publisher: Vällingby 2006 52148

title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om tillfälliga personlyft med kranar eller truckar samt allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna

text: Dessa föreskrifter gäller utrustning och arbete då personer lyfts med kranar eller truckar som ursprungligen inte är konstruerade och tillverkade för att lyfta personer.

text: Med arbetsgivare jämställs i dessa föreskrifter . den som anlitar inhyrd arbetskraft för att utföra arbete i sin verksamhet, 2. den som ensam eller gemensamt med familjemedlem driver yrkesmässig verksamhet utan anställd eller 3. de som för gemensam räkning driver sådan verksamhet utan anställd.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med Kran Lyftanordning som enbart är avsedd att med hjälp av ett icke styrt lastbärande organ lyfta och sänka lasten vertikalt och dessutom förflytta den horisontellt i en eller flera riktningar.

text: Jfr.

text: rådets direktiv 89/6/EEG

text: av den 30 november 989 om minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet (Andra särdirektivet enligt

text: artikel 6

text: . i direktiv

text: ) (EGT L 393, 30.2.989, s. 3, Celex 3989L06), senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 200/4/EG (EGT L 9, 9.7.200, s. 46, Celex 3200L004). Anmälan har gjorts enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG

text: av den 22 juni 998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 2.7.998, s. 37, Celex 398L0034) ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/48/EG

text: (EGT L 27, .8.998, s. 8, Celex 398L0048).

text: Truck Självgående arbetsutrustning avsedd att med gaffelarmar eller andra lyftaggregat med liknande funktion, lyfta, sänka och bära gods inom ett begränsat område och huvudsakligen användas på plana och hårdgjorda underlag. Basmaskin Kran eller truck som kombineras med arbetskorg för att lyfta personer.

text: Undersökning och riskbedömning

text: Arbetsförhållandena skall undersökas och riskerna bedömas före ett personlyft med en kran eller en truck. Följande skall då särskilt undersökas . basmaskinens och arbetskorgens lämplighet för uppgiften, 2. stabiliteten vid rådande mark- och väderförhållanden, 3. arbetstagarnas praktiska och teoretiska kunskaper och 4. aktiviteter och pågående arbete i närheten.

text: Krav på produkter

text: Arbetskorg som . släpps ut på marknaden, 2. överlämnas för att tas i bruk eller 3. tas i drift skall uppfylla de grundläggande tekniska kraven i bilaga A.

text: Kranar, truckar och arbetskorgar som används för personlyft skall uppfylla kraven i bilaga A.

text: Krav vid användning

text: Personer får lyftas med en kran eller en truck endast om det är svårt eller olämpligt att använda arbetsutrustning som är konstruerad och tillverkad för att lyfta personer. Personer får lyftas med en truck endast vid tillfälligt och kortvarigt arbete.

text: Personlyft med kranar eller truckar skall planeras och genomföras så att ohälsa och olycksfall förebyggs.

text: När det finns risk för att basmaskinen blir påkörd av annat fordon skall åtgärder vidtas som förhindrar detta. Vid lyft av personer med en kran får den sammanlagda vikten av korg och last i korgen inte i något läge överskrida 0 % av kranens maxlast. Vid lyft av personer med en truck får den sammanlagda vikten av korg och last i korgen inte i något läge överskrida 2 % av truckens maxlast.

text: Personer får lyftas med en kran eller en truck endast i en för ändamålet utformad arbetskorg.

text: Vid personlyft skall basmaskinens manöverplats vara bemannad. Basmaskinen får inte manövreras från arbetskorgen. Det skall finnas möjlighet att evakuera berörda personer.

text: Ett arbete skall så långt som möjligt utföras så att basmaskinens förare hela tiden kan hålla god uppsikt över arbetskorgen. Kommunikationen mellan personen i korgen och föraren av basmaskinen skall vara säkerställd.

text: Vid tillfälliga personlyft med en kran med tillhörande arbetskorg skall personlig skyddsutrustning mot fall användas.

text: En basmaskin får inte användas för att samtidigt lyfta en eller flera personer i en arbetskorg och en last utanför korgen. Vid ett montagearbete med en kran får undantag göras från första stycket förutsatt att den sammanlagda vikten av det som lyfts är högst 0 % av kranens maxlast och att . arbetskorgen och de föremål, som lyfts utanför den, är separat upphängda i kranen och 2. risken för klämning så långt som möjligt är undanröjd.

text: Föraren av en basmaskin skall vara väl förtrogen med kombinationen av en basmaskin och en arbetskorg.

text: En arbetsgivare skall utse en person som skall leda arbetet med personlyft. Arbetsgivaren skall se till att personen i fråga har tillräckliga kunskaper och tillgång till nödvändig information.

text: Underhåll och kontroll

text: Innan en basmaskin med tillhörande arbetskorg används skall de funktioner kontrolleras som är nödvändiga för att utföra ett säkert personlyft.

text: En basmaskin eller en arbetskorg som vid kontroll visat sig ha brister som kan äventyra säkerheten får inte användas förrän bristerna åtgärdats.

text: En arbetskorg skall förvaras och transporteras så att den inte riskerar att skadas.

text: Besiktning

text: Allmänt

text: För att få användas till personlyft skall varje kombination av en basmaskin och en arbetskorg vara besiktad enligt bestämmelserna i 22-2 §§ och bilaga B. Kombinationen skall då ha bedömts erbjuda betryggande säkerhet för att få användas för personlyft. Om ett kontrollorgan har angivit att bedömningen bara gäller om vissa angivna brister åtgärdas, skall dessa brister dessutom ha rättats till.

text: En arbetsgivare som använder en kran eller en truck med en arbetskorg för tillfälliga personlyft skall förvara besiktningsintyget från den första besiktningen och det senaste besiktningsintyget från återkommande besiktning.

text: Dokumentationen enligt 20 § eller kopia av dokumentationen skall även vara tillgänglig där utrustningen används.

text: Besiktning skall ha utförts av ett kontrollorgan som kan uppvisa oberoende, rutiner och kompetens som motsvarar kraven enligt ISO-EN 7020 ”Allmänna krav på verksamhet hos olika typer av organisationer som utför kontroll”. Kontrollorganet skall vara anmält till Arbetsmiljöverket och ackrediterat för uppgiften enligt lagen (992:9) om teknisk kontroll, eller enligt motsvarande bestämmelser i något annat land inom Europeiska unionen, inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i Turkiet.

text: Första besiktning

text: En basmaskin och en arbetskorg skall tillsammans ha genomgått första besiktning för att få användas för personlyft. Besiktningen skall omfatta kontroll av att basmaskinen och korgen uppfyller kraven i bilaga A och att de även i övrigt ger betryggande säkerhet. Funktionsprov med provlast skall utföras vid besiktningen.

text: Återkommande besiktning

text: En kran med en arbetskorg och eventuella anslutningsdelar som används för personlyft skall, så länge de är i bruk, återkommande besiktas tillsammans var tolfte månad enligt bilaga B. Återkommande besiktning skall utföras under ordinarie besiktningsmånad eller senast under den andra månaden därefter. Ordinarie besiktningsmånad beräknas enligt bestämmelserna i bilaga B.

text: Revisionsbesiktning

text: En basmaskin eller en arbetskorg som, på ett sätt som har betydelse för säkerheten, har reparerats, ändrats, byggts om eller byggts till eller som befaras vara skadad skall revisionsbesiktas innan de används för tillfälliga personlyft.

text: Bestämmelser om straff

text: Bestämmelserna i 9 § är föreskrifter enligt

text: 4 kap. 2 § arbetsmiljölagen

text: (977:60). Bestämmelserna i 20 § är föreskrifter enligt

text: 4 kap. 8 § samma lag

text: . Brott mot nämnda föreskrifter kan enligt

text: 8 kap. 2 § första stycket samma lag

text: medföra böter.

text: . Denna författning träder i kraft den juli 2007. 2. Genom författningen upphävs Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (AFS 983:) om personlyft med kranar.

text: 3. Truckar med arbetskorgar som använts för personlyft innan denna författning trätt i kraft får användas för personlyft utan att en första besiktning enligt 23 § har utförts, dock längst till och med den juli 2008. En första besiktning av en truck med en arbetskorg som utförts enligt

text: äldre föreskrifter från Arbetarskyddsstyrelsen gäller som besiktning enligt de nya föreskrifterna. 4. En besiktning av en kran, enligt definitionen i 3 §, med en arbetskorg som utförts enligt äldre föreskrifter från Arbetarskyddsstyrelsen gäller som besiktning enligt de nya föreskrifterna. . Arbetskorgar som besiktats enligt Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (AFS 983:) om personlyft med kranar får användas utan att kraven i bilaga A punkt A . är uppfyllda, dock längst till och med den juli 20.

text: KENTH PETTERSSON

text: Lennart Ahnström Anna Middelman

text: Bilaga A

text: Tekniska krav

text: A 1. Inledande anmärkningar

text: Kraven i bilagan gäller endast när respektive risk kan uppstå vid personlyft med en kran eller en truck.

text: A 2. Kran som används för personlyft

text: A 2.1 När en arbetskorg är upphängd i krankrok skall det finnas urkrokningsskydd.

text: A 2.2 Dragkraften i en linpart till en stållinestropp, som bär upp en arbetskorg, får vid jämnt fördelad maxlast i arbetskorgen inte överstiga /8 av linans minsta brottlast. Dragkraften i en kättingpart som bär upp en arbetskorg får vid samma belastningsfördelning inte överstiga /6 av kättingens brottlast. Kätting skall vara kortlänkad (lyftkätting).

text: A 2.3 En kran som används för personlyft skall vara utformad för att kunna lyfta en last som är minst två gånger totalvikten av arbetskorgen inklusive maxlast i korgen.

text: A 2.4 En kran skall ha så styv konstruktion och sådant styrsystem att den kan manövreras utan att det uppstår pendlingar, svängningar eller dynamiska krafter som medför obehag för dem som befinner sig i arbetskorgen. Styrsystemet skall vara så utfört att arbetskorgen kan hissas och firas med 0, m/s eller lägre hastighet.

text: A 2.5 Lyft- och sänkningsrörelserna hos ett lyftmaskineri, inklusive kranarmsmaskineri, skall vara maskindrivna. Det får inte ha spärrkoppling för reversering av rörelsen.

text: A 2.6 Ett maskineri på en kran skall kunna bromsas och stannas säkert i varje moment av en rörelse. Ett lyftmaskineri, inklusive kranarmsmaskineri, skall vara så utfört att lintrummor, utan påverkan av annat manöverorgan, bromsas när lyftmaskineriets manöverreglage förs till nolläge.

text: A 2.7 Ett lyftmaskineri, inklusive kranarmsmaskineri, skall vara så utfört att det automatiskt hindrar överspelning.

text: A 2.8 En fordonskran skall ha stödben på fordonets båda sidor. Den skall även ha ett fast monterat vattenpass eller någon annan anordning för kontroll av kranens horisontalläge vid uppställning.

text: A 2.9 Brott på en hydraulledning eller hydraulslang till en hydraulcylinder får inte resultera i farliga maskinrörelser.

text: A 2.10 En kran som används för personlyft till och från lastrum i fartyg skall ha överlastdon och slaklinebrytare, om det finns risk för att arbetskorgen stöter mot hinder eller hakar fast.

text: A 3. Truck som används för personlyft

text: A 3.1 En truck som används för personlyft skall vara utformad för att kunna lyfta en last som är minst fyra gånger totalvikten av arbetskorgen, inklusive maximal last i korgen vid truckens maximala lyfthöjd och 600 mm tyngdpunktsavstånd. Trucken skall även i övrigt med hänsyn till material, konstruktion, utförande och stabilitet erbjuda betryggande säkerhet för personlyft.

text: A 3.2 En truck skall ha ett vertikalt lyftstativ som inte kan tiltas mer än 0° i förhållande till horisontalplanet.

text: A 3.3 En trucks sänkhastighet av arbetskorgen får inte vara högre än 0,6 m/s.

text: A 3.4 En trucks spårvidd skall vara bredare än arbetskorgen.

text: A 3.5 En truck får inte vara utrustad med gaffelarmsförlängare när den används för personlyft.

text: A 4. Arbetskorg

text: A 4.1 En arbetskorg skall vara utformad så att den är kompatibel med den basmaskin som den är tänkt att användas tillsammans med.

text: A 4.2 En arbetskorg skall vara konstruerad och tillverkad så att ett personlyft kan utföras säkert.

text: A 4.3 En arbetskorg skall kunna fästas säkert i en basmaskin.

text: A 4.4 En arbetskorg, som används vid arbete där det finns uppenbar risk för att föremål kan falla ner mot korgen, skall ha skyddstak som är tillräckligt stort och starkt.

text: A 4.5 I en arbetskorg skall det finnas ett fäste för personlig skyddsutrustning mot fall.

text: A 4.6 På en arbetskorg skall det på en väl synbar plats finnas en skylt med uppgifter om . maxlast i korgen, 2. korgens vikt, 3. antalet personer korgen är avsedd för, 4. vilka basmaskiner korgen är avsedd att användas tillsammans med, . vilka kontroller som skall genomföras innan korgen används och 6. tillverkningsnummer eller annan typ av identifikationsuppgifter.

text: A 4.7 En arbetskorg skall vara märkt med tillverkarens namn och tillverkningsår.

text: A 5. Särskilda krav på arbetskorgar som används tillsammans med kranar

text: A 5.1 En arbetskorg som är avsedd att användas med en kran skall vara konstruerad för att hängas i kranens krok.

text: A 5.2 En arbetskorg som hängs upp i en krankrok skall ha en styv upphängningsram med ögla eller liknande utförande för koppling till kroken eller bäras upp av stållinestroppar eller kättinglängor som är säkert fastsatta i korgens övre kant. Stropparna eller längorna skall vara så långa att vinkeln i vertikalplanet mellan parterna inte överstiger 90°. Stroppar av natur- eller syntetfibrer får inte användas för att bära upp en arbetskorg.

text: A 5.3 En arbetskorg skall vara så utförd eller upphängd att den inte får besvärande lutning under arbetet eller vid i- och urstigning.

text: A 6. Särskilda krav på arbetskorgar som används tillsammans med truckar

text: A 6.1 En arbetskorg skall vara konstruerad för att bäras på truckens gaffelarmar.

text: Bilaga B

text: Besiktningskrav

text: B 1. Besiktningens omfattning

text: B 1.1 Första besiktning

text: En första besiktning skall omfatta a) kontroll av att en basmaskin med tillhörande arbetskorg uppfyller kraven i bilaga A och i övrigt erbjuder betryggande säkerhet vid användning, b) granskning av ritningar samt uppgifter om laster och material, c) kontroll av de beräkningar som behövs för att kunna bedöma hållfastheten, stabiliteten och säkerheten i övrigt, d) kontroll av instruktioner för användning, drift, räddning, fortlöpande tillsyn och underhåll, e) kontroll av att underhåll och fortlöpande tillsyn kan utföras på ett säkert sätt, f) kontroll av att en basmaskin och tillhörande arbetskorg överensstämmer med den granskade dokumentationen, g) funktionskontroll av skyddsanordningar och h) funktionsprov med provlast.

text: B 1.2 Återkommande besiktning

text: En återkommande besiktning skall omfatta a) kontroll av de delar av en kran och en arbetskorg med eventuella anslutningsdelar som är viktiga för säkerheten och arbetsmiljön när det gäller slitage, sprickor, skador, korrosion etc., b) funktionsprov med erforderlig last, c) kontroll av skydd och skyddsanordningar och d) kontroll av att viktiga instruktioner för användning, drift och skötsel är tillgängliga.

text: B 1.3 Revisionsbesiktning

text: Revisionsbesiktning skall i tillämpliga delar omfatta . granskning av tillverkningshandlingar, 2. bedömning av reparationsmetoder,

text: 3. bedömning av utförda reparationer, 4. kontroll av att anordningen stämmer med den granskade dokumentationen och . funktionsprov med erforderlig last.

text: B 2. Ordinarie besiktningsmånad

text: B 2.1 En återkommande besiktning skall utföras under ordinarie besiktningsmånad eller senast under den andra månaden därefter. Besiktningen kan också utföras före den ordinarie besiktningsmånaden. Ordinarie besiktningsmånad är den månad då gällande besiktningsintervall löper ut. Utgångspunkt för beräkning av ordinarie besiktningsmånad är den dag då den första besiktningen genomfördes.

text: B 2.2 Om en återkommande besiktning utförs tidigare än två månader före den ordinarie besiktningsmånaden, skall en ny ordinarie besiktningsmånad beräknas med utgångspunkt från den dag då besiktningen faktiskt utfördes.

text: B 3. Åtgärder efter besiktning

text: B 3.1 Efter en avslutad besiktning skall kontrollorganet bedöma om basmaskinen med tillhörande arbetskorg uppfyller gällande föreskrifter från Arbetarskyddsstyrelsen och Arbetsmiljöverket enligt B ., B .2 respektive B .3. Kontrollorganet skall dessutom bedöma om de även i övrigt erbjuder betryggande säkerhet för användning.

text: B 3.2 Kontrollorganet skall utfärda ett intyg över resultatet enligt B 4.. Om en basmaskin med tillhörande arbetskorg bedöms erbjuda betryggande säkerhet skall kontrollorganet på väl synlig plats förse arbetskorgen med en besiktningsskylt enligt B ..

text: B 3.3 Intyget och skylten skall vara på svenska.

text: B 3.4 Om en basmaskin med tillhörande arbetskorg inte bedöms erbjuda betryggande säkerhet skall kontrollorganet snarast meddela detta till Arbetsmiljöverket.

text: B 4. Besiktningsintyg

text: B 4.1 Besiktningsintyget skall innehålla uppgifter om a) basmaskinens och tillhörande arbetskorgs identifikationsuppgifter, b) maxlast och max antal personer vid tillfälliga personlyft med en basmaskin och tillhörande arbetskorg, c) besiktningsorganets namn, d) ackrediteringsnummer, e) ackrediteringsmärke, f) besiktningsdatum, g) besiktningsmannens namn, h) uppgift om att besiktningen utförts enligt dessa föreskrifter, i) resultatet av bedömningen, j) eventuella villkor om åtgärder för att anordningen skall erbjuda betryggande säkerhet och k) ordinarie besiktningsmånad (år, månad) för nästa återkommande besiktning.

text: B 5. Besiktningsskylt

text: B 5.1 Av besiktningsskylten skall framgå a) identifikationsuppgifter för tillhörande basmaskin/-er och arbetskorg, b) kontrollorganets namn och ackrediteringsmärke, c) ackrediteringsnummer, d) markering som visar ordinarie besiktningsmånad för nästa återkommande besiktning (år, månad) och e) markering som visar att basmaskinen med tillhörande arbetskorg är besiktad och därmed bedömts erbjuda betryggande säkerhet.

text: Arbetsmiljöverkets allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna om tillfälliga personlyft med kranar eller truckar

text: Arbetsmiljöverket meddelar följande allmänna råd om hur verkets föreskrifter (

text: AFS 2006:7

text: ) om tillfälliga personlyft med kranar eller truckar skall tilllämpas. Allmänna råd har en annan juridisk status än föreskrifter. De är inte tvingande, deras funktion är att förtydliga innebörden i föreskrifterna. De kan t.ex. upplysa om lämpliga sätt att uppfylla kraven, visa exempel på praktiska lösningar och förfaringssätt samt ge rekommendationer, bakgrundsinformation och hänvisningar.

text: Bakgrund

text: Som medlem av Europeiska unionen (EU) skall Sverige överföra EG-direktiv till svenska föreskrifter. Reglerna inom EU för arbetstagares säkerhet och hälsa anges i ett ramdirektiv som ger de grundläggande reglerna för säkerhet på arbetsplatsen. I ett antal särdirektiv finns också minimikrav som inte får underskridas i EU:s medlemsländer. Det andra särdirektivet (

text: ), ändrat genom direktiven

text: och 200/4/EG, innehåller krav för säker användning av arbetsutrustning i arbetet. Föreskrifterna om användning av arbetsutrustning är baserade på det direktivet. Föreskrifterna om tillfälliga personlyft med kranar eller truckar anger under vilka förutsättningar personer får lyftas med kranar eller truckar, trots att de ursprungligen inte är avsedda för detta. Det är viktigt att notera att tillfälliga personlyft med utrustning som hjullastare, traktorer, teleskoptruckar eller grävmaskiner inte är tillåtna då de varken är kranar enligt definitionen i dessa föreskrifter eller uppfyller de tekniska kraven som gäller för personlyft med truckar.

text: Kommentarer till vissa paragrafer

text: Tillämpningsområde

text: Till 1 § Förutom reglerna i denna författning finns regler om både utförande och användning av olika typer av utrustning i särskilda föreskrifter från Arbetsmiljöverket.

text: Definitioner

text: Till 3 § Med styrt lastbärande organ avses att lasten inte kan pendla. Med icke styrt lastbärande organ menas att lasten kan pendla fritt i alla riktningar. Av definitionen på kran följer att t.ex. traktorer, teleskoptruckar och hjullastare inte är kranar enligt dessa föreskrifter. Med självgående arbetsutrustning avses utrustning med någon form av maskinell framdrivning av åkrörelsen.

text: Undersökning och riskbedömning

text: Till 4 § Det är viktigt att arbetsgivaren bedömer om det är bättre och säkrare att utföra ett personlyft med en kran eller en truck och arbetskorg än med arbetsutrustning som är konstruerad för personlyft, eller att använda en ställning.

text: Användning

text: Till 7 § Enligt paragrafens andra stycke får personer lyftas med truck endast vid tillfälligt och kortvarigt arbete. Även när det gäller personlyft med kran är det i allmänhet olämpligt att göra det annat än vid tillfälligt och kortvarigt arbete. Att förflytta en basmaskin där korgen är i upphöjt läge innebär ökade risker.

text: Till 8 § Vid alla personlyft är det en fördel att se till att basmaskinen befinner sig på hårt jämnt underlag. Om det inte är möjligt måste åtgärder vidtas för att uppnå stabilitet. När det gäller fordonskranar är det även viktigt att stödbenen vid behov är ansatta. Det är viktigt att hissnings-, firnings- och andra manöverrörelser med arbetskorgen är mjuka och går långsamt. En arbetskorg, som är upphängd i kranens bärande linor eller kedjor, bör manövreras så att krokblock eller liknande inte kommer närmare toppskivan än två meter. Detta för att undvika toppkörning.

text: Till 10 § En manöverplats till en basmaskin kan t.ex. bestå av en manöverhytt eller en radiostyrningskonsol.

text: Till 11 § Det är önskvärt att radioförbindelse anordnas där avståndet mellan föraren och personal i korgen är 20 meter eller mer. När en arbetskorg används i ett trångt schakt är det ofta svårt att få tillfredsställande kontakt annat än genom radio. Om föraren inte kan hålla tillfredsställande synkontakt eller direkt samtalskontakt med dem som befinner sig i arbetskorgen måste kommunikationen enligt paragrafen säkerställas på annat sätt.

text: Till 12 § Kravet på fallskyddsutrustning är ovillkorligt när det gäller personlyft med kran. Allmänna bestämmelser om skydd mot skada genom fall och om personlig skyddsutrustning finns i särskilda föreskrifter från Arbetsmiljöverket. De gäller vid personlyft såväl med kran som med truck.

text: Till

text: 14 § Arbetsmiljölagen

text: anger i 3 kap. 3 § att ”arbetsgivaren skall förvissa sig om att arbetstagaren har den utbildning som behövs och vet vad han har att iaktta för att undgå riskerna i arbetet”. Det är angeläget att utbildningen ger de kunskaper som bäst motsvarar den arbetsuppgift som föraren förväntas ha efter avslutad utbildning.

text: Till 15 § Det kan vara lämpligt att arbetsgivaren utfärdar ett skriftligt dokument som visar vem som utsetts till personlyftledare.

text: Underhåll och kontroll

text: Till 16 § Regler om fortlöpande kontroller finns i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om användning av arbetsutrustning, användning av lyftanordningar och lyftredskap samt användning av truckar.

text: Besiktning

text: Till 19 § Vissa angivna brister kan vara av en sådan karaktär att besiktningsorganet bedömer att en förnyad besiktning inte är nödvändig innan anordningen åter tas i drift efter det att bristen åtgärdats. I ett sådant fall kan kontrollorganet i besiktningsintyget ange att anordningen erbjuder betryggande säkerhet om preciserade brister åtgärdas. Kraven i 9 § medför att det är straffbart att ta anordningen i drift innan dessa brister åtgärdats.

text: Till 22 § Uppgift om vilka kontrollorgan som är ackrediterade enligt lagen om teknisk kontroll (992:9) för besiktning enligt dessa föreskrifter kan erhållas direkt från Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC).

text: Första besiktning

text: Till 23 § Funktionsprov med provlast utförs lämpligen genom att prova maskin och arbetskorg med en last som är ,2 gånger arbetskorgens maxlast.

text: Kommentarer till bilaga A

text: Kran som används för personlyft

text: Till A 2.4 Upphängning av arbetskorg i jib kan ge upphov till pendlingar och svängningar. Med jib avses en extra utrustning till en kran, som kopplas till kranens huvudbom för att förändra lyfthöjden/lyftvinkeln. Det är viktigt att även övriga rörelser kan företas med en hastighet av 0, m/s eller lägre. Fordonskranar behöver normalt kompletteras med flödeskontrollventiler för att reducera hastigheten vid personlyft, så att arbetskorgen kan förflyttas säkert i alla riktningar.

text: Till A 2.5 Kravet innebär bl.a. att kranar inte får ha så kallat friktionsspel, dvs. maskineri med icke motordriven firningsrörelse. Spärrkopplingar kan förekomma vid kranarmsmaskinerier på mobilkranar.

text: Till A 2.6 Av den här punkten framgår att kravet inte uppfylls om en lyfteller sänkrörelse endast kan stannas med hjälp av en fotbromspedal när manöverreglaget förts till nolläge.

text: Till A 2.7 Överspelning innebär att arbetskorg, kranarm, lastkrok eller motsvarande lyfts över sitt högsta normala arbetsläge. Bestämmelsen är också tillämplig på kranar med höj- och sänkbar eller utskjutbar kranarm. Vid sådana kranar kan sänkningen eller utskjutningen av armen medföra toppkörning. Bestämmelserna innebär att kranarmsmaskineriet på sådana kranar måste ha en anordning, t.ex. gränslägeskopplare (toppgränsbrytare), som automatiskt stoppar kranarmsmaskineriet så att toppkörning hindras.

text: Till A 2.9 Observera att kravet gäller såväl lyft- och teleskopcylindrar som stödbenscylinder.

text: Truck som används för personlyft

text: Till A 3.2 Kravet innebär att truckar med teleskoperande bom som inte är avsedda för att lyfta personer inte får användas för tillfälliga personlyft.

text: Arbetskorg

text: Till A 4.1 Råd för utformning av arbetskorgar avsedda att användas tillsammans med truck finns i svensk standard SS 3628, Truckar och lyftvagnar – Arbetskorgar för tillfälliga personlyft – Krav.

text: Till A 4.2 Nya arbetskorgar som motsvarar utförande i svensk standard anses uppfylla föreskrifternas krav. I avsaknad av ytterligare specifikationer är det lämpligt att varje person antas väga 80 kg och medföra utrustning till en vikt av 40 kg.

text: Till A 4.4 Kraft från stenfall på skyddstak vid bergarbete antas vara 000 N. Kraften fördelas på en yta av dm2.

text: Till A 4.5 Handledare kan normalt användas som fäste för personlig skyddsutrustning mot fall om den är betryggande dimensionerad. För vissa arbeten kan det vara lämpligt att utrusta arbetskorgen med förvaringslåda eller hållare för verktyg.

text: Arbetskorgar som används tillsammans med kranar

text: Till A 5.3 Lutningen hos en arbetskorg som är upphängd i endast en lina bör inte överstiga 20° när den provbelastas med , gånger den tillåtna lasten placerad på ett avstånd av L/4 från korgsidan (L = korgens invändiga längd).

text: Kommentarer till bilaga B

text: Återkommande besiktning

text: Till B 1.2 För att upptäcka sprickor kan det i vissa sammanhang vara nödvändigt att undersöka med tekniska hjälpmedel, t.ex. röntgen eller ultraljud. Med utgångspunkt i den funktion eller skyddsanordning som skall provas bestämmer kontrollorganet från fall till fall storleken på den last som skall användas.

text: Revisionsbesiktning

text: Till B 1.3 Med utgångspunkt i den eller de funktioner som skall provas bedömer kontrollorganet från fall till fall vilken storlek på last som skall användas vid funktionsprovet.

text: Åtgärder efter besiktning

text: Till B 3.1 En utgångspunkt för att bedöma om en anordning erbjuder betryggande säkerhet kan för en lyftanordning vara den angivna maxlasten. Vid bedömning om en anordning erbjuder betryggande säkerhet kan standarder ge vägledning. Vissa brister kan vara sådana att besiktningsorganet bedömer att det inte är nödvändigt med en förnyad besiktning innan anordningen åter tas i drift sedan bristen åtgärdats. I sådana fall kan kontrollorganet i besiktningsintyget ange att anordningen erbjuder betryggande säkerhet om de angivna bristerna åtgärdas.

text: Till B 3.4 Det går att meddela Arbetsmiljöverket genom att skicka en kopia till Arbetsmiljöverket i det distrikt där anordningen används eller är tänkt att användas. Konstruktiva brister, eller om besiktningsresultatet visar att anordningen används utöver sin konstruktiva livslängd, är exempel på brister som kan resultera i att kontrollorganet bedömer att anordningen inte erbjuder betryggande säkerhet.

text: Besiktningsskylt

text: Till B 5.1 Identifikationsuppgift kan bestå av tillverkningsnummer. Även om besiktningsskylten försetts med markering som visar att en anordning är besiktad och därmed bedömts erbjuda betryggande säkerhet kan det betyda att bedömningen bara gäller om vissa angivna brister åtgärdas. Om en ny besiktningsskylt sätts upp på en tidigare besiktad anordning är det lämpligt att ta bort eller dölja den gamla skylten.

text: Information från Arbetsmiljöverket

text: Arbetsmiljödirektiv

text: RÅDETS DIREKTIV

text: av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (EGT L 183, 29.6.1989, s. 1 – 8, Celex 31989L0391)

text: RÅDETS DIREKTIV

text: artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG

text: ) (EGT L 393, 30.12.1989, s. 13 – 17, Celex 31989L0655)

text: RÅDETS DIREKTIV

text: av den 5 december 1995 om ändring av direktiv

text: om minimikrav för arbetstagarnas säkerhet och hälsa vid användning av arbetsutrustning i arbetet (Andra särdirektivet enligt

text: artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG

text: ) (EGT L 335, 30.12.1995, s. 28 – 36, Celex 31995L0063) EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV

text: av den 27 juni 2001 om ändring av

text: rådets direktiv 89/655/EEG

text: om minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet (Andra särdirektivet enligt

text: artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG

text: ) (EGT L 195, 19.7.2001, s. 46 – 49, Celex 32001L0045)

text: EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV

text: Lagar och förordningar

text: Arbetsmiljölagen

text: (SFS 1977:1160) Arbetsmiljöförordningen (SFS 1977:1166)

text: AFS 1981:14

text: Skydd mot skada genom fall

text: AFS 2001:1

text: Systematiskt arbetsmiljöarbete

text: AFS 2001:3

text: AFS 2006:4

text: Användning av arbetsutrustning

text: AFS 2006:5

text: Användning av truckar

text: AFS 2006:6

text: Användning av lyftanordningar och lyftredskap

text: Andra aktuella regler m.m.

text: Regler, broschyrer, böcker etc. finns angivna i ADI 100 Produktkatalog (kan fås kostnadsfritt från Arbetsmiljöverket, Publikationsservice, Box 1300, 171 25 SOLNA). Publikationer går också att beställa via Arbetsmiljöverkets webbplats www.av.se Arbetsmiljöverket ger även årligen ut en förteckning över samtliga gällande författningar och allmänna råd som har beslutats. För att hålla sig uppdaterad om aktuella regler är det lämpligt att också regelbundet, via Arbetsmiljöverkets webbplats www.av.se under rubriken ”Lag och rätt”, kontrollera vilka regler som gäller för den aktuella verksamheten. Notera att det kan finnas fel i dokument på internet och att det är den tryckta texten som gäller rättsligt.

text: Svenska standarder

text: SS-EN-ISO 17020 Allmänna krav på verksamhet hos olika typer av organisationer som utför kontroll SS-EN 14502-1 Kranar – Utrustning för lyft av personer– Del 1: Fritt upphängda arbetskorgar SS 3628 Truckar och lyftvagnar – Arbetskorgar för tillfälliga personlyft – Krav


fs: afs

publisher: Vällingby 2006 52530

title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om provning med övereller undertryck och allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna

text: Dessa föreskrifter gäller personsäkerhet vid provning med över- eller undertryck. Föreskrifterna gäller inte vid läcksökning eller täthetsprovning av en anordning som tidigare genomgått föreskriven tryckkontroll under förutsättning – att någon reparation, modifiering eller utbyte av någon del av den tryckbärande anordningen inte gjorts efter den tidigare tryckkontrollen, – att det tryck anordningen dimensionerats för inte överskrids och – att det högsta tryck vid vilket anordningen får användas inte överskrids. Föreskrifterna gäller inte heller vid pumpning av hjul och däck.

type: stycke

type: paragraf

text: Definitioner

type: rubrik

text: I dessa föreskrifter används följande beteckningar med nedan angiven betydelse.

text: Inert gas En gas som inte reagerar med andra ämnen annat än under extrema förhållanden.

text: Kontrolltryck Vid provning med övertryck: det högsta tryck som används vid provning. Vid provning med undertryck: det lägsta tryck som används vid provning.

text: Läcksökning Undersökning för att upptäcka eller lokalisera läckage.

text: Provning Läcksökning, täthetsprovning, tryckprovning och sprängprovning. Referenstryckmätare Tryckmätare som kalibrerats vid ackrediterat kalibreringslaboratorium och som används för att kontrollera andra tryckmätare. Riskbedömning En bedömning av om det finns risker för ohälsa och olycksfall i arbetsmiljön för att avgöra om förebyggande åtgärder behövs eller inte. Sprängprovning Provning med övertryck för att bestämma vid vilket tryck en anordning sprängs. Tryck Övertryck eller undertryck i bar. Tryckkontroll Fastställande av om en anordning som genomgått tryckprovning uppfyller ställda krav på hållfasthet. Tryckprovning Den process (tekniska undersökning) som utförs vid över- eller undertryck och som föregår en tryckkontroll. Täthetskontroll Fastställande av om en anordning som genomgått täthetsprovning uppfyller ställda krav. Täthetsprovning Den process (tekniska undersökning) som utförs vid över- eller undertryck och som föregår en täthetskontroll. Undertryck Tryck lägre än atmosfärtrycket. Vätska Ämne i flytande tillstånd vid normalt tryck och temperatur. Övertryck Tryck högre än atmosfärtrycket.

text: Gemensamma bestämmelser för all provning

text: Kompetens

text: Provning får endast ledas och utföras av den som har kompetens för den provning som skall utföras och känner till de risker som är förenade med provningen.

text: Riskbedömning

text: Före provningen skall en undersökning och riskbedömning göras som omfattar de riskkällor respektive risker som är förenade med provningen. Med utgångspunkt i riskbedömningen skall alla nödvändiga åtgärder vidtas för att förebygga ohälsa eller olycksfall. Riskbedömningen skall dokumenteras skriftligt. I riskbedömningen skall anges vilka risker som finns och om de är allvarliga eller inte. De risker som är förenade med provning av anordningar tillverkade av spröda material skall särskilt uppmärksammas.

text: Provningsplats

text: Den plats där provningen skall utföras skall anpassas för den aktuella provningen.

text: Riskområde

text: Ett område skall avgränsas runt den anordning som skall provas. Det skall tydligt markeras att området är ett riskområde. Området skall vara så stort eller omges med sådana skydd att det inte finns någon risk för personskador för den som uppehåller sig utanför området under provningen. Inom riskområdet får endast provningspersonal uppehålla sig.

text: Allmänna förberedelser

text: En anordning får provas endast om en bedömning gjorts som visar att anordningen tål det kontrolltryck som avses användas vid provningen. Första stycket gäller inte sprängprovning.

text: En anordning som skall provas skall vara uppställd eller monterad så att rörelser som orsakas av trycksättning inte gör att den blir instabil eller faller omkull.

text: Före provning av en anordning skall anslutningar för tryckhöjning eller trycksänkning vara säkert monterade. Eventuella öppningar i anordningen skall vara säkert tillslutna. Tillslutningsanordningar, fastsättningsdetaljer, ledningar för tryckhöjning eller trycksänkning och kopplingar som används vid provning skall vara dimensionerade så att de tål det kontrolltryck som används vid provningen.

text: Provningsutrustning

text: Utrustning som används vid provning skall vara tillförlitlig och anpassad för den provning som skall utföras.

text: Kontroll av provningsutrustning

text: Provningsutrustningen skall kontrolleras regelbundet och kontrollen dokumenteras.

text: Förutom kontroll enligt 11 § skall provningsutrustningen före varje provning 1) avsynas okulärt med avseende på skador och slitage samt 2) kontrolleras med avseende på funktionen. Kontrollerna skall dokumenteras. Kravet i första stycket på avsyning och funktionskontroll före varje provning gäller inte om a) provningsutrustningen är stationärt uppställd, b) samma kontrolltryck används vid de provningar som utförs och c) en dokumenterad bedömning gjorts att utrustningen inte påverkas av omgivningen på ett sådant sätt att kontroll före varje provning är nödvändig. Om villkoren i föregående stycke är uppfyllda gäller i stället att avsyningen och funktionskontrollen skall utföras så ofta det behövs för att upprätthålla säkerheten.

text: Arbetsmoment som inte är tillåtna när en anordning är trycksatt

text: Alla arbetsmoment som riskerar att orsaka sådana skador på en trycksatt anordning att den havererar är förbjudna när anordningen är trycksatt.

text: Defekter och avvikelser

text: Om defekter upptäcks i en anordning som provas, eller om avvikelser från ett normalt provningsförlopp konstateras, skall provningen omedelbart avbrytas och anordningen göras trycklös.

text: Särskilda bestämmelser för provning med övertryck

text: Tryckmedium

text: Vid provning skall i första hand lämplig vätska användas som tryckmedium. Om det av tekniska skäl inte är möjligt att använda vätska får i stället luft eller en inert gas användas.

text: Skyddad plats

text: För provningspersonal, som under provningen uppehåller sig inom det riskområde som anges i 6 §, skall det finnas en plats där man kan få skydd. Provningspersonalen skall befinna sig på den skyddade platsen hela tiden från det att trycksättningen börjar tills kontrolltrycket uppnåtts och åter sänkts till en trycknivå som inte överstiger det högsta tryck anordningen är avsedd att användas vid.

text: Trycksättning

text: Vid provning med övertryck skall trycket höjas etappvis.

text: Provning med vätska

text: Före trycksättning med vätska skall säkerställas att anordningen och dess fundament eller upphängning tål den ökade belastningen av vätskans tyngd.

text: Före trycksättning skall anordningen vara helt fylld med vätska. Om det inte går att fylla anordningen helt, eller om det är osäkert om den är helt fylld, gäller i stället bestämmelserna i 20-21 §§ om provning med gas.

text: Provning med gas

text: Trycksättning med gas skall utföras av ett kontrollorgan, typ A, B eller C enligt SS-EN-ISO/IEC 17020:200, som är ackrediterat för uppgiften enligt lagen (

text: ) om teknisk kontroll. Trycksättning med gas kan även utföras av: a) kontrollorgan från annat land inom EES om kontrollorganet är ackrediterat för uppgiften mot kraven i ISO/IEC 17020, av ett ackrediterings-

text: organ som uppfyller och tillämpar kraven i standarden ISO/IEC 17011 eller b) organisation från annat land inom EES som på annat sätt erbjuder motsvarande garantier i fråga om teknisk och yrkesmässig kompetens.

text: Bestämmelserna i 20 § gäller inte trycksättning med gas a) när kontrolltrycket är 0,03 bar eller lägre, b) när kontrolltrycket är högst 3 bar och produkten av kontrolltrycket i bar multiplicerat med anordningens volym i liter (bar x liter) är högst 30, c) när säkerhetsanordningars avsäkringstryck (öppningstryck) ställs in, under förutsättning att de tidigare genomgått tryckkontroll vid tillverkning eller, i förekommande fall, efter reparation, eller d) när provningen utförs i en för provning särskilt konstruerad skyddsanordning som ger betryggande personsäkerhet.

text: Särskilda bestämmelser för provning med undertryck

text: Skyddad plats

text: För provningspersonal som under provningen uppehåller sig inom det riskområde som anges i 6 § skall det finnas en plats där man kan få skydd. Provningspersonalen skall befinna sig på den skyddade platsen hela tiden från det att trycksänkningen börjar tills kontrolltrycket uppnåtts.

text: Trycksänkning

text: Vid provning med undertryck skall trycket sänkas i sådan takt att eventuella defekter i anordningen eller avvikelser i provningsförloppet hinner upptäckas.

text: Särskilda bestämmelser om sanktionsavgifter

text: Fysiska personer och andra juridiska personer än svenska staten som överträder bestämmelserna i 20 § skall betala sanktionsavgift enligt 8 kap. –

text: 10 §§ arbetsmiljölagen

text: . Avgiften skall vara 10 000 kronor varje gång som den fysiska eller juridiska personen utför trycksättning utan behörighet enligt 20 §. .

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2007. 2. Genom författningen upphävs Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse med föreskrifter om tryckprovning (AFS 198:14). 3. Tillstånd till provning med gas som har meddelats enligt 6 § i den upphävda kungörelsen AFS 198:14 skall gälla som ackreditering enligt 20 § i dessa föreskrifter till och med den beviljade tillståndstidens utgång.

text: KENTH PETTERSSON

text: Rune Andersson Anna Middelman

text: Arbetsmiljöverkets allmänna råd om tillämpningen av Arbetsmiljöverkets föreskrifter om provning med över- eller undertryck

text: Arbetsmiljöverket meddelar följande allmänna råd om tillämpningen av Arbetsmiljöverkets föreskrifter (

text: AFS 2006:8

text: ) om provning med över- eller undertryck. Allmänna råd har en annan juridisk status än föreskrifter. De är inte tvingande. Deras funktion är att förtydliga innebörden i föreskrifterna (t.ex. upplysa om lämpliga sätt att uppfylla kraven, visa exempel på praktiska lösningar och förfaringssätt) och att ge rekommendationer, bakgrundsinformation och hänvisningar.

text: Bakgrund

text: Provning av anordningar med över- eller undertryck utförs som läcksökning, täthetsprovning och tryckprovning, beroende på vad man tänkt kontrollera. Det kan t.ex. vara att upptäcka ett läckage eller att kontrollera en anordnings täthet eller hållfasthet. Hållfasthetskontroll utförs i vissa fall som sprängprovning och då i samband med så kallad experimentell dimensionering. Vid provning med över- eller undertryck finns betydande risker för ohälsa och olycksfall för dem som utför provningen och för dem som befinner sig på eller i närheten av den plats där provningen utförs. Risker vid provning med övertryck är bl.a. att provningsutrustningen eller den anordning som provas sprängs, splittras eller rämnar. Det kan inträffa även vid relativt lågt tryck. Risker i samband med provning med undertryck är bl.a. att den anordning som provas imploderar. Splitter kan då uppstå som allvarligt kan skada de personer som finns i närheten. Exempel på andra faktorer som kan innebära hälso- eller säkerhetsrisker i samband med provning är – att den personal som utför provningen inte är tillräckligt kompetent, – att provningsutrustningen inte är tillförlitlig, – att avsäkringsanordningar är felaktigt inställda och – att man vid provning med övertryck valt ett olämpligt tryckmedium. Vid provning med övertryck är valet mellan gas och vätska som tryckmedium av stor betydelse för riskerna med provningen. Riskerna med att använda gas är mycket större än med att använda vätska. Energiinnehållet

text: vid i övrigt lika volym och tryck är nämligen 200 gånger större när man använder gas som tryckmedium än när man använder vätska. Arbete med provning av anordningar med över- eller undertryck har tidigare reglerats i Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (AFS 198:14) med föreskrifter om tryckprovning. Den ersätts nu med dessa föreskrifter.

text: Kommentarer till vissa paragrafer

text: Till 1 § De anordningar det är frågan om är inte bara tryckkärl och rörledningar. Även andra anordningar, t.ex. avloppsbrunnar, slangar, kylaggregat, ventilationsanläggningar och vindtunnlar, omfattas av föreskrifterna. Föreskrifterna syftar till att förebygga riskerna för bl.a. splitterskador och skador som kan orsakas av en tryckvåg om en anordning havererar i samband med provning. Av 1 och 2 §§ framgår att föreskrifterna även gäller sprängprovning. Föreskrifter som gäller skydd mot risker till följd av bl.a. toxiska (giftiga), brandfarliga eller kvävande egenskaper hos tryckmedier finns i andra föreskrifter från Arbetarskyddsstyrelsen/Arbetsmiljöverket, t.ex. i föreskrifterna om gaser och i föreskrifterna om kemiska arbetsmiljörisker. Byte av packningar i ett tidigare tryckkontrollerat flänsförband betraktas i detta sammanhang inte som utbyte av en del av den tryckbärande anordningen. Bestämmelser om pumpning av hjul och däck finns i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om användning av arbetsutrustning.

text: Till 2 § Kontrolltryck benämns även provtryck. Sprängprovning kan förekomma i samband med konstruktion vid tillverkning av vissa anordningar. Den utförs normalt med vätska. Vid sådan provning ökas trycket i anordningen tills den sprängs. Provningen avslutas dock ofta efter läckage, stora deformationer eller annan kollaps.

text: Till 3 § Vid ackreditering av kontrollorgan kräver SwEDAC (Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll) att företaget ifråga minst uppfyller kraven i standarden EN-ISO/IEC 17020:200. Standarden innehåller bland annat krav på hur man skall säkerställa kompetensen hos personalen. Standarden kan i dessa delar vara till ledning även när ackreditering inte krävs enligt 20 § i dessa föreskrifter.

text: Till 4 § Riskbedömningar görs dagligen i arbetslivet utan att man direkt tänker på dem. Ett enkelt sätt att genomföra en riskbedömning kan vara att

text: använda checklistor. Där riskbilden är komplex eller där konsekvenserna vid en tänkbar olycka kan antas bli allvarliga eller omfattande bör riskbilden klargöras med en skriftligt dokumenterad riskanalys. Vedertagna och beprövade analysmetoder bör användas där man även tar hänsyn till den mänskliga faktorn. Det är en fördel att arbeta i grupp med riskbedömningar. Då kan man tillvarata erfarenheter och kunskaper från alla berörda: konstruktörer, elektriker, datatekniker, underhållspersonal, operatörer, skyddsombud osv. Man bör också tillvarata erfarenheter från tillverkare, entreprenörer etc. Exempel på en betydande risk vid provning är möjligheten att anordningen eller provningsutrustningen havererar. Provning utförs ofta under fältmässiga förhållanden och ibland med specialtillverkad provningsutrustning. Sådana omständigheter innebär ofta en risk i sig. Det är då särskilt viktigt att klarlägga riskerna innan man börjar provningsarbetet. En viktig del av underlaget för en riskbedömning är att ta tillvara erfarenheter från olycksfall och tillbud från liknande verksamheter. Det finns anordningar som är tillverkade av material som inom ett visst temperaturområde övergår från segt till sprött tillstånd. Det finns också anordningar som är tillverkade av permanent sprött material. All provning av anordningar med material i sprött tillstånd innebär särskilda risker, t.ex. risk för splitter och kraftig tryckvåg. För att säkerheten skall bli tillfredsställande behöver därför riskområdet (6 §) vara större än normalt och den skyddade platsen (16 och 22 §§) kunna ge skydd även mot splitter. Anordningar tillverkade av material som inom ett visst temperaturområde övergår från segt till sprött tillstånd bör helst provas vid en temperatur där materialet är segt. Riskbedömning enligt 4 § avser de risker som är förenade med provningen. Bestämmelser om riskbedömning av provningsutrustningen som sådan finns däremot i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om användning av trycksatta anordningar. Av de föreskrifterna framgår även att en förnyad riskbedömning av provningsutrustningen skall göras bl.a. om den ändrats.

text: Till 5 § Det kan ibland vara lämpligt att förlägga provning till ett separat rum eller till en särskild lokal.

text: Till 6 § Ett riskområde kan markeras t.ex. genom att skyltar sätts upp i anslutning till området. Ett tillfälligt riskområde kan med fördel även omges med varningsband som komplettering till skyltarna. Regler för hur skyltar skall utformas finns i Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om varselmärkning och varselsignalering. En anordning som provas kan vara så stor att den sträcker sig genom flera

text: våningsplan eller t.o.m. genom en hel fabrik (t.ex. en hög panna eller en rörledning). Observera att riskområdet i sådana fall kommer att omfatta varje utrymme kring anordningen där det finns risk för personskador. När anordningar med stor volym provas, eller när provning utförs med särskilt högt tryck, kan riskområdet behöva vara så stort att t.ex. vägar måste spärras av. Ibland kan det också vara praktiskt att utföra provningen efter den normala arbetstidens slut.

text: Till 7 § Tillverkningshandlingar, besiktningshandlingar från installationsbesiktning och återkommande besiktningar etc. kan ofta ge besked om vilket tryck man kan tillåta att en anordning utsätts för.

text: Till 9 § Exempel på tillslutningsanordningar är flänsar, lock, proppar och packningar. För mindre öppningar kan ibland s.k. ”expanderande proppar” användas som tillslutningsanordningar utan att säkerheten eftersätts. En bedömning får göras från fall till fall. Exempel på fastsättningsdetaljer är skruvar, muttrar och andra fästelement. Det är mycket viktigt att – tillslutningsanordningar och dess fastsättningsdetaljer är felfria och dimensionerade för de belastningar som kan uppstå, – skruvar/bultar och muttrar används i fullt antal, – skruvarna/bultarna har tillräcklig gänglängd, – skruv- och bultförband är dragna med rätt åtdragningsmoment och att – slanganslutningar, nipplar etc. är placerade och anordnade så att de, om de lossnar, inte kan slungas mot operatör eller någon annan person. Slang som ingår i en provningsutrustning bör vara utförd enligt svensk standard SS-EN 86, utgåva 1 (Slang och slangledningar av gummi – Hydraulslang med flätad spirallindad stålarmering – Krav). Om svetsförband, lödförband eller andra typer av permanenta förband används för att täta eller sätta fast detaljer vid provning är det viktigt att förbanden är dimensionerade för de belastningar som kan uppstå vid trycksättningen och att de är korrekt utförda.

text: Till 10 §

text: Vid provning med övertryck bör bl.a. följande ingå:

text: 1. Utrustning för tryckhöjning. 2. Utrustning för tryckavlastning. 3. Utrustning som begränsar slangrörelser vid eventuellt slangbrott eller om slangkopplingar lossnar.

text: 4. Tryckmätare. . Tryckbegränsningsanordningar.

text: Särskilda kommentarer till vissa punkter ovan:

text: Punkt 3. Utrustning som begränsar slangrörelser

text: Utrustning som begränsar slangrörelser vid ett eventuellt slangbrott eller om slangkopplingar lossnar kan t.ex. vara slangbrottsventiler. Flera slangbrottsventiler kan behövas i utrustningen. Ett annat sätt att begränsa slangrörelser är att förse de slangar som ingår i utrustningen med säkerhetsvajer. En säkerhetsvajer bör vara fastsatt på slangarna på lämpligt sätt. Säkerhetsvajer bör även vara fast förankrad såväl i utrustningen som i den anordning som provas.

text: Punkt 4. Tryckmätare

text: Tryckmätare kallas även manometer. En tryckmätare behöver vara av noggrannhetsklass 1,0 eller bättre för att vara tillförlitlig. Eftersom noggrannhetsklass 1,0 innebär att noggrannheten är 1 % av mätarens maximala utslag är det viktigt att man väljer en tryckmätare vars mätområde (skalområde) utnyttjas till minst 7 % när kontrolltrycket uppnåtts. Exempelvis, om man har en tryckmätare som har mätområdet upp till och med 100 bar och man mäter på nivån 10 bar har man således en mätosäkerhet på ±10 %. Skulle man ligga på nivån 1 bar har man på samma sätt en mätosäkerhet på ±100 %. Bland annat följande standarder berör noggrannhetsklass och skalområden: − SS-EN 837-1, utgåva 1 (Manometrar – Del 1: Rörfjädermanometrar – Mått, mätområden, krav och provning), − SS-EN 837-2, utgåva 1 (Manometrar – Del 2: Anvisningar för val och montering av manometrar), − SS-EN 837-3, utgåva 1 (Manometrar – Del 3: Membran- och tryckelementsmanometrar – Mått, mätområden, krav och provning).

text: Punkt 5. Tryckbegränsningsanordningar

text: Tryckbegränsningsanordningar kan t.ex. vara två av varandra oberoende säkerhetsventiler, som träder i funktion när ett inställt tryck överskrids (öppningstrycket). Det kan också vara en säkerhetsventil i kombination med en tryckvakt som automatiskt stänger tillflödet av tryckmediet om kontrolltrycket överskrids med mer än 10 %. Det är viktigt att säkerhetsventiler är anpassade till det tryckområde inom

text: vilket provningen skall utföras. Det är även viktigt att ventilernas avblåsningskapacitet är tillräcklig.

text: Vid provning med undertryck bör bl.a. följande ingå:

text: 1. Anordning för trycksänkning. 2. Anordning för att höja trycket till omgivningstrycket. 3. Tryckmätare. Rörande val av tryckmätarens noggrannhetsklass, se föregående avsnitt ”Punkt 4. Tryckmätare”.

text: Till 11 § Det är mycket viktigt att provningsutrustningen kontrolleras så ofta som det behövs med hänsyn till hur den används, hanteras och förvaras. Provningsutrustning som förflyttas mellan olika provningsplatser behöver t.ex. normalt kontrolleras oftare än fast uppställd provningsutrustning. Ett exempel på vad som i paragrafen avses med kontroll av provningsutrustningen är kalibrering av tryckmätare. En tryckmätare kalibreras normalt mot en referenstryckmätare som i sin tur är kalibrerad vid ackrediterat kalibreringslaboratorium. Kontroll kan dokumenteras t.ex. i provningsprotokoll, intyg eller journal.

text: Till 12 § Med kontroll av provningsutrustningens funktion avses t.ex. − att anordning för tryckhöjning fungerar tillfredsställande, − att anordning för tryckavlastning fungerar tillfredsställande, − att avsäkringsanordningar aktiveras vid det tryck de ställts in på. Det är viktigt att avsäkringsanordningarna inte aktiveras för tidigt så att provningen störs men inte heller så sent att säkerheten eftersätts. Avsäkringstrycket behöver därför vara något högre än kontrolltrycket. Den dokumentation som anges i paragrafens andra stycke kan t.ex. göras i journal eller protokoll. Observera att kravet på dokumentation även gäller avsyning och funktionskontroll när paragrafens tredje och fjärde stycke är tillämpliga. Tredje stycket punkt c: Faktorer i utrustningens omgivning som kan påverka utrustningen på ett sådant sätt att den kan bli farlig att använda utan att kontrolleras före varje provning är t.ex. rök, damm och vibrationer samt, om utrustningen är uppställd utomhus, regn eller snö. Fjärde stycket: En bedömning bör göras av vilka intervall avsyningen och funktionskontrollen normalt skall utföras med. Bedömningen och intervallet bör föras in i den dokumentation som omtalas i paragrafens tredje stycke.

text: Till 13 § Exempel på sådana arbetsmoment som anges i paragrafen är efterdragning av flänsförband och instansning på en trycksatt anordning.

text: Till 14 § Defekter i en anordning kan t.ex. vara deformationer. Avvikelser från ett normalt provningsförlopp kan t.ex. vara − läckage i anslutningar eller tillslutningsanordningar, − oregelbundna tryckförändringar.

text: Till 15 § Anledningen till att man i första hand skall välja vätska som tryckmedium är att riskerna vid provning med gas är avsevärt större än vid provning med vätska, se avsnittet ”Bakgrund” (sjätte stycket). Lämplig vätska är normalt vatten. Om man kan befara isbildning i avluftningsledningarna, när vatten används som tryckmedium, kan man tillsätta frostskyddsmedel för att förebygga isproppar. Det är viktigt att anordningens temperatur klart överstiger vätskans fryspunkt så att läckage kan upptäckas. Om man använder annan vätska än vatten som tryckmedium är det viktigt att ta hänsyn till eventuella hälsorisker. Brandfarlig vätska bör undvikas som tryckmedium. Om man ändå använder sådan vätska, är det viktigt att man från provningsområdet avlägsnar sådant som kan antända vätskan och orsaka brand. Det bör även observeras, att om luft används som tryckmedium och olja förekommer i provningsobjektet kan explosionsrisk uppstå. Exempel på en inert gas som används som tryckmedium är kvävgas (N2). Observera dock att hälsorisker, t.ex. risk för kvävning, kan uppstå när man använder inert gas.

text: Till 16 § Om möjligt bör provningspersonalen under provning befinna sig utanför riskområdet. Som framgår av paragrafen måste i annat fall såväl tryckstegring som tryckreducering kunna utföras från den skyddade platsen.

text: Till 17 § Hur stora etapperna kan vara utan att säkerheten eftersätts får bedömas från fall till fall, lämpligen i samband med riskbedömning enligt 4 §. Ett lämpligt sätt kan vara att först trycksätta anordningen till halva kontrolltrycket. Sedan ökar man trycket i etapper om 1/10 av kontrolltrycket tills fullt kontrolltryck uppnås. Det är även viktigt att anpassa hålltiderna mellan etapperna med hänsyn till anordningens och provningsutrustningens egenskaper.

text: Det är viktigt att den hastighet tryckförändringen sker med är så låg att tillflödet av tryckmedium inte kompenserar eventuella läckage. En för hastig tryckförändring kan även leda till att eventuella defekter i anordningen inte upptäcks i tid och att anordningen havererar.

text: Till 19 § För att avluftningen skall bli fullständig bör vätska fyllas på från anordningens lägsta punkt och avluftning göras från dess högsta punkt. Om anordningen inte avluftas fullständigt är det risk för kvarstående luftkudde, vilket innebär att energiinnehållet ökar. I ”Bakgrund” ovan har nämnts att när gas används som tryckmedium i stället för vätska ökar energiinnehållet med mer än 200 gånger vid i övrigt lika tryck och volym.

text: Till 20 § Ett kontrollorgan får normalt en ackreditering som gäller tills vidare. Tillsyn genomförs i Sverige av SwEDAC. SwEDAC kan återkalla sin ackreditering om det som legat till grund för ackrediteringsbeslutet inte följs. Övriga villkor för ackrediterade organ framgår av SwEDAC:s föreskrifter. Information om ackrediteringsförfarandet m.m. kan lämnas av Arbetsmiljöverket och SwEDAC.

text: Till 21 § Observera att undantaget i 21 § endast gäller kravet i 20 § på att trycksättning med gas endast får utföras av ett ackrediterat organ (motsvarande). Undantaget gäller alltså inte övriga krav i dessa föreskrifter. Punkt d) För att betryggande personsäkerhet skall uppnås behöver skyddsanordningen vid ett haveri kunna stå emot bland annat tryckvågen och eventuella splitter. En skyddsanordning kan t.ex. vara bur eller slutna rum som är tryckavlastade.

text: Till 23 § I vilken takt trycksänkning kan genomföras utan att säkerheten eftersätts får bedömas från fall till fall. En för hög tryckförändringshastighet kan leda till att eventuella defekter i anordningen inte upptäcks i tid och att anordningen därför havererar (imploderar). Vid provning med undertryck kan instabilitet momentant ge stora effekter.

text: Information från Arbetsmiljöverket

text: Svensk författningssamling

text: SFS 1977:1160

text: Arbetsmiljölagen

text: SFS 1977:1166

text: Arbetsmiljöförordningen

text: Arbetsmiljöverkets författningssamlingar (AFS)

text: AFS 1999:4

text: Tryckbärande anordningar

text: AFS 1997:7

text: Gaser

text: AFS 1997:11

text: Varselmärkning och varselsignalering

text: AFS 2006:4

text: Användning av arbetsutrustning AFS 2000: 4 Kemiska arbetsmiljörisker

text: AFS 2000:42

text: Arbetsplatsens utformning

text: AFS 2001:1

text: Systematiskt arbetsmiljöarbete

text: AFS 2001:3

text: Användning av personlig skyddsutrustning

text: AFS 2001:4

text: Gasflaskor

text: AFS 2002:1

text: Användning av trycksatta anordningar

text: AFS 2005:2

text: Tillverkning av vissa behållare, rörledningar och anläggningar

text: AFS 2005:3

text: Besiktning av trycksatta anordningar

text: Andra aktuella regler m.m.

text: Styrelsen för teknisk ackrediterings författningssamling (SWEDAC) http://www.swedac.se

text: Standarder

text: SS-EN-ISO/IEC 17020:2005 SS-EN 837-1, utgåva 1 (Manometrar – Del 1: Rörfjädermanometrar – Mått, mätområden, krav och provning) SS-EN 837-2, utgåva 1 (Manometrar – Del 2: Anvisningar för val och montering av manometrar) SS-EN 837-3, utgåva 1 (Manometrar – Del 3: Membran- och tryckelementsmanometrar – Mått, mätområden, krav och provning) SS-EN 13445-5, tryckkärl (ej eldberörda) – Del 5: Kontroll och provning

text: För att hålla sig uppdaterad om Arbetsmiljöverkets föreskrifter kan det vara bra att regelbundet via Internet gå in på vår webbplats www.av.se och under

text: ”Lag och rätt/Föreskrifter” kontrollera vilka föreskrifter som gäller för den aktuella verksamheten. För att få reda på hur den aktuella lag- eller förordningstexten ser ut kan man exempelvis via Internet gå in på www.lagrummet.se och ta fram den senaste versionen av lagar och förordningar som man är intresserad av. Notera att det kan finnas fel i dokument på Internet och att det är den tryckta versionen som gäller rättsligt.