title: Föreskrifter om kontroll av luftkvalitet

text: Dessa föreskrifter gäller 1. mätning, modellberäkning, objektiv skattning, redovisning och rapportering av resultat för den kontroll av miljökvalitetsnormer i utomhusluft som kommunerna ansvarar för att genomföra enligt

text: 26 § luftkvalitetsförordningen (2010:477)

text: , 2. godkännande av mätinstrument enligt

text: 49 § första stycket 1 luftkvalitetsförordningen

text: samt verksamhet och funktion vid nationellt referenslaboratorium enligt

text: 50 § luftkvalitetsförordningen

text: , samt 3. formerna för redovisning av ett åtgärdsprogram enligt

text: 33 § luftkvalitetsförordningen

text: 'H¿QLWLRQHU

text: I dessa föreskrifter har följande begrepp nedan angiven betydelse:

text: Datafångst Den andel (%) giltiga data som erhållits under den period då mätning ska ha skett. Datavärd Aktör som på uppdrag av Naturvårdsverket tar emot, tillgängliggör och lagrar data samt andra uppgifter från olika kontroller och undersökningar. Exponering Halten av ett ämne i inandningsluften som en individ eller en grupp av individer utsätts för. Gaturum Gata i en tätort där människor sannolikt exponeras för de högsta halterna av en förorening.

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG

text: om luftkvalitet och renare luft i Europa, i lydelsen enligt

text: kommissionens direktiv (EU) 2015/1480

text: samt Europaparlamentets och rådets direktiv om arsenik, kadmium, kvicksilver, nickel och polycykliska aromatiska kolväten i luften, i lydelsen enligt

text: kommissionens direktiv (EU) 2015/1480

text: Indikativa mätningar Mätningar med lägre kvalitetsmål än för kontinuerliga mätningar. Mätningarna uppfyller kvalitetsmålen i bilaga 1 och tillämpliga delar av redovisningskraven i bilaga 6. Kontinuerliga mätningar Mätningar, under ett kalenderår på en fast punkt, som uppfyller kvalitetsmålen i bilaga 1 och redovisningskraven i bilaga 6. Kvalitetskontroll (QC) Genomförandet av aktiviteter, enligt fastställda rutiner, för att kontrollera att kvalitetsmålen i bilaga 1 uppfylls. Kvalitetssäkring (QA) Den systematiska planeringen av aktiviteter för att säkerställa att kvalitetsmålen i bilaga 1 uppfylls. I detta ingår fastställandet av rutiner för kvalitetskontroll. Modellberäkning Matematisk modell som beskriver halter av olika luftföroreningar i tid och rum. Objektiv skattning Bedömning av halter av luftföroreningar genom enkla mätningar, enkla beräkningar, jämförelse med liknande platser, tidigare kontrollresultat, kunskap om utsläpp eller annan relevant information. Osäkerhet Ett intervall runt mätresultatet, eller annat resultat av kontrollen, som med en viss given sannolikhet innefattar det sanna värdet. Osäkerheten inkluderar såväl systematiska som slumpmässiga fel, dvs. är en sammanvägning av alla fel som påverkar resultatet. Realtidsdata Preliminära mätdata som kan tillgängliggöras med omedelbar verkan. Referenslaboratorium Aktör som på uppdrag av Naturvårdsverket tillhandahåller stöd och vägledning vid arbete med mätning och modellering. 6DPYHUNDQVRPUnGH *HRJUD¿VNW RPUnGH GlU NRQWUROOHQ DY OXIWNYDOLWHW genomförs i samverkan mellan flera kommuner enligt

text: . Tidstäckning Den andel (%) av ett kalenderår då mätning ska ha skett för att fastställa halten av en viss förorening. Den ska inte vara lägre än kravet på lägsta godtagbara tidstäckning som anges i bilaga 1. Urban bakgrund De områden och platser i en tätort där föroreningsnivåerna är representativa för den exponering som befolkningen i allmänhet är utsatt för. Utvärderingströskel Nivå som bestämmer omfattningen av kontrollen av en miljökvalitetsnorm.

text: 7HUPHURFKEHJUHSSVRPGH¿QLHUDWVLOXIWNYDOLWHWVI|URUGQLQJHQKDU samma betydelse i dessa föreskrifter.

text: 3 §(QNRQWUROOVWUDWHJLVND¿QQDVI|UYDUMHNRPPXQHOOHUVDPYHUNDQVRPUnGH som genomför kontrollen i form av mätning eller modellberäkning. Kontrollstrategin ska omfatta minst två kalenderår och uppdateras årligen.

text: En kontrollstrategi ska åtminstone innehålla följande: 1. Information om och analys av luftkvalitetssituationen utifrån tidigare kontrollresultat. 2. Uppgifter om dominerande utsläpp. 3. Beskrivning av det kontrollförfarande som kommunen eller samverkansområdet omfattas av enligt 10–17 §§ samt eventuella avvikelser från detta. Om relevant, ska dokumentation enligt 17 § andra stycket ingå i beskrivningen. 4. Beskrivning av mätstationer och områden där eventuell modellberäkning ska utföras, inklusive motivering. För mätstationer ska detaljerade kartor RFKIRWRJUD¿HUDYRPJLYQLQJDUQDPHGDQJLYHOVHDYNRPSDVVULNWQLQJHQ ingå. Eventuella avvikelser från anvisningarna i bilaga 4, gällande placering av mätutrustning, ska redovisas. 5. Information om mätmetodik och eventuella beräkningsmodeller. 6. Rutiner för rapportering och information. 7. Långsiktig mät- och modellberäkningsstrategi.

text: Kvalitetssäkring och kvalitetskontroll

text: Luftkvaliteten ska kontrolleras så att de kvalitetsmål för data som anges i bilaga 1 uppfylls.

text: 6 §(WWNYDOLWHWVVlNULQJVSURJUDPVND¿QQDVLYDUMHNRPPXQHOOHUVDPYHUNDQVområde som genomför kontrollen i form av mätning eller modellberäkning. Programmet ska innehålla system för kvalitetssäkring (QA) och kvalitetskontroll (QC).

text: En myndighet som enligt

text: 50 § luftkvalitetsförordningen (2010:477)

text: utsetts att vara referenslaboratorium för luftkvalitet i frågor om mätningar ska 1. utföra de uppgifter som anges i bilaga I C.1 ii, iv, v och vi till luftkvalitetsdirektivet, 2. tillhandahålla teknisk vägledning kring kvalitetssäkring och kvalitetskontroll, 3. granska ansökningar om godkännande enligt 20 § och tillhandahålla bedömningar åt Naturvårdsverket, 4. utföra regelbundna utvärderingar av mätstationer, samt 5. utföra granskning av rapporterade resultat från kontroll.

text: Samverkan

text: Samverkan mellan kommuner enligt

text: ska bedrivas i enlighet med ett program för samordnad kontroll. Programmet ska tas fram i samråd mellan de samverkande kommunerna samt med andra berörda parter.

text: Ett program för samordnad kontroll ska åtminstone innehålla 1. organisation (företrädare för samverkansområdet, samverkansparter och hur samverkan organiseras), 2. kontrollstrategi enligt 3–4 §§, samt 3. kvalitetssäkringsprogram enligt 6 §.

text: Kontrollförfarande

text: Resultat från tidigare mätning, modellberäkning eller objektiv skattning, samt dess förhållande till utvärderingströsklarna, avgör vilket kontrollförfarande som lägst ska tillämpas för en förorening i en kommun eller ett samverkansområde. I de fall information om luftkvaliteten saknas ska en inledande kartläggning av halterna genomföras.

text: Vid bedömningen av om en utvärderingströskel har överskridits ska de VHQDVWHIHPnUHQVKDOWHUEHDNWDVRPWLOOUlFNOLJDGDWD¿QQV(QXWYlUGHULQJVtröskel har överskridits om överskridandet skett under minst tre separata år av dessa fem föregående år. Om tillräckliga data saknas får resultat från kortvariga mätningar, som genomförts vid de tidpunkter och platser där halterna kan antas vara högst, samt från modellberäkningar, användas för att fastställa om en utvärderingströskel har överskridits.

text: Kontinuerliga mätningar

text: Kontinuerliga mätningar ska tillämpas vid halter över den nedre utvärderingströskeln om inte annat följer av 15–16 §§. Om kontinuerliga mätningar utgör den enda informationskällan ska mätstationerna i en kommun eller ett samverkansområde som minst uppgå till nedan föreskrivna antal:

text: Antal A. Vid halter över den övre B. Vid halter mellan den nedre invånare, utvärderingströskeln (ÖUT) utvärderingströskeln (NUT) och den tusental övre utvärderingströskeln (ÖUT)

text: en en

text: 1 1

text: Kvävedioxid Svaveldioxid Bly Kolmonoxid Bensen Partiklar (PM10 och PM2,5) Arsenik Kadmium Nickel Bens(a)pyr Kvävedioxid Svaveldioxid Bly Kolmonoxid Bensen Partiklar (PM10 och PM2,5) Arsenik Kadmium Nickel Bens(a)pyr

text: 10–249 1 2 1 1 1 1 1 1 250–499 2 3 1 1 1 2 1 1 500–749 2 3 1 1 1 2 1 1 750–999 3 4 2 2 1 2 1 1 1 000–1 499 4 6 2 2 2 3 1 1 1 500–1 999 5 7 2 2 2 3 1 1 2 000–2 499 6 8 2 3 3 4 1 1 2 500–2 999 7 10 2 3 3 4 1 1 3 000–3 500 8 11 2 3 3 6 1 1 1 Det totala antalet mätstationer för PM10 och PM2,5.

text: Om PM10 och PM2,5mäts vid samma mätstation ska dessa räknas som två skilda mätstationer. Antalet mätstationer för kontinuerliga mätningar i närheten av punktkällor ska beräknas med beaktande av emissionstäthet, luftföroreningarnas sannolika spridningsmönster och befolkningens potentiella exponering.

text: Vid överskridande eller risk för överskridande av en miljökvalitetsnorm i ett samverkansområde ska minst en mätstation för kontinuerliga mätningar ¿QQDVLYDUMHNRPPXQGlUPLOM|NYDOLWHWVQRUPHQ|YHUVNULGVHOOHUULVNHUDUDWW överskridas. Dessa mätstationer får ingå i det föreskrivna antalet mätstationer för samverkansområdet enligt 12 §, men kan innebära att det totala antalet blir VW|UUHRPHQPLOM|NYDOLWHWVQRUP|YHUVNULGVHOOHUULVNHUDUDWW|YHUVNULGDVLÀHUD kommuner i samverkansområdet. När en miljökvalitetsnorm överskrids eller riskerar att överskridas i två eller ÀHUDDQJUlQVDQGHNRPPXQHURFK|YHUVNULGDQGHWEHURUSnVDPPDXWVOlSSVNlOOD får undantag från kravet på kontinuerliga mätningar i varje kommun enligt första stycket göras. Antalet mätstationer ska dock vara så många att överskridandet går att utvärdera med tillräcklig noggrannhet. Om sådant undantag görs ska mätbortfallet kompenseras med modellberäkningar.

text: Mätstationer där miljökvalitetsnormen för partiklar (PM10) har överskridits XQGHUQnJRWDYGHVHQDVWHWUHnUHQVNDEHKnOODVRPGHLQWHPnVWHÀ\WWDVSn grund av särskilda omständigheter.

text: Kommuner med färre än 10 000 invånare får tillämpa objektiv skattning istället för mätning vid halter mellan den nedre utvärderingströskeln och miljökvalitetsnormen. Vid överskridande eller risk för överskridande av en miljökvalitetsnorm ska kontinuerliga mätningar enligt 13 § tillämpas.

text: Kommuner som inte ingår i ett samverkansområde får tillämpa indikativa mätningar, modellberäkningar eller objektiv skattning istället för kontinuerliga mätningar vid halter mellan den nedre utvärderingströskeln och den övre utvärderingströskeln.

text: I de fall kontinuerliga mätningar av en förorening kompletteras med modellberäkningar eller indikativa mätningar får antalet mätstationer i en kommun eller ett samverkansområde minskas med upp till 50 %. Detta gäller vid halter över den övre utvärderingströskeln samt under förutsättning att 1. informationen är tillräcklig för att kunna utvärdera luftkvaliteten med avseende på miljökvalitetsnormerna samt tröskelvärdena för larm, 2. informationen uppfyller kravet enligt

text: 38 § luftkvalitetsförordningen (2010:477)

text: på att informera allmänheten, samt 3. de kompletterande mätningarnas och beräkningarnas rumsliga upplösning ger tillräcklig information för att bestämma halten med den noggrannhet VRPVSHFL¿FHUDVDYVHHQGHNYDOLWHWVPnOI|UGDWDLELODJD Vid användning av kompletterande metoder enligt första stycket ska dokumentation av dessa metoder samt hur kriterierna enligt punkt 1–3 uppfylls ingå i kontrollstrategin enligt 3–4 §§.

text: Indikativa mätningar

text: Indikativa mätningar får utgöra komplement till kontinuerliga mätningar vid halter över den övre utvärderingströskeln för att tillräcklig information om luftkvaliteten på olika platser i kommunen eller samverkansområdet ska erhållas. De får även användas i kombination med kontinuerliga mätningar och modellberäkningar vid halter mellan den nedre och den övre utvärderingströskeln.

text: Mätmetoder

text: Referensmetoder för kvävedioxid, kväveoxider, svaveldioxid, kolmonoxid, bly, bensen, partiklar (PM10 och PM2,5), arsenik, kadmium, nickel, bens(a)pyren och ozon anges i bilaga 2 och ska användas vid kontinuerliga mätningar. Annan metod än referensmetod får användas enligt första stycket om metoden ger likvärdiga resultat som referensmetoden. Mätinstrument som mäter enligt referensmetod eller metod som är likvärdig med referensmetod och som används vid kontinuerliga mätningar ska vara godkända av Naturvårdsverket.

text: Ansökan om godkännande av mätinstrument som mäter enligt referensmetod eller metod som är likvärdig med referensmetod prövas av Naturvårdsverket. Ansökan ska innehålla 1. syftet med ansökan, 2. en allmänt tillgänglig redovisning av metodens överensstämmelse med referensmetoden för relevant förorening som omfattar a) detaljerade testrapporter som visar att utrustningen uppfyller alla prestandakrav, även när vissa förhållanden med avseende på miljö RFKSODWVlUVSHFL¿NDI|U6YHULJHRFKLQWHPRWVYDUDUGHI|UKnOODQGHQ för vilka utrustningen redan har provats och typgodkänts i en annan medlemsstat, samt b) samtliga resultat från genomförda tester, HYHQWXHOODXWIlUGDGHFHUWL¿NDWVDPW 4. eventuell övrig dokumentation. I de fall där mätinstrument har testats i en annan medlemsstat inom Europeiska unionen får den dokumentation som avses i första stycket 2–4 vara på engelska. För att få bifoga sådan dokumentation ska testlaboratoriet vid testets genomförande ha innehaft relevant ackreditering enligt gällande standard om allmänna kompetenskrav för provnings- och kalibreringslaboratorier. Naturvårdsverket ska vid prövningen beakta Europeiska kommissionens riktlinjer om likvärdighetsbedömning. Beslutet kan enligt

text: 19 kap 1 § tredje stycket miljöbalken

text: överklagas till mark- och miljödomstolen.

text: Mätning ska ske i enlighet med bilaga 3.

text: Val av plats för mätstation och placering av mätutrustning

text: Bestämmelser om i vilka områden och på vilka platser kontroll genom PlWQLQJVNDVNH¿QQVLWUHGMHVW\FNHWOXIWNYDOLWHWVI|URUGQLQJHQ Vid val av plats för mätstationer gäller även följande:

text: 1. En mätstation i gaturum ska om möjligt vara representativ för luftkvaliteten för en gatusträcka som är minst 100 meter lång och om möjligt vara representativ för liknande platser och miljöer som inte ligger i den omedelbara närheten. Mikromiljöer ska undvikas. 2. En mätstation i urban bakgrund ska om möjligt vara representativ I|U OXIWNYDOLWHWHQ L HWW RPUnGH Sn ÀHUD NYDGUDWNLORPHWHU 3ODWVHQ I|U mätstationen ska väljas så att föroreningsnivån påverkas av det samlade bidraget från alla källor som ligger i vindriktning mot stationen. Föroreningsnivån ska inte domineras av en enda källa, såvida inte situationen är typisk för ett större område i tätorten. 3. Om endast en mätstation för kontinuerliga mätningar används i en tätort ska denna placeras i gaturum eller motsvarande område där det är sannolikt att befolkningen exponeras för de högsta halterna. 4. Om två mätstationer för kontinuerliga mätningar av kvävedioxid, partiklar (PM10 och PM2,5), bensen eller kolmonoxid används, ska om möjligt minst en vara placerad i gaturum, eller motsvarande område där det är sannolikt att befolkningen exponeras för de högsta halterna, och minst en LXUEDQEDNJUXQG2PÀHUlQWYnPlWVWDWLRQHUDQYlQGVVNDPDMRULWHWHQ placeras i gaturum eller motsvarande område där det är sannolikt att befolkningen exponeras för de högsta halterna. 5. Vid utvärdering av bidrag från industrikällor ska åtminstone en mätstation placeras i närmaste bostadsområde i den förhärskande vindriktningen från källan. Om bakgrundshalterna är okända ska ytterligare en mätstation placeras i den förhärskande vindriktningen mot källan. 6. En mätstation i industrimiljö ska om möjligt vara representativ för luftkvaliteten för ett område som är minst 250 meter gånger 250 meter. 7. En mätstation i landsbygdsmiljö ska om möjligt placeras på minst fem kilometers avstånd från tätbebyggelse eller industrianläggning. 8. Mätstationer får inte placeras på vägars körbana och mittremsa, såvida inte fotgängare har tillträde till mittremsan. 9. Värdet av kontinuitet och långsiktighet ska beaktas vid val av mätstationer.

text: Mätutrustningen vid mätstationen placeras enligt anvisningar i bilaga 4. Eventuella avvikelser från anvisningarna ska dokumenteras i kontrollstrategin enligt 3–4 §§.

text: Hantering av mätdata

text: Mätdata ska hanteras enligt anvisningar i bilaga 5.

text: Modellberäkningar

text: Modellberäkningar får utgöra komplement till kontinuerliga mätningar vid halter över den övre utvärderingströskeln för att tillräcklig information om luftkvaliteten på olika platser i kommunen eller samverkansområdet ska erhållas. De får även användas i kombination med mätningar vid halter mellan den nedre och den övre utvärderingströskeln samt som enda utvärderingsmetod vid halter under den nedre utvärderingströskeln.

text: Alla typer av data som ska användas i en modellberäkning ska vara kvalitetssäkrade på ett sådant sätt att kvalitetsmålen i bilaga 1 kan uppfyllas.

text: En modell som används för modellberäkning ska vara validerad för det aktuella området, eller ett område med motsvarande förutsättningar, i första hand mot mätning med en referensmetod eller likvärdig metod, i andra hand med en annan standardiserad metod.

text: Vid val av plats för kontroll av miljökvalitetsnormerna genom modellberäkning ska det som föreskrivs om var kontroll genom mätning ska ske i

text: 26 § tredje stycket luftkvalitetsförordningen (2010:477)

text: samt val av plats för mätstation i 22 § 1–3 och 5–8 tillämpas.

text: Resultat från modellberäkning ska kvalitetskontrolleras mot uppmätta värden i det aktuella området eller ett område med motsvarande förutsättningar.

text: Objektiv skattning

text: Objektiv skattning får användas som enda utvärderingsmetod vid halter under den nedre utvärderingströskeln. Det får även användas som komplement till mätningar för att tillräcklig information ska erhållas om luftkvaliteten på olika platser i kommunen samt i de fall som avses i 15–16 §§.

text: En kommun som ingår i ett samverkansområde men som inte omfattas av kontinuerliga mätningar, indikativa mätningar eller modellberäkningar för en förorening, ska tillämpa objektiv skattning för den föroreningen.

text: Alla typer av data som ska användas för objektiv skattning ska vara kvalitetssäkrade på ett sådant sätt att kvalitetsmålen i bilaga 1 kan uppfyllas.

text: Vid val av plats för kontroll av miljökvalitetsnormerna genom objektiv skattning ska det som föreskrivs om var kontroll genom mätning ska ske i

text: Underrättelse vid överskridande eller risk för överskridande av en miljökvalitetsnorm

text: En underrättelse från en kommun enligt

text: 30 § luftkvalitetsförordningen (2010:477)

text: ska åtminstone innehålla 1. aktuell miljökvalitetsnorm, 2. mätmetod, 3. dokumentering av mätstation enligt bilaga 6 B 1–2 och i tillämpliga fall dokumentering av modellberäkningar enligt bilaga 6 E, samt 4. uppgifter enligt bilaga 6 H som styrker överskridande eller risk för överskridande av en miljökvalitetsnorm.

text: En underrättelse enligt

text: ska snarast möjligt kompletteras med en redovisning baserad på tillämpliga uppgifter i bilaga 6.

text: Kvalitetssäkrade mätdata för närmast föregående kalenderår ska senast den 31 mars rapporteras till Naturvårdsverkets datavärd. Relevanta uppgifter enligt bilaga 6 A–D och G ska ingå i rapporteringen.

text: Resultat från modellberäkning ska rapporteras senast den 15 juni till Naturvårdsverkets datavärd. Relevanta uppgifter enligt bilaga 6 A, E och G ska ingå i rapporteringen.

text: Resultat från objektiv skattning för närmast föregående kalenderår ska senast den 15 juni rapporteras till Naturvårdsverkets datavärd. Relevanta uppgifter enligt Bilaga 6 A och F ska ingå i rapporteringen. Rapporteringen avser även resultat från inledande kartläggning.

text: Förändringar i redan rapporterade dataset ska snarast möjligt återrapporteras i fullständigt format till Naturvårdsverkets datavärd.

text: Realtidsdata för kontinuerliga mätningar ska rapporteras till Naturvårdsverkets datavärd.

text: Uppgifter om preliminära förändringar i en kontrollstrategi inför närmast följande kalenderår ska redovisas senast den 31 oktober till Naturvårdsverkets datavärd. Uppgifterna gäller information med avseende på 4 § 3–4.

text: Uppgifter om nyinrättad mätstation ska rapporteras snarast möjligt till Naturvårdsverkets datavärd.

text: Den länsstyrelse eller kommun som har fastställt ett nytt eller reviderat åtgärdsprogram ska senast tre månader efter fastställandet inkomma med en redovisning av tillämpliga uppgifter i bilaga 7 till Naturvårdsverket. Om regeringen enligt

text: 36 § luftkvalitetsförordningen (2010:477)

text: har fastställt delar av ett åtgärdsprogram ska uppgifterna enligt första stycket lämnas av den länsstyrelse eller kommun som har upprättat förslaget till åtgärdsprogram.

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 20 januari 2020, varvid Naturvårdsverkets föreskrifter om kontroll av luftkvalitet (

text: ) ska upphöra att gälla. 2. Beslut om godkännande av mätinstrument som har meddelats med stöd av äldre föreskrifter ska fortsätta gälla. Sådana beslut ska anses meddelade enligt motsvarande bestämmelser i dessa föreskrifter.

text: Naturvårdsverket

text: BJÖRN RISINGER

text: Stefan Nyström

text: (Klimatavdelningen)

text: Kvävedioxid Partiklar Bensen Arsenik Bens(a)pyren Svaveldioxid (PM10 och Kadmium Kolmonoxid PM2,5) Nickel Bly

text: 1. Kontinuerliga mätningar

text: Lägsta godtagbara 100 % 100 % 35/90 % 50 % 33 % tidstäckning Lägsta godtagbara 90 % 90 % 90 % 90 % 90 % datafångst Osäkerhet 15 % 25 % 25 % 40 % 50 %

text: 2. Indikativa mätningar

text: Lägsta godtagbara 14 % 14 % 14 % 14 % 14 % tidstäckning Lägsta godtagbara 90 % 90 % 90 % 90 % 90 % datafångst Osäkerhet 25 % 50 % 30 % 40 % 50 %

text: 3. Modellberäkningar

text: Osäkerhet - timmedelvärde 50 % - - - - - medelvärde för 50 % - - - åtta timmar - dygnsmedelvärde 50 % Ännu ej fast- - - ställt - årsmedelvärde 30 % 50 % 50 % 60 % 60 %

text: 4. Objektiv skattning

text: Osäkerhet 75 % 100 % 100 % 100 % 100 %

text: Tidstäckning

text: Tidstäckningen för kontinuerliga mätningar av svaveldioxid, kvävedioxid, kolmonoxid, partiklar (PM10 och PM2,5) och bly innebär oavbrutna mätningar under ett helt kalenderår. För kontinuerliga mätningar av bensen gäller en tidstäckning på 35 % för urban bakgrund och gaturum, jämnt fördelade över året, respektive 90 % för industrimiljö. Tidstäckningen för kontinuerliga mätningar av arsenik, kadmium, nickel och bens(a)pyren innebär mätningar med angiven tidstäckning jämnt fördelade över veckans dagar och över året för att ge en representativ bild av olika förhållanden vad gäller klimat och antropogena aktiviteter. Mätning ska ske genom dygnsprovtagning. För arsenik, kadmium och nickel får dock veckovis provtagning tillämpas, förutsatt att provtagningen inte påverkas negativt. Enskilda prover, som tagits under en period på upp till en månad, kan slås samman och analyseras som ett sammansatt prov, förutsatt att metoden säkerställer att proverna förblir VWDELODXQGHUGHQSHULRGHQ$WWWDGHOSURYDY30¿OWHUI|UDUVHQLNNDGPLXP och nickel för efterföljande analys är tillåtet, under förutsättning att delprovet är representativt för helheten och att detektionskänsligheten inte påverkas negativt med avseende på de relevanta kvalitetsmålen.

text: För provtagning av arsenik, kadmium, nickel och bens(a)pyren är lägre tidstäckning än vad som anges i tabellen tillåten, dock inte lägre än 14 % för kontinuerliga mätningar och 6 % för indikativa mätningar, under förutsättning att det går att visa att den utvidgade osäkerheten på 95 % för det årliga medelvärdet, beräknat utifrån kvalitetsmålen för uppgifterna i tabellen i enlighet med ,62í´'HWHUPLQDWLRQRIWKHXQFHUWDLQW\RIWKHWLPHDYHUDJHRIDLU TXDOLW\PHDVXUHPHQWV´NRPPHUDWWXSSI\OODV Tidstäckningen för indikativa mätningar innebär ett dygns mätning per vecka. Mätningarna ska fördelas slumpvis över veckans alla dagar. Mätningarna får som alternativ bedrivas under åtta hela veckor jämnt fördelade över året.

text: Datafångst

text: Kraven på lägsta godtagbara datafångst omfattar inte förlust av data på grund av regelbunden kalibrering och normalt underhåll av instrument.

text: Osäkerhet

text: 2VlNHUKHWLPlWUHVXOWDWYLGHQNRQ¿GHQVQLYnSnVNDEHG|PDVLHQOLJKHW PHGSULQFLSHUQDL&(1VYlJOHGQLQJ´*XLGHWRWKH([SUHVVLRQRI8QFHUWDLQW\LQ 0HDVXUHPHQW´(19±GHQPHWRGVRPEHVNULYVL,62 RFKULNWOLQMHUQDL&(1UDSSRUWHQ´$LU4XDOLW\±$SSURDFKWR8QFHUWDLQW\(VWL- PDWLRQIRU$PELHQW$LU5HIHUHQFH0HDVXUHPHQW0HWKRGV´&5( Procentsatserna för osäkerhet i tabellen ovan avser medelvärdet av enskilda mätningar under den period som den berörda miljökvalitetsnormen avser för HWWNRQ¿GHQVLQWHUYDOOSn2VlNHUKHWHQLGHNRQWLQXHUOLJDPlWQLQJDUQDVND anses gälla för det område som berörs av den berörda miljökvalitetsnormen. Osäkerhet i modellberäkningar ska avse den största avvikelsen mellan de uppmätta och beräknade haltnivåerna för 90 % av enskilda mätstationer, under den period som miljökvalitetsnormen avser utan hänsyn till tidpunkten för olika händelser. Beräkningsmodellens osäkerhet ska anses gälla det område som berörs av den berörda miljökvalitetsnormen. De kontinuerliga mätningar som ska väljas för jämförelse med modellresultaten ska vara representativa för den skala och det tillämpningsområde som modellen omfattar. Osäkerhet i objektiva skattningar ska avse den största avvikelsen mellan de uppmätta och uppskattade haltnivåerna under den period som miljökvalitetsnormen avser utan hänsyn till tidpunkten för olika händelser.

text: 1. Referensmetod för kvävedioxid och kväveoxider

text: Referensmetoden för mätning av kvävedioxid och kväveoxider är den metod VRPEHVNULYVL66(1´8WRPKXVOXIW±6WDQGDUGPHWRGI|UPlWQLQJ DYNRQFHQWUDWLRQHQDYNYlYHGLR[LGRFKNYlYHPRQR[LGPHGNHPLOXPLQHVFHQV´

text: 2. Referensmetod för svaveldioxid

text: Referensmetoden för mätning av svaveldioxid är den metod som beskrivs i 66(1$&´8WRPKXVOXIW±6WDQGDUGPHWRGI|UPlWQLQJDY NRQFHQWUDWLRQHQDYVYDYHOGLR[LGPHGXOWUDYLROHWWÀXRUHVFHQV´

text: 3. Referensmetod för kolmonoxid

text: Referensmetoden för mätning av kolmonoxid är den metod som beskrivs i SS- (1´8WRPKXVOXIW±6WDQGDUGPHWRGI|UPlWQLQJDYNRQFHQWUDWLRQHQ DYNROPRQR[LGPHGLFNHGLVSHUVLYLQIUDU|GVSHNWURVNRSL´

text: 4. Referensmetod för bly, arsenik, kadmium och nickel

text: Referensmetoden för provtagning av bly, arsenik, kadmium och nickel i luften lUGHQPHWRGVRPEHVNULYVL66(1´8WRPKXVOXIW±6WDQGDUGmetod för gravimetrisk bestämning av masskoncentrationen av PM10- eller 30IUDNWLRQHQDYVYlYDQGHVWRIWLOXIW´5HIHUHQVPHWRGHQI|UPlWQLQJDY bly, arsenik, kadmium och nickel i luften är den metod som beskrivs i SS-EN ´8WRPKXVOXIW±6WDQGDUGPHWRGI|UPlWQLQJDY3E&G$VRFK1L L30IUDNWLRQHQDYVYlYDQGHSDUWLNODU´

text: 5. Referensmetod för bensen

text: Referensmetoden för mätning av bensen är den metod som beskrivs i del 1, 2 RFKDY66(1´8WRPKXVOXIW±6WDQGDUGPHWRGI|UPlWQLQJDY EHQVHQNRQFHQWUDWLRQHU´

text: 6. Referensmetod för partiklar (PM10och PM2,5)

text: Referensmetoden för provtagning och mätning av partiklar (PM10 och PM2,5) lUGHQPHWRGVRPEHVNULYVL66(1´8WRPKXVOXIW±6WDQGDUGPHWRG för gravimetrisk bestämning av masskoncentrationen av PM10- eller PM2,5- IUDNWLRQHQDYVYlYDQGHVWRIWLOXIW´

text: 7. Referensmetod för bens(a)pyren

text: Referensmetoden för provtagning av polycykliska aromatiska kolväten i luften lUGHQPHWRGVRPEHVNULYVL66(1´8WRPKXVOXIW±6WDQGDUGPHWRG för gravimetrisk bestämning av masskoncentrationen av PM10- eller PM2,5- IUDNWLRQHQDYVYlYDQGHVWRIWLOXIW´5HIHUHQVPHWRGHQI|UPlWQLQJDYEHQVD 12 S\UHQLOXIWHQlUGHQPHWRGVRPEHVNULYVL66(1´/XIWNYDOLWHW± 6WDQGDUGPHWRGI|UPlWQLQJDYNRQFHQWUDWLRQHQDYEHQVDS\UHQLXWRPKXVOXIW´

text: 8. Referensmetod för ozon

text: Referensmetoden för mätning av ozon är den metod som beskrivs i SS-EN ´8WRPKXVOXIW±6WDQGDUGPHWRGI|UPlWQLQJDYNRQFHQWUDWLRQHQ DYR]RQPHGXOWUDYLROHWWIRWRPHWUL´

text: 1. Erforderliga åtgärder, inklusive kalibrering och underhåll av mätutrustning, ska vidtas regelbundet för att minimera fel i mätningarna. 2. Vid mätning av gaser ska mätvärdena omräknas till standardtemperaturen 293 K och standardtrycket 101,3 kPa. För partiklar och ämnen som ska analyseras i partikelform ska mätvolymen avse omgivningsförhållandena vid mätningen, dvs. temperatur och atmosfäriskt tryck vid tidpunkten för mätningen. 3. Mätoperatören ska dokumentera handhavandet av mätningen.

text: Följande krav ska uppfyllas om det är praktiskt möjligt: 1. Intaget till mätutrustningen ska vara placerat mellan 1,5 meter (andningszonen) och 4 meter över marknivå. En högre placering kan vara lämplig om stationen ska representera urban bakgrund. 2. Mätutrustning för gaturum ska placeras minst 25 meter från större väg- NRUVQLQJHOOHUWUD¿NSODWVVRPSnYHUNDUWUD¿NHQVÀ|GHPHQK|JVWPHWHU från trottoarkanten. 3. Flödet runt intaget ska vara fritt (i en båge på minst 270° eller 180° för mät- VWDWLRQHUYLGIDVDGRFKXWDQQnJUDKLQGHUVRPSnYHUNDUOXIWÀ|GHWLQlUKHWHQ av mätutrustningen (normalt sett på några meters avstånd från byggnader, balkonger, träd och andra hinder, i gaturum minst 0,5 meter från fasad). 4. För att undvika direkt intag av föroreningar som inte har blandats med luften, ska intaget inte placeras alltför nära intilliggande föroreningskällor. 5. Mätutrustningens luftutsläpp ska placeras så att återcirkulation av frånluft till intaget undviks. 6. Mätutrustningen ska placeras så att den är skyddad från nedsmutsning, nederbörd, direkt solsken och kraftiga temperaturväxlingar i de fall dessa faktorer riskerar att inverka på funktionaliteten.

text: Följande ska även beaktas: 1. Störande källor 2. Säkerhet 3. Tillgänglighet 4. Tillgång till elektricitet och telekommunikationer 5. Hur synlig platsen är i förhållande till omgivningen 6. Allmänhetens och den ansvariga personalens säkerhet 7. Önskvärdheten att samlokalisera mätningar 8. Planeringskrav

text: Vid korrigering av mätdata

text: 1. För partiklar (PM10 och PM2,5) tillåts korrigering av mätdata i syfte att ge resultat som är likvärdiga med referensmetoden. Korrigeringen är tillåten under förutsättning att metoden uppvisar ett stabilt samband i förhållande till referensmetoden. 2. I de fall där tillfälliga faktorer har använts för att uppskatta likvärdigheten av metoden, ska dessa bekräftas eller ändras i enlighet med Europeiska kommissionens riktlinjer. 3. Förändringar i den korrigeringsmetodik som tillämpas ska när så är lämpligt få retroaktiv verkan. Uppdaterade dataset ska återrapporteras till Naturvårdsverkets datavärd enligt 39 §.

text: Vid rapportering av mätdata

text: 0lWGDWDVNDRPP|MOLJWDQJHVPHGVDPPDDQWDOVL൵URUVRPYLGPlWWLOOIlOOHW 2. Uppmätta värden som är större eller lika med den negativa detektionsgränsen ska betraktas som korrekta värden. Värden som är mindre än den negativa detektionsgränsen ska förkastas. 3. Alla tidsreferenser ska anges i svensk normaltid. 4. Mätdata ska vara spårbara i enlighet med gällande standard om allmänna kompetenskrav för provnings- och kalibreringslaboratorier.

text: Vid sammanställning av mätdata för andra ändamål än rapportering

text: 1. Vid sammanställning av mätdata ska följande regler tillämpas:

text: Parameter Krav på andel giltiga mätdata

text: Timvärden 75 % (dvs. 45 minuter) Åttatimmarsvärden 75 % av värdena (dvs. sex timmar) Högsta åttatimmarsmedelvärdet 75 % av de glidande åttatimmarsunder ett dygn medelvärdena (dvs. 18 st. åttatimmarsmedelvärden per dag) Dygnsvärden 75 % av timvärdena (dvs. 18 timmar) Årsmedelvärde 90 % av timvärdena eller (om dessa inte är tillgängliga) dygnsvärdena under året 1 Kraven rörande beräkningar av årsmedelvärdet omfattar inte förlust av data på grund av regelbunden kalibrering eller normalt underhåll av instrumenten.

text: 2. Avrundning ska ske endast en gång och då i beräkningarnas slutskede, direkt innan jämförelse med miljökvalitetsnormen görs.

text: Uppgift Obligatorium Kommentar

text: Ja Nej

text: A. Allmän information

text: Namn på kommun alternativt X namn på samverkansområde samt ingående kommuner - Namn på rapportör X - Adress X - Telefonnummer X - E-postadress X - Adress till webbplats X Invånarantal X Syfte med kontrollen X Utvärdering av miljökvalitetsnormer/ miljömålsuppföljning/ planering/ exponering/ trendanalys/ andra skäl Kontrollstrategi X Enligt 3–4 §§, om kontrollen sker genom mätning eller modellberäkning. Omfattar kalenderår och avser innevarande år. Länk till webbplats. Kvalitetssäkringsprogram X Enligt 6 §, om kontrollen sker genom mätning eller modellberäkning. Länk till webbplats. Program för samordnad kontroll X Enligt 8–9 §§, om kontrollen sker i form av samverkan. Omfattar kalenderår och avser innevarande år. Länk till webbplats. Årsrapport X Rapport som redovisar resultat från kontrollen för närmast föregående kalenderår. Länk till webbplats.

text: B. Information om mätstationer

text: B 1. Generell information om mätstation

text: Namn på mätstationen X Nationell stationskod X Erhålls av Naturvårdsverkets datavärd vid rapportering av ny mätstation Tätortens namn X

text: Gatuadress till mätstationen X Kommun- och länskod X Typ av område X Urban, förort, landsbygd etc. Typ av mätstation X Gaturum/industrimiljö/ bakgrund Mobil mätstation X Ja/Nej *HRJUD¿VNDNRRUGLQDWHU X Anges i det nationella koordinatsystemet eller i det lokala koordinatsystem i vilket mätstationen är belägen. Höjd över havet (m) X Gatans bredd (m) X För mätstation i gaturum Omgivande bebyggelse X Byggnader på båda sidor av gatan/byggnader på ena sidan av gatan/inga byggnader. För mätstation i gaturum Genomsnittlig fasadhöjd (m) X För mätstation i gaturum 6N\OWDGKDVWLJKHWI|UWUD¿NNPK X För mätstation i gaturum 8SSVNDWWDGWUD¿NYRO\Pc'7 X För mätstation i gaturum nUVPHGHOG\JQVWUD¿N $QGHOWXQJWUD¿N X För mätstation i gaturum Lokala spridningsförutsättningar X Inom några tiotals meter: gaturum, byggnader, öppen terräng etc. Regionala spridningsförutsätt- X Inom några tiotals kilometer ningar 0lWVWDWLRQHQVJHRJUD¿VND X GIS-information. Anges för representativitet varje uppmätt förorening. Utvärdering av mätstationens X Kort beskrivning för varje representativitet uppmätt förorening Dokumentation om mätstationens X Webblänk. Anges för varje representativitet uppmätt förorening. Lista på uppmätta föroreningar X Lista på uppmätta meteorologiska X parametrar Startdatum för mätstationen X ÅÅÅÅ-MM-DD Slutdatum för mätstationen X Om relevant, ÅÅÅÅ-MM- DD

text: B 2. Information om luftintag

text: Höjd över mark (m) X Avstånd till vägkorsning eller X För mätstation i gaturum WUD¿NSODWVP Avstånd från vägkant (m) X För mätstation i gaturum Avstånd till husfasad (m) X Vid omgivande bebyggelse

text: *HRJUD¿VNDNRRUGLQDWHU X Rekommenderas om noggrannheten i koordinaterna överskrider mätstationens storlek. Anges i det nationella koordinatsystemet eller i det lokala koordinatsystem i vilket mätstationen är belägen.

text: B 3. Utsläpp (per luftförorening)

text: Utsläppskällor X Transporter, enskild uppvärmning, energianläggningar, långdistanstransport etc. Den eller de utsläppskällor som i X huvudsak påverkat de uppmätta halterna 8WVOlSSIUnQYlJWUD¿NSnHQ X sträcka av minst 100 m (ton/km per år) Avstånd till väg X Utsläpp från enskild uppvärmning X inom 1 km radie per komponent (ton/km per år) Utsläpp från industrikällor per X komponent (ton per år) Avstånd till industrikällor X Om relevant Övrigt som kan påverka mätre- X sultaten

text: C. Information om mätning

text: Mätmetod X Analytisk teknik X För icke-automatiska instrument Mätutrustning X Instrumentmodell, tillverkare och version Redovisning av likvärdighet med X Enligt 20 §, om relevant referensmetod Detektionsgräns X Mättid X Minut, timme, dygn, vecka, månad etc. Mätintervall X Minut, timme, dygn, vecka, månad etc. Kalibrering X Manuell eller automatisk metod Kalibreringsfrekvens X Antal gånger per år Korrektionsfaktor X Om relevant Startdatum för mätningen X ÅÅÅÅ-MM-DD

text: Slutdatum för mätningen X Om relevant, ÅÅÅÅ-MM- DD

text: D. Mätdata

text: Förorening X Halt X Enligt bilaga 3 punkt 2 Enhet X Status X Ovaliderade/preliminära/ validerade data Giltighet X Giltig, ogiltig etc. Beskrivning av spårbarhet och X osäkerhetsberäkningar Osäkerhet X Datafångst X Tidstäckning X Datum X ÅÅÅÅ-MM-DD Tid X Start- och stopptid Tidsreferens X Svensk normaltid

text: E. Modellberäkningar

text: Namn på beräkningsmodellen X Beskrivning av beräkningsmodel- X len Dokumentation om beräknings- X Länk till webbplats modellen Indata X Beskrivning av indata Resultat X Osäkerhet X Beskrivning av spårbarhet och X osäkerhetsberäkningar Period som modellberäkningen X omfattar Mätningar som använts vid kvali- X tetskontroll av beräkningarna Tidsupplösning X *HRJUD¿VNXSSO|VQLQJ X 0RGHOOHUDWJHRJUD¿VNWRPUnGH X GIS-information

text: F. Objektiv skattning Avser även resultat från inledande kartläggning

text: Redovisning som inkluderar be- X skrivning av process för objektiv skattning samt resultat Mätdata inklusive metadata X Om relevant

text: Beräknade data X Om relevant Osäkerhet X Beskrivning av spårbarhet och X osäkerhetsberäkningar Den objektiva skattningens geo- X GIS-information JUD¿VNDRPIDWWQLQJ

text: G. Vid överskridande av en miljökvalitetsnorms olika värden

text: Berörd MKN X Halt X gYHUVNULGDQGHWVJHRJUD¿VND X GIS-information om sådan utbredning ¿QQVWLOOJlQJOLJ Vägsträcka som omfattas av över- X Om överskridandet är relateskridandet (km) UDWWLOOYlJWUD¿N Yta som omfattas av överskridan- X Om överskridandet inte det (km2) HQEDUWEHURUSnYlJWUD¿N Antal personer som berörs av X Inklusive referensår för uppöverskridandet (boende i området) skattningen, om inte samma som rapporteringsåret Metod som använts för att konsta- X Hänvisning till mätning/motera överskridandet dellberäkning Första året då överskridandet X upptäckts Bedömd orsak till överskridandet X

text: H. Särskilda uppgifter vid underrättelse om överskridande eller risk för överskridande av en miljökvalitetsnorm enligt 34–35 §§

text: Aritmetiska medelvärdet för år X Högsta genomsnittsvärde under X Gäller kolmonoxid åtta timmar dagligen Högsta uppmätta dygns- och/eller X Gäller kvävedioxid, partiklar timmedelvärde (PM10) och svaveldioxid Antal dygn och/eller timmar då X Gäller kvävedioxid, partiklar miljökvalitetsnormens förore- (PM10), kolmonoxid och ningsnivå överskridits svaveldioxid Halterna för dygn och timme X Gäller kvävedioxid, partiklar uttryckta som percentiler (PM10) och svaveldioxid Mätresultat som styrker överskri- X Tidsserier med högsta möjdandet liga tidsupplösning Tidigare mätresultat och redovis- X ning av trend över tiden Uppskattat antal berörda personer X

text: A. Allmän information

text: 'HWJHRJUD¿VNDRPUnGHVRPSURJUDPPHWDYVHU 2. Kontaktuppgifter till den som har utarbetat programmet 3. De luftföroreningar som omfattas 4. Den eller de föroreningsnivåer i berörd miljökvalitetsnorm som har överskridits

text: B. Information om åtgärdsprogrammet

text: 1. Hänvisning till den webbplats eller annan informationskanal där program- PHWKDUR൵HQWOLJJMRUWV 2. Hänvisning till den webbplats eller annan informationskanal där allmänheten informeras om hur programmet genomförs 3. Datum när programmet fastställdes 4. Tidsplan för genomförandet av programmet, inklusive tidpunkt när de föroreningsnivåer som anges i berörd miljökvalitetsnorm bedöms följas

text: C. Allmän information om överskridandet av miljökvalitetsnormen

text: 1. År då det första överskridandet observerades 2. Plats för överskridandet (kommun, tätort, mätstation) 3. Typ av område inom vilket överskridande sker (tätort, industri, landsbygd) 4. Beräknad yta i kvadratkilometer inom vilken de föroreningsnivåer som anges i miljökvalitetsnormen överskrids 5. Vägsträcka utmed vilken de föroreningsnivåer som anges i miljökvalitetsnormen överskrids 6. Uppskattat antal personer som exponeras för dessa föroreningar 9lGHUOHNVI|UKnOODQGHQRFKWRSRJUD¿LQRPEHU|UWRPUnGH 8. Skyddsvärda objekt inom berört område 9. Halter av berörda föroreningar under tidigare år 10. De utvärderingsmetoder som använts 11. De huvudsakliga faktorer som orsakat överskridandet

text: D. Information om källfördelning

text: Fördelning i mikrogram per kubikmeter eller procent från sektorerna nedan. Källfördelningen ska avse den plats där de högsta nivåerna av en förorening har uppmätts. 1. Referensår (det år som källfördelningen avser och som även om möjligt ska användas som basår vid prognoser) 2. Regional bakgrund a. Totalt b. Nationella källor c. Gränsöverskridande källor d. Naturliga källor

text: 3. Urban bakgrund a. Totalt E 9lJWUD¿N c. Industri inklusive värme- och kraftproduktion d. Jordbruk e. Uppvärmning av fastigheter inklusive hushåll f. Sjöfart g. Arbetsmaskiner h. Naturliga källor i. Gränsöverskridande källor j. Andra källor 4. Gaturum eller motsvarande a. Totalt E 9lJWUD¿N c. Industri inklusive värme- och kraftproduktion d. Jordbruk e. Uppvärmning av fastigheter inklusive hushåll f. Sjöfart g. Arbetsmaskiner h. Naturliga källor i. Gränsöverskridande källor j. Andra källor

text: E. Information om genomförda åtgärder

text: 1. Information om respektive genomförd åtgärd a. Benämning b. Beskrivning F .ODVVL¿FHULQJDYnWJlUG d. Typ av åtgärd e. Administrativ nivå f. Tidsperspektiv J *HRJUD¿VNWRPUnGH h. Sektorer som berörts i. Kostnader för genomförande av åtgärden j. Start- och slutdatum för genomförandet av åtgärden k. Status för genomförande O 'DWXPGnnWJlUGHQDQVHVKDInWWIXOOH൵HNW 2. Andra genomförandedatum av betydelse 3. Indikatorer för uppföljning av framsteg 4. Årlig minskning av utsläpp till följd av respektive genomförd åtgärd (kiloton/år) (൵HNWSnKDOWHUQDDYGHEHU|UGDI|URUHQLQJDUQD (൵HNWSnDQWDOHW|YHUVNULGDQGHQDYJlOODQGHI|URUHQLQJVQLYnHU

text: F. Information om beslutade åtgärder

text: 1. Information om respektive beslutad åtgärd i åtgärdsprogrammet a. Benämning b. Beskrivning

text: F.ODVVL¿FHULQJDYnWJlUG d. Typ av åtgärd e. Administrativ nivå f. Tidsperspektiv J*HRJUD¿VNWRPUnGH h. Sektorer som berörs i. Uppskattade kostnader för genomförande av åtgärden j. Start- och slutdatum för genomförandet av åtgärden k. Status för genomförande O 'DWXPGnnWJlUGHQDYVHVInIXOOH൵HNW 2. Andra genomförandedatum av betydelse 3. Indikatorer för uppföljning av framsteg 4. Förväntad årlig minskning av utsläpp till följd av respektive beslutad åtgärd (kiloton/år) )|UYlQWDGH൵HNWSnKDOWHUQDDYGHEHU|UGDI|URUHQLQJDUQDXQGHUSURJnosåret )|UYlQWDGH൵HNWSnDQWDOHW|YHUVNULGDQGHQDYJlOODQGHI|URUHQLQJVQLYnHU under prognosåret 7. Åtgärder som planeras på lång sikt

text: G. Information om prognoser för luftkvaliteten

text: 1. Utgångsår för prognoserna (basår) 2. År som prognoserna avser (prognosår) 3. Prognos om åtgärdsprogrammet inte genomförs (basscenario) a. Beskrivning av utsläppsscenario b. Total utsläppsmängd inom det av åtgärdsprogrammet berörda geo- JUD¿VNDRPUnGHWNLORWRQnU c. Information om redan beslutade eller genomförda åtgärder d. Förväntade halter för prognosåret (årsmedelvärde i mikrogram per kubikmeter) e. Förväntat antal överskridanden för prognosåret (om relevant för den aktuella miljökvalitetsnormen) f. År då de föroreningsnivåer som anges i miljökvalitetsnormen bedöms följas 4. Prognos om åtgärdsprogrammet genomförs (åtgärdsscenario) a. Beskrivning av utsläppsscenario b. Total utsläppsmängd inom det av åtgärdsprogrammet berörda geo- JUD¿VNDRPUnGHWNLORWRQnU c. Information om åtgärder som ingår i åtgärdsprogrammet d. Förväntade halter för prognosåret (årsmedelvärde i mikrogram per kubikmeter) e. Förväntat antal överskridanden för prognosåret (om relevant för den aktuella miljökvalitetsnormen) f. År då de föroreningsnivåer som anges i miljökvalitetsnormen bedöms följas

text: H. Övrig information

text: 1. Publikationer eller andra dokument som kompletterar informationen enligt övriga punkter


fs: nfs

publisher: Naturvårdsverket

title: Upphävande av allmänna råd om vattenskyddsområden (till 7 kap. 21, 22 och 25 §§ miljöbalken)

text: Naturvårdsverkets författningssamling

type: rubrik

text: ISSN 1403-8234

text: Upphävande

text: av Naturvårdsverkets allmänna råd om Utkom från trycket

type: stycke

text: den 27 januari 2020

text: vattenskyddsområden (till

text: 7 kap.

text: och

text: 25 §§

text: miljöbalken

text: beslutat den 16 januari 2020 Naturvårdsverket upphäver Naturvårdsverkets allmänna råd om vattenskyddsområden (till

text: 7 kap.

text: och

text: 25 §§

text: miljöbalken

text: NFS 2003:16

text: Naturvårdsverket BJÖRN RISINGER

text: Gunilla Skotnicka Ewing

text: (Naturavdelningen)

type: foreskrift


title: Föreskrifter om lämnande av uppgifter om kommunalt avfall

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om uppgiftslämnande enligt

text: avfallsförordningen (2020:614)

type: paragraf

text: Definitioner

text: Termer och begrepp som används i dessa föreskrifter har samma betydelse som i

text: 15 kap.

text: miljöbalken

text: och

text: avfallsförordningen (2020:614)

text: I dessa föreskrifter avses med beräkningspunkt: den punkt där kommunalt avfallsmaterial går in i det materialåtervinningsförfarande varigenom avfallet upparbetas till produkter, material eller ämnen som inte är avfall, eller den punkt där avfallsmaterialen upphör att vara avfall till följd av ett förberedande förfarande innan de upparbetas, och mätpunkt: den punkt där massan av avfallsmaterial mäts i syfte att fastställa avfallsmängden vid beräkningspunkten.

text: Lämnande av uppgifter till Naturvårdsverket

text: Uppgiftsskyldighet för kommuner

text: Kommunen ska enligt

text: 7 kap. 1 § avfallsförordningen (2020:614)

text: lämna uppgifter till Naturvårdsverket om vikten i kilogram på det kommunala avfall som har samlats in i kommunen. Sådana uppgifter ska redovisas fördelat på fraktionerna 1. metall, 2. glas, 3. plast, 4. papper och kartong,

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008

text: om avfall och om upphävande av vissa direktiv, i lydelsen enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/851

text: 5. bioavfall a) varav livsmedelsavfall från hushåll, b) varav livsmedelsavfall från storkök, restauranger, livsmedelsbutiker och andra verksamheter, c) varav park- och trädgårdsavfall, 6. trä, 7. textilier, 8. blandat avfall, 9. skrymmande avfall, och 10. annat. Vid redovisning av uppgifter enligt första stycket punkt 5 a–b får högst två år gammalt underlag användas för att skatta andelar.

text: Kommunen ska avseende de uppgifter som lämnas enligt

text: efter förfrågan från Naturvårdsverket ange en skattning av hur stor mängd av den totala mängden kommunalt avfall som har genererats av hushåll.

text: Kommunen ska för det blandade och skrymmande avfallet lämna tillgängliga uppgifter om uppskattad 1. sammansättning fördelat på de fraktioner som anges i 4 § 1–7 och 10, 2. förekomst av förpackningsmaterial i respektive fraktion, och 3. förekomst av elektrisk och elektronisk utrustning och batterier. Vid redovisning av uppgifter enligt första stycket får högst tre år gammalt underlag användas.

text: Uppgiftsskyldighet för den som låter transportera kommunalt avfall från Sverige

text: Av

text: 7 kap. 4 § avfallsförordningen (2020:614)

text: framgår att den som från Sverige låter transportera kommunalt avfall ska lämna uppgifter till Naturvårdsverket om vikten i kilogram på det kommunala avfall som har transporterats. Sådana uppgifter ska redovisas per avfallsbehandling fördelat på fraktionerna 1. metall, 2. glas, 3. plast, 4. papper och kartong, a) varav returpapper, 5. bioavfall, a) varav livsmedelsavfall, b) varav park- och trädgårdsavfall, 6. trä, 7. textilier, 8. blandat avfall, 9. skrymmande avfall och 10. annat.

text: Av de redovisade uppgifterna enligt 7 § 1–10 ska framgå hur mycket av det transporterade kommunala avfallet som har 1. materialåtervunnits beräknat enligt anvisningarna i 10–12 §§, 2. energiåtervunnits, och 2 3. återvunnits eller bortskaffats på annat sätt.

text: Uppgifter om kommunalt avfall som ska lämnas enligt

text: ska innehålla en beskrivning av särskilda åtgärder för kvalitetskontroll och spårbarhet. Beskrivningen ska minst innehålla information om 1. hur uppgifter om materialåtervunna mängder samlas in, 2. från vilka typer av aktörer uppgifterna samlas in, 3. hur uppgifterna om materialåtervunna mängder valideras, och 4. vilka skattningar som används.

text: Beräkningspunkt för materialåtervinning avseende uppgiftsskyldigheten för

text: Vikten av materialåtervunnet kommunalt avfall ska beräknas som vikten av avfall som går in i det materialåtervinningsförfarande varigenom avfallsmaterial faktiskt upparbetas till produkter, material eller ämnen. Avfallet ska före beräkningen enligt första stycket ha genomgått nödvändig kontroll, sortering och andra förberedande förfaranden för att avlägsna avfallsmaterial som inte ska ingå i upparbetningen. För de materialslag som anges i bilagan ska de beräkningspunkter som anges i bilagan användas.

text: Trots bestämmelserna i 10 § får vikten av materialåtervunnet kommunalt avfall mätas i form av vikten av utgående avfall efter ett sorteringsförfarande under förutsättning att 1. sådant utgående avfall därefter materialåtervinns, och 2. vikten av de material eller ämnen som avlägsnas vid ytterligare förfaranden före materialåtervinningsförfarandet och som därefter inte materialåtervinns inte medräknas i den avfallsvikt som rapporteras som materialåtervunnen.

text: Material som har upphört att vara avfall och som är avsedda att användas som bränsle eller annan energikälla, eller för förbränning, återfyllnad eller deponering får inte tillgodoräknas som materialåtervinning.

text: Lämnande av uppgifter till kommun

text: Uppgifter som ska lämnas enligt

text: 7 kap. 2 § avfallsförordningen (2020:614)

text: ska omfatta de uppgifter som kommunen behöver för att fullgöra sin rapporteringsskyldighet enligt 4–5 §§ dessa föreskrifter.

text: Hur uppgifter ska lämnas

text: Uppgifterna enligt 4–12 §§ ska lämnas på det sätt Naturvårdsverket anger.

text: Övergångsbestämmelser

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2021. 2. Bestämmelserna i 4–12 §§ ska tillämpas första gången i fråga om uppgifter som avser kalenderåret 2021. 3. Bestämmelsen 4 § 5 a–b ska tillämpas första gången i fråga om uppgifter som avser kalenderåret 2025.

text: Naturvårdsverket

text: BJÖRN RISINGER

text: Maria Ohlman

text: (Samhällsavdelningen)

text: Bilaga

text: Beräkningspunkter för materialåtervinning för respektive materialslag

text: Material Beräkningspunkt

text: Glas Sorterat glas som inte genomgår ytterligare bearbetning innan det går in i en glasugn eller till produktion av filtermedier, slipmaterial, glasfiberisolering och byggnadsmaterial. Metaller Sorterad metall som inte genomgår ytterligare bearbetning innan den går in i ett smältverk eller en masugn. Papper/kartong Sorterat papper som inte genomgår ytterligare bearbetning innan det går in i en massaprocess. Plast Plast som separerats efter polymerer och inte genomgår ytterligare bearbetning innan den går in i ett pelleterings-, extruderings- eller formgjutningsförfarande. Plastflingor som inte genomgår ytterligare bearbetning innan de används i en slutprodukt. Trä Sorterat trä som inte genomgår ytterligare bearbetning innan det används för tillverkning av spånskivor eller andra produkter. Sorterat trä som går in i ett komposteringsförfarande. Textilier Sorterade textilier som inte genomgår ytterligare bearbetning innan de används för tillverkning av textilfibrer, lump eller granulat.


title: Upphävande av föreskrifter (NFS 2017:6) om handel med utsläppsrätter

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 februari 2021. 2. De upphävda föreskrifterna gäller dock fortfarande för rapportering av utsläpp som skett före utgången av år 2020 samt rapporter om förbättring av övervakningsmetod enligt 19 § som lämnas till Naturvårdsverket under 2021.

text: Naturvårdsverket BJÖRN RISINGER

text: Stefan Nyström

text: (Klimatavdelningen)


title: Upphävande av föreskrifter (NFS 2003:5) om avsteg från 12 § förordningen (2002:187) om ämnen som bryter ner ozonskiktet

text: På regeringens vägnar ISABELLA LÖVIN Susanne Gerland (Miljödepartementet)


title: Föreskrifter om ändring i Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (NFS 2004:4) om hantering av brännbart avfall och organiskt avfall

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om 1. undantag från förbuden mot deponering av utsorterat brännbart avfall och organiskt avfall, och 2. dispens för deponering av utsorterat brännbart avfall och organiskt avfall.

text: Definitioner

text: Termer och begrepp som används i dessa föreskrifter har samma betydelse som i

text: 15 kap.

text: miljöbalken

text: avfallsförordningen (2011:927)

text: och förordningen (

text: ) om deponering av avfall. I dessa föreskrifter avses med TOC total mängd organiskt kol.

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008

text: om avfall och om upphävande av vissa direktiv, i lydelsen enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/851

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 augusti 2020. Naturvårdsverket KERSTIN CEDERLÖF

text: Maria Ohlman

text: (Samhällsavdelningen)


title: Upphävande av allmänna råd (AR 99:4) om biologisk återställning i kalkade vatten

text: Naturvårdsverkets författningssamling

text: ISSN 1403-8234 Beställningsnummer 15820-04

text: Upphävande

text: av Naturvårdsverkets allmänna råd (AR 99:4) Biologisk Utkom från trycket

text: den 25 juni 2020

text: återställning i kalkade vatten;

text: beslutat den 11 juni 2020 Naturvårdsverket upphäver Naturvårdsverkets allmänna råd (AR 99:4) Biologisk återställning i kalkade vatten. __________ Beslutet träder i kraft den 1 september 2020.

text: Naturvårdsverket BJÖRN RISINGER

text: Maria Ohlman

text: (Samhällsavdelningen)


title: Föreskrifter om antecknings- och rapporteringsskyldighet och lämnande av uppgifter om farligt avfall till avfallsregistret

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om 1. vilka uppgifter om farligt avfall som ska antecknas enligt

text: 6 kap.

text: 5 §§

text: avfallsförordningen (2020:614)

text: , 2. hur antecknade uppgifter ska lämnas till avfallsregistret enligt

text: 6 kap. 11 § samma förordning

text: , och 3. vilka uppgifter som ska lämnas till Naturvårdsverket enligt

text: 7 kap. 3 § samma förordning

text: Av

text: 6 kap. 9 § avfallsförordningen (2020:614)

text: följer att Naturvårdsverket ska föra ett elektroniskt register över farligt avfall (avfallsregistret).

text: Definitioner

text: 15 kap.

text: miljöbalken

text: och

text: avfallsförordningen (2020:614)

text: Uppgifter som ska antecknas

text: I

text: 6 kap.

text: 5 §§

text: avfallsförordningen (2020:614)

text: finns bestämmelser om skyldighet för verksamhetsutövare att föra anteckningar om farligt avfall och annat avfall. Där det enligt dessa bestämmelser ska antecknas uppgift om 1. typ av farligt avfall, ska klassificering av avfallet ske i enlighet med bestämmelserna i

text: avfallsförordningen

text: och den avfallskod i bilaga 3 till

text: avfallsförordningen

text: som bäst beskriver avfallet anges,

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG

text: av den 19 november om avfall och om upphävande av vissa direktiv, i lydelsen enligt

text: 2. vem som hanterar eller senast hanterade avfall, vem avfall transporteras från eller till, vem avfall köps av, förmedlas eller säljs till eller mottagare av avfall, ska anges a) verksamhetsutövarens person- eller organisationsnummer eller, om sådant inte finns, verksamhetsutövarens nationella eller europeiska skatteregistreringsnummer, b) kommunkod, i fråga om farligt avfall som kommer direkt från hushåll, eller c) okänd, där uppgift saknas om avfallsproducent eller tidigare innehavare, 3. var avfall producerats, plats som avfall transporteras från eller till, plats där avfall senast hanterats eller där det ska hanteras, ska anges a) adress eller geografisk punkt, b) land, för plats utanför Sverige, eller c) kommunkod, i fråga om farligt avfall som kommer direkt från hushåll eller där uppgift saknas om varifrån avfallet kommer, 4. transportsätt, ska anges a) vägtransport, b) järnvägstransport, c) sjötransport, d) flygtransport, e) inlandssjöfart, eller f) rörledning, 5. behandlingsmetod, ska anges a) behandlingsmetod i enlighet med de sätt att hantera avfall som listas i bilaga 1 och 2 till

text: avfallsförordningen

text: , och b) underkod i enlighet med de koder som anges i bilaga 1 till dessa föreskrifter, som närmare beskriver använd behandlingsmetod.

text: Spilloljor

text: Den som behandlar spilloljor ska lämna uppgift om resultatet av behandlingen enligt

text: 6 kap. 5 § första stycket 2 d avfallsförordningen (2020:614)

text: på det sätt som följer av bilaga 2 till dessa föreskrifter.

text: Den som från Sverige låter transportera spillolja för behandling ska lämna uppgifter om resultatet av behandlingen enligt

text: 7 kap. 3 § första stycket 4 avfallsförordningen (2020:614)

text: Lämnande av uppgifter till avfallsregistret

text: Gällande den verksamhet för vilken uppgifter ska lämnas till Naturvårdsverkets avfallsregister enligt

text: 6 kap. 11 § avfallsförordningen (2020:614)

text: ska uppgift lämnas om 1. verksamhetens namn, 2. kontaktuppgifter, och 3. person- eller organisationsnummer, eller om sådant inte finns, verksamhetsutövarens nationella eller europeiska skatteregistreringsnummer. När de uppgifter som lämnas har antecknats enligt

text: 6 kap. 1 § avfallsförordningen

text: ska uppgift också lämnas om det arbetsställenummer som verksamheten tilldelats av Statistiska Centralbyrån enligt

text: 8 § förordningen (1984:692)

text: om det allmänna företagsregistret. Om ombud används ska uppgifter enligt första stycket anges för ombudet.

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 augusti 2020. 2. Bestämmelsen i 4 § första stycket 5 b ska tillämpas första gången för uppgifter om avfall som behandlas efter utgången av december 2020. Naturvårdsverket BJÖRN RISINGER

text: Maria Ohlman

text: (Samhällsavdelningen)

text: Tabell 1

text: Benämning Beskrivning underkod underkod

text: A Konventionell materialåtervinning B Biologisk behandling kompostering C Biologisk behandling rötning D Förbränning med energiåtervinning E Återvinning som konstruktionsmaterial F Annan återvinning G Återfyllning H Markspridning I Förbehandling och sortering J Lagring före återvinning K Lagring före bortskaffande L Omförpackning M Förbränning utan energiåtervinning N Deponering O Annan bortskaffning

text: Tabell 2

text: HANTERING SOM UTGÖR ÅTERVINNING (R-koder)

text: R 1 Användning främst som D Förbränning med energiåterbränsle eller annan ener- vinning gikälla R 2 Återvinning eller regenere- A Konventionell materialåterring av lösningsmedel vinning R 3 Materialåtervinning av A Konventionell materialåterorganiska ämnen som inte vinning används som lösningsme- B Biologisk behandling komdel. postering Detta omfattar kompostering och andra biologiska C Biologisk behandling rötning omvandlingsprocesser samt förgasning och pyrolys med utnyttjande av kompo- E Återvinning som konstruknenterna som kemikalier tionsmaterial F Annan återvinning G Återfyllning R 4 Materialåtervinning av me- A Konventionell materialåtertaller eller metallföreningar vinning F Annan återvinning R 5 Materialåtervinning av A Konventionell materialåterandra oorganiska material. vinning Detta omfattar jordtvätt E Återvinning som konstruksom medför återställande tionsmaterial av mark och återvinning av F Annan återvinning oorganiska byggmaterial. G Återfyllning R 6 Regenerering av syror eller A Konventionell materialåterbaser vinning R 7 Återvinning av kompo- A Konventionell materialåternenter som används för att vinning minska föroreningar F Annan återvinning R 8 Återvinning av katalysator- A Konventionell materialåterkomponenter vinning F Annan återvinning R 9 Omraffinering av olja eller A Konventionell materialåterannan återanvändning av vinning olja F Annan återvinning R 10 Markspridning med posi- H Markspridning tiva effekter på jordbruket eller ekologin

text: Användning av avfall som A Konventionell materialåter-

text: R 11

text: har uppkommit genom vinning någon sådan hantering som B Biologisk behandling komavses i R 1–R 10 postering C Biologisk behandling rötning D Förbränning med energiåtervinning E Återvinning som konstruktionsmaterial F Annan återvinning G Återfyllning H Markspridning R 12 Utväxling av avfall som I Förbehandling och sortering ska bli föremål för någon sådan hantering som avses i R 1–R 11. Detta omfattar – om hanteringen inte lämpligen kan hänföras till någon av R 1–R 11 – inledande hantering före återvinning, inklusive förbehandling (t.ex. demontering, sortering, krossning, komprimering, pelletering, torkning, fragmentering, konditionering, omförpackning, separering, sammansmältning eller blandning för överlämnande till någon sådan hantering som avses i R 1–R 11). R 13 Lagring av avfall före J Lagring före återvinning någon sådan hantering som avses i R 1–R 12. Detta omfattar inte tillfällig lagring, före insamling, på den plats där avfallet har uppkommit.

text: HANTERING SOM UTGÖR BORTSKAFFANDE (D-koder)

text: D 1 Deponering på eller under N Deponering markytan D 2 Behandling i markbädd. O Annan bortskaffning Detta omfattar t.ex. biologisk nedbrytning av flytande avfall och slam i jord eller liknande.

text: Djupinjicering. O Annan bortskaffning

text: D 3

text: Detta omfattar t.ex. insprutning av pumpbart avfall i källor, saltgruvor eller naturligt förekommande förvaringsrum och liknande. D 4 Invallning. O Annan bortskaffning Detta omfattar t.ex. placering av flytande avfall och slam i dagbrott, dammar eller laguner och liknande. D 5 Särskilt utformad markde- N Deponering ponering. Detta omfattar t.ex. placering i inklädda, separata förvaringsutrymmen som är täckta och avskilda från varandra och från den omgivande miljön. D 6 Utsläpp till andra vatten än O Annan bortskaffning hav och oceaner D 7 Utsläpp till hav eller ocea- O Annan bortskaffning ner. Detta omfattar även deponering under havsbotten. D 8 Biologisk behandling som I Förbehandling och sortering inte omfattas av någon annan punkt i denna bilaga och som leder till en slutprodukt i form av en förening eller blandning som bortskaffas med någon sådan hantering som anges i D 1–D 12. D 9 Fysikalisk kemisk behand- I Förbehandling och sortering ling som inte omfattas av någon annan punkt i denna bilaga och som leder till en slutprodukt i form av en förening eller blandning som bortskaffas med någon sådan hantering som anges i D 1–D 12 (t.ex. avdunstning, torkning eller kalcinering). D 10 Förbränning på land M Förbränning utan energiåtervinning

text: Förbränning till havs - -

text: D 11

text: D 12 Permanent lagring N Deponering D 13 Sammansmältning eller I Förbehandling och sortering blandning före en hantering som anges i D 1–D 12. Detta omfattar – om hanteringen inte lämpligen kan hänföras till någon av D 1–D 12 – inledande hantering före bortskaffande, inklusive förbehandling (t.ex. sortering, krossning, komprimering, pelletering, torkning, fragmentering, konditionering eller separering för överlämnande till något sådant bortskaffande som anges i D 1–D 12). D 14 Omförpackning före något L Omförpackning sådant bortskaffande som anges i D 1–D 13. D 15 Lagring före något sådant K Lagring före bortskaffande bortskaffande som anges i D 1–D 14. Detta omfattar inte tillfällig lagring, före insamling, på den plats där avfallet har uppkommit.

text: Uppgifter om resultatet av behandling av oljor

text: (Mörka skuggade fält innebär att rapportering inte är tillämplig)

text: Typ av resultat av Regenerering Annan material- Energiåtervin- Bortskaffande återvinning återvinning ning /upparbetning till material som ska användas som bränsle

text: (vikt i kg) (vikt i kg) (vikt i kg) (vikt i kg)

text: Regenererad basolja – grupp I

text: Regenererad basolja – grupp II

text: Regenererad basolja – grupp III

text: Regenererad basolja –

text: 4 5 6

text: grupp IV

text: Materialåtervunna produkter

text: Bränsleprodukter för extern energiåtervinning – lätt eldningsolja

text: Bränsleprodukter för extern energiåtervinning - eldningsoljedestillat

text: Bränsleprodukter för extern energiåtervinning -tjock eldningsolja

text: Bränsleprodukter för extern energiåtervinning – återvunnen eldningsolja

text: Bränsleprodukter för extern energiåtervinning – bearbetad eldningsolja

text: Energiåtervinning på plats

text: Annat

text: Basolja grupp I innehåller mindre än 90 % mättade kolväten och/eller mer än 0,03 % svavel och har ett viskositetsindex större än eller lika med 80 och mindre än 120. Basolja grupp II innehåller mer än eller lika med 90 % mättade kolväten och mindre än eller lika med 0,03 % svavel och har ett viskositetsindex större än eller lika med 80 och mindre än 120. Basolja grupp III innehåller mer än eller lika med 90 % mättade kolväten och mindre än eller lika med 0,03 % svavel och har ett viskositetsindex större än eller lika med 120. Basolja grupp IV är polyalfaolefiner. Basolja som inte ingår i grupperna I–IV ska anges på rad ”Annat”. Om uppgifter inte kan lämnas uppdelat på basolja grupp I-IV kan aggregerade uppgifter istället lämnas på rad ”Annat””. Energiåtervinning på plats innebär återvinning av spilloljor genom intern energiförbrukning, t.ex. i ett raffinaderi.


title: Föreskrifter om kommunala avfallsplaner om förebyggande och hantering av avfall

text: Bestämmelser om att kommunens renhållningsordning ska innehålla en avfallsplan finns i

text: 15 kap. 41 § miljöbalken

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om 1. avfallsplanens innehåll, 2. länsstyrelsens sammanställning, och 3. uppgifter som kommunen ska lämna till hushållen, länsstyrelsen och Naturvårdsverket.

text: Definitioner

text: Termer och begrepp som används i dessa föreskrifter har samma betydelse som i

text: 15 kap.

text: miljöbalken

text: och

text: avfallsförordningen (2020:614)

text: Syfte, mål, åtgärder och styrmedel

text: I avfallsplanen ska syftet med planen beskrivas.

text: Avfallsplanen ska innehålla mål och åtgärder för att förebygga och hantera det avfall som kommunen ansvarar för. För avfall som kommunen inte ansvarar för ska avfallsplanen innehålla mål och åtgärder för att förebygga och hantera detta avfall, i den utsträckning som kommunen kan påverka detta.

text: Avfallsplanen ska innehålla mål och åtgärder för att förebygga och begränsa nedskräpning.

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008

text: om avfall och om upphävande av vissa direktiv, i lydelsen enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/851

text: Mål och åtgärder ska utgå från de nationella miljökvalitetsmålen, etappmålen samt andra relevanta mål, strategier och planer. Mål och åtgärder ska syfta till att avfallet hanteras enligt avfallshierarkin i enlighet med

text: 2 kap. 5 §

text: och

text: 15 kap. 10 §

text: miljöbalken

text: Avfallsplanen ska innehålla en redogörelse för de styrmedel som kommunen planerar att använda för att uppnå målen och genomföra åtgärderna.

text: Avfallsplanen ska beskriva hur målen och åtgärderna kommer att följas upp.

text: Framtida insamlingssystem och anläggningar

text: Avfallsplanen ska innehålla en bedömning av 1. behovet av nya insamlingssystem och anläggningar för att hantera avfall, 2. behovet av nedläggning eller förändring av befintliga insamlingssystem och anläggningar för att hantera avfall, 3. vilka investeringar och andra ekonomiska resurser som behövs för att tillgodose dessa behov, och 4. avfallsflödenas framtida utveckling.

text: Avfallsplanen ska innehålla en beskrivning av hur behovet av platser för anläggningar för att hantera avfall har tillgodosetts i kommunens översiktsplan och i kommunens övriga arbete med fysisk planering.

text: Beskrivning av nuläge

text: Avfallsplanen ska innehålla en beskrivning av de förhållanden i kommunen som påverkar avfallets mängd och sammansättning.

text: För avfall som kommunen ansvarar för ska avfallsplanen innehålla uppgifter om 1. var avfallet uppkommer, 2. insamlingssystem, och 3. insamlade avfallsmängder (ton/år) och hur detta avfall hanteras enligt avfallshierarkin i enlighet med

text: 2 kap. 5 §

text: och

text: 15 kap. 10 §

text: miljöbalken

text: För avfall som kommunen inte ansvarar för ska avfallsplanen innehålla översiktliga uppgifter om avfallsmängder och om hur detta avfall hanteras enligt avfallshierarkin i enlighet med

text: 2 kap. 5 §

text: och

text: 15 kap. 10 §

text: miljöbalken

text: Avfallsplanen ska innehålla uppgifter om de anläggningar som kommunen bedömer vara nödvändiga för att förebygga och hantera det avfall som kommunen ansvarar för. Avfallsplanen ska även innehålla uppgifter om anläggningar av betydelse i kommunen för att förebygga och hantera det avfall som kommunen inte ansvarar för.

text: Avfallsplanen ska beskriva hur mål och åtgärder i den föregående avfallsplanen har följts upp samt resultaten av den uppföljningen.

text: Avfallsplanen ska innehålla uppgifter om nedlagda deponier. För varje nedlagd deponi ska en bedömning av risken för olägenheter för människors hälsa och miljön redovisas. För de nedlagda deponier där kommunen har varit verksamhetsutövare ska planen även innehålla uppgifter om vidtagna och planerade åtgärder för att förebygga olägenheter för människors hälsa och miljön.

text: Samråd och miljöbedömning

text: Avfallsplanen ska innehålla en beskrivning av hur samråd enligt

text: 15 kap. 42 § miljöbalken

text: angående förslag till ny renhållningsordning har genomförts, och vilka aktörer som har deltagit i samråd.

text: Avfallsplanen ska innehålla uppgifter om en strategisk miljöbedömning har gjorts enligt

text: 6 kap. 3 § miljöbalken

text: . Om en strategisk miljöbedömning inte behöver göras ska beslut i frågan om miljöpåverkan enligt

text: 6 kap. 7 § miljöbalken

text: bifogas avfallsplanen.

text: Avfallsplanen ska innehålla en beskrivning av vilka kommunala funktioner som har medverkat vid framtagande av avfallsplanen.

text: Lämnande av information till hushållen

text: Kommunen ska lämna information till hushållen om avfallsförebyggande åtgärder.

text: Lämnande av uppgifter till länsstyrelsen och länsstyrelsens sammanställning

text: Kommunen ska lämna följande uppgifter om innehållet i den kommunala avfallsplanen till länsstyrelsen 1. datum för antagande av planen, 2. en sammanställning av mål, åtgärder och styrmedel enligt 5–8 §§, 3. resultaten av uppföljningen av föregående plan enligt 16 §, och 4. uppgifter om nedlagda deponier enligt 17 §.

text: Länsstyrelsens sammanställning av kommunernas avfallsplaner enligt

text: 9 kap. 9 § avfallsförordningen (2020:614)

text: ska särskilt innehålla de uppgifter som kommunen har redovisat enligt 22 § 1–3. Sammanställningen ska på begäran överlämnas till Naturvårdsverket.

text: Lämnande av uppgifter till Naturvårdsverket

text: Kommunen ska på begäran av Naturvårdsverket lämna uppgifter om 1. avfallsförebyggande åtgärder och åtgärder för att förebygga och begränsa nedskräpning, 2. den avfallshantering som bedrivs, och 3. resultatet av avfallshanteringen jämfört med avfallsplanen.

text: _____________ 3

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 augusti 2020 då Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: NFS 2017:2

text: ) om kommunala avfallsplaner om förebyggande och hantering av avfall ska upphöra att gälla.

text: Naturvårdsverket

text: BJÖRN RISINGER

text: Maria Ohlman

text: (Samhällsavdelningen)


title: Föreskrifter om undantag från krav på utsortering av bygg- och rivningsavfall

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om undantag från kraven i

text: 3 kap. 10 § avfallsförordningen (2020:614)

text: om att den som producerar byggoch rivningsavfall ska sortera ut åtminstone 1. trä, 2. mineral som består av betong, tegel, klinker, keramik eller sten, 3. metall, 4. glas, 5. plast, och 6. gips och förvara dem skilda från varandra och från annat avfall. Föreskrifterna innehåller även bestämmelser om undantag från

text: 3 kap. 12 § avfallsförordningen

text: vad gäller utsortering av brännbart bygg- och rivningsavfall.

text: Bestämmelser om tillsynsmyndighetens möjlighet att i det enskilda fallet meddela dispens från kraven i

text: finns i

text: 3 kap. 15 § avfallsförordningen

text: Definitioner

text: Termer och begrepp som används i dessa föreskrifter har samma betydelse som i

text: 15 kap.

text: miljöbalken

text: och

text: avfallsförordningen (2020:614)

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG

text: av den 19 november om avfall och om upphävande av vissa direktiv, i lydelsen enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/851

text: NFS 2020:07

text: Undantag från krav på utsortering

text: Kraven i

text: gäller inte avfallsslag som 1. utgörs av konstruktioner där ämnen eller föremål sammanfogats på ett sätt som gör att separering inte är tekniskt genomförbar med hänsyn till god praxis för avfallsinsamling, eller 2. är förorenade på ett sätt som gör att inblandning i det övriga utsorterade avfallet försvårar eller omöjliggör den lämpligaste behandlingen enligt avfallshierarkin i

text: 15 kap. 10 § miljöbalken

text: För sådana avfallsslag som avses i 4 § gäller inte kraven i

text: 3 kap. 12 § avfallsförordningen (2020:614)

text: på att brännbart avfall ska sorteras ut och förvaras skilt från annat avfall.

text: Rapporteringsskyldighet för tillsynsmyndigheter

text: En tillsynsmyndighet ska, på det sätt som Naturvårdsverket anvisar, senast den 31 mars varje år till Naturvårdsverket skicka beslut om dispenser enligt

text: 3 kap. 15 § avfallsförordningen (2020:614)

text: som vunnit laga kraft under föregående år.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft 1 augusti 2020.

text: Naturvårdsverket

text: BJÖRN RISINGER

text: Maria Ohlman

text: (Samhällsavdelningen)


title: Naturvårdsverkets föreskrifter om skyldighet att lämna uppgifter om förpackningar och förpackningsavfall

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om 1. Naturvårdsverkets digitala lösning för uppgifter om förpackningar och förpackningsavfall, och 2. skyldighet att lämna uppgifter till Naturvårdsverket enligt a)

text: 69 a

text: och

text: 73 §§

text: förordningen (

text: ) om producentansvar för förpackningar, b)

text: 10 a § förordningen (2005:220)

text: om retursystem för plastflaskor och metallburkar, och c)

text: 7 § förordningen (2016:1041)

text: om plastbärkassar.

text: Definitioner

text: 15 kap.

text: miljöbalken

text: och

text: avfallsförordningen (2020:614)

text: Med förpackning, förpackningsavfall, producent, system för återanvändning av förpackningar och insamlingssystem avses i dessa föreskrifter detsamma som i förordningen (

text: ) om producentansvar för förpackningar.

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 94/62/EG av den 20 december 1994

text: om förpackningar och förpackningsavfall, i lydelsen enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/852

text: I dessa föreskrifter avses med beräkningspunkt: den punkt där förpackningsavfallsmaterial går in i det materialåtervinningsförfarande varigenom avfallet upparbetas till produkter, material eller ämnen som inte är avfall, eller den punkt där avfallsmaterialen upphör att vara avfall till följd av ett förberedande förfarande innan de upparbetas, och mätpunkt: den punkt där massan av avfallsmaterial mäts i syfte att fastställa avfallsmängden vid beräkningspunkten.

text: Uppgifter ska lämnas i digital lösning

text: De uppgifter som ska lämnas till Naturvårdsverket enligt 1.

text: 67 §§

text: 68 § 1 b

text: 69 a

text: och

text: 73 §§

text: förordningen (

text: ) om producentansvar för förpackningar, 2.

text: 7 § förordningen (2016:1041)

text: om plastbärkassar, 3.

text: 10 a § i förordningen (2005:220)

text: om retursystem för plastflaskor och metallburkar, och 4. dessa föreskrifter ska lämnas i en av Naturvårdsverket anvisad digital lösning.

text: Uppgifter som enligt 5 § ska lämnas i en digital lösning som anvisas av Naturvårdsverket får lämnas på annat sätt om det finns särskilda skäl.

text: Uppgiftsskyldighet för producenter

text: En producent ska senast den 31 mars varje år lämna uppgift till Naturvårdsverket om de förpackningar som producenten tillhandahållit eller släppt ut på den svenska marknaden för vilka information om innehåll av vissa farliga ämnen har lämnats till den databas som ska inrättas av Europeiska kemikaliemyndigheten enligt

text: artikel 9.2

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008

text: om avfall och om upphävande av vissa direktiv, i lydelsen enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/851 av den 30 maj 2018

text: . Uppgifter enligt första stycket ska avse information om de förpackningar som producenten har tillhandahållit eller släppt ut på den svenska marknaden under det närmast föregående kalenderåret.

text: De uppgifter som en producent ska lämna till Naturvårdsverket enligt

text: 73 § andra stycket förordningen (2018:1462)

text: om producentansvar för förpackningar ska grundas på de anvisningar som ges i 9–12 §§ och vara uppdelade på förpackningsmaterialen 1. glas, 2. plast, 3. papper och kartong, 4. metall totalt, a) varav järn b) varav aluminium 5. trä, och 6. annat.

text: Uppgifter enligt 8 § om plast, järn och aluminium ska redovisas fördelat på mängder som omfattas av ett retursystem enligt förordningen (

text: ) om retursystem för plastflaskor och metallburkar respektive av ett insamlingssystem enligt förordningen (

text: ) om producentansvar för förpackningar.

text: Mängden förpackningar som tillhandahållits i Sverige eller släppts ut på den svenska marknaden för första gången beräknas som tillverkning plus import minus export.

text: Kompositförpackningar och andra förpackningar som består av mer än ett material ska beräknas och rapporteras per material som ingår i förpackningen. Avvikelser från detta krav får endast ske om ett visst material utgör en obetydlig del av förpackningsenheten och under inga omständigheter mer än 5 procent av förpackningens totala massa.

text: För förpackningar av material som förekommer i mindre kvantiteter och som inte specificerats i 8 § får uppskattningar användas. Sådana uppskattningar ska grundas på de mest tillförlitliga uppgifter som finns tillgängliga.

text: Uppgiftsskyldighet för den som driver ett insamlingssystem

text: 62 § första stycket 2 förordningen (2018:1462)

text: om producentansvar för förpackningar ska grundas på de anvisningar som ges i 19–31 §§ och vara uppdelade på förpackningsmaterialen 1. plast, 2. trä, 3. metall, varvid behandlade mängder ska redovisas fördelat på järn respektive aluminium 4. glas, 5. papper och kartong, och 6. annat. För varje förpackningsmaterial ska anges hur stora avfallsmängder som är kommunalt avfall.

text: Uppgiftsskyldighet för den som driver ett retursystem

text: 10 a § förordningen (2005:220)

text: om retursystem för plastflaskor och metallburkar ska grundas på de anvisningar som ges i 19–30 §§ och vara uppdelade på förpackningsmaterialen 1. plast, och 2. metall, varvid behandlade mängder ska redovisas fördelat på järn respektive aluminium.

text: Uppgiftsskyldighet för den som samlar in förpackningsavfall från yrkesmässig verksamhet

text: 68 § 1 b förordningen (2018:1462)

text: Uppgifter för kvalitetskontroll och spårbarhet

text: Den som lämnar uppgifter enligt

text: 62 §

text: eller

text: 68 § 1 b

text: förordningen (

text: ) om producentansvar för förpackningar eller

text: 10 a § förordningen (2005:220)

text: om retursystem för plastflaskor och metallburkar ska också i kvalitetskontrolls- och spårbarhetssyfte lämna uppgift till Naturvårdsverket om 1. hur uppgifter om mängden materialåtervunnet förpackningsavfall samlas in, 2. från vilka typer av aktörer uppgifterna samlas in, 3. hur uppgifterna om materialåtervunna mängder valideras, och 4. vilka skattningar som har använts. Av uppgifterna ska framgå vilka uppgifter som gäller avfall som behandlas inom Sverige, i annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) respektive utanför EES.

text: Uppgiftsskyldighet för den som yrkesmässigt driver ett system för återanvändning av förpackningar

text: Den som yrkesmässigt driver ett system för återanvändning av förpackningar ska senast den 31 mars varje år till Naturvårdsverket lämna uppgifter om den totala mängden 1. roterande återanvändbara förpackningar under året angivet i ton, och 2. roterande återanvändbara konsumentförpackningar under året angivet i ton. Med totala mängden roterande återanvändbara förpackningar under året enligt första stycket 1 avses summan av antalet rotationer som återanvändbara förpackningar genomgår ett visst år multiplicerat med deras massa. Med totala mängden roterande återanvändbara konsumentförpackningar under året enligt första stycket 2 avses summan av antalet rotationer som återanvändbara konsumentförpackningar genomgår ett visst år multiplicerat med deras massa. Uppgifter enligt första stycket ska avse de förpackningar som lämnats till systemet under det närmast föregående kalenderåret.

text: De uppgifter som lämnas enligt 17 § ska vara uppdelade på förpackningsmaterialen 1. plast, 2. trä, 3. järn, 4. aluminium, 5. glas, 6. papper och kartong, och 7. annat. Uppgifterna ska ange mängd förpackningar som behandlats genom reparation av träförpackningar angivet i ton.

text: för den som driver ett retursystem, insamlingssystem eller samlar in förpackningsavfall

text: Återvinningsförfaranden

text: Det som rapporteras som energiåtervunnet ska inkludera förbränning med energiåtervinning och upparbetning av avfall för att användas som bränsle eller annan energikälla.

text: Det som rapporteras som annan återvinning ska utesluta reparation av träförpackningar, materialåtervinning och energiåtervinning men inbegripa återfyllnad.

text: Beräkning av materialåtervinning för förpackningsavfall som behandlas ut-

text: anför Sverige

text: Förpackningsavfall som skickas till ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) för materialåtervinning får tillgodoräknas för materialåtervinning endast av den medlemsstat där förpackningsavfallet samlades in.

text: Förpackningsavfall som exporteras från Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) får tillgodoräknas för materialåtervinning av den medlemsstat där det samlades in endast om de uppgifter som insamlats om materialåtervunnet förpackningsavfall är tillförlitliga och exakta och om exportören i enlighet med

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1013/2006 av den 14 juni 2006

text: om transport av avfall i lydelsen enligt Kommissionens förordning

text: (EG) nr 1379/2007

text: kan bevisa att avfallstransporten uppfyller kraven i den förordningen och att behandlingen av förpackningsavfall utanför EES skedde under förhållanden som i stort sett motsvarar kraven i relevant unionsrätt på miljöområdet.

text: Beräkning av materialåtervinning för förpackningar som består av mer än

text: ett material

text: För beräkning av materialåtervinning ska kompositförpackningar och andra förpackningar som består av mer än ett material beräknas och rapporteras per material som ingår i förpackningen. Avvikelser från detta krav får endast ske om ett visst material utgör en obetydlig del av förpackningsenheten och under inga omständigheter mer än 5 procent av förpackningens totala massa.

text: Beräkningspunkt för materialåtervinning

text: Mängden materialåtervunnet förpackningsavfall ska vara mängden avfall vid beräkningspunkten. Mängden förpackningsavfall som går in i ett materialåtervinningsförfarande ska omfatta målmaterial. Den får omfatta ickemålmaterial endast i den utsträckning som deras förekomst är tillåten för det specifika materialåtervinningsförfarandet. För de förpackningsavfallsmaterial och de materialåtervinningsförfaranden som listas i bilagan ska de beräkningspunkter som anges där gälla.

text: Om mätpunkten avser produktionen i en anläggning som skickar förpackningsavfall till materialåtervinning utan ytterligare förberedande behandling, eller avser tillförseln till en anläggning där förpackningsavfall går in i materialåtervinningsförfarandet utan ytterligare förberedande behandling, får mängden sorterat förpackningsavfall som avvisas av materialåtervinningsanläggningen inte inkluderas i mängden materialåtervunnet förpackningsavfall.

text: Om en anläggning utför förberedande behandling före beräkningspunkten i den anläggningen, får det avfall som avlägsnas under den förberedande behandlingen inte inkluderas i den mängd materialåtervunnet förpackningsavfall som rapporteras av den anläggningen.

text: Om fukthalten hos förpackningsavfallet vid mätpunkten skiljer sig från fukthalten hos förpackningar som släpps ut på marknaden ska mängden förpackningar vid mätpunkten korrigeras för att avspegla den naturliga fukthalt hos förpackningsavfallet som motsvarar fukthalten hos likvärdiga förpackningar som släpps ut på marknaden.

text: Mängden materialåtervunnet förpackningsavfall får inte inkludera ickeförpackningsmaterial som samlats in tillsammans med förpackningsavfallet, t.ex. avfall av samma material som inte härrör från förpackningar och rester av produkter som förpackningarna har innehållit.

text: Vikten av materialåtervunnet förpackningsavfall ska beräknas som vikten av förpackningar som har blivit avfall och som, efter att ha genomgått all nödvändig kontroll, sortering och andra förberedande förfaranden för att avlägsna avfallsmaterial som inte ska ingå i den därpå följande upparbetningen och för att säkerställa materialåtervinning av hög kvalitet, går in i det materialåtervinningsförfarande varigenom avfallsmaterial faktiskt upparbetas till produkter, material eller ämnen.

text: Genom undantag från 29 § får vikten av materialåtervunnet förpackningsavfall mätas i form av vikten av utgående avfall efter ett sorteringsförfarande under förutsättning att 1. sådant utgående avfall därefter materialåtervinns, och 2. vikten av de material eller ämnen som avlägsnas vid ytterligare förfaranden före materialåtervinningsförfarandet och som därefter inte materialåtervinns inte medräknas i den avfallsvikt som rapporteras som materialåtervunnen.

text: Uppgifter om träförpackningar för beräkning av materialåtervinning

text: Mängden träförpackningar som repareras för återanvändning ska 1. läggas till både det genererade förpackningsavfallet och det materialåtervunna förpackningsavfallet, och 2. fastställas på grundval av massan av de träförpackningar som återanvänds efter reparation och får inte inkludera träförpackningar eller delar av träförpackningar som går in i avfallsbehandlingsförfaranden.

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 augusti 2020. 2. Bestämmelserna i 7 – 31 §§ ska tillämpas första gången i fråga om uppgifter som avser kalenderåret 2021.

text: Naturvårdsverket BJÖRN RISINGER

text: Maria Ohlman

text: (Samhällsavdelningen)

text: Bilaga

text: Beräkningspunkter för materialåtervinning för respektive materialslag,

text: Förpackningsmaterial Beräkningspunkt

text: Glas Sorterat glas som inte genomgår ytterligare bearbetning innan det går in i en glasugn eller till produktion av filtermedier, slipmaterial, glasfiberisolering och byggnadsmaterial. Metaller Sorterad metall som inte genomgår ytterligare bearbetning innan den går in i ett smältverk eller en masugn. Papper/kartong Sorterat papper som inte genomgår ytterligare bearbetning innan det går in i en massaprocess. Plast Plast som separerats efter polymerer och inte genomgår ytterligare bearbetning innan den går in i ett pelleterings-, extruderings- eller formgjutningsförfarande. Plastflingor som inte genomgår ytterligare bearbetning innan de används i en slutprodukt Trä Sorterat trä som inte genomgår ytterligare bearbetning innan det används för tillverkning av spånskivor eller andra produkter. Sorterat trä som går in i ett komposteringsförfarande Textilier Sorterade textilier som inte genomgår ytterligare bearbetning innan de används för tillverkning av textilfibrer, lump eller granulat. Kompositförpackningar Plast, glas, metall, trä, papper och kartong samt och förpackningar som be- andra material som härrör från behandling av står av flera olika material kompositförpackningar eller förpackningar som består av flera olika material, som inte genomgår ytterligare bearbetning innan de når den beräkningspunkt som fastställts för det specifika materialet.


title: Förteckning över nematoder, insekter och spindeldjur som godkänts som bekämpningsmedel

text: Förteckningens innehåll

text: Förteckningen innehåller nematoder, insekter och spindeldjur som Naturvårdsverket har godkänt som bekämpningsmedel i Sverige. De villkor som är förenade med godkännandet framgår också, samt datum för besluten.

text: Förteckningens indelning

text: Arterna i förteckningen listas i bokstavsordning efter det latinska namnet. ______________ Naturvårdsverket BJÖRN RISINGER

text: Claes Svedlindh

text: (Naturavdelningen)

text: Bilaga 1

text: Art Villkor Godkännande

text: Amblyseius Godkännandet gäller populationer Beslut 2017-11-16 swirskii där förmågan till diapaus är naturligt begränsad eller där förmågan begränsats genom aktiv selektion.

text: Aphidius Godkännandet begränsas till använd- Beslut 2017-11-16 colemani ning i växthus.

text: Aphidius ervi Godkännandet begränsas till använd- Beslut 2017-11-16 ning i växthus.

text: Villkoret gäller inte för individer med svenskt ursprung.

text: Aphidoletes Godkännandet begränsas till använd- Beslut 2017-11-16 aphidimyza ning i växthus.

text: Chrysoperla Godkännandet begränsas till kryp- Beslut 2017-11-16 carnea s.l. tiska arter inom Chrysoperla carnea s.l. med europeiskt ursprung.

text: Cryptolaemus Godkännandet förenas inte med Beslut 2017-11-16 montrouzieri villkor.

text: Dacnusa sibirica Godkännandet begränsas till använd- Beslut 2017-11-16 ning i växthus.

text: Diglyphus isaea Godkännandet begränsas till använd- Beslut 2017-11-16 ning i växthus.

text: Art Villkor Godkännande

text: Encarsia Godkännandet förenas inte med Beslut 2017-11-16 formosa villkor.

text: Eretmocerus Godkännandet förenas inte med Beslut 2019-06-19 eremicus villkor.

text: Heterorhabditis Godkännandet tidsbegränsas till Beslut 2019-11-27 bacteriophora 2024-12-31.

text: Leptomastix Godkännandet förenas inte med Beslut 2020-04-08 dactylopii villkor.

text: Macrolophus Godkännandet begränsas till använd- Beslut 2017-11-16 pygmaeus ning i växthus.

text: Nasonia Godkännandet förenas inte med Beslut 2017-11-16 vitripennis villkor.

text: Neoseiulus Godkännandet gäller populationer Beslut 2017-11-16 cucumeris där förmågan till diapaus är naturligt begränsad eller där förmågan begränsats genom aktiv selektion.

text: Godkännandet tidsbegränsas till 2022-12-31.

text: Orius majus- Godkännandet förenas inte med Beslut 2020-04-08 culus villkor.

text: Phasmarhabditis Godkännandet tidsbegränsas till Beslut 2017-11-16 hermaphrodita 2018-12-31. _______________ ________

text: Godkännandet tidsbegränsas till Beslut 2018-11-22 2019-12-31.

text: ______________ ________

text: Godkännandet tidsbegränsas till Beslut 2019-11-27 2021-12-31

text: Art Villkor Godkännande

text: Phytoseiulus Godkännandet förenas inte med Beslut 2017-11-16 persimilis villkor.

text: Steinernema Godkännandet tidsbegränsas till Beslut 2017-11-16 carpocapsae 2022-12-31.

text: Steinernema Godkännandet förenas inte med Beslut 2017-11-16 feltiae villkor.

text: Steinernema Godkännandet förenas inte med Beslut 2019-11-27 kraussei villkor.

text: Stratiolaelaps Godkännandet begränsas till använd- Beslut 2017-11-16 scimitus ning i växthus.

text: Thripobius javae Godkännandet förenas inte med Beslut 2020-04-08 villkor.

text: Transeius mont- Godkännandet förenas inte med Beslut 2019-06-19 dorensis villkor.