt 20.7 behöver inte räkna om jämförelsetalen enligt

text: och punkt 3.10.

text: Väljer företaget att inte räkna om jämförelsetalen ska årsredovisningen, eller i förekommande fall årsbokslutet, för det närmast föregående räkenskapsåret lämnas som bilaga till årsredovisningen.

text: Väljer företaget att räkna om jämförelsetalen ska dessa lämnas på sätt som anges i punkt 3.10.

text: Flerårsöversikt

text: 20.9 De uppgifter som ska lämnas i förvaltningsberättelsen enligt punkt 5.5 första stycket, 5.14 första stycket, 5.17 första stycket eller 5.18 första stycket och som avser tidigare räkenskapsår behöver inte räknas om.

text: Noter

text: Redovisningsprinciper

text: 20.10 Ett företag ska upplysa om att det allmänna rådet tillämpas första gången och att detta kan innebära en bristande jämförbarhet mellan räkenskapsåret och det närmast föregående räkenskapsåret.

text: Ett företag som lämnar årsredovisningen, eller i förekommande fall årsbokslutet, för det närmast föregående räkenskapsåret som bilaga ska, utöver det som anges i första stycket, upplysa om att jämförelsetalen inte har räknats om och att årsredovisningen eller årsbokslutet för det närmast föregående räkenskapsåret lämnas som bilaga.

text: Särskilda regler för aktiebolag

text: Förvaltningsberättelsen – Specifikation av förändringar i eget kapital

text: 20.11 Ett aktiebolag ska ange förändringar i ingående eget kapital till följd av korrigeringar enligt punkterna 20.2–20.4 med varje korrigering på egen rad i specifikationen av förändringar i eget kapital.

text: 20.12 En ekonomisk förening ska ange förändringar i ingående eget kapital till följd av korrigeringar enligt punkterna 20.2–20.4 med varje korrigering på egen rad i specifikationen av förändringar i eget kapital.

text: Särskilda regler för handelsbolag

text: Uppställningsform för balansräkningen – Eget kapital

text: 20.13 Ett handelsbolag ska ange förändringar i ingående eget kapital till följd av korrigeringar enligt punkterna 20.2–20.4 med varje korrigering i egen post under rubriken Eget kapital.

text: Särskilda regler för stiftelser

text: 20.14 En stiftelse ska ange förändringar i ingående eget kapital till följd av korrigeringar enligt punkterna 20.2–20.4 med varje korrigering i egen post under rubriken Eget kapital.

text: En stiftelse som delar upp eget kapital i bundet och fritt ska ange förändringar i ingående eget kapital till följd av korrigeringar enligt punkterna 20.2–20.4 med varje korrigering i egen post a) under rubriken Fritt eget kapital för korrigeringar som avser transaktioner som tidigare redovisats mot fritt eget kapital, och b) under rubriken Bundet eget kapital för korrigeringar som avser transaktioner som tidigare redovisats mot bundet eget kapital.

text: Särskilda regler för ideella föreningar

text: 20.15 En ideell förening ska ange förändringar i ingående eget kapital till följd av korrigeringar enligt punkterna 20.2–20.4 med varje korrigering i egen post under rubriken Eget kapital.

text: 20.16 En samfällighetsförening ska ange förändringar i ingående eget kapital till följd av korrigeringar enligt punkterna 20.2–20.4 med varje korrigering i egen post under rubriken Eget kapital.

text: Särskilda regler för filialer

text: 20.17 En filial ska ange förändringar i ingående eget kapital till följd av korrigeringar enligt punkterna 20.2–20.4 med varje korrigering i egen post under rubriken Eget kapital.

text: Avsnitt IX – Frivilligt upprättad kassaflödesanalys

text: Kapitel 21 – Frivilligt upprättad kassaflödesanalys

text: Tillämpning

text: 21.1 Detta kapitel ska tillämpas när en kassaflödesanalys upprättas.

text: Särskilda regler finns för a) stiftelser i punkterna 21.17 och 21.18, och b) ideella föreningar i punkterna 21.19 och 21.20.

text: Kassaflödesanalysens placering i årsredovisningen

text: 21.2 Kassaflödesanalysen ska placeras mellan balansräkningen och noterna i årsredovisningen.

text: Grundläggande bestämmelser

text: 21.3 En kassaflödesanalys innehåller uppgifter om räkenskapsårets förändringar av företagets likvida medel. Räkenskapsårets kassaflöden ska hänföras till kategorierna löpande verksamhet, investeringsverksamhet eller finansieringsverksamhet.

text: 21.4 Kassaflöden är in- och utflöden av likvida medel.

text: 21.5 Med likvida medel avses i detta kapitel a) kassamedel, b) disponibla tillgodohavanden hos banker och andra kreditinstitut, och c) kortfristiga, likvida placeringar som lätt kan omvandlas till ett känt belopp och som är utsatta för en obetydlig risk för värdefluktuationer.

text: Företagets andel av medel på ett koncernkonto får anses som likvida medel.

text: 21.6 Löpande verksamhet utgörs av företagets huvudsakliga intäktsgenererande verksamheter samt av andra verksamheter än investeringsverksamhet och finansieringsverksamhet.

text: 21.7 Investeringsverksamhet utgörs av förvärv och avyttringar av anläggningstillgångar samt sådana placeringar som inte omfattas av begreppet likvida medel.

text: 21.8 Finansieringsverksamhet utgörs av åtgärder som medför förändringar i storleken på och sammansättningen av företagets eget kapital och upplåning.

text: Redovisning av kassaflöden från den löpande verksamheten

text: 21.9 Ett företag ska beräkna och redovisa nettot av in- och utbetalningar i den löpande verksamheten genom att justera resultatet för a) icke-kassaflödespåverkande poster och alla övriga poster vilkas kassaflödeseffekt hänförs till investeringsverksamheten eller finansieringsverksamheten, och b) periodens förändringar av varulager, kundfordringar och leverantörsskulder samt förändringar av andra rörelsefordringar och rörelseskulder.

text: Redovisning av kassaflöden från investeringsverksamheten och finansieringsverksamheten

text: 21.10 Ett företag ska redovisa väsentliga slag av in- och utbetalningar hänförliga till investeringsverksamheten eller finansieringsverksamheten brutto och separat i respektive kategori.

text: Avser in- och utbetalningarna förvärv eller avyttringar av dotterföretag eller andra affärsenheter, ska summan av betalningarna redovisas separat och hänföras till investeringsverksamheten.

text: Kassaflöden som får nettoredovisas

text: 21.11 Ett företag får nettoredovisa följande typer av in- och utbetalningar i den löpande verksamheten, investeringsverksamheten och finansieringsverksamheten: a) in- och utbetalningar för kunders räkning om betalningarna snarare återspeglar kundernas verksamhet än företagets, och b) in- och utbetalningar av stora belopp som avser poster som omsätts snabbt och har kort löptid.

text: Kassaflöden i utländsk valuta

text: 21.12 Ett företag ska redovisa effekten av orealiserade valutakursförändringar i likvida medel skild från kassaflöden från den löpande verksamheten, investeringsverksamheten och finansieringsverksamheten.

text: Räntor och utdelningar

text: 21.13 Kassaflöden från in- och utbetalningar som avser räntor och utdelningar ska redovisas separat.

text: 21.14 Räntor och erhållna utdelningar ska hänföras till den löpande verksamheten.

text: Trots det som sägs i första stycket får räntor och erhållna utdelningar hänföras till investeringsverksamheten eller finansieringsverksamheten, om de betraktas som kostnader för finansiering eller utgör avkastning på placeringar och om klassificeringen är konsekvent från ett räkenskapsår till ett annat.

text: 21.15 Utbetald utdelning ska hänföras till finansieringsverksamheten.

text: Inkomstskatter

text: 21.16 Betalningar som avser inkomstskatter ska redovisas separat och hänföras till den löpande verksamheten, om inte betalningarna särskilt identifieras och specifikt hänförs till investeringsverksamheten eller finansieringsverksamheten.

text: Särskilda regler för stiftelser

text: 21.17 Räkenskapsårets kassaflöden i en stiftelse får, utöver vad som anges i punkt 21.3, hänföras till kategorin bidragsverksamheten.

text: 21.18 Kassaflöden från bidragsverksamheten utgörs av bidrag som är utbetalda eller återbetalda under räkenskapsåret.

text: Särskilda regler för ideella föreningar

text: 21.19 Räkenskapsårets kassaflöden i en ideell föreningfår, utöver vad som anges i punkt 21.3, hänföras till kategorin bidragsverksamheten.

text: 21.20 Kassaflöden från bidragsverksamheten utgörs av bidrag som är utbetalda eller återbetalda under räkenskapsåret.

text: 1. Detta allmänna råd gäller från och med den 28 november 2016 och tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 2015.

text: 2. Genom detta allmänna råd upphävs: a) Bokföringsnämndens allmänna råd (

text: BFNAR 2008:1

text: ) om årsredovisning i mindre aktiebolag, och

text: b) Bokföringsnämndens allmänna råd (

text: BFNAR 2009:1

text: ) om årsredovisning i mindre ekonomiska föreningar.

text: De upphävda allmänna råden gäller dock fortfarande för räkenskapsår som har inletts före den 1 januari 2016.

text: 3. Följande bestämmelser i Bokföringsnämndens allmänna råd (

text: BFNAR 2008:1

text: ) om årsredovisning i mindre aktiebolag får fortfarande tillämpas av aktiebolag vid upprättandet av årsredovisningen för det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 2015 men före den 1 januari 2017: a) punkt 2.6 om att flera transaktioner ska redovisas tillsammans om de hör samman på ett sådant sätt att den ekonomiska innebörden inte kan förstås annars, b) punkt 10.10 om vad som ska inräknas i anskaffningsvärdet för en egentillverkad materiell anläggningstillgång, och c) punkt 12.9 om vad som ska inräknas i anskaffningsvärdet för egentillverkade varor.

text: 4. Följande bestämmelser i Bokföringsnämndens allmänna råd (

text: BFNAR 2009:1

text: ) om årsredovisning i mindre ekonomiska föreningar får fortfarande tillämpas av ekonomiska föreningar vid upprättandet av årsredovisningen för det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 2015 men före den 1 januari 2017: a) punkt 2.6 om att flera transaktioner ska redovisas tillsammans om de hör samman på ett sådant sätt att den ekonomiska innebörden inte kan förstås annars, b) punkt 10.11 om vad som ska inräknas i anskaffningsvärdet för en egentillverkad materiell anläggningstillgång, och c) punkt 12.9 om vad som ska inräknas i anskaffningsvärdet för egentillverkade varor.

text: 5. Mindre företag som är moderföretag i en mindre koncern och som upprättar koncernredovisning, får, trots förbudet i punkt 1.1 andra stycket c, tillämpa detta allmänna råd vid upprättandet av årsredovisningen för det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 2015 men före den 1 januari 2017. Detta gäller dock endast om moderföretaget är ett aktiebolag eller en ekonomisk förening.

text: 6. Bestämmelserna i kapitel 20 om vad som särskilt gäller första gången ett företag som tillämpat annan normgivning upprättar årsredovisning enligt detta allmänna råd, ska inte tillämpas av nedanstående företag: a) aktiebolag som har tillämpat Bokföringsnämndens allmänna råd (

text: BFNAR 2008:1

text: ) om årsredovisning i mindre aktiebolag för det räkenskapsår som har inletts närmast före den 1 januari 2016, och b) ekonomiska föreningar som har tillämpat Bokföringsnämndens allmänna råd (

text: BFNAR 2009:1

text: ) om årsredovisning i mindre

text: ekonomiska föreningar för det räkenskapsår som har inletts närmast före den 1 januari 2016. OLLE STENMAN Stefan Pärlhem