title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet tillämpad teknik inom
vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet tillämpad teknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Tillämpad teknik

text: Ämnet tillämpad teknik fördjupar och specialiserar användningen av tekniska begrepp, teorier och verktyg inom ett valt teknikområde. I ämnet behandlas ingenjörsmässiga metoder för att lösa tekniska problem. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet tillämpad teknik ska syfta till att eleverna utvecklar fördjupade och specialiserade kunskaper inom ett valt teknikområde. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar ingenjörsmässig förmåga att utveckla tekniska lösningar utifrån olika behov. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om samband mellan hållbar utveckling och det valda teknikområdet. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att i verklighetsnära teknikprojekt utveckla fördjupad förmåga att använda begrepp, teorier, metoder och verktyg som tillhör det valda teknikområdet. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att analysera tekniska lösningar, lösningarnas beståndsdelar och hur de samverkar. I undervisningen ska eleverna dessutom ges möjlighet att utveckla förmåga att använda ett områdesspecifikt fackspråk, kommunicera om teknik samt dokumentera och utvärdera tekniska lösningar. Genom ett problemlösande och undersökande arbetssätt ska undervisningen stimulera elevernas nyfikenhet och lust att utvecklas inom det valda teknikområdet. Vidare ska undervisningen lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågor och hur hållbar utveckling inom valt teknikområde utformas och konstrueras.

text: Undervisningen i ämnet tillämpad teknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att lösa verklighetsnära tekniska problem med hjälp av ingenjörsmässiga metoder samt med användning av begrepp, teorier och verktyg inom teknikområdet. – Kunskaper om hållbar utveckling inom valt teknikområde. – Förmåga att analysera samband mellan delar och helhet i verklighetsnära tekniska problem.

text: Nivåer i ämnet tillämpad teknik

text: Nivåkod: TILT100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet tillämpad teknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Systematisk problemlösning av verklighetsnära tekniska problem. – Värdering och prioritering av lösningar i verklighetsnära tekniska problem. – Systematisk kvalitetssäkring inom valt teknikområde. – Ingenjörsmässiga metoder och verktyg för att skapa, testa och utvärdera lösningar inom valt teknikområde. – Tillämpning av teorier och begrepp inom valt teknikområde. – Aktuella utvecklingsområden för valt teknikområde. – Riktlinjer, regler och mål för hållbar utveckling och hur de tillämpas inom valt teknikområde. – Fackspråk för kommunikation inom valt teknikområde. – Analys av egenskaper och funktioner hos tekniska delar och komponenter samt hur delarna samverkar.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: TILT200TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet tillämpad teknik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Systematisk problemlösning av verklighetsnära tekniska problem samt utvärdering av problemlösningsmetod. – Utvärdering och jämförelse av olika lösningsalternativ i verklighetsnära tekniska problem. – Analys och utvärdering av kvalitetssäkringsmetoder inom valt teknikområde. – Tillämpning av lämpliga begrepp, teorier och verktyg samt ingenjörsmässiga metoder för att skapa, testa och utvärdera lösningar inom valt teknikområde. – Fördjupning inom och analys av aktuell utveckling inom valt teknikområde utifrån ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. – Tillämpning av fackspråk för framställning av teknisk dokumentation, till exempel manualer och instruktioner. – Analys av egenskaper och funktioner hos tekniska delar och komponenter samt hur delarna påverkar varandra och samverkar i verklighetsnära tekniska problem.

text: Betygskriterier

text: Av

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens

text: kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven löser med säkerhet verklighetsnära tekniska problem med hjälp av ingenjörsmässiga metoder samt med godtagbar användning av begrepp, teorier och verktyg inom teknikområdet. Eleven för övergripande resonemang om hållbar utveckling inom valt teknikområde. Eleven gör övergripande analyser av sambandet mellan delar och helhet i verklighetsnära tekniska problem.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven löser med god säkerhet verklighetsnära tekniska problem med hjälp av ingenjörsmässiga metoder samt med god användning av begrepp, teorier och verktyg inom teknikområdet. Eleven för utvecklade resonemang om hållbar utveckling inom valt teknikområde. Eleven gör välgrundade analyser av sambandet mellan delar och helhet i verklighetsnära tekniska problem.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven löser med mycket god säkerhet verklighetsnära tekniska problem med hjälp av ingenjörsmässiga metoder samt med mycket god användning av begrepp, teorier och verktyg inom teknikområdet. Eleven för välutvecklade och nyanserade resonemang om hållbar utveckling inom valt teknikområde. Eleven gör välgrundade och nyanserade analyser av sambandet mellan delar och helhet i verklighetsnära tekniska problem.


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet medieteori i gymnasieskolan
och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial
nivå

text: Ämnesplanen för ämnet medieteori finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

type: stycke

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

type: paragraf

text: Medieteori

type: rubrik

text: Ämnet medieteori behandlar det breda medieområdets olika kanaler samt dess villkor, roll och betydelse i samhället, från fiktivt och dokumentärt berättande till sociala medier och medier för underhållning. Ämnet behandlar också hur medier och kommunikationsmodeller fungerar samt vilka strategier och drivkrafter som styr olika aktörers kommunikation och typer av budskap i samhället.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet medieteori ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om kommunikationsmodeller och medieteorier ur såväl ett estetiskt som ett samhälleligt perspektiv. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förståelse av samspelet som äger rum i kommunikationen mellan producenter och konsumenter inom mediaområdet. Genom undervisningen ska eleverna dessutom ges möjlighet att utveckla förståelse av mediernas roll i samhället, såväl nationellt som internationellt. Fokus ska ligga på deras betydelse för den demokratiska processen och deras roll i utvecklandet av normer och ideal. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur maktförhållanden representeras i olika mediebudskap. I undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att utveckla kunskaper om estetikens betydelse när budskap kommuniceras till olika målgrupper och för olika syften. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om mediernas historiska och tekniska utveckling. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt och förhållningssätt inom olika medieområden, såväl undersökande som dokumentärt och konstnärligt. I detta ingår även den lagstiftning och de etiska regler som förekommer inom medieområdet. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla ett kritiskt förhållningssätt till medier samt förmåga att belysa och problematisera medier inom olika kanaler, såväl i underhållningsbranschen som i massmedier och sociala medier. Genom undervisningen ska eleverna ska ges möjlighet att ta del av, diskutera och analysera olika medier.

text: Undervisningen i ämnet medieteori ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om kommunikationsmodeller och medieteorier. – Kunskaper om mediernas roll i samhället samt etiska regler, lagar och andra bestämmelser inom området. – Förmåga att analysera olika slags medieinnehåll. – Kunskaper om utformning av medieinnehåll i olika kanaler.

text: Nivåer i ämnet medieteori

text: Nivå 1, 100 poäng. Betyg i medieteori som omfattar nivå 1 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i medier, journalistik och kommunikation som omfattar nivå 1. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Betyg i medieteori som omfattar nivå 2 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i medier, journalistik och kommunikation som omfattar nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MEDT1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet medieteori på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Ideologier, teorier och kommunikationsmodeller inom medieområdet samt deras utveckling ur ett historiskt perspektiv. – Olika drivkrafter i mediesektorn, till exempel ekonomiska och politiska. – Förändringen av människors användning av medier. – Olika mediers betydelse och funktion i det politiska landskapet. – Mediernas roll i samtidskulturen, till exempel utvecklingen av normer och ideal inom underhållningsbranschen och i sociala medier. – Orientering i medielandskapet, dess producenter och konsumenter, till exempel inom områdena underhållning, dokumentärt berättande och reklam. – Introduktion till lagar och andra bestämmelser, yttrandefrihet och etiska förhållningssätt inom medieområdet. – Begrepp och modeller för analys av medieinnehåll. – Undersökande, dokumentära och konstnärliga arbetssätt och förhållningssätt. Källkritik och källtillit. – Hur budskap, narrativ och innehåll utformas och anpassas för olika syften, kanaler och mottagare. – Estetiska perspektiv på utformning av medieinnehåll, till exempel grafisk layout och dramaturgiska aspekter för att väcka mottagarens intresse och känslor.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: MEDT2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet medieteori på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Ideologier, teorier och kommunikationsmodeller inom medieområdet samt deras utveckling ur ett historiskt och samtida perspektiv. – Strukturer och ägandeförhållanden inom mediesektorn, såväl kommersiella medier och sociala medier som public service.

text: – Ekonomiska och samhälleliga drivkrafter i mediesektorn, nationellt och internationellt. – Medier i förändring, till exempel genom teknikutveckling. Medier som multimodala plattformar. – Teorier om mediers ansvar och påverkan på människor och samhället, däribland om mediesystem och olika kulturer inom media. – Yttrandefrihet, pressfrihet och ramar för censur och åldersreglering. – Lagar och andra bestämmelser samt etiska regler utifrån valda områden. – Analys av och diskussion om mediers innehåll och utformning utifrån vetenskapliga teorier, källkritik och källtillit. – Olika arbetssätt inom valt medieområde, däribland hur specifika mediekanaler arbetar källkritiskt och kreativt samt med planering för produktion. – Den estetiska utformningens syfte och påverkansmöjligheter inom valt medieområde.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för olika kommunikationsmodeller och medieteorier. Eleven för enkla resonemang om mediernas roll och funktion i samhället. Dessutom redogör eleven på ett godtagbart sätt för lagar och andra bestämmelser inom området samt för etiska regler och förhållningssätt. Eleven gör enkla analyser av olika slags medieinnehåll utifrån ett kritiskt förhållningssätt. Eleven visar godtagbara kunskaper om utformning av medieinnehåll.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för olika kommunikationsmodeller och medieteorier. Eleven för välgrundade resonemang om mediernas roll och funktion i samhället. Dessutom redogör eleven på ett utvecklat sätt för lagar och andra bestämmelser inom området samt för etiska regler och förhållningssätt.

text: Eleven gör utvecklade analyser av olika slags medieinnehåll utifrån ett kritiskt förhållningssätt. Eleven visar goda kunskaper om utformning av medieinnehåll.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika kommunikationsmodeller och medieteorier. Eleven för välgrundade och nyanserade resonemang om mediernas roll och funktion i samhället. Dessutom redogör eleven på ett välutvecklat sätt för lagar och andra bestämmelser inom området samt för etiska regler och förhållningssätt. Eleven gör välutvecklade analyser av olika slags medieinnehåll utifrån ett kritiskt förhållningssätt. Eleven visar mycket goda kunskaper om utformning av medieinnehåll.

type: foreskrift


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet visuell produktion inom
vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet visuell produktion finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Visuell produktion

text: Ämnet visuell produktion handlar om skapande av visuell design och visuellt innehåll till olika medier. Ämnet behandlar produktionsprocessen och hur visuell design produceras och anpassas till olika format, kanaler och målgrupper. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet visuell produktion ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om olika designprinciper och förmåga att använda dem i visuella produktioner. Undervisningen ska därför bidra till att eleverna utvecklar färdigheter i att använda utrustning och programvaror för att framställa visuella produkter. Undervisningen ska även stimulera elevernas nyfikenhet, kreativitet och vilja att framställa visuella produkter som är anpassade till syfte, målgrupp och kanal. För att kunna omsätta egna och andras idéer till färdiga produktioner ska eleverna också ges möjlighet att utveckla fördjupade kunskaper om och färdigheter i att arbeta med text, bild, animation, 3D-visualisering och ljud. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att analysera och utvärdera visuella produktioner. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar förmåga att samarbeta och hålla uppsatta tidsramar. Därför ska undervisningen ge eleverna möjlighet att arbeta i projektliknande former och utgå från verklighetsnära situationer. Undervisningen ska lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågor om hur visuell design utformas och förmedlas. Dessutom ska den visuella utformningens olika syften, exempelvis att göra reklam för en viss produkt eller sprida åsikter, värderingar och information problematiseras.

text: Undervisningen i ämnet visuell produktion ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om visuell design och designprinciper. – Förmåga att skapa visuellt innehåll anpassat till olika format och kanaler. – Förmåga att samarbeta och arbeta inom givna tidsramar. – Förmåga att analysera och utvärdera visuella produktioner.

text: Nivåer i ämnet visuell produktion

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: VISE100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet visuell produktion på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Teorier, begrepp och modeller som behandlar produktionsprocessen. – Designprinciper, till exempel hur komposition skapas utifrån principerna linjering, kontrast och repetition. – Historiska och samtida estetiska stilar och deras tekniska lösningar inom visuella produktioner. – Produktion av visuellt material, till exempel fotografering, animering, illustrationsarbete, 3D-modellering, filmning, redigering och ljudupptagning. – Olika uttryck och medier i kombination, till exempel text, bild och animation. – Programvaror och utrustning för visuella produktioner. – Olika format, kanaler och medier samt deras tekniska specifikationer och hur produktionen kan anpassas till dessa. – Hur samarbete och planering utifrån uppsatta tidsramar påverkar arbetsprocess och slutresultat. – Utvärdering av det visuella uttrycket i produktionen, utifrån syfte och målgrupp. – Analys och utvärdering av visuella produktioner utifrån olika designprinciper.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: VISE200TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet visuell produktion på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Tillämpning av designteorier och designprinciper i utformning av visuella produktioner. – Användning av historiska och samtida estetiska stilar och tekniska lösningar som inspiration i arbetet med egna visuella produktioner. – Produktion av visuellt material samt val av verktyg och utrustning. – Programvaror och utrustning för visuella produktioner och hur dessa påverkar utformningen. – Anpassning till olika format. – Samarbete och gemensam planering av arbetsprocessen utifrån uppsatta tidsramar och mål. Utvärdering av planeringen. – Utvärdering av resultat i relation till ramar, verktyg, programvara och samarbete. – Analys av de tekniska kvaliteterna i produktionen och hur dessa påverkar det visuella uttrycket.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven för övergripande resonemang om visuell design och olika designprinciper. Eleven skapar med säkerhet visuellt innehåll anpassat till olika format och kanaler. Eleven samarbetar samt arbetar på ett fungerande sätt inom givna tidsramar. Eleven analyserar och utvärderar visuella produktioner på ett övergripande sätt.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven för utförliga resonemang om visuell design och olika designprinciper. Eleven skapar med god säkerhet visuellt innehåll anpassat till olika format och kanaler. Eleven samarbetar samt arbetar på ett ändamålsenligt sätt inom givna tidsramar. Eleven analyserar och utvärderar visuella produktioner på ett utvecklat sätt.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven för utförliga och nyanserade resonemang om visuell design och olika designprinciper. Eleven skapar med mycket god säkerhet visuellt innehåll anpassat till olika format och kanaler. Eleven samarbetar samt arbetar på ett ändamålsenligt och effektivt sätt inom givna tidsramar. Eleven analyserar och utvärderar visuella produktioner på ett välutvecklat och nyanserat sätt.


text: De nationella profilerna inom vidareutbildningen framgår av

text: 4 kap. 2 § förordningen (2014:854)

text: om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning.

text: Av bilagan till dessa föreskrifter framgår poängplanen för vidareutbildningen, vilka nivåer i vilka ämnen som ska erbjudas som gemensamma ämnen för utbildningen samt vilka nivåer i vilka ämnen som får erbjudas som valbara ämnen. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna tillämpas första gången i fråga vidareutbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. 3. Genom föreskrifterna upphävs Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2015:26

text: ) om poängplan för vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år. 4. De upphävda föreskrifterna gäller dock fortfarande till och med den 30 juni 2030 för vidareutbildning som har påbörjats före den 1 juli 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Gemensamma ämnen och nivåer i dessa ämnen

text: Ämne Nivå Poäng

text: Gymnasieingenjören i praktiken Nivå 1 200

text: Examensarbete 100

text: Ämnen och nivåer i dessa ämnen inom respektive nationell profil och profilernas utgångar

text: Design- och produktutveckling 600 gymnasiepoäng

text: Utgång: Digital design

text: Nivåer i ämnen som får erbjudas som valbara ämnen

text: Ämne Nivå Poäng

text: Digital design Nivå 1 100 Nivå 2 100 Industriell design Nivå 1 100 Nivå 2 100 Industriell digitalisering Nivå 1 100 Produktionsfilosofi Nivå 1 100 Nivå 2 100 Produktionsutveckling Nivå 1 100 Nivå 2 100 Programmering för tekniska tillämp- Nivå 1 100 ningar Nivå 2 100 Tillämpad cad Nivå 1 100 Nivå 2 100 Tillämpad teknik Nivå 1 100 Nivå 2 100 Visuell produktion Nivå 1 100 Nivå 2 100

text: Utgång: Produktdesign

text: Ämne Nivå Poäng

text: Industriell automationsteknik Nivå 1 100 Nivå 2 100 Industriell design Nivå 1 100 Nivå 2 100 Industriell digitalisering Nivå 1 100 Industriella produktionsmetoder Nivå 1 100 Nivå 2 100

text: Ämne Nivå Poäng

text: Konstruktionsteknik Nivå 1 100 Nivå 2 100 Produktionsfilosofi Nivå 1 100 Nivå 2 100 Produktionsutveckling Nivå 1 100 Nivå 2 100 Programmering för tekniska tillämp- Nivå 1 100 ningar Nivå 2 100 Tillämpad cad Nivå 1 100 Nivå 2 100 Tillämpad elteknik Nivå 1 100 Nivå 2 100 Tillämpad teknik Nivå 1 100 Nivå 2 100

text: Informationsteknik 600 gymnasiepoäng

text: Utgång: Mjukvarudesign

text: Ämne Nivå Poäng

text: Backendutveckling Nivå 1 100 Nivå 2 100 Datalagring Nivå 1 100 Nivå 2 100 Digital design Nivå 1 100 Nivå 2 100 Frontendutveckling Nivå 1 100 Nivå 2 100 Mjukvarudesign Nivå 1 100 Nivå 2 100 Programmering för tekniska tillämp- Nivå 1 100 ningar Nivå 2 100 Programmering, datastrukturer och Nivå 1 100 algoritmer Nivå 2 100 Tillämpad teknik Nivå 1 100 Nivå 2 100 Visuell produktion Nivå 1 100 Nivå 2 100

text: Utgång: Nätverksteknik

text: Ämne Nivå Poäng

text: Datalagring Nivå 1 100 Nivå 2 100 Informationsteknisk arkitektur Nivå 1 100 Klient- och supportteknik Nivå 1 100 Nivå 2 100 Nätverks- och kommunikationstjänster Nivå 1 100 Nivå 2 100 Programmering för tekniska tillämp- Nivå 1 100 ningar Nivå 2 100 Serverhantering och informationstjänster Nivå 1 100 Nivå 2 100 Tillämpad elteknik Nivå 1 100 Tillämpad teknik Nivå 1 100 Nivå 2 100

text: Produktionsteknik 600 gymnasiepoäng

text: Utgång: Processteknik

text: Ämne Nivå Poäng

text: Hållbara energisystem Nivå 1 100 Nivå 2 100 Industriell automationsteknik Nivå 1 100 Nivå 2 100 Industriell digitalisering Nivå 1 100 Industriell it Nivå 1 100 Industriella produktionsmetoder Nivå 1 100 Nivå 2 100 Konstruktionsteknik Nivå 1 100 Nivå 2 100 Medicinsk teknik Nivå 1 100 Nivå 2 100 Processteknik Nivå 1 100 Nivå 2 100 Produktionsfilosofi Nivå 1 100 Nivå 2 100 Produktionsutveckling Nivå 1 100 Nivå 2 100 Programmering för tekniska tillämp- Nivå 1 100 ningar Nivå 2 100 Reglersystem Nivå 1 100 Tillämpad cad Nivå 1 100

text: Ämne Nivå Poäng

text: Utgång: Produktion och automation

text: Ämne Nivå Poäng

text: Hållbara energisystem Nivå 1 100 Nivå 2 100 Industriell automationsteknik Nivå 1 100 Nivå 2 100 Industriell digitalisering Nivå 1 100 Industriell it Nivå 1 100 Industriell robotteknik Nivå 1 100 Nivå 2 100 Industriella produktionsmetoder Nivå 1 100 Nivå 2 100 Konstruktionsteknik Nivå 1 100 Nivå 2 100 Produktionsfilosofi Nivå 1 100 Nivå 2 100 Produktionsutveckling Nivå 1 100 Nivå 2 100 Programmering för tekniska tillämp- Nivå 1 100 ningar Nivå 2 100 Reglersystem Nivå 1 100 Tillämpad cad Nivå 1 100 Nivå 2 100 Tillämpad elteknik Nivå 1 100 Tillämpad teknik Nivå 1 100 Nivå 2 100

text: Samhällsbyggande 600 gymnasiepoäng

text: Utgång: Produktionsledning

text: Ämne Nivå Poäng

text: BIM Nivå 1 100 Byggprocessen Nivå 1 100 Byggproduktionsledning Nivå 1 100 Nivå 2 100 Konstruktionsteknik Nivå 1 100 Nivå 2 100 Miljöcertifierad byggnation Nivå 1 100

text: Ämne Nivå Poäng

text: Programmering för tekniska tillämp- Nivå 1 100 ningar Rit- och mätningsteknik Nivå 1 100 Tillämpad cad Nivå 1 100 Nivå 2 100 Tillämpad elteknik Nivå 1 100 Tillämpad teknik Nivå 1 100 Nivå 2 100

text: Utgång: Projektering

text: Ämne Nivå Poäng

text: BIM Nivå 1 100 Byggprocessen Nivå 1 100 Komponenter och system – el Nivå 1 100 Komponenter och system – VVS Nivå 1 100 Konstruktionsteknik Nivå 1 100 Nivå 2 100 Miljöcertifierad byggnation Nivå 1 100 Produktionsstyrning – el Nivå 1 100 Produktionsstyrning – VVS Nivå 1 100 Programmering för tekniska tillämp- Nivå 1 100 ningar Projektering – bygg Nivå 1 100 Projektering – el Nivå 1 100 Projektering – järnväg Nivå 1 100 Projektering – VVS Nivå 1 100 Rit- och mätningsteknik Nivå 1 100 Tillämpad cad Nivå 1 100 Nivå 2 100 Tillämpad elteknik Nivå 1 100 Nivå 2 100 Tillämpad teknik Nivå 1 100 Nivå 2 100

title: Skolverkets föreskrifter om poängplan för vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: 4 kap. 2 § förordningen (2014:854)

text: SKOLFS 2015:26

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Ämne Nivå Poäng

text: Gymnasieingenjören i Nivå 1 200 praktiken

text: Examensarbete 100

text: Utgång: Digital design

text: Ämne Nivå Poäng

text: Digital design Nivå 1 100 Nivå 2 100 Industriell design Nivå 1 100 Nivå 2 100 Industriell digitalisering Nivå 1 100 Produktionsfilosofi Nivå 1 100 Nivå 2 100 Produktionsutveckling Nivå 1 100 Nivå 2 100 Programmering för Nivå 1 100 tekniska tillämpningar Nivå 2 100 Tillämpad cad Nivå 1 100 Nivå 2 100 Tillämpad teknik Nivå 1 100 Nivå 2 100 Visuell produktion Nivå 1 100 Nivå 2 100

text: Utgång: Produktdesign

text: Ämne Nivå Poäng

text: Industriell automationstek- Nivå 1 100 nik Nivå 2 100 Industriell design Nivå 1 100 Nivå 2 100 Industriell digitalisering Nivå 1 100

text: Ämne Nivå Poäng

text: Industriella produktions- Nivå 1 100 metoder Nivå 2 100 Konstruktionsteknik Nivå 1 100 Nivå 2 100 Produktionsfilosofi Nivå 1 100 Nivå 2 100 Produktutveckling Nivå 1 100 Nivå 2 100 Programmering för Nivå 1 100 tekniska tillämpningar Nivå 2 100 Tillämpad cad Nivå 1 100 Nivå 2 100 Tillämpad elteknik Nivå 1 100 Nivå 2 100 Tillämpad teknik Nivå 1 100 Nivå 2 100

text: Informationsteknik 600 gymnasiepoäng

text: Utgång: Mjukvarudesign

text: Ämne Nivå Poäng

text: Backendutveckling Nivå 1 100 Nivå 2 100 Datalagring Nivå 1 100 Nivå 2 100 Digital design Nivå 1 100 Nivå 2 100 Frontendutveckling Nivå 1 100 Nivå 2 100 Mjukvarudesign Nivå 1 100 Nivå 2 100 Programmering för Nivå 1 100 tekniska tillämpningar Nivå 2 100 Programmering, datastruk- Nivå 1 100 turer och algoritmer Nivå 2 100 Tillämpad teknik Nivå 1 100 Nivå 2 100 Visuell produktion Nivå 1 100 Nivå 2 100

text: Utgång: Nätverksteknik

text: Ämne Nivå Poäng

text: Datalagring Nivå 1 100 Nivå 2 100 Informationsteknisk Nivå 1 100 arkitektur Klient- och supportteknik Nivå 1 100 Nivå 2 100 Nätverks- och kommuni- Nivå 1 100 kationstjänster Nivå 2 100 Programmering för Nivå 1 100 tekniska tillämpningar Nivå 2 100 Serverhantering och Nivå 1 100 informationstjänster Nivå 2 100 Tillämpad elteknik Nivå 1 100 Tillämpad teknik Nivå 1 100 Nivå 2 100

text: Produktionsteknik 600 gymnasiepoäng

text: Utgång: Processteknik

text: Ämne Nivå Poäng

text: Hållbara energisystem Nivå 1 100 Nivå 2 100 Industriell automationstek- Nivå 1 100 nik Nivå 2 100 Industriell digitalisering Nivå 1 100 Industriell it Nivå 1 100 Industriella produktions- Nivå 1 100 metoder Nivå 2 100 Konstruktionsteknik Nivå 1 100 Nivå 2 100 Medicinsk teknik Nivå 1 100 Nivå 2 100 Processteknik Nivå 1 100 Nivå 2 100 Produktionsfilosofi Nivå 1 100 Nivå 2 100 Produktionsutveckling Nivå 1 100 Nivå 2 100

text: Ämne Nivå Poäng

text: Utgång: Produktion och automation

text: Ämne Nivå Poäng

text: Hållbara energisystem Nivå 1 100 Nivå 2 100 Industriell automationstek- Nivå 1 100 nik Nivå 2 100 Industriell digitalisering Nivå 1 100 Industriell it Nivå 1 100 Industriella produktions- Nivå 1 100 metoder Nivå 2 100 Industriell robotteknik Nivå 1 100 Nivå 2 100 Konstruktionsteknik Nivå 1 100 Nivå 2 100 Produktionsfilosofi Nivå 1 100 Nivå 2 100 Produktionsutveckling Nivå 1 100 Nivå 2 100 Programmering för Nivå 1 100 tekniska tillämpningar Nivå 2 100 Reglersystem Nivå 1 100 Tillämpad cad Nivå 1 100 Nivå 2 100 Tillämpad elteknik Nivå 1 100 Tillämpad teknik Nivå 1 100 Nivå 2 100

text: Samhällsbyggande 600 gymnasiepoäng

text: Utgång: Produktionsledning

text: Ämne Nivå Poäng

text: BIM Nivå 1 100 Byggprocessen Nivå 1 100 Byggproduktionsledning Nivå 1 100 Nivå 2 100 Konstruktionsteknik Nivå 1 100 Nivå 2 100 Miljöcertifierad byggna- Nivå 1 100 tion Programmering för Nivå 1 100 tekniska tillämpningar Rit- och mätningsteknik Nivå 1 100 Tillämpad cad Nivå 1 100 Nivå 2 100 Tillämpad elteknik Nivå 1 100 Tillämpad teknik Nivå 1 100 Nivå 2 100

text: Utgång: Projektering

text: Ämne Nivå Poäng

text: BIM Nivå 1 100 Byggprocessen Nivå 1 100 Komponenter och system – Nivå 1 100 VVS Komponenter och system – Nivå 1 100 el Konstruktionsteknik Nivå 1 100 Nivå 2 100 Miljöcertifierad byggna- Nivå 1 100 tion Produktionsstyrning – el Nivå 1 100 Produktionsstyrning – Nivå 1 100 VVS Programmering för Nivå 1 100 tekniska tillämpningar Projektering – el Nivå 1 100 Projektering – järnväg Nivå 1 100 Projektering – VVS Nivå 1 100 Rit- och mätningsteknik Nivå 1 100 Tillämpad cad Nivå 1 100 Nivå 2 100 Tillämpad elteknik Nivå 1 100

text: Ämne Nivå Poäng


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan och betygskriterier för
ämnet dansimprovisation och komposition i
yrkesdansarutbildningen

text: Ämnesplanen för ämnet dansimprovisation och komposition finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Dansimprovisation och komposition

text: Ämnet dansimprovisation och komposition är till sin karaktär scenkonstnärligt. I ämnet behandlas samspelet mellan dansteknik och eget skapande, vilket krävs för den personliga utvecklingen som hållbar dansare. Ämnet får bara anordnas på yrkesdansarutbildningen.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet dansimprovisation och komposition ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att improvisera samt att förhålla sig till olika former av ramverk och situationer. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av hur dansens rörelseuttryck och formspråk kan nyanseras och varieras utifrån olika konstnärliga val och teman. Undervisningen ska stimulera elevernas personliga utveckling och ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att interagera och samarbeta i kreativa processer. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om olika kompositionsverktyg samt metoder för improvisation och danskomposition. Utforskande och reflekterande arbetsmetoder är centrala i kreativa processer och ska därför ingå i undervisningen. En del av den konstnärliga processen består av analys och tolkning av egna och andras kroppsliga uttryck och gestaltningar. Undervisningen ska därför bidra till att eleverna utvecklar förmåga att reflektera över, tolka och utvärdera konstnärliga arbetsprocesser samt att använda relevanta begrepp för sammanhanget. Undervisningen ska stimulera elevernas initiativrikedom, skapandeförmåga och lyhördhet i skapandeprocessen. Undervisningen ska betona en inkluderande och jämställd arbetsmiljö med utgångspunkt i tillit, samtycke och trygghet.

text: Undervisningen i ämnet dansimprovisation och komposition ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att improvisera och förhålla sig till olika former av ramverk och situationer samt att interagera och samarbeta med andra. – Förmåga att använda olika kompositionsverktyg och kompositionsmetoder för att skapa dans. – Förmåga att utvärdera konstnärliga arbetsprocesser och konstnärliga resultat. – Förmåga att använda dansens begrepp och vokabulär i kommunikation med andra inom yrkesområdet.

text: Nivåer i ämnet dansimprovisation och komposition

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: DANI100DX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet dansimprovisation och komposition på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Improvisation som praktik och metod för skapande utifrån olika idéer, ramverk och situationer. – Konstnärliga processer, både individuellt och i grupp. – Hur rörelseuttryck och formspråk kan nyanseras och varieras utifrån olika konstnärliga val och teman. – Improvisation med variation av dynamik, rörelsevokabulär och rörelsekvaliteter. – Undersökande förhållningssätt till rörelser och skapande i nuet. – Kontaktimprovisation. – Samarbete och interaktion med andra genom att följa och leda samt ge och ta impulser. – Användning av olika kompositionsverktyg och kompositionsmetoder. – Presentation av danskompositioner i olika konstellationer. – Metoder för reflektion över konstnärliga processer och danskompositioner. – Begrepp och vokabulär inom området dansimprovisation och komposition.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven improviserar och förhåller sig till olika ramverk och situationer med viss säkerhet. I samband med detta interagerar och samarbetar eleven med andra med viss säkerhet. Eleven använder med viss säkerhet olika kompositionsverktyg och presenterar egna danskompositioner med godtagbart resultat. Eleven utvärderar med enkla omdömen arbetsprocessen, den egna insatsen och resultatet. Dessutom utvärderar eleven med enkla omdömen andras danskompositioner. Eleven använder med viss säkerhet begrepp och vokabulär i kommunikation med andra inom yrkesområdet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E. 3

text: Betyget C

text: Eleven improviserar och förhåller sig till olika ramverk och situationer med säkerhet. I samband med detta interagerar och samarbetar eleven med andra med säkerhet. Eleven använder med säkerhet olika kompositionsverktyg och presenterar egna danskompositioner med gott resultat. Eleven utvärderar med utvecklade omdömen arbetsprocessen, den egna insatsen och resultatet. Dessutom utvärderar eleven med utvecklade omdömen andras danskompositioner. Eleven använder med säkerhet begrepp och vokabulär i kommunikation med andra inom yrkesområdet.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven improviserar och förhåller sig till olika ramverk och situationer med god säkerhet. I samband med detta interagerar och samarbetar eleven med andra med god säkerhet. Eleven använder med god säkerhet olika kompositionsverktyg och presenterar egna danskompositioner med mycket gott resultat. Eleven utvärderar med välutvecklade omdömen arbetsprocessen, den egna insatsen och resultatet. Dessutom utvärderar eleven med välutvecklade omdömen andras danskompositioner. Eleven använder med god säkerhet begrepp och vokabulär i kommunikation med andra inom yrkesområdet.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan och betygskriterier för ämnet
dansteknisk breddning i yrkesdansarutbildningen

text: Ämnesplanen för ämnet dansteknisk breddning finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Dansteknisk breddning

text: Ämnet dansteknisk breddning är till sin karaktär scenkonstnärligt och behandlar dansteknik i andra genrer än klassisk balett och samtida dans. Ämnet får bara anordnas på yrkesdansarutbildningen.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet dansteknisk breddning ska syfta till att eleverna utvecklar grundläggande danstekniska färdigheter i andra genrer än klassisk balett och samtida dans. Genom kontinuerlig träning ska eleverna ges möjlighet att utveckla färdigheter i anatomiskt funktionell rörelse och placering samt i nyanserade rörelsekvaliteter. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla spatial och musikalisk lyhördhet. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla ett problemlösande förhållningssätt och förmåga att reflektera över sin egen kunskapsutveckling. På så sätt ska eleverna få verktyg för att kunna ta ansvar för sitt danstekniska lärande. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att arbeta konstnärligt på ett sätt som förbereder för dansaryrket. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera med dansens begrepp och vokabulär. Dessutom ska undervisningen betona en jämställd och inkluderande arbetsmiljö med utgångspunkt i tillit, samtycke och trygghet.

text: Undervisningen i ämnet dansteknisk breddning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Färdigheter i att tillämpa dansteknik i andra genrer än klassisk balett och samtida dans. – Förmåga att anpassa sin dans till dynamik, rörelsevokabulär, musikaliska aspekter och rum. – Förmåga att tillämpa den danstekniska träningsprocessens olika delar. – Förmåga att reflektera över sin egen kunskapsutveckling.

text: Nivåer i ämnet dansteknisk breddning

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: DANN100DX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet dansteknisk breddning på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Grundläggande dansteknik samt rörelsevokabulär inom andra genrer än klassisk balett och samtida dans, däribland jazzdans.

text: – Dansens relation till och samspel med musik, både levande och inspelad. Att i dansen uppfatta och förhålla sig till musikens rytm, puls, taktarter och fraser. – Träning av spatial förmåga, i relation till andra medverkande och rummet. – Den danstekniska träningsprocessens delar, däribland förberedelse, uppvärmning, memorering av rörelser och återkoppling. – Den danstekniska träningsprocessens betydelse för dansteknisk utveckling. – Träning av uthållighet och koncentration. – Reflektion över den egna dansutvecklingen. – Återkoppling och problemlösande arbetssätt. – Yrkesmässigt förhållningssätt till dansteknisk träning. – Ämnesspecifika begrepp och vokabulär i jazzdans och ytterligare genrer.

text: Betygskriterier

text: Av

text: Betyget E

text: Eleven tillämpar med godtagbart resultat dansteknik inom andra genrer än klassisk balett och samtida dans. Eleven anpassar med viss säkerhet sin dans till dynamik, rörelsevokabulär, musik och rum. Eleven genomför den danstekniska träningen med godtagbart resultat. I samband med detta beskriver eleven på ett enkelt sätt den danstekniska träningsprocessens betydelse för den egna dansutvecklingen. Eleven bedömer sina utvecklingsbehov samt prövar och omprövar på ett i huvudsak fungerande sätt olika metoder som kan vara av betydelse för att förbättra resultatet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven tillämpar med gott resultat dansteknik inom andra genrer än klassisk balett och samtida dans. Eleven anpassar med säkerhet sin dans till dynamik, rörelsevokabulär, musik och rum.

text: Eleven genomför den danstekniska träningen med gott resultat. I samband med detta beskriver eleven på ett utvecklat sätt den danstekniska träningsprocessens betydelse för den egna dansutvecklingen. Eleven bedömer sina utvecklingsbehov samt prövar och omprövar på ett fungerande sätt olika metoder som kan vara av betydelse för att förbättra resultatet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven tillämpar med mycket gott resultat dansteknik inom andra genrer än klassisk balett och samtida dans. Eleven anpassar med god säkerhet sin dans till dynamik, rörelsevokabulär, musik och rum. Eleven genomför den danstekniska träningen med mycket gott resultat. I samband med detta beskriver eleven på ett välutvecklat sätt den danstekniska träningsprocessens betydelse för den egna dansutvecklingen. Eleven bedömer sina utvecklingsbehov samt prövar och omprövar på ett väl fungerande sätt olika metoder som kan vara av betydelse för att förbättra resultatet.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan och betygskriterier för ämnet klassisk
balett i yrkesdansarutbildningen

text: Ämnesplanen för ämnet klassisk balett finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Klassisk balett

text: Ämnet klassisk balett är till sin karaktär scenkonstnärligt och speglar ett kulturarv som påverkas och förändras av det samhälle vi lever i. Med kontinuerlig kroppslig träning i klassisk balett och genom att möta konstnärliga utmaningar skapas den hållbara dansare som dansaryrket kräver. Ämnet får bara anordnas på yrkesdansarutbildningen.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet klassisk balett ska syfta till att eleverna utvecklar danstekniska färdigheter i klassisk balett. Genom daglig kontinuerlig träning ska eleverna ges möjlighet att utveckla den kroppsliga medvetenheten, anatomiskt funktionell placering och danstekniska rörelsekvaliteter till en konstnärlig helhet. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar spatial och musikalisk lyhördhet. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att tolka och memorera klassisk balett. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar tillit till sina danstekniska färdigheter samt förmåga att reflektera över det egna lärandet och att använda reflektionerna för den egna danstekniska utvecklingen. Undervisningen ska stimulera elevernas lust att lära och personliga utveckling. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla ett kreativt och problemlösande arbetssätt som tar sin utgångspunkt i dansaryrket och den klassiska baletten. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla ett yrkesmässigt förhållningssätt till kontinuerlig träning samt förberedas för dansaryrkets olika krav. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att använda dansens begrepp och vokabulär inom yrkesområdet. Dessutom ska undervisningen betona en jämställd och inkluderande arbetsmiljö med utgångspunkt i tillit, samtycke och trygghet.

text: Undervisningen i ämnet klassisk balett ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Färdigheter i att tillämpa dansteknik i klassisk balett. – Förmåga att tolka, memorera och utföra klassisk balett. – Förmåga att anpassa sin dansteknik i klassisk balett till musikaliska aspekter, olika rum och sammanhang. – Förmåga att tillämpa den danstekniska träningsprocessens olika delar. – Förmåga att reflektera över sin kunskapsutveckling och att använda reflektionerna för den egna dansutvecklingen. – Förmåga att använda dansens begrepp och vokabulär i kommunikation med andra inom yrkesområdet.

text: Nivåer i ämnet klassisk balett

text: Nivå 1, 200 poäng. Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 200 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: KLAI100DX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet klassisk balett på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Praktik

text: – Grundläggande dansteknik i klassisk balett. I profilen klassisk balett ingår tåspetsteknik. – Övningar som ingår i den klassiska balettens struktur med betoning på stil, form, anatomiskt funktionell placering och tillämpning av utåtrotation samt funktionella linjer. – Skillnader i rörelsekvaliteter inom den klassiska balettens formspråk. – Dansens relation till musik, både levande och inspelad. – Dansens förhållningssätt till musikens puls, taktarter, fraser, rytm och dynamik. – Träning av spatial förmåga i relation till kroppen, andra medverkande och rummet. – Kontinuerlig träning. – Den danstekniska träningsprocessens delar, däribland förberedelse, uppvärmning, memorering av rörelser och återkoppling. – Träning av fysisk och mental uthållighet, närvaro och koncentration. – Undersökande och problemlösande arbetssätt.

text: Teori och reflektion

text: – Metoder för reflektion samt för undersökande och problemlösande arbetssätt. – Reflektion över den danstekniska utvecklingen i samband med den dagliga träningen. – Grundläggande begrepp och vokabulär som används inom klassisk balett.

text: Nivå 2, 200 poäng

text: Nivåkod: KLAI200DX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet klassisk balett på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Praktik

text: – Övningar inom den klassiska balettens struktur med betoning på stil, form och funktionella linjer samt fördjupat arbete med anatomiskt funktionell placering och utåtrotation. – Nyanserade rörelsekvaliteter och konstnärliga rörelseuttryck inom den klassiska balettens formspråk. – Variationer och solistisk träning som ingår i den klassiska balettens repertoar. – Dansens relation till musik, både levande och inspelad musik. – Rörelseuttryckets dynamik i relation till musikens fraser, dynamik, rytm och periodicitet. – Träning av spatial förmåga i relation till kroppen, andra medverkande, rummet och sammanhanget. – Kontinuerlig träning. – Den danstekniska träningsprocessens delar. – Träning av fysisk och mental uthållighet, närvaro och koncentration. – Undersökande och problemlösande arbetssätt.

text: Teori och reflektion

text: – Reflektion över den dagliga träningsprocessen och den danstekniska utvecklingen. – Reflektion över det yrkesmässiga förhållningssätt som används vid den danstekniska träningen. – Begrepp och vokabulär inom klassisk balett i kommunikation med andra inom yrkesområdet.

text: Nivå 3, 200 poäng

text: Nivåkod: KLAI300DX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet klassisk balett på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Praktik

text: – Avancerad dansteknik i klassisk balett. Avancerad tåspetsteknik. – Övningar inom den klassiska balettens struktur med betoning på stil, form och funktionella linjer samt fördjupat arbete med anatomiskt funktionell placering och utåtrotation. – Nyanserade rörelsekvaliteter och konstnärligt rörelseuttryck inom den klassiska balettens formspråk i en helhet. – Komplexa variationer och solistisk träning som ingår i den klassiska balettens repertoar. – Dansens relation till och samspel med musik, både levande och inspelad, i komplexa situationer. – Dansens förhållningssätt och rörelseuttryckets dynamik i relation till musikens helhet. – Träning av spatial förmåga i relation till kroppen, andra medverkande, rummet och sammanhanget. – Kontinuerlig träning. – Den danstekniska träningsprocessens delar.

text: Teori och reflektion

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven tillämpar med viss säkerhet dansteknik i klassisk balett. I samband med detta visar eleven den klassiska balettens formspråk med godtagbart resultat. Eleven tolkar, memorerar och utför med viss säkerhet klassisk balett utifrån olika konstnärliga förhållningssätt. Eleven anpassar med viss säkerhet dansens frasering och uttryck till musik. Dessutom förhåller sig eleven spatialt med godtagbart resultat till rum, riktningar och andra medverkande. Eleven tillämpar den danstekniska träningsprocessens olika delar samt anpassar och utvecklar sin dansteknik utifrån återkoppling med godtagbart resultat. I samband med detta löser eleven danstekniska utmaningar med godtagbart resultat. Eleven reflekterar över den egna kunskapsutvecklingen och arbetar med viss säkerhet uthålligt och koncentrerat för att utveckla sin dansteknik. Eleven använder med viss säkerhet grundläggande begrepp och vokabulär i kommunikation med andra inom yrkesområdet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven tillämpar med säkerhet dansteknik i klassisk balett. I samband med detta visar eleven den klassiska balettens formspråk med gott resultat. Eleven tolkar, memorerar och utför med säkerhet klassisk balett utifrån olika konstnärliga förhållningssätt.

text: Eleven anpassar med säkerhet dansens frasering och uttryck till musik. Dessutom förhåller sig eleven spatialt med gott resultat till rum, riktningar och andra medverkande. Eleven tillämpar den danstekniska träningsprocessens olika delar samt anpassar och utvecklar sin dansteknik utifrån återkoppling med gott resultat. I samband med detta löser eleven danstekniska utmaningar med gott resultat. Eleven reflekterar över den egna kunskapsutvecklingen och arbetar med säkerhet uthålligt och koncentrerat för att utveckla sin dansteknik. Eleven använder med säkerhet grundläggande begrepp och vokabulär i kommunikation med andra inom yrkesområdet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven tillämpar med god säkerhet dansteknik i klassisk balett. I samband med detta visar eleven den klassiska balettens formspråk med mycket gott resultat. Eleven tolkar, memorerar och utför med god säkerhet klassisk balett utifrån olika konstnärliga förhållningssätt. Eleven anpassar med god säkerhet dansens frasering och uttryck till musik. Dessutom förhåller sig eleven spatialt med mycket gott resultat till rum, riktningar och andra medverkande. Eleven tillämpar den danstekniska träningsprocessens olika delar samt anpassar och utvecklar sin dansteknik utifrån återkoppling med mycket gott resultat. I samband med detta löser eleven danstekniska utmaningar med mycket gott resultat. Eleven reflekterar över den egna kunskapsutvecklingen och arbetar med god säkerhet uthålligt och koncentrerat för att utveckla sin dansteknik. Eleven använder med god säkerhet grundläggande begrepp och vokabulär i kommunikation med andra inom yrkesområdet.


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan och betygskriterier för ämnet kompletterande träning för yrkesdansare i yrkesdansarutbildningen

text: Ämnesplanen för ämnet kompletterande träning för yrkesdansare finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Kompletterande träning för yrkesdansare

text: Kompletterande träning för yrkesdansare behandlar träningens betydelse för att kunna utvecklas till yrkesdansare. Ämnet utgör tillsammans med ämnet klassisk balett och ämnet samtida dans en viktig del i yrkesdansarutbildningen. Ämnet får bara anordnas på yrkesdansarutbildningen.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet kompletterande träning för yrkesdansare ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om hur kroppen fungerar i dansteknisk träning. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om människans anatomi, träningsfysiologi och nutrition samt om kosthållningens och återhämtningens betydelse för prestationsutvecklingen. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar kunskaper inom idrottspsykologi. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om metoder för att hantera stress samt om metoder för att höja motivation och prestation. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur skador och ohälsa kan förebyggas och behandlas. Den ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om relevanta faktorer för hållbar träning. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att planera, genomföra och utvärdera kompletterande träning utifrån dansens krav och den egna förmågan. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur samverkan och kommunikation i träningssammanhang kan bidra till den egna utvecklingen. Undervisningen ska även motverka diskriminerande uppfattningar samt bidra till att människors olika förutsättningar respekteras. Undervisningen ska betona ett undersökande och reflekterande arbetssätt och ta sin utgångspunkt i den danstekniska träningen samt förbereda för situationer som eleverna kan komma att möta i sitt yrke.

text: Undervisningen i ämnet kompletterande träning för yrkesdansare ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om fysiologiska och psykologiska faktorers påverkan på prestationer och hälsa. – Förmåga att planera, genomföra och utvärdera fysiologiska och psykologiska träningsaktiviteter utifrån dansens krav. – Kunskaper om hur vanligt förekommande skador inom dans kan förebyggas och rehabiliteras. – Förmåga att samarbeta och kommunicera med andra inom yrkesområdet.

text: Nivåer i ämnet kompletterande träning för yrkesdansare

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: KOML100DX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet kompletterande träning för yrkesdansare på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Grundläggande anatomi och nutrition. – Kosthållningens, vilans och sömnens betydelse för god hälsa och för att optimera kroppens prestation. – Drogers och dopningspreparats konsekvenser för hälsa och prestation. – Mental träning. Psykologiska faktorer i relation till prestation. Spänningsreglering, stresshantering, motivation och målfokusering. – Övningar för uppvärmning, nedvarvning, stretchning och vila. – Den kompletterande träningens betydelse för dansteknisk utveckling och hur den bidrar till en hållbar dansare. – Övningar för att träna kondition, smidighet, balans, rörlighet och styrka. – Planering, genomförande och utvärdering av olika träningsmetoder utifrån dansens krav. – Samspel mellan situationens krav och kroppen utifrån ergonomiska aspekter. – Vanligt förekommande skador och ohälsa vid dansträning. – Skadeförebyggande träning samt rehabilitering efter skada. – Utformning och genomförande av skadeförebyggande träningsprogram. – Ämnesspecifika begrepp i relation till träning. – Normkritiskt förhållningssätt till olika danskulturer inom yrkesutövandet. – Kommunikation och samarbete som syftar till utveckling av prestationen.

text: Betygskriterier

text: Av

text: Betyget E

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt fysiologiska och psykologiska faktorers betydelse för den kroppsliga förmågan och hälsan. Eleven planerar, genomför och utvärderar sin träning med viss säkerhet och bedömer med enkla omdömen resultatet. Dessutom bedömer eleven sina egna utvecklingsbehov i fråga om kroppslig förmåga samt väljer och genomför med viss säkerhet övningar för detta. Eleven visar godtagbara kunskaper om skador och deras rehabilitering. Vid träning tar eleven på ett i huvudsak fungerande sätt ansvar för att förebygga skador och ohälsa. 3

text: Eleven samarbetar och kommunicerar på ett godtagbart sätt i träningssammanhang.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt fysiologiska och psykologiska faktorers betydelse för den kroppsliga förmågan och hälsan. Eleven planerar, genomför och utvärderar sin träning med säkerhet och bedömer med utvecklade omdömen resultatet. Dessutom bedömer eleven sina egna utvecklingsbehov i fråga om kroppslig förmåga samt väljer och genomför med säkerhet övningar för detta. Eleven visar goda kunskaper om skador och deras rehabilitering. Vid träning tar eleven på ett fungerande sätt ansvar för att förebygga skador och ohälsa. Eleven samarbetar och kommunicerar på ett gott sätt i träningssammanhang.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett välutvecklat sätt fysiologiska och psykologiska faktorers betydelse för den kroppsliga förmågan och hälsan. Eleven planerar, genomför och utvärderar sin träning med god säkerhet och bedömer med välutvecklade omdömen resultatet. Dessutom bedömer eleven sina egna utvecklingsbehov i fråga om kroppslig förmåga samt väljer och genomför med god säkerhet övningar för detta. Eleven visar mycket goda kunskaper om skador och deras rehabilitering. Vid träning tar eleven på ett väl fungerande sätt ansvar för att förebygga skador och ohälsa. Eleven samarbetar och kommunicerar på ett mycket gott sätt i träningssammanhang.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan och betygskriterier för ämnet musik
för yrkesdansare i yrkesdansarutbildningen

text: Ämnesplanen för ämnet musik för yrkesdansare finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Musik för yrkesdansare

text: Musik finns i alla kulturer och den berör oss såväl kroppsligt som tankemässigt och känslomässigt. Musik är en estetisk uttrycksform som har olika funktioner och som betyder olika saker för var och en av oss. I ämnet musik för yrkesdansare behandlas relationen mellan musik och dans utifrån dansares och musikers perspektiv. Ämnet får bara anordnas på yrkesdansarutbildningen.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet musik för yrkesdansare ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om och färdigheter i musik samt förmåga att skapa och gestalta musik. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om musikens relation till dans och rörelse. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera med musik som uttrycksform, med både medmusiker och publik. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att analysera och tolka musikupplevelser. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att reflektera över sin egen och andras musikaliska gestaltning, i syfte att öka förståelsen för konstnärliga processer. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla sin musikaliska förståelse, med improvisation i rörelse, röst och instrument som verktyg. Undervisningen ska dessutom ta fasta på att stärka elevernas motivation och självförtroende i musikutövandet. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att genom sina kunskaper om och färdigheter i musik aktivt bidra till ett rikt kulturliv i samhället. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kreativitet och förståelse av samband mellan detalj och helhet samt av musikens samverkan med dans. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om röstens och musikinstrumentens konstruktion, funktion och egenskaper. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om musikteknisk utrustning och arbetsmiljöns betydelse inom musikområdet. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna får kännedom om lagar och andra bestämmelser inom området. Samarbetsförmåga och ansvarstagande för arbete i grupp är viktigt i musiken. Därför ska eleverna ges möjlighet att musicera tillsammans med andra. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om jämställdhet och inkluderande arbetsmiljö med utgångspunkt i tillit och trygghet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att pröva olika metoder för musikinstudering och att studera och utöva musik från olika tider, kulturer och stilarter. Genom att arbeta praktiskt med musiken från både teknik- och tolkningsperspektiv ska eleverna ges möjlighet att utveckla ett personligt uttryck med konstnärlig kvalitet.

text: Undervisningen i ämnet musik för yrkesdansare ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Färdigheter i att musicera instrumentalt eller vokalt med ett musikaliskt uttryck. – Förmåga att improvisera. – Kunskaper om musik, begrepp och stildrag från olika tider och kulturer. – Kunskaper om musikens relation till dans och rörelse. – Kunskaper om röstens och instrumentets konstruktion, funktion och egenskaper samt om röstvård. – Kunskaper om musikteknisk utrustning samt om arbetsmiljöfrågor inom musikområdet.

text: Nivåer i ämnet musik för yrkesdansare

text: Nivå 1, 50 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 50 poäng

text: Nivåkod: MUSF100DX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet musik för yrkesdansare på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Musicerande, kommunikation och improvisation

text: – Musicerande i gehörsbaserad och noterad musik med röst eller instrument. – Musikaliska uttryck, däribland frasering, dynamik och rytmik. – Musikalisk kommunikation och samarbete samt enkla musikaliska instuderingsmetoder. – Repertoar i olika musikstilar och genrer från olika tider och kulturer. – Enkla improvisationsmoment utifrån musikaliska byggstenar, däribland puls, taktarter, frasering och dynamik.

text: Musikens verktyg, funktioner och relation till dans

text: – Musiklära, däribland musikens beståndsdelar, och begrepp. – Musikens sammanhang och funktion, till exempel betydelsen av kompositörer, instrument, orkester och dirigering. – Musikens relation till dans och rörelse. Levande och inspelad musik. – Olika typer av repertoar i relation till scenkonstnärlig dans. – Rättigheter och skyldigheter vid bruk av musik i olika sammanhang.

text: Utrustning och arbetsmiljö

text: – Instrumentets och röstens grundläggande egenskaper, funktion och kvaliteter. – Grundläggande metoder för röstvård. – Grundläggande hantering av musikteknisk utrustning, till exempel uppkoppling till ljudanläggning. – God arbetsmiljö vid musikutövning, till exempel hörselvård.

text: Nivåkod: MUSF200DX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet musik för yrkesdansare på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: – Musicerande i gehörsbaserad och noterad musik med röst eller instrument. – Musikaliska uttryck, däribland frasering, dynamik och rytmik. – Musikalisk kommunikation och samarbete samt principer för att möta publik. – Metoder för instudering, individuellt och i grupp. – Repertoar i valda genrer och stilar från olika tider och kulturer. – Musikskapande och bearbetning av musikaliskt material. – Fria och styrda improvisationer genom utforskande av musikaliska byggstenar. – Experimenterande med musikaliskt material.

text: – Musiklära, däribland musikens beståndsdelar, och begrepp. – Musikaliska stilar och strukturer samt melodiska, harmoniska och rytmiska element. – Analys av levande och inspelad musik och hur musiken kan relateras i olika sammanhang. – Musikens relation till dans, rörelse och konstnärliga uttryck. – Repertoar i relation till scenkonstnärlig dans med fokus på konstnärliga gestaltningsidéer och musikaliskt uttryck. – Rättigheter och skyldigheter vid bruk av musik i olika sammanhang.

text: Utrustning och arbetsmiljö

text: – Instrumentets och röstens egenskaper, funktion och kvaliteter. – Metoder för sång- och röstträning. – Hantering av för ändamålet relevant musikutrustning. – God arbetsmiljö vid musikutövning, till exempel ergonomi, hörselvård och akustikförhållanden.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven musicerar med viss säkerhet efter noter och på gehör och använder 4 ett musikaliskt uttryck.

text: Eleven använder improvisation i skapande och musicerande på ett godtagbart sätt. Eleven visar godtagbara kunskaper om musik, begrepp och stildrag. Eleven visar godtagbara kunskaper om musikens relation till dans och rörelse. Eleven beskriver översiktligt röstens och instrumentets konstruktion, funktion och egenskaper samt olika metoder för röstvård. Eleven visar godtagbara kunskaper om musikteknisk utrustning och för enkla resonemang om vad en god arbetsmiljö vid musikutövning är.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven musicerar med säkerhet efter noter och på gehör och använder ett musikaliskt uttryck. Eleven använder improvisation i skapande och musicerande på ett gott sätt. Eleven visar goda kunskaper om musik, begrepp och stildrag. Eleven visar goda kunskaper om musikens relation till dans och rörelse. Eleven beskriver utförligt röstens och instrumentets konstruktion, funktion och egenskaper samt olika metoder för röstvård. Eleven visar goda kunskaper om musikteknisk utrustning och för utvecklade resonemang om vad en god arbetsmiljö vid musikutövning är.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven musicerar med god säkerhet efter noter och på gehör och använder ett musikaliskt uttryck. Eleven använder improvisation i skapande och musicerande på ett mycket gott sätt. Eleven visar mycket goda kunskaper om musik, begrepp och stildrag. Eleven visar mycket goda kunskaper om musikens relation till dans och rörelse. Eleven beskriver utförligt och nyanserat röstens och instrumentets konstruktion, funktion och egenskaper samt olika metoder för röstvård. Eleven visar mycket goda kunskaper om musikteknisk utrustning och för välutvecklade resonemang om vad en god arbetsmiljö vid musikutövning är.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan och betygskriterier för ämnet samtida
dans i yrkesdansarutbildningen

text: Ämnesplanen för ämnet samtida dans finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Samtida dans

text: Ämnet samtida dans är till sin karaktär scenkonstnärligt och speglar samhällets förändringar och utveckling. Med kontinuerlig kroppslig träning i samtida dans och genom att möta konstnärliga utmaningar skapas den hållbara dansare som dansaryrket kräver. Ämnet får bara anordnas på yrkesdansarutbildningen.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet samtida dans ska syfta till att eleverna utvecklar danstekniska färdigheter i samtida dans. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kroppslig medvetenhet och dansteknisk förmåga till en konstnärlig helhet. Genom improvisation ska eleverna ges möjlighet till ett undersökande förhållningssätt samt att samarbeta och interagera med varandra. Undervisningen ska även bidra till att eleverna, individuellt och i grupp, utvecklar spatial och musikalisk lyhördhet. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att tolka och memorera samtida dans. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar tillit till sina danstekniska färdigheter samt förmåga att reflektera över det egna lärandet och att använda reflektionerna för den egna danstekniska utvecklingen. Undervisningen ska stimulera elevernas lust att lära och personliga utveckling. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla ett kreativt och problemlösande arbetssätt som tar sin utgångspunkt i dansaryrket och den samtida dansen. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla ett yrkesmässigt förhållningssätt till kontinuerlig träning samt förberedas för dansaryrkets olika krav. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att använda dansens begrepp och vokabulär inom yrkesområdet. Dessutom ska undervisningen betona en jämställd och inkluderande arbetsmiljö med utgångspunkt i tillit, samtycke och trygghet.

text: Undervisningen i ämnet samtida dans ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Färdigheter i att tillämpa samtida dansteknik samt i improvisation. – Förmåga att tolka, memorera och utföra samtida dans utifrån olika konstnärliga förhållningssätt. – Förmåga att anpassa sin dansteknik inom samtida dans till musikaliska aspekter, olika rum och sammanhang. – Förmåga att tillämpa den danstekniska träningsprocessens olika delar. – Förmåga att reflektera över sin kunskapsutveckling och att använda reflektionerna för den egna dansutvecklingen. – Förmåga att använda dansens begrepp och vokabulär i kommunikation med andra inom yrkesområdet.

text: Nivåer i ämnet samtida dans

text: Nivå 1, 200 poäng. Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 200 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: SAMD100DX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet samtida dans på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Praktik

text: – Grundläggande dansteknik inom samtida dans. – Improvisation. – Övningar inom rörelsevokabulär med betoning på funktion och form samt förhållandet till tid och rum. Rörelsekvaliteter som innehåller dynamiska variationer, relaterade till tyngd, flöde och energi. – Anatomiskt funktionell placering samt gång- och springteknik. – Arbete med torso genom utforskande av kroppens rörelsemöjligheter med betoning på relationen mellan över- och underkropp. – Dansens relation till musik, både levande och inspelad, samt till ljud och tystnad. – Dansens förhållningssätt till musikens puls, taktarter, fraser, rytm och dynamik. – Träning av spatial förmåga i relation till kroppen, andra medverkande och rummet. – Kontinuerlig träning. – Den danstekniska träningsprocessens delar, däribland förberedelse, uppvärmning, memorering av rörelser och återkoppling. – Träning av fysisk och mental uthållighet, närvaro och koncentration. – Undersökande och problemlösande arbetssätt.

text: Teori och reflektion

text: – Metoder för reflektion samt för undersökande och problemlösande arbetssätt. – Reflektion över den danstekniska utvecklingen i samband med den dagliga träningen. – Grundläggande begrepp och vokabulär som används inom samtida dans.

text: Nivå 2, 200 poäng

text: Nivåkod: SAMD200DX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet samtida dans på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Praktik

text: – Avancerad dansteknik inom samtida dans. 3

text: – Improvisation. – Övningar inom fördjupad rörelsevokabulär med betoning på funktion och form samt förhållandet till tid, rum och sammanhang. Rörelsekvaliteter som innehåller dynamiska variationer och konstnärligt uttryck relaterat till tyngd, flöde och energi. – Fördjupat arbete med anatomiskt funktionell placering samt gång- och springteknik. – Fördjupat arbete med torso genom utforskande av kroppens rörelsemöjligheter med betoning på relationen mellan över- och underkropp. – Dansens relation till musik, både levande och inspelad, samt till ljud och tystnad. – Rörelseuttryckets dynamik i relation till musikens puls, taktarter, fraser, rytm och periodicitet. – Träning av spatial förmåga i relation till kroppen och andra medverkande samt rummet och sammanhanget. – Kontinuerlig träning. – Den danstekniska träningsprocessens delar. – Träning av fysisk och mental uthållighet, närvaro och koncentration. – Undersökande och problemlösande arbetssätt.

text: Teori och reflektion

text: – Reflektion över den dagliga träningsprocessen och den danstekniska utvecklingen. – Reflektion över det yrkesmässiga förhållningssätt som används vid den danstekniska träningen. – Begrepp och vokabulär inom samtida dans i kommunikation med andra inom yrkesområdet.

text: Nivå 3, 200 poäng

text: Nivåkod: SAMD300DX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet samtida dans på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Praktik

text: – Avancerad dansteknik inom samtida dans. – Improvisation. – Övningar av komplex rörelsevokabulär med betoning på funktion och form samt förhållandet till tiden, rummet och sammanhanget. – Nyanserade rörelsekvaliteter som innehåller dynamiska variationer och konstnärligt uttryck i förhållande till en dansteknisk helhet. – Fördjupat arbete med anatomiskt funktionell placering samt gång- och springteknik. – Fördjupat arbete med torso i förhållande till kroppens rörelsemöjligheter och olika sammanhang. – Dansens relation till och samspel med musik, både levande och inspelad, samt dansens relation till ljud och tystnad i komplexa situationer. – Rörelseuttryckets dynamik i relation till en musikalisk helhet.

text: – Fördjupad träning av spatial förmåga i relation till kroppen samt till andra medverkande, rummet och sammanhanget. – Kontinuerlig träning. – Den danstekniska träningsprocessens delar. – Träning av fysisk och mental uthållighet, närvaro och koncentration. – Undersökande och problemlösande arbetssätt.

text: Teori och reflektion

text: Betygskriterier

text: Av

text: Betyget E

text: Eleven visar med viss säkerhet funktionalitet i dansteknik inom den samtida dansens formspråk samt improviserar med godtagbart resultat. Eleven tolkar, memorerar och utför med viss säkerhet samtida dans utifrån olika konstnärliga förhållningssätt. Eleven anpassar med viss säkerhet dansens frasering och uttryck utifrån musikaliska aspekter. Dessutom förhåller sig eleven med godtagbart resultat till rum, riktningar och andra medverkande. Eleven tillämpar den danstekniska träningsprocessens olika delar samt anpassar och utvecklar sin dansteknik utifrån återkoppling med godtagbart resultat. I samband med detta löser eleven danstekniska utmaningar med godtagbart resultat. Eleven reflekterar över den egna kunskapsutvecklingen och arbetar med viss säkerhet uthålligt och koncentrerat för att utveckla sin dansteknik. Eleven använder med viss säkerhet grundläggande begrepp och vokabulär i kommunikation med andra inom yrkesområdet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar med säkerhet funktionalitet i dansteknik inom den samtida dansens formspråk samt improviserar med gott resultat.

text: Eleven tolkar, memorerar och utför med säkerhet samtida dans utifrån olika konstnärliga förhållningssätt. Eleven anpassar med säkerhet dansens frasering och uttryck utifrån musikaliska aspekter. Dessutom förhåller sig eleven med gott resultat till rum, riktningar och andra medverkande. Eleven tillämpar den danstekniska träningsprocessens olika delar samt anpassar och utvecklar sin dansteknik utifrån återkoppling med gott resultat. I samband med detta löser eleven danstekniska utmaningar med gott resultat. Eleven reflekterar över den egna kunskapsutvecklingen och arbetar med säkerhet uthålligt och koncentrerat för att utveckla sin dansteknik. Eleven använder med säkerhet grundläggande begrepp och vokabulär i kommunikation med andra inom yrkesområdet.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar med god säkerhet funktionalitet i dansteknik inom den samtida dansens formspråk samt improviserar med mycket gott resultat. Eleven tolkar, memorerar och utför med god säkerhet samtida dans utifrån olika konstnärliga förhållningssätt. Eleven anpassar med god säkerhet dansens frasering och uttryck utifrån musikaliska aspekter. Dessutom förhåller sig eleven med mycket gott resultat till rum, riktningar och andra medverkande. Eleven tillämpar den danstekniska träningsprocessens olika delar samt anpassar och utvecklar sin dansteknik utifrån återkoppling med mycket gott resultat. I samband med detta löser eleven danstekniska utmaningar med mycket gott resultat. Eleven reflekterar över den egna kunskapsutvecklingen och arbetar med god säkerhet uthålligt och koncentrerat för att utveckla sin dansteknik. Eleven använder med god säkerhet grundläggande begrepp och vokabulär i kommunikation med andra inom yrkesområdet.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan och betygskriterier för ämnet
scenisk verksamhet – klassisk balett i
yrkesdansarutbildningen

text: Ämnesplanen för ämnet scenisk verksamhet – klassisk balett finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Scenisk verksamhet – klassisk balett

text: Ämnet scenisk verksamhet – klassisk balett speglar kulturen och samhället historiskt och i nutid. Ämnet är till sin karaktär konstnärligt och innefattar sceniskt framförande, repetitionsprocesser med koreografi och repertoar samt pas de deux. Genom att möta en bredd av koreografiska processer i klassisk balett skapas den hållbara dansare som dansaryrket kräver. Ämnet får bara anordnas på yrkesdansarutbildningen.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet scenisk verksamhet – klassisk balett ska syfta till att eleverna utvecklar scenisk kunskap samt färdigheter i nutida och historisk koreografi, repertoar och pas de deux inom klassisk balett. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om koreografiska utgångspunkter och förhållningssätt samt förmåga att tillämpa repetitionsprocessens olika delar, från idé till sceniskt framförande. Scenisk kunskap innefattar scenisk erfarenhet, dansteknik och kunskaper om hur gestaltningsarbete går till. Undervisningen ska därför bidra till att eleverna utvecklar förmåga att variera gestaltning och kroppsligt uttryck utifrån olika konstnärliga förhållningssätt och sammanhang. Inom yrkesområdet förekommer en stor variation av repertoar, koreografiska arbetsmetoder och förhållningssätt. Undervisningen ska därför ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att reflektera över, tolka och memorera koreografiskt material samt att kommunicera med publiken. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att ingå i en konstnärlig helhet. Eleverna ska också ges möjlighet att delta i kreativa skapandeprocesser samt att utveckla förståelse av hur dansens rörelseuttryck och formspråk kan nyanseras och varieras i relation till musikaliska aspekter, tid och rum. Den sceniska verksamheten innefattar solistiskt arbete samt samarbete och interaktion med såväl en partner som med ensemble och grupp. Undervisningen ska därför ge eleverna möjlighet att utveckla färdigheter i pas de deux samt förmåga att i dans samarbeta med partner och andra medverkande. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse av vad ett yrkesmässigt förhållningssätt innebär samt kunskaper om lagar och andra bestämmelser som rör upphovsrätt och arbetsmiljö i relation till scenisk verksamhet. Utforskande och reflekterande arbetsmetoder samt konstruktiv återkoppling och coachning, individuellt och i grupp, ska ingå i undervisningen. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att tolka och reflektera över konstnärliga processer och framföranden samt att utveckla förmåga att kommunicera dansens begrepp och vokabulär med andra inom yrkesområdet. Undervisningen ska betona en jämställd och inkluderande arbetsmiljö med utgångspunkt i tillit, samtycke och trygghet. Därigenom skapas förutsättningar för att utveckla och stärka elevernas självförtroende, motivation och ansvarstagande.

text: Undervisningen i ämnet scenisk verksamhet – klassisk balett ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att tolka, memorera och framföra koreografi och repertoar i sceniska sammanhang samt att kommunicera med publik utifrån olika konstnärliga förhållningssätt. – Färdigheter i pas de deux. – Förmåga att anpassa sin dans till musikaliska aspekter, rum och konstnärliga sammanhang. – Förmåga att tillämpa repetitionsprocessens olika delar. – Förmåga att i dans samarbeta med partner och andra medverkande. – Förmåga att utvärdera arbetsprocessen, den egna insatsen och resultatet i relation till koreografiska utgångspunkter och förhållningssätt. – Förmåga att kommunicera dansens begrepp och vokabulär med andra inom yrkesområdet.

text: Nivåer i ämnet scenisk verksamhet – klassisk balett

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: SCEV100DX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet scenisk verksamhet – klassisk balett på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Praktik

text: – Kommunikation med publik genom en variation av kroppsliga uttryck. – Koreografi och repertoar solistiskt, med partner, i ensemble och i grupp. – Dansteknisk och konstnärlig problemlösning. – Fysisk och mental uthållighet och koncentration samt scenisk närvaro. – Grundläggande metoder för inlärning av koreografiskt material. – Tolkning och gestaltningsarbete av olika koreografiska formspråk. – Pas de deux och tåspetsteknik. – Grundläggande lyftteknik och samspel med partner. – Musikalisk interpretation av koreografi. – Spatial medvetenhet i förhållande till den egna kroppen och andra medverkande. – Arbete i enlighet med repetitionsprocessens delar, däribland förberedelse, uppvärmning, memorering av rörelse och återkoppling. – Samarbete och interaktion med andra i den konstnärliga processen.

text: Teori och reflektion

text: – Översiktligt om olika koreografiska utgångspunkter och förhållningssätt. – Diskussion om och reflektion över konstnärliga arbetsprocesser och repetitionsprocessens betydelse. – Utvärdering av den egna arbetsinsatsen och det konstnärliga resultatet.

text: – Ämnesspecifika begrepp i relation till dans. – Yrkesmässigt förhållningssätt i scenisk verksamhet. – Arbetsmiljöfrågor med utgångspunkt i tillit, samtycke och trygghet samt lagar och andra bestämmelser inom området. – Upphovsrätt i förhållande till scenisk verksamhet.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: SCEV200DX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet scenisk verksamhet – klassisk balett på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Praktik

text: – En bred repertoar inom ramen för koreografiers estetiska och historiska sammanhang. – Kommunikation med publik genom en variation av kroppsliga uttryck. – Koreografi och repertoar, solistiskt, med partner, i ensemble och i grupp. – Dansteknisk och konstnärlig problemlösning. – Fysisk och mental uthållighet och koncentration samt scenisk närvaro. – Olika metoder för inlärning av en bredd av koreografiskt material. – Tolkning och gestaltningsarbete av olika koreografiska formspråk. – Pas de deux och tåspetsteknik. – Lyftteknik och samspel med partner i en bredd av koreografiska sammanhang. – Fördjupad musikalisk interpretation av koreografi. – Spatial medvetenhet i förhållande till den egna kroppen och andra medverkande. – Arbete i enlighet med repetitionsprocessens delar. – Samarbete och interaktion med andra samt ansvarstagande för gemensamt och eget arbete.

text: Teori och reflektion

text: – Koreografiska utgångspunkter och förhållningssätt till tid och rum samt till olika sceniska sammanhang. – Diskussion och reflektion över konstnärliga arbetsprocesser och repetitionsprocessens betydelse. – Utvärdering av den egna arbetsinsatsen och det konstnärliga resultatet. – Ämnesspecifika begrepp i relation till dans i kommunikation med andra inom yrkesområdet. – Yrkesmässigt förhållningssätt i scenisk verksamhet. – Arbetsmiljöfrågor med utgångspunkt i tillit, samtycke och trygghet. – Upphovsrätt i förhållande till scenisk verksamhet.

text: Nivåkod: SCEV300DX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet scenisk verksamhet – klassisk balett på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Praktik

text: – En bred repertoar inom ramen för koreografiers estetiska och historiska sammanhang. – Kommunikation med publik genom en variation av kroppsliga uttryck. – Koreografi och repertoar solistiskt, med partner, i ensemble och i grupp. – Dansteknisk och konstnärlig problemlösning. – Fysisk och mental uthållighet och koncentration samt scenisk närvaro. – Tolkning och gestaltningsarbete av olika koreografiska formspråk. – Pas de deux och tåspetsteknik. – Lyftteknik och samspel med partner i mer komplexa koreografiska sammanhang. – Fördjupad musikalisk interpretation av koreografi. – Spatial medvetenhet i förhållande till den egna kroppen och andra medverkande samt till rummet och sammanhanget. – Arbete i enlighet med repetitionsprocessens delar. – Samarbete och interaktion med andra samt ansvarstagande för gemensamt och eget arbete.

text: Teori och reflektion

text: – Koreografiska utgångspunkter och förhållningssätt till tid och rum samt till olika sceniska sammanhang. – Diskussion om och reflektion över konstnärliga arbetsprocesser och repetitionsprocessens betydelse. – Utvärdering av den egna arbetsinsatsen och det konstnärliga resultatet. – Ämnesspecifika begrepp i relation till dans i kommunikation med andra inom yrkesområdet. – Yrkesmässigt förhållningssätt i scenisk verksamhet. – Arbetsmiljöfrågor med utgångspunkt i tillit, samtycke och trygghet. – Upphovsrätt i förhållande till scenisk verksamhet.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven tolkar, memorerar och framför med viss säkerhet koreografi och repertoar i sceniska sammanhang med en variation av kroppsliga uttryck. I

text: dansen kommunicerar eleven med publiken samt visar godtagbar dansteknik för att skapa en scenisk helhet. Eleven arbetar med viss säkerhet med pas de deux. Eleven anpassar med viss säkerhet sin dans till musikaliska aspekter, rum och konstnärliga sammanhang. Eleven tillämpar repetitionsprocessens olika delar samt anpassar och utvecklar konstnärligt uttryck utifrån återkoppling med viss säkerhet. I samband med detta löser eleven koreografiska utmaningar med godtagbart resultat. Eleven samarbetar med viss säkerhet med partner och andra medverkande i konstnärliga processer. Eleven utvärderar med enkla omdömen arbetsprocessen, den egna arbetsinsatsen och resultatet i relation till koreografiska utgångspunkter och förhållningssätt. Eleven använder med viss säkerhet begrepp och vokabulär i kommunikationen med andra inom yrkesområdet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven tolkar, memorerar och framför med säkerhet koreografi och repertoar i sceniska sammanhang med en variation av kroppsliga uttryck. I dansen kommunicerar eleven med publiken samt visar god dansteknik för att skapa en scenisk helhet. Eleven arbetar med säkerhet med pas de deux. Eleven anpassar med säkerhet sin dans till musikaliska aspekter, rum och konstnärliga sammanhang. Eleven tillämpar repetitionsprocessens olika delar samt anpassar och utvecklar konstnärligt uttryck utifrån återkoppling med säkerhet. I samband med detta löser eleven koreografiska utmaningar med gott resultat. Eleven samarbetar med säkerhet med partner och andra medverkande i konstnärliga processer. Eleven utvärderar med utvecklade omdömen arbetsprocessen, den egna arbetsinsatsen och resultatet i relation till koreografiska utgångspunkter och förhållningssätt. Eleven använder med säkerhet begrepp och vokabulär i kommunikationen med andra inom yrkesområdet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven tolkar, memorerar och framför med god säkerhet koreografi och repertoar i sceniska sammanhang med en variation av kroppsliga uttryck. I

text: dansen kommunicerar eleven med publiken samt visar mycket god dansteknik för att skapa en scenisk helhet. Eleven arbetar med god säkerhet med pas de deux. Eleven anpassar med god säkerhet sin dans till musikaliska aspekter, rum och konstnärliga sammanhang. Eleven tillämpar repetitionsprocessens olika delar samt anpassar och utvecklar konstnärligt uttryck utifrån återkoppling med god säkerhet. I samband med detta löser eleven koreografiska utmaningar med mycket gott resultat. Eleven samarbetar med god säkerhet med partner och andra medverkande i konstnärliga processer. Eleven utvärderar med välutvecklade omdömen arbetsprocessen, den egna arbetsinsatsen och resultatet i relation till koreografiska utgångspunkter och förhållningssätt. Eleven använder med god säkerhet begrepp och vokabulär i kommunikationen med andra inom yrkesområdet.