title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet teknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet teknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Teknik

text: Teknik handlar om att uppfylla människors behov och önskemål genom att omvandla naturens fysiska resurser eller immateriella tillgångar i produkter, processer, anläggningar och system. Ämnet teknik är till sin karaktär tvärvetenskapligt och belyser teknikens roll i samhällsutvecklingen och samspelet mellan människa och natur.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet teknik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om teknik och teknikutveckling samt förmåga att lösa tekniska problem. Den ska leda till att eleverna utvecklar förståelse av hela kedjan i teknikutvecklingsprocessen från idé och modell, produkt eller tjänst till användning och återvinning. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om teknik som bidrar till ett hållbart samhälle. Digitalisering är en stor del av den tekniska utvecklingen och därför ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om programmering och förmåga att använda digitala verktyg. Undervisningen ska även belysa hur teknik har utvecklats och utvecklas i växelverkan med det omgivande samhället. Därutöver ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur könsnormer kan påverka möjligheten att utforma, utveckla och använda teknik samt hur människors olika förutsättningar kan begränsa tillgängligheten till teknik och teknikutveckling. Undervisningen ska förbereda eleverna för att aktivt delta i och påverka teknisk utveckling. Eleverna ska därför ges möjlighet att utveckla ett systematiskt och problemlösande arbetssätt och förmåga att arbeta i projekt. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om entreprenörskap och förmåga att omsätta idéer till handling. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om tekniska begrepp samt förmåga att kommunicera om teknik. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda tekniska metoder och verktyg för analys och värdering. Undervisningen ska varva teoretiska och praktiska moment. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med mätning, testning, beräkning, modellering samt risk- och rimlighetsbedömning. Undervisningen ska dessutom lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågor samt olika handlingsalternativ inom teknikutveckling.

text: Undervisningen i ämnet teknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om teknikutvecklingsprocessen och dess olika delar. – Förmåga att lösa tekniska problem samt analysera och värdera tekniska lösningar med hänsyn tagen till ett hållbart samhälle. – Förmåga att använda teknikvetenskapliga begrepp, teorier, modeller och metoder.

text: – Kunskaper om hur teknik har utvecklats och utvecklas i samspel med det omgivande samhället. – Förmåga att dokumentera, visualisera och kommunicera teknik och tekniska lösningar.

text: Nivåer i ämnet teknik

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper grundskolan ger eller motsvarande. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: TEKI1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet teknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Tekniska processer och system

text: – Teknikutvecklingsprocessens alla delar från idé och modell, produkt eller tjänst till användning och återvinning. – Tekniska egenskaper och användningsområden för olika material. – IT-systems uppbyggnad och funktion samt deras roll i teknikutveckling.

text: Problemlösning

text: – Strategier för att lösa tekniska problem. – Arbete i projektform med praktisk tillämpning och problemlösning inom något teknikområde. – Problemlösning med hjälp av programmering. – Skapande och strukturering av programkod. – Testning och utvärdering av lösningar och resultat utifrån flera olika aspekter, däribland hållbar utveckling.

text: Begrepp, teorier och modeller

text: – Begrepp, teorier och modeller, däribland för konstruktion. – Beräkningar och rimlighetsbedömningar som gäller konstruktion. – Metoder för modellering och simulering, till exempel användning av prototyper samt testning och verifiering.

text: Teknik, människa och samhälle

text: – Teknikens och teknikerns roll i ett hållbart samhälle, med fokus på möjligheter och risker med framtidens teknik. – Tekniska framsteg som har haft betydelse för samhället. – Hur normer, genusstrukturer och etiska värderingar påverkar teknik, dess användning och tillgänglighet.

text: Teknisk kommunikation

text: – Kommunikation, dokumentation och presentation av teknik och tekniska lösningar, både muntligt och skriftligt, med hjälp av digitala medier.

text: – Användning av ritningar, skiss- och ritteknik samt tekniker för att skapa modeller med hjälp av både digitala och manuella verktyg.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: TEKI2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet teknik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Tekniska processer och system

text: – Tillämpning av teknikutvecklingsprocessen inom något teknikområde. – Entreprenörskap och entreprenörskapets villkor i en innovativ och kreativ teknikutvecklingsprocess.

text: Problemlösning

text: – Problemlösning och praktisk tillämpning inom något teknikområde, till exempel produktion, design eller informationsteknik. – Metodik och arbetsformer i projekt. – Tillämpning av programmering för problemlösning. – Systematiskt kvalitetsarbete, däribland kvalitetssäkring, miljösäkring och riskanalys samt frågor om arbetsmiljö.

text: Begrepp, teorier och modeller

text: – Tillämpning av begrepp, teorier och modeller för att konstruera, dimensionera, beräkna och bedöma rimligheten i tekniska lösningar inom något teknikområde. – Modellering och simulering inom något teknikområde med hjälp av relevanta metoder.

text: Teknik, människa och samhälle

text: – Tekniska framsteg och teknikutveckling med fokus på framtidens teknik och en hållbar utveckling, till exempel cirkulär ekonomi och nya affärsmodeller. – Värdering av tekniska lösningar utifrån olika aspekter, däribland genus, etik och hållbar utveckling. – Digitaliseringens betydelse för produktion, kommunikation och människans livsmiljö.

text: Teknisk kommunikation

text: – Kommunikation, dokumentation och presentation inom något teknikområde. – Tolkning och framställning av digitala ritningar och modeller.

text: Nivåkod: TEKI3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet teknik på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Tekniska processer och system

text: – Tillämpning av teknikutvecklingsprocessen för teknikutveckling inom något teknikområde, till exempel energilagring, artificiell intelligens (AI) och additiv tillverkning. – Entreprenörskapets villkor och förutsättningar inom något teknikområde.

text: Problemlösning

text: – Problemlösning utifrån givna förutsättningar, däribland förutsättningar som gäller material, konstruktion och produktion. – Tillämpning av lämpliga metoder för problemlösning, både digitala och analoga. – Systematisk kvalitetssäkring av process, lösningar och resultat utifrån flera kvalitetsaspekter.

text: Begrepp, teorier och modeller

text: – Tillämpning av begrepp, teorier och modeller för att utforma, dimensionera, tolka och analysera tekniska lösningar. – Rimlighetsbedömning och värdering av egna och andras lösningar. – Tillämpning av metoder för modellering och simulering.

text: Teknik, människa och samhälle

text: – Tekniska utmaningar för framtiden och teknikutveckling i ett hållbart samhälle, till exempel inom områdena energiförsörjning, mat, medicin, boende och kommunikation. – Analys och förbättring av tekniska lösningar utifrån ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet.

text: Teknisk kommunikation

text: – Visualisering och kommunikation av tekniska förslag med hjälp av digitala ritningar och verktyg.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om teknikutvecklingsprocessens olika delar och hur dessa samverkar och påverkar resultatet. Eleven löser med viss säkerhet tekniska problem, både praktiskt och teoretiskt. Dessutom analyserar och värderar eleven tekniska lösningar utifrån hållbarhetsaspekter på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven använder med viss säkerhet teknikvetenskapliga begrepp, teorier och modeller och utför enkla beräkningar och rimlighetsbedömningar. Eleven visar godtagbara kunskaper om hur den tekniska utvecklingen och samhället har påverkat och påverkar varandra utifrån ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter. Eleven använder och dokumenterar tekniska underlag med viss säkerhet samt visualiserar och kommunicerar tekniska lösningar med viss skicklighet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om teknikutvecklingsprocessens olika delar och hur dessa samverkar och påverkar resultatet. Eleven löser med säkerhet tekniska problem, både praktiskt och teoretiskt. Dessutom analyserar och värderar eleven tekniska lösningar utifrån hållbarhetsaspekter på ett fungerande sätt. Eleven använder med säkerhet teknikvetenskapliga begrepp, teorier och modeller och utför genomarbetade beräkningar och rimlighetsbedömningar. Eleven visar goda kunskaper om hur den tekniska utvecklingen och samhället har påverkat och påverkar varandra utifrån ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter. Eleven använder och dokumenterar tekniska underlag med säkerhet samt visualiserar och kommunicerar tekniska lösningar med god skicklighet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om teknikutvecklingsprocessens olika delar och hur dessa samverkar och påverkar resultatet. Eleven löser med god säkerhet tekniska problem, både praktiskt och teoretiskt. Dessutom analyserar och värderar eleven tekniska lösningar utifrån hållbarhetsaspekter på ett väl fungerande sätt. Eleven använder med god säkerhet teknikvetenskapliga begrepp, teorier och modeller och utför väl genomarbetade beräkningar och rimlighetsbedömningar.

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om hur den tekniska utvecklingen och samhället har påverkat och påverkar varandra utifrån ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter. Eleven använder och dokumenterar tekniska underlag med god säkerhet samt visualiserar och kommunicerar tekniska lösningar med mycket god skicklighet.


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet konstarterna och samhället i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet konstarterna och samhället finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

type: stycke

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

type: paragraf

text: Konstarterna och samhället

type: rubrik

text: Ämnet konstarterna och samhället är till sin karaktär tvärvetenskapligt. I ämnet behandlas konstarternas historia, kulturströmningar och sambandet mellan kulturhistoria, samtida idéer och kulturens spegling av samhället och samhällsförändringar.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet konstarterna och samhället ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om konstarternas historia och om samtida konst- och kulturyttringar. Den ska även leda till att eleverna utvecklar kunskaper om vad som kan menas med kultur och vad detta begrepp omfattar. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att bekanta sig med de konstnärliga uttryckens mångfald och rikedom samt öka elevernas beredskap att ta till sig även sådant som kan te sig nytt och främmande. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla ett reflekterande och kritiskt tänkande om konstarterna och konstens roll i samhället, till exempel konstens möjlighet att belysa och problematisera frågor om inflytande och delaktighet. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kreativitet och intresse för eget skapande. Att analysera, tolka och uppleva olika slags konstarter och deras olika uttrycksformer, ska utgöra en väsentlig del av undervisningen. Undervisningen ska varva teori och praktiska inslag med betoning på både reflektion och upplevelse. Den ska också stimulera eleverna att pröva olika uttryck och presentationsformer med hjälp av olika medier. Undervisningen ska vidare ge utrymme för studiebesök och kulturupplevelser av olika slag.

text: Undervisningen i ämnet konstarterna och samhället ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om konstarternas historia och om samtida kulturuttryck. – Förmåga att sätta in konstarternas historiska utveckling i ett samhällsperspektiv. – Kunskaper om kulturbegreppets olika innebörder och centrala tankegångar inom estetiken. – Kunskaper om vad som har kännetecknat och kännetecknar kreativa miljöer samt om skapandets villkor för olika grupper. – Förmåga att analysera och tolka konst och kulturuttryck.

text: Nivåer i ämnet konstarterna och samhället

text: Nivå 1, 50 poäng. Betyg i konstarterna och samhället som omfattar nivå 1 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i konst och kultur som omfattar nivå 1. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Betyg i konstarterna och samhället som omfattar nivå 2 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i konst och kultur som omfattar nivå 2.

text: Nivåkod: KONA1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet konstarterna och samhället på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Konstarterna och kulturbegreppet

text: – Introduktion till konstarternas historia och de mest centrala epokerna. – Betydelsefulla kulturskapare och kulturella verk i någon eller några konstarter under olika epoker. – Orientering i aktuella samtida kulturuttryck och dess olika genrer inom någon eller några konstarter. – Introduktion till olika samband mellan samhällsförändringar och konstnärliga uttrycksformer under olika tider. – Introduktion till kulturbegreppet, däribland det humanistiska. – Föreställningar om etablerad kultur, populärkultur och subkultur.

text: Kreativa miljöer

text: – Främjande faktorer för det kreativa, konstnärliga utövandet i olika miljöer, historiska och nutida, till exempel betydelsen av mötesplatser, mecenater och kulturell mångfald. – Villkoren för konstnärlig kreativ verksamhet, till exempel vilken betydelse som genus har och har haft för villkoren.

text: Analys och tolkning

text: – Konstens koppling till yttrandefrihet. – Analys, tolkning och samtal om olika kultur- och konstföreteelser, med hjälp av relevanta begrepp, metoder och teorier, till exempel kultur- och konstföreteelser i det egna skapande arbetet. – Samtal om några konstarters särskilda uttrycksmedel och samspel med varandra.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: KONA2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet konstarterna och samhället på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Konstarterna och kulturbegreppet

text: – Orientering i konstarternas historia till och med nutid. – Den nutida indelningen av konstarternas historia i epoker, vad som kännetecknar dessa samt problematisering av epokindelningar. – Kulturutövare och kulturella verk från olika epoker och för relevanta kultursfärer inom det valda konstnärliga området. – Orientering i aktuella samtida kulturuttryck och olika genrer samt fördjupning inom något relevant konstnärligt område. – Samband mellan samhällsförändringar, konstnärliga uttrycksformer och tankeströmningar under olika epoker.

text: – Hur teknik och innovationer har påverkat och påverkar kulturutövandet och möjligheten att nå ut till en publik och det omgivande samhället. – Kulturbegreppets olika innebörder samt aspekter av det estetiska tänkandets historia och olika avgränsningar av begreppet kultur. – Olika föreställningar om etablerad kultur, populärkultur och folklig kultur genom historien.

text: Kreativa miljöer

text: – Främjande faktorer för det kreativa, konstnärliga utövandet i olika miljöer, till exempel staden som kulturmiljö, både ur ett historiskt och samtida perspektiv. – Villkoren för kreativ konstnärlig verksamhet, hur de har skiftat över tid och i olika miljöer samt betydelsen av genus, klass och annan grupptillhörighet eller social kategori.

text: Analys och tolkning

text: – Konstens och kulturens förhållande till makt och överhet, till exempel i frågor som rör yttrandefrihet, demokrati och censur. – Analys och tolkning av samt fördjupade samtal om olika kultur- och konstföreteelser med hjälp av relevanta begrepp, metoder och teorier. Däribland tolkning av det egna skapande arbetet och analys av till exempel, hur normer, värderingar och maktordningar uttrycks i olika konstnärliga verk. – Särskilda uttrycksmedel i olika konstarter och samspelet mellan olika konstarter.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för konstarternas historiska utveckling och visar godtagbara kunskaper om vanliga epokindelningar och genrer. Eleven för enkla resonemang om samband mellan konstnärliga uttryck och samhällsförändringar. Eleven redogör översiktligt för olika sätt att använda kulturbegreppet och olika historiska föreställningar om kultur och estetik. Eleven för enkla resonemang om kreativa miljöers kännetecken och om skapandets villkor för olika grupper. Eleven gör enkla analyser och tolkningar av konst- och kulturuttryck.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för konstarternas historiska utveckling och visar goda kunskaper om vanliga epokindelningar och genrer. Eleven för välgrundade resonemang om samband mellan konstnärliga uttryck och samhällsförändringar. Eleven redogör utförligt för olika sätt att använda kulturbegreppet och olika historiska föreställningar om kultur och estetik. Eleven för utvecklade resonemang om kreativa miljöers kännetecken och om skapandets villkor för olika grupper. Eleven gör relativt avancerade analyser och tolkningar av konst- och kulturuttryck.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för konstarternas historiska utveckling och visar mycket goda kunskaper om vanliga epokindelningar och genrer. Eleven för välgrundade och nyanserade resonemang om samband mellan konstnärliga uttryck och samhällsförändringar. Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika sätt att använda kulturbegreppet och olika historiska föreställningar om kultur och estetik. Eleven för välutvecklade resonemang om kreativa miljöers kännetecken och om skapandets villkor för olika grupper. Eleven gör avancerade analyser och tolkningar av konst- och kulturuttryck.

type: foreskrift


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet teknik – specialisering i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet teknik – specialisering finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Teknik – specialisering

text: Ämnet teknik – specialisering fördjupar eller breddar tekniska kunskaper inom ett valt teknikområde. Ämnet behandlar även tekniska tillämpningar och problemlösning.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet teknik – specialisering ska syfta till att eleverna fördjupar eller breddar sina kunskaper inom ett valt teknikområde. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar fördjupad förståelse av tekniska system och förmåga att använda tekniska begrepp, processer, metoder och verktyg inom valt teknikområde. För att stärka eleverna för framtidens olika utmaningar och behov ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att använda den digitala teknikens möjligheter. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att inhämta, granska, analysera och använda information. De ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera om teknik samt dokumentera, presentera och utvärdera tekniska lösningar. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hållbar utveckling inom valt teknikområde. Eleverna ska därför ges möjlighet att utveckla förmåga att bidra till hållbara tekniska lösningar utifrån både beprövade teorier och modeller och nya tekniska framsteg. Genom ett problemlösande och undersökande arbetssätt ska undervisningen stimulera elevernas nyfikenhet och lust att utvecklas inom valt teknikområde. Undervisningen ska lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågor inom teknisk utveckling och om hur hållbar utveckling inom valt teknikområde kan främjas.

text: Undervisningen i ämnet teknik – specialisering ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att använda begrepp, teorier, metoder och verktyg inom valt teknikområde. – Förmåga att utveckla tekniska lösningar inom valt teknikområde. – Kunskaper om hållbar utveckling inom valt teknikområde. – Förmåga att dokumentera, presentera och utvärdera tekniska lösningar.

text: Nivåer i ämnet teknik – specialisering

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet teknik. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: TEKK1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet teknik – specialisering på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Begrepp och teorier relevanta för valt teknikområde. – Relevanta metoder och verktyg för att skapa, simulera och testa lösningar inom valt teknikområde. – Analys och praktisk tillämpning av relevanta strategier för problemlösning inom valt teknikområde. – Källkritisk informationssökning i arbetet med att utveckla tekniska lösningar. – Metoder för kvalitetssäkring av tekniska processer och produkter inom valt teknikområde. – Riktlinjer, lagar och andra bestämmelser som gäller hållbar utveckling inom valt teknikområde. – Dokumentation av tekniska lösningar samt presentationstekniker, presentation och utvärdering av tekniska lösningar.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: TEKK2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet teknik – specialisering på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Tillämpning av relevanta begrepp och teorier i problemlösning. – Tillämpning av relevanta metoder och verktyg för att skapa, simulera, testa och utvärdera tekniska lösningar inom valt teknikområde. – Tekniska lösningar inom valt teknikområde utifrån analys och problemlösning. – Bedömning av olika tekniska lösningar på samma problem. – Källkritisk informationssökning samt granskning och relevansbedömning av information i arbetet med att utveckla tekniska lösningar. – Tillämpning av metoder för kvalitetssäkring av tekniska processer och produkter samt utvärdering och dokumentation av kvalitetssäkringen inom valt teknikområde. – Fördjupning och analys av aktuell teknikutveckling och dess relation till ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. – Användning av korrekt tekniskt språk vid dokumentation inom valt teknikområde. – Användning av olika relevanta presentationstekniker inom valt teknikområde. – Utvärdering för att optimera och förbättra en teknisk lösning.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven använder med viss säkerhet relevanta begrepp, teorier, metoder och verktyg. Eleven utvecklar tekniska lösningar på ett i huvudsak systematiskt sätt. Eleven visar godtagbara kunskaper om hållbar utveckling inom valt teknikområde. Eleven dokumenterar, presenterar och utvärderar tekniska lösningar med godtagbart resultat.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven använder med säkerhet relevanta begrepp, teorier, metoder och verktyg. Eleven utvecklar tekniska lösningar på ett systematiskt sätt. Eleven visar goda kunskaper om hållbar utveckling inom valt teknikområde. Eleven dokumenterar, presenterar och utvärderar tekniska lösningar med gott resultat.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven använder med god säkerhet relevanta begrepp, teorier, metoder och verktyg. Eleven utvecklar tekniska lösningar på ett systematiskt och genomarbetat sätt. Eleven visar mycket goda kunskaper om hållbar utveckling inom valt teknikområde. Eleven dokumenterar, presenterar och utvärderar tekniska lösningar med mycket gott resultat.


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet teknisk isolering i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet teknisk isolering finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Teknisk isolering

text: Ämnet teknisk isolering behandlar isolering av tekniska installationer. Samhällets ökade krav på minskad energiförbrukning och väl fungerande inomhusmiljöer tillsammans med branschens tekniska utveckling lyfter fram behovet av korrekt isolerade och optimalt fungerande tekniska installationer. Ämnet behandlar även branschens ansvar för främjandet av hållbar utveckling.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet teknisk isolering ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att utföra isolering av varma och kalla installationer samt av luftbehandlingssystem. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om material för isolering och ytbeklädnad samt om arbetsmetoder vid isolering av tekniska installationer. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt som främjar hållbarhet samt branschens ansvar för hållbar utveckling. Produkt- och teknikutveckling inom branschen ställer krav på proaktivitet och föränderliga arbetssätt. Undervisningen ska därför stimulera elevernas nyfikenhet och vilja till fortsatt lärande i arbetslivet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att planera, organisera, genomföra och utvärdera arbetsuppgifter. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att hantera utrustning och material på ett yrkesmässigt sätt samt arbeta med hänsyn till ergonomi, hälsa och säkerhet. Därtill ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att läsa och tolka bygghandlingar och annan dokumentation. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta i enlighet med de lagar och andra bestämmelser som gäller för yrkesområdet samt förebygga och hantera risker i den egna arbetsmiljön. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla en känsla för installationernas estetiska utformning. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om vikten av ansvarstagande samt förmåga att förhålla sig kritiskt granskande till rådande attityder och värderingar på arbetsplatsen. I undervisningen ska eleverna ges rikligt med tillfällen att använda fackspråk för att utveckla förmåga att kommunicera och samverka i olika sammanhang under arbetsutövning. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att dokumentera och kvalitetssäkra arbetet samt reflektera över hur arbetsprocessen har påverkat resultatet. I undervisningen ska teoretiska och praktiska kunskaper vävas samman till en helhet för eleverna. Undervisningen ska bedrivas med metoder och utrustning som är tidsenliga. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kreativitet, problemlösnings- och initiativförmåga samt bedrivas så att eleverna får möjlighet att utföra sina uppgifter både individuellt och i samarbete med andra.

text: Undervisningen i ämnet teknisk isolering ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om isoleringsmaterials konstruktion, funktion och användningsområden samt om lagar och andra bestämmelser inom verksamhetsområdet. – Förmåga att utföra arbetsuppgifter inom teknisk isolering, från planering till utvärdering och dokumentation, på ett säkert och hållbart sätt. – Förmåga att samverka och kommunicera i olika yrkessammanhang samt att använda fackspråk.

text: Nivåer i ämnet teknisk isolering

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: TEKN1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet teknisk isolering på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Olika typer av isoleringsmaterial samt deras konstruktion, funktion och användningsområden. – Äldre isoleringsmaterial och arbetsmetoder. – Isoleringsteori med produkt- och materiallära. – Isoleringsklasser och isoleringsnivåer. – Isoleringsteknik för teknisk isolering. – Metoder för vanligt förekommande ytbeklädnadsdelar vid isolering av installationer. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland bygglagstiftning samt bestämmelser om arbetsmiljö, hälsa och säkerhet. – Branschens ansvar för hållbar utveckling. – Riskbedömning och säkra arbetssätt. – Tolkning av ritningar och beskrivningar. – Planering och organisering av arbetsuppgifter vid isolering och utbredning av ytbeklädnad på ett säkert samt ekonomiskt och miljömässigt hållbart sätt. – Måttsättning och mängdberäkning av material utifrån placering och driftstemperatur. – Val och säker hantering av verktyg, maskiner och andra hjälpmedel för teknisk isolering. – Montering av rörskålar med spirallindning och bandning. – Isolering med nätmatta och lamellmatta med hopfästning genom fästmetoder som syförfarande och kramling. – Utbredning av plastplåt och tunn mönsterpräglad aluminiumplåt. – Kontroll, utvärdering och dokumentation av utförda åtgärder. – Ergonomiskt riktiga arbetssätt.

text: – Samverkan och kommunikation med anpassning till mottagare och i olika yrkessammanhang. – Kommunikation med facktermer i relation till arbetsuppgiften. – Situationsanpassat bemötande och agerande utifrån olika faktorer, till exempel social arbetsmiljö, attityder och värderingar.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: TEKN2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet teknisk isolering på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Isoleringsmaterial för teknisk isolering samt deras konstruktion, funktion och egenskaper. – Äldre ytbeklädnadsmaterial och arbetsmetoder samt risker förknippade med dem. – Isoleringsteori med produkt- och materiallära. – Isoleringens ändamål kopplat till minimering av energiförluster och risk för skador, till exempel kondensbildning, mikrobiell tillväxt eller oavsiktlig kylning eller uppvärmning. – Isoleringsteknik med metoder och utrustning för teknisk isolering. – Metoder för värmeisolering. – Problem som kan uppstå med kondens samt med värme- och fuktflöden vid kalla installationer. – Lagar och andra bestämmelser som gäller teknisk isolering, däribland bygglagstiftning och branschstandarder samt branschens ansvar för hållbar utveckling. – Lagar och andra bestämmelser om arbetsmiljö vid användning av limprodukter vid försegling av cellgummiisolering. – Riskbedömning och säkra arbetssätt för såväl montör som för användare av installationen. – Tolkning av ritningar, beskrivningar och montageanvisningar. – Planering och organisering av arbetsplatser och arbetsuppgifter vid kondensisolering på ett säkert samt ekonomiskt och miljömässigt hållbart sätt. – Måttsättning och mängdberäkning av material utifrån placering, driftstemperaturer, styrning och driftstid samt med hänsyn till energiförluster. – Val och säker hantering av verktyg, maskiner och annan utrustning för kondensisolering. – Montering av termisk isolering på kalla och varma installationer. – Montering av ångbromsar. – Montering av cellgummiisolering på rörinstallationer. – Montering av kondensisolering med folierörskål. – Montering av cellgummiisolering på apparater och komponenter. – Isolering med polyuretanskumning av rörledningar vid högt ställda krav på funktionen i temperaturhållningen. – Montering av ytbeklädnader på rörledningar, rörsvep och böjsegment. 4 – Kontroll, utvärdering och dokumentation av utförda åtgärder.

text: – Ergonomiskt riktiga arbetssätt. – Samverkan och kommunikation med anpassning till mottagare och i olika yrkessammanhang. – Kommunikation med fackspråk i tal och skrift i arbetet. – Situationsanpassat bemötande av kollegor, andra yrkesgrupper och uppdragsgivare på arbetsplatsen. – Agerande utifrån faktorer som social arbetsmiljö, attityder och värderingar.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för isoleringsmaterials konstruktion, funktion och användningsområden samt lagar och andra bestämmelser inom verksamhetsområdet. Eleven utför med visst handlag arbetsuppgifter inom teknisk isolering. Eleven utvärderar och dokumenterar arbetsprocessen och resultatet samt ger enkla förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar säkert och använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven använder fackspråk med viss säkerhet. Eleven samverkar och kommunicerar i olika yrkessammanhang med viss säkerhet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för isoleringsmaterials konstruktion, funktion och användningsområden samt lagar och andra bestämmelser inom verksamhetsområdet. Eleven utför med gott handlag arbetsuppgifter inom teknisk isolering. Eleven utvärderar och dokumenterar arbetsprocessen och resultatet samt ger välgrundade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar säkert och använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven använder fackspråk med säkerhet. Eleven samverkar och kommunicerar i olika yrkessammanhang med säkerhet.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C. 5

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för isoleringsmaterials konstruktion, funktion och användningsområden samt lagar och andra bestämmelser inom verksamhetsområdet. Eleven utför med mycket gott handlag arbetsuppgifter inom teknisk isolering. Eleven utvärderar och dokumenterar arbetsprocessen och resultatet samt ger välgrundade och nyanserade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar säkert och använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven använder fackspråk med god säkerhet. Eleven samverkar och kommunicerar i olika yrkessammanhang med god säkerhet.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet terrängtransporter
i gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet terrängtransporter finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Terrängtransporter

text: Ämnet terrängtransporter behandlar de terrängfordon som används för olika typer av transporter inom naturbrukets verksamhetsområden. Med hjälp av terrängfordon och tekniska hjälpmedel kan arbetsuppgifter utföras rationellt och med en ökad precision. I ämnet ingår körning av fordon i terräng och på väg samt trafikkunskap.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet terrängtransporter ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att manövrera och köra fordon och fordonskombinationer på ett säkert sätt i olika typer av terräng och trafik för att utföra arbetsuppgifter inom naturbruksverksamheter. Terrängfordon som används i samspel med biologiska förutsättningar och biologiska metoder bidrar till en hög kvalitet på skogsbrukets produkter och tjänster samt till en hållbar utveckling. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse av maskinanvändningens påverkan på skog och mark samt förmåga att arbeta på ett ansvarsfullt och yrkesmässigt sätt. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om fordonens konstruktion, funktion och inställningsmöjligheter samt förmåga att utföra service och underhåll av fordon och teknisk utrustning. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att använda arbetsmetoder som främjar ekonomisk och miljömässig hållbarhet. Undervisningen ska också bidra till att eleverna får redskap för att söka ny kunskap och använda nya tekniska lösningar. Eleverna ska dessutom ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller vid körning med terrängfordon på väg och i terräng. Praktiska övningar, fältstudier, och ett undersökande arbetssätt ska ingå i undervisningen.

text: Undervisningen i ämnet terrängtransporter ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att manövrera och köra fordon och fordonskombinationer i trafik och terräng för att utföra olika arbetsuppgifter. – Förmåga att vårda och underhålla fordon och tilläggsutrustning. – Förmåga att arbeta säkert och ergonomiskt samt ekonomiskt och miljömässigt hållbart. – Förmåga att arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller körning av fordon i terräng och trafik.

text: Nivåer i ämnet terrängtransporter

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: TERR1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet terrängtransporter på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Teknisk grund

text: – Konstruktions- och funktionsbeskrivningar samt användningsområden för olika fordon. – Tilläggsutrustning och tekniska hjälpmedel för olika fordon. – Motorbränslen, alternativa drivmedel och smörjmedel. – Daglig tillsyn av fordon och teknisk utrustning, till exempel tvätt, laddning samt påfyllning av drivmedel, smörjmedel och vätskor.

text: Körning

text: – Körning av terrängfordon och fordonskombinationer på väg och i terräng för att genomföra förekommande arbetsuppgifter. – Inställning av teknisk utrustning för olika arbetsuppgifter samt funktionskontroll. – Tillämpning av regler för förare och fordon i trafik och terräng samt hur bristande regelefterlevnad påverkar trafikmiljö och säkerhet. – Användning av fordonets reglage samt tolkning av instrument. – Hantering av tilläggsutrustning. – Inställning av förarplatsens utrustning för ergonomisk, effektiv och säker körning. – Användning av instruktions- och handböcker vid körning och tillsyn. – Ekonomisk och situationsanpassad körteknik i terräng och på väg, däribland minimering av körskador och markslitage vid körning i terräng.

text: Arbetsmiljö, säkerhetsfrågor och bestämmelser

text: – Ergonomi och arbetsmiljö i samband med körning av fordon. – Säkerhetskontroll inför användning av fordon och tilläggsutrustning. – Brandförebyggande åtgärder. – Reflektion över och värdering av det egna körbeteendet, däribland gällande trafiksäkerhet, riskmedvetenhet och handlingsberedskap. – Lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven kör och manövrerar med visst handlag terrängfordon på ett säkert, riskmedvetet och miljömässigt sätt. I samband med körning i terräng vidtar eleven med viss säkerhet åtgärder för att skydda mark och skogsbestånd. Vid körning i trafik tillämpar eleven gällande trafikregler. Eleven vårdar och underhåller fordon och tilläggsutrustning med godtagbart resultat. Eleven arbetar säkert och ergonomiskt med terrängfordon. Dessutom väljer eleven med viss säkerhet arbetsmetoder och tidpunkt för att utföra olika arbetsuppgifter utifrån miljöhänsyn samt tekniska och ekonomiska faktorer. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven kör och manövrerar med gott handlag terrängfordon på ett säkert, riskmedvetet och miljömässigt sätt. I samband med körning i terräng vidtar eleven med säkerhet åtgärder för att skydda mark och skogsbestånd. Vid körning i trafik tillämpar eleven gällande trafikregler. Eleven vårdar och underhåller fordon och tilläggsutrustning med gott resultat. Eleven arbetar säkert och ergonomiskt med terrängfordon. Dessutom väljer eleven med säkerhet arbetsmetoder och tidpunkt för att utföra olika arbetsuppgifter utifrån miljöhänsyn samt tekniska och ekonomiska faktorer. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven kör och manövrerar med mycket gott handlag terrängfordon på ett säkert, riskmedvetet och miljömässigt sätt. I samband med körning i terräng vidtar eleven med god säkerhet åtgärder för att skydda mark och skogsbestånd. Vid körning i trafik tillämpar eleven gällande trafikregler. Eleven vårdar och underhåller fordon och tilläggsutrustning med mycket gott resultat. Eleven arbetar säkert och ergonomiskt med terrängfordon. Dessutom väljer eleven med god säkerhet arbetsmetoder och tidpunkt för att utföra olika arbetsuppgifter utifrån miljöhänsyn samt tekniska och ekonomiska faktorer. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet textkommunikation i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet textkommunikation finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Textkommunikation

text: Ämnet textkommunikation behandlar hur text används i kommunikation inom olika typer av medier och reklam. I ämnet ingår texten som uttrycksmedel samt produktion och analys av olika typer av texter.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet textkommunikation ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att skriva texter med anpassning till syfte och mottagare inom områdena journalistik, reklam, information, sociala medier samt inom ljud- och filmproduktion. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att använda journalistiska arbetsmetoder samt metoder för att formulera effektiva budskap inom reklam och information. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att skriva manus till ljud- och filmproduktioner inom medieområdet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att använda relevant teknik i produktionen av olika typer av texter. Eleverna ska genom undervisningen få möjlighet att utveckla ett analytiskt förhållningssätt till olika typer av texter. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kreativitet samt problemlösnings- och initiativförmåga för att utföra arbetsuppgifter i såväl det individuella arbetet som i samarbete med andra.

text: Undervisningen i ämnet textkommunikation ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att producera journalistiska texter. – Förmåga att producera reklam- och informationstexter med budskap anpassade till olika syften och mottagare. – Förmåga att analysera olika typer av texter. – Förmåga att skriva manus för ljud- och filmproduktion.

text: Nivåer i ämnet textkommunikation

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: TEXT1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet textkommunikation på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Normer för språkriktighet. – Hur personer, miljöer och händelser kan gestaltas och förmedlas i journalistiska texter.

text: – Analys av olika typer av texter. – Journalistikens arbetssätt och principer, däribland intervjuteknik, research, etik och källkritik. – Skrivande av journalistiska texter grundade på fakta och saklighet samt på journalistikens arbetssätt och principer. – Skrivande av reklamtexter och enklare informationstexter utifrån branschernas arbetssätt och principer, däribland användning av retorik, bildspråk och etik. – Skrivande av interaktiv text för sociala medier med anpassning till olika syften och mottagare. – Ljud- och filmproduktioners dramaturgi samt skrivande av enklare manus, till exempel nyhetsinslag och reklam.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: TEXT2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet textkommunikation på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Språk och uttryck i textproduktioner mot olika målgrupper, till exempel hur dramaturgi används när budskap formuleras. – Analys av och respons på andras texter. – Skrivande av journalistiska texter, däribland reportage samt gestaltningar av personer och miljöer. – Skrivande av reklamtexter och texter för organisationers interna och externa kommunikation med anpassning till olika syften och mottagare. – Skrivande av manus för längre ljud- och filmproduktioner som personporträtt eller reportage.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven producerar olika typer av journalistiska texter av godtagbar kvalitet. Eleven producerar reklam- och informationstexter av godtagbar kvalitet med budskap anpassade till olika syften och mottagare. Eleven gör enkla analyser av olika typer av texter. Eleven skriver manus för ljud- eller filmproduktion av godtagbar kvalitet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven producerar olika typer av journalistiska texter av god kvalitet. Eleven producerar reklam- och informationstexter av god kvalitet med budskap anpassade till olika syften och mottagare. Eleven gör utvecklade analyser av olika typer av texter. Eleven skriver manus för ljud- eller filmproduktion av god kvalitet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven producerar olika typer av journalistiska texter av mycket god kvalitet. Eleven producerar reklam- och informationstexter av mycket god kvalitet med budskap anpassade till olika syften och mottagare. Eleven gör välutvecklade analyser av olika typer av texter. Eleven skriver manus för ljud- eller filmproduktion av mycket god kvalitet.


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet TIG-svetsning rör i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet TIG-svetsning rör finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: TIG-svetsning rör

text: Ämnet TIG-svetsning rör behandlar sammanfogning av rör med TIGsvetsning och är till sin karaktär både praktiskt och teoretiskt. Områdets tekniska utveckling och betydelsen av en hållbar utveckling behandlas också.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet TIG-svetsning rör ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om svetsmetoden TIG (tungsten inert gas) och dess användning kopplat till rör. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar förmåga att svetsa i olika material med relevant utrustning anpassad för materialet. Därtill ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller miljö och säkerhet samt om att förebygga och hantera brand i den egna arbetsmiljön. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt som främjar hållbar utveckling. Produkt- och teknikutveckling inom arbetsområdet ställer krav på proaktivitet och föränderliga arbetssätt. Undervisningen ska därför stimulera elevernas nyfikenhet och vilja till fortsatt lärande i arbetslivet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att planera, organisera, genomföra och utvärdera arbetsuppgifter inom arbetsområdet. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att använda tillverkningsunderlag med tillhörande handlingar samt utveckla kunskaper om föreskrifter och standarder inom arbetsområdet. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att hantera material samt välja, använda och underhålla verktyg, maskiner och utrustning med hänsyn till ergonomi, hälsa och säkerhet. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta i enlighet med de lagar och andra bestämmelser som gäller för yrkesområdet samt förebygga och hantera risker i den egna arbetsmiljön. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om vikten av ansvarstagande samt förmåga att förhålla sig kritiskt granskande till rådande attityder och värderingar på arbetsplatsen. Eleverna ska ges rikligt med tillfällen att använda fackspråk för att utveckla förmåga att kommunicera och samverka i olika sammanhang. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att dokumentera och kvalitetssäkra arbetet samt reflektera över hur arbetsprocessen har påverkat resultatet. Undervisningen ska bedrivas så att teoretiska och praktiska kunskaper vävs samman till en helhet för eleverna. Arbetsuppgifter ska genomföras med metoder, verktyg och maskiner som är tidsenliga och godkända i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kreativitet, problemlösnings- och initiativförmåga samt bedrivas så att eleverna får möjlighet att utföra sina uppgifter såväl individuellt som i samarbete med andra.

text: Undervisningen i ämnet TIG-svetsning rör ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om TIG-svetsning av rör samt om lagar och andra bestämmelser som reglerar verksamheten. – Förmåga att utföra svetsarbete efter tillverkningsunderlag med tillhörande handlingar på ett säkert och hållbart sätt. – Förmåga att hantera material samt välja, använda och underhålla verktyg, maskiner och utrustning. – Förmåga att samverka och kommunicera i olika yrkessammanhang samt använda fackspråk.

text: Nivåer i ämnet TIG-svetsning rör

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: TIGS1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet TIG-svetsning rör på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Egenskaper hos svetsmetoden TIG kopplat till rör. – Funktioner i svetsprocessen, däribland svetscykel och skyddsgas. – Utrustning för TIG-svetsning, däribland strömkälla, brännarkropp samt anordningar för gasförsörjning och kablar. – Diskontinuiteter och formavvikelser i svetsar och möjliga problem vid TIG-svetsning. – Kvalitetsnivåer och provmetoder av svetsförband samt kompetenskrav vid svetsning. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland om brandsäkerhet. – Arbetsmiljö, hälsa och säkerhet vid svetsarbete, däribland brandsäkerhet för skydd mot brand och brandgasspridning. – Tolkning av tillverkningsunderlag med tillhörande handlingar. Svetsdatablad som behandlar parametrar, till exempel val av svetsström för olika material, godstjocklekar och svetslägen. – Inställning av strömkällan och reglering av svetsparametrar. – Beräkning av rotgasfyllning med hänsyn till ekonomisk och miljömässig hållbarhet. – Rengöring av fogar vid svetsning av olegerat och rostfritt stål. – Sammanfogning av enkelsidiga stumsvetsar i rör i olegerat och rostfritt stål i förekommande svetslägen. – Täthetsprovning, kontroller och dokumentation vid svetsarbeten. – Åtgärder för att korrigera svetsfel. – Säkra arbetssätt med hänsyn till riskfaktorer inom svetsning, däribland elfaror, ultraviolett strålning (UV-strålning), värmestrålning och svetsrök.

text: – Användning och hantering av stål och dess legeringar samt tillsatsmaterial med hänsyn till ekonomisk och miljömässig hållbarhet. – Identifiering av stål utifrån definition och egenskaper samt jämförelse mellan rostfritt stål och olegerat stål. – Val och säker användning av verktyg, maskiner och utrustning för fogberedning. – Indelning, slipning och hantering av TIG-elektroder. – Underhåll av verktyg, maskiner och utrustning, till exempel kablars och kopplingars tillstånd, kontaktytors och komponenters renhet samt gastillförsel och kontroll av denna. – Samverkan och kommunikation med anpassning till mottagare och i olika yrkessammanhang. – Kommunikation med fackspråk i relation till arbetsuppgiften. – Situationsanpassat bemötande och agerande. Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, till exempel attityder och värderingar.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt arbetsprocesser och metoder för TIGsvetsning av rör. Eleven visar godtagbara kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom arbetsområdet. Eleven utför svetsarbeten med godtagbart resultat. Eleven utvärderar och dokumenterar arbetsprocessen och resultatet samt ger enkla förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar säkert och använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven väljer material på ett säkert sätt utifrån givna instruktioner. Eleven hanterar med visst handlag verktyg, maskiner och utrustning. Eleven använder fackspråk med viss säkerhet. Eleven samverkar och kommunicerar i olika yrkessammanhang med viss säkerhet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt arbetsprocesser och metoder för TIG-svetsning av rör. Eleven visar goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom arbetsområdet.

text: Eleven utför svetsarbeten med gott resultat. Eleven utvärderar och dokumenterar arbetsprocessen och resultatet samt ger utvecklade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar säkert och använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven väljer material på ett säkert sätt utifrån givna instruktioner. Eleven hanterar med gott handlag verktyg, maskiner och utrustning. Eleven använder fackspråk med säkerhet. Eleven samverkar och kommunicerar i olika yrkessammanhang med säkerhet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat arbetsprocesser och metoder för TIG-svetsning av rör. Eleven visar mycket goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom arbetsområdet. Eleven utför svetsarbeten med mycket gott resultat. Eleven utvärderar och dokumenterar arbetsprocessen och resultatet samt ger välutvecklade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar säkert och använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven väljer material på ett säkert sätt utifrån givna instruktioner. Eleven hanterar med mycket gott handlag verktyg, maskiner och utrustning. Eleven använder fackspråk med god säkerhet. Eleven samverkar och kommunicerar i olika yrkessammanhang med god säkerhet.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet tillverkningsunderlag i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet tillverkningsunderlag finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Tillverkningsunderlag

text: Ämnet tillverkningsunderlag behandlar tolkning av underlag som används vid produktion samt skapande av tillverkningsunderlag från enkla skisser med hjälp av datorteknik. Det behandlar även beredningsunderlag och informationssökning.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet tillverkningsunderlag ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att tolka ritningar och tillverkningsunderlag inom ett industritekniskt område. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att skapa tillverkningsunderlag med hjälp av datorteknik. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att tillverka egna ritningar eller mönster utifrån skisser. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar förmåga att ta fram beredningsunderlag utifrån ett tillverkningsunderlag. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om beteckningar och deras funktion för att kunna tolka och skapa ett tillverkningsunderlag. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att söka information i tabeller, handböcker och andra relevanta källor. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta strukturerat, eftersom ordning och noggrannhet är avgörande faktorer för en framgångsrik industriell produktion. Eleverna ska dessutom ges möjlighet att utveckla förmåga att bedöma kvaliteten på utfört arbete samt att använda termer och begrepp inom området. Undervisningen ska innehålla både teoretiska och praktiska övningar för att ge eleverna möjlighet att utveckla en trygghet i att tolka och skapa tillverkningsunderlag. Eleverna ska genom ett undersökande och problemlösande arbetssätt stimuleras till fortsatt lärande och yrkesmässig utveckling inom området.

text: Undervisningen i ämnet tillverkningsunderlag ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att tolka tillverkningsunderlag inom industriell produktion. – Förmåga att skapa tillverkningsunderlag. – Förmåga att organisera och bereda arbetet utifrån tillverkningsritningar. – Kunskaper om specifika beteckningar inom valt område. – Förmåga att bedöma kvaliteten på utfört arbete.

text: Nivåer i ämnet tillverkningsunderlag

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: TILV1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet tillverkningsunderlag på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Tolkning av mönster- och ritningsunderlag. – Grundläggande metoder för manuell framställning av mönster eller ritningar, till exempel skisser. – Beredning av tillverkningsunderlag, till exempel material, dimensioner och toleranser. – Informationssökning i relevanta källor, till exempel kravspecifikationer och handböcker. – Tillämpning av arbetsmetoder för struktur, ordning och effektiv arbetsmiljö. – Specifika beteckningar för mönster eller ritningar. – Grundläggande begrepp och uttryck inom området för att kommunicera om arbetsprocess och resultat. – Bedömning av kvalitet och resultat på utfört arbete.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: TILV2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet tillverkningsunderlag på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Tolkning av avancerade mönster- och ritningsunderlag. – Metoder för framställning av mönster eller ritningar med hjälp av datorteknik, till exempel cad (computer aided design). – Beredning av tillverkningsunderlag, till exempel hållfasthet, ytjämnhetskrav eller form- och lägestoleranser. – Informationssökning i relevanta källor, till exempel standarder och beräkningsunderlag. – Tillämpning av arbetsmetoder för struktur, ordning och effektiv arbetsmiljö. – Specifika beteckningar vid datorframställning av mönster eller ritningar. – Begrepp och uttryck inom området för att kommunicera om arbetsprocess och resultat. – Bedömning av kvalitet och resultat på utfört arbete.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier

text: för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven tolkar tillverkningsunderlag med viss säkerhet. Eleven skapar tillverkningsunderlag med viss skicklighet. Eleven organiserar och bereder med viss säkerhet arbetet utifrån tillverkningsritningar. Eleven visar godtagbara kunskaper om beteckningar inom valt område. Eleven utvärderar sitt arbete på ett godtagbart sätt.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven tolkar tillverkningsunderlag med säkerhet. Eleven skapar tillverkningsunderlag med god skicklighet. Eleven organiserar och bereder med säkerhet arbetet utifrån tillverkningsritningar. Eleven visar goda kunskaper om beteckningar inom valt område. Eleven utvärderar sitt arbete på ett utvecklat sätt.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven tolkar tillverkningsunderlag med god säkerhet. Eleven skapar tillverkningsunderlag med mycket god skicklighet. Eleven organiserar och bereder med god säkerhet arbetet utifrån tillverkningsritningar. Eleven visar mycket goda kunskaper om beteckningar inom valt område. Eleven utvärderar sitt arbete på ett välutvecklat sätt.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet tillämpad programmering i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet tillämpad programmering finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Tillämpad programmering

text: Ämnet tillämpad programmering möjliggör en tvärvetenskaplig fördjupning inom något kunskapsområde. I ämnet tillämpas ett datavetenskapligt perspektiv på valt kunskapsområde, till exempel ekonomi, humaniora, konst och kultur, medicin, naturvetenskap, pedagogik, samhällsvetenskap eller teknik.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet tillämpad programmering ska syfta till att eleverna breddar eller fördjupar sina kunskaper och färdigheter inom programmering, tillämpat på ett valt område. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse av programmeringens betydelse inom det valda tillämpningsområdet. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda relevanta begrepp, teorier, modeller och metoder i syfte att behandla frågeställningar inom det valda området. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar nyfikenhet för programmering, ett datavetenskapligt perspektiv på omvärlden och en förståelse av programmeringens betydelse i samhället. Därutöver ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur sociala normer och strukturer kan påverka möjligheten att utveckla och tillämpa programmering inom olika områden. Undervisningen ska leda till att aktuell och relevant praxis och forskning samt elevernas egna erfarenheter tas till vara. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att relatera de breddade eller fördjupade kunskaperna inom programmering till valt tillämpningsområde samt bidra till att eleverna utvecklar förmåga att omsätta kunskaperna i handling. Genom undervisningen ska eleverna dessutom ges möjlighet att utveckla ett vetenskapligt och professionellt förhållningssätt. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att enskilt eller i grupp utföra programmeringsuppgifter av varierande komplexitet och inom valda tilllämpningsområden. Undervisningen ska lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågor samt olika handlingsalternativ inom tillämpad programmering i valt område.

text: Undervisningen i ämnet tillämpad programmering ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder vid programmering. – Kunskaper om utvecklingsprocesser inom programmering och samband mellan processers olika delar. – Förmåga att tillämpa programmering på ett valt område. – Förmåga att analysera vilka konsekvenser programmering har för individ, samhälle och teknisk utveckling.

text: Nivåer i ämnet tillämpad programmering

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: TILL1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet tillämpad programmering på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Processer och modeller

text: – Grundläggande begrepp, teorier, modeller och metoder inom programmering som är relevant för valt tillämpningsområde. – Relevanta arbets- och utvecklingsprocesser inom valt tillämpningsområde.

text: Problemlösning

text: – Problemlösning av enkla problem med hjälp av programmering i avgränsade problemsituationer. Programmeringens möjligheter och begränsningar. – Någon eller några tillämpningar inom valt område, till exempel industriell programmering, spelprogrammering, utveckling av administrativa system eller pedagogiska program, applikationsutveckling eller som hjälpmedel för att skapa eller bearbeta bild, ljud och film.

text: Analys

text: – Reflektion över och värdering av valda strategier, metoder och resultat. – Några konsekvenser av tillämpad programmering för individ, samhälle och teknisk utveckling avseende hållbar utveckling, etik och genus inom valt område.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: TILL2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet tillämpad programmering på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Processer och modeller

text: – Begrepp, teorier, modeller och metoder inom programmering som är relevant för valt tillämpningsområde. – Relevanta processer inom valt tillämpningsområde.

text: Problemlösning

text: – Problemlösning av enkla och sammansatta problem med programmering i en tillämpad kontext. Programmeringens möjligheter och begränsningar. – Flera och olika tillämpningar av programmering inom valt område.

text: Analys

text: – Reflektion över och värdering av valda strategier, metoder och resultat samt förslag till förbättringar. – Konsekvenser av tillämpad programmering för individ, samhälle och teknisk utveckling avseende hållbar utveckling, etik och genus inom valt området.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder vid programmering. Eleven visar godtagbara kunskaper om programmeringens utvecklingsprocesser och resonerar om sambanden mellan delarna i en process. Eleven tillämpar med viss säkerhet programmering på det valda området. Eleven analyserar med enkla omdömen programmeringens konsekvenser för individ, samhälle och teknisk utveckling.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder vid programmering. Eleven visar goda kunskaper om programmeringens utvecklingsprocesser och resonerar om sambanden mellan delarna i en process. Eleven tillämpar med säkerhet programmering på det valda området. Eleven analyserar med utvecklade omdömen programmeringens konsekvenser för individ, samhälle och teknisk utveckling.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder vid programmering.

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om programmeringens utvecklingsprocesser och resonerar om sambanden mellan delarna i en process. Eleven tillämpar med god säkerhet programmering på det valda området. Eleven analyserar med välutvecklade omdömen programmeringens konsekvenser för individ, samhälle och teknisk utveckling.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet tillämpad psykologi i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet tillämpad psykologi finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Tillämpad psykologi

text: Ämnet tillämpad psykologi behandlar mänskliga tankar, känslor och beteenden med särskilt fokus på ett eller flera psykologiska områden.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet tillämpad psykologi ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om ett eller flera psykologiska områden och deras praktiska tillämpning. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med områdesspecifika psykologiska frågeställningar. Eleverna ska ges möjlighet att reflektera över och analysera psykologiska samband i relation till sin omvärld. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar förmåga att använda begrepp, teorier och metoder inom valt område. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om mänskliga tankar, känslor och beteenden och hur dessa kan påverka individer, grupper och verksamheter i vardagsnära såväl som större samhälleliga och globala sammanhang. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av både människans och ämnesområdets komplexitet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att ta del av aktuell och ny kunskap inom ett eller flera psykologiska områden. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla sin förmåga att göra underbyggda ställningstaganden och bemöta andras åsikter. På så vis ska undervisningen bidra till att eleverna förbereds för ett aktivt deltagande i samhället. I undervisningen ska ett sokratiskt och reflekterande arbetssätt betonas. Eleverna ska ges möjlighet att utföra enkla experiment, undersökningar, intervjuer och observationer in situ i linje med vetenskaplig tradition.

text: Undervisningen i ämnet tillämpad psykologi ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om mänskliga tankar, känslor och beteenden. – Förmåga att reflektera över områdesspecifik psykologi. – Förmåga att tillämpa begrepp, teorier och metoder inom ett eller flera psykologiska områden.

text: Nivåer i ämnet tillämpad psykologi

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: TILM1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet tillämpad psykologi på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Människan som tänkande, kännande, handlande, biologisk och social varelse med särskild anknytning till det områdesspecifika innehållet. – Fördjupning inom ett eller flera psykologiska områden som är relevanta för elevernas utbildning, till exempel idrottspsykologi, rättspsykologi, politisk psykologi, genuspsykologi, teknisk psykologi, arbets- och organisationspsykologi samt missbruks- och beroendepsykologi. – Hur områdesspecifik psykologi kan tillämpas i en samhällelig och global kontext. – Områdesspecifika psykologiska begrepp och teorier. – Formulering av psykologiska frågeställningar utifrån någon psykologisk teori och modell. – Praktiska övningar inom ett eller flera psykologiska områden och tilllämpning av områdesspecifika teorier genom utförande av enkla experiment eller observationer, reflektion över resultaten samt presentation av dessa.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om psykologiska förklaringar till mänskliga tankar, känslor och beteenden inom valt psykologiskt område. Eleven reflekterar på ett enkelt sätt över hur områdesspecifik psykologi kan tillämpas. Eleven visar godtagbara kunskaper om områdesspecifika begrepp, teorier och metoder. Eleven formulerar enkla psykologiska frågeställningar utifrån någon psykologisk teori och modell. Eleven prövar frågeställningarna, för enkla resonemang om resultatet och drar enkla slutsatser.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om psykologiska förklaringar till mänskliga tankar, känslor och beteenden inom valt psykologiskt område. Eleven reflekterar på ett utförligt sätt över hur områdesspecifik psykologi kan tillämpas. Eleven visar goda kunskaper om områdesspecifika begrepp, teorier och metoder. Eleven formulerar välgrundade psykologiska frågeställningar utifrån någon psykologisk teori och modell. Eleven prövar frågeställningarna, för välgrundade resonemang om resultatet och drar välgrundade slutsatser.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om psykologiska förklaringar till mänskliga tankar, känslor och beteenden inom valt psykologiskt område. Eleven reflekterar på ett utförligt och nyanserat sätt över hur områdesspecifik psykologi kan tillämpas. Eleven visar mycket goda kunskaper om områdesspecifika begrepp, teorier och metoder. Eleven formulerar välgrundade och nyanserade psykologiska frågeställningar utifrån någon psykologisk teori och modell. Eleven prövar frågeställningarna, för välgrundade och nyanserade resonemang om resultatet och drar välgrundade och nyanserade slutsatser.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet tillämpat underhåll i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet tillämpat underhåll finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Tillämpat underhåll

text: Det industrialiserade samhället bygger på tekniska system med hög driftsäkerhet och modernt underhåll. Ämnet tillämpat underhåll behandlar underhållets betydelse för att den tekniska utrustningen inom valt industritekniskt område ska fungera på ett resurseffektivt sätt. Ämnet behandlar också förbättringsprocessens betydelse inom underhåll.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet tillämpat underhåll ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att utföra underhåll inom ett valt industritekniskt område. Den ska även bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om begrepp, teorier och metoder inom driftsäkerhet och underhållsarbete. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förståelse av underhållsarbetets betydelse för att förhindra driftavbrott och minimera resursförbrukning. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar förmåga att planera och utföra underhållsarbete på ett säkert sätt samt kunskaper om hur underhållsarbete främjar en säker arbetsmiljö. Ett viktigt inslag i allt underhållsarbete är läsning och tolkning av teknisk dokumentation samt redovisning av utförda åtgärder. Därför ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att tolka teknisk information och att dokumentera och utvärdera utfört underhållsarbete. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar förmåga att kommunicera och samverka inom och mellan yrkesgrupper. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla en helhetssyn på underhåll genom tillämpning av metoder för förbättringsarbete. Undervisningen ska genom ett undersökande och problemlösande arbetssätt stimulera eleverna till fortsatt lärande och yrkesmässig utveckling inom underhållsteknik.

text: Undervisningen i ämnet tillämpat underhåll ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om driftsäkerhet och underhåll inom valt industritekniskt område. – Förmåga att planera och utföra underhållsarbete med hänsyn till miljö, arbetsmiljö och säkerhet. – Förmåga att tolka och använda tekniska dokument. – Förmåga att dokumentera och utvärdera arbetsprocess och resultat.

text: Nivåer i ämnet tillämpat underhåll

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet driftsäkerhet.

text: Nivåkod: TILA1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet tillämpat underhåll på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Begrepp, teorier och metoder relevanta för valt industritekniskt område, till exempel TPM (total productive maintenance), smart maintenance, OEE (overall equipment effectiveness) och TAK (tillgänglighet, anläggningsutnyttjande och kvalitet). – Underhållets betydelse för utrustningens funktionalitet och en säker drift inom valt industritekniskt område. – Planering, beredning och genomförande av förebyggande och avhjälpande underhåll på ett säkert sätt med hjälp av ritningar, scheman och manualer. – Hantering av material, verktyg och utrustning för drift- och underhållsarbete. – Åtgärder för att minimera miljöpåverkan i samband med underhållsarbete. – Tillämpning av ergonomiska arbetsmetoder samt metoder för strukturerad, ordnad och effektiv arbetsmiljö. – Tillämpning av metoder inom förbättringsarbete, till exempel systematisk felsökning, datainsamling eller byte av tillverkningsmetod inom valt industritekniskt område. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland säkerhetsföreskrifter. – Tolkning och användning av teknisk dokumentation, till exempel instruktioner och standarder. – Begrepp och uttryck inom området för att kommunicera om arbetsprocess och resultat. – Dokumentation av arbetsprocess och resultat. – Bedömning av kvalitet och resultat på utfört arbete.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om driftsäkerhet och underhåll inom valt industritekniskt område. Eleven planerar och utför med viss skicklighet arbetsuppgifter inom underhållsarbete med hänsyn till miljö, arbetsmiljö och säkerhet. Eleven 3

text: arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven tolkar och använder tekniska dokument med viss säkerhet. Eleven dokumenterar och utvärderar arbetsprocess och resultat med viss säkerhet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om driftsäkerhet och underhåll inom valt industritekniskt område. Eleven planerar och utför med god skicklighet arbetsuppgifter inom underhållsarbete med hänsyn till miljö, arbetsmiljö och säkerhet. Eleven arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven tolkar och använder tekniska dokument med säkerhet. Eleven dokumenterar och utvärderar arbetsprocess och resultat med säkerhet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om driftsäkerhet och underhåll inom valt industritekniskt område. Eleven planerar och utför med mycket god skicklighet arbetsuppgifter inom underhållsarbete med hänsyn till miljö, arbetsmiljö och säkerhet. Eleven arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven tolkar och använder tekniska dokument med god säkerhet. Eleven dokumenterar och utvärderar arbetsprocess och resultat med god säkerhet.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet travkunskap i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet travkunskap finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Travkunskap

text: Ämnet travkunskap behandlar skötsel och träning av travhästar i olika åldrar och utbildningsstadier. Ämnet behandlar också hästars reaktion och beteende vid körning samt kommunikation med hästar. I arbetet som hästskötare ingår att motionera och träna hästar och därför behandlar ämnet den träning som behövs för att kunna köra travhästar i samband med hästskötsel.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet travkunskap ska syfta till att eleverna utvecklar färdigheter i skötsel och körning av travhästar. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om hästars gångarter och rörelsemekanik samt om sambandet mellan hållbara träningsmetoder och hästars hälsa. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar kunskaper om hästars mentala och kroppsliga utveckling. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att sköta och hantera samt utrusta och köra travhästar med hästarnas välbefinnande i centrum. Eleverna ska också ges möjlighet utveckla förmåga att sköta den utrustning som används i samband med körning. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att samspela med hästar samt att köra hästar under kontroll i olika typer av arbeten. Eleverna ska också ges möjlighet att reflektera över arbetsmiljörisker för att utveckla såväl riskmedvetenhet som förmåga att välja och använda arbetsmetoder som främjar en god hälsa och ett hållbart arbetsliv. Eleverna ska dessutom ges möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller arbete med hästar och travsport. Genom körövningar ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att köra travhästar samt att tyda hästars reaktioner. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att genom observationer utveckla kunskaper om hästars rörelse.

text: Undervisningen i ämnet travkunskap ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om hästens rörelsemekanik och om faktorer som påverkar hästars prestation och hållbarhet. – Kunskaper om travhästars utbildning och utveckling. – Förmåga att sköta, hantera och träna hästar med utgångspunkt i djurets välfärd. – Förmåga att utrusta travhästar för olika typer av arbete samt att sköta och vårda utrustning. – Förmåga att köra hästar under kontroll och i ett bestämt tempo samt att tolka hästars reaktion på träning. – Förmåga att arbeta hållbart och säkert samt i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller arbete med hästar och travsport.

text: Nivåer i ämnet travkunskap

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet körning med häst. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: TRAV1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet travkunskap på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Hästars gångarter och rörelsemekanik. – Avvikelser från normalt rörelsemönster. – Hållbar belastning med avseende på variation, kontinuitet och vila, samt skador som kan uppstå till följd av överbelastning. – Utbildningsgång för travhästar i olika åldrar. – Körlära med betoning på avspänning, rakriktning, takt och balans. – Hantering och träning av hästar i samband med körning. – Bedömning av hästars hälsa och kondition i samband med aktuella arbeten. – Selning och anpassning av utrustning för travhästar för olika typer av arbete. – Skötsel och vård av utrustning, vagnar och redskap. – Motionsträning och grundläggande intervallträning samt anpassning av träningen efter hästarnas reaktion och individuella förutsättningar. – Körning av skolade travhästar under kontroll med fokus på form och balans. – Resurseffektivitet och miljöhänsyn samt ergonomi, arbetsmiljö, riskbedömningar och förebyggande säkerhetsåtgärder i samband med aktuella arbeten. – Lagar och andra bestämmelser som gäller arbete med hästar. – Bestämmelser om körning på väg samt i skog och mark. – Etik i samband med träning och tävling. – Travsportens organisation och regler.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: TRAV2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet travkunskap på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Travhästars rörelsemekanik och belastning i olika typer av arbeten. – Träningsrelaterade skador på travhästar, orsaker och förebyggande åtgärder. – Hållbar belastning och samband mellan exteriör och prestation. – Träningsmetoder och träningsprogram för olika typer av travhästar i olika åldrar.

text: – Träning av travhästar för tävling samt tolkning av hästars reaktion på träning. – Hantering och skötsel av travhästar i samband med träning och tävling. – Bedömning av hästars hälsa och kondition i samband med aktuella arbeten samt hälsofrämjande arbete, till exempel stretchning. – Utrustning samt anpassning av utrustning. – Balansering och balanseringens inverkan på travhästar. – Skötsel och vård samt enklare underhåll av utrustning, vagnar och redskap. – Körning i grupp och individuellt. – Tempobedömning och tidtagning på rak- och rundbana. – Tempokörning med pulsmätning. – Resurseffektivitet och miljöhänsyn samt ergonomi, arbetsmiljö, riskbedömningar och förebyggande säkerhetsåtgärder i samband med aktuella arbeten. – Lagar och andra bestämmelser som gäller arbete med travhästar. – Bestämmelser om körning på väg samt i skog och mark. – Travsportens utveckling, regler och reglementen. – Branschens etiska regler i samband med träning av och tävling med hästar.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för travhästars rörelsemekanik och eventuella avvikelser från normalt rörelsemönster. Eleven redogör också översiktligt för travhästars utveckling och för faktorer som påverkar travhästars prestation, hälsa och kondition. Dessutom redogör eleven översiktligt för träningsrelaterade skador på travhästar samt hur skadorna kan förebyggas. Eleven visar godtagbara kunskaper om travhästars utbildning och olika träningsmetoder för travhästar. Eleven sköter och hanterar med visst handlag hästar i samband med körning och tar hänsyn till faktorer som påverkar hästens välmående och hållbarhet. Eleven väljer lämplig utrustning för häst och kusk samt utrustar med visst handlag hästar för körning. Dessutom sköter och vårdar eleven aktuell utrustning med godtagbart resultat. Eleven kör med visst handlag hästar i olika typer av arbeten. I samband med körningen tolkar eleven med viss säkerhet hästens reaktioner på arbetet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för travhästars rörelsemekanik och eventuella avvikelser från normalt rörelsemönster. Eleven redogör också utförligt för travhästars utveckling och för faktorer som påverkar travhästars prestation, hälsa och kondition. Dessutom redogör eleven utförligt för träningsrelaterade skador på travhästar samt hur skadorna kan förebyggas. Eleven visar goda kunskaper om travhästars utbildning och olika träningsmetoder för travhästar. Eleven sköter och hanterar med gott handlag hästar i samband med körning och tar hänsyn till faktorer som påverkar hästens välmående och hållbarhet. Eleven väljer lämplig utrustning för häst och kusk samt utrustar med gott handlag hästar för körning. Dessutom sköter och vårdar eleven aktuell utrustning med gott resultat. Eleven kör med gott handlag hästar i olika typer av arbeten. I samband med körningen tolkar eleven med säkerhet hästens reaktioner på arbetet. Eleven väljer och använder ergonomiskt och miljömässigt hållbara arbetsmetoder och arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för travhästars rörelsemekanik och eventuella avvikelser från normalt rörelsemönster. Eleven redogör också utförligt och nyanserat för travhästars utveckling och för faktorer som påverkar travhästars prestation, hälsa och kondition. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för träningsrelaterade skador på travhästar samt hur skadorna kan förebyggas. Eleven visar mycket goda kunskaper om travhästars utbildning och olika träningsmetoder för travhästar. Eleven sköter och hanterar med mycket gott handlag hästar i samband med körning och tar hänsyn till faktorer som påverkar hästens välmående och hållbarhet. Eleven väljer lämplig utrustning för häst och kusk samt utrustar med mycket gott handlag hästar för körning. Dessutom sköter och vårdar eleven aktuell utrustning med mycket gott resultat.

text: Eleven kör med mycket gott handlag hästar i olika typer av arbeten. I samband med körningen tolkar eleven med god säkerhet hästens reaktioner på arbetet. Eleven väljer och använder ergonomiskt och miljömässigt hållbara arbetsmetoder och arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer.