title: Föreskrifter om Åsnens nationalpark

text: Inom nationalparken är det förbjudet att

text: 1. anordna upplag eller tippa, 2. dra fram rör eller ledning i mark, vatten eller luft, 3. anlägga led, väg eller parkeringsplats, 4. uppföra eller utöka byggnad eller annan anläggning, 5. uppföra mast eller vindkraftverk, 6. uppföra stängsel eller annan hägnad, 7. anlägga brygga, förtöjningsboj eller fast förtöjningsplats för båt, 8. bedriva täktverksamhet eller bortföra torv, mineral eller annat geologisk material, 9. gräva, schakta, utfylla, borra, mejsla eller spränga eller vidta åtgärd som skadar berg, mark, block, sten eller sjöbotten, 10. muddra eller dumpa, 11. utföra vattenreglering, dämma, leda bort vatten eller på annat sätt påverka hydrologin, 12. dika eller dikesrensa, 13. avverka eller på annat sätt skada levande eller döda träd eller buskar, upparbeta vindfällen, ta frö, så, plantera eller vidta någon skogsbruks- eller skogsvårdsåtgärd, 14. använda bekämpningsmedel eller tillföra växtnäringsämnen, 15. kalka mark eller vatten, 16. plantera in eller sätta ut växter, djur eller andra organismer,

text: 17. jaga, eller 18. anlägga fiskodling.

text: Trots bestämmelserna i 1 § är det efter tillstånd från länsstyrelsen tillåtet att utfodra vilt och sätta ut fisk.

text: Om rätten att färdas och vistas och om ordningen i övrigt inom nationalparken

text: 1. gräva eller hacka, 2. skada, rista i eller måla på berg, mark, block eller sten, 3. bortföra sten, 4. bryta kvistar, fälla eller skada levande eller döda träd eller buskar, 5. skada eller störa djurlivet, klättra i boträd eller uppehålla sig nära rovfågelbo, lya eller gryt, 6. framföra eller parkera med el- eller motordrivet fordon utanför anvisade vägar eller parkeringsplatser. På de anvisade parkeringsplatserna får vidare inte parkering eller uppställning av husvagn, husbil eller liknande ske mellan kl. 00.00 och 05.00, 7. framföra vattenskoter, hydrokopter, svävare eller annan liknande el- eller motordriven farkost, 8. framföra motorbåt eller annan vattenburen farkost som inte omfattas av punkt 7 med högre hastighet än 5 knop utanför farled som har markerats på karta i bilaga 1. I sådan farled är högsta tillåtna hastighet 20 knop, 9. ankra eller förtöja husbåt, 10. starta eller landa med luftfartyg, drönare eller liknande. Förbudet gäller både bemannade och obemannade luftfartyg, 11. tälta eller sätta upp vindskydd eller liknande anordning utanför anvisad plats. På de anvisade platserna får tältning eller uppsättning av vindskydd eller liknande anordning ske högst en natt mellan kl. 18.00 och 10.00, 12. elda eller använda grill utanför anvisad plats, 13. medföra okopplad hund eller annat husdjur som inte är kopplat, 14. på ett störande sätt orsaka ljud, 15. bedriva militär eller polisiär övningsverksamhet, 16. rida utanför vägar, 17. beträda eller färdas inom områden med tillträdesförbud som markerats på karta i bilaga 2. Förbudet gäller under perioden 1 april–31 juli, eller 2 18. plocka, samla eller gräva upp växter, inklusive mossor, lavar eller svampar, inom området Bjurkärr som markerats på karta i bilaga 3.

text: Utan tillstånd från länsstyrelsen är det inom nationalparken förbjudet att

text: 1. placera ut skylt, tavla, orienteringskontroll, snitsel, markering eller liknande, 2. genomföra fisketävlingar, idrottstävlingar eller andra idrottsarrangemang, 3. plocka, samla eller gräva upp växter, inklusive mossor, lavar eller vedlevande svampar, utanför området Bjurkärr som markerats på karta i bilaga 3. För området Bjurkärr gäller 3 § 18, 4. samla grod- eller kräldjur, eller 5. samla insekter, spindlar, snäckor, sniglar eller andra ryggradslösa djur.

text: Undantag för vetenskapliga undersökningar och miljöövervakning

text: Trots bestämmelserna i 1–4 §§ är det efter tillstånd från länsstyrelsen tillåtet att utföra vetenskapliga undersökningar som innebär markering, insamling, fångst eller andra åtgärder som kan innebära påverkan på naturmiljön.

text: Generella undantag

text: Utan hinder av inskränkningarna i 1–5 §§ är det inom nationalparken tillåtet

text: 1. för förvaltaren eller av länsstyrelsen utsedd uppdragstagare att utföra åtgärder enligt fastställd skötselplan såsom att underhålla och förbättra leder, utföra gränsmarkering, uppföra anläggningar för friluftslivet, utföra naturvårdande skötsel, uppföra hägnader och genomföra informationsskyltning, 2. för förvaltaren eller av länsstyrelsen utsedd uppdragstagare att framföra motordrivet fordon, farkost eller luftfartyg för att utföra åtgärder enligt fastställd skötselplan eller i annat tjänstesyfte, 3. för förvaltaren eller av länsstyrelsen utsedd uppdragstagare att beträda eller färdas inom områden med tillträdesförbud enligt 3 § 17 för att utföra åtgärder enligt fastställd skötselplan eller i annat tjänstesyfte, 4. för personal inom polisen, sjukvården eller räddningstjänsten att vid insatser: a) använda motordrivet fordon, motordriven farkost, luftfartyg och hund, b) beträda eller färdas inom områden med tillträdesförbud enligt 3 § 17, eller c) vid behov vidta andra åtgärder. Anmälan om sådana åtgärder ska om möjligt göras till länsstyrelsen i förväg, annars snarast efter genomförandet, 5. för rättighetshavare att nyttja och utföra ordinarie drift- och underhållsåtgärder på bilvägar och cykelleder med tillhörande anläggningar i direkt anslutning till vägområdet. Innan åtgärder som riskerar att medföra påverkan utanför vägområdet påbörjas ska samråd ske med länsstyrelsen,

text: 6. för rättighetshavare att utföra normalt underhåll av ledningar i enlighet med ledningsrätt. Innan underhållsåtgärder påbörjas ska samråd ske med länsstyrelsen, 7. för behörig person att eftersöka och avliva skadat vilt och i samband med detta medföra hund som inte är kopplad, 8. för förvaltaren eller av länsstyrelsen utsedd uppdragstagare att bedriva vildsvinsjakt under den allmänna jakttiden enligt

text: 2 § jaktförordningen (1987:905)

text: med hänvisning till förordningens bilaga 1, punkt 7, och i samband med detta medföra hund som inte är kopplad, 9. för förvaltaren eller av länsstyrelsen utsedd uppdragstagare att bedriva skyddsjakt enligt

text: 26 § jaktförordningen (1987:905)

text: med hänvisning till förordningens bilaga 4, punkt 1, för att förebygga skador av vilt, 10. för behörig person att utföra av myndighet beslutad skyddsjakt enligt

text: 23 b

text: och

text: 29 §§

text: jaktförordningen (1987:905)

text: och i samband med detta medföra hund som inte är kopplad, 11. för fiskerättsinnehavare att, utan hinder av förbudet mot att samla ryggradslösa djur i 4 § 5, fiska signalkräftor, 12. för jakträttsinnehavare att jaga älg, rådjur, kronhjort, dovhjort, vildsvin eller mink inom den yttre zonen som markerats på karta i bilaga 4. Vid sådan jakt får hund som inte är kopplad medföras. Undantaget gäller under perioden 1 september–31 januari, 13. att framföra älgdragare, fyrhjuling eller liknande fordon utanför anvisade vägar vid transport av större vilt vid sådan jakt som är tillåten i nationalparken. Transporten ska ske på sådant sätt att skador på mark och vegetation undviks, 14. för förvaltaren eller av länsstyrelsen utsedd uppdragstagare att plantera in eller sätta ut inhemska växter eller djur i artbevarande syfte, 15. för person med nedsatt rörelseförmåga att framföra eldriven rullstol, permobil eller därmed jämförligt hjälpmedel utanför områden med tillträdesförbud enligt 3 § 17, 16. att plocka bär utanför områden med tillträdesförbud enligt 3 § 17, 17. att plocka matsvamp utanför områden med tillträdesförbud enligt 3 § 17 och området Bjurkärr som markerats på karta i bilaga 3, 18. för Alvesta kommun att bibehålla och nyttja utrymme i den före detta banvallen för vatten, avlopp, elektricitet och elektroniska kommunikationer i den mån det följer av överenskommelse mellan kommunen och Naturvårdsverket, 19. för fiskerättsinnehavare att fiska, beträda eller färdas inom områden med tillträdesförbud enligt 3 § 17, i den mån det följer av avtal eller särskild överenskommelse mellan fiskerättsinnehavarna och Naturvårdsverket, 20. för nyttjanderättshavare att röja vass, sly, buskar eller träd i den mån det följer av avtal mellan nyttjanderättshavaren och Naturvårdsverket, eller

text: 21. för ägare till fastigheterna Ulvön 1:12, 1:13, 1:15, 1:18, 1:20, 1:25, 1:26 och 1:27 att slå vass utmed fastighetsgränsen i strandkanten, ersätta befintliga bryggor med bryggor av samma typ och storlek samt underhålla befintliga båtrännor. För underhåll av båtrännor eller transport av byggmaterial till och från den egna fastigheten får traktor eller liknande fordon användas. Fastighetsägaren ska samråda med länsstyrelsen innan sådana fordon används.

text: Länsstyrelsen får ge tillstånd till sådana åtgärder som anges i 2, 4 och 5 §§ endast om åtgärderna är förenliga med nationalparkens syfte och övriga bestämmelser i föreskrifterna.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 17 juni 2018.

text: Naturvårdsverket BJÖRN RISINGER

text: Claes Svedlindh

text: (Naturavdelningen)


fs: nfs

publisher: Naturvårdsverket

title: Upphävande av föreskrifter (SNFS 1993:7) om hantering av brandsläckningsanordningar med halon m.m

text: den 9 november 2018

type: stycke

text: om hantering av brandsläckningsanordningar med halon m.m;

type: rubrik

text: beslutade den 1 november 2018

text: Naturvårdsverket föreskriver med stöd av

text: 28 § förordningen (2008:245)

text: om kemiska produkter och biotekniska organismer att kungörelse med föreskrifter (

text: SNFS 1993:7

text: ) om hantering av brandsläckningsanordningar med halon m.m ska upphöra att gälla vid utgången av december 2018.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft fyra veckor efter att de utkom från tryck.

text: Naturvårdsverket

text: BJÖRN RISINGER

text: Stefan Nyström

text: (Klimatavdelningen)

type: foreskrift


title: Föreskrifter om yrkesmässig lagring och hantering av elavfall

text: Termer och begrepp som används i dessa föreskrifter har samma betydelse som i

text: 15 kap.

text: miljöbalken

text: och

text: avfallsförordningen (2011:927)

type: paragraf

text: I dessa föreskrifter avses med elavfall: elutrustning som omfattas av förordningen (

text: ) om producentansvar för elutrustning och som har blivit avfall, och sortera: att som en del av behandling dela upp elavfall i olika fraktioner utan att något ingrepp görs beträffande de elektriska eller elektroniska delarna.

text: Med avlägsna avses i dessa föreskrifter att manuellt, mekaniskt, kemiskt eller metallurgiskt behandla elavfall på ett sätt som resulterar i att farliga ämnen, blandningar eller komponenter begränsas till ett identifierbart flöde eller till en identifierbar del i behandlingsprocessen. Ett ämne, en blandning eller en komponent ska anses identifierbar om det eller den kan kontrolleras för att fastställa om behandlingen har skett på ett miljövänligt sätt.

text: Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om yrkesmässig lagring och behandling av elavfall. Bestämmelser om farligt avfall och batterier finns i

text: avfallsförordningen (2011:927)

text: och i förordningen (

text: ) om producentansvar för batterier.

text: Bestämmelserna i 8–12 §§ gäller inte för sortering innan något ingrepp har gjorts beträffande de elektriska eller elektroniska delarna.

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/19/EU av den 12 juli 2012

text: om avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (WEEE) (EUT L 197, 24.7.2012 s. 38-71, Celex 32012L0019) .

text: Om det vid tillståndsprövning enligt

text: miljöbalken

text: eller äldre föreskrifter har meddelats villkor om skyddsåtgärder eller andra försiktighetsmått som är strängare än vad som följer av dessa föreskrifter, ska de strängare kraven gälla.

text: Certifiering och kunskapskrav

text: Certifiering enligt

text: 28 § avfallsförordningen (2011:927)

text: krävs inte för 1. ny verksamhet under de första två verksamhetsåren, 2. sortering innan något ingrepp har gjorts beträffande de elektriska eller elektroniska delarna, och 3. behandling av elavfallet efter att vätskor, ämnen, beredningar och komponenter avlägsnats enligt 9 §.

text: Personer som behandlar elavfall enligt 9 § eller som demonterar eller på annat sätt behandlar elavfall innan ytterligare behandling ska ha för verksamheten anpassade kunskaper om 1. hur elavfallet bäst behandlas, 2. elavfallets innehåll av hälso- och miljöfarliga ämnen samt 3. skyddsåtgärder för att minska risker vid behandling av elavfallet. För varje sådan person som avses i första stycket ska relevant utbildning och erfarenhet dokumenteras samt en plan för vidareutbildning utarbetas.

text: Krav på behandling

text: Alla vätskor och de ämnen, beredningar och komponenter som nämns i bilagan till dessa föreskrifter ska avlägsnas från elavfallet innan behandling som förhindrar eller försvårar sådant förfarande. Även ämnen, beredningar och komponenter som inte omfattas av första stycket men i utsorterad fraktion klassificeras som farligt avfall enligt

text: avfallsförordningen (2011:927)

text: ska avlägsnas från elavfallet om det inte är uppenbart oskäligt.

text: Avlägsnande enligt 9 § ska ske på ett miljömässigt godtagbart sätt så att förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av komponenter eller hela apparater gynnas, i enlighet med avfallshierarkin i

text: 15 kap. 10 § miljöbalken

text: Ämnen, beredningar och komponenter som avlägsnats enligt 9 § ska bortskaffas eller återvinnas i enlighet med tillämpliga bestämmelser om avfallshantering i

text: miljöbalken

text: , föreskrifter som meddelats med stöd av

text: miljöbalken

text: och EU-förordningar.

text: Dokumentation

text: I verksamhet där elavfall behandlas enligt 9 § samt i verksamhet där elavfall på annat sätt demonteras eller behandlas innan ytterligare behandling ska anteckningar föras om: 1. den typ av behandling som förekommer i verksamheten avseende olika kategorier av elavfall som anges i

text: 21 § förordningen (2014:1075)

text: om producentansvar för elutrustning 2. i verksamheten uppkomna mängder, angivna i vikt, avfall av fraktionerna: - metall,

text: - glas förutom katodstrålerör, - plast som inte innehåller bromerade flamskyddsmedel samt - ämnen, beredningar och komponenter enligt punkt A i bilaga 2, och 3. mängd, angivet i vikt, av lagrat icke behandlat elavfall, behandlat avfall samt farligt avfall vid kalenderårets slut. För varje uppräknad fraktion i punkt 2 ska mängderna delas upp i avfall avsett för materialåtervinning, energiåtervinning respektive bortskaffande. Anteckningarna ska för varje kalenderår sammanställas senast den 31 mars påföljande år och sparas i tre år. På begäran ska dessa lämnas till tillsynsmyndigheten. Bestämmelser om anteckningsskyldighet för den som behandlar elavfall finns även i

text: avfallsförordningen (2011:927)

text: Försiktighetsmått

text: I insamlings- och behandlingsverksamhet ska elavfall lagras - skyddat mot nederbörd, - på en plats som är försedd med tät ytbeläggning, - så att spill och förorenat dagvatten samlas upp och kan kontrolleras, och - på en plats som är försedd med anordning för omhändertagande av oljespill genom oljeavskiljning.

text: Behandling av elavfall ska ske - skyddat mot nederbörd, - på en plats som är försedd med tät ytbeläggning, - så att spill och förorenat dagvatten samlas upp och kan kontrolleras, och - på en plats som är försedd med anordning för omhändertagande av oljespill genom oljeavskiljning. I verksamhet där elavfall behandlas ska det finnas - vågar för att väga det behandlade elavfallet, - lämpliga utrymmen för lagring av nedmonterade, lösa delar, och - lämpliga behållare för lagring av batterier, kondensatorer som innehåller polyklorerade bifenyler (PCB) eller polyklorerade terfenyler (PCT), radioaktivt avfall och annat farligt avfall som förekommer i verksamheten.

text: Elavfall får lagras och behandlas på annat sätt än enligt 13 och 14 §§ om det kan ske utan risk för skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön.

text: Ikraftträdandebestämmelser

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 februari 2019. 2. Genom dessa föreskrifter upphävs Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: NFS 2005:10

text: ) om yrkesmässig lagring, förbehandling och återvinning av avfall som utgörs av elektriska eller elektroniska produkter.

text: Naturvårdsverket

text: KERSTIN CEDERLÖF

text: Lena Callermo

text: (Samhällsavdelningen)

text: Bilaga

text: A. Ämnen, beredningar och komponenter som ska avlägsnas

text: 1. Kondensatorer som är PCB-varor i enlighet med förordningen (

text: ) om PCB m.m. 2. Komponenter som innehåller kvicksilver. 3. Batterier. 4. Kretskort i mobiltelefoner, oavsett storlek, samt i andra produkter om kretskortets yta är större än 10 kvadratcentimeter. 5. Färg(toner)kassetter för färg i flytande form, kräm och pulver. 6. Plast som innehåller bromerade flamskyddsmedel. 7. Asbestavfall och komponenter som innehåller asbest. 8. Katodstrålerör. 9. Freoner (CFC), halogenerade kolväten (HCFC), vätefluorkolföreningar (HFC) och kolväten (HC). 10. Gasurladdningslampor. 11. Bildskärmar med flytande kristaller (om lämpligt tillsammans med höljet) som är större än 100 kvadratcentimeter och alla sådana bildskärmar som belyses bakifrån med gasurladdningslampor. 12. Utvändiga elektriska kablar. 13. Komponenter som innehåller eldfasta keramiska fibrer enligt beskrivningen i bilaga VI, tabell 3.1 i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008

text: om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven

text: och

text: samt ändring av förordning

text: (EG) nr 1907/2006

text: . 14. Komponenter som innehåller radioaktiva ämnen och som inte omfattas av undantag från

text: strålskyddslagen (2018:396)

text: . 15. Elektrolytiska kondensatorer som innehåller potentiellt skadliga ämnen (höjd > 25 mm, diameter > 25 mm eller ungefär samma volym).

text: B. Utöver vad som anges under A ska följande åtgärder vidtas

text: 1. Den fluorescerande ytbeläggningen ska avlägsnas från katodstrålerör. 2. Gaser som bryter ned ozon eller har en global uppvärmningspotential (GWP) som överstiger 15 ska avlägsnas från t.ex. skum och kylslingor. 3. Kvicksilvret ska avlägsnas från gasurladdningslampor.


title: Upphävande av allmänna råd om riktvärden för flygtrafikbuller och om tillståndsprövning av flygplatser

text: Naturvårdsverkets författningssamling

text: ISSN 1403-8234

text: Upphävande

text: av Naturvårdsverkets allmänna råd om riktvärden för Utkom från trycket

text: den 7 december 2018

text: flygtrafikbuller och om tillståndsprövning av flygplatser;

text: beslutat den 29 november 2018 Naturvårdsverket upphäver Naturvårdsverkets allmänna råd om riktvärden för flygtrafikbuller och om tillståndsprövning av flygplatser (

text: NFS 2008:6

text: ). __________ Naturvårdsverket KERSTIN CEDERLÖF

text: Stefan Nyström

text: (Klimatavdelningen)


title: Naturvårdsverkets föreskrifter om ändring i Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (NFS 2002:18) om jakt och statens vilt

text: Gunilla Ewing Skotnicka

text: (Naturavdelningen)


title: Föreskrifter och allmänna råd om användande av fångstredskap

text: Dessa föreskrifter gäller användandet av såväl dödande fångstredskap som fångstredskap som inte dödar.

text: Bestämmelserna i dessa föreskrifter syftar till att tillräcklig hänsyn tas till djurskydd, säkerhet och selektivitet vid användandet av fångstredskap. Detta medför att särskilda villkor för användandet inte längre behöver användas i samband med beslut enligt

text: 11 § tredje stycket jaktförordningen (1987:905)

text: om godkännande av fångstredskap.

text: Dessa föreskrifter ersätter villkor för användande uppställda i beslut om godkännande av fångstredskap enligt

text: meddelade före ikraftträdandet av föreskrifterna.

text: Definitioner

text: De beteckningar som används i dessa föreskrifter har samma betydelse som i

text: jaktlagen (1987:259)

text: och

text: jaktförordningen (1987:905)

text: I övrigt har nedanstående beteckningar följande betydelse:

text: Fångstredskap: anordning utformad för att fånga eller döda vilt. Dödande fångstredskap: anordning utformad för att döda vilt. Fångstredskap som inte dödar: anordning utformad för att fånga och hålla kvar vilt. Selektivt fångstredskap: fångstredskap som i huvudsak fångar den arten/de arterna eller individerna av en art som redskapet har godkänts för. Vittjande: omhändertagande av fångst. Bevakning: övervakning genom fysisk närvaro. Bifångst: fångst av annan art eller individ än vad redskapet har godkänts för.

text: Anmälan har gjorts enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EUT L 241, 17.9.2015, s. 1).

text: Nät: textilnät eller liknande med syfte att snärja in fångat vilt, dock inte slagnät (typgodkänt fångstredskap L 17) för fångst av bland annat duvhök. Invasiv främmande art: främmande art vars introduktion eller spridning har konstaterats hota eller negativt inverka på biologisk mångfald och relaterade ekosystemtjänster. Invasiv främmande art av unionsbetydelse: en art som upptagits på bilagan till kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) 2016/1141

text: av den 13 juli 2016 om antagande av en förteckning över invasiva främmande arter av unionsbetydelse i enlighet med

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014

text: . Invasiv främmande art av medlemsstatsbetydelse: en invasiv främmande art, som inte är av unionsbetydelse, men som enligt svenskt beslut kräver åtgärder på medlemsstatsnivå i enlighet med

text: artikel 3.4 i förordning (EU) nr 1143/2014 av den 22 oktober 2014

text: om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter . Larmanordning: teknik/mekanik som möjliggör att användaren får kännedom om att fångstredskapet har lösts ut.

text: Allmänna krav

text: För att få användas ska ett fångstredskap vara tillverkat i enlighet med Naturvårdsverkets beslut om typgodkännande. Om visst materialslag eller dimension som anges i beslut om typgodkännande inte längre saluförs ska likvärdigt alternativ ha använts i tillverkningen.

text: Ett fångstredskap ska hållas i sådant skick att det inte avviker från specifikationen av godkänd konstruktion. Material- och funktionskontroll av fångstredskapet, i synnerhet gilleranordningen, ska ske regelbundet, dock minst en gång per månad under den tid fångstredskapet används. För fångstredskap som enbart fångar råttor, möss eller en invasiv främmande art ska motsvarande kontroll ske minst var tredje månad under den tid fångstredskapet används.

text: Fångstredskap som används ska, vare sig de är gillrade eller inte, väderbeständigt märkas med typbeteckning samt med användarens namn, adress och telefonnummer. Alternativt kan fångstredskapet märkas med användarens identitetsnummer om Naturvårdsverket har anvisat ett system för sådana identitetsnummer. Märkning behövs inte om fångstredskapet används i hus, gård eller trädgård.

text: Fångstredskap som inte dödar ska placeras så att fångat vilt skyddas mot väder och andra omständigheter som kan orsaka onödigt lidande.

text: Fångstredskap som inte används vid jakt eller som åtel ska iordningställas så att det inte kan fånga vilt eller utgöra fara för människor eller egendom.

text: EUT L 189/4, 14.7.2016, s. 4-8 (Celex 32017R1263) EUT L 317/35, 4.11.2014, s. 35 (Celex 32014R1143)

text: Avlivning av fångat vilt är ett led i jakten och ska ske så att viltet inte utsätts för onödigt lidande.

text: Vid avlivning med skjutvapen ska skjutvapnets kaliber och ammunition anpassas till viltarten och viltets storlek. Viltet ska skjutas så att hjärnan träffas och skadas på ett sådant sätt att viltet förlorar medvetandet och inte återfår medvetandet innan viltet dött.

text: Krav på selektiv fångst

text: Användande av fångstredskap ska ske så att risken för bifångst minimeras.

text: Bifångst ska återges friheten om den bedöms kunna fortsätta leva utan onödigt lidande.

text: Om ett sällskapsdjur har fångats i fångstredskap och är allvarligt skadat finns bestämmelser om avlivning i

text: 30 § djurskyddslagen (1988:534)

text: Fångst av invasiv främmande art

text: Fångst och bifångst av vilt som tillhör en invasiv främmande art av unionsbetydelse eller medlemsstatsbetydelse får inte återges friheten. Den som fångat, eller misstänker att den fångat, sådant vilt ska snarast kontakta ansvarig myndighet, eller den som på myndighets uppdrag vidtar utrotnings- eller hanteringsåtgärder gällande en invasiv främmande art, för besked om hur viltet ska hanteras. Om omständigheterna inte medger att besked kan inhämtas ska viltet avlivas.

text: Utöver vad som anges i första stycket får ansvarig myndighet, eller den som på myndighets uppdrag vidtar utrotnings- eller hanteringsåtgärder gällande en invasiv främmande art, hantera fångat sådant vilt på annat sätt.

text: När fångstredskap som inte dödar får användas

text: Fångstredskap som inte dödar får endast användas mellan den 1 augusti och den 15 april. Detta gäller inte vid myndigheters beslut om skyddsjakt, vid skyddsjakt enligt bilaga 4 till

text: jaktförordningen (1987:905)

text: eller vid jakt som sker med stöd av

text: och

text: 32 §§

text: jaktförordningen (1987:905)

text: Vittjande av fångstredskap som inte dödar

text: Den som använder fångstredskap som inte dödar ska undvika att vilt är fångat under onödigt lång tid i fångstredskapet.

text: Allmänt råd till 17 §: Fångstredskap som inte dödar bör utrustas med larmanordning för att kunna vittjas snabbt efter fångst.

text: Fångstredskap som inte dödar och som är avsett för fångst av fågel ska vittjas minst en gång per dygn. Ett vittjande ska alltid ske på kvällen.

text: Fångstredskap som inte dödar och som är avsett för fångst av däggdjur ska vittjas minst en gång per dygn. Ett vittjande ska alltid ske på morgonen. Om fångsten avser iller, mink, hermelin, vessla, sork eller råtta ska vittjande ske minst två gånger per dygn, morgon och kväll. Om fångsten avser möss ska vittjande ske minst var femte timme.

text: För fångstredskap avsett för vildsvin gäller dessutom följande.

text: 1. Fångstredskapet ska utrustas med larmanordning. 2. Fångstredskapet får endast betas med oförädlat vegetabiliskt foder. 3. Fångstredskapet ska ställas in så att ingångsöppningen som mest är 55 cm hög.

text: Fotsnara för rödräv ska vittjas minst två gånger per dygn, morgon, senast vid gryningen, och kväll.

text: Fångstredskap som har utrustats med larmanordning ska vittjas snarast möjligt efter det att larmanordningen har gett utslag.

text: Bevakning och vittjande av nät

text: Nät ska stå under ständig bevakning och vittjas omgående efter det att fångst har skett.

text: Utbildningspliktigt användande m.m.

text: Fotsnara för rödräv får endast användas av personer som har genomgått en särskild utbildning anordnad av svensk jägarorganisation, eller motsvarande utländsk utbildning som med avseende på djurskydd och säkerhet är likvärdig den svenska. Utbildningen ska innehålla åtminstone följande moment:

text: 1. olika typer av fotsnaror och hur dessa ska underhållas och justeras, och 2. korrekt utplacering och handhavande av fotsnara.

text: Fotsnara för rödräv får endast användas i Västernorrlands, Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län. Länsstyrelsen får besluta om undantag för vissa områden om det är motiverat för skydd av hotade djurarter.

text: Slagfälla för att döda bäver får endast användas av personer som har genomgått en särskild utbildning anordnad av svensk jägarorganisation, eller motsvarande utländsk utbildning som med avseende på djurskydd och säkerhet är likvärdig den svenska. Utbildningen ska innehålla åtminstone följande moment:

text: 1. artkännedom om bäver och utter, och 2. korrekt utplacering och handhavande av fångstredskapet, särskilt avseende säkerhet och selektivitet.

text: Ripsnara får endast användas av personer som har genomgått en särskild utbildning anordnad av svensk jägarorganisation, eller motsvarande utländsk utbildning som med avseende på djurskydd och säkerhet är likvärdig den svenska. Utbildningen ska innehålla åtminstone följande moment:

text: 1. hur man tillverkar ripsnaror och hur dessa ska underhållas och justeras, och 2. korrekt utplacering och handhavande av ripsnara.

text: Tillståndspliktigt användande

text: Tillstånd från länsstyrelsen krävs vid jakt med fångstredskap

text: 1. som dödar bäver, 2. där levande fågel används i syfte att locka och fånga vilt av annan art, 3. som fångar sådana falkar, vråkar, hökar och ugglor som avses i

text: 33 § jaktförordningen (1987:905)

text: samt duvhök.

text: Länsstyrelsens beslut om tillstånd får förenas med ytterligare villkor utöver vad som framgår av dessa föreskrifter.

text: Länsstyrelsens tillståndsgivning enligt första stycket punkten 2 ska vara restriktiv.

text: Länsstyrelsen får ge tillstånd enligt 28 § punkten 1 under förutsättning att

text: 1. tillståndet i första hand syftar till att förebygga eller förhindra skada orsakad av bäver, och 2. användandet sker selektivt och att risken för bifångst av t.ex. utter därmed minimeras.

text: Vidare får länsstyrelsen medge tillstånd att använda fångstredskap för bäver om det är motiverat av djurskyddsskäl enligt

text: 40 b § jaktförordningen (1987:905)

text: . I sådana fall krävs inte att förutsättningarna enligt första stycket 1 är uppfyllda.

text: Länsstyrelsen får ge tillstånd enligt 28 § punkten 2 under förutsättning att

text: 1. användandet avser en särskilt angiven plats och under en begränsad tid, 2. fåglar som används som lockbete har tillräckligt utrymme, tillgång till nödvändigt skydd från ogynnsamma väderförhållanden och annat vilt såsom predatorer samt tillgång till vatten och föda, och 3. det behövs för att skydda vilt som ingår i näringsverksamhet.

text: Länsstyrelsen får ge tillstånd enligt 28 § punkten 3 under förutsättning att

text: 1. det är motiverat med hänsyn till människors hälsa och säkerhet, 2. andra förvaltningsåtgärder är uttömda och 3. det behövs för att skydda vilt som ingår i näringsverksamhet.

text: Fångade rovfåglar får frisläppas på annan plats efter att berörd markägare och jakträttshavare lämnat sitt medgivande.

text: Dödande fångstredskap

text: För användande av dödande fångstredskap som inte behöver tillstånd enligt 28 § gäller följande.

text: 1. Om fångstredskapet placeras lägre än 1,5 m ovan mark och avståndet mellan ingångshål och utlösningsanordning är mindre än 30 cm, ska det vara försett med en minst 30 cm lång, högst 10 cm bred och 12 cm hög ingångstunnel, fast angjord framför fångstredskapets ingångshål. 2. Fångstredskap försett med trampgiller får inte betas på trampplattan. 3. Fångstredskap försett med betesgiller får endast betas på gillret. 4. Stockfälla för mård ska alltid placeras minst 1,5 meter ovan mark och fritt i förhållande till större sten eller sluttning i terräng. 5. Fångstredskap försett med betesgiller ska placeras lutande eller hängande i 45 graders vinkel.

text: Fångstredskap avsedda för fångst av råttor, möss, sorkar och mullvadar samt stockfälla för mård omfattas inte av bestämmelserna enligt punkten 1.

text: Fångst av vilt som rymt från vilthägn

text: Utan tillstånd får fångst av märkt vilt som rymt från vilthägn ske i särskilt iordningställda återfångstanordningar. Med märkt vilt likställs vilt som på annat sätt med säkerhet kan identifieras som härrörande från hägnet.

text: Vilt som av misstag fångas i återfångstanordning ska omedelbart släppas fritt. Om vilt som tillhör en invasiv främmande art av unionsbetydelse eller medlemsstatsbetydelse fångas i återfångstanordningen gäller bestämmelserna i 15 §.

text: Transport och förvaring av fångat vilt

text: Utan hinder av vad som föreskrivs i

text: 12 a § första stycket jaktförordningen (1987:905)

text: får 1. fasan, rapphöna, gräsand, kråka, kaja, skata och tamduva (stadsduva) som fångats i enlighet med bestämmelserna i

text: jaktförordningen

text: , tillfälligt kvarhållas och förvaras i fångstredskap i syfte att locka och fånga frilevande fåglar av samma art, 2. fasaner, rapphöns och gräsänder som fångats i enlighet med bestämmelserna i

text: jaktförordningen

text: transporteras till, och hållas i, vilthägn eller liknande anläggning under hela året för att användas i avelssyfte, 3. vilt som fångats i fångstredskap tillfälligt förvaras i samband med transport för att avlivas på annan plats, 4. sådana falkar, vråkar, hökar och ugglor som avses i

text: 33 § jaktförordningen (1987:905)

text: och som fångats med stöd av tillstånd från länsstyrelsen tillfälligt förvaras i samband med transport för att frisläppas på annan plats, och 5. vilt som fångats för vetenskapligt ändamål tillfälligt transporteras och förvaras i samband med fångsten.

text: Naturvårdsverket får i det enskilda fallet medge undantag från kraven i dessa föreskrifter. Undantag får förenas med villkor. __________

text: Ikraftträdande

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 augusti 2018. Naturvårdsverket BJÖRN RISINGER

text: Gunilla Ewing Skotnicka

text: (Naturavdelningen)


title: Upphävande av föreskrifter (NFS 2012:6) om statliga bidrag till lokala naturvårdsprojekt

text: Naturvårdsverket BJÖRN RISINGER

text: Gunilla Ewing Skotnicka

text: (Naturavdelningen)


title: Föreskrifter om bidrag och ersättningar för viltskador

text: Bestämmelser om länsstyrelsens användning av medel från viltskadeanslaget finns i 11–11c och

text: 12 §§ viltskadeförordningen (2001:724)

text: samt i förordningen (

text: ) om statligt stöd av mindre betydelse inom jordbrukssektorn för viltskador och förebyggande av viltskador. I tillägg till nämnda förordningar ska dessa föreskrifter tillämpas vid länsstyrelsens hantering av medel från viltskadeanslaget för bidrag och ersättningar för viltskador på annat än fisk, fiskeredskap och ren. Dessa föreskrifter gäller för enskilda personer, företag och andra juridiska personer som drabbats av eller riskerar att drabbas av viltskador.

text: Av

text: 13 § viltskadeförordningen (2001:724)

text: framgår att föreskrifter om ersättning för skada av vilt på fisk och fiskeredskap meddelas av Havs- och vattenmyndigheten och att föreskrifter om ersättning för skada av vilt på ren meddelas av Sametinget.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter ska angivna begrepp ha följande betydelse.

text: Fredat vilt: Annat vilt än klövvilt som vid skadetillfället inte får jagas med stöd av bestämmelser i bilagorna 1–4 till

text: jaktförordningen (1987:905)

text: eller med stöd av myndighetsbeslut.

text: Viltskada: Skada på egendom som orsakas av fredat vilt.

text: Investering: Uppförande, förvärv, inklusive leasing eller upprustning av fast egendom.

text: Primär Produktionen av produkter från jorden och från tamjordbruksproduktion: djursuppfödning (inkluderat biodling) utan att några andra vidare processer utförs som förändrar dessa produkters natur.

text: Företag: Varje enhet oavsett juridisk form eller ägande som med eller utan vinstsyfte bedriver ekonomisk verksamhet.

text: Näringsverksamhet: Verksamhet för vilken inkomster och utgifter ska deklareras för Skatteverket på särskild näringsbilaga.

text: Användning av medel

text: Medel som Naturvårdsverket årligen lämnar till länsstyrelserna från viltskadeanslaget i form av bidrag får användas för följande. 1. Genomförande av åtgärder som är avsedda att förebygga viltskador som kan orsakas av fredat vilt. 2. Utveckling av åtgärder som är avsedda att förebygga viltskador som kan orsakas av fredat vilt. 3. Ersättning för viltskador orsakade av fredat vilt. 4. Information och utbildning om åtgärder som är avsedda att förebygga viltskador som kan orsakas av fredat vilt. 5. Utvärdering av effekter av insatser enligt 1–4. 6. Besiktningspersonernas verksamhet. Utöver vad som anges i första stycket 1 och 3 får länsstyrelsen besluta om bidrag eller ersättning för skador orsakade av fåglar som inte är fredade om dessa uppträder i höga tätheter vid särskilt utsatta lokaler.

text: Bidrag till skadeförebyggande åtgärder

text: Ansökan

text: Ansökan om bidrag till genomförande av åtgärder som är avsedda att förebygga viltskador ska göras på blankett Ansökan om bidrag för förebyggande av viltskada som Naturvårdsverket fastställer och som länsstyrelsen tillhandahåller. Ansökan ska ges in till länsstyrelsen i det län där åtgärderna planeras att genomföras senast tre månader innan åtgärderna påbörjas, om länsstyrelsen inte beslutar annat.

text: Förutsättningar för bidrag

text: Bidrag till åtgärder för att förebygga viltskador får endast lämnas för följande.

text: Se punkt 35.10 Europeiska unionens riktlinjer för statligt stöd inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden 2014-2020 (2014/C 204/01). Se kommissionens tillkännagivande om begreppet statligt stöd som avses i

text: artikel 107.1 fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: 1. Åtgärder som har dokumenterad skadeförebyggande effekt eller som på sannolika skäl bedöms kunna ge skadeförebyggande effekt. 2. Utveckling av åtgärder som på sannolika skäl bedöms kunna ge tillräckliga skadeförebyggande effekter.

text: Bidrag till åtgärder för att förebygga viltskador får inte lämnas för åtgärder 1. som avser att skydda egendom som genom sin karaktär är särskilt skadeutsatt, 2. som avser att skydda egendom som är avsedd för annan användning än i näringsverksamhet, eller 3. som omfattas av annat statligt stöd.

text: Trots vad som anges i 7 § får länsstyrelsen lämna bidrag till åtgärder som är avsedda att förebygga skador på hund som inte används i näringsverksamhet och andra skadeförebyggande åtgärder om det finns särskilda skäl.

text: Bidrag till åtgärder för att förebygga viltskador som ska genomföras inom näringsverksamhet får inte avse mervärdesskatt.

text: Bidrag till åtgärder för att förebygga viltskador får lämnas till enskilda personer och andra juridiska personer än sådana som är verksamma inom primär jordbruksproduktion med högst 80 procent.

text: Särskilt för företag verksamma inom primär jordbruksproduktion

text: För företag verksamma inom primär jordbruksproduktion gäller, utöver vad som föreskrivs i 6–9 §§, att bidrag för förebyggande åtgärder endast får lämnas för investeringar och att bidrag inte får lämnas för inköp av andra djur än boskapsvaktande hundar.

text: Av

text: 11 a § första stycket viltskadeförordningen (2001:724)

text: framgår att bidrag till åtgärder för att förebygga skada av vilt på annat än ren, fisk och fiskeredskap får lämnas till företag verksamma inom primär jordbruksproduktion med högst 80 procent av de stödberättigande kostnaderna.

text: Stöd enligt

text: 2 § förordningen (2017:1254)

text: om statligt stöd av mindre betydelse inom jordbrukssektorn för viltskador och förebyggande av viltskador får utöver vad som anges i 11 § ges till företag verksamma inom primär jordbruksproduktion för följande. 1. Underhåll av rovdjursavvisande stängsel. 2. Kostnader, inbegripet arbetstid, för förebyggande åtgärder i samband med rovdjursangrepp för a) att flytta djur till mindre skadeutsatta beten, b) att stalla in djur vid en tidigare tidpunkt än som planerats, c) extrafoder med anledning av flytt av djur, d) bevakning av djur, och e) uppsamling av kadaver, dock inte för transport av kadaver till destruktionsanläggning.

text: Stöd enligt 13 § får lämnas med upp till 100 procent av kostnaderna.

text: Länsstyrelsens beslut om bidrag

text: Länsstyrelsen får fatta beslut om bidrag till åtgärder för att förebygga viltskador efter ansökan eller på länsstyrelsens eget initiativ.

text: Länsstyrelsens beslut om bidrag till åtgärder för att förebygga viltskador ska innehålla villkor om att bidragsmottagaren ska lämna uppgifter om hur bidraget har använts och vilka resultat som åtgärderna har lett till. Länsstyrelsen får även begära att bidragsmottagaren lämnar andra uppgifter. Länsstyrelsen ska skicka en kopia av beslutet till en besiktningsperson för viltskador som vid behov ska kontrollera att åtgärderna har genomförts i enlighet med länsstyrelsens beslut.

text: Av

text: 11 § tredje stycket viltskadeförordningen (2001:724)

text: framgår att länsstyrelsen i prövningen av en ansökan om bidrag till åtgärder för att förebygga viltskador särskilt ska beakta om viltet får jagas, skadans omfattning samt möjligheten att genomföra en effektiv skyddsjakt eller andra skadeförebyggande åtgärder.

text: Ersättning för viltskada på egendom

text: Anmälan

text: Den som har drabbats av viltskada och som avser att ansöka om ersättning för skadan ska utan dröjsmål, efter att skadan har upptäckts, anmäla det inträffade till länsstyrelsen i det län där skadan har inträffat.

text: Besiktning

text: Länsstyrelsen ska ombesörja att anmälda viltskador besiktigas av en förordnad besiktningsperson för viltskador snarast möjligt efter det att länsstyrelsen har mottagit en anmälan om viltskada enligt 18 §.

text: Vid varje besiktning ska besiktningspersonen utfärda ett besiktningsintyg. Vid besiktningen ska blanketterna Besiktning av viltskada på gröda, Besiktningsintyg för tamdjur eller Besiktningsintyg för hund användas som Naturvårdsverket fastställer och som länsstyrelsen tillhandahåller. Den som har fått skada på egendom besiktigad ska erhålla en kopia av besiktningsintyget.

text: Ansökan

text: Ansökan om ersättning för tamdjur som skadats eller dödats av fredat vilt ska göras på blankett Ansökan om ersättning som Naturvårdsverket fastställer och som länsstyrelsen tillhandahåller. Ansökan ska ha inkommit till länsstyrelsen i det län där skadan har inträffat inom tre månader efter det att den skada upptäckts för vilken ersättning begärs, om det inte finns särskilda skäl som föranleder annat. Till ansökan ska bifogas eventuella kvitton avseende kostnader för veterinärvård, ordinerade mediciner, kostnader för sökande efter saknade djur och för andra kostnader som angreppet orsakat.

text: Ansökan om ersättning för skador på annan egendom än tamdjur och som orsakats av fredat vilt ska göras på blankett Ansökan om ersättning för viltskada på gröda som Naturvårdsverket fastställer och som länsstyrelsen tillhandahåller. Ansökan ska ha inkommit till länsstyrelsen i det län där skadan har inträffat inom tre månader efter det att den skada upptäckts för vilken ersättning begärs, om det inte finns särskilda skäl som föranleder annat. Till ansökan ska bifogas de handlingar som sökanden önskar åberopa.

text: Länsstyrelsens beslut om ersättning

text: Det ersättningsbelopp som länsstyrelsen beslutar om ska grundas på egendomens värde vid skadetillfället och genomförd besiktning. Ersättning till enskilda personer och andra juridiska personer än sådana som är verksamma inom primär jordbruksproduktion får lämnas med upp till 100 procent.

text: Länsstyrelsen får endast lämna ersättning för viltskada som anmälts till länsstyrelsen enligt 18 § och besiktigats enligt 19 §. Om det finns särskilda skäl får länsstyrelsen besluta om ersättning för viltskada även om kraven i första stycket inte är uppfyllda.

text: Av

text: 11 § viltskadeförordningen (2001:724)

text: framgår att länsstyrelsen får lämna ersättning för skada av vilt på annat än ren om det är uppenbarligt oskäligt att den skadelidande själv ska svara för de kostnader som skadan föranleder och att länsstyrelsen vid prövningen särskilt ska beakta om viltet får jagas, skadans omfattning samt möjligheten att genomföra en effektiv skyddsjakt eller andra skadeförebyggande åtgärder.

text: Länsstyrelsen får inte lämna ersättning för följande. 1. Skada på egendom som är avsedd för annan användning än i näringsverksamhet. 2. Skada på vilt. 3. Skador som ersatts av försäkring eller annat statligt stöd. Om det finns särskilda skäl får länsstyrelsen besluta om ersättning för skador som avses i första stycket.

text: Om annan ersättning har erhållits för den skadade egendomen ska den ersättning som länsstyrelsen lämnar minskas med motsvarande belopp.

text: Ersättning för viltskada på egendom som används i näringsverksamhet får inte avse mervärdesskatt.

text: Trots vad som anges i 23 och 27 §§ får länsstyrelsen lämna ersättning avseende hund enligt följande. 1. För försäkrad hund som skadats av varg, björn, järv, lo eller örn får ersättning lämnas med högst 5 000 kronor för självrisk i försäkring. Därutöver får ersättning lämnas för andra styrkta kostnader som skadan föranlett och som inte omfattas av försäkringsskyddet med högst 8 000 kronor. 2. För oförsäkrad hund som skadats av varg, björn, järv, lo eller örn får ersättning lämnas med högst 10 000 kronor för veterinärvård eller andra styrkta kostnader som skadan föranlett. 5

text: 3. För såväl försäkrad som oförsäkrad hund får ersättning lämnas för hund som dödats eller avlider eller avlivas efter att ha skadats av varg, björn, järv, lo eller örn med högst 25 000 kronor. Ersättning får lämnas för veterinärvård, andra kostnader och avliden eller avlivad hund om dödsfallet är en följd av skadan.

text: Länsstyrelsen får inte lämna ersättning för hund som skadats eller dödats vid jakt, jaktträning, jaktprov eller motsvarande om skadan är orsakad av den djurart som jakten avsåg. Om det finns särskilda skäl får länsstyrelsen besluta om ersättning för skadad eller dödad hund enligt första stycket.

text: För företag verksamma inom primär jordbruksproduktion gäller, utöver vad som föreskrivs i 23–28 §§, även följande. Länsstyrelsen får lämna ersättning endast för följande direkta kostnader. 1. Dödade djur. 2. Förstörd gröda. 3. Materiella skador på jordbruksbyggnader, jordbruksmaskiner och lager, inklusive arbete med reparation. Länsstyrelsen får lämna ersättning endast för följande indirekta kostnader. 1. Veterinärkostnader för behandling av skadade djur. 2. Medicin ordinerad av veterinär. 3. Arbetskostnader i samband med sökandet efter saknade djur. Ersättning för indirekta kostnader enligt tredje stycket 1 och 2 ska baseras på inlämnade kvitton.

text: Ersättning enligt 31 § andra stycket får lämnas med upp till 100 procent av de direkta kostnaderna.

text: Av

text: 11 a § andra stycket viltskadeförordningen (2001:724)

text: framgår att ersättning för indirekta kostnader som uppstått till följd av skada av vilt på annat än ren, fisk och fiskeredskap får lämnas med högst 80 procent av de stödberättigande indirekta kostnaderna.

text: Stöd enligt

text: 2 § förordning (2017:1254)

text: om statligt stöd av mindre betydelse inom jordbrukssektorn för viltskador och förebyggande av viltskador får, utöver vad som anges i 31 §, lämnas till företag verksamma inom primär jordbruksproduktion för kostnader i samband med viltskada, inbegripet arbetstid, för följande. 1. Hemtagning av djur efter angrepp. 2. Egenvård av skadade djur. 3. Värdeminskning på skadade djur. 4. Avlivning av djur med anledning av angreppet. 5. Extrakostnader för inköp av foder med anledning av viltskador. 6. Merarbete för sortering av skadad gröda. 7. Omsådd av skadad gröda.

text: Ersättning enligt 34 § får lämnas med upp till 100 procent av kostnaderna.

text: Anmälan

text: Den som har skadats av björn och avser att ansöka om ersättning för skadan ska anmäla detta till länsstyrelsen utan dröjsmål. Har någon dödats av björn eller avlidit till följd av angrepp av björn och efterlevande avser att ansöka om ersättning för dödsfallet, ska detta anmälas till länsstyrelsen. Anmälan ska ske inom ett år efter dödsfallet.

text: Ansökan

text: Ansökan om ersättning ska ha inkommit till länsstyrelsen senast tre år efter det att skadan eller dödsfallet inträffade.

text: Ersättning

text: Ersättning för personskada eller dödsfall ska beräknas enligt

text: 5 kap.

text: 5 §§

text: skadeståndslagen (1972:207)

text: Besiktningsperson för viltskador

text: Utbildning och förordnande

text: Naturvårdsverket tillhandahåller grund- och vidareutbildning för besiktningspersoner.

text: Länsstyrelsen ska förordna besiktningspersoner för länet. Antalet besiktningspersoner ska vara anpassat till viltskadornas omfattning. Den som länsstyrelsen förordnar som besiktningsperson ska ha genomgått grundutbildning för besiktningsperson med godkänt resultat eller inneha motsvarande dokumenterade kunskaper. Förordnad besiktningsperson ska regelbundet vidareutbildas genom länsstyrelsens försorg.

text: Arvode och ersättning

text: Arvode till besiktningsperson fastställs och utbetalas av länsstyrelsen. Arvodet ska utgå i enlighet med länsstyrelsens bestämmelser om arbetstid under tjänsteresor. Ersättning för resa till och från platsen för förrättningen ska lämnas av länsstyrelsen med den sammanlagda skattefria och skattepliktiga kilometerersättning som utgår till länsstyrelsens tjänstemän för användning av egen bil i tjänsten.

text: Registrering av besiktning m.m.

text: Besiktning av förebyggande åtgärder eller skadad egendom ska snarast registreras av besiktningspersonen eller länsstyrelsen på det sätt som Naturvårdsverket anvisar. Länsstyrelsen ska fortlöpande registrera ansökningar om bidrag och ersättning, övriga handlingar som hör till sådana ansökningar samt beslut på det sätt som Naturvårdsverket anvisar.

text: Ikraftträdande

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 augusti 2018 då Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: NFS 2008:16

text: ) om bidrag och ersättningar för viltskador enligt

text: och

text: 12 §§

text: viltskadeförordningen

text: (SFS 2001:724) ska upphöra att gälla med undantag för 14 §, 19 § första stycket p 2 efter kommatecknet och 21 § i

text: NFS 2008:16

text: . 2. Ansökningar som ska prövas enligt 13 och 34 §§ och som har inkommit efter den 1 januari 2018 men före den 1 augusti 2018 får prövas enligt dessa föreskrifter.

text: Naturvårdsverket

text: BJÖRN RISINGER

text: Claes Svedlindh

text: (Naturavdelningen)


title: Naturvårdsverkets föreskrifter om ändring i Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (NFS 2018:3) om användande av fångstredskap

text: Länsstyrelsen får ge tillstånd enligt 28 § punkten 1 under förutsättning att

text: 1. tillståndet i första hand syftar till att förebygga eller förhindra skada orsakad av bäver, och 2. användandet sker selektivt och att risken för bifångst av t.ex. utter därmed minimeras.

text: Vidare får länsstyrelsen medge tillstånd att använda fångstredskap för bäver om det är motiverat enligt

text: jaktförordningens (1987:905)

text: bestämmelse om avlivning av djurskyddsskäl. I sådana fall krävs inte att förutsättningarna enligt

text: första stycket 1

text: är uppfyllda.

text: För användande av dödande fångstredskap som inte behöver tillstånd enligt 28 § gäller följande.

text: 1. Om fångstredskapet placeras lägre än 1,5 m ovan mark och avståndet mellan ingångshål och utlösningsanordning är mindre än 30 cm, ska det vara försett med en minst 30 cm lång, högst 10 cm bred och 12 cm hög ingångstunnel, fast angjord framför fångstredskapets ingångshål. 2. Fångstredskap försett med trampgiller får inte betas på trampplattan. 3. Fångstredskap försett med betesgiller får endast betas på gillret. 4. Stockfälla för mård ska alltid placeras minst 1,5 meter ovan mark och fritt i förhållande till större sten eller sluttning i terräng. 5. Fångstredskap försett med betesgiller ska placeras lutande eller hängande i 45 graders vinkel.

text: Fångstredskap avsedda för fångst av råttor, möss, sorkar och mullvadar samt stockfälla för mård omfattas inte av bestämmelserna enligt punkterna 1 och 5.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 september 2018.

text: Naturvårdsverket BJÖRN RISINGER

text: Gunilla Ewing Skotnicka

text: (Naturavdelningen)


text: Förteckningens innehåll

text: Förteckningen innehåller nematoder, insekter och spindeldjur som Naturvårdsverket har godkänt som bekämpningsmedel i Sverige. De villkor som är förenade med godkännandet framgår också, samt datum för besluten.

text: Förteckningens indelning

text: Arterna i förteckningen listas i bokstavsordning efter det latinska namnet. ______________ Naturvårdsverket BJÖRN RISINGER

text: Claes Svedlindh

text: (Naturavdelningen)

text: Bilaga 1

text: Art Villkor Godkännande

text: Amblyseius Godkännandet gäller populationer Beslut 2017-11-16 swirskii där förmågan till diapaus är naturligt begränsad eller där förmågan begränsats genom aktiv selektion.

text: Aphidius Godkännandet begränsas till använd- Beslut 2017-11-16 colemani ning i växthus.

text: Aphidius ervi Godkännandet begränsas till använd- Beslut 2017-11-16 ning i växthus.

text: Villkoret gäller inte för individer med svenskt ursprung.

text: Aphidoletes Godkännandet begränsas till använd- Beslut 2017-11-16 aphidimyza ning i växthus.

text: Chrysoperla Godkännandet begränsas till kryp- Beslut 2017-11-16 carnea s.l. tiska arter inom Chrysoperla carnea s.l. med europeiskt ursprung.

text: Cryptolaemus Godkännandet förenas inte med Beslut 2017-11-16 montrouzieri villkor.

text: Dacnusa sibirica Godkännandet begränsas till använd- Beslut 2017-11-16 ning i växthus.

text: Diglyphus isaea Godkännandet begränsas till använd- Beslut 2017-11-16 ning i växthus.

text: Art Villkor Godkännande

text: Encarsia Godkännandet förenas inte med Beslut 2017-11-16 formosa villkor.

text: Macrolophus Godkännandet begränsas till använd- Beslut 2017-11-16 pygmaeus ning i växthus.

text: Nasonia Godkännandet förenas inte med Beslut 2017-11-16 vitripennis villkor.

text: Neoseiulus Godkännandet gäller populationer Beslut 2017-11-16 cucumeris där förmågan till diapaus är naturligt begränsad eller där förmågan begränsats genom aktiv selektion.

text: Godkännandet tidsbegränsas till 2022-12-31.

text: Phasmarhabditis Godkännandet tidsbegränsas till Beslut 2017-11-16 hermaphrodita 2018-12-31.

text: Phytoseiulus Godkännandet förenas inte med Beslut 2017-11-16 persimilis villkor.

text: Steinernema Godkännandet tidsbegränsas till Beslut 2017-11-16 carpocapsae 2022-12-31.

text: Steinernema Godkännandet förenas inte med Beslut 2017-11-16 feltiae villkor.

text: Stratiolaelaps Godkännandet begränsas till använd- Beslut 2017-11-16 scimitus ning i växthus.