title: Föreskrift om tillämpningen av lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, Riksdagens ombudsmän och Riksrevisionen

text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: I denna föreskrift finns bestämmelser i anslutning till lagen (

text: ) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, Riksdagens ombudsmän och Riksrevisionen (härefter benämnd ekonomiadministrationslagen).

text: Föreskriften skall tillämpas om inget annat följer av lag eller ett särskilt beslut av riksdagen.

type: kapitel

text: 2 kap. Anslag och inkomsttitlar samt ekonomiska förpliktelser

text: I detta kapitel finns bestämmelser i anslutning till 4–10 §§ ekonomiadministrationslagen. 2 § I föreskriften avses med ett anslag ett av riksdagen anvisat anslag med ett visst belopp för ett bestämt ändamål. 3 § I föreskriften avses med en inkomsttitel en post i statsbudgeten mot vilken statsinkomster som myndigheten inte får disponera skall redovisas. Bestämmelserna om inkomsttitlar gäller även för undertitlar.

text: Dispositionsrätt till anslag

text: En myndighet som anvisats ett anslag har rätt att enligt gällande villkor och bestämmelser använda statens medel för de ändamål som anslaget avser och är skyldig att redovisa mot anslaget enligt 8–11 §§.

text: Beställningsadress: Riksdagens tryckeriexpedition, 100 12 Stockholm • Telefon: 08-786 58 10 • Fax: 08-786 61 76

text: En myndighets samtliga utgifter för verksamheten, inklusive utgifter för hantering av utbetalning av transfereringar, skall belasta myndighetens anslag för förvaltningsutgifter.

text: Anslagsvillkor

text: En myndighet får disponera ett anslag med högst summan av 1. ett anvisat belopp och ett överfört anslagssparande minskat med en eventuell indragning av anslagsbelopp, eller 2. ett anvisat belopp minskat med utnyttjad anslagskredit och en eventuell indragning av anslagsbelopp.

text: Med ett anslagssparande avses vad en myndighet vid budgetårets slut inte utnyttjat av ett anslag sedan en eventuell indragning av anslagsbelopp räknats bort. Myndigheten får besluta att anslagsmedel skall föras bort som indragning av anslagsbelopp om medlen inte behövs för det av riksdagen beslutade ändamålet.

text: En myndighet skall löpande under budgetåret följa upp och prognostisera anlagsutnyttjandet. Uppföljning och prognos skall ske för samtliga anslag som en myndighet disponerar.

text: Redovisning mot anslag och inkomsttitlar

text: I 5 och 6 §§ ekonomiadministrationslagen finns bestämmelser om redovisning mot anslag och inkomsttitlar. Inkomster som förekommer på ett anslag skall redovisas mot anslaget på motsvarande sätt som utgifterna.

text: Om en utgift uppkommer genom en faktura skall anslagsredovisningen grundas på fakturan. Om utgiften betalas kontant eller till följd av avtal skall redovisningen ske med utgångspunkt i den dag då betalningen sker eller enligt avtalet skall ske. I de fall betalning sker efter förfallodagen skall redovisning göras vid tidpunkten för förfallodagen. Redovisning mot anslag av utbetalt förskott skall ske först när den motprestation som förskottet avser har mottagits. Ersättning för nyttjanderätter som betalas i juni och december skall redovisas mot anslag efterföljande månad, om nyttjanderättsperioden i sin helhet infaller under kommande redovisningsperioder. Utgifter för amortering av lån skall redovisas mot anslag när betalning sker.

text: Redovisning av inkomster skall grundas på tidpunkten för fakturering eller, om fakturering i egentlig mening inte sker, den dag då betalningen mottas eller enligt avtalet skall mottas. I de fall betalning mottas efter förfallodagen skall redovisning göras vid tidpunkten för förfallodagen.

text: Redovisning mot anslag och inkomsttitlar skall göras minst en gång i månaden.

text: Ekonomiska förpliktelser

text: En myndighet får enligt 10 § ekonomiadministrationslagen ingå ekonomiska förpliktelser i den löpande verksamheten. Myndigheten har därvid rätt att träffa avtal om anställning av personal, hyra av utrustning, leverans av tjänster och förbrukningsmateriel och liknande som medför utgifter under längre tid än tilldelat

text: anslag avser, om detta är nödvändigt för att myndighetens löpande verksamhet skall fungera tillfredsställande.

text: En myndighet som har fått ett bemyndigande att beställa varor eller tjänster eller att besluta om bidrag, ersättning, lån eller liknande får utnyttja detta för det ändamål bemyndigandet avser och i enlighet med gällande villkor och bestämmelser. När ett bemyndigande utnyttjas skall redovisning ske mot det beslutade bemyndigandebeloppet.

text: Anslagsmedel och räntekonto

text: Om en myndighet har anvisats ett anslag och anslagsmedlen skall föras till myndighetens räntekonto i Riksgäldskontoret, betalas dessa från statsverkets checkräkning i Riksbanken till myndighetens räntekonto med en tolftedel per månad.

text: Anslagsmedel som skall tillgodoföras en myndighets räntekonto en viss månad sätts in på kontot den 25 i den månaden. En betalning från en myndighets räntekonto till statsverkets checkräkning enligt 16–18 §§ verkställs genom en betalning till Riksgäldskontoret.

text: Har en myndighet under löpande budgetår anvisats ytterligare medel på ett anslag tillgodoförs beloppet myndighetens räntekonto jämnt fördelat på de betalningstillfällen som återstår under budgetåret. Har riksdagen beslutat om en indragning av anslagsbelopp, reduceras det belopp som återstår att tillgodoföras myndighetens räntekonto under budgetåret på motsvarande sätt. Har en myndighet beslutat om indragning av anslagsbelopp eller om en indragning av anslagsbelopp beslutats så sent på budgetåret att den inte kan regleras genom minskning av de anslagsmedel som överförs från statsverkets checkräkning, skall den myndighet som innehar räntekonto så snart som möjligt göra en betalning därifrån till Riksgäldskontoret.

text: En myndighet som anvisats anslagsbelopp som inte får föras över till följande budgetår skall, om medlen tillgodoförts myndighetens räntekonto, betala tillbaka skillnaden mellan det mottagna beloppet och det belopp som redovisats mot anslaget. Mellanskillnaden och räntan på det beloppet fram till dagen för återbetalning, skall betalas till statsverkets checkräkning snarast efter budgetårets utgång, dock senast när myndigheten upprättat årsredovisning. Motsvarande gäller om indragning av anslagsbelopp enligt 16 § överstiger de överföringar som återstår under budgetåret.

text: En myndighet som tar emot statsinkomster som den inte får disponera, skall föra medlen direkt till statsverkets checkräkning och redovisa beloppet mot en inkomsttitel. Om inkomsterna är av mindre omfattning får medlen i stället sättas in på myndighetens räntekonto i Riksgäldskontoret för att senast vid budgetårets utgång betalas till statsverkets checkräkning. En myndighet skall minst en gång i månaden redovisa inkomster mot inkomsttitel även om medlen behålls på räntekontot fram till budgetårets utgång. Betalning till statsverkets checkräkning skall ske så snart som möjligt, dock senast den 15 januari.

text: I fråga om anslagsmedel som inte skall tillgodoföras en myndighets räntekonto får den myndighet som disponerar anslaget utnyttja statsverkets checkräkning för betalningarna. Om en myndighet har både räntebelagda och icke räntebelagda anslag skall de utgifter som redovisats mot ett räntebelagt anslag betalas från räntekontot. Utgifter som redovisats mot ett icke räntebelagt anslag skall betalas från statsverkets checkräkning. Om betalning har skett till eller från fel betalningsflöde skall rättelse ske genom betalning mellan betalningsflödena. Om en myndighet behöver göra en utbetalning som avser en utgift som till en viss del redovisats mot ett räntebelagt anslag och till en viss del ett icke räntebelagt anslag, skall betalningen ske från räntekontot. Därefter skall korrigering mellan betalningsflödena ske genom betalning från statsverkets checkräkning till räntekontot. I andra fall än de som nämns i första och andra styckena skall överföringar mellan en myndighets räntekonto och statsverkets checkräkning i Riksbanken göras via Riksgäldskontoret i enlighet med 15 §.

text: 3 kap. Kapitalförsörjning

text: I detta kapitel finns bestämmelser i anslutning till 11–15 och 30–32 §§ ekonomiadministrationslagen.

text: Finansiering av anläggningstillgångar

text: I 11–13 §§ ekonomiadministrationslagen finns bestämmelser om finansiering av anläggningstillgångar.

text: En myndighets samlade lån enligt 11 § ekonomiadministrationslagen får inte väsentligt avvika från motsvarande tillgångars bokförda värden per den 30 juni och per den 31 december.

text: Likvida medel

text: Betalningar till och från myndighetens räntekonto skall göras via de betalningskonton som är anslutna till räntekontot. Likvida medel får inte betalas direkt till eller från statsverkets checkräkning i Riksbanken. Myndigheten skall tillföra räntekontot inbetalningar avseende sådana avgifter, bidrag och andra likvida medel som myndigheten själv får disponera och som används för att finansiera den egna verksamheten. I samtliga fall skall utbetalningarna för motsvarande utgifter ske via räntekontot. Räntekontot får, inom ramen för gällande kreditram, tillfälligt användas för att finansiera anskaffning av anläggningstillgångar. Omvandling till lån skall dock ske under det halvår då en tillgång har anskaffats eller en anläggningstillgång under uppbyggnad har färdigställts. För tillgångar som har anskaffats eller färdigställts under halvårets sista månad får emellertid lån upptas under det följande halvåret.

text: Bestämmelser om betalningar mellan statsverkets checkräkning i Riksbanken och en myndighets räntekonto finns i 2 kap. 14–19 §§. Betalningar som hänför sig till sådana räntebelagda anslag som avses i 2 kap. 14– 15 §§ skall göras via räntekontot liksom betalningar i avgiftsbelagd verksamhet där myndigheten får disponera inkomsterna.

text: Disposition av försäljningsinkomster

text: Skall en försäljningsinkomst redovisas mot en inkomsttitel på statsbudgeten skall vederbörlig inkomsttitel inom inkomsthuvudgruppen Inkomster av försåld egendom användas och inkomsten betalas till statsverkets checkräkning i Riksbanken. Om en erhållen försäljningsinkomst understiger det bokförda värdet skall endast ett belopp som motsvarar inkomsten redovisas mot inkomsttitel och betalas till statsverkets checkräkning i Riksbanken. Utrangering jämställs med försäljning.

text: I 32 § ekonomiadministrationslagen finns bestämmelser om myndighetens rätt att disponera försäljningsinkomst vid försäljning av annan lös egendom än bostadsrätt. Har egendomen finansierats med lån och försäljningsinkomsten understiger det kvarstående lånebeloppet skall mellanskillnaden finansieras med medel som myndigheten disponerar i den verksamhet där tillgången använts. Är det lån som svarar mot den försålda egendomen slutamorterat får myndigheten disponera inkomsten i dess helhet. Om egendom har finansierats med avistakonto skall, om myndighetens samlade lån vid avstämningstidpunkten överstiger ett belopp motsvarande det bokförda värdet på de kvarstående tillgångar som lånen avser, myndigheten betala ett belopp till Riksgäldskontoret motsvarande mellanskillnaden.

text: 4 kap. Avgifter

text: I detta kapitel finns bestämmelser i anslutning till 17–20 §§ ekonomiadministrationslagen.

text: Ekonomiskt mål

text: Om full kostnadstäckning gäller som ekonomiskt mål för verksamheten skall myndigheten beräkna avgiftsnivån så att intäkterna på några års sikt täcker samtliga med verksamheten direkt eller indirekt förenade kostnader.

text: Rapportering till Ekonomistyrningsverket

text: Myndigheten skall på begäran av Ekonomistyrningsverket lämna uppgifter om de varor och tjänster som myndigheten tar ut avgifter för.

text: 5 kap. Kompensation för ingående mervärdesskatt

text: I detta kapitel finns bestämmelser i anslutning till 16 § ekonomiadministrationslagen.

text: Kompensation

text: Myndigheten har rätt till kompensation för belopp motsvarande ingående mervärdesskatt hänförlig till den verksamhet som myndigheten bedriver, oavsett hur verksamheten är finansierad eller redovisas. Kompensation erhålls endast för belopp motsvarande ingående mervärdesskatt som har debiterats eller vid omvänd skattskyldighet beräknats enligt den svenska

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: Rekvisition

text: En myndighet som en viss månad har redovisat belopp som anges i 2 § får påföljande månad rekvirera motsvarande belopp från Skatteverket. Myndigheten får rekvirera ett belopp motsvarande ingående mervärdesskatt den månad då det ackumulerade bokförda beloppet uppgår till minst 5 000 kronor. Rekvisition av belopp motsvarande ingående mervärdesskatt skall dock göras minst en gång per år.

text: För att en myndighet skall kunna få det rekvirerade beloppet senast den tjugonde dagen i en månad skall myndigheten senast den tionde dagen i samma månad lämna en rekvisition till Skatteverket.

text: Återbetalning jämte ränta

text: Har en myndighet tillgodoförts ränta till följd av att myndigheten rekvirerat ett för högt belopp vid tillämpningen av 2 § skall myndigheten återbetala det felaktigt rekvirerade beloppet jämte ett belopp motsvarande räntan till Skatteverket, om den tillgodoförda räntan inte är obetydlig. Vid återbetalning av ett för högt rekvirerat belopp beräknas räntan från den dag då myndigheten fick beloppet utbetalt till räntekontot t.o.m. den dag då återbetalningen görs. Ränteberäkningen grundas på den ränta som motsvarar geno msnittsräntan på räntekontot under perioden. En myndighet behöver endast beakta sådan ränta som vid återbetalningstillfället respektive inbetalningstillfället överstiger 100 kronor.

text: 6 kap. Donationer

text: Tillämpningsområde

text: I detta kapitel finns bestämmelser i anslutning till 33 och 34 §§ ekonomiadministrationslagen.

text: Med en donation avses i denna föreskrift varje slag av överlåtelse av egendom till en myndighet genom gåva eller testamentariskt förordnande som sker utan krav på motprestation eller särskild förmånsställning och där egendomen inte bildar en stiftelse. Ett donationsförordnande skall vara skriftligt och undertecknat av donator, som kan utgöras av en fysisk eller juridisk person, eller kunna verifieras på annat sätt.

text: Mottagande av en donation

text: En donation skall anses mottagen av myndigheten när egendomen frivilligt avskilts och överlämnats av donatorn. Myndigheten skall därefter ha förfoganderätt till donationen och därmed följande rättigheter och skyldigheter. Om en ändamålsbestämmelse saknas eller om den är allmänt hållen skall donationen användas inom ramen för myndighetens verksamhet.

text: Enligt 34 § ekonomiadministrationslagen krävs ett medgivande av riksdagen om donationen skulle medföra ett ökat behov för myndigheten av medel från statsbudgeten. Med medel från statsbudgeten avses i första stycket anslag som anvisats myndigheten, lån eller andra krediter i Riksgäldskontoret samt medel från statsbudgeten som erhålls från en annan statlig myndighet.

text: Om den donerade egendomen är belånad till ett belopp som överstiger beräknad försäljningsintäkt efter täckande av samtliga kostnader fram t.o.m. försäljningstillfället, skall donationen anses medföra ett ökat behov av medel från statsbudgeten. Avser myndigheten att avyttra mottagen egendom skall donationen finansiera kostnaderna för förvaltningen av egendomen fram t.o.m. försäljningstillfället.

text: Förvaltning av en donation

text: Egendom som en myndighet tagit emot som donation utgör statens egendom. En av myndigheten mottagen donation får inte föras till en redan befintlig stiftelse såvida inte donatorn uttryckligen angett att så får ske.

text: En myndighet som har tagit emot en donation skall se till att egendomen förvaltas på det sätt som är lämpligt med hänsyn till donationens ändamål och används för det ändamål som donatorn bestämt eller, om en närmare bestämning saknas, för ett ändamål inom myndighetens verksamhetsområde.

text: Om särskilda villkor föreskrivits för förvaltningen eller placeringen av egendomen, skall dessa tillämpas.

text: Om särskilda villkor knutna till donationen inte hindrar det, skall likvida medel sättas in på myndighetens räntekonto i Riksgäldskontoret.

text: En myndighet som förvaltar en donation som kan ge ekonomisk avkastning skall varje år ta ut ersättning för de kostnader som myndigheten har för att tillgodose ändamålet med donationen och för förvaltningen av egendomen. Med ekonomisk avkastning avses ränta, utdelning, realisationsvinst och andra inkomster som donationen genererar. Med myndighetens kostnader avses samtliga direkta och indirekta kostnader hänförliga till förvaltningen m.m. av donationen.

text: Om myndigheten i fråga om en donation bedömer att förhållandena har ändrats på sådant sätt att förutsättning för permutation föreligger, skall den förvaltande myndigheten ansöka om sådan.

text: Åtagande att förvalta en stiftelse

text: En myndighet får åta sig att förvalta en stiftelse, om ändamålet med stiftelsen har ett nära samband med myndighetens verksamhet. I det fall det inte längre föreligger ett nära samband mellan myndighetens verksamhet och den av myndigheten förvaltade stiftelsen skall myndigheten i egenskap av förvaltare avsäga sig förvaltningsuppdraget eller verka för att stiftelsens ändamål ändras genom permutation, om stiftelseförordnandet medger det.

text: Uppgifter i årsredovisningen

text: Om en myndighet i mer betydande omfattning förvaltar donerad egendom eller egendom som tillhör en stiftelse, skall myndigheten i årsredovisningen särredovisa kostnader och ersättningar för förvaltningen av den egendom som kan ge ekonomisk avkastning.

text: Sådan särredovisning skall alltid lämnas för fast egendom, tomträtt eller byggnad som är lös egendom.

text: En myndighet, som under året tagit emot en donation av större värde eller som åtagit sig att förvalta en stiftelse, skall ange detta i årsredovisningen.

text: 7 kap. Bokföring och årsredovisning

text: Tillämpningsområde

text: I detta kapitel finns bestämmelser i anslutning till 2, 3 och 35–38 §§ ekonomiadministrationslagen.

text: Bokföring och rapportering till statsredovisningen

text: För myndighetens bokföring och rapportering till statsredovisningen skall i tillämpliga delar gälla

text: 21 §§

text: och

text: 22 §

text: förordningen (

text: ) om myndigheters bokföring med därtill hörande föreskrifter och allmänna råd.

text: Transaktionsdatabas

text: Riksdagsförvaltningen skall rapportera till transaktionsdatabasen i enlighet med bestämmelserna i 21 a–e §§ förordningen om myndigheters bokföring.

text: Allmänna bestämmelser om årsredovisning

text: Myndighetens årsredovisning skall avse all den verksamhet som myndigheten ansvarar för, oavsett hur verksamheten finansieras eller i vilken form verksamheten bedrivs.

text: Bestämmelserna i

text: 2 kap.

text: 8 §§

text: förordningen (

text: ) om årsredovisning och budgetunderlag med därtill hörande föreskrifter och allmänna råd skall gälla i tillämpliga delar.

text: Resultatredovisning

text: Enligt 3 § ekonomiadministrationslagen skall myndigheten för riksdagen redovisa verksamhetens mål och de resultat som uppnåtts. En sådan redovisning skall lämnas i resultatredovisningen. Myndigheten skall härvid redovisa och kommentera hur prestationerna har utvecklats med avseende på volym, intäkter, kostnader och kvalitet. Myndigheten skall redogöra för omvärldsförändringar, organisatoriska förändringar och andra väsentliga externa och interna förhållanden som har påverkat verksamhetens resultat. Informationen i resultatredovisningen skall omfatta det närmast avslutade räkenskapsåret och de föregående två åren. Informationen skall vara jämförbar över tiden. I de fall det inte är möjligt att ta fram jämförbar resultatinformation för tre år skall myndigheten kommentera och motivera detta. Uppgifterna i resultatredovisningen skall baseras på dokumenterade data och mätmetoder.

text: Av resultatredovisningen skall framgå hur verksamhetens kostnader och andra intäkter än sådana av anslag fördelar sig per verksamhetsgren. Uppgift om en sådan fördelning skall varje år även rapporteras till statens koncerninformationssystem (Hermes). Avgiftsbelagd verksamhet skall särredovisas. Redovisningen skall följa den indelning och struktur som framgår av budgeten för avgiftsbelagd verksamhet.

text: Informationen i resultatredovisningen och informationen i de finansiella delarna av årsredovisningen skall stämma överens. Eventuell brist på överensstämmelse skall förklaras.

text: Den ekonomiska informationen skall redovisas i löpande priser. Om det behövs för att kravet på en rättvisande redovisning skall uppfyllas skall, som tilläggsinformation, kostnads- och intäktsutvecklingen belysas även i fasta priser efter omräkning med lämpliga index. Myndigheten skall ange och motivera val av index.

text: Resultaträkning och balansräkning, värderingsregler, anslagsredovisning och finansieringsanalys, tilläggsupplysningar

text: Bestämmelserna i 4–

text: 7 kap.

text: förordningen (

text: 8 kap. Betalningar, medelsförvaltning och hantering av statliga fordringar

text: I anslutning till 4–6, 14 och 30 §§ ekonomiadministrationslagen skall bestämmelserna i förordningen (

text: ) om statliga myndigheters betalningar och medelsförvaltning med därtill hörande föreskrifter och allmänna råd gälla i tillämpliga delar.

text: I anslutning till 2 § ekonomiadministrationslagen skall bestämmelserna i förordningen (

text: ) om hantering av statliga fordringar med därtill hörande föreskrifter och allmänna råd gälla i tillämpliga delar.

text: Denna föreskrift träder i kraft den 1 januari 2007.

text: R I K S D A G S F Ö R V A L T N I N G E N

text: Anders Forsberg

text: Madeleine Kanold

text: Riksdagsförvaltningen, interntryckeriet 2006 Riksdagsförvaltningen, interntryckeriet 2006 Riksdagsförvaltningen, interntryckeriet 2006 Riksdagsförvaltningen, interntryckeriet 2006 9


fs: rfs

publisher: Riksdagsförvaltningen

title: Tjänsteföreskrift om ändring i tjänsteföreskriften (2003:5) om organisation och ansvarsområden inom riksdagsförvaltningen

text: Av riksdagsförvaltningens arbetsordning framgår att förvaltningen består av kammarkansliet, utskottens och EU-nämndens kanslier, administrativa kontoret och kansliet för informations- och kunskapsförsörjning samt riksdagens internationella kansli. Det framgår vidare att det finns ett riksdagsdirektörens sekretariat. (

text: RFS 2006:4

type: stycke

type: paragraf

text: Ansvarsområden

type: rubrik

text: Arbetsuppgifterna inom förvaltningen är fördelade på kanslier, enheter, sektioner och sekretariat enligt följande. (

text: RFS 2006:11

text: Ledningssekretariat (riksdagsdirektörens sekretariat) - planera och samordna bl.a. ledningsgrupp, riksdagsstyrelse, rådet för ledamotsnära frågor, talmansberedning, gruppledarmöten, ordförandekonferens, chefsmöten och kanslichefsmöten, - samordna frågor som rör utskotten, - ansvara för övergripande säkerhetsfrågor, - ansvara för informations- och IT-säkerhetsfrågor, - ansvara för talmannens pressfunktion, - ansvara för talmännens och riksdagsdirektörens sekreterarfunktion, - expediera riksdagsstyrelsens beslut. (

text: RFS 2006:11

text: Senaste lydelse

text: RFS 2005:1

text: . 2 Senaste lydelse

text: RFS 2006:4

text: . 1

text: Beställningsadress: Riksdagens tryckeriexpedition, 100 12 Stockholm • Telefon: 08-786 58 10 • Fax: 08-786 61 76

text: Jourhavande tjänsteman - under jourtid ansvara för att inledningsvis hantera oförutsedda händelser som drabbar riksdagens ledamöter, anställda vid riksdagsförvaltningen samt riksdagens fastigheter, - om kontakt inte kan upprättas med riksdagsdirektören eller säkerhetschefen, besluta om inkallande av krisledningsgruppen. (

text: RFS 2006:11

text: Riksdagens internationella kansli, RIK - biträda i talmannens internationella engagemang, - handha sekretariatsfunktionen för riksdagens deltagande i internationella, parlamentariska församlingar, - planera och medverka vid riksdagens officiella, internationella besök och resor, - samordna riksdagens parlamentariska utvecklingsprogram och handläggning av riksdagens internationella samarbete och demokratifrämjande aktiviteter, - planera och samordna officiella, internationella parlamentarikerkonferenser och besök i riksdagen, - förbereda riksdagens valobservationsinsatser. (

text: RFS 2006:4

text: __ __ __

text: Kammarkansliet

text: Kammarkansliets sekretariat - samordna EU-frågor inom riksdagsförvaltningen, - ansvara för riksdagens representant i Bryssel, - svara för vissa specialistfunktioner. (

text: RFS 2006:11

text: Centralkansliet - biträda verksamheten i kammaren och svara för övriga kammaranknutna frågor, - föra register över riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen, - hantera anmälningar enligt

text: 4 kap. 4 § lagen (1988:1385)

text: om Sveriges riksbank, - remittera EU-dokument, - bereda ledamöternas ansökningar om enskilda utrikesresor. (

text: RFS 2006:11

text: Protokollskansliet - ansvara för kammarens protokoll och övriga stenografiska uppteckningar i anslutning till riksdagsarbetet.

text: Riksdagens utredningstjänst - ansvara för utredningsuppdrag från riksdagens ledamöter och förvaltning, partigruppernas kanslier samt utländska parlament.

text: __ __ __

text: Utskottens och EU-nämndens kanslier

text: 2 Ett utskottskansli biträder utskottet enligt bestämmelser i

text: riksdagsordningen

text: - vid beredning av ärenden, - vid följande av arbetet i Europeiska unionen, - vid väckande av förslag, - vid företagande av studieresor, - vid uppföljning och utvärdering av riksdagsbeslut.

text: Konstitutionsutskottets kansli biträder utskottet också i granskningsärenden. EU-nämndens kansli biträder EU-nämnden vid samråd med regeringen. (

text: RFS 2006:4

text: Administrativa kontoret

text: Administrativa kontorets sekretariat - följa upp, utreda och analysera riksdagsförvaltningens verksamhet, - ansvara för internrevision, - arbeta med verksamhetsstyrning och verksamhetsutveckling inom riksdagsförvaltningen, - samordna projekt, - ansvara för centrala kollektivavtalsförhandlingar inom riksdagen och dess myndigheters arbetstagarområde, - biträda vid utformningen av riksdagsförvaltningens lönepolitik, - ansvara för resultatredovisning och sammanställning av riksdagsförvaltningens årsredovisning. (

text: RFS 2006:11

text: Ekonomienheten - samordna riksdagsförvaltningens ekonomiadministration, - säkerställa internkontrollen samt av att bokföringsskyldigheten fullgörs i enlighet med god redovisningssed, - samordna riksdagsförvaltningens målformulering och verksamhetsplanering, - granska budgetunderlag för riksdagen och dess myndigheter utom Riksbanken, - upprätta förslag till anslag på statsbudgeten för riksdagen och dess myndigheter utom Riksbanken och Riksrevisionen, - upprätta förslag till yttrande över Riksrevisionens förslag till anslag på statsbudgeten, - upprätta förslag till anslagsdirektiv för riksdagen och dess myndigheter utom Riksbanken samt av förslag till internbudget för riksdagsförvaltningen, - ansvara för ekonomisk redovisning, - ansvara för långsiktiga planeringsfrågor på det ekonomiska området, - ansvara för betalningsärenden, - ansvara för den finansiella redovisningen i riksdagsförvaltningens årsredovisning samt den s.k. särskilda dokumentationen som avlämnas i samband med årsredovisningen, - ansvara för riksdagsförvaltningens halvårsrapport, - ansvara för sammanställning av riksdagsförvaltningens tertialrapporter, - ansvara för att riksdagsförvaltningen tillhandahåller bank- och posttjänster, - ansvara för finansiering,

text: - ta fram prognoser för riksdagsförvaltningens kostnader och intäkter. (

text: RFS 2006:11

text: Enheten för administrativ ledamotsservice - handlägga ärenden enligt lagen (

text: ) om ekonomiska villkor för riksdagens ledamöter (arvoden, resekostnadsersättningar, traktamenten, kostnadsersättningar, egenpensionsförmåner, inkomstgarantier, efterlevandepensioner, försäkrings- och sjukvårdsförmåner), - handlägga ärenden enligt lagen (

text: ) om arvode m.m. till Sveriges företrädare i Europaparlamentet (arvoden, egenpensionsförmåner, inkomstgarantier, efterlevandepensioner, försäkrings- och sjukvårdsförmåner) - samordna frågor i samband med att ledamöter och ersättare tillträder och avgår, - administrera riksdagens abonnemang för telekommunikation i ledamöternas bostäder, - administrera reseärenden för tjänstemän, - handlägga pensionsärenden m.m. till tjänstemän, - utbetala särskild löneskatt för inkomstgarantier och pensioner, - ombesörja kransar till avlidna ledamöter och tjänstemän, - ansvara för kontakter med Riksdagens veteranförening. (

text: RFS 2006:4

text: Juridiska enheten - ansvara för riksdagsförvaltningens centrala diarium samt ha ansvaret för övergripande handläggning av frågor som rör diarieföring, offentlighet och sekretess m.m. inom förvaltningen, - handlägga förvaltningsjuridiska frågor inom riksdagsförvaltningen, - lämna juridisk rådgivning och stöd till styrelse, förvaltningsledning och den övriga organisationen inklusive utskottskanslier, - utarbeta respektive granska och kontinuerligt uppdatera förvaltningens olika författningar och riktlinjer m.m., - juridiskt granska viktigare beslut, protokoll och utgående skrivelser m.m., - samordna upphandlingverksamheten och stöd vid upprättande av förvaltningens avtal med leverantörer och konsulter m.fl., - följa upp och granska riksdagsförvaltningens behandling av personuppgifter i datasystem enligt

text: personuppgiftslagen

text: samt lämnande av upplysningar enligt

text: 15 kap. 11 §

text: SekrL, - vara riksdagsförvaltningens rättsliga ombud i ärenden såväl utom rätta som vid domstolar och myndigheter m.m., - samordna frågor som handläggs i personalansvarsnämnden. (

text: RFS 2006:11

text: Personalenheten - ansvara för lokala kollektivavtalsförhandlingar för riksdagsförvaltningen, - ansvara för lönepolitiken inom riksdagsförvaltningen, - utfärda riktlinjer inom personalområdet bl.a. rörande jämställdhet, - genomföra personalplanering, - lämna stöd i rekryteringsarbetet och formell hantering, - hantera kompetensutveckling, gemensamma personalutvecklingsinsatser med undantag för IT-utbildning, 4 - förmedla företagshälsovård till ledamöter och tjänstemän,

text: - samordna arbetsmiljöfrågor för ledamöter och tjänstemän, - samordna rehabiliteringsinsatser, - ansvara för personalsociala frågor, - administrera löner, - administrera, beräkna och utbetala lön och till lön kopplade avgifter och premier som är grundade på lag och avtal, - tolka och tillämpa avtal och lagar inom personalområdet, - lämna förslag till lönekostnadsbudget, - ansvara för personal- och lönestatistik, - samordna och administrera språkutbildning för riksdagens ledamöter, - handlägga ”NOR-gåvor” till tjänstemän (Nit och Redlighet i Rikets tjänst), - upprätta anställningsbevis. (

text: RFS 2006:11

text: Intendenturenheten - samordna miljöarbetet inom riksdagsförvaltningen, - ansvara för restaurangverksamheten i riksdagshusen, - ansvara för viss gemensam administration för bevakningsenheten, fastighetsenheten, serviceenheten, lokalvårdsenheten och intendenturenheten, - sköta riksdagens telefonväxel och administration av vissa teleabonnemang, - ansvara för inköp, förråd och annan verksamhet som gäller pentryutrustning, kontorsmateriel och lokalskyltning, - ansvara för barnverksamhet för ledamöters behov, - ansvara för drift av riksdagens och regeringens gemensamma representationslokal (Villa Bonnier). (

text: RFS 2006:11

text: Bevakningsenheten - svara för fotografering av de företrädare för massmedier som beviljats ackreditering och för utlämnande av bevis om ackreditering samt handlägga även i övrigt ärenden om ackreditering för enstaka tillfällen i den mån åtgärder måste vidtas på andra tider än under ordinarie arbetstid för riksdagsförvaltningens tjänstemän, - pröva frågor om behörighet till riksdagens lokaler för andra än ledamöter och statsråd, - upprätthålla tillträdesskyddet till riksdagens lokaler genom säkerhetskontroll, inoch utpasseringskontroll och rondering, - administrera, övervaka och handha riksdagens bevaknings- och säkerhetssystem rörande kameraövervakning, in- och utpassering i entréer, inbrott, skadegörelse, sabotage, brand och vissa tekniska driftstörningar m.m., - utföra transporter av främst talmannen och vice talmännen samt partiledare, - planera och genomföra säkerhetsskyddsåtgärder vid möten, konferenser och andra evenemang, - tillhandahålla nycklar och utfärda passerkort. (

text: RFS 2006:11

text: Fastighetsenheten - ombesörja fastighetsdrift,

text: 3 Inom säkerhetsområdet gäller lagen (

text: ) om säkerhetsskydd i riksdagen och dess myndigheter. Bevakningschefen är enligt föreskriften (

text: ) om arbetsordning för riksdagsförvaltningen ställföreträdande säkerhetschef. 5

text: - utföra snickeriverksamhet, - hantera gods, - försörja med arbetslokaler, - lokalplanera och lokalfördela, - förvalta fastigheter, inredning och konst, - tillhandahålla övernattningsbostäder för riksdagens ledamöter samt förvalta kommersiella lokaler. - samordna el och belysning. (

text: RFS 2006:11

text: Lokalvårdsenheten - ombesörja lokalvård, - ansvara för möbel- och golvvård, - ansvara för entreprenadavtal för fönsterputs och lokalstädning.

text: Serviceenheten - samordningsansvar för intendenturenheten, bevakningsenheten, fastighetsenheten, lokalvårdsenheten och serviceenheten, - service till verksamheten i kammaren (kammarservice), - service till ledamöternas, riksdagsförvaltningens och partigruppernas kansliers verksamhet (våningsservice), - distribuera försändelser internt och externt, - upplåta lokaler för konferenser, sammanträden m.m. (

text: RFS 2006:11

text: Enheten för IT-service - ansvara för att det finns en helpdeskfunktion, - hantera serviceteknik, fördelad på driftsfrågor och vidareutveckling av klienter, - utbilda, planera och genomföra utbildning av IT-systemens användare, - ansvara för inköp, ekonomi och administration för IT-verksamheten, - ansvara för licenser för IT-verksamheten. (

text: RFS 2006:11

text: Enheten för IT-utveckling - hantera systemintegration, - ansvara för systemutveckling, - genomföra verksamhetsanalys, - utföra programmering, test, dokumentation, kvalitetssäkring, - ansvara för dataadministration, - ansvara för teknik- och trendbevakning, - ansvara för systemarkitektur, programvarudelen av den tekniska infrastrukturen, - ansvara för teknikmiljö, tekniska hjälpmedel och arbetsplatsmiljö. (

text: RFS 2006:11

text: Enheten för system och kommunikation - ansvara för drift av serveroperativsystem, - ansvara för drift av nät och kommunikation, brandvägg och nätadresser, - ansvara för övervakning och säkerhet, övervakningsprotokoll, säkerhetskopiering, - ansvara för test, utvärdering, anpassning, driftsättning samt vidareutveckling av tillämpningar i IT-miljöer,

text: - ansvara för driftlarm, kylning och elförsörjning till datahallarna. (

text: RFS 2006:11

text: Teknikenheten - ansvara för plenisalsutrustning, konferensutrustning och tolkutrustning för kammarstöd och konferenser, - ansvara för telefoni, telefoner, mobiltele samt stödsystem, - ansvara för informationssystem såsom personsökare, antenn, centralur, snabbtelefon, voteringssignal, felsignal, rörpost, ljuddistribution och kontorssignal, tekniska system för säkerhet och passagekontroll med ingående komponenter som kodlås, skalskydd, inbrottslarm, brandlarm, utrymningslarm, intern-TVbevakning, nödsignal, porttelefon, hisslarm och batteribackup. (

text: RFS 2006:11

text: Kansliet för informations- och kunskapsförsörjning

text: Sekretariatet för kansliet för informations- och kunskapsförsörjning - leda, planera och samordna frågor inom kansliets område, - följa upp, utreda och analysera frågor inom kansliets och riksdagsförvaltningens område, - medverka i organisationsövergripande strategiska frågor och projekt, - genomföra internationella uppdrag inom kansliets område. (

text: RFS 2006:11

text: Enheten för riksdagstryck - ansvara för produktion och försäljning av riksdagstryck, - försälja förlagsprodukter, - vara interntryck åt riksdagens ledamöter och förvaltning, partigruppernas kanslier, riksdagens myndigheter m.fl., - administrera riksdagsförvaltningens kopiatorer, - samordna och administrera produktion och distribution av trycksaker, - hantera riksdagens adressregister för distribution. (

text: RFS 2006:4

text: Enheten för EU-upplysningen - frågeservice per telefon, e-post, fax och brev till allmänhet, massmedier, myndigheter, bibliotek, utbildningsväsen samt till ledamöter och anställda i riksdagsförvaltningen och i partigruppernas kanslier, - ansvara för utredningsverksamhet, - samla in fakta och bevaka nyheter, - publicera EU-dokument och EU-information på riksdagens och EUupplysningens webbplatser, - hantera nyheter, fakta och temasidor om EU, - producera trycksaker, - annonsera verksamheten, - handha kurser för journalister, informatörer, bibliotekarier och lärare samt för ledamöter och anställda i riksdagsförvaltningen och i partigruppernas kanslier, - ansvara för pressfunktion till EU-nämnden, - ansvara för mässor och seminarier,

text: - ansvara för nätverksbygge och besöksverksamhet. (

text: RFS 2006:4

text: Informationsenheten - ansvara för riksdagsförvaltningens pressfunktion, - ha huvudansvaret för ärenden om ackreditering av företrädare för massmedier, - ansvara för frågeservice per telefon, e-post, och brevsvar till allmänhet, massmedier, organisationer, myndigheter och utbildningsväsen, - samla in fakta och bevaka nyheter, - annonsera och marknadsföra, - handha kurser för lärare, journalister, informatörer och högskolestudenter, - hantera skolbesök från gymnasieskolan årskurserna 7-9 och vuxenutbildningen, - hålla guidade visningar för allmänheten, - ansvara för riksdagens webbplats, - ansvara för samordningen av den interna informationen i form av bl.a. ett intranät och en lokaltidning, - ge stöd och service i informationsfrågor till organisationen, - formge, producera och lagerhålla trycksaker, - ansvara för regional information, - försälja riksdagstryck och profilprodukter, - ansvara för mässor, utställningar, seminarier och evenemang, - ansvara för engelsk översättarservice, - samordna och säkerställa information till personer med särskilda behov, - samordna riksdagsförvaltningens information i händelse av kris. (

text: RFS 2006:11

text: Riksdagsbiblioteket - förse riksdagens ledamöter och tjänstemän med underlag till beslutsprocessen genom urval, inköp och tillhandahållande av vetenskapligt, källkritiskt granskat material och nyhetsinformation i tryckt och elektronisk form inom riksdagens ämnesområden, - låna in/leverera dokument via andra bibliotek inom de ämnesområden som faller utanför riksdagen, - vara depåbibliotek för material (inkl. forskningsmaterial) från EU, FN och OECD samt informationsservice för det materialet, - samla och katalogisera svenska statliga myndigheters publikationer, - ta fram faktaunderlag, ofta i samarbete med utredningstjänsten på uppdrag bl.a. av utskotten, - utbilda riksdagens personal i de delar av IT-systemen som rör informationssökning och nyhetsbevakning, - utbilda bibliotekarier vid andra bibliotek om riksdagstrycket och riksdagens arbetsformer, - ansvara för frågeservice via telefon och e-post, i första hand från riksdagens ledamöter och tjänstemän, men även från allmänheten, - tillhandahålla stöd för att ledamöter och anställda snabbt och säkert skall hitta relevant information, - utveckla sökverktyg för omvärldsbevakning och informationssökning, - marknadsföra informationsresurser och bibliotekstjänster, 8 - indexera och producera register till riksdagsregistret,

text: - hålla biblioteket öppet för allmänheten under vissa tider, - ha tillsyn över arkiv och arkivbildning hos riksdagen och dess organ med undantag av Riksbanken, Riksrevisionen, Stiftelsen Riksbankens Jubileumsfond och Utrikesnämnden, - besluta i frågor som rör dokumentation, arkivbildning, arkivvård och gallring, - undervisa i dokumenthanterings- och arkivfrågor, - ha övergripande ansvar för utarbetandet av dokumenthanteringsplaner samt diarieoch dossiéplaner för riksdagen och dess organ, - ge ut biografier över ledamöter och otryckta protokoll från ståndsriksdagen. (

text: RFS 2006:11

text: Tidningen Riksdag & Departement - utge tidningen Riksdag & Departement i tryckt och elektronisk form och som taltidning. (

text: RFS 2006:4

text: Denna tjänsteföreskrift träder i kraft omedelbart. Genom tjänsteföreskriften upphävs tjänsteföreskriften (

text: RFS 2002:4

text: ) om organisation och ansvarsområden inom riksdagsförvaltningen.

text: Denna tjänsteföreskrift träder i kraft den 1 juli 2006. ______________________________________

text: Denna tjänsteföreskrift träder i kraft den 15 november 2006.

text: Anders Forsberg

text: Madeleine Kanold

text: RFS 2003:5

text: . 5

text: RFS 2006:4

text: . 9 Riksdagsförvaltningen, interntryckeriet 2006

type: foreskrift


title: Föreskrift om ändring i föreskriften (RFS 2004:4) om arkiv och gallring för riksdagen och dess organ

text: R I K S D A G S F Ö R V A L T N I N G E N

text: Anders Forsberg Madeleine Kanold

text: Beställningsadress: Riksdagens tryckeriexpedition, 100 12 Stockholm • Telefon: 08-786 58 10 • Fax: 08-786 61 76

text: Bilaga

text: Kronologisk förteckning över Riksarkivets föreskrifter och allmänna råd publicerade i Riksarkivets författningssamling (RA-FS) som gäller för riksdagen och dess organ

text: Årtal och nummer Innehåll

text: RA-FS 1991:6

text: Riksarkivets föreskrifter och allmänna Omtryck

text: RA-FS 1997:6

text: råd om gallring av handlingar av tillfällig eller ringa betydelse.

text: RA-FS 1994:6

text: Riksarkivets föreskrifter och allmänna Ändrad

text: RA-FS 1996:2

text: råd om planering, utförande och drift Omtryck

text: RA-FS 1997:3

text: av arkivlokaler.

text: RA-FS 1997:5

text: Riksarkivets allmänna råd om registrering.

text: RA-FS 1998:1

text: RA-FS 2000:2

text: råd om gallring av Upphävd

text: RA-FS 2004:3

text: . Författ- räkenskapshandlingar hos statliga ningen får dock tillämpas på räken- myndigheter, allmänna skapshandlingar tillkomna t.o.m. försäkringskassor och vissa enskilda räkenskapsåret 2000. organ.

text: RA-FS 2003:1

text: Föreskrifter om tekniska krav för ADB-upptagningar.

text: RA-FS 2004:1

text: Föreskrifter om gallring och återlämnande av handlingar vid ansökan om tjänst.

text: RA-FS 2004:2

text: RA-FS 2005:1

text: råd om gallring och återlämnande av handlingar vid upphandling.

text: RA-FS 2004:3

text: Riksarkivets föreskrifter och allmänna Genom denna författning upphävs råd om gallring och utlån av

text: RA-FS 1998:1

text: och

text: RA-FS 2001:2

text: räkenskapshandlingar.

text: RA-FS 2006:1

text: Riksarkivets föreskrifter och allmänna råd om handlingar på papper.

text: RA-FS 2006:2

text: Riksarkivets föreskrifter och allmänna råd om handlingar på mikrofilm.

text: RA-FS 2006:4

text: Riksarkivets föreskrifter och allmänna råd om tekniska krav och certifiering.

text: RA-FS 2006:5

text: Riksarkivets föreskrifter och allmänna råd om gallring av handlingar tillkomna inom löne- och personaladministrativ verksamhet.

text: 2 Riksdagsförvaltningen, interntryckeriet 2006


title: Föreskrift om upphävande av äldre ekonomiadministrativa föreskrifter

text: R I K S D A G S F Ö R V A L T N I N G E N

text: Ulf Christoffersson

text: Lars J B Lilja

text: Riksdagsförvaltningen, interntryckeriet 2006 1

text: Beställningsadress: Riksdagens tryckeriexpedition, 100 12 Stockholm • Telefon: 08-786 58 10 • Fax: 08-786 61 76


title: Föreskrift om ändring i föreskriften (RFS 2000:2) om arbetsordning för riksdagsförvaltningen

text: Ulf Christoffersson

text: Lars J B Lilja

text: Riksdagsförvaltningen, interntryckeriet 2006 1 Beställningsadress: Riksdagens tryckeriexpedition, 100 12 Stockholm • Telefon: 08-786 58 10 • Fax: 08-786 61 76


title: Föreskrift om ändring i föreskriften (RFS 2006:10) om tillämpningen av lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, Riksdagens ombudsmän och Riksrevisionen

text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: I denna föreskrift finns bestämmelser i anslutning till lagen (

text: ) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, Riksdagens ombudsmän och Riksrevisionen (härefter benämnd ekonomiadministrationslagen).

text: Föreskriften skall tillämpas om inget annat följer av lag eller ett särskilt beslut av riksdagen.

text: 2 kap. Anslag och inkomsttitlar samt ekonomiska förpliktelser

text: I detta kapitel finns bestämmelser i anslutning till 4–10 §§ ekonomiadministrationslagen.

text: I föreskriften avses med ett anslag ett av riksdagen anvisat anslag med ett visst belopp för ett bestämt ändamål.

text: I föreskriften avses med en inkomsttitel en post i statsbudgeten mot vilken statsinkomster som myndigheten inte får disponera skall redovisas. Bestämmelserna om inkomsttitlar gäller även för undertitlar.

text: Dispositionsrätt till anslag

text: En myndighet som anvisats ett anslag har rätt att enligt gällande villkor och bestämmelser använda statens medel för de ändamål som anslaget avser och är skyldig att redovisa mot anslaget enligt 8–11 §§. En myndighets samtliga utgifter för verksamheten, inklusive utgifter för hantering av utbetalning av transfereringar, skall belasta myndighetens anslag för förvaltningsutgifter.

text: Anslagsvillkor

text: En myndighet får disponera ett anslag med högst summan av 1. ett anvisat belopp och ett överfört anslagssparande minskat med en eventuell indragning av anslagsbelopp, eller 2. ett anvisat belopp minskat med utnyttjad anslagskredit och en eventuell indragning av anslagsbelopp.

text: Med ett anslagssparande avses vad en myndighet vid budgetårets slut inte utnyttjat av ett anslag sedan en eventuell indragning av anslagsbelopp räknats bort. Myndigheten får besluta att anslagsmedel skall föras bort som indragning av anslagsbelopp om medlen inte behövs för det av riksdagen beslutade ändamålet.

text: En myndighet skall löpande under budgetåret följa upp och prognostisera anlagsutnyttjandet. Uppföljning och prognos skall ske för samtliga anslag som en myndighet disponerar.

text: Redovisning mot anslag och inkomsttitlar

text: I 5 och 6 §§ ekonomiadministrationslagen finns bestämmelser om redovisning mot anslag och inkomsttitlar. Inkomster som förekommer på ett anslag skall redovisas mot anslaget på motsvarande sätt som utgifterna. Redovisning mot ett anslag skall ske i enlighet med indelningen i anslagsdirektivet. (

text: RFS 2006:15

text: Om en utgift uppkommer genom en faktura skall redovisningen mot anslag grundas på fakturan. Om utgiften betalas kontant eller till följd av avtal skall redovisningen ske med utgångspunkt i den dag då betalningen sker eller enligt avtalet skall ske. I de fall betalning sker efter förfallodagen skall redovisning göras vid tidpunkten för förfallodagen. Redovisning mot anslag av utbetalt förskott skall ske först när den motprestation som förskottet avser har mottagits. Ersättning för nyttjanderätter som betalas i juni och december skall redovisas mot anslag efterföljande månad, om nyttjanderättsperioden i sin helhet infaller under kommande redovisningsperioder. Utgifter för amortering av lån skall redovisas mot anslag när betalning sker. (

text: RFS 2006:15

text: Redovisning av inkomster skall grundas på faktureringen eller, om fakturering inte sker, den dag då betalningen mottas eller enligt avtalet skall mottas. (

text: RFS 2006:15

text: Redovisning mot anslag och inkomsttitlar skall göras minst en gång i månaden.

text: Ekonomiska förpliktelser

text: En myndighet får enligt 10 § ekonomiadministrationslagen ingå ekonomiska förpliktelser i den löpande verksamheten. Myndigheten har därvid rätt att träffa avtal om anställning av personal, hyra av utrustning, leverans av tjänster och förbrukningsmateriel och liknande som medför utgifter under längre tid än tilldelat anslag avser, om detta är nödvändigt för att myndighetens löpande verksamhet skall fungera tillfredsställande.

text: En myndighet som har fått ett bemyndigande att beställa varor eller tjänster eller att besluta om bidrag, ersättning, lån eller liknande får utnyttja detta för det ändamål bemyndigandet avser och i enlighet med gällande villkor och bestämmelser. När ett bemyndigande utnyttjas skall redovisning ske mot det beslutade bemyndigandebeloppet.

text: Anslagsmedel och räntekonto

text: Om en myndighet har anvisats ett anslag och anslagsmedlen skall föras till myndighetens räntekonto i Riksgäldskontoret, betalas dessa från statens centralkonto i Riksbanken till myndighetens räntekonto med en tolftedel per månad. (

text: RFS 2006:15

text: Anslagsmedel som skall tillgodoföras en myndighets räntekonto en viss månad sätts in på kontot den 25 i den månaden. En betalning från en myndighets räntekonto till statens centralkonto enligt 16–18 §§ verkställs genom en betalning till Riksgäldskontoret. (

text: RFS 2006:15

text: Har en myndighet under löpande budgetår anvisats ytterligare medel på ett anslag tillgodoförs beloppet myndighetens räntekonto jämnt fördelat på de betalningstillfällen som återstår under budgetåret. Har riksdagen beslutat om en indragning av anslagsbelopp, reduceras det belopp som återstår att tillgodoföras myndighetens räntekonto under budgetåret på motsvarande sätt. Har en myndighet beslutat om indragning av anslagsbelopp eller om en indragning av anslagsbelopp beslutats så sent på budgetåret att den inte kan regleras genom minskning av de anslagsmedel som överförs från statens centralkonto, skall den myndighet som innehar räntekonto så snart som möjligt göra en betalning därifrån till Riksgäldskontoret. (

text: RFS 2006:15

text: En myndighet som anvisats anslagsbelopp som inte får föras över till följande budgetår skall, om medlen tillgodoförts myndighetens räntekonto, betala tillbaka skillnaden mellan det mottagna beloppet och det belopp som redovisats mot anslaget. Mellanskillnaden och räntan på det beloppet fram till dagen för återbetalning, skall betalas till statens centralkonto snarast efter budgetårets utgång, dock senast när myndigheten upprättat årsredovisning.

text: Motsvarande gäller om indragning av anslagsbelopp enligt 16 § överstiger de överföringar som återstår under budgetåret. (

text: RFS 2006:15

text: En myndighet som tar emot statsinkomster som den inte får disponera, skall föra medlen direkt till statens centralkonto och redovisa beloppet mot en inkomsttitel. Om inkomsterna är av mindre omfattning får medlen i stället sättas in på myndighetens räntekonto i Riksgäldskontoret för att senast vid budgetårets utgång betalas till statens centralkonto. En myndighet skall minst en gång i månaden redovisa inkomster mot inkomsttitel även om medlen behålls på räntekontot fram till budgetårets utgång. Betalning till statens centralkonto skall ske så snart som möjligt, dock senast den 15 januari. (

text: RFS 2006:15

text: I fråga om anslagsmedel som inte skall tillgodoföras en myndighets räntekonto får den myndighet som disponerar anslaget utnyttja statens centralkonto för betalningarna. Om en myndighet har både räntebelagda och icke räntebelagda anslag skall de utgifter som redovisats mot ett räntebelagt anslag betalas från räntekontot. Utgifter som redovisats mot ett icke räntebelagt anslag skall betalas från statens centralkonto. Om betalning har skett till eller från fel betalningsflöde skall rättelse ske genom betalning mellan betalningsflödena. Om en myndighet behöver göra en utbetalning som avser en utgift som till en viss del redovisats mot ett räntebelagt anslag och till en viss del ett icke räntebelagt anslag, skall betalningen ske från räntekontot. Därefter skall korrigering mellan betalningsflödena ske genom betalning från statens centralkonto till räntekontot. I andra fall än de som nämns i första och andra styckena skall överföringar mellan en myndighets räntekonto och statens centralkonto i Riksbanken göras via Riksgäldskontoret i enlighet med 15 §. (

text: RFS 2006:15

text: 3 kap. Kapitalförsörjning

text: I detta kapitel finns bestämmelser i anslutning till 11–15 och 30–32 §§ ekonomiadministrationslagen.

text: Finansiering av anläggningstillgångar

text: I 11–13 §§ ekonomiadministrationslagen finns bestämmelser om finansiering av anläggningstillgångar.

text: En myndighets samlade lån enligt 11 § ekonomiadministrationslagen får inte väsentligt avvika från motsvarande tillgångars bokförda värden per den 30 juni och per den 31 december.

text: Likvida medel

text: Betalningar till och från myndighetens räntekonto skall göras via de bankkonton som är anslutna till räntekontot. Likvida medel får inte betalas direkt till eller från statens centralkonto i Riksbanken. Myndigheten skall tillföra räntekontot inbetalningar avseende sådana avgifter, bidrag och andra likvida medel som myndigheten själv får disponera och som används för att finansiera den egna verksamheten. I samtliga fall skall utbetalningarna för motsvarande utgifter ske via räntekontot.

text: Räntekontot får, inom ramen för gällande kreditram, tillfälligt användas för att finansiera anskaffning av anläggningstillgångar. Omvandling till lån skall dock ske under det halvår då en tillgång har anskaffats eller en anläggningstillgång under uppbyggnad har färdigställts. För tillgångar som har anskaffats eller färdigställts under halvårets sista månad får emellertid lån upptas under det följande halvåret. (

text: RFS 2006:15

text: Bestämmelser om betalningar mellan statens centralkonto i Riksbanken och en myndighets räntekonto finns i 2 kap. 14–19 §§. Betalningar som hänför sig till sådana räntebelagda anslag som avses i 2 kap. 14– 15 §§ skall göras via räntekontot liksom betalningar i avgiftsbelagd verksamhet där myndigheten får disponera inkomsterna. (

text: RFS 2006:15

text: Disposition av försäljningsinkomster

text: Skall en försäljningsinkomst redovisas mot en inkomsttitel på statsbudgeten skall vederbörlig inkomsttitel inom inkomsthuvudgruppen Inkomster av försåld egendom användas och inkomsten betalas till statens centralkonto i Riksbanken. Om en erhållen försäljningsinkomst understiger det bokförda värdet skall endast ett belopp som motsvarar inkomsten redovisas mot inkomsttitel och betalas till statens centralkonto i Riksbanken. Utrangering jämställs med försäljning. (

text: RFS 2006:15

text: I 32 § ekonomiadministrationslagen finns bestämmelser om myndighetens rätt att disponera försäljningsinkomst vid försäljning av annan lös egendom än bostadsrätt. Har egendomen finansierats med lån och försäljningsinkomsten understiger det kvarstående lånebeloppet skall mellanskillnaden finansieras med medel som myndigheten disponerar i den verksamhet där tillgången använts. Är det lån som svarar mot den försålda egendomen slutamorterat får myndigheten disponera inkomsten i dess helhet. Om egendom har finansierats med avistakonto skall, om myndighetens samlade lån vid avstämningstidpunkten överstiger ett belopp motsvarande det bokförda värdet på de kvarstående tillgångar som lånen avser, myndigheten betala ett belopp till Riksgäldskontoret motsvarande mellanskillnaden.

text: 4 kap. Avgifter

text: I detta kapitel finns bestämmelser i anslutning till 17–20 §§ ekonomiadministrationslagen.

text: Ekonomiskt mål

text: Om full kostnadstäckning gäller som ekonomiskt mål för verksamheten skall myndigheten beräkna avgiftsnivån så att intäkterna på några års sikt täcker samtliga med verksamheten direkt eller indirekt förenade kostnader.

text: Rapportering till Ekonomistyrningsverket

text: Myndigheten skall på begäran av Ekonomistyrningsverket lämna uppgifter om de varor och tjänster som myndigheten tar ut avgifter för.

text: 5 kap. Kompensation för ingående mervärdesskatt

text: I detta kapitel finns bestämmelser i anslutning till 16 § ekonomiadministrationslagen.

text: Kompensation

text: Myndigheten har rätt till kompensation för belopp motsvarande ingående mervärdesskatt hänförlig till den verksamhet som myndigheten bedriver, oavsett hur verksamheten är finansierad eller redovisas. Kompensation erhålls endast för belopp motsvarande ingående mervärdesskatt som har debiterats eller vid omvänd skattskyldighet beräknats enligt den svenska

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: Rekvisition

text: En myndighet som en viss månad har redovisat belopp som anges i 2 § får påföljande månad rekvirera motsvarande belopp från Skatteverket. Myndigheten får rekvirera ett belopp motsvarande ingående mervärdesskatt den månad då det ackumulerade bokförda beloppet uppgår till minst 5 000 kronor. Rekvisition av belopp motsvarande ingående mervärdesskatt skall dock göras minst en gång per år.

text: För att en myndighet skall kunna få det rekvirerade beloppet senast den tjugonde dagen i en månad skall myndigheten senast den tionde dagen i samma månad lämna en rekvisition till Skatteverket.

text: Återbetalning jämte ränta

text: Har en myndighet tillgodoförts ränta till följd av att myndigheten rekvirerat ett för högt belopp vid tillämpningen av 2 § skall myndigheten återbetala det felaktigt rekvirerade beloppet jämte ett belopp motsvarande räntan till Skatteverket, om den tillgodoförda räntan inte är obetydlig. Vid återbetalning av ett för högt rekvirerat belopp beräknas räntan från den dag då myndigheten fick beloppet utbetalt till räntekontot t.o.m. den dag då återbetalningen görs. Ränteberäkningen grundas på den ränta som motsvarar geno msnittsräntan på räntekontot under perioden. En myndighet behöver endast beakta sådan ränta som vid återbetalningstillfället respektive inbetalningstillfället överstiger 100 kronor.

text: 6 kap. Donationer

text: Tillämpningsområde

text: I detta kapitel finns bestämmelser i anslutning till 33 och 34 §§ ekonomiadministrationslagen.

text: Med en donation avses i denna föreskrift varje slag av överlåtelse av egendom till en myndighet genom gåva eller testamentariskt förordnande som sker utan krav på motprestation eller särskild förmånsställning och där egendomen inte bildar en stiftelse.

text: Ett donationsförordnande skall vara skriftligt och undertecknat av donator, som kan utgöras av en fysisk eller juridisk person, eller kunna verifieras på annat sätt.

text: Mottagande av en donation

text: En donation skall anses mottagen av myndigheten när egendomen frivilligt avskilts och överlämnats av donatorn. Myndigheten skall därefter ha förfoganderätt till donationen och därmed följande rättigheter och skyldigheter. Om en ändamålsbestämmelse saknas eller om den är allmänt hållen skall donationen användas inom ramen för myndighetens verksamhet.

text: Enligt 34 § ekonomiadministrationslagen krävs ett medgivande av riksdagen om donationen skulle medföra ett ökat behov för myndigheten av medel från statsbudgeten. Med medel från statsbudgeten avses i första stycket anslag som anvisats myndigheten, lån eller andra krediter i Riksgäldskontoret samt medel från statsbudgeten som erhålls från en annan statlig myndighet. Om den donerade egendomen är belånad till ett belopp som överstiger beräknad försäljningsintäkt efter täckande av samtliga kostnader fram t.o.m. försäljningstillfället, skall donationen anses medföra ett ökat behov av medel från statsbudgeten. Avser myndigheten att avyttra mottagen egendom skall donationen finansiera kostnaderna för förvaltningen av egendomen fram t.o.m. försäljningstillfället.

text: Förvaltning av en donation

text: Egendom som en myndighet tagit emot som donation utgör statens egendom. En av myndigheten mottagen donation får inte föras till en redan befintlig stiftelse såvida inte donatorn uttryckligen angett att så får ske.

text: En myndighet som har tagit emot en donation skall se till att egendomen förvaltas på det sätt som är lämpligt med hänsyn till donationens ändamål och används för det ändamål som donatorn bestämt eller, om en närmare bestämning saknas, för ett ändamål inom myndighetens verksamhetsområde.

text: Om särskilda villkor föreskrivits för förvaltningen eller placeringen av egendomen, skall dessa tillämpas.

text: Om särskilda villkor knutna till donationen inte hindrar det, skall likvida medel sättas in på myndighetens räntekonto i Riksgäldskontoret.

text: En myndighet som förvaltar en donation som kan ge ekonomisk avkastning skall varje år ta ut ersättning för de kostnader som myndigheten har för att tillgodose ändamålet med donationen och för förvaltningen av egendomen. Med ekonomisk avkastning avses ränta, utdelning, realisationsvinst och andra inkomster som donationen genererar. Med myndighetens kostnader avses samtliga direkta och indirekta kostnader hänförliga till förvaltningen m.m. av donationen.

text: Om myndigheten i fråga om en donation bedömer att förhållandena har ändrats på sådant sätt att förutsättning för permutation föreligger, skall den förvaltande myndigheten ansöka om sådan.

text: Åtagande att förvalta en stiftelse

text: En myndighet får åta sig att förvalta en stiftelse, om ändamålet med stiftelsen har ett nära samband med myndighetens verksamhet. I det fall det inte längre föreligger ett nära samband mellan myndighetens verksamhet och den av myndigheten förvaltade stiftelsen skall myndigheten i egenskap av förvaltare avsäga sig förvaltningsuppdraget eller verka för att stiftelsens ändamål ändras genom permutation, om stiftelseförordnandet medger det.

text: Uppgifter i årsredovisningen

text: Om en myndighet i mer betydande omfattning förvaltar donerad egendom eller egendom som tillhör en stiftelse, skall myndigheten i årsredovisningen särredovisa kostnader och ersättningar för förvaltningen av den egendom som kan ge ekonomisk avkastning. Sådan särredovisning skall alltid lämnas för fast egendom, tomträtt eller byggnad som är lös egendom.

text: En myndighet, som under året tagit emot en donation av större värde eller som åtagit sig att förvalta en stiftelse, skall ange detta i årsredovisningen.

text: 7 kap. Bokföring och årsredovisning

text: Tillämpningsområde

text: I detta kapitel finns bestämmelser i anslutning till 2, 3 och 35–38 §§ ekonomiadministrationslagen.

text: Bokföring och rapportering till statsredovisningen

text: För myndighetens bokföring och rapportering till statsredovisningen skall i tillämpliga delar gälla

text: 21 §§

text: och

text: 22 §

text: förordningen (

text: ) om myndigheters bokföring med därtill hörande föreskrifter och allmänna råd.

text: Transaktionsdatabas

text: Riksdagsförvaltningen skall rapportera till transaktionsdatabasen i enlighet med bestämmelserna i 21 a–e §§ förordningen om myndigheters bokföring.

text: Allmänna bestämmelser om årsredovisning

text: Myndighetens årsredovisning skall avse all den verksamhet som myndigheten ansvarar för, oavsett hur verksamheten finansieras eller i vilken form verksamheten bedrivs.

text: Myndigheten skall, samtidigt som årsredovisningen lämnas till riksdagen, lämna en kopia till Ekonomistyrningsverket. Riksdagsförvaltningen och Riksdagens ombudsmän skall, samtidigt som årsredovisningen lämnas till riksdagen, lämna en kopia till Riksrevisionen. I övrigt skall bestämmelserna i

text: 2 kap.

text: 8 §§

text: förordningen (

text: ) om årsredovisning och budgetunderlag med därtill hörande föreskrifter och allmänna råd gälla i tillämpliga delar. (

text: RFS 2006:15

text: Resultatredovisning

text: Enligt 3 § ekonomiadministrationslagen skall myndigheten för riksdagen redovisa verksamhetens mål och de resultat som uppnåtts. En sådan redovisning skall lämnas i resultatredovisningen. Myndigheten skall härvid redovisa och kommentera hur

text: myndighetens prestationer har utvecklats med avseende på volym, intäkter, kostnader och kvalitet, om inte annat beslutats av riksdagsstyrelsen. Myndigheten skall redogöra för omvärldsförändringar, organisatoriska förändringar och andra väsentliga externa och interna förhållanden som har påverkat verksamhetens resultat. Informationen i resultatredovisningen skall omfatta det närmast avslutade räkenskapsåret och de föregående två åren. Informationen skall vara jämförbar över tiden. I de fall det inte är möjligt att ta fram jämförbar resultatinformation för tre år skall myndigheten kommentera och motivera detta. Uppgifterna i resultatredovisningen skall baseras på dokumenterade data och mätmetoder. (

text: RFS 2006:15

text: Av resultatredovisningen skall framgå hur verksamhetens kostnader och andra intäkter än sådana av anslag fördelar sig per verksamhetsgren. Uppgift om en sådan fördelning skall varje år även rapporteras till statens informationssystem för budgetering och uppföljning (Hermes). Avgiftsbelagd verksamhet skall särredovisas. Redovisningen skall följa den indelning och struktur som framgår av budgeten för avgiftsbelagd verksamhet. (

text: RFS 2006:15

text: Informationen i resultatredovisningen och informationen i de finansiella delarna av årsredovisningen skall stämma överens. Eventuell brist på överensstämmelse skall förklaras.

text: Den ekonomiska informationen skall redovisas i löpande priser. Om det behövs för att kravet på en rättvisande redovisning skall uppfyllas skall, som tilläggsinformation, kostnads- och intäktsutvecklingen belysas även i fasta priser efter omräkning med lämpliga index. Myndigheten skall ange och motivera val av index.

text: Resultaträkning och balansräkning, värderingsregler, anslagsredovisning och finansieringsanalys, tilläggsupplysningar

text: Bestämmelserna i 4–

text: 7 kap.

text: förordningen (

text: ) om årsredovisning och budgetunderlag med därtill hörande föreskrifter och allmänna råd skall gälla i tillämpliga delar.

text: 8 kap. Betalningar, medelsförvaltning och hantering av statliga fordringar

text: I anslutning till 4–6, 14 och 30 §§ ekonomiadministrationslagen skall bestämmelserna i förordningen (

text: ) om statliga myndigheters betalningar och medelsförvaltning med därtill hörande föreskrifter och allmänna råd gälla i tillämpliga delar. (

text: RFS 2006:15

text: I anslutning till 2 § ekonomiadministrationslagen skall bestämmelserna i förordningen (

text: ) om hantering av statliga fordringar med därtill hörande föreskrifter och allmänna råd gälla i tillämpliga delar.

text: Ulf Christoffersson Lars J B Lilja

text: 10 Riksdagsförvaltningen, interntryckeriet 2006


title: Föreskrift om säkerhet och fredstida krishantering

text: I denna föreskrift finns bestämmelser om säkerhet och fredstida krishantering i riksdagen, riksdagsförvaltningen och partikanslierna. Grundläggande bestämmelser såvitt avser säkerhetsskydd finns i lagen (

text: ) om säkerhetsskydd i riksdagen och dess myndigheter samt i

text: säkerhetsskyddslagen (1996:627)

text: Med riksdagens lokaler avses i denna föreskrift alla utrymmen som staten har äganderätt eller nyttjanderätt till och som riksdagen, riksdagsförvaltningen eller partikanslierna disponerar för sin verksamhet.

text: Vad som sägs i denna föreskrift om riksdagsledamöter gäller även för den som är ersättare för ledamot och för den som är Sveriges företrädare i Europaparlamentet.

text: Med riksdagens IT-system förstås i denna föreskrift informationsbehandlingssystem som baseras på informationsteknik och som förvaltas av riksdagsförvaltningen.

text: Av

text: 2 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen

text: framgår att med handling förstås en framställning i skrift eller bild samt en upptagning som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med något tekniskt hjälpmedel.

text: Närmare bestämmelser om ansvarsfördelning och beslutanderätt inom riksdagsförvaltningen finns i föreskriften (

text: RFS 2000:2

text: ) om arbetsordning för riksdagsförvaltningen samt i tjänsteföreskrifter som beslutas av riksdagsdirektören.

text: Om en riksdagsledamot eller en anställd vid riksdagsförvaltningen eller ett partikansli uppmärksammar något i riksdagens lokaler som kan vara av betydelse för säkerheten i riksdagen skall han eller hon anmäla detta till chefen för den egna arbetsenheten, säkerhetschefen eller bevakningspersonalen.

text: Beställningsadress: Riksdagens tryckeriexpedition, 100 12 Stockholm • Telefon: 08-786 58 10 • Fax: 08-786 61 76

text: 2. kap. Informationssäkerhet

text: Generella bestämmelser om skydd av uppgifter som det gäller sekretess för

text: Arbetet i riksdagsförvaltningen skall organiseras på sådant sätt att så få personer som möjligt tar befattning med uppgifter som det gäller sekretess för enligt

text: sekretesslagen (1980:100)

text: . Detsamma gäller handlingar som innehåller sådana uppgifter.

text: Den som är anställd hos riksdagsförvaltningen eller i ett partikansli eller som eljest – utan att vara riksdagsledamot – fullgör uppdrag för riksdagens räkning får i sin anställning eller i sitt uppdrag hos riksdagen ta befattning med en sådan handling eller uppgift som avses i 1 § endast om personen 1. bedöms pålitlig från säkerhetssynpunkt, 2. har behövlig kunskap om informationssäkerhet och 3. behöver handlingen eller uppgiften för sitt arbete.

text: Utöver vad som följer av 1 och 2 §§ skall handlingar som avses i 1 § handhas i enlighet med vad som sägs i andra-femte stycket. Handlingen skall hanteras så att ingen obehörig kan ta del av innehållet. Särskild försiktighet skall iakttas, om handlingen medtas utomlands. Handlingen skall förvaras i låst förvaringsutrymme av betryggande slag när den inte behövs för utövandet av riksdagsledamots uppdrag eller för fullgörandet av arbetsuppgifter i riksdagsförvaltningen. Om en handling som avses i 1 § innehåller uppgifter av synnerlig betydelse för rikets säkerhet, får den inte utan medgivande av chefen för den egna arbetsenheten eller säkerhetschefen medtas från riksdagens lokaler.

text: Om det befaras att en handling som avses i 1 § eller en nyckel till ett förvaringsutrymme för sådana handlingar förkommit skall åtgärder vidtas för att minska skadan. Detsamma gäller om en uppgift som avses i 1 § röjts.

text: Särskilda bestämmelser om skydd för riksdagens IT-system

text: Skyddet för riksdagens IT-system skall utformas med beaktande av behoven av tillgänglighet, tillförlitlighet och sekretess samt med hänsyn till enskildas integritet. För detta skydd skall det finnas riktlinjer.

text: Den som utför systemadministrativt arbete i riksdagens IT-system får inte ha större tillgång till systemet än vad som är nödvändigt för arbetet.

text: Riksdagsförvaltningen får vidta åtgärder för att 1. upptäcka intrång eller försök eller förberedelse till intrång i riksdagens IT-system, 2. förhindra obehörig åtkomst. Åtgärder som avses i första stycket får inte innefatta undersökning av det sakliga innehållet i information som finns i riksdagens IT-system och som lagras hos 2 användare.

text: Datautrustning skall förvaras på ett sådant sätt att obehörig åtkomst av information förhindras och att utrustningen har ett rimligt skydd mot stöld, brand och skadegörelse.

text: 3. kap. Tillträdesbegränsning

text: Grundläggande bestämmelser om tillträde till riksdagens lokaler

text: Bestämmelser om allmänhetens tillträde till riksdagens kammare samt om offentliga sammanträden med utskott och EU-nämnden finns i

text: riksdagsordningen

text: . Utöver vad som följer av nämnda bestämmelser får tillträde till riksdagens lokaler endast ske i enlighet med bestämmelserna i denna föreskrift.

text: Riksdagens ledamöter samt statsråd har rätt till tillträde till riksdagens lokaler.

text: Riksdagsförvaltningen beslutar om rätt till tillträde till riksdagens lokaler för anställda vid riksdagsförvaltningen och partikanslierna, för entreprenörer och deras anställda, för tidigare ledamöter av riksdagen samt för dem som tidigare varit ersättare för ledamot av riksdagen. Ett sådant beslut får innebära att tillträdesrätten begränsas till att gälla vissa utrymmen. När beslut om tillträde fattas skall, utöver vad som följer av lagen (

text: ) om säkerhetsskydd i riksdagen och dess myndigheter, hänsyn tas till behovet av skydd av uppgifter, om det för uppgiften gäller sekretess enligt

text: sekretesslagen (1980:100)

text: samt till intresset av att skydda teknisk utrustning och stöldbegärlig egendom.

text: I syfte att hindra den som inte har rätt till tillträde från att komma in i riksdagens lokaler skall kontroll ske.

text: Riksdagsförvaltningen skall utfärda en handling (passerkort) för den som utan att vara besökare har rätt till tillträde till riksdagens lokaler. Av handlingen skall framgå innehavarens namn samt hur länge tillträdesrätten gäller. Riksdagsförvaltningen får bestämma att ytterligare uppgifter skall framgå av handlingen. Den som inte är ledamot av riksdagen skall i riksdagens lokaler synligt bära en handling som avses i första stycket.

text: Ackreditering av företrädare för massmedier

text: Ackreditering får lämnas till 1. den som i huvudsak har journalistiska arbetsuppgifter, 2. den som med ljud- eller ljussättning eller på annat sätt biträder den som fått ackreditering enligt punkt 1 och 3. den som svarar för service på medieföretags anläggningar i riksdagens lokaler. Ackreditering får vägras den som tidigare fått sin ackreditering återkallad. Detsamma gäller om det finns synnerliga skäl att vägra ackreditering.

text: Den som vill ha ackreditering skall ansöka om det hos riksdagsförvaltningen. Till ansökan skall fogas de handlingar som åberopas till stöd för den. Ärenden om ackreditering skall handläggas skyndsamt. 3

text: Ackreditering gäller i två år. Om det finns särskilda skäl får ackreditering beviljas för kortare eller längre tid än två år. Ackreditering får på begäran förlängas.

text: Den som beviljats ackreditering har tillträde till lokaler som riksdagens ledamöter disponerar i sin verksamhet. Den ackrediterade får – om inte riksdagsförvaltningen beslutar om annat – endast uppehålla sig i riksdagens lokaler under ordinarie arbetstid och under andra tider i anslutning till kammar- eller utskottssammanträde, presskonferens eller partimöte. Ackreditering ger inte rätt tillträde till 1. arbetsrum 2. talmanskorridoren 3. plenisalen 4. kammarsalarna i östra huset 5. utskottens sammanträdesrum. Den som erhållit ackreditering skall följa vad som bestämts i fråga om fotografering. Partikanslierna får bestämma vad som skall gälla i fråga om ackrediterades tillträde till lokaler som kanslierna disponerar.

text: Den som beviljats ackreditering skall underrätta riksdagsförvaltningen om han eller hon inte längre utför sådana arbetsuppgifter som avses i 6 §. Detsamma gäller om han eller hon bytt arbets- eller uppdragsgivare.

text: Ackreditering får återkallas om 1. det kan antas att förutsättningar för ackreditering inte finns, 2. den ackrediterade, efter att ha anmodats att vidta rättelse, inte följt denna föreskrift eller 3. det finns synnerliga skäl för det. Innan beslut om återkallelse fattas skall den ackrediterade lämnas tillfälle att yttra sig. I fall som avses i första stycket 3 får frågan om återkallelse avgöras utan att den ackrediterade fått tillfälle att yttra sig.

text: Beslut som innebär att en ansökan om eller förlängning av ackreditering avslås samt beslut om återkallelse av ackreditering får överklagas hos Riksdagens överklagandenämnd.

text: Besök i riksdagens lokaler

text: För studiegrupper och andra besökare i riksdagens lokaler skall det finnas en besöksmottagare. Detta behövs dock inte när tjänstemän från riksdagens myndigheter eller Regeringskansliet i sin anställning eller för utförande av uppdrag besöker riksdagens lokaler. Den som besöker riksdagens lokaler får endast uppehålla sig i eller i anslutning till de lokaler som behövs för att tillgodose syftet med besöket. Besökare skall i riksdagens lokaler synligt bära en handling (besöksbricka) som innehåller uppgift om besökarens identitet. Riksdagsförvaltningen får medge att deltagare i besöksgrupper i stället förses med ett bevis om att de är besökare. Vad som sägs i tredje stycket gäller inte vid besök som är av personlig karaktär.

text: Rätt att vara besöksmottagare har 1. riksdagens ledamöter, 2. statsråd, 3. anställda vid riksdagsförvaltningen eller vid gruppkanslier, 4. den som har fast arbetsplats i riksdagens lokaler och är anställd hos antingen ett medieföretag eller en entreprenör som riksdagsförvaltningen anlitar. Besöksmottagaren skall se till att besökare anvisas till rätt lokal, att besökaren lämnar riksdagens lokaler samt även i övrigt ansvara för besökaren.

text: Om det kan antas att ett stort antal personer kommer att besöka riksdagens lokaler skall den som anordnar besöket anmäla detta till den som ansvarar för tillträdeskontrollen. Anordnaren skall på begäran bistå vid mottagandet av besökarna. Den som i annat fall än som avses i första stycket tar emot besök bör anmäla besöket hos den som ansvarar för tillträdeskontrollen.

text: Riksdagsförvaltningen bestämmer hur många besökare som får släppas in i riksdagens lokaler. Besöksgrupper får delas upp i en från ordnings- och säkerhetssynpunkt lämplig storlek. Besöksgrupper har företräde i den ordning de anmälts.

text: Om ett besök medför kostnader för riksdagsförvaltningen skall den som anordnar besöket svara för kostnaden.

text: 4. kap Säkerhetsprövning

text: I

text: säkerhetsskyddslagen (1996:627)

text: finns bestämmelser om säkerhetsprövning, registerkontroll, placering i säkerhetsklass och särskild personutredning.

text: Säkerhetsprövningen skall grundas på 1. den personliga kännedom som finns om den som prövningen gäller, 2. uppgifter som framgår av betyg, intyg, referenser, samt 3. uppgifter som har kommit fram vid registerkontroll och särskild personutredning, om bestämmelserna om sådana åtgärder är tillämpliga. Identitetskontroll skall göras om det inte är obehövligt. Avser säkerhetsprövningen någon som inte skall anlitas av riksdagsförvaltningen, skall vid behov samråd ske med arbetsgivaren. I fråga om registerkontroll skall riksdagsförvaltningen endast meddela arbetsgivaren om den som prövningen avser får anlitas för verksamhet i riksdagens lokaler.

text: Registerkontroll får endast göras om den som säkerhetsprövningen avser kan antas komma att anställas eller på annat sätt delta i den aktuella verksamheten.

text: Den som beslutar om registerkontroll skall inhämta samtycke enligt

text: 19 § säkerhetsskyddslagen

text: Behovet av registerkontroll till skydd mot terrorism skall prövas noga. Kontroll får endast göras om skyddsbehovet inte kan tillgodoses på annat sätt.

text: Efter beslut om registerkontroll skall riksdagsförvaltningen göra en framställan till Rikspolisstyrelsen om utlämnande av uppgifter. Om registerkontroll avser anställningar eller annat deltagande i verksamhet som har placerats i säkerhetsklass 1 eller 2, skall den som kontrolleras skriftligen lämna uppgifter om sina personliga förhållanden till riksdagsförvaltningen. Dessa uppgifter skall bifogas när en framställan hos Rikspolisstyrelsen görs om utlämnande av uppgifter.

text: Innan någon som redan har anlitats i anställning eller annat deltagande i verksamhet som har placerats i säkerhetsklass, får anlitas i en högre säkerhetsklass, skall ny registerkontroll göras. En ny registerkontroll skall också göras minst vart femte år av den som har anlitats i säkerhetsklass 1 eller 2. Detsamma gäller när den som har en befattning som placerats i sådan säkerhetsklass har ingått äktenskap, låtit registrera partnerskap eller inlett ett samboförhållande efter den senaste registerkontrollen. I övrigt skall en ny kontroll göras när det finns anledning till det.

text: Den som beslutar om registerkontroll skall lämna besked till Säkerhetspolisen om 1. en person som genomgått registerkontroll godkänts vid säkerhetsprövning eller inte, 2. en person har slutat i verksamhet som placerats i säkerhetsklass eller har övergått till verksamhet som placerats i lägre säkerhetsklass, och 3. såvitt gäller den som registerkontrollerats i säkerhetsklass 1 eller 2, den kontrollerades äktenskap eller partnerskap upplösts eller om ett samboförhållande upphört.

text: Riksdagsförvaltningen skall dokumentera resultatet av säkerhetsprövningen när det gäller en person som har bedömts vara pålitlig från säkerhetssynpunkt.

text: 5 kap. Fredstida krishantering

text: I syfte att stärka riksdagens och riksdagsförvaltningens förmåga att hantera kriser skall förvaltningen fortlöpande analysera om det finns sådan sårbarhet och sådana risker som synnerligen allvarligt kan försämra förmågan att bedriva verksamhet.

text: Riksdagsförvaltningen skall vid behov samråda med Regeringskansliet och andra myndigheter i frågor som rör fredstida krishantering.

text: 6 kap. Övriga bestämmelser

text: Utbildning, information och kontroll

text: Riksdagsförvaltningen skall se till att erforderlig utbildning rörande innehållet i denna föreskrift ges till riksdagens ledamöter samt till anställda vid riksdagsförvaltningen och partikanslierna. Vid utbildningen skall särskilt uppmärksammas behovet av en säker informationshantering. Andra som berörs av denna föreskrift skall informeras om innehållet i den.

text: Riksdagsförvaltningen skall se till att det sker en fortlöpande kontroll av att säkerheten är tillfredsställande. Handlingar som innehåller uppgifter för vilka det gäller sekretess enligt

text: sekretesslagen

text: skall inventeras regelbundet och när det finns särskild anledning till det. Detsamma gäller nycklar, ackrediteringar av medieföreträdare och passerkort.

text: Säkerhetsskyddsavtal

text: Innan uppgifter för vilka det gäller sekretess enligt

text: sekretesslagen

text: och som rör rikets säkerhet lämnas till ett företag skall säkerhetsprövning göras. I förekommande fall skall riksdagsförvaltningen låta genomföra registerkontroll av företagets ledning och övriga inom företaget som avses få del av uppgifterna.

text: Ett säkerhetsskyddsavtal som träffas inför en anbudsinfordran skall revideras i erforderlig utsträckning när avtal om upphandling träffas.

text: När ett företag har fullgjort ett uppdrag, som omgetts av säkerhetsskydd, skall riksdagsförvaltningen säga upp säkerhetsskyddsavtalet om avtalet inte redan upphört att gälla. Förvaltningen skall säkerställa att vad som avtalats om tystnadsplikt och sekretess i övrigt skall fortsätta att gälla.

text: Serviceskyldighet

text: Den som vill ha information, aktualisera ett ärende hos riksdagsförvaltningen eller framföra sin åsikt i en fråga och som inte i förväg avtalat tid för ett besök eller som inte kan uppge någon besöksmottagare skall hjälpas till rätta eller hänvisas till de särskilda lokaler som disponeras för information till allmänheten. Den som begär att få ta del av en allmän handling som finns hos riksdagen eller riksdagsförvaltningen skall följas till plats där handlingen kan tillhandahållas.

text: Legitimationskontroll

text: Riksdagsförvaltningen får kontrollera identiteten hos den som uppehåller sig i riksdagens lokaler när detta är påkallat. Legitimationskontroll får dock inte ske på den grunden att någon begär att ta del av en allmän handling eller besöker kammarens åhörarläktare eller ett offentligt sammanträde med utskott eller EU-nämnden.

text: Nycklar, koder och kort

text: Riksdagsförvaltningen skall utfärda identitetskort för riksdagens ledamöter och tjänstemän. Korten skall följa en godkänd standard.

text: Den som har förlorat sin nyckel, sitt passer- eller identitetskort eller en uppgift om en kod skall omedelbart anmäla detta till riksdagsförvaltningen. Nycklar, identitetskort och passerkort skall utan anmodan snarast återlämnas till riksdagsförvaltningen om uppdraget eller anställningen upphört. Efter anmodan gäller detsamma den som är tjänstledig.

text: Särskilda befogenheter för riksdagsdirektören och säkerhetschefen

text: Riksdagsdirektören eller - om det föreligger fara i dröjsmål - säkerhetschefen får besluta om avvikelser från denna föreskrift vid öppnande av riksmötet, utländska besök eller om det annars finns särskild anledning till det. Beslut som fattas med stöd av denna paragraf skall anmälan i riksdagsstyrelsen på dess nästkommande sammanträde.

text: 1. Denna föreskrift träder i kraft den 1 juli 2006 då följande föreskrifter upphör att gälla:

text: a) Föreskrift (

text: RFS 1997:1

text: ) om tillämpning av säkerhetsskyddsförordningen,

text: b) Föreskrift (

text: RFS 1984:5

text: ) om legitimationsregler för utländska journalisters och fotografers tillträde till riksdagen och

text: c) Föreskrift (

text: RFS 1984:8

text: ) med instruktion för bevakningspersonalen i riksdagen.

text: 2. Förvaltningsstyrelsens tidigare beslut i fråga om fotografering skall inte längre gälla.

text: R I K S D A G S F Ö R V A L T N I N G E N

text: Anders Forsberg

text: Madeleine Kanold

text: 8 Riksdagsförvaltningen, interntryckeriet 2006


title: Föreskrift om ändring i föreskriften (RFS 2005:7) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i riksdagen

text: Anders Forsberg

text: Madeleine Kanold

text: Riksdagsförvaltningen, interntryckeriet 2006 1 Beställningsadress: Riksdagens tryckeriexpedition, 100 12 Stockholm • Telefon: 08-786 58 10 • Fax: 08-786 61 76