title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1998:127) om klassificering av slaktkroppar

text: Grundläggande bestämmelser om klassificering av slaktkroppar finns i 1.

text: rådets förordning (EEG) nr 1208/81 av den 28 april 1981

text: om fastställande av en gemenskapsskala för klassificering av slaktkroppar av vuxna nötkreatur, 2.

text: rådets förordning (EEG) nr 3220/84 av den 13 november 1984

text: om fastställande av gemenskapens klassificeringsskala av gris, 3.

text: rådets förordning (EEG) nr 1186/90 av den 7 maj 1990

text: om utökning av omfattningen av gemenskapens klassificeringsskala för vuxna nötkreatur, 4.

text: rådets förordning (EEG) nr 2137/92 av den 23 juli 1992

text: om gemenskapens skala för klassificering av slaktkroppar av får och om fastställande av gemenskapens standardkvalitet för färska och kylda slaktkroppar av får och om förlängning av förordning

text: (EEG) nr 338/91

text: , 5.

text: kommissionens förordning (EEG) nr 2930/81 av den 12 oktober 1981

text: om ytterligare tillämpningsföreskrifter för gemenskapens skala för klassificering av slaktkroppar av vuxna nötkreatur,

text: EGT nr L 123, 7.5.1981, s. 3 (Celex 31981R1208). 2 EGT nr L 301, 20.11.1984, s. 1 (Celex 31984R3220). 3 EGT nr L 199, 11.5.1990, s. 32 (Celex 31990R1186). 4 EGT nr L 214, 30.7.1992, s. 1 (Celex 31992R2137). 5 EGT nr L 293, 13.10.1981, s. 6 (Celex 31981R2930).

text: Saknr O 40 6.

text: kommissionens förordning (EEG) nr 563/82 av den 10 mars 1982

text: om tillämpningsföreskrifter för förordning

text: (EEG) nr 1208/81

text: vad gäller noteringen av marknadspriser för fullvuxna nötkreatur med utgångspunkt i gemenskapens skala för klassificering av slaktkroppar, 7.

text: kommissionens förordning (EEG) nr 2967/85 av den 24 oktober 1985

text: om tillämpningsföreskrifter för gemenskapens klassificeringsskala för slaktkroppar av gris, 8.

text: kommissionens förordning (EEG) nr 344/91 av den 13 februari 1991

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: rådets förordning (EEG) nr 1186/90

text: om utökning av omfattningen av gemenskapens klassificeringsskala för slaktkroppar av vuxna nötkreatur, 9.

text: kommissionens förordning (EEG) nr 461/93 av den 26 februari 1993

text: om närmare bestämmelser för gemenskapens skala för klassificering av slaktkroppar av får, samt 10. förordningen (

text: ) om klassificering av kött. ( )

text: Administrativa regler

text: Företagets skyldigheter

text: Dessa föreskrifter om klassificering av slaktkroppar gäller för samtliga kontrollslakterier och renkontrollslakterier. Det åligger huvudman för företag där klassificering verkställs att bedriva verksamheten på sådant sätt att klassificering av slaktkroppar kan ske enligt gällande bestämmelser.

text: Huvudman för företaget skall se till att behörig klassificerare finns tillgänglig så att klassificering kan ske enligt dessa föreskrifter. För att godkännas som klassificerare enligt

text: 1 § förordningen (1956:413)

text: om klassificering av kött krävs att vederbörande person med godkänt resultat genomgått en av Statens jordbruksverk anordnad utbildning. Jordbruksverket kan därefter utfärda behörighetsbevis för godkänd klassificerare. Ansökan om utfärdande av behörighetsbevis för person att utföra klassificering av slaktkroppar, skall göras av huvudmannen för företaget och ställas till Statens jordbruksverk, Kontrollenheten, 551 82 Jönköping.

text: 6 EGT nr L 67, 11.3.1982, s. 23 (Celex 31982R0563). 7 EGT nr L 285, 25.10.1985, s. 39 (Celex 31985R2967). 8 EGT nr L 41, 14.2.1991, s. 15 (Celex 31991R0344). 9 EGT nr L 49, 27.2.1993, s. 70 (Celex 31993R0461).

text: Saknr O 40 4 § Huvudman för företaget skall se till att slaktkropp inte lämnas ut förrän klassificering innefattande dokumentation och klassificerarens efterkontroll är utförd.

text: Huvudman för företaget skall se till att klassificeringsjournal förs för varje slaktdag. Den skall hållas tillgänglig för Jordbruksverket under fem år efter upprättandet.

text: Huvudman för företaget skall periodvis redogöra för verkställd klassificering till Jordbruksverket. Denna redogörelse skall göras enligt av verket fastställd filspecifikation för dataöverföring eller blankett innehållande föreskrivna uppgifter och inom föreskriven tid. Importklassificering skall rapporteras omgående av respektive klassificerare.

text: Klassificerarens skyldigheter

text: Klassificering skall ske i enlighet med bestämmelserna i förordningen (

text: ) om klassificering av kött och i enlighet med dessa föreskrifter. Klassificeraren har ansvaret för att betalningsunderlaget vad gäller vikt och klassificering är korrekt.

text: Klassificerare kan före utlämnande av slaktkropp kontrollera klassificeringen (efterkontroll). Klassificering som innefattar även invägning och efterkontroll skall vara utförd senast klockan 12.00 arbetsdagen efter slakt eller den dag slaktkroppen har godkänts vid besiktning om slaktdag och besiktningsdag inte är densamma.

text: Klassificerare skall föra klassificeringsjournal över verkställd klassificering. Journalen skall innehålla slaktdatum och identitetsnummer för klassificerade slaktkroppar i löpande följd som inte kan förväxlas. För respektive identitetsnummer skall anges slaktvikt, kategori, klass, köttprocent, fettgrupp, grupp för extrem slaktkropp samt färggrupp i enlighet med dessa föreskrifter. Finns dessa uppgifter införda i datasystem skall en utskrift undertecknas av klassificerare varje slaktdag för att gälla som klassificeringsjournal. Omfattar journalen mer än en sida skall första och sista sidan skrivas under och mellanliggande signeras. Ändringar i underskriven klassificeringsjournal får endast utföras efter att klassificeraren godkänt ändringen. Ändringen skall signeras av klassificeraren. Vid ändring skall den gamla uppgiften strykas över utan att göras oläslig och den nya skrivas dit eller skall journalen åtföljas av en ändringslista underskriven av klassificeraren.

text: Klassificerare, som fått till uppgift att klassificera importerade slaktkroppar, skall före det att klassificeringen verkställs meddela Jordbruksverket tid och plats för förrättningen. Efter varje verkställd förrättning

text: Saknr O 40 skall klassificeraren omgående redogöra för klassificeringen genom att skicka kopia på klassificeringsjournalen till Jordbruksverket.

text: Märkning av klassificerade slaktkroppar

text: Före eller i samband med klassificering skall varje slaktkropp märkas med identitetsnummer i löpande följd.

text: Slaktkropp skall vid klassificering märkas med den benämning för kategori, klass, köttprocent, fettgrupp, grupp för extrema slaktkroppar samt färggrupp som slaktkroppen enligt dessa föreskrifter skall hänföras till.

text: Märkning skall göras genom stämpling direkt på slaktkroppen. Stämplarnas utformning och storlek skall överensstämma med figurerna i bilaga 1, s. 14-16. Märkning för kategori skall vara hela ordet för spädkalv, gödkalv, ungtjur, tjur, stut, kviga, ungko, får, killing, get, unghäst, unggris, ungsugga, sugga, unggalt och galt. Mellankalv märks M-kalv, yngre tjur märks Y-TJUR och renkalv KALV. Ko, häst, lamm, slaktsvin samt ren åsätts inte kategorimärken. För att få använda annan märkningsmetod än stämpling direkt på slaktkroppen skall metoden vara godkänd av Jordbruksverket. Jordbruksverket har gett ut särskilda regler för märklappar på slaktkroppar. Jordbruksverket kan, efter ansökan hos verket, medge undantag för en alternativ märkningsmetod. ( ).

text: Stämpling av slaktkropp skall ske med av Statens livsmedelsverk och Jordbruksverket godkänd färg.

text: Märkning på slaktkropp får inte avlägsnas eller göras oläslig förrän kroppen har kommit in i det rum där den skall styckas. Om klassificerarens efterkontroll föranleder ändrad bedömning skall dock tidigare åsatt märkning avlägsnas och slaktkroppen märkas om och ändringen dokumenteras.

text: Beteckning för kategori skall, med undantag för spädkalv, killing, renkalv och svin, sättas på bringornas utsida intill framläggarna och på utsidan av låren. Spädkalv och killing märks på utsidan av vardera låret och svin på utsidan av vardera skinkan. Dessutom skall ungsugga och sugga märkas på vardera bogen samt unggalt och galt märkas på vardera sidan mitt för 6-8 revben enligt figur 8 i bilaga 1. Renkalv märks på sadeln på vardera sidan ryggraden. På importerad slaktkropp får framdel åsättas beteckningen kviga, stut, ungko, ungtjur eller yngre tjur endast om det vid klassificering är möjligt att med stöd av t.ex. identitetsnummer sammanföra framdel och bakdel

text: Saknr O 40 från samma djur eller då delning av slaktkroppen skett på sådant sätt att det tydligt framgår att slaktkroppen härrör från kviga, stut, ungko, ungtjur eller yngre tjur. ( ).

text: Beteckning för klass skall sättas på bringornas utsida intill framläggarna samt på utsidan av låren. Klassbeteckning för lamm-, får-, renkalvoch renslaktkroppar skall dock endast sättas på utsidan av låren. Slaktkropp av svin, utom unggris och galt, skall märkas med beräknad köttprocent i enlighet med figur 8 i bilaga 1. Denna sätts på utsidan av vardera skinkan. För sugga och ungsugga skall märkning också ske på respektive bog. Unggalt skall även märkas på vardera sidan över 6-8 revbenen. Spädkalv-, unggris-, killing- och getslaktkroppar åsätts inte klassbeteckning eller köttprocent. ( ).

text: Beteckning för fettgrupp skall sättas på bringornas utsida intill framläggarna samt på utsidan av låren omedelbart intill klassmärkningen. I fråga om lamm- och fårslaktkroppar skall märkning dock endast ske på vardera bringan och i fråga om renslaktkropp endast på utsidan av låren. För gödkalv- och mellankalvslaktkroppar gäller att fettgruppsbeteckningen skall anbringas bredvid respektive klassmärke. Svin-, spädkalv-, killing- och getslaktkroppar åsätts inte fettgruppsbeteckning. ( ).

text: Beteckning för färggrupp enligt figur 6 i bilaga 1 skall sättas framför respektive klassmärke.

text: Beteckning för extrem slaktkropp K enligt figur 3 i bilaga 1 skall sättas intill respektive kategori-, klass-, köttprocent-, fett- eller färggruppsmärkning.

text: Klassificering av importerade slaktkroppar

text: Slaktkropp av nötboskap, häst, får, get, svin eller ren som enligt kungörelsen (

text: ) om kontroll av införsel av livsmedel har godkänts vid besiktning för införsel till riket skall om de kommer från länder utanför Europeiska gemenskapen, innan varan frigörs från tullverkets befattning, klassificeras och märkas enligt dessa föreskrifter. Importerad nöt- och hästslaktkropp, som är styckad i mindre delar än fjärdedels kropp och importerad slaktkropp av kalv, får, get, svin eller ren, som är styckad i mindre delar än halv kropp får inte klassificeras.

text: Med fjärdedelar av nötboskap- och hästslaktkroppar avses de delar som erhålls då kroppen klyvs längs ryggraden och sedan delas så att i fråga om främre delen minst 4 hela revben eller i fråga om bakre delen minst 3 hela eller avskurna revben medföljer. Så kallad ”pistol” räknas

text: Saknr O 40 således ur klassificeringssynpunkt som fjärdedels kropp förutsatt att minst 3 rev medföljer. Med halv kropp av kalv, får, get, svin och ren avses de delar som erhålls då kroppen klyvs längs ryggen.

text: Tillsyn

text: För Jordbruksverkets tillsyn över efterlevnaden av bestämmelserna i förordningen (

text: ) om klassificering av kött och dessa föreskrifter äger verkets ombud tillträde till lokal där köttklassificering verkställs eller slaktkroppar förvaras när arbetet normalt pågår i eller i anslutning till lokalen. Ombudet har rätt att där företa de undersökningar som behövs.

text: Jordbruksverkets ombud äger företa ny klassificering av slaktkropp som vid inspektion konstateras vara felaktigt klassificerad. Vid ny klassificering skall ommärkning ske. Därvid skall den föregående märkningen tydligt makuleras med makuleringsmärket enligt figur 5 i bilaga 1. Den nya märkningen skall sättas intill den makulerade utan att till någon del täcka denna.

text: Säljare eller köpare av klassificerad slaktkropp som är missnöjd med verkställd klassificering kan, efter framställning till Jordbruksverket, beviljas ny klassificering av slaktkroppen. Omklassificering utförs av Jordbruksverkets ombud. Har denna klassificering inte föranlett väsentlig ändring skall den som begärt den nya klassificeringen betala kostnaderna för den.

text: Klassificeringsregler

text: Definitioner och gemensamma grundregler för samtliga kategorier m.m.

text: Vid kategoriindelning medräknas, vid jämförelse med de i definitionerna av djurslag nämnda vikterna, även de delar av slaktkroppen, som avlägsnats men som normalt skulle tillhört slaktkroppen efter putsning enligt bilaga 2. Med svin menas alla svin förutom renrasiga vildsvin. Samtliga korsningar skall klassificeras. Med en slaktkropps form menas i dessa föreskrifter kroppsformen på en oskadad färdigputsad slaktkropp. Fettansättning inkluderas i kroppsformen. Hästar anses ha växlat en tand först då den nya tanden är synlig. Graden av förbening av ett tornutskotts spets gäller förbening i mittsnittet. Om teknisk utrustning skall användas vid något av klassificeringens delmoment skall metoden vara godkänd av Jordbruksverket.

text: Saknr O 40 Om klassen eller fettgruppen anges som siffervärde vid exempelvis kodifiering vid invägningsregistrering i vågdator, periodvis redogörelse till Jordbruksverket angående verkställd klassificering, vid avräkning till leverantör, vid uträkning av leveransens medelvärden m.m. skall sifferkoderna angivna i dessa föreskrifter användas.

text: En slaktkropp kan vägas i varmt eller kylt tillstånd med undantag för slaktkropp från ren och renkalv som endast får vägas i varmt tillstånd. Med en slaktkropps officiella slaktvikt = invägningsvikt avses vid klassificering 98 % av den vikt som en enligt bilaga 2 putsad kropp har i varmt tillstånd. Vägs kroppen i kylt tillstånd skall vägningen för att officiell slaktvikt skall erhållas ske tidigast dagen efter avlivning, tidigast 12 timmar efter avlivning men senast kl 12 denna dag. Vägs kroppen varm skall vägning ske snarast möjligt efter slakt. Före vägning skall de delar som framgår av bilaga 2 vara bortputsade och således inte räknas in i slaktvikten. Slaktkroppen skall vägas på våg som justerats av ackrediterad justerare. Giltigt justeringsprotokoll skall finnas. Kontrollmärke som utvisar att vågen är godkänd skall finnas på vågens visningsenhet. Korrekt tarerad vikt skall anges med minsta noggrannhet av antalet hela kilogram. För varje kategori av slaktkropp skall varje företag ha fastställt avrundningsnoggrannhet (hela eller halva kilogram, hekto etc.). Avrundning skall ske till närmaste avrundningspunkt. Alla delar av slaktkroppen som godkänts vid besiktningen och som inte skall bortputsas enligt bilaga 2 skall vägas in. För det fall en godkänd del putsas bort skall detta ske först efter invägningen. Jordbruksverket kan, efter ansökan hos verket, medge undantag för en alternativ viktberäkningsmetod (t.ex. vid borttagande av svinframfötter före invägning). När en slaktkropp vägs ut från slakteriet registreras utvägningsvikt. (

text: SJVFS 2002:14

text: Slaktkroppar som extremt avviker från det för djurslaget normala t.ex. kroppar med extrem fettansättning, form, färg eller konsistens skall utöver den märkning som stadgats ovan även åsättas beteckning för extrem slaktkropp K. Till exempel skall slaktkropp av stut eller kviga där tornutskottens spetsar på första t.o.m. fjärde bröstkotorna framifrån räknat är till mer än tre fjärdedelar förbenade märkas stut K respektive kviga K. Slaktkropp av svin som väger mindre än 40 kilogram och som antingen har sämre kroppsform än som fordras för unggris eller inte kommer från ungt svin skall märkas unggris K. Svinslaktkroppar med en köttprocent under 40 skall märkas 45 K.

text: Saknr O 40

text: Indelning av slaktkroppar i kategorier

text: Slaktkroppar av nötboskap, häst, får, get, svin och ren skall hänföras till någon av följande kategorier.

text: Spädkalv Slaktkropp från mycket ung kalv av nötboskap. Kalven skall på grund av tidig slakt inte ha hunnit växa nämnvärt och därmed ha muskulatur med outvecklad struktur.

text: Gödkalv Slaktkropp från ung kalv av nötboskap som har ett vitt eller nästan vitt fett.

text: Mellankalv Slaktkropp från annan kalv av nötboskap än spädkalv eller gödkalv. Hela slaktkroppen skall ha de för kalv utmärkande egenskaperna exempelvis god lyster och att bindväv inte framträder tydligt i någon muskel.

text: Ungtjur Slaktkropp från okastrerat eller delvis kastrerat handjur av nötboskap som inte uppfyller kraven för kalv och vars ålder understiger två år enligt officiella uppgifter i centrala djurdatabasen.

text: Yngre tjur Slaktkropp från okastrerat eller delvis kastrerat handjur av nötboskap som inte uppfyller kraven för kalv eller ungtjur. Tornutskottens spetsar på de fyra första bröstkotorna framifrån räknat får endast vara obetydligt förbenade. För femte till och med nionde tornutskottens spetsar gäller att dessa inte får vara väsentligt förbenade.

text: Tjur Slaktkropp från okastrerat eller delvis kastrerat handjur av nötboskap som inte uppfyller kraven för kalv, ungtjur eller yngre tjur.

text: Stut Slaktkropp från helt kastrerat handjur av nötboskap som inte uppfyller kraven för kalv.

text: Kviga Slaktkropp från hondjur av nötboskap som inte har kalvat och som inte uppfyller kraven för kalv.

text: Ungko Slaktkropp från hondjur av nötboskap som har kalvat. Tornutskottens spetsar på de fyra första bröstkotorna framifrån räknat får vara högst till tre fjärdedelar förbenade.

text: Saknr O 40 Ko Slaktkropp från hondjur av nötboskap som har kalvat men inte uppfyller kraven för ungko.

text: Unghäst Slaktkropp från ung häst som inte har växlat någon tand.

text: Häst Slaktkropp från häst som inte uppfyller kraven för unghäst.

text: Lamm Slaktkropp av ungt får som inte har lammat. Ledytorna i frambenen skall ha blåaktig färg och bäckenbenfogens främre del skall ha en i det närmaste cirkelrund form. Även om ledytorna inte uppfyller kravet på blåaktig färg skall slaktkroppen hänföras till lamm, om helhetsintrycket är sådant att det inte råder någon tvekan om att kroppen i övrigt uppfyller kraven för lamm.

text: Får Slaktkropp av får som inte uppfyller kraven för lamm.

text: Killing Slaktkropp av get som inte killat. Ledytorna i frambenen skall ha blåaktig färg.

text: Get Slaktkropp av get som inte uppfyller kraven för killing.

text: Unggris Slaktkropp av ungt svin med normal kroppsform som väger mindre än 50 kilogram.

text: Slaktsvin Slaktkropp av helt kastrerat hansvin eller från honsvin som inte har grisat. Slaktkroppen skall väga minst 50 kilogram.

text: Unggalt Slaktkropp av ungt okastrerat eller delvis kastrerat hansvin eller av ungt tvekönat svin. Slaktkroppen skall ha god kroppsform och en hud som vid normal slakt kan bli godkänd som människoföda. Slaktkroppen skall väga minst 50 kilogram.

text: Galt Slaktkropp av okastrerat eller delvis kastrerat hansvin eller från tvekönat svin som inte uppfyller kraven för unggris eller unggalt.

text: Ungsugga Slaktkropp av svin som har grisat. Slaktkroppen skall ha god kroppsform och ha ett vitt fast fett. Ledytorna i frambenen skall vara blå och sotgången relativt trång.

text: Saknr O 40 Sugga Slaktkropp av svin som har grisat men som inte uppfyller kraven för ungsugga.

text: Renkalv Slaktkropp från ung ren som inte kalvat. Ledytorna i frambenen skall ha blåaktig färg.

text: Ren Slaktkropp från ren som inte uppfyller kraven för renkalv. ( ).

text: Indelning av slaktkroppar i klasser

text: Slaktkroppar av nötkreatur, häst, får och ren skall efter kroppsform hänföras till någon av följande klasser och där formkraven på lår, rygg och bogparti för att hänföras till respektive klass är följande:

text: Sifferkod Klass Kroppens form

text: 15 E+ 14 E Extremt svällande och välutvecklade 13 E-

text: 12 U+ 11 U Mycket svällande och välutvecklade 10 U-

text: 9 R+ 8 R Svällande och välutvecklade 7 R-

text: 6 O+ 5 O Välutvecklade 4 O-

text: 3 P+ 2 P Något tunna och insjunkna 1 P-

text: Slaktkropp av spädkalv, get och killing klassificeras inte i klasser.

text: Indelning av slaktkroppar i fettgrupper

text: Samtliga slaktkroppar utom spädkalv, killing, get och svin indelas i grupper enligt nedanstående tabell med avseende på fettansättning. Svårbedömda fall skall parteras mellan 10-11 revbenen så att fettmängden

text: Saknr O 40 mellan musklerna kan bedömas bättre. För fårslaktkroppar räcker det dock med att ett snitt görs i sidan, mellan 10-11 revbenen nära ryggen, utan att ryggmuskeln skadas.

text: Sifferkod Fettgrupp Fettansättning

text: 1 1- 2 1 Mycket liten 3 1+

text: 4 2- 5 2 Liten 6 2+

text: 7 3- 8 3 Ordinär 9 3+

text: 10 4- 11 4 Riklig 12 4+

text: 13 5- 14 5 Mycket riklig 15 5+

text: Indelning av slaktkroppar i färggrupper

text: Slaktkroppar av gödkalv och mellankalv skall fördelas med avseende på slaktkropparnas färg i någon av följande grupper där färgen relateras till den för kategorin normala röda färgen.

text: Enstjärnig: Köttets färg skall vara mörkt röd.

text: Tvåstjärnig: Köttets färg skall vara röd utan att vara mörkt röd eller ljust röd.

text: Trestjärnig: Köttets färg skall vara ljust röd.

text: Slaktkropp av svin, med undantag för unggris och galt, skall klassificeras i hela köttprocent. Köttprocenttalet erhålls med hjälp av en av Jordbruksverket godkänd mätutrustning. Exempel på godkänd mätutrustning är Hennessy Grading System (HGS). Mätutrustningen skall ha genomgått service enligt Jordbruksverkets avtal med godkänd servicegivare.

text: Saknr O 40 Vid klassificering med HGS skall mätinstrumentets sond föras in och dras ut vinkelrätt mot ytan på slaktkroppen vid mätstället. Mätpunkt 1 är omedelbart bakom sista revbenet, 8 centimeter från ryggens mitt. Här registreras fettjockleken. Mätpunkt 2 är 12 centimeter längre fram på slaktkroppen och 6 centimeter från ryggens mitt. Här registreras förutom fettjockleken även ryggmuskelns tjocklek. Om en slaktkropp klassificeras efter klyvning längs ryggraden skall mätningen ske på den halva som inom mätområdet har bäst stadga i ryggen. I följande fall får späckkikare användas: a. Företag som har dispens att använda späckkikaren. Generell dispens gäller för företag som klassificerar mindre än 2 000 svinslaktkroppar per år. b. Då ordinarie mätutrustning är ur funktion. Mätutrustningen skall dock sättas i funktion snarast möjligt. c. Vid klassificering av sanitetsslaktade svin. d. Vid klassificering av svinslaktkroppar utan svål. Om en slaktkropp klassificeras utan svål skall för att kompensera för den borttagna svålen vid mätning med späckkikare ett tillägg till erhållet mått göras med 2 millimeter för slaktsvin, unggalt och ungsugga respektive med 3 millimeter för sugga. Ett tillägg skall dessutom göras för tjockleken på det fett som eventuellt tagits bort. Med späckkikare mäts fettjockleken i mätpunkt 1 enligt mätrutin angiven i andra stycket ovan. Köttprocenttalet erhålls därefter med hjälp av följande tabell och kategoriuppdelning.

text: Slaktsvin och unggalt Ungsugga och sugga 7 mm och mindre = 65 65 8 mm = 64 65 9 mm = 64 65 10 mm = 63 65 11 mm = 62 65 12 mm = 61 64 13 mm = 61 64 14 mm = 60 63 15 mm = 59 62 16 mm = 58 61 17 mm = 58 61 18 mm = 57 60 19 mm = 56 59 20 mm = 56 59 21 mm = 55 58 22 mm = 54 57 23 mm = 53 56 24 mm = 53 56 25 mm = 52 55

text: Saknr O 40 26 mm = 51 54 27 mm = 50 53 28 mm = 50 53 29 mm = 49 52 30 mm = 48 51 31 mm = 48 51 32 mm = 47 50 33 mm = 46 49 34 mm = 45 48 35 mm = 45 47 36 mm = 45 46 37 mm och mer = 45 45

text: Styckningsdetaljer av slaktkroppar från ren och renkalv som slaktats på svenskt kontrollslakteri och som styckas i enlighet med de anvisningar som anges i den av Jordbruksverket utgivna publikationen RENKÖTT- STYCKNINGSNORM får efter tillstånd av Jordbruksverket märkas med av verket inregistrerade varumärken enligt figur 9 och 10 i bilaga 1. S.k. tumlade produkter får inte märkas med av verket inregistrerat varumärke.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 1999 då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1991:122

text: ) om klassificering av slaktkroppar skall upphöra att gälla.

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2002.

text: MATS PERSSON

text: Håkan Jonsson (Kontrollenheten)

text: SJVFS 1998:127

text: . 11

text: SJVFS 2002:14

text: Saknr O 40

text: Bilaga 1

text: Saknr O 40

text: Saknr O 40

text: Saknr O 40

text: Bilaga 2

text: Förutom vad som skall putsas bort enligt Statens livsmedelsverks köttbesiktningsföreskrifter m.m. skall följande putsas bort från kroppen innan invägningen

text: Nöt, häst, får, get och ren

text: Lunga, hjärta, lever, njure, huvud med tunga, svans, testiklar, mellangärde och njurtapp, halsven och halsvenfett samt blodkött omkring sticksåret; i förekommande fall bräss; för kor, ungkor och häst även juver; för kvigor, unghäst och i förekommande fall gödkalv, mellankalv och får även juvervävnad; för häst och nöt med undantag för spädkalv, ryggmärg. Njurfettet tas bort helt. I bäckenet tas alla fettklumpar bort (det s.k. sotfettet). Vidare tas inuti slaktkroppen allt överflödigt och som klumpar sittande fett, undantaget bringfettet på reven inuti kroppen, bort. Halsven och halsvenfett tas bort. Vid halsputsning skall mängden bortskuret kött minimeras och halsmusklerna skall så långt möjligt med oskadad muskelhinna finnas kvar på slaktkroppen. Utanpå kroppen putsas större fettklumpar runt sotgången och innanlåret bort. Testikelfett skall i förekommande fall bort medan ljumskfettet skall vara kvar intakt på slaktkroppen. Vid hudavdragning får inte underhudsfett dras med huden och fetthinnorna skall så långt möjligt vara oskadade. För häst gäller att även sidister och mankister skall putsas bort.

text: Svin

text: Hjärta, lunga, lever, njure, tunga, svans, mellangärde, blodkött omkring sticksåret, bukister och eventuellt ister i bäcken och bröstparti, i förekommande fall juvervävnad samt hud i de fall då den är ämnad till annat än människoföda; för galt utan svål även huvud och fötter; för sugga och ungsugga även fötter och juvervävnad.


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Statens jordbruksverks föreskrifter om LAG-gruppens handläggning av stödärenden inom gemenskaps initiativet Leader+

text: Grundläggande bestämmelser om EG:s strukturfonder avseende stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) finns i 1.

text: rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999

text: om allmänna bestämmelser för strukturfonderna , 2.

text: kommissionens förordning (EG) nr 1159/2000 av den 30 maj 2000

text: om de informations- och offentlighetsåtgärder som medlemsstaterna skall vidta när det gäller stöd från strukturfonderna , 3. kommissionens förordning 1681/94 av den 11 juli 1994 om oriktigheter och återvinning av belopp som felaktigt har utbetalats i samband med finansieringen av strukturpolitiken och om organisationen av ett informationssystem på detta område , 4.

text: kommissionens förordning (EG) 1685/2000 av den 28 juli 2000

text: om närmare bestämmelser för genomförandet av

text: rådets förordning (EG) nr 1260/1999

text: avseende stödberättigande utgifter i samband med insatser som medfinansieras av strukturfonderna , 5. lagen (

text: ) om EG:s förordningar om strukturstöd och om stöd till utveckling av landsbygden, samt 6. förordningen (

text: ) om förvaltning av EG:s strukturfonder (strukturfondsförordningen).

type: stycke

type: paragraf

text: 1 EGT nr L 161, 26.6.1999, s 1 (Celex 31999R1260).

type: rubrik

text: EGT nr L 130, 31.5.2000, s 30 (Celex 32000R1159). 3 EGT nr L 178, 12.7.1994, s 43 (Celex 31994R1681). 4 EGT nr L 193, 29.7.2000, s 39 (Celex 32000R1685).

text: Beredning av förslag till beslut

text: Vid beredning av förslag till beslut om stöd skall LAG-gruppen använda sig av en blankett som fastställts av Jordbruksverket, E18.20, ”Checklista för beslut”.

text: Förslaget till beslut om stöd skall vara upprättat på en blankett som fastställts av Jordbruksverket, E18.21, ”Beslut” och undertecknas av en av LAG-gruppen bemyndigad person. Till förslaget till beslut om stöd skall en handläggningsrapport bifogas. Handläggningsrapporten skall vara undertecknad av en av LAGgruppen bemyndigad person och vara upprättad på en blankett som fastställts av Jordbruksverket, E18.22, ”Handläggningsrapport för beslut”.

text: Om projektet genomförs av annan än LAG-gruppen skall LAG-gruppen upprätta ett avtal med den som genomför projektet vari denne åtar sig att följa de villkor som angetts i Jordbruksverkets beslut om stöd. Avtalet skall vara upprättat på en blankett som fastställts av Jordbruksve rket. För beslut som avser enskilda projekt skall avtalet upprättas på blanketten, E18.23, ”Leader+-avtal projekt”. För beslut som avser projekt inom ett ramprogram skall avtalet upprättas på blanketten, E18.24, ”Leader+-avtal ramprogram”.

text: Allmänna villkor för utbetalning

text: LAG-gruppen skall i sin bokföring redovisa varje verksamhet separat, s.k. projektredovisning. Av denna redovisning skall framgå den stödberättigande verksamhetens intäkter, kostnader och betalningar. Grunden för varje verksamhet är ett beslut om stöd.

text: Ansökan om utbetalning skall ske i enlighet med Jordbruksverkets anvisningar. Utbetalning sker i efterskott för redovisade och verifierade stödberä ttigande kostnader som avser verksamhet och betalningar som genomförts under projekttiden och under förutsättning att den nationella offentliga medfinansieringen som svarar mot de rekvirerade medlen är utbetald. Jordbruksverket får medge undantag från kravet på motsvarande nationell offentlig medfinansiering.

text: Stödbelopp upp till 80 procent av det maximala stödbeloppet enligt beslutet om stöd får utbetalas före slutredovisning. Om särskilda skä l föreligger får större del betalas ut. Den kvarvarande delen av stödet betalas ut i samband med slutredovisningen.

text: Beredning av rekvisition

text: LAG-gruppen skall inför varje rekvisition ha tillgång till 1. projektredovisning, 2. kopior av fullständiga verifikationer för projektets kostnader, intäkter och betalningar, samt 3. lägesrapport eller, om rekvisitionen avser slututbetalning, slutrapport. Lägesrapporten skall innehålla information om 1. projektets aktiviteter sedan föregående rekvisition, samt 2. eventuella avvikelser jämfört med projektets kostnadsbudget och skälen till sådana avvikelser. Slutrapporten skall innehålla information om 1. projektets aktiviteter sedan föregående rekvisition, 2. eventuella avvikelser jämfört med projektets kostnadsbudget och skälen till sådana avvikelser, 3. projektets resultat jämfört med förväntat resultat, samt 4. motivering till eventuella skillnader mellan förväntat och faktiskt resultat.

text: Vid granskning av underlag för rekvisitioner och redovisning av kostnader och intäkter skall LAG-gruppen använda sig av en blankett som fastställts av Jordbruksverket, E18.25,”Checklista för rekvisition”. De stödberättigande kostnaderna skall sammanställas på en blankett som fastställts av Jordbruksverket, E18.26, ”Rekvisition”. Rekvisitionen skall vara ifylld i enlighet med de anvisningar som hör till blanketten och undertecknas av en av LAG-gruppen bemyndigad person.

text: I de fall som anges i 4 § skall LAG-gruppen på lämpligt sätt tillfö rsäkra sig dels rätt till tillträde på platsen, dels rätt att ta del av samtliga projektets handlingar och all bokföring. Vid kontroll på plats skall LAGgruppen föra protokoll, som fogas till ärendet.

text: Underlag för ansökan om utbetalning till projekt

text: Vid rekv isition skall följande underlag ges in till Jordbruksverket 1. rekvisitionen, samt 2. en handläggningsrapport undertecknad av en av LAG-gruppen bemyndigad person. Rapporten skall vara upprättad på en blankett som fastställts av Jordbruksverket, E18.27, ”Handläggningsrapport för rekvisition”. LAG-gruppen skall på Jordbruksverkets begäran överlämna de handlingar som anges i 8 §, samt även samtliga övriga handlingar från projekt.

text: Återkrav

text: Belopp som stödmottagaren inte är berättigad till skall betalas tillbaka.

text: Stödet skall återbetalas om investeringen, inom fem år från dagen för beslutet om stöd, 1. a) används för annat ändamål än det avsedda, b) överlåts till ny ägare, eller c) på annat sätt ändras i betydande omfattning, och 2. detta medför att syftet med stödet inte uppfylls eller att stödmottagaren får en otillbörlig förmån. Har verksamheten genomförts enligt 4 §, skall LAG-gruppen genom avtal tillförsäkra sig dels sådan rätt till återkrav som anges i 12 §, dels sådan rätt som anges i första stycket. LAG-gruppen skall även genom avtalet tillförsäkra Jordbruksverket rätt att besluta om återkrav mot LAGgruppens avtalspart. När LAG-gruppen beslutar om återkrav skall även ränta bestämmas i enlighet med 20 § strukturfondsförordningen.

text: Övriga bestämmelser

text: LAG-gruppen skall till Jordbruksverket ge in bevis om behörighet och namnteckningsprover för de personer som 1. enligt 3 § första stycket är behöriga att underteckna LAG-gruppens förslag till beslut, 2. enligt 9 § andra stycket är behöriga att underteckna rekvisitioner, samt 3. enligt 3 § andra stycket och 11 § första stycket 2 är behöriga att underteckna handläggningsrapporter.

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i d essa föreskrifter.

text: Denna författning träder i kraft den 27 maj 2002.

text: MATS PERSSON

text: Ingrid Nilsson (Projektstödsenheten)

type: foreskrift


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om import från tredje land av hampfrön avsedda för andra ändamål än utsäde

text: Grundläggande bestämmelser om import av hampfrön avsedda för andra ändamål än utsäde finns i 1.

text: rådets förordning (EG) nr 1673/2000 av den 27 juli 2000

text: om den gemensamma organisationen av marknaderna för lin och hampa som odlas för fiberproduktion , 2.

text: kommissionens förordning (EG) nr 245/2001 av den 5 februari 2001

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: rådets förordning (EG) nr 1673/2000

text: om den gemensamma organisationen av marknaderna för lin och hampa som odlas för fiberproduktion , 3. lagen (

text: ) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter, samt 4. förordningen (

text: ) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter.

text: Godkännande av importör

text: Endast av Jordbruksverket godkända fysiska eller juridiska personer får importera hampfrön avsedda för andra ändamål än utsäde (KNnummer 1207 99 91).

text: Ansökan om godkännande skall skickas till Statens jordbruksverk, 551 82 Jönköping. Den skall vara underskriven av firmatecknare och innehålla uppgifter om

text: EGT L 193, 29.07.2000, s. 16 (Celex 32000R1673). 2 EGT L 035, 6.2.2001, s. 18 (Celex 32001R0245).

text: 1. personens eller företagets namn och adress, samt 2. verksamheten som bedrivs och vad de importerade hampfröna avsedda för andra ändamål än utsäde skall användas till.

text: Vid oegentligheter kan godkännandet återkallas.

text: Ansökan om och utfärdande av intyg för import av hampfrön avsedda för andra ändamål än utsäde

text: För import av hampfrön avsedda för andra ändamål än utsäde krävs importintyg av en godkänd importör. Ansökan om sådant intyg skall skickas till Statens jordbruksverk, 551 82 Jönköping. Den skall vara underskriven av firmatecknare och innehålla uppgifter om 1. personens eller företagets namn och adress, 2. varuslag, KN-nummer och importkvantitet, samt 3. ursprungsland o ch avsändningsland. Till ansökan skall bifogas de handlingar som styrker att partiet har genomgått någon av de behandlingar som avses i

text: artikel 17

text: a.2 andra stycket i

text: Ett importintyg gäller endast för ett imp orttillfälle. Utfärdat importintyg gäller i tre månader räknat från dagen för utfärdandet.

text: Denna författning träder i kraft den 16 maj 2002.

text: MATS PERSSON

text: Patrik Eklöf (Marknadsenheten)


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2001:34) om agromonetärt kompensationsstöd på grund av växelkursförändringar för handjursbidrag, am- och dikobidrag och extensifie ringsbidrag för bidragsåret 2000

text: Grundläggande bestämmelser om agromonetärt kompensationsstöd på grund av växelkursförändringar finns i 1.

text: rådets förordning (EG) nr 2799/98 av den 15 december 1998

text: om att fastställa ett agromonetärt system för euron , 2.

text: kommissionens förordning (EG) nr 2808/98 av den 22 december 1998

text: om tillämpningsföreskrifter för den agromonetära ordningen för euron inom jordbrukssektorn , 3.

text: kommissionens förordning (EG) nr 341/2000 av den 15 februari 2000

text: om fastställande av omräkningskursen för vissa direkta stöd och åtgärder av strukturell eller miljömässig karaktär , 4.

text: kommissionens förordning (EG) nr 801/2000 av den 17 april 2000

text: om fastställande av maximibeloppet för kompensation enligt de växelkurser för danska kronan, svenska kronan och pund sterling som gäller den 1 och 2 januari 2000 ,

text: EGT L 349, 24.12.1998, s. 1 (Celex 31998R2799). 2 EGT L 349, 24.12.1998, s. 36 (Celex 31998R2808). 3 EGT L 43, 16.2.2000, s. 19 (Celex 32000R0314). 4 EGT L 96, 18.4.2000, s. 34 (Celex 32000R0801).

text: kommissionens förordning (EG) nr 651/2001 av den 30 mars 2001

text: om justering av vissa agromonetära kompensationsstöd till Danmark och Sverige , 6. lagen (

text: ) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter, samt 7. förordningen (

text: Agromonetärt kompensationsstöd för bidragsåret 2000 och som gäller handjursbidrag beräknas och betalas ut med beaktande av beviljat bidrag per bidragsberättigande djur.

text: Agromonetärt kompensationsstöd för bidragsåret 2000 och som gäller am- och dikobidrag beräknas och betalas ut med beaktande av beviljat bidrag per bidragsberättigande djur.

text: Agromonetärt kompensationsstöd för bidragsåret 2000 och som gäller extensifieringsbidrag beräknas och betalas ut med beaktande av beviljat bidrag per bidragsberättigande djur.

text: Beräknade agromonetära kompensationsstöd som sammanlagt understiger 200 kr skall inte betalas ut.

text: Denna författning träder i kraft den 30 mars 2001.

text: Denna författning träder i kraft den 31 maj 2002.

text: HANS ANDERSSON

text: Lars Hansson (Slaktbidragsenheten)

text: 5 EGT L 91, 31.3.2001, s. 58 (Celex 32001R0651). 6

text: SJVFS 2001:34

text: . 7

text: SJVFS 2002:35


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om statistisk undersökning av näringsidkares innehav av svin, nötkreatur, får samt höns och kycklingar

text: Uppgifter till den statistiska undersökningen av näringsidkares innehav av nötkreatur, svin, får samt höns och kycklingar skall på begäran lämnas till Statens Jordbruksverk av 1. den näringsidkare som brukar sammanlagt mer än 2,0 hektar åkermark, eller 2. den näringsidkare som äger en djurbesättning som någon gång under innevarande år omfattat minst 50 kor, eller minst 250 nötkreatur, eller minst 50 suggor, eller minst 250 svin, eller minst 50 tackor, eller minst 1 000 höns inklusive kycklingar.

text: De uppgifter som skall lämnas framgår av blanketten ”Djurräkning juni 2002” som utgör bilaga till denna författning och skall avse näringsidkarens innehav av djur per den 13 juni 2002. Uppgifterna skall ha inkommit till Statens Jordbruksverk senast den 20 juni 2002. Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket besluta att uppgifterna lämnas vid ett senare tillfälle.

text: Jfr

text: rådets direktiv 93/23/EEG

text: (EGT 149, 21.6.1993, s. 1, Celex 31993L0023),

text: rådets direktiv 93/24/EEG

text: (EGT 149, 21.6.1993, s. 5, Celex 31993L0024),

text: rådets direktiv 93/25/EEG

text: (EGT 149, 21.6.1993, s. 10, Celex 31993L0025) senast ändrade genom

text: rådets direktiv 97/77/EG

text: (EGT 10, 16.1.1998, s. 28, Celex 31997L0077).

text: Denna författning träder i kraft den 1 juni 2002. MATS PERSSON Anders Grönvall (Statistikenheten)


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2000:126) om stöd för bevarande av värdefulla naturoch kulturmiljöer i renskötselområdet

text: Grundläggande bestämmelser om stöd finns i 1.

text: rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999

text: om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar , 2.

text: kommissionens förordning (EG) nr 445/2002 av den 26 februari 2002

text: om tillämpningsföreskrifter till

text: rådets förordning (EG) nr 1257/1999

text: om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden , 3. lagen (

text: ) om EG:s förordningar om strukturstöd och om stöd till utveckling av landsbygden, samt 4. förordningen (

text: ) om stöd för miljö - och landsbygdsutvecklingsåtgärder (LBU-förordningen),

text: Författningen omtryck

text: SJVFS 2001:76

text: . 2 EGT L 160, 26.6.1999, s. 80 (Celex 31999R1257). 3 EGT L 74, 15.3.2002, s. 1 (Celex 31999R1750).

text: rådets förordning (EEG) nr 3508/92 av den 27 november 1992

text: om ett integrerat system för administration och kontroll av vissa stödsystem inom gemenskapen , samt 6.

text: kommissionens förordning (EG) nr 2419/2001 av den 11 december 2001

text: om fastställande av tillämpningsföreskrifter för det integrerade administrations- och kontrollsystemet för vissa av gemenskapens stödordningar som infördes genom

text: rådets förordning (EEG) nr 3508/92

text: (IAKS-förordningen). ( ).

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter förstås med förna: dött växtmaterial på marken som fortfarande har kvar sin struktur och ännu inte brutits ned, kräva skötsel för att behålla sina värden: marken har sådan växtlighet att årlig skötsel krävs för att hindra att markvegetationen bildar förna, landskapselement: landskapselement som krävs för att kvalificera renvall som stödobjekt och som uppfyller förutsättningarna i 19 §, renvall: renvallar som uppfyller förutsättningarna i 17 §, renhägn: renhägn som uppfyller förutsättningarna i 18 §, skadlig ansamling av förna: en ansamling av förna som kan leda till uppluckring av grässvålen eller på annat sätt skada markens natur- eller kulturmiljövärden, stödobjekt: renvallar och renhägn, traditionell: huvudsakligen uppförd före motoriseringen av renskötseln, d.v.s. före 1960, träd och buskar av igenväxningskaraktär: träd och buskar som kunnat etablera sig p.g.a. att renvallen/renhägnet inte längre används vid renskötsel och/eller som kan skada natur- och kulturmiljövärden; hit räknas varken de träd och buskar som haft en funktion i den traditionella renskötseln eller deras ersättningsträd, samt öppen mark: sådan mark där markvegetationen inte påverkas av skugga eller annan konkurrens från träd och buskar. (

text: SJVFS 2001:76

text: Allmänt om ansökningar m.m.

text: En ansökan, redovisning eller anmälan skall göras skriftligen på det sätt, inlämnas inom den tid och innehålla de uppgifter som framgår av EG:s regler, LBU-förordningen, dessa föreskrifter eller den blankett på vilken uppgifterna skall lämnas. Detsamma gäller uppgifter som senare ändras eller tillförs en ansökan, redovisning eller anmälan. Uppgifter som inte påverkar stödbeloppet eller utbetalningen av stöd får dock lämnas muntligt om länsstyrelsen medger det.

text: 4 EGT L 355, 5.12.1992, s. 1 (Celex 31992R3508). 5 EGT L 327, 12.12.2001, s. 11 (Celex 32001R2419).

text: En ansökan, redovisning eller anmälan skall ges in i original och vara undertecknad av sökanden eller behörig firmatecknare för sökanden.

text: Av 1 kap. 9 § LBU-förordningen framgår att om en ansökan om utbetalning av stöd lämnas in för sent skall reglerna i IAKS-förord ningen om för sen ansökan tillämpas. (

text: SJVFS 2002:37

text: Ansökan om godkännande av åtagande för bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet (ansökan om åtagande)

text: Stödperioden börjar löpa den 1 oktober och omfattar en period av fem år. (

text: SJVFS 2001:76

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2001:76

text: Är den sökande annan än berörd sameby skall den berörda samebyn genom länsstyrelsens försorg ges möjlighet att yttra sig över den sökandes lämplighet att genomföra åtagandet.

text: Ansökan om åtagande med början 2002 skall göras på Jord bruksverkets blankett ”Ansökan om stöd för bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet 2002”. Blanketten skall ha kommit in till länsstyrelsen senast den 30 augusti 2002 och då innehålla tydliga uppgifter om följande. 1. Vem som ansöker om åtagande. 2. Varje stödobjekts typ. 3. Läget för varje stödobjekt enligt rikets nät. En kopia av originalkarta från Lantmäteriverket på vilken varje renvall och renhägn som ingår i ansökan markerats skall bifogas ansökan. Skalan skall vara sådan att läget av enskilda stödobjekt framträder tydligt. 4. Varje stödobjekts omfattning. 5. För renvallar beteckning på de kartskisser som skall fogas till ansökan enligt fjärde stycket. 6. För renvallar det landskapselement som gör att varje renvall som ingår i ansökan kvalificerar sig för stöd. Läget på varje stödobjekts mittpunkt skall anges med minst femsiffriga x- och y -koordinater enligt rikets nät. Omfattningen av renvallar skall anges i hektar med två decimalers noggrannhet. Redovisning av renvallar skall ske med varje renvalls areal projicerad i ett horisontalplan. Utebliven decimal i redovisningen av renvallar skall betraktas som en nolla. Omfattningen av renhägn skall anges i löpmeter. För varje renvall som ingår i ansökan om åtagande skall en kartskiss bifogas som visar renvallens gränser och landskapselementens läge inom vallen. Skissen skall vara ett fullgott stöd för att återfinna de gränser som enligt 15 § skall ha markerats i terrängen.

text: Är den särskilda blanketten inte inkommen och villkoren i punkterna 1-3 inte uppfyllda senast den 24 september 2002 kan ett åtagande med början år 2002 inte godkännas. Komplettering med uppgifter som avses i punkterna 4-6 får göras senast den 24 oktober 2002. Komplettering med andra uppgifter än de som avses i punkterna ovan får ske inom den tid som länsstyrelsen begär dock alltid innan länsstyrelsen har lämnat besked om resultat av administrativa kontroller eller om att fältkontroll av sökandens stödobjekt kommer att ske. ( ).

text: Ansökan om utbetalning av stöd

text: Ansökan om utbetalning av stöd för år 2002 skall göras på Jord bruksverkets blankett ”Ansökan om stöd för bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet 2002”. Blanketten skall ha kommit in till länsstyrelsen senast den 30 augusti 2002 och då med villkor att innehålla tydliga uppgifter om vem som ansöker om utbetalning av stöd i enlighet med sitt åtagande. Är den särskilda blanketten inte inkommen och det i första stycket angivna villkoret inte uppfyllt senast den 24 september 2002 kan en ansökan om utbetalning inte godkännas. Komplettering med andra uppgifter får ske inom den tid som länsstyrelsen begär dock alltid innan länsstyrelsen har lämnat besked om resultat av administrativa kontroller eller om att fältkontroll av sökandens stödobjekt kommer att ske. ( ).

text: Kompletteringar och ändringar av ansökan

text: har upphävts genom ( ).

text: Det är tillåtet att dra tillbaka stödobjekt, eller minska stödobjektens omfattning, från en ansökan om åtagande eller en ansökan om utbetalning av stöd. En sådan ändring skall göras skriftligen innan länsstyrelsen har lämnat besked om resultaten av administrativa kontroller av de aktuella uppgifterna eller att kontrollbesök kommer att ske. ( ).

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2001:76

text: Anpassning av befintligt åtagande

text: Om det vid kontroll eller på annat sätt fastställs av länsstyrelsen att ett åtagandes omfattning skiljer sig från den omfattning sökanden angivit i sin ansökan om åtagande får länsstyrelsen anpassa åtagandets omfattning till de av länsstyrelsen fastställda uppgifterna. I de fall länsstyrelsen fastställer en större omfattning än den omfattning sökanden angivit i sin ansökan om åtagande får länsstyrelsen anpassa åtagandet först efter

text: överenskommelse med sökanden. Anpassningen skall vara berättigad med hänsyn till syftet med åtagandet. (

text: SJVFS 2001:76

text: Ansökan om övertagande av åtagande m.m.

text: Sameby eller medlem av sameby får helt eller delvis överta en annan samebys eller samebymedlems ansökan om åtagande, beslut om åtagande eller ansökan om utbetalning av stöd. Ansökan om ett sådant övertagande skall göras på Jordbruksverkets blankett ”Ansökan om övertagande av stöd för bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet 2002”. ( ).

text: Vid överlåtelse av företaget i dess helhet, artikel 50 i IAKSförordningen, skall blanketten enligt 13 § ha kommit in till länsstyrelsen senast en månad efter det att överlåtelsen har skett och då innehålla tydliga uppgifter om 1. vem som överlåtit företaget och till vem överlåtelsen har skett, samt 2. datum för överlåtelsen. En handling som lämnats till länsstyrelsen och som vid ovan nämnda tidpunkt inte uppfyller de ovan och de i 13 § redovisade kraven på form och innehåll utgör och behandlas som en ansökan om övertagande först vid den tidpunkt då handlingen har kompletterats så att kraven är uppfyllda. ( ).

text: Om överlåtelsen omfattar annat än överlåtelse av företaget i dess helhet, skall blanketten enligt 13 § ha kommit in till länsstyrelsen senast den 24 september 2002 och då innehålla tydliga och fullständiga uppgifter om 1. vem som överlåtit och vem som övertagit hela eller delar av en ansökan om åtagande, ett beslut om åtagande eller en ansökan om utbetalning av stöd, 2. överlåtelsens omfattning, samt 3. datum för överlåtelsen. En handling som lämnats in till länsstyrelsen och som den 24 oktober 2002 inte uppfyller de i första stycket och i 13 § redovisade kraven på form och innehåll, utgör och skall behandlas som en ansökan om övertagande först vid den tidpun kt då handlingen har kompletterats så att kraven är uppfyllda. Föreligger endast brister i fråga om redovisning av överlåtelsens omfattning och ingen komplettering i dessa avseenden sker omfattar ansökan endast de uppgifter som redovisats på före skrivet sätt. Komplettering med andra uppgifter får ske inom den tid som länsstyrelsen begär dock alltid in nan länsstyrelsen lämnat besked om resultaten av administrativa kontroller eller att kontrollbesök kommer att ske. ( ).

text: Är övertagaren annan än berörd sameby skall genom länsstyrelsens försorg den berörda samebyn ges möjlighet att yttra sig över övertagarens lämplighet att genomföra åtagandet.

text: Markering av stödobjekt i terrängen

text: Gränserna för varje enskilt stödobjekt skall tydligt framgå i terrängen genom markering eller på något annat likvärdigt sätt. För marke ringar gäller skötselvillkor enligt 20 § under hela stödperioden.

text: Kontroll

text: För varje kontrollbesök skall den rapport som avses i artikel 20 i IAKS-förordningen innehålla uppgifter om vilka stödobjekt, skötselvillkor och andra villkor som kontrollerats samt resultatet av kontrollerna. För renvallar skall därtill anges vilka typer av värdefulla landskapselement enligt 19 § som förekommer inom stödobjektet. (

text: SJVFS 2002:37

text: Kvalificering av stödobjekt

text: För att en traditionell renvall skall vara stödberättigande skall den uppfylla följande krav: 1. Marken och markvegetationen inom hela vallen skall visa på långvarig renskötsel. 2. Vallen skall kräva skötsel för att behålla sina natur- och kulturvärden. 3. Minst en fjärdedel av vallen skall bestå av öppen mark. 4. Inom eller i nära anslutning till vallen skall det förekomma minst ett värdefullt landskapselement av de typer som anges i 19 §. Till renvall får även anslutande viste räknas. (

text: SJVFS 2001:76

text: För att ett traditionellt renhägn skall vara stödberättigande skall det uppfylla följande krav: 1. Hägnet skall ha använts för renskötsel. 2. Hägnet skall vara uppfört av naturmaterial motsvarande naturmiljön på platsen. Till hägn får även anslutande fångstarmar räknas. (

text: SJVFS 2001:76

text: Följande värdefulla landskapselement kan användas för kvalificering av renvallar enligt 17 § under förutsättning att elementen är fullt synliga ovan mark och används eller har använts i samband med renskötsel: 1. Hägn som uppfyller kraven enligt 18 § eller rester av sådant hägn. 2. Bostadskåta av traditionell typ eller rester av sådan kåta. 3. Bod eller förrådsställning eller rester av sådana anläggningar. 4. Jordkällare eller mjölkgrop eller rester av sådana anläggningar.

text: 5. Härd eller rökhärd. 6. Träd som bär tydliga spår av att ha använts i samband med renskötsel. Ett enskilt värdefullt landskapselement får inte användas för kvalificering av mer än en renvall.

text: Skötselvillkor

text: Stödmottagaren är skyldig att inom hela renvallen eller renhägnet tillse att: 1. Träd och buskar av igenväxningskaraktär är borttagna vid slutet av stödperiodens första år. 2. Ingen skadlig ansamling av grenar och kvistar eller förna från gräs, örter, löv och skott förekommer på marken. 3. Värdefulla landskapselement av de typer som räknas upp i 19 § inte skadas eller tas bort. Om en renvall vid tillfället för ansökan om åtagande i väsentlig omfattning är bevuxen med träd och buskar av igenväxningskaraktär får borttagandet skjutas upp till slutet av stödperiodens andra år.

text: Skötselvillkor enligt 20 § gäller för en zon om fem meters bredd på vardera sidan om renhägn inklusive eventuella anslutande fångstarmar. För renhägn gäller utöver skötselvillkoren i 20 § att stödmottagaren är skyldig att underhålla renhägnet på sådant sätt att det är funktionsdugligt eller skulle ha varit det om hägnet omslutit hela renhagen. Hägnet skall underhållas med naturmaterial motsvarande naturmiljön på platsen. (

text: SJVFS 2001:76

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge en sökande undantag från bestämmelserna i 1-16 §§ i dessa föreskrifter.

text: Denna författning träder i kraft den 21 augusti 2000, då Statens jord bruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1999:27

text: ) om miljöstöd för bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet skall upphöra att gälla. I fråga om stöd som avser stödår före stödåret med början den 1 oktober 2000 gäller äldre författningar.

text: SJVFS 2000:126

text: Denna författning träder i kraft den 15 juli 2001. I fråga om stöd som avser stödår före stödåret med början den 1 oktober 2001 gäller äldre författningar.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2002. I fråga om stöd som avser stödår före stödåret med början den 1 oktober 2002 gäller äldre författningar.

text: MATS PERSSON

text: Helena Busk (Miljö - och regionalstödsenheten)

text: SJVFS 2001:76

text: SJVFS 2002:37


title: Föreskrifter om upphävande av Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2000:168) om provtagning av vissa nötkreatur med avseende på bovin spongiform encefalopati (BSE) i samband med nödslakt och sanitetsslakt

text: Denna författning träder i kraft den 5 juni 2002.

text: ROLF KÖHLER

text: Peter Fomin (Smittskyddsenheten)


title: Föreskrifter om upphävande av Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2000:170) om provtagning av vissa nötkreatur med avseende på bovin spongiform encefalopati (BSE) i samband med slakt

text: ROLF KÖHLER

text: Peter Fomin (Smittskyddsenheten)


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1992:38) om bekämpning av amerikansk yngelröta och varroasjuka hos bin

text: Område som omfattas av förklaring om smitta eller misstanke om smitta skall utgöras av församling. Om särskilda skäl föreligger kan i samband med smittförklaring område bestämmas att omfatta mer än en församling eller del av församling. Smittförklarade områden kan föras samman i zoner. ( ).

text: Länsstyrelsen får för tillsynsdistrikt utse ersättare för tillsynsman. Denna tjänstgör efter bes lut av länsstyrelsen då tillsynsman har förhinder. Länsstyrelsen för anteckningar om ersättares tjänstgöringstid. Vad som i lag eller annan författning sägs om tillsynsman och dennes befogenheter är även tillämpligt på ersättare för tillsynsman. Till ersättare för tillsynsman utses i första hand tillsynsman i angränsande tillsynsdistrikt. Har tillsynsman och, om sådan utsetts, ersättare för tillsynsman förhinder, förordnar länsstyrelsen tillsynsman i annat tillsynsdistrikt att tjänstgöra i deras ställe.

text: Länsstyrelsen skall genast till Statens jordbruksverk sända uppgift om de personer som utsetts till ersättare för tillsynsmän samt införa uppgifterna i länets författningssamling och i ortstidning.

text: Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2000:109

text: Saknr Y 12

text: Länsstyrelsen skall utfärda intyg som styrker tillsynsmans behörighet att utöva bitillsyn. Tillsynsmannen skall vid förrättning kunna uppvisa denna handling.

text: Tillsynsman skall vid arbete i bigård iaktta största renlighet och försiktighet för att ej bidra till spridning av smitta.

text: Tillsynsman bör skaffa sig en god kännedom om biodlingen inom sitt tillsynsdistrikt och informera biodlare, auktionsförrättare, anstalter för bearbetning av honung och vax samt försäljare av bidrottningar, bisamhällen och material för biskötseln om gällande bestämmelser till skydd mot amerikansk yngelröta och angrepp av varroakvalster.

text: En biodlare kan av Statens jordbruksverk utses såsom godkänd biodlare. Kraven härför är genomgången bisjukdomskurs motsvarande vad som gäller för bitillsynsmannautbildning samt minst tre års doku menterad erfarenhet av biodling. Tillsynsman får lämna en godkänd biodlare tillstånd till flera flyttningar av bisamhällen, bibostäder och biodlingsredskap mellan ut- och hembigårdar under en bestämd tidsperiod, dock högst under tolv måna der. Sådant tillstånd skall vara villkorat av 1. att varroa eller amerikansk yngelröta ej påträffas i bigården, 2. att sådana undersökningar som sägs i 17 § rörande förekomst av varroakvalster skall utföras i enlighet med vad som där anges, 3. att undersökningar med avseende på amerikansk yngelröta sker i anslutning till varje flyttningstillfälle, och 4. att biodlaren i anslutning till bigården tydligt anger eget namn, adress, telefonnummer och hur länge tillståndet gäller. Tillstånd enligt andra stycket får inte lämnas till flyttning över zongräns för varroabekämpning. Tillstånd enligt andra stycket till flyttning inom zon 1 får lämnas utan att de förutsättningar med avseende på varroa som anges i punkterna 1 och 2 är uppfyllda. (

text: SJVFS 1993:27

text: Smittförklaring

text: Får länsstyrelsen kännedom eller misstanke om smitta inom icke smittförklarat område skall länsstyrelsen omedelbart underrätta Statens jordbruksverk. Då skäl föreligger att upphäva eller ändra förklaring av område som smittat eller misstänkt för smitta skall länsstyrelsen underrätta Statens jordbruksverk.

text: Statens jordbruksverks beslut att förklara område smittat eller misstänkt för smitta eller att upphäva eller ändra sådan förklaring skall länsstyrelsen låta införa i o rtstidning.

text: Saknr Y 12

text: Förvaring och bortförande

text: Bibostäder, som ej längre hyser levande bin, samt honung eller bivax och avfall av honung eller bivax får ej förvaras på sådant sätt att bin får tillträde därtill. Utan hinder av första stycket får efter anmälan till tillsynsman bibostäder hållas öppna för infångande av vildbisvärmar (svärmfångstkupor) under tiden 15 maj - 31 juli. Som svärmfångstkupor får endast användas väl rengjorda tomkupor, som tidigare inte hyst bisamhälle smittat med amerikansk yngelröta. Utbyggda vaxkakor får härvid endast användas om de kommer från bigård som de två föregående åren varit fri från smitta. På kupan skall med namn, adress och telefonnummer tydligt anges vem den tillhör.

text: Statens jordbruksverk kan medge undantag från bestämmelser i denna författning om förvaring och bortförande.

text: Särskilda bestämmelser om amerikansk yngelröta

text: Från bigård, i vilken amerikansk yngelröta konstaterats, får ej levande bin bortföras förrän bigården ånyo undersökts och befunnits fri från smitta. Förnyad undersökning skall utföras tidigast två månader efter det smitta påvisats. Från sådan bigård får begagnade bibostäder och begagnade biodlingsredskap, under förutsättning att de är rengjorda på ett betryggande sätt, flyttas inom smittförklarat område.

text: Innan tillstånd enligt

text: 8 § bisjukdomsförordningen (1974:212)

text: lämnas att bortföra levande bin, utbyggda vaxkakor och avfall av sådana, begagnade bibostäder eller begagnade biodlingsredskap från område som är förklarat smittat eller misstänkt för smitta av amerikansk yngelröta skall bigården undersökas. Befinns undersökt bigård fri från smitta och har smitta ej påvisats i bigården under de två föregående månaderna får tillstånd utfärdas. Tillstånd att bortföra begagnade bibostäder och begagnade biodlingsredskap får under förutsättning att föremålen är rengjorda på ett betryggande sätt utfärdas även om bigården är smittad med amerikansk yngelröta. Tillstånd lämnas skriftligen av tillsynsman och får gälla för högst åtta månader. Tillstånd krävs för varje flyttning. Tillståndsbevis för flyttning skall anbringas väl synligt på bibostäder och andra föremål som bortförs.

text: Särskilda bestämmelser om varroasjuka

text: Varroasmittförklarade områden är sammanförda i zoner m.m. i enlighet med vad som framgår av Jordbruksverkets föreskrifter om

text: Saknr Y 12

text: smittförklaring med anledning av amerikansk yngelröta och varroasjuka hos bin. I 18 - 36 §§ i denna författning finns bland annat bestämmelser med krav på varroafria nedfallsprover. Härmed avses prover som tagits vid sådan undersökning som sägs i 37 § andra stycket och att samtliga prover varit fria från varroakvalster. (

text: SJVFS 1994:68

text: Tillstånd att bortföra levande bin och biodlingsmaterial från församling inom varroasmittförklarat område ska ll lämnas skriftligen och i enlighet med bestämmelserna i 16 - 36 §§. Flyttningstillstånd krävs för varje flyttning med de undantag som framgår av 7 § andra stycket. Flyttningstillstånd får endast lämnas under förutsättning att den vid varje flyttning berörda biodlaren, inseminatören eller parningsstationen på goda grunder kan antas uppfylla de krav som gäller enligt denna författning för att flyttningen skall få ske.

text: Gemensamma flyttningsbestämmelser för flera zoner m.m.

text: Tillstånd att ur församl ing i zon 1, 2 eller 3, bortföra utbyggda vaxkakor utan honung, ägg och larver och avfall av sådana vaxkakor, begagnade bibostäder och biodlingsredskap får lämnas om det som skall föras bort inte varit i kontakt med levande bin under de senaste 14 dagarna före flyttningen. (

text: SJVFS 1994:68

text: Tillstånd att ur församling i zon 1, 2 eller 3 samt från Gotland bortföra utbyggda vaxkakor med ägg eller larver får lämnas under förutsättning att 1. bin inte tidigare har kläckts i kakstycket, 2. kakstycket inte innehåller larver som är äldre än 24 timmar, täckta celler eller celler med honung, 3. kakstyckets storlek ej överstiger 100 x 50 mm, 4. inga fullbildade bin medföljer och 5. en okulärbesiktning av kakstycket utvisar att varroa inte förekommer. (

text: SJVFS 1994:68

text: Samtliga flyttningar mellan ut- och hembigårdar inom zon 2 och 3 som sker i enlighet med tillstånd som avser flera flyttningar skall alltid föregås av sådan nedfallsundersökning som sägs i 37 § andra stycket. Biodlaren får själv utföra undersökningen i egen bigård.

text: Zon 1

text: Tillstånd får lämnas till flyttning av yngelfria honungskakor för slungning i annan församling inom zon 1 utan att krav ställs på varroafria nedfallsprover från bigården.

text: Saknr Y 12

text: Finns varroafria nedfallsprover får tillstånd även lämnas till flyttning till zon 2.

text: Tillstånd får lämnas till flyttning av hela bisamhällen till annan församling inom zon 1 utan att krav ställs på varroafria nedfallsprover från bigården. Tillstånd får inte lämnas till flyttning ut ur zo n 1.

text: Tillstånd får lämnas till flyttning av drottningar med följebin till inseminatör som auktoriserats för varroakontroll av Statens jordbruks verk. Tillstånd får lämnas utan att krav ställs på varroafria nedfallsprover från bigården. Tillstånden får avse flyttningar till och från inseminatörer i hela landet. Flyttningarna skall ske med försändelsebur. När inseminatören mottager bina skall dessa kontrolleras med avseende på varroakvalster. Påträffas kvalster skall bina avlivas. Drottningar och följebin får inte komma i kontakt med andra bin. Vid behov får dock följebina bytas ut. Sker detta skall nya följebin vara varroafria och de ursprungliga följebina avlivas. Drottningar och följebin får endast återsändas till den bigård varifrån drottningarn a kommit.

text: Tillstånd får lämnas till flyttning av drottningar med följebin till och från parningsstation inom zon 1. Tillstånd får lämnas utan att krav ställs på varroafria nedfallsprover från bigården. Flyttningar till och från parningsstationer skall ske med parningskassett eller försändelsebur. Tillstånd till flyttning till parningsstation inom zon 1 får endast medges för drottningar med följebin från zon 1 och Gotland.

text: Tillstånd får lämnas till flyttning av drottningar med följebin i samband med försäljning av drottningar till bigård inom församling i zon 1 samt till Gotland utan att krav ställs på varroafria nedfallsprover från bigården. Flyttningen skall ske med försändelsebur. Tillstånd får inte medges till flyttning av drottningar med följebin från zon 1 till zon 2, 3 eller icke smittförklarat område.

text: Zon 2

text: Tillstånd får lämnas till flyttning av yngelfria honungskakor till zon 1 för slungning utan att krav ställs på varroafria nedfallsprover från bigården. Finns varroafria nedfallsprover får tillstånd även lämnas till flyttning till zon 2 och 3.

text: Tillstånd får lämnas till flyttning av hela bisamhällen till annan församling inom zon 2 om det finns varroafria nedfallsprover från bi-

text: Saknr Y 12

text: gården samt till zon 1 och till Gotland utan att krav ställs på varroafria nedfallsprover från bigården. Tillstånd får inte lämnas till flyttning till zon 3 eller till icke smittförklarat område.

text: Tillstånd får lämnas till flyttning av drottningar med följebin till och från inseminatör som auktoriserats för varroakontroll av Statens jordbruksverk. För sådant tillstånd gäller vad som sägs i 20 §.

text: Tillstånd får lämnas till flyttning av drottningar med följebin till och från parningsstation inom zon 2 om det finns varroafria nedfallsprover från bigården. Flyttning till parningsstation inom zon 2 får endast medges för drottningar med följebin från zon 2, 3 och icke smittförklarat område. Dock inte från zon 1 och Gotland. Flyttning till parningsstationen skall ske med parningskassett eller försändelsebur. När bin återsänds till bigård skall detta ske med försändelsebur. När bin återsänds till bigård inom zon 2 skall de vara kontrollerade med avseende på varroakvalster av auktoriserad person på parningsstationen. Bin som återsänds till bigård inom zon 3 eller till icke smittförklarat område skall undersökas med avseende på varroakvalster på avdelningen för bin vid Sveriges lantbruksuniversitet innan de når bigården.

text: Tillstånd får lämnas till flyttning av drottningar med följebin i samband med försäljning av drottningar till bigårdar i hela landet. För tillstånd till sådan flyttning gäller följande: 1. Flyttning av drottningar med följebin till bigård inom zon 1 och Gotland får ske utan att krav ställs på varroafria nedfalls prover från bigården eller på undersökning vid Sveriges lantbruksuniversitet. 2. För flyttning av drottningar med följebin till bigård inom zon 2 krävs varroafria nedfallsprover från bigården. 3. För flyttning av drottningar med följebin till bigård ino m zon 3 eller icke smittförklarat område gäller vad som sagts under punkt 2 och därutöver att bina skall kontrolleras med avseende på varroakvalster på avdelningen för bin vid Sveriges lantbruksuniversitet innan de når mottagande bigård.

text: Zon 3

text: Tillstånd får lämnas till flyttning av yngelfria honungskakor för slungning inom zon 2, 3 och icke smittförklarat område om det finns varroafria nedfallsprover från bigården.

text: Tillstånd får lämnas till flyttning av hela bisamhällen till annan församling inom zon 3 om det finns varroafria nedfallsprover från bi-

text: Saknr Y 12

text: gården samt till zon 1, 2 och Gotland utan att krav ställs på varroafria nedfallsprover från bigården. Tillstånd får inte lämnas till flyttning till icke smittförklarat område.

text: Tillstånd får lämnas till flyttning av drottningar med följebin till och från parningsstation inom zon 2, 3 och icke smittförklarat område om det finns varroafria nedfallsprover från bigården. Flyttning till parningsstation inom zon 3 får endast medges för drottningar med följebin från zon 3 och icke smittförklarat område. Flyttning till parningsstation skall ske med parningskassett eller försändelsebur. När bina återsänds till bigården skall detta ske med försändelsebur. När bin återsänds till bigård inom zon 3 skall de vara kontrollerade med avseende på varroakvalster av auktoriserad person på parningsstationen. Bin som återsänds till bigård inom icke smittförklarat område skall undersökas med avseende på varroakvalster på avdelningen för bin vid Sveriges lantbruksuniversitet innan de når biodlaren.

text: T illstånd får lämnas till flyttning av drottningar med följebin i samband med försäljning av drottningar till bigårdar i hela landet. För tillstånd till sådan flyttning gäller följande: 1. Flyttning av drottningar med följebin till bigårdar inom zon 1 och Gotland får ske utan att krav ställs på varroafria nedfallsprover från bigården eller på undersökning vid Sveriges lantbruksuniversitet. 2. Flyttning av drottningar med följebin till bigård inom zon 2 och 3 får ske om det finns varroafria nedfallsprover från bigården. 3. För flyttning av drottningar med följebin till bigårdar inom icke smittförklarat område gäller vad som sägs under punkt 2 och därutöver att bina skall undersökas med avseende på varroakvalster vid avdelningen för bin vid Sveriges lantbruksuniversitet innan de når mottagande bigård.

text: Gotland

text: Levande bin, utbyggda vaxkakor, avfall av sådana samt begagnade biodlingsredskap får flyttas inom Gotland utan flyttningstillstånd.

text: Tillstånd får lämnas till flyttning av drottningar med följebin till och från inseminatör. För sådan flyttning gäller vad som sägs i 20 §.

text: Tillstånd får lämnas till flyttning av drottningar med följebin till och från parningsstation inom zon 1. Flyttning till och från parningsstation skall ske med fö rsändelsebur.

text: Saknr Y 12

text: Tillstånd får lämnas till flyttning av drottningar med följebin i samband med försäljning av drottningar till bigårdar inom zon 1 utan att krav ställs på varroafria nedfallsprover från bigården. Flyttningen skall ske med försändelsebur. Tillstånd får inte medges för flyttning av drottningar med följebin från Gotland till zon 2, 3 eller icke varroasmittförklarat område.

text: Undersökning av bisamhälle

text: Undersökning rörande förekomst av amerikansk yngelröta skall omfatta alla bisamhällen i bigården samt förråd av utbyggda vaxkakor och avfall därav. Har bigården undersökts tidigare under kalenderåret och därvid befunnits fri från smitta får undersökning ske genom stickprovsförfarande. Undersökning rörande förekomst av varroakvalster skall omfatta minst en tredjedel av bigårdens samhällen, dock minst två samhällen. Undersökningen skall ske genom analys av nedfall. Under binas aktiva period skall nedfallet insamlas med varroainlägg i samhället under minst 14 dagar. Undersökning för utfärdande av flyttningstillstånd som avses i 7 § andra stycket får i fråga om amerikansk yngelröta göras genom stickprov. I område som smittförklarats med avseende på varroakvalster skall undersökning ske enligt tillvägagångssättet i andra stycket.

text: Kan bitillsynsmannen vid undersökningen inte avgöra om amerikansk yngelröta förekommer skall han insända kakprov till avdelningen för bin vid Sveriges lantbruksuniversitet. Kan bitillsynsmannen vid undersökningen inte avgöra om varroakvalster förekommer i de uttagna proven skall han insända nedfallsprov till avdelningen för bin vid Sveriges lantbruksuniversitet.

text: Konstateras förekomst av amerikansk yngelröta i bisamhälle skall undersökning även utföras i bigårdar som ligger inom tre kilometers avstånd från det smittade bisamhället. Konstateras förekomst av varroakvalster i bigård skall undersökning även utföras i bigårdar som ligger inom sju kilometers avstånd från varroafyndet, om inte Statens jordbruksverk för särskilt område bestämmer annat.

text: Bekämpningsåtgärder

text: Finner tillsynsman bisamhälle smittat av amerikansk yngelröta skall han verkställa eller förelägga om förintande av bisamhället och sanering eller förintande av bibostaden samt de ytterligare åtgärder som bedöms nödvändiga för bekämpning av sjukdomen.

text: Saknr Y 12

text: Finner tillsynsman varroakvalster i bigård där kvalster tidigare inte påträffats skall han omedelbart anmäla detta till länsstyrelsen om inte Statens jordbruksverk för särskilt område bestämmer annat. Länsstyrelsen skall omedelbart underrätta Statens jordbruksverk om var varroakvalster konstaterats.

text: I bigård där varroakvalster förekommer skall bitillsynsmannen förelägga innehavaren av bisamhällena att bekämpa varroakvalster i bigårdens samtliga samhällen. Vid bekämpningen skall användas mekaniska metoder, t.ex. spärrbox, eller sådana kemiska produkter eller biotekniska organismer som får användas mot varroakvalster. Metoderna får användas enskilt eller i kombination. Valet av bekämpningsmetod skall tillsynsmannen överlåta på biodlaren. (

text: SJVFS 1999:17

text: För vildbisamhälle, dvs. bisamhälle som tagit bostad i annat föremål än avsedd bibostad, gäller att tillsynsman får verkställa eller före lägga om åtgärder som bedöms nödvändiga för att förhindra smittspridning även i det fall då endast misstanke om smitta föreligger. Smitta behöver som regel befaras endast om något samhälle smittat av amerikansk yngelröta under det innevarande eller föregående kalenderåret påträffats inom ett avstånd av tre kilometer eller om något samhälle smittat av varroakvalster under det innevarande eller föregående kalenderåret påträffats inom ett avstånd av sju kilometer.

text: Skada som uppkommer vid förintande av vildbisamhälle föranlett av misstanke om eller faktisk förekomst av amerikansk yngelröta eller varroakvalster skall anses vara ringa och förintandet därmed tillåtet för tillsynsmannen även om ägaren motsätter sig åtgärden, om uppkommen kostnad eller förlust ej överstiger 300 kronor.

text: Tillsynsmans rapportering

text: Tillsynsman skall föra förrättningsprotokoll över varje utförd förrättning samt årligen senast den 1 november insända verksamhetsrapport för innevarande år till länsstyrelsen. Länsstyrelsen sammanställer verksamhetsrapporterna och sänder in sammanställningen till Statens jordbruksverk före den 10 januari nästkommande år.

text: Ersättning

text: Ersättning för kostnad eller förlust genom beslut om förintande av bisamhälle i bigård utgår enligt

text: 13 § bisjukdomsförordningen (1974:212)

text: . Ansökan om ersättning inlämnas till vederbörande länsstyrelse för prövning. Till ansökan skall fogas protokoll över förrättningen.

text: Saknr Y 12

text: För kostnad eller förlust som uppkommit genom tillsynsmans eller Statens jordbruksverks beslut om förintande av vildbisamhälle enligt 40 § och som varit nödvändig för att förhindra smittspridning utgår ersättning till berörd fastighetsägare. Ansökan om ersättning inlämnas till vederbörande länsstyrelse för prövning. Om ersättningsanspråken från fastighetsinnehavaren uppgår till 5 000 kronor eller mer skall länsstyrelsen tillsammans med eget yttrande vidarebefordra ansökan till Statens jordbruksverk som prövar ansökan. Till ansökan skall fogas verifikation över uppkomna kostnader samt protokoll över förrättningen.

text: Tillsynsman skall vara närvarande vid varje förintande av bisamhälle som kan ge anledning till ersättning.

text: Tillsynsmans räkning insänds till länsstyrelsen för granskning och utbetalning.

text: Biodlarens uppgiftsskyldighet

text: Innehavare av bisamhälle skall i anmälan till länsstyrelsen vart tredje år räknat från år 1994 senast den 31 mars uppge var bisamhälle är stadigvarande uppställt. Uppgift skall lämnas om innehavarens namn och postadress, fastighet på vilken bisamhälle är stadigvarande uppställt, församling och kommun där fastigheten är belägen samt huruvida bisamhälle flyttas till tillfällig uppställningsplats. Den som startar eller övertar biodling skall göra anmälan enligt första stycket när verksamheten påbörjas.

text: Denna författning träder i kraft den 30 april 1992, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1991:113

text: ) om bekämpning av amerikansk yngelröta och varroasjuka hos bin skall upphöra att gälla.

text: Denna författning träder i kraft den 15 april 1993.

text: Denna författning träder i kraft den 15 juni 1994.

text: SJVFS 1992:38

text: . 3

text: SJVFS 1993:27

text: . 4

text: SJVFS 1994:68

text: Saknr Y 12 ---------------------- Denna författning träder i kraft den 8 mars 1999. ---------------------- Denna författning träder i kraft den 18 juni 2002.

text: CARL JOHAN LIDÉN

text: Gunilla Ideström (Växtodlingsenheten)

text: . 6


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om saluföring m.m. av utsäde av icke-vedartade arter av prydnadsväxter

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om kvalitetskontroll på annat sätt än genom certifiering och bestämmelser för saluföring m.m. av utsäde av samtliga arter av icke -vedartade arter av prydnadsväxter. Dessa föreskrifter gäller inte för utsäde som saluförs i liten omfattning (färre än 5 000 frön per sort och år) eller för bevarande av den genetiska mångfalden. Dessa föreskrifter gäller inte heller för leverantörer med en årsomsättning från utsädesförsäljningen som är lägre än 1,5 prisbasbelopp. Dessa leverantörer skall dock årligen anmäla sin beräknade årsomsättning från utsädesförsäljningen till Statens utsädeskontroll (Utsädeskontrollen). För utsäde av vilda arter av prydnadsväxter finns även bestämmelser i 1.

text: rådets förordning (EG) nr 338/97 av den 9 december 1996

text: dem ,

text: Jfr

text: rådets direktiv 98/56/EG av den 20 juli 1998

text: om saluföring av förökningsmaterial av prydnadsväxter (EGT L 226, 13.8.1998, s. 16, Celex 31998L0056),

text: kommissionens direktiv 93/49/EEG av den 23 juni 1993

text: om en översikt över de krav som skall uppfyllas av prydnadsväxter och förökningsmaterial av prydnadsväxter i enlighet med

text: artikel 4 i rådets direktiv 91/682/EEG

text: (EGT L 250, 7.10.1993, s. 9, Celex 31993L0049), ändrat genom

text: kommissionens direktiv 1999/67/EG av den 28 juni 1999

text: om ändring av direktiv

text: rådets direktiv 91/682/EEG

text: (EGT L 164, 30.6.1999, s. 78, Celex 31999L0067),

text: kommissionens direktiv 1999/66/EG av den 28 juni 1999

text: om krav beträffande den etikett eller annan handling som utfärdas av leverantören enligt

text: rådets direktiv 98/56/EG

text: (EGT L 164, 30.6.1999, s. 76, Celex 31999L0066) och

text: kommissionens direktiv 1999/68/EG av den 28 juni 1999

text: om ytterligare bestämmelser för de listor över sorter av prydnadsväxter som förs av leverantörer i enlighet med

text: rådets direktiv 98/56/EG

text: (EGT L 172, 8.7.1999, s. 42, Celex 31999L0068). EGT L 61, 3.3.1997, s. 1 (Celex 31997R0338).

text: kommissionens förordning (EG) nr 1808/2001 av den 30 augusti 2001

text: om närmare föreskrifter för tillämpningen av

text: rådets förordning (EG) nr 338/97

text: om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem , 3.

text: kommissionens förordning (EG) nr 2087/2001 av den 24 oktober 2001

text: om förbud mot införsel av vissa arter av vilda djur och växter till gemenskapen , 4.

text: artskyddsförordningen (1998:179)

text: samt med stöd av den utfärdade föreskrifter. Kvalitetskontroll på annat sätt än genom certifiering krävs enligt

text: 5 § 1

text: , 4 och 5

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: inte för 1. utsäde som är avsett för export till ett land utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, eller 2. utsäde som är avsett för a. förädlingsändamål, b. försöksändamål eller för vetenskapligt bruk. Bestämmelser om saluföring m.m. av utsäde av vedartade arter av prydnadsväxter samt om saluföring m.m. av annat förökningsmaterial än utsäde av prydnadsväxter finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:96

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m.

text: Av

text: 18 § utsädesförordningen (2000:1330)

text: följer att utsäde endast får saluföras av godkända leverantörer. Detta gäller dock inte om en leverantör endast saluför utsäde till personer som inte bedriver yrkesmässig produktion av eller yrkesmässig saluföring av prydnadsväxter eller förökningsmaterial av prydnadsväxter. Utsäde får dessutom endast saluföras om det uppfyller kraven i dessa föreskrifter.

text: Bestämmelser med krav på registrering av den som yrkesmässigt producerar, lagrar, saluför eller inför växter finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växt skadegörare. I samma föreskrifter finns också krav på att vissa växter skall vara försedda med ett växtpass vid förflyttning inom Europeiska unionen (EU) samt att vissa växter skall åtföljas av ett sundhetsintyg vid import från länder utanför EU. Bestämmelser om emballage och märkning av betat utsäde finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2001:13

text: ) om emballage för betat utsäde.

text: 3 EGT L 250, 19.9.2001, s. 1 (Celex 32001R1808). 4 EGT L 282, 26.10.2001, s. 23 (Celex 32001R2087).

text: Definitioner

text: De termer och begrepp som används i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: , växt

text: skyddslagen (1972:318)

text: och i

text: 13 kap.

text: miljöbalken (1998:808)

text: har samma betydelse i dessa föreskrifter. I dessa föreskrifter avses med EG-kvalitet: kraven i dessa föreskrifter är uppfyllda, leverantör: en fysisk eller juridisk person som bedriver yrkesmässig saluföring eller import av utsäde, eller som producerar utsäde, prydnadsväxter: växter för prydnadsändamål av samtliga släkten och arter av icke-vedartade prydnadsväxter, dvs. annat än träd, buskar och ris, utsäde: frö för sådd av samtliga släkten och arter av icke-vedartade prydnadsväxter som omfattas av dessa föreskrifter, dvs. annat än träd, buskar och ris, växtpass: officiell märkning som visar att föreskrivna sundhetskrav vid förflyttning av växter (inklusive utsäde av vissa arter) inom EU är uppfyllda.

text: Krav som utsäde skall uppfylla

text: Utsäde skall i förekommande fall uppfylla tillämpliga växtskyddskrav i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare.

text: Utsäde som omfattas av dessa föreskrifter får inte innehålla flyghavre (Avena fatua, Avena ludoviciana och Avena sterilis).

text: Vid saluföring skall utsädet 1. åtminstone vid visuell besiktning i allt väsentligt vara fritt från skadegörare som försämrar kvaliteten och tecken eller symptom på skadegörare som gör utsädet mindre användbart, 2. i allt väsentligt vara fritt från fel som kan försämra dess kvalitet som utsäde, 3. ha tillräcklig livskraft och storlek med avseende på dess användbarhet som utsäde, 4. ha tillräcklig grobarhet. Utsäde som visar synliga tecken eller symptom på att inte i allt väsentligt vara fritt från skadegörare får endast saluföras om det behandlats på lämpligt sätt.

text: Vid saluföring skall utsädet ha tillräcklig sortäkthet och sortrenhet om det saluförs med uppgift om en viss sort enligt 12 §.

text: Saluföring och märkning av utsäde

text: Utöver kraven i dessa föreskrifter får utsäde som är av en sort som är genetiskt modifierad endast saluföras om tillstånd finns enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken (1998:808)

text: eller enligt

text: 6 § förordningen (1994:901)

text: om genetiskt modifierade organismer. Att sorten är genetiskt modifierad skall framgå av märkningen på förpackningen enligt märkningskraven i 11 § och av alla dokument, officiella eller andra, som fästs på eller åtföljer utsädespartiet. Uppgift om att en sort är genetiskt modifierad skall även framgå av försäljningskataloger och annan information där sorten omnämns.

text: Utsäde skall saluföras i enhetliga partier. Utsäde från olika partier får dock saluföras som en enda varusändning under förutsättning att leverantören registrerar de olika partiernas sammansättning och ursprung. Kraven på enhetliga partier respektive på registrering gäller endast för utsäde som saluförs till personer som bedriver yrkesmässig produktion av eller yrkesmässig saluföring av prydnadsväxter eller förökningsmaterial av prydnadsväxter. Kraven gäller inte vid saluföring till en leverantör vars verksamhet uteslutande gäller köp av utsäde, i märkta och förseglade förpackningar, för vidare saluföring utan att förpackningen bryts.

text: När utsäde saluförs skall förpackningen vara märkt av leverantören med en etikett. Etiketten skall vara av lämpligt material och inte ha använts tidigare. Texten skall vara tryckt på minst ett av EU:s officiella språk. Den skall innehålla följande rubriker: 1. ”EG-kvalitet”. 2. EG-medlemsstatens kod. 3. Det ansvariga officiella organets namn eller kod. 4. Leverantörens registreringsnummer. 5. Individuellt serie -, vecko - eller partinummer. 6. Vetenskapligt namn. 7. Sortbenämning, i tillämpliga fall, grundstammens beteckn ing. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 8. Benämning av sortgruppen, i tillämpliga fall. 9. Mängd. 10. Produktionslandets namn, vid import från ett land utanför EU. Med ansvarigt officiellt organ enligt tredje punkten avses Utsädes kontrollen, utom vid införsel där ansvarigt organ i respektive EU-land avses och vid växtpass där Jordbruksverket är ansvarigt organ. Om utsädet åtföljs av ett växtpass, kan etiketten ersättas av växtpasset om det senare är försett med upplysningarna under punkterna 1, 3, 7, 8 och 10. Dessa upplysningar skall vara klart avskilda från övrig text. För märkning av portionsförpackat utsäde, till personer som inte bedriver yrkesmässig produktion av eller yrkesmässig saluföring av pryd-

text: nadsväxter eller förökningsmaterial av prydnadsväxter, gäller att märkning kan göras direkt på emballaget. Följande information skall finnas: 1. ”EG-kvalitet”. 2. Leverantörens namn och adress. 3. Individuellt serie -, vecko - eller partinummer. 4. Vetenskapligt namn . 5. Sortbenämning. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 6. Benämning av sortgruppen, i tillämpliga fall. 7. Mängd, får anges i vikt (gram), antal (st.), till antal plantor eller sträckmeter.

text: Utsäde får saluföras med uppgift om vilken sort det är endast om den berörda sorten är 1. registrerad för växtförädlarrätt, 2. officiellt registrerad på annat sätt, 3. allmänt känd, eller 4. upptagen i en leverantörs förteckning med detaljerad beskrivning och benämning. Varje sort skall, så långt som möjligt, ha samma benämning i alla medlemsstater. Om utsäde saluförs med uppgift om sortgrupp i stället för sort skall leverantören ange sortgruppen på ett sådant sätt att förväxling med annan sortbenämning undviks.

text: De förteckningar som nämns i 12 § 4 skall innehålla följande 1. sortbenämning, i tillämpliga fall tillsammans med dess allmänt kända synonymer, 2. uppgifter om upprätthållare av sorten och om den förökningsmetod som tillämpas, 3. sortbeskrivning, åtminstone innehållande de karaktärer och deras uttryck som används i den sortbeskrivning som skall inges i ansökan om EG:s växtförädlarrätt där denna är tillämplig, samt 4. om möjligt, uppgifter om hur sorten skiljer sig från de sorter den närmast liknar. Punkterna 2 och 4 gäller endast för leverantörer som förökar eller producerar utsäde. Förteckningarna skall på begäran göras tillgängliga för Utsädes kontrollen. Leverantören skall spara dessa förteckningar i minst tre år.

text: Utsäde som har producerats i ett land utanför EU

text: Utsäde får endast importeras från ett land utanför EU, om den importerande leverantören före import ser till att utsädet har samma kvalitet som utsäde som har producerats inom EU enligt dessa föreskrifter, särskilt vad gäller kvalitet, identifikation och växtskydd.

text: Införsel av utsäde

text: Införsel av utsädesparti, inklusive småförpackningar, skall av importören skriftligen anmälas till Utsädeskontrollen efter införseln. Anmälan skall göras genom en årlig rapport eller på begäran från Utsädeskontrollen. Utsäde behöver dock inte anmälas om det skall användas för egen sådd. Anmälan skall ske på av Utsädeskontrollen fastställd blankett och innehålla följande uppgifter 1. ursprungsland och officiell kontrollmyndighet, 2. avsändarland, 3. sort, 4. kvantitet, 5. referensnummer, 6. typ av förpackning och märkning, 7. beträffande småförpackningar, antal förpackningar som förts in och förpackningsvikt. Leverantören skall spara skriftliga bevis på sitt kontrakt med leverantören utanför EU i minst tre år.

text: Krav som skall uppfyllas av en leverantör

text: En leverantör skall vara godkänd av Utsädeskontrollen med avseende på den verksamhet som bedrivs enligt dessa föreskrifter. Godkännande krävs inte för en leverantör vars verksamhet uteslutande gäller köp av utsäde, i märkta och förseglade förpackningar, för vidare saluföring utan att förpackningen bryts. Av

text: 18 § utsädesförordningen (2000:1330)

text: tredje stycket följer att godkännande inte krävs för en leverantör som endast saluför utsäde till personer som inte bedriver yrkesmässig produktion av eller yrkesmässig saluföring av prydnadsväxter eller förökningsmaterial av prydnadsväxter.

text: En leverantör som bedriver produktion av utsäde skall 1. kartlägga och övervaka sådana kritiska moment i sin produktionskedja som inverkar på utsädets kvalitet, 2. vid behov ta ut prov för laboratorieanalys, 3. se till att olika partier av utsädet hålls åtskilda och kan identifieras under produktionen, samt 4. spara uppgifter i minst tre år om den övervakning som avses i första punkten så att Utsädeskontrollen kan granska uppgifterna om den begär det.

text: Om någon av de skadegörare som anges i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växt skadegörare förekommer på en anläggning som tillhör en leverantör som

text: bedriver produktion av utsäde skall leverantören anmäla detta till Jordbruksverket samt vidta de åtgärder som föreskrivs av verket.

text: När utsäde saluförs skall registrerade leverantörer enligt 16 § spara skrift liga bevis för sin saluföring eller sina inköp i minst ett år.

text: Kontroll och tillsyn

text: För att kontrollera att kraven i dessa föreskrifter uppfylls skall utsäde kontrolleras av Utsädeskontrollen 1. åtminstone genom stickprovskontroller, och 2. åtminstone i fråga om utsäde som saluförs till personer som bedriver yrkesmässig produktion av eller yrkesmässig saluföring av prydnadsväxter eller förökningsmaterial av prydnadsväxter.

text: Om det vid kontroll enligt 20 § visar sig att utsäde inte uppfyller kraven skall Utsädeskontrollen se till att leverantören vidtar lämpliga åtgärder eller, om detta inte är möjligt, förbjuda saluföring av detta utsäde inom EU.

text: Om det visar sig att utsäde som saluförs av en viss leverantör inte uppfyller kraven i dessa föreskrifter skall Utsädeskontrollen se till att lämpliga åtgärder vidtas beträffande denna leverantör. Alla sådana åtgärder skall avbrytas så snart det med tillräcklig säkerhet har fastställts att det utsäde som är avsett att saluföras av leverantören i framtiden kommer att uppfylla kraven i dessa föreskrifter.

text: Undantag

text: Vid brist på utsäde, eller om det annars finns särskilda skäl, kan Jordbruksverket medge undantag från de krav som angivits i dessa föreskrifter, om det inte strider mot EG:s bestämmelser.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Denna författning träder i kraft den 1 augusti 2002, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1991:100

text: ) om kvalitetsdeklaration vid överlämnande av vissa utsädesvaror skall upphöra att gälla. Äldre föreskrifter gäller till och med den 31 december 2004 för utsäde som producerats före ikraftträdandet av dessa föreskrifter.

text: Till och med den 31 december 2004 får utsäde, som inte omfattas av äldre föreskrifter, saluföras även om det inte uppfyller kraven i dessa föreskrifter.

text: CARL JOHAN LIDÉN

text: Eva Dahlberg (Växtodlingsenheten)