title: Sjöfartsverkets föreskrifter och allmänna råd om arbetsmiljö på örlogsfartyg

text: 1 kap. Allmänt

text: Tillämpning

text: Dessa föreskrifter gäller, om annat inte särskilt anges, svenska örlogsfartyg där arbetstagare utför fartygsarbete för arbetsgivares räkning.

text: Vid tillämpning av dessa föreskrifter skall, i de fall hänvisning i Arbetsmiljöverkets föreskrifter sker till Arbetarskyddsstyrelsen eller Arbetsmiljöverket, denna istället gälla Sjöfartsverket.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter används begrepp med följande betydelser. Samtliga angivna dB-storheter hänförs till referenstrycket 20 mikroPa.

text: arbetstagare varje person som utför en yrkesuppgift ombord på ett fartyg, inbegripet personer under utbildning A-vägd ljud- vägt medeltal av ljudtrycksnivån inom det hörbara trycksnivå, LpA frekvensområdet mätt med vägningsfilter A enligt standarden SS-IEC 61672-1. Anges i enheten dB. Som förkortat skrivsätt för A-vägd ljudtrycksnivå används även begreppet ljudnivå med enheten dB(A) buller icke önskvärt ljud. Innefattar både hörselskadligt och störande ljud

text: 1 Se bilaga 1. Anmälan har gjorts enligt

text: (EGT L 217, 5.8.1998, s. 18, Celex 31998L0048). 5

text: 1 kap.

text: C-vägd ljud- vägt medeltal av ljudtrycksnivån inom det hörbara trycksnivå, LpC frekvensområdet mätt med vägningsfilter C enligt standarden SS-IEC 61672-1. Anges i enheten dB. Som förkortat skrivsätt för C-vägd ljudtrycksnivå används även begreppet ljudnivå med enheten dB(C) daglig buller- ekvivalent A-vägd ljudtrycksnivå för 24 timmar. exponeringsnivå, Omfattar allt buller inklusive impulsbuller

text: ekvivalent A-vägd energiekvivalent medelvärde av en A-vägd ljudtrycksljudtrycksnivå, nivå under en given tidsperiod T. Anges i enheten dB. LpAeq, T (Exempel på skrivsätt: LpAeq,8=85dB, om exponeringstiden är 8 timmar erkänd sådan organisation som avses i 1 kap. 5 § fartygsorganisation

text: säkerhetslagen (2003:364)

text: och till vilken Sjöfartsverket med stöd av

text: har lämnat över uppgifter fartygsarbete arbete för fartygets räkning som utförs ombord eller på annat ställe av någon som följer med fartyget gränsvärde värde som inte får överskridas IMDG-koden Den internationella överenskommelsen om transport av farligt gods – International Maritime Dangerous Goods Code impulsljud kortvarigt ljud med varaktighet mindre än 1 sekund, vars frekvensvägda toppvärde överstiger ljudtrycksnivån i ett kort tidsintervall kring impulsljudet med mer än 15 dB impulstoppvärde, maximal C-vägd momentan ljudtrycksnivå mätt med LpC,peak ett instrument med stigtid mindre än 50 μs insatsvärde värde som innebär krav på insatser om det uppnås eller överskrids. Vid tillämpning av värdet skall hänsyn inte tas till eventuell användning av hörselskydd när bullerexponeringen bestäms ljudtrycksnivå, Lp logaritmiskt mått på ljudets styrka baserat på ljudtrycket i förhållande till referensvärdet 20μPa (mikropascal). Anges i enheten dB (decibel). (Exempel på skrivsätt: Lp=85 dB luft: avluft frånluft som avlämnats i det fria cirkulationsluft luft som cirkulerar inne i ett rum eller frånluft som återförs till samma rum som det hämtats från frånluft luft som bortförs från rum tilluft luft som tillförs ett rum. Tilluft kan vara uteluft, återluft eller överluft uteluft luft i eller från det fria

text: 1 kap.

text: återluft frånluft som återförs till en grupp av rum överluft luft som överförs från ett rum till ett annat lyssningsposter vanligen fartygets bryggvingar där andra fartygs signalering skall kunna uppfattas maximal A-vägd maximal A-vägd ljudtrycksnivå med tidsvägningen ”F” ljudtrycksnivå, (fast) enligt standarden SS-IEC 61672-1. Vanligen LpAFmax benämnd som maximal ljudnivå ototoxiska ämnen kemiska ämnen som vid inandning eller hudexponering kan skada eller förändra innerörats och hörselnervens funktion eller struktur och därigenom orsaka akuta eller kroniska hörselnedsättningar och/eller balansstörningar reduktionstal värde för luftljudsisolering R´w mellan två till varandra gränsande utrymmen enligt SS-EN ISO 717 (1996) riskbedömning identifiering, uppskattning och värdering av risker örlogsfartyg alla fartyg och svävare, oavsett vad de är avsedda att användas till och oavsett storlek, som tillhör Försvarsmakten eller som står under militärt befäl

text: Undantag

text: Sjöfartsverket kan, om det finns särskilda skäl, medge undantag från dessa föreskrifter om det inte strider mot internationella överenskommelser eller gemenskapsrättslig lagstiftning. Om det i dessa föreskrifter finns andra bestämmelser om undantag, gäller de bestämmelserna istället för vad som anges här.

text: Ömsesidighetsklausul

text: Fartyg och utrustning på fartyg som är godkända enligt regelverk i andra medlemsstater inom Europeiska unionen och Europeiska ekonomiska samarbetsområdet samt i Turkiet jämställs med fartyg och utrustning på fartyg som uppfyller kraven i dessa föreskrifter, under förutsättning att en likvärdig säkerhetsnivå därigenom uppnås.

text: Straff

text: Om ansvar vid överträdelse av föreskrifter meddelade med stöd av

text: 18 § första stycket

text: arbetsmiljöförordningen (1977:1166)

text: , föreskrivs i

text: 8 kap. 2 § arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: SJÖFS 2005:X

text: 2 kap.

text: 2 kap. Arbetsmiljöverkets föreskrifter

text: Användning av arbetsutrustning

text: På fartyg som omfattas av dessa föreskrifter gäller, med undantag för vapenutrustning och fast utrustning för fartygets framdrivning och navigering, Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (

text: AFS 1998:4

text: ) om användning av arbetsutrustning.

text: Arbete i explosionsfarlig miljö

text: På fartyg som omfattas av dessa föreskrifter gäller 1 § första och tredje stycket samt 2–19 §§ Arbetsmiljöverkets föreskrifter (

text: AFS 2003:3

text: ) om arbete i explosionsfarlig miljö. När fartyget ligger på svenskt varv gäller istället Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1986:26

text: ) med föreskrifter om vissa arbeten på fartyg.

text: Utrustningar och skyddssystem som skall uppfylla ovan nämnda krav får, efter Sjöfartsverkets medgivande, istället uppfylla de likvärdiga krav som ställs av en erkänd organisation.

text: Dessa föreskrifter om arbete i explosionsfarlig miljö gäller inte – när explosionsfarliga ämnen är föremål för sådan internationell transport som avses i IMDG-koden, – för sådan användning och avsiktlig tillverkning av brandfarliga gaser och vätskor för vilka föreskrifter, som överför

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/92/EG av den 16 december 1999

text: om minimikrav för förbättring av säkerhet och hälsa för arbetstagare som kan utsättas för fara orsakad av explosiv atmosfär (femtonde särdirektivet enligt

text: artikel 16.1 i direktiv 89/391/EG

text: ) , har meddelats med stöd av förordningen (

text: ) om brandfarliga och explosiva varor, – lokaler som används för medicinsk behandling av patienter, – användning av anordningar för förbränning av gasformiga bränslen, – hantering av explosiva varor, eller – hantering där explosionsrisken enbart beror på närvaron av kemiskt instabila ämnen.

text: Arbete i slutet utrymme

text: Allmänna råd

text: Vid arbete i slutet utrymme bör Arbetarskyddsstyrelsens allmänna råd (

text: AFS 1993:3

text: ) om arbete i slutet utrymme tillämpas.

text: 2 EGT L 023, 28.1.2000 s. 36 (Celex 32000L0092).

text: SJÖFS 2005:X

text: 2 kap.

text: Arbete i stark värme

text: På fartyg som omfattas av dessa föreskrifter gäller Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (

text: AFS 1997:2

text: ) om arbete i stark värme.

text: Arbetsanpassning och rehabilitering

text: På fartyg som omfattas av dessa föreskrifter gäller Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1994:1

text: ) med föreskrifter om arbetsanpassning och rehabilitering.

text: Asbest

text: Tillämpning

text: På fartyg som omfattas av dessa föreskrifter gäller Arbetsmiljöverkets föreskrifter (

text: AFS 1996:13

text: ) om asbest med de tillägg som framgår av 8–16 §§. För asbestarbete ombord på fartyg som ligger på svenskt varv är Arbetsmiljöverkets föreskrifter (

text: AFS 1996:13

text: ) om asbest och Arbetsmiljöverkets föreskrifter (

text: AFS 1986:26

text: ) om arbeten på fartyg direkt tillämpliga.

text: Undantag från förbudet

text: Om arbete med asbest eller asbesthaltigt material måste utföras omedelbart med hänsyn till fartygets säkra framförande och sjösäkerheten i övrigt, får befälhavaren besluta att arbetet skall utföras trots att tillstånd från Sjöfartsverket saknas. Innan befälhavaren fattar ett sådant beslut skall skyddsombudet informeras. Beslutet skall antecknas i däcksloggboken eller, om sådan inte finns, antecknas särskilt. Av anteckningarna skall skälen till beslutet samt eventuellt avvikande meningar framgå. Försvarsmakten skall snarast underrätta Sjöfartsverket om beslutet och skälen för detta.

text: Skyddsutrustning och hygien

text: På fartyg där asbest eller asbesthaltigt material finns skall det ombord finnas utrustning för sådant asbestarbete som avses i 8 §. Med utrustning avses såväl teknisk utrustning som personlig skyddsutrustning. Den som utför sådant asbestarbete som avses i 8 § skall dessutom ha genomgått medicinsk kontroll och fått utbildning enligt Arbetsmiljöverkets föreskrifter (

text: AFS 1996:13

text: ) om asbest.

text: 2 kap.

text: När arbete med asbest och asbesthaltigt material enligt ett generellt beslut skall utföras av entreprenör och det genom mätningar och analys i faskontrastmikroskåp har konstaterats att halten av asbest ligger under detektionsgränsen, krävs ingen särskild utbildning eller läkarundersökning för fartygsbesättningen med avseende på asbest.

text: Alla som arbetar på ett fartyg där asbestförekomst är konstaterad skall genom arbetsgivaren få särskild information om asbestens egenskaper och i vilken form och vilka sammanhang den kan förekomma i fartyget.

text: Inventering, kontroll och underhåll

text: Fartyg som kan misstänkas innehålla asbest skall inventeras för klargörande om asbest eller asbesthaltigt material förekommer. Resultatet av inventeringen skall dokumenteras. Dokumentationen skall finnas ombord och uppdateras när förändringar sker.

text: Allmänna råd

text: Som vägledning för hur dokumentationen bör se ut hänvisas till

text: materialet ”Att arbeta med asbest” av Prevent. Prevent är en

text: intresseorganisation inom arbetsmiljöområdet, vilken ägs av Svenskt Näringsliv, LO och PTK.

text: Asbestförekomst skall uppmärksammas genom varningsskyltar på väl synlig plats.

text: Kontroll- och underhållsprogram för asbest och asbesthaltigt material skall finnas. Kontroll av att inkapslingen av inkapslad asbest är intakt skall göras i samband med skyddsronder. Skador på inkapslingen skall omedelbart repareras. När tätheten på inkapslingen regelmässigt skadas av vibrationer, mekanisk påverkan eller andra liknande förhållanden, skall dessa partier med asbest saneras och ersättas med annat material.

text: Om ett utländskt fartyg köps in till Sverige skall förekomsten av asbest samt asbesthaltigt material inventeras snarast möjligt och i vart fall inom tre månader från förvärvet. Om ett utländskt fartyg med känd asbestförekomst köps in till Sverige, skall skadade inkapslingar vara åtgärdade inom 14 dagar från förvärvet.

text: Alla åtgärder omfattande asbest och asbesthaltigt material skall noteras och all dokumentation skall finnas samlad och tillgänglig vid tillsyn.

text: Belastningsergonomi

text: AFS 1998:1

text: ) om belastningsergonomi.

text: 2 kap.

text: Blybatterier

text: AFS 1988:4

text: ) med föreskrifter om blybatterier för drivning av fordon.

text: Dessa bestämmelser gäller inte för undervattensfarkoster.

text: Bultpistoler

text: AFS 1984:2

text: ) med föreskrifter om bultpistoler.

text: Ensamarbete

text: AFS 1982:3

text: ) om ensamarbete.

text: Första hjälpen och krisstöd

text: På fartyg som omfattas av dessa föreskrifter gäller 1–9 §§ Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (

text: AFS 1999:7

text: ) om första hjälpen och krishantering.

text: Där det finns risk för översköljning av ämne som kan skada eller lätt tas upp av huden samt där risk för brännskada finns, skall nöddusch finnas. Om duschutrymme finns inom nära avstånd från riskområdet, behöver nöddusch inte installeras. Vattnet skall vara av god kvalitet. Vid hantering av frätande ämnen skall installation av tempererat vatten övervägas. Arbetstagaren skall informeras om hur nödduschen skall användas. Nödduschens funktion skall kontrolleras regelbundet och kontrollen skall dokumenteras minst en gång varje halvår.

text: Gaser

text: På fartyg som omfattas av dessa föreskrifter gäller 1–22 §§ Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (

text: AFS 1997:7

text: ) om gaser.

text: Gasflaskor

text: AFS 2001:4

text: ) om gasflaskor.

text: 2 kap.

text: Dessa föreskrifter om gasflaskor gäller inte när gasflaskor är föremål för sådan internationell transport som avses i IMDG-koden.

text: Gravida och ammande arbetstagare

text: AFS 1994:32

text: ) med föreskrifter om gravida och ammande arbetstagare.

text: Hygieniska gränsvärden och åtgärder mot luftföroreningar

text: AFS 2005:17

text: ) om hygieniska gränsvärden och åtgärder mot luftföroreningar.

text: Härdplaster

text: AFS 2005:18

text: ) om härdplaster.

text: Högfrekventa elektromagnetiska fält

text: AFS 1987:2

text: ) med föreskrifter om högfrekventa elektromagnetiska fält.

text: Högtryckssprutning

text: AFS 1994:54

text: ) med föreskrifter om vissa arbeten med högtrycksstråle.

text: Kemiska arbetsmiljörisker

text: AFS 2000:4

text: ) om kemiska arbetsmiljörisker.

text: Kränkande särbehandling i arbetslivet

text: AFS 1993:17

text: ) om åtgärder mot kränkande särbehandling i arbetslivet.

text: 2 kap.

text: Laser

text: AFS 1994:8

text: ) med föreskrifter om laser.

text: Lyftblockskätting

text: På fartyg som omfattas av dessa föreskrifter gäller Arbetarskyddsstyrelsens meddelande (

text: ) om lyftblockskätting.

text: Manuell hantering

text: AFS 2000:1

text: ) om manuell hantering.

text: Mast- och stolparbete

text: På fartyg som omfattas av dessa föreskrifter gäller 1–5 §§, 12 § andra stycket, 13–15, 20–26 och 38 §§ Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (

text: AFS 2000:6

text: ) om mast- och stolparbete.

text: Medicinska kontroller

text: På fartyg som omfattas av dessa föreskrifter gäller 1–3 §§, 4 § första stycket b och c samt andra stycket e, 5–11, 27–40, 57–62 och 68 §§ Arbetsmiljöverkets föreskrifter (

text: AFS 2005:6

text: ) om medicinska kontroller i arbetslivet.

text: Mikrobiologiska arbetsmiljörisker

text: AFS 2005:1

text: ) om mikrobiologiska arbetsmiljörisker – smitta, toxinpåverkan, överkänslighet.

text: Motorkedjesågar och röjsågar

text: AFS 2000:2

text: ) om motorkedjesågar och röjsågar.

text: 2 kap.

text: Personlig skyddsutrustning

text: Användning av personlig skyddsutrustning

text: AFS 2001:3

text: ) om användning av personlig skyddsutrustning.

text: Utförande av personlig skyddsutrustning

text: På fartyg som omfattas av dessa föreskrifter gäller vid användning av personlig skyddsutrustning att den skall uppfylla Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1996:7

text: ) om utförande av personlig skyddsutrustning. Bestämmelser om utrustning för personligt bruk finns även i Sjöfartsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: SJÖFS 1999:8

text: ) om marin utrustning.

text: Personlyft med kranar

text: AFS 1983:5

text: ) om personlyft med kranar och andra lyftinrättningar. Dessa föreskrifter gäller inte vid lyft av personer i räddningsfarkost med lyftinrättning särskilt avsedd för sådana lyft.

text: Restauranger och andra storhushåll

text: På fartyg som omfattas av dessa föreskrifter gäller 1–3, 5–36 och 38–60 §§ Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1982:20

text: ) om arbete i restauranger och andra storhushåll.

text: Skydd mot blodsmitta

text: AFS 1986:23

text: ) med föreskrifter om skydd mot blodsmitta.

text: Skyddsåtgärder mot skada genom fall och ras

text: AFS 1981:14

text: ) om skyddsåtgärder mot skada genom fall och Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1981:15

text: ) om skyddsåtgärder mot skada genom ras.

text: 2 kap.

text: Slipmaskiner och slipverktyg

text: AFS 1987:18

text: ) med föreskrifter om slipmaskiner och slipverktyg.

text: Smältsvetsning och termisk skärning

text: AFS 1992:9

text: ) med föreskrifter om smältsvetsning och termisk skärning.

text: Stegar och arbetsbockar

text: AFS 2004:3

text: ) om stegar och arbetsbockar. På fartyg skall stegar alltid vara stagade eller förankrade såvida det inte är uppenbart obehövligt. Bärbar stege får inte vara längre än sju meter.

text: Syntetiska oorganiska fibrer

text: På fartyg som omfattas av dessa föreskrifter gäller 1–25 §§ Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (

text: AFS 2004:1

text: ) om syntetiska oorganiska fibrer.

text: Systematiskt arbetsmiljöarbete

text: AFS 2001:1

text: ) om systematiskt arbetsmiljöarbete.

text: Tryckkärl

text: Användning av trycksatta anordningar

text: På fartyg som omfattas av dessa föreskrifter gäller 1–12 och 21–25 §§ Arbetsmiljöverkets föreskrifter (

text: AFS 2002:1

text: ) om användning av trycksatta anordningar.

text: Besiktning av trycksatta anordningar

text: På fartyg som omfattas av dessa föreskrifter gäller 2–46 §§ Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (

text: AFS 2005:3

text: ) om besiktning av trycksatta anordningar med undantag för de trycksatta anordningar som besiktas av en erkänd organisation.

text: 3 kap.

text: Tryckprovning

text: AFS 1985:14

text: ) om tryckprovning.

text: Varselmärkning och varselsignalering på arbetsplatser

text: AFS 1997:11

text: ) om varselmärkning och varselsignalering på arbetsplatser.

text: Vibrationer

text: AFS 2005:15

text: ) om vibrationer.

text: Våld och hot i arbetsmiljön

text: AFS 1993:2

text: ) med föreskrifter om åtgärder mot våld och hot i arbetsmiljön.

text: Överlastdon på kranar

text: AFS 1980:19

text: ) om överlastdon på kranar.

text: 3 kap. Belysning

text: Arbetsplatserna skall så långt möjligt utformas så att de får tillfredsställande dagsljus och utrustas med den artificiella belysning som är ändamålsenlig för det arbete som pågår, utan att riskera arbetstagarnas säkerhet och hälsa eller äventyra det egna fartygets eller andra fartygs navigation. På platser där besättningen eller andra rör sig skall det finnas tillfredsställande belysning.

text: Belysningen skall planeras, utföras och underhållas samt undersökas och bedömas i den omfattning som behövs för att förebygga ohälsa och olycksfall.

text: Ljuskällor och belysningsanläggningar

text: Belysningsarmatur skall om möjligt vara fast anordnad och av betryggande utförande med hänsyn till dess placering, last som förs eller det ämne som förvaras i utrymmet eller på platsen ifråga. Belysningsarmatur 16

text: 4 kap.

text: skall sättas upp och väljas så att lämplig luminans och ljusfördelning fås och så att bländning undviks.

text: En ljuskällas återgivning av färg skall vara lämplig för arbetsuppgiften. Belysningen skall vara utformad så att varningsskyltar, nödstoppdon och liknande är lätta att uppfatta.

text: Allmänna råd

text: Beredskapsbelysning bör utföras som ”low level white”, dvs. som vitt ljus med en luminans som understiger 1 cd/m².

text: Belysningen skall vara utformad så att besvärande flimmer inte uppstår. Exponering för UV-strålning får inte innebära risk för ohälsa.

text: Åtgärder skall vidtas för att förhindra att olycksfall inträffar på grund av att rörliga maskindelar, arbetsobjekt eller liknande föremål skenbart verkar röra sig långsamt eller stå stilla när de betraktas i periodiskt varierande belysning.

text: Belysningsstyrka

text: Ljusstyrkan vid olika platser ombord skall vara tillfredsställande.

text: Allmänna råd

text: I Ljuskulturs publikation BELYSNING INOMHUS finns rekommen-

text: derade belysningsstyrkor för olika arbetsuppgifter och allmänbelysning i olika lokaler.

text: Ljusförluster

text: Vid beräkning av belysningsinstallationer i utrymme med kraftig nedsmutsning eller många svåråtkomliga armaturer skall en bibehållningsfaktor av lägst 0,7 användas.

text: 4 kap. Bildskärmsarbete

text: Tillämpningsområde

text: Dessa bestämmelser gäller för arbete som utförs med användande av bildskärm med tillhörande utrustning. Med bildskärm avses en alfanumerisk eller grafisk bildskärm, oavsett hur bilden framställs. Dessa bestämmelser gäller inte arbete med oscilloskop eller med siffereller textvisande display på mätinstrument, skrivmaskin, kassaregister, miniräknare eller liknande utrustning. De gäller heller inte för kortvarigt och icke permanent bruk av bärbar utrustning.

text: 4 kap.

text: För den som enligt

text: 1 kap. 3 § arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: skall likställas med arbetstagare gäller inte 11–14 §§.

text: Bildskärm och tangentbord skall vara lätta att läsa av och utformade så att användningen underlättas. Bilden på skärmen skall vara fri från besvärande flimmer och annan instabilitet. Skärmen skall vara fri från reflexer och speglingar som kan orsaka besvär hos användaren. Tecknen på skärm och tangentbord skall vara skarpa och stora och ha tillräcklig kontrast. Avståndet mellan tecken och rader skall vara tillräckligt stort för god läsbarhet. Ljusstyrkan eller kontrasten mellan tecknen och bakgrunden på skärmen skall lätt kunna justeras av användaren och anpassas till den omgivande miljön.

text: Allmänbelysningen skall ge lämplig luminansfördelning i rummet och lämplig kontrast mellan skärmen och den omgivande miljön med hänsyn till den arbetandes förutsättningar, synkraven i bildskärmsarbetet och arbetets art. Allmänbelysningen får inte försvåra avläsningen av bildskärmen. Om det behövs skall det finnas platsbelysning. Den skall vara justerbar och inte blända.

text: En bildskärmsarbetsplats skall utformas så att det inte uppkommer besvärande bländning och reflexer från den omgivande miljön. Detta skall åstadkommas genom att arbetslokalernas och arbetsplatsens utformning samordnas med placeringen av och de tekniska egenskaperna hos de artificiella ljuskällorna. Ventil skall ha justerbar anordning för avskärmning av dagsljus som lyser in på arbetsplatsen. Tangentbordet skall ha en matt yta för att reflexer skall undvikas. Där det behövs för att undvika besvärande reflexer skall arbetsytor vara lågreflekterande.

text: Syn- och belysningsförhållanden får inte ge upphov till olämplig arbetsställning.

text: Utrymmen ombord, där belysningen kan vara svår att anpassa eftersom arbetet ställer krav på fullgott mörkerseende, skall anpassas till bildskärmsarbetet i görligaste mån.

text: Arbetsställningar och arbetsrörelser

text: Arbetsplatsen skall vara dimensionerad, utformad och utrustad så att den arbetande kan inta bekväma arbetsställningar samt variera arbetsställningar och arbetsrörelser.

text: 4 kap.

text: Arbetsbord och arbetsyta skall vara tillräckligt stora så att en flexibel placering av skärm, tangentbord, datormus eller annat styrdon, dokument och övrig utrustning är möjlig. Utrymmet vid tangentbordet och utrymmet för datormus eller annat styrdon skall vara så stort att den som arbetar kan avlasta armar och händer på bordsytan. Minimimått för arbetsytan framgår av figur 1.

text: 40 cm 70 cm

text: 50 cm

text: Figur 1

text: Bildskärm samt tangentbord eller motsvarande styrdon skall placeras så att arbetshöjden, liksom blickvinkeln till skärmen, blir lämpliga för den enskilde användaren. Så långt det är praktiskt möjligt skall tangentbord och bildskärm kunna vridas, vinklas och flyttas efter användarens behov. Om manushållare används skall den vara stabil och reglerbar och placeras så att olämpliga huvud- och ögonrörelser undviks.

text: Arbetsstolen skall vara stadig och ge möjlighet till rörelsefrihet och en bekväm arbetsställning. Stolen skall vara lätt att ställa in. Sitsen och ryggstödet skall vara reglerbara i höjdled och ryggstödet skall kunna vinklas.

text: Synundersökning och glasögon för bildskärmsarbete

text: Arbetsgivare skall se till att arbetstagare som normalt skall arbeta vid bildskärm mer än en timme under arbetsdagen genomgår synundersökning. Undersökningen skall utföras av en person med tillräckliga kvalifikationer. Om en sådan synundersökning nyligen genomförts genom en annan arbetsgivares försorg skall en ny undersökning göras endast om det finns nya eller förändrade synkrav i det aktuella bildskärmsarbetet eller om arbetstagarens synstatus förändrats.

text: 4 kap.

text: Om resultaten av en undersökning visar att det behövs kompletterande undersökning av en ögonläkare med hänsyn till synkraven i bildskärmsarbetet, skall arbetsgivaren ordna en sådan undersökning.

text: Arbetsgivare skall tillhandahålla arbetstagaren särskilda glasögon som är utprovade för bildskärmsarbetet om en synundersökning visar att sådana behövs och glasögon för normalt bruk inte kan användas.

text: Åtgärder som anges i 11–13 §§ får inte medföra några kostnader för arbetstagaren.

text: Uppläggning och organisering av bildskärmsarbetet

text: Om synbesvär eller andra belastningsbesvär till följd av bildskärmsarbete uppträder trots åtgärder enligt 2–14 §§, skall arbetet om möjligt ordnas så att arbetstagaren kan växla till andra, mindre ansträngande, uppgifter. Om detta inte kan ske skall arbetstagaren få tillräckliga pauser så att besvär inte uppstår i arbetet.

text: Emissioner

text: Emissioner från bildskärmen och tillhörande utrustning, såsom buller, värme, kemiska ämnen samt elektriska och magnetiska fält, får inte vara störande eller orsaka användaren besvär eller obehag som utgör en risk för dennes säkerhet eller hälsa.

text: Programvara och system

text: Programvara och system skall vara lämpligt utformade med hänsyn till arbetsuppgiftens krav och användarens förutsättningar och behov. Programvara skall vara lätt att använda och vid behov kunna anpassas till användarens kunskaps- eller erfarenhetsnivå. Systemen skall så långt det är möjligt ge användaren en återkoppling i fråga om det utförda arbetet. De skall visa information i ett format och i en takt som är anpassad till användaren.

text: Vid utformning och val av programvara skall särskild hänsyn tas till de ergonomiska principer som gäller för människans förmåga att uppfatta, förstå och bearbeta information.

text: Kvantitativ eller kvalitativ kontroll av arbetstagarens arbetsinsats via datasystemet får inte utföras utan dennes vetskap.

text: 5 kap.

text: 5 kap. Buller

text: Högsta ljudnivåer och krav på luftljudsisolering

text: Arbetsplatser och rekreationsutrymmen ombord på fartyg skall under gång uppfylla angivna värden för högsta ljudnivåer och de krav på luftljudsisolering som framgår av bilaga 2.

text: Buller som kan utgöra påtagliga hörselskaderisker eller andra risker

text: Hörselskadligt buller

text: Följande exponeringsvärden för buller med avseende på hörselskaderisk får inte överskridas.

text: Gränsvärde

text: Ekvivalent ljudnivå under 24 timmar (exponering till örat 80 dB(A) med hänsyn tagen till använda hörselskydd). Maximal ekvivalent ljudnivå under 24 timmar (exponering 105 dB(A) utan hänsyn tagen till använda hörselskydd). Maximal ljudnivå (med undantag för impulsljud). 120 dB(A) Maximalt impulstoppvärde, skjutning och sprängning 135 dB(C) undantagna.

text: Arbete i hörselskadligt buller skall planeras och bedrivas så att bullerexponeringen för dem som sysselsätts i verksamheten reduceras till lägsta möjliga nivå med hänsyn till teknisk utveckling och möjligheter att begränsa bullret.

text: Talmaskerande bakgrundsbuller

text: När bakgrundsbuller försvårar eller omöjliggör talkommunikation i situationer som kan kräva säker taluppfattning för att undgå fara eller allvarliga misstag, skall åtgärder vidtas för att åstadkomma sådan säker kommunikation.

text: Allmänna råd

text: Acceptabel bakgrundsnivå för de flesta normalhörande vid samtal med normal röststyrka och på en meters avstånd samt på gemensamt

text: modersmål är 55–60 dB(A). Vid försvårande omständigheter kan

text: krävas att bakgrundsnivån är högst 40–50 dB(A).

text: 5 kap.

text: Larmnivå och bakgrundsbuller

text: Ljudnivån från larmsignaler där någon person normalt vistas (öronnivå), får inte vara högre än 115 dB(A). Larmets frekvensområde skall, om det inte utgörs av klockor, huvudsakligen ligga i frekvensområdet från 200 till 2500 Hz. Lägsta ljudnivå på larm i sovhytter skall vara 75 dB(A). Vid normal drift och moderata väderförhållanden skall larmet överstiga bakgrundsnivån med minst 10 dB(A) i alla utrymmen där personal kan vistas.

text: Kontroller och skadeförebyggande skyddsåtgärder

text: Inköp av teknisk anordning

text: Vid anskaffning av maskin eller annan teknisk anordning skall eftersträvas att anordning väljs som avger så lite buller som möjligt.

text: Maskin och annan tekniskt anordning skall installeras och underhållas så att bullerexponeringen blir så låg som det är praktiskt möjligt. Utrustning och komponenter som avger buller skall så långt det är möjligt placeras i särskilt utrymme eller avskärmas för att begränsa bullerexponeringen.

text: Bullerkartläggning

text: Bullerkartläggning skall ske i samband med att fartyg köps in till Sverige eller innan det för första gången tas i bruk. Efter större ombyggnad, byte av maskiner eller då det av annan anledning kan misstänkas att bullernivåerna ändrats mer än marginellt skall förnyad bullerkartläggning göras.

text: Fartyg skall bullermätas. Bullermätning skall i tillämpliga delar ske enligt ISO 2923:1996(E). Därutöver skall en frekvensanalys göras och den C-vägda ljudnivån mätas där den A-vägda ljudnivån överstiger 85 dB(A). En bullerkarta skall upprättas enligt bilaga 3.

text: Bullerkartläggningen skall protokollföras. Protokollet skall finnas ombord och vara lätt tillgängligt för besättningen. En kopia av protokollet skall ges in till Försvarsmakten.

text: Exponeringsuppskattning och exponeringsmätning

text: Arbetstagare som arbetar i höga bullernivåer skall ombord kunna få hjälp med uppskattning av sin ekvivalenta bullerexponering för enskilda dygn, även då arbetstagaren arbetat i flera bullerzoner. Sådana uppskattningar skall grunda sig på bullerkartläggningen och uppgifter från arbetstagaren om vistelsetider i de olika bullerzonerna.

text: 5 kap.

text: Allmänna råd

text: Vid arbete i monotont buller och där det egna arbetet ger ringa bidrag till buller kan uppgifterna från bullerkartläggningen och

text: tiden i bullret ge tillräcklig noggrannhet och motsvara en

text: exponeringsmätning om driftsförhållandena är likartade som vid bullerkartläggningen. Bullernivåer under 70 dB(A) anses inte ge något bidrag till risken för hörselskada.

text: Information till arbetstagarna

text: Om den beräknade ekvivalenta dygnsexponeringen överstiger 75 dB(A) (nedre insatsvärdet) utan hänsyn tagen till hörselskydd, skall arbetstagarna informeras om riskerna med höga ljudnivåer. Sådan information skall innehålla – konsekvenserna av de risker som finns med höga ljudnivåer, – åtgärder och metoder som vidtagits ombord för att minska riskerna, – gränsvärde och insatsvärden enligt dessa föreskrifter, – redovisning av utförd bullerkartläggning med förklaringar och riskbedömning, – instruktioner som rör användningen av hörselskydd, – instruktioner som rör upptäckt och rapportering av tecken på hörselskada, – beskrivning av tillgången till och syftet med hörselkontroller, – beskrivning av hur buller och ototoxiska ämnen samverkar, – beskrivning av hur buller och vibrationer samverkar, och – beskrivning av sätt att arbeta för att minska risken för hörselskador.

text: Varselskyltar

text: Vid ingång till utrymme eller plats med normalt högre kontinuerlig ljudnivå än 80 db(A) skall varselskyltar anbringas med utformning och text enligt bilaga 4.

text: Hörselskydd

text: Hörselskydd skall användas där det är påbjudet med varselskyltar eller när arbetet i övrigt kan ge ljudnivåer över 80 dB(A) mer än tillfälligt.

text: Hörselskydd skall av arbetsgivaren tillhandahållas arbetstagare som utsätts för en ekvivalent ljudnivå under 24 timmar som är över 75 dB(A) (nedre insatsvärdet) och dem som vistas i buller enligt 14 §.

text: Hörselskydd skall väljas ut i samråd med arbetstagaren och sakkunnig med kunskap om exponeringsförhållandena ombord.

text: 5 kap.

text: Hörselskydd kan vara hörselskyddskåpor och/eller öronproppar. Det skall alltid finnas tillgång till engångsöronproppar när hörselskyddskåpor inte går att använda i kombination med andra skydd och utrustningar. Hörselskydd skall vara personliga.

text: Allmänna råd

text: I Arbetsmiljöverkets faktabok ”Personlig skyddsutrustning” (H227) redovisas två metoder för val av hörselskydd. En av dessa metoder (HML-metoden) kan användas utan särskilda förkunskaper om man

text: känner till bullrets värden i dB(A) och dB(C) samt har

text: specifikationerna för hörselskyddens dämpning. Metoderna för val av hörselskydd beskrivs också i Arbetsmiljöverkets handbok ”Buller och bullerbekämpning”(H3).

text: Hörselskydd skall dämpa buller i sådan omfattning att bullerexponeringen inte under några omständigheter överskrider gränsvärdena för exponering enligt 2 §.

text: Hörselundersökningar

text: Arbetstagare som genom sitt arbete exponeras mer än tillfälligt för ljudnivåer över 85 dB(A) skall genom arbetsgivarens försorg ges tillfälle att genomgå hörselundersökningar med tonaudiometri. Tidsintervallen mellan undersökningstillfällena skall anpassas till rådande exponeringsförhållanden och arbetstagarens normala intervall för tjänstbarhetsintyg. Hänsyn skall även tas till den bedömning den ansvarige för hörselundersökningarna gör. Den undersökte skall informeras om undersökningsresultatet samt få en personlig kopia av audiogrammet.

text: Upptäcks en hörselnedsättning skall undersökande läkare bedöma om skadan är arbetsrelaterad. Bedöms hörselskadan vara arbetsrelaterad skall både arbetsgivaren och arbetstagaren informeras. Arbetsgivaren skall vid nya fynd av arbetsrelaterad hörselskada tillsammans med företagshälsovården eller annan kvalificerad resurs: – bedöma om tidigare gjorda mätningar och riskbedömningar behöver omprövas, – se över valet av skydd, – undersöka möjligheterna till bullerreducerande åtgärder, samt – bedöma behovet av utökade hörselkontroller för övriga arbetstagare som bullerexponerats på ett likartat sätt.

text: 6 kap.

text: 6 kap. Minderåriga

text: Allmänna bestämmelser

text: Dessa bestämmelser gäller när någon som inte fyllt 18 år (minderårig) utför fartygsarbete som arbetstagare eller i yrkesmässig verksamhet eller på annat sätt genomgår utbildning på fartyg som omfattas av dessa föreskrifter. Bestämmelser om när en minderårig får utföra fartygsarbete finns i

text: 45 § sjömanslagen (1973:282)

text: . Vid utbildning gäller endast 2, 5–7 och 11 §§. Vid tjänstgöring enligt lagen (

text: ) om totalförsvarsplikt eller annan i lag föreskriven tjänstgöring gäller endast

text: 2 §

text: Arbetsuppgifter för minderåriga skall väjas med stor omsorg. Särskild hänsyn skall tas till den minderåriges fysiska och psykiska förutsättningar för arbetet. Betryggande säkerhet skall ges mot olycksfall, belastningsskador, överansträngning, extrema klimatförhållanden, skador från buller och vibrationer och andra förhållanden som kan medföra skadlig inverkan på den minderåriges hälsa eller utveckling i fysiskt, psykiskt eller socialt avseende. Den minderårige skall ha genomgått den utbildning, ha tillgodogjort sig den instruktion och fått de upplysningar om det aktuella arbetet som behövs ur skyddssynpunkt och med hänsyn till den minderåriges ålder och mognad. Befälhavaren skall se till att arbetet sker under ledning och tillsyn av lämplig person samt försäkra sig om att det finns tillfredsställande rutiner för hur minderåriga skall introduceras och handledas.

text: Om det behövs för att bedöma om arbetet innebär en särskild risk för en viss minderårig arbetstagares hälsa eller säkerhet skall bedömningen grundas på en, vid behov återkommande, hälsokontroll av den minderårige.

text: Skyddsombud, om sådant finns, skall underrättas om var och till vilka arbetsuppgifter den minderårige skall anlitas. Gäller det en minderårig som ännu inte fullgjort sin skolplikt skall dessutom vårdnadshavare få information om skyddsförhållandena.

text: Riskfyllda arbeten

text: En minderårig får inte anlitas till eller utföra sådana arbetsuppgifter ombord på fartyg som anges i bilaga 5. Detta gäller dock inte i följande fall. 1. Arbetsuppgifterna ingår i lärarledd undervisning på plats som är anordnad särskilt för undervisning. 2. Den minderårige har fullgjort sin skolplikt samt – arbetsuppgiften ingår i yrkesutbildning och sker under direkt ledning av särskilt utsedd instruktör, eller – den minderårige har fullgjort yrkesutbildning för den aktuella arbetsuppgiften.

text: 6 kap.

text: Undantagen gäller endast om innehållet i utbildningen är reglerat i kursplan som godkänts av utbildningsansvarig myndighet eller av arbetsgivarorganisation gemensamt med fackförbund eller jämförlig arbetstagarorganisation. Där det anges särskilt i bilaga 5 gäller undantagen endast om läkare har bedömt att den minderårige kan anlitas till arbetet utan risk för överansträngning eller annan skadlig inverkan på hälsa eller utveckling.

text: Den som utses till instruktör enligt 5 § första stycket 2 skall ha god kännedom om arbetet och dess risker. Instruktören skall fortlöpande se till att eleven arbetar på ett säkert sätt och har kunskap om riskerna i arbetet samt ha tillräcklig tid avsatt för att fullgöra uppgiften som instruktör.

text: En minderårig får inte i något fall anlitas till eller utföra sådant arbete som anges i bilaga 6.

text: Arbetstider

text: När en minderårig som fullgjort sin skolplikt anlitas till fartygsarbete som arbetstagare gäller följande särskilda arbetstidsbestämmelser. 1. Arbetet får totalt omfatta högst åtta timmar per dag och 40 timmar i veckan. 2. Tiden mellan klockan 22.00 och klockan 06.00 eller tiden mellan klockan 23.00 och klockan 07.00 skall vara fri från arbete. 3. Den minderårige skall varje dygn ha minst 12 timmars sammanhängande ledighet från arbetet för nattvila. 4. Den minderårige skall ha en sammanhängande ledighet från arbetet under varje period om sju dagar (veckovila). Så långt det är möjligt skall ledigheten omfatta två sammanhängande dagar och vara förlagd till veckoslut. Veckovilan får inte understiga 36 timmar.

text: När en minderårig som inte fullgjort sin skolplikt anlitas till fartygsarbete som arbetstagare gäller följande särskilda bestämmelser. 1. Arbetet skall ordnas så att det är enkelt och ofarligt. 2. Arbetet får totalt omfatta högst två timmar per skoldag och tolv timmar i veckan. På skolfria dagar får arbetstiden inte överstiga sju timmar per dag. Arbete som utförs under sammanhängande skolfri tid som är minst en vecka får dock omfatta upp till 40 timmar i veckan och högst 8 timmar per dag. 3. Arbete får inte utföras mellan klockan 20.00 och klockan 06.00. 4. Den minderårige skall varje dygn ha minst 14 timmars sammanhängande ledighet från arbetet för nattvila. 5. Den minderårige skall ha en sammanhängande ledighet från arbete under varje period om sju dagar (veckovila). Så långt det är möjligt skall ledigheten omfatta två sammanhängande dagar och vara förlagd till veckoslut. Veckovilan får inte understiga 36 timmar. Den skall förläggas till tid som är fri från schemalagd undervisning.

text: 7 kap.

text: 6. Den minderårige skall ha minst fyra veckors sammanhängande ledighet från arbete varje kalenderår. Ledigheten skall förläggas till tid som är fri från schemalagd undervisning. 7. Vårdnadshavare skall ha givit sitt tillstånd till arbetet. För arbete på skoldag före skolans början och efter skolans slut skall dessutom skolledningen ha givit tillstånd om det gäller mer än fem skoldagar under en termin.

text: Rast

text: En minderårig arbetstagare skall beredas rast om minst 30 minuter, om möjligt sammanhängande, om arbetsdagen är längre än fyra och en halv timme.

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl kan Sjöfartsverket för en bestämd tidsperiod medge undantag från 5 § för viss minderårig eller viss bestämd arbetsuppgift. Undantag får beviljas endast för den som har fullgjort sin skolplikt.

text: Minderårig som har sjövakt under skolsegling får, trots bestämmelserna i 8–9 §§, arbeta nattetid under förutsättning att han eller hon får en tillräckligt kompenserad viloperiod.

text: Om det finns särskilda skäl kan Sjöfartsverket för en bestämd tidsperiod medge undantag från 8 och 9 §§ för viss minderårig eller viss bestämd arbetsuppgift.

text: 7 kap. Ventilation och luftkvalitet

text: Tillämpning och definitioner

text: På fartyg som omfattas av dessa föreskrifter gäller följande bestämmelser om ventilation och luftkvalitet. Dessa bestämmelser gäller dock inte ubåtar eller andra örlogsfartyg vid NBC-drift.

text: Luftkvalitet och luftväxling

text: Fartyg skall vara så ordnat och ha sådana installationer för luftväxling och uppfångande av luftföroreningar som alstras ombord, att luftkvaliteten i vistelsezonen är tillfredsställande. Luftväxlingen skall ordnas så att spridning av luftföroreningar begränsas. I utrymme där luftföroreningar huvudsakligen uppkommer genom att människor vistas där skall eftersträvas att koldioxidhalten hålls under 1000 ppm.

text: 7 kap.

text: Allmänna råd

text: Ventilationsinstallationer bör alltid utformas så att luftföroreningar tas om hand så nära källan som möjligt. Där extremt giftigt eller farligt material hanteras är en total inkapsling ofta den enda möjligheten. När man inte kan kapsla in en process eller hantering kan punktsug av infångande typ användas. Utsuget bör placeras så nära föroreningens alstringsplats som det är praktiskt möjligt. Utrymmena bör ventileras så effektivt som möjligt. Det är viktigt att placera tilluftsdon och frånluftsdon så att inte kortslutning mellan tilluft och frånluft uppstår.

text: Uteluft skall tillföras utrymme i tillräcklig mängd.

text: Allmänna råd

text: För lokaler där personer vistas mer än tillfälligt kan behövas ett uteluftsflöde som inte understiger 7 l/s och person vid stillasittande arbete. Högre luftflöden kan behövas vid högre aktiviteter. Med hänsyn till föroreningar från andra källor än personer bör ett tillägg på lägst 0,2 l/s och m³ rumsvolym göras. Ett betydligt högre flöde

text: kan behövas om byggnadsmaterial, inventarier m.m. avger mer

text: föroreningar än genomsnittligt. Även kylbehov kan innebära att högre luftflöde behövs. Vid tobaksrökning behöver uteluftsflödet normalt uppgå till minst 20 l/s och person. Rum där rökning förekommer bör ha separat frånluft om ventilationssystemet medför risk att rök sprids till andra utrymmen. I utrymmen där personal inte vistas ständigt kan en lägre grundventilation med möjlighet till forcerad ventilation accepteras. De utrymmen där personalen vistas är de som skall ventileras. Så bör till exempel ventilationen kunna minskas i styrhytt och stridsledningscentral när fartyget ligger vid kaj. För matutrymme samt för klädutrymme och tvättutrymme är ett lämpligt uteluftsflöde i allmänhet minst 2,5 l/s och m³ rumsvolym. I sådana utrymmen kan överluft ersätta uteluft helt eller delvis. Dock bör matutrymmen inte ventileras med överluft från bostadsinredning.

text: Uteluftsintag skall vara lämpligt placerat med hänsyn till uteluftens föroreningshalt och temperatur samt avluftsöppnings placering.

text: Allmänna råd

text: Uteluften bör vara så ren som möjligt. Det är viktigt att uteluftsintag är så placerade att kortslutning från avluft och insug av avgaser undviks. Uteluftsintag bör även placeras där intagen luft är så kall som möjligt, dvs. inte värms upp av exempelvis soluppvärmda däck eller skott.

text: Tilluft till fartygsutrymme skall vara så fri från luftföroreningar som är praktiskt möjligt. Dess halt av luftföroreningar skall vara väsentligt lägre än de hygieniska gränsvärdena, om sådana finns.

text: 7 kap.

text: Allmänna råd

text: Kravet att luftföroreningshalten i tilluften skall vara väsentligt lägre än de hygieniska gränsvärdena innebär att de gärna bör ligga i nivå med detaktionsgränsen för ämnena i fråga. I vissa fall är detta inte möjligt. Halterna av koldioxid och kolmonoxid i tilluft bör dock inte överstiga 1/10 av gällande nivågränsvärde. För övriga ämnen med fastställt hygieniskt gränsvärde bör halten inte överstiga 1/20 av gällande nivågränsvärde.

text: Luft skall tillföras utrymme ombord på ett sådant sätt som i varje särskilt fall är lämpligt och så att besvärande drag inte uppstår. Om det behövs, skall luften vara förvärmd, renad eller behandlad på annat sätt.

text: Allmänna råd

text: För att uppnå syftet att hålla nere föroreningshalten på en acceptabel nivå, kan tilluftsinstallationen utföras i huvudsak enligt två principer: omblandande luftföring eller deplacerande luftföring.

text: Vid arbete eller process som ger upphov till luftföroreningar, som innehåller ämnen vilka är upptagna i grupp A eller B i bilaga 3 till Arbetsmiljöverkets föreskrifter (

text: AFS 2000:3

text: ) om hygieniska gränsvärden och åtgärder mot luftföroreningar, får dessa inte återföras via återluft, överluft eller cirkulationsluft.

text: Ventilationssystem där återluftsföring är nödvändig för att klara klimatkrav vid normal drift får inte installeras.

text: Överluft får endast tillföras lokal med lägre krav på luftkvaliteten än den lokal varifrån luften tas.

text: Allmänna råd

text: Luft bör inte föras från bostadsinredning via korridor till arbetslokaler eller mässar och inte heller passera mer än ett utrymme. För följande utrymmen kan lämpliga frånluftsflöden vara: toaletter – 15 l/s och toalett, städutrymme – 3 l/s och m² golvarea, dock lägst 15 l/s, duschrum – 15 l/s och dusch; det är lämpligt att ventilationen kan forceras till 30 l/s och dusch.

text: Föroreningar från process, hantering eller liknande får inte via återluft eller överluft föras till lokal där sådana föroreningar normalt inte alstras.

text: Underhåll och funktionskontroll

text: Installationsdelar som fordrar skötsel eller är avsedda att bytas med vissa mellanrum skall ha ett sådant utförande och finnas i utrymmen med

text: 7 kap.

text: sådana tillträdesmöjligheter att tillsyn och skötsel samt erforderligt utbyte kan utföras så enkelt och säkert som det är praktiskt möjligt.

text: Allmänna råd

text: Utrymmen och tillträdesleder bör dimensioneras med hänsyn till de lyft- och hanteringshjälpmedel som kan behöva användas. För att möjliggöra kontroll av ventilationsinstallationen bör systemet utrustas med inspektionsluckor i erforderlig omfattning.

text: För installationer med mekanisk ventilation skall skriftliga drift- och underhållsinstruktioner på svenska finnas. Drift- och underhållspersonal skall ha tillräcklig kunskap om luftbehandlingsinstallationen samt ha tillgång till instruktionen.

text: Allmänna råd

text: Drift- och underhållsinstruktioner bör utformas med hänsyn till anläggningarnas utformning och storlek. Drift- och underhållsinstruktioner bör innehålla följande.

text: Driftsinstruktioner

text: – Beskrivning av installationernas funktionsprinciper och

text: placering. Det är viktigt att anläggningarnas funktion beskrivs så lättfattligt som möjligt, med exempelvis flödesschema där det klart framgår hur installationen skall handhas, liksom handlingar som redovisar var mät- och kontrollpunkter, rensluckor m.m. finns. – Uppgifter om luftmängder, tekniska data etc. – Uppgift om gällande säkerhetsbestämmelser. – Uppgift om åtgärder vid driftavbrott. – Relationshandlingar.

text: Underhållsinstruktioner

text: – Uppgift om tidsbestämda underhållsrutiner på installationens olika delar. I denna punkt bör även brandfunktionen ingå. – Projekteringsdata. – Felsökningsschema.

text: Ventilationsinstallationer skall kontrolleras och underhållas regelbundet. Kontroll och underhåll skall dokumenteras och dokumentationen skall hållas tillgänglig vid anläggningen. _______________

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2006.

text: 2. Genom författningen upphävs följande föreskrifter – Sjöfartsverkets kungörelse (

text: SJÖFS 1987:9

text: ) med föreskrifter om åtgärder mot luftföroreningar till förebyggande av ohälsa på örlogsfartyg – Sjöfartsverkets kungörelse (

text: SJÖFS 1987:10

text: ) med föreskrifter om farliga ämnen på örlogsfartyg

text: 7 kap.

text: – Sjöfartsverkets kungörelse (

text: SJÖFS 1988:26

text: ) med föreskrifter och allmänna råd om buller på örlogsfartyg – Sjöfartsverkets kungörelse (

text: SJÖFS 1989:7

text: ) med föreskrifter och allmänna råd om asbest på örlogsfartyg – Sjöfartsverkets kungörelse (

text: SJÖFS 1995:7

text: ) med föreskrifter och allmänna råd om hygieniska gränsvärden på örlogsfartyg – Sjöfartsverkets kungörelse (

text: SJÖFS 1995:21

text: ) med föreskrifter och allmänna råd om ventilation och luftkvalitet på örlogsfartyg

text: 3. Fartyg som kölsträckts före den 1 januari 2006 får, fram till dess fartyget genomgår en omfattande ombyggnad, i stället för 5 kap. 1 § (bilaga 2), tillämpa de värden för högsta ljudnivåer och krav på luftljudsisolering som framgår av Sjöfartsverkets kungörelse (

text: SJÖFS 1988:26

text: ) med föreskrifter och allmänna råd om buller på örlogsfartyg i den omfattning som anges i den författningen.

text: 4. Fartyg vars projektering påbörjats den 30 juni 1996 eller tidigare behöver i fråga om ventilation och luftkvalitet i 7 kap. tillämpa endast 1 och 11–13 §§.

text: På Sjöfartsverkets vägnar

text: JOHAN FRANSON Ronny Fast (Sjöfartsinspektionen)

text: SJÖFS 1987:9

text: SJÖFS 1987:10

text: SJÖFS 1989:7

text: SJÖFS 1995:7

text: och

text: SJÖFS 1995:21

text: tas ut ur författningshandboken.

text: Bilaga 1

text: Bilaga 1. Direktiv

text: – Rådets direktiv

text: av den 19 september 1983 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för asbest i arbetet (andra särdirektivet enligt

text: artikel 8 i direktiv 80/1107/EEG

text: ) (EGT L 263, 24.9.1983 s. 25, Celex 31983L0083)

text: – Rådets direktiv

text: av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (EGT L 183, 29.6.1989 s. 1, Celex 31989L0391)

text: – Rådets direktiv

text: av den 30 november 1989 om minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet (andra särdirektivet enligt

text: artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG

text: ) (EGT L 393, 30.12.1989 s. 13, 31989L0655), ändrat genom direktiv

text: (EGT L 335, 30.12.1995 s. 28, Celex 31995L0063)

text: – Rådets direktiv

text: av den 30 november 1989 om minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av personlig skyddsutrustning på arbetsplatsen (tredje särdirektivet enligt

text: artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG

text: ) (EGT L 393, 30.12.1989 s. 18, Celex 31989L0656)

text: – Rådets direktiv

text: av den 21 december 1989 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om personlig skyddsutrustning (EGT L 399, 30.12.1989 s. 18, 31989L0686), senast ändrat genom direktiv

text: (EGT L 236, 18.9.1996 s. 44, Celex 31996L0058)

text: – Rådets direktiv

text: av den 29 maj 1990 om minimikrav för hälsa och säkerhet vid manuell hantering av laster där det finns risk för att arbetstagare drabbas av skador, särskilt i ryggen (fjärde särdirektivet enligt

text: artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG

text: ) (EGT L 156, 21.6.1990 s. 9, Celex 31990L0269)

text: – Rådets direktiv

text: av den 29 maj 1990 om minimikrav för säkerhet och hälsa i arbete vid bildskärm (femte särdirektivet enligt

text: artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG

text: ) (EGT L 156, 21.6.1990 s. 14, Celex 31990L0270)

text: – Kommissionens direktiv

text: av den 19 maj 1991 om fastställande av indikativa gränsvärden vid genomförande av

text: rådets direktiv 80/1107/EEG av den 27 november 1980

text: om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för kemiska, fysikaliska och biologiska agenser i arbetet (EGT L 177, 5.7.1991 s. 24, Celex 31991L0322)

text: – Rådets direktiv

text: av den 24 juni 1992 om minimikrav beträffande varselmärkning och signaler för hälsa och säkerhet i arbetet (nionde särdirektivet enligt

text: artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG

text: ) (EGT L 245, 26.8.1992 s. 23, Celex 31992L0058)

text: – Rådets direktiv

text: av den 19 oktober 1992 om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida,

text: Bilaga 1

text: nyligen har fött barn eller ammar (tionde särdirektivet enligt

text: artikel 16.1 i direktiv 89/391/EG

text: ) (EGT L 348, 28.11.1992 s. 1, Celex 31992L0085)

text: – Rådets direktiv

text: av den 22 juni 1994 om skydd av minderåriga i arbetslivet (EGT L 216, 20.8.1994 s. 12, Celex 31994L0033)

text: – Rådets direktiv

text: av den 7 april 1998 om skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet mot risker som har samband med kemiska agenser i arbetet (fjortonde särdirektivet enligt

text: artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG

text: ) (EGT L 131, 5.5.1998, s. 11, Celex 398L0024)

text: – Kommissionens direktiv

text: av den 8 juni 2000 om upprättande av en första förteckning över indikativa gränsvärden vid genomförande av

text: rådets direktiv 98/24/EG

text: om skydd för arbetstagares hälsa och säkerhet mot risker som har samband med kemiska agenser i arbetet (EGT L 142, 16.6.2000 s. 47, Celex 32000L0039)

text: – Rådets direktiv

text: av den 18 september 2000 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för biologisk agens i arbetet (sjunde särdirektivet enligt

text: artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG

text: ) (EUT L 262, 17.10.2000 s. 21, Celex 32000L0054).

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/44/EG av den 25 juni 2002

text: om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikalisk agens (vibration) i arbetet (sextonde särdirektivet enligt

text: artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG

text: ) (EGT L 177, 6.7.2002 s. 13, Celex 32002L0044)

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/10/EG av den 6 februari 2003

text: om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikalisk agens (buller) i arbetet (sjuttonde särdirektivet enligt

text: artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG

text: ) (EGT L 042, 15.2.203 s. 387, Celex 32003L0010)

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/37/EG av den 29 april 2004

text: om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carciogener eller mutagena ämnen i arbetet (sjätte särdirektivet enligt

text: artikel 16.1 i rådets direktiv 89/391/EEG

text: ) (EGT L 158, 30.4.2004 s. 50, Celex 32004L0037)

text: Bilaga 2

text: Bilaga 2. Högsta ljudnivåer för arbetsplatser och rekreationsutrymmen

text: ARBETSUTRYMMEN dB(A) Maskinutrymmen

text: kontrollrum och manöverrum 70 verkstäder och förråd 75 bemannat eller tidvis bemannat maskinrum med kontrollrum 115 bemannat maskinrum utan kontrollrum 85 särskilt rum för framdrivningsmaskineri, styrmaskineri, elgenerator, lastmaskineri och liknande utrymmen då maskineriet är stoppat för översyn m.m. 85

text: Navigationsutrymmen

text: utomhus på bryggvinge och manöverpulpet 70 inomhus i navigationshytt och styrhytt 65

text: Lastrum och däck

text: lastrum, däcksutrymme allmänt 80 lastrum för trupptransport 80

text: Bostadsrum, kontor och radiohytt

text: kontinuerligt buller till sjöss eller i hamn 60 intermittent buller i hamn 65

text: Mässar dagrum och liknande

text: kontinuerligt och intermittent buller till sjöss och i 65 hamn

text: Buller vid skjutning

text: Vid skjutning, raketavfyrning eller andra övningsaktiviteter som kan ge extrema bullernivåer, skall alla nödvändiga åtgärder vidtas för att eliminera risken för hörselskador.

text: Luftljudsisolering

text: I vilo- och rekreationsutrymmen skall åtgärder vidtas så att störande buller minimeras. Ljudisoleringstal mellan utrymmen i inredningen skall vara enligt nedanstående tabell.

text: Utrymmen R’w i dB bostadshytt – bostadshytt 30 bostadshytt – korridor 30 mäss/dagrum – bostadshytt 45 WC/duschrum – angränsande bostadshytt 45

text: Bilaga 2

text: Undantag

text: Bostadsutrymmen i vissa fartyg

text: För fartyg som bara undantagsvis är under gång vid besättningens viloperioder gäller tabellvärdena för högsta ljudnivåer i besättningsutrymmena för de förhållanden som råder under de normala viloperioderna.

text: För fartyg där det inte går att förena fartygets stridsuppgifter med kraven på ljudreduktionstal och högsta tillåtna ljudnivåer skall Försvarsmakten samråda om andra värden med Fartygsmiljönämnden innan Sjöfartsverket beslutar om eventuell dispens. De överenskomna värdena skall finnas med i byggnadsspecifikationen.

text: Bilaga 3

text: Bilaga 3. Bullerkarta

text: Bullerkartans utformning

text: Bullerkartan skall vara i lämpligt format för att bli hanterbar och lättläst. Kartan skall visa planritningar över alla däck och innehålla uppgifter samt vara färglagd enligt följande.

text: Uppgifter som skall finnas på bullerkartan

text: Den uppmätta medelnivån samt högsta nivå där sådan uppmäts skall vara angiven för alla utrymmen som kan utgöra arbets- eller rekreationsutrymme.

text: Varje utrymme enligt ovan skall på kartan ha en bakgrundsfärg efter medelljudnivån enligt följande.

text: <50 ljust blått 51–60 dB(A) mörkt blått 61–70 dB(A) mörkt grönt 71–80 dB(A) ljust grönt 81–90 dB(A) brunt 91–105 dB(A) orange >105 dB(A) rött

text: Bilaga 4

text: Bilaga 4. Varselskyltar

text: Alla utrymmen med ljudnivåer över 80 dB(A) skall vid ingångarna ha en påbudsskylt om hörselskydd enligt Arbetsmiljöverkets föreskrifter (

text: AFS 1997:11

text: ) om varselmärkning och varselsignalering på arbetsplatser samt tilläggsskyltar med svart text på gul botten och med en texthöjd av minst 20 mm med följande text för de olika medelbullernivåerna.

text: 80–105 dB(A)

text: Ingen tilläggstext Endast nedanstående påbudsskylt

text: 105–120 dB(A)

text: Kombinationsskylt: påbuds- och varningsskylt enligt nedan med tilläggstext som anger tidsbegränsningen. Texten skall inte standardiseras.

text: Tillträde endast under xx minuter

text: > 120 dB(A)

text: Kombinationsskylt: påbuds- och förbudsskylt enligt nedan med tilläggstext som anger vilken bullerkälla som avses. Texten bör inte standardiseras.

text: Tillträde förbjudet när maskineriet är i drift

text: Bilaga 5

text: Bilaga 5. Förteckning över vissa riskfyllda arbetsuppgifter enligt

text: 6 kap. 5 §

text: Arbete på hög höjd

text: Arbete där det finns nedstörtningsrisk och där höjden över mark eller motsvarande plan är mer än 3,5 m. Förbudet gäller även om nedstörtningsrisken är förebyggd med livlina, liggstege eller liknande.

text: Förtöjningsarbete

text: Arbete med förtöjning av fartyg.

text: Arbete med djur

text: Hantering av djur som kan antas vara farliga.

text: Arbete med traktorer, motorredskap, fordon m.m.

text: Arbete som förare eller skötare av lyftande truck. Undantag gäller dock för truck med en totalvikt (sammanlagd vikt av truck, förare och största last som fordonet är inrättat för) under två ton om arbetet sker under tillsyn av instruktör och på jämnt, horisontellt och hårdgjort underlag.

text: Arbete med maskinellt drivna tekniska anordningar, verktyg m.m.

text: Arbete med följande maskinellt drivna anordningar, verktyg m.m. är förbjudet. Förbudet gäller även andra anordningar med annan benämning men med motsvarande funktioner och risker. 1. Trä och metallbearbetningsmaskiner: Band-, stick- och cirkelsåg. Fräs-, kutter-, hyvel- och pelarborrmaskin samt svarvar. 2. Mekanisk, hydraulisk och pneumatisk press och avfallspress. 3. Maskin med öppen vals eller skruv. 4. Maskiner för livsmedelshantering: Blandnings-, malnings-, kross- och hackmaskin. Band- och cirkelsåg för kött, skivmaskin och förpackningsmaskin. Clipmaskin. 5. Motorkedjesåg, röjsåg, buskröjare med metallblad för t.ex. röjning av sly samt kapslipmaskin. 6. Vibrerande handhållna verktyg:

text: Bilaga 5

text: Slagborrmaskin, mejselhammare, oscillerande slipmaskin och slående mutterdragare.

text: 7. Spikpistol och bultpistol.

text: 8. Aggregat för rengöring, målning, rostskyddsbehandling och dylikt med ett arbetstryck över 1 Mpa (10 bar)

text: 9. Fristråleblästring.

text: Undantag från arbete med maskinellt drivna tekniska anordningar, verktyg m.m.

text: Förbudet nedan enligt 18 gäller endast anordningar med så hög effekt eller kraft att det finns risk för skador vid kontakt med dess rörliga eller bearbetande delar.

text: Förbudet enligt 1–4 gäller inte anordning där ifrågavarande risk är förebyggd genom tekniska skyddsåtgärder som t.ex. tvåhandsmanöveranordning eller ljusridå. Det gäller heller inte anordning som har skydd, t.ex. omslutande eller i form av avskärmning, så att verktygen inte är åtkomliga. Förbudet gäller dock om skyddet måste ställas in manuellt.

text: Förbudet enligt 6 gäller inte tillfälligt arbete med slagborrmaskin eller oscillerande slipmaskin (mindre än 30 minuters arbete under en arbetsdag).

text: Förbudet enligt 7 gäller inte spikpistol för inskjutningsföremål med en massa av högst 0.3 gram och inskjutningslängd ej överstigande 25 mm.

text: Tillsyns-, underhålls- och reparationsarbete

text: 1. Tillsyn och reparation av elektrisk starkströmsanläggning. Arbete på eller i farlig närhet av spänningsförande del av sådan anläggning.

text: 2. Tillsyn och reparation av tryckkärl, vakuumkärl, rörledning och öppen cistern som skall underkastas besiktning.

text: 3. Smörjning, rengöring, reparation och därmed jämförlig tillsyn av igångvarande motorer, maskin, transmission och annan maskinell anordning om anordningens rörliga delar är åtkomliga.

text: 4. Reparation och därmed jämförlig tillsyn av maskinell anordning som är fast ansluten till elnätet eller annan fast energikälla.

text: Bilaga 5

text: Arbete med farliga ämnen

text: 1. Arbete med kemisk produkt eller farligt ämne som bildats under arbete och som enligt Kemikalieinspektionens föreskrifter om klassificering och märkning av kemiska produkter skall hänföras till någon av nedanstående faroklasser:

text: Mycket giftig Giftig Allergiframkallande Cancerframkallande Mutagen Reproduktionstoxisk Frätande med riskfrasen Starkt frätande, R 35 eller Hälsoskadlig med riskfraserna

text: – Möjlig risk för bestående hälsoskador, R 40, eller – Risk för allvarliga hälsoskador vid långvarig exponering, R 48

text: 2. Arbete med explosiv vara enligt förordningen (

text: ) om brandfarliga och explosiva varor.

text: 3. Arbete med tillverkning, fyllning, förvaring eller användning av gas.

text: 4. Arbete med bekämpningsmedel som enligt förordningen (

text: ) om bekämpningsmedel är att hänföra till klass 1 eller 2.

text: 5. Tillverkning eller bearbetning av metallegering eller annat ämne som med särskild antändningsrisk, såsom metallegering med hög magnesiumhalt eller därmed jämförbara lättantändliga ämnen.

text: 6. Skärning och svetsning med gas, elektricitet eller laser.

text: 7. Arbete med asbesthaltigt material.

text: 8. Arbete med kvarts eller kvartshaltigt material under sådana förhållanden att arbetstagare skall genomgå medicinsk kontroll.

text: 9. Arbete med bly eller blyhaltigt material under sådana förhållanden att arbetstagare skall genomgå medicinsk kontroll.

text: 10. Arbete i miljö som medför sådan exposition för farligt ämne att andningsskydd behöver användas.

text: 11. Arbete i slutet utrymme där det kan förekomma gas eller ånga i hälsofarlig halt, farlig halt av metan eller annan brandfarlig gas eller ånga eller farligt låg halt av syre.

text: 12. Arbete med avloppsvatten, avloppsslam eller latrin inom avlopps- eller latrinanläggning.

text: Bilaga 5

text: 13. Arbete som innebär skadlig exponering för aromatiska polycykliska kolväten i sot, tjära, beck, rök eller damm.

text: Undantag från arbete med farliga ämnen

text: Förbudet enligt 1 gäller inte enstaka påfyllning av bensenhaltig bensin i fordon eller motorredskap som den minderårige använder i arbetet. Förbudet gäller däremot i övriga arbeten med sådan bensin. Förbudet enligt 3 gäller inte arbete med slutna gasbehållare som är mindre än 30 liter. Det gäller inte heller användning av luft, gasol eller stadsgas. Förbudet enligt 6 gäller inte punkt-, press- eller sömsvetsning i maskin om arbetet är ordnat så att klämrisk och exposition för svetsrök är förebyggd.

text: Läkarintyg

text: Läkarintyg krävs för undantag från förbudet under 9.

text: Bilaga 6

text: Bilaga 6. Förteckning över vissa riskfyllda arbetsuppgifter enligt

text: 6 kap. 7 §

text: 1. Arbete som utförs under vatten eller under förhöjt tryck i trycktank, kassun eller liknande (dykeriarbete). 2. Arbete som, när det gäller vuxna, endast får utföras efter särskilt tillstånd. 3. Rivningsarbete som, när det gäller vuxna, endast får utföras efter särskilt tillstånd.