title: Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om försöksdjur

text: Bestämmelser om införsel av försöksdjur finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:24

text: ) om införsel av djur, sperma, ägg och embryon.

text: Bestämmelser om kommersiella aktiviteter med hotade djur finns i

text: rådets förordning (EG) nr 338/97 av den 9 december 1996

text: om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem ,

text: kommissionens förordning (EG) nr 865/2006 av den 4 maj 2006

text: om närmare föreskrifter för tillämpningen av

text: rådets förordning (EG) nr 338/97

text: artskyddsförordningen (2007:845)

text: , samt Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: NFS 2009:10

text: ) om artskydd.

text: Bestämmelser om hållande av vilt finns i

text: jaktlagen (1987:259)

text: jaktförordningen (1987:905)

text: , samt Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: NFS 2002:20

text: ) om vilthägn och inhägnader för handelsträdgårdar m.m. för att förebygga skador av hare.

text: Bestämmelser om animaliska biprodukter finns i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 av den 21 oktober 2009

text: om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av förordning

text: (EG) nr 1774/2002

text: , samt

text: kommissionens förordning (EU) nr 142/2011 av den 25 februari 2011

text: om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/ 2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om genomförande av

text: rådets direktiv 97/78/EG

text: vad gäller vissa prover och produkter som enligt det direktivet är undantagna från veterinärkontroller vid gränsen .

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter betyder:

text: 3R-principen Principen för att ersätta (replace) djurförsök med djurfria metoder, att minska (reduce) antalet djur i djurförsök och förfina (refine) användningen av djur i djurförsök för att minska deras lidande eller öka deras välfärd.

text: 4 EGT L 61, 3.3.1997, s. 1 (Celex 31997R0338). 5 EUT L 166, 19.6.2006, s. 1 (Celex 32006R0865). EUT L 300, 14.11.2009, s. 1 (Celex 32009R1069). 7 EUT L 54, 26.2.2011, s. 1 (Celex 32011R0142).

text: Adjuvans Medel som förstärker effekten av annan behandling eller motsvarande.

text: Anka Djur tillhörande arten Anas platyrhynchos domesticus.

text: Avbrytningspunkt Den i förväg satta gränsen för ett djurs lidande då djuret av djurskyddsskäl ska tas ur ett djurförsök oavsett om försökets slutpunkt har uppnåtts.

text: Behandlingsförbud Begreppet har i dessa föreskrifter betydelsen att den personal som inte tillhör djurhälsopersonalen inte får utföra sådana arbetsuppgifter som anges i

text: 4 kap. 1 § lagen (2009:302)

text: om verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård.

text: Destinationsuppfödning Uppfödning av djur avsedda för att användas i djurförsök.

text: Djurförsök Begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i

text: 1 kap. 4 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: Djurhållare Fysiska eller juridiska personer som enligt avtal eller lag ansvarar för eller handhar försöksdjur, oavsett om detta sker stadigvarande eller tillfälligt.

text: Djurhälsopersonal Begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i

text: 1 kap. 4 § lagen (2009:302)

text: Djurskyddsorgan Organ som enligt

text: 7 kap. 7 § första stycket 4 djurskyddslagen

text: ska finnas vid verksamhet som avses i

text: 7 kap. 2 § nämnda lag

text: för att utföra de uppgifter som anges i 5 kap. dessa föreskrifter.

text: Duva Djur som tillhör arten Columba livia domesticus.

text: Etiskt godkännande av djurförsök Godkännande av ett djurförsök från etisk synpunkt av en regional djurförsöksetisk nämnd enligt

text: 7 kap. 9 § djurskyddslagen

text: Etolog Den etolog som avses i 3 kap. 2 § dessa föreskrifter och som har sådan utbildning

text: som anges enligt 6 kap. 11 § dessa föreskrifter.

text: Expert Sådan person med särskild kompetens som avses i

text: 7 kap. 7 § första stycket 2 djurskyddslagen

text: och som är anställd vid eller knuten till verksamhet som avses i

text: 7 kap. 2 § nämnda lag

text: för att utföra de uppgifter som anges i dessa föreskrifter

text: Fjäderfä Domesticerade fåglar av grupperna kalkoner (Meleagridae), ankor (Anatinae), gäss (Anser), vaktlar (Coturnix) och pärlhöns (Numididae), samt höns (Gallus gallus).

text: Formell kompetens Legitimation eller godkännande som djurhälsopersonal, inklusive vidareutbildning inom det egna yrket.

text: Får Djur tillhörande arten Ovis aries.

text: Föreståndare för djurens väl- Sådan föreståndare som avses i 7 kap. 7 § befinnande och skötsel första stycket 1

text: djurskyddslagen

text: 7 kap. 2 § nämnda lag

text: för att utföra de uppgifter som anges i dessa föreskrifter.

text: Föreståndare för information Sådan föreståndare som avses i

text: 7 kap. 7 § första stycket 1 djurskyddslagen

text: 7 kap. 2 § nämnda lag

text: Föreståndare för utbildning och Sådan föreståndare som avses i 7 kap. 7 § kompetens första stycket 1

text: djurskyddslagen

text: 7 kap. 2 § nämnda lag

text: Försöksdjur Begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i

text: 1 kap. 3 § djurskyddslagen

text: Försöksdjursanläggning En anläggning, byggnad, grupp av byggnader eller andra lokaler för försöksdjursverksamhet, inbegripet

text: laboratorielokaler och andra utrymmen där djurförsök utförs. Även utrymmen som inte är helt slutna eller under tak samt flyttbara anläggningar omfattas av definitionen.

text: Försöksdjursveterinär Sådan veterinär som avses i

text: 7 kap. 2 § nämnda lag

text: Försöksledare Den forskare som ska anges som sökande på ett etiskt godkännande för djurförsök och som är anställd vid eller knuten till verksamhet som avses i

text: 7 kap. 2 § djurskyddslagen

text: Förvaring Hållande av försöksdjur där försöksdjuren varken föds upp, används i djurförsök eller tillhandahålls.

text: Genetiskt modifierade djur Djur med förändrad arvsmassa där det genetiska materialet har ändrats genom gentekniska, kemiska eller andra liknande metoder inklusive avel med sådana djur.

text: Gerbil Djur tillhörande arten Meriones unguiculatus.

text: Get Djur tillhörande arten Capra aegagrus hircus.

text: Gris Djur tillhörande arten Sus scrofa domesticus.

text: Guldhamster Djur tillhörande arten Mesocricetus auratus.

text: Gås Djur tillhörande arten Anser anser domesticus.

text: Hotade arter De arter som anges i bilaga A till

text: rådets förordning (EG) nr 338/97

text: och som inte omfattas av tillämpningsområdet för

text: artikel 7.1 i den förordningen

text: 8 EGT L 61, 3.3.1997, s. 1 (Celex 31997R0338).

text: Hund Djur tillhörande arten Canis lupus familiaris.

text: Hästdjur De domesticerade formerna av djur tillhörande Equus sp. (dvs. häst, åsna, mula och mulåsna).

text: Iller Djur tillhörande arten Mustela putorius furo.

text: Immunisering Tillförsel av ett immunogent ämne d.v.s. ett ämne som förmår inducera ett immunsvar och som ges i syfte att aktivera immunsystemet.

text: Kalkon Djur tillhörande arten Meleagris gallopavo.

text: Kanin Djur tillhörande arten Oryctolagus cuniculus.

text: Katt Djur tillhörande arten Felis catus.

text: Kinesisk dvärghamster Djur tillhörande arten Cricetulus griseus.

text: Lidande Fysiskt eller psykiskt lidande orsakat av t.ex. smärta, obehag, ångest, rädsla, bestående skada eller förhindrande av att uttrycka naturligt beteende.

text: Marsvin Djur tillhörande arten Cavia porcellus.

text: Mus Djur tillhörande arten Mus musculus.

text: Nötkreatur Djur tillhörande arten Bos taurus.

text: Populärvetenskaplig sammanfattning Begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i

text: 7 kap. 8 § djurskyddsförordningen (2019:66)

text: Primat Djur tillhörande ordningen Primates undantaget människor.

text: Privatägda djur Djur som tillfälligt används i djurförsök men som huvudsakligen hålls för annat syfte än försöksdjursverksamhet och som företrädelsevis ägs av enskilda privatpersoner.

text: Procedur All användning, invasiv eller icke-invasiv, som kan vålla djuret smärta, lidande, ångest eller bestående men i lika stor utsträckning som eller större utsträckning än ett nålstick som utförts i enlighet med god veterinärmedicinsk praxis.

text: Reell kompetens Det man har praktisk kunskap och förmåga att självständigt utföra på ett säkert sätt.

text: Råtta Djur tillhörande arten Rattus norvegicus.

text: Sedera Att ge läkemedel med lugnande effekt.

text: Slutpunkt Det planerade tillfället för avslutning av ett djurförsök när inga ytterligare observationer ska göras för försöket i fråga eller, när det gäller nya genetiskt modifierade djurstammar, när man inte längre kan observera eller förvänta sig att avkomman upplever lidande i lika stor eller större utsträckning än ett nålstick.

text: Tamhöns Djur tillhörande arten Gallus gallus domesticus.

text: Tillhandahållande Försäljning eller annan leverans av försöksdjur från någon annan än den som har fött upp djuren.

text: Tillståndshavare Begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i

text: 7 kap. 4 § 1 djurskyddslagen

text: Vaktel Djur tillhörande arten Coturnix coturnix.

text: Verksamhetstillstånd Begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som de tillstånd som anges i

text: 7 kap. 2 § djurskyddslagen

text: Zebrafink Djur tillhörande arten Taeniopygia guttata.

text: Zebrafisk Djur tillhörande arten Danio rerio.

text: 2 KAP. VERKSAMHETSTILLSTÅND, GODKÄNNANDE AV FÖRSÖKSDJURSANLÄGGNINGAR OCH ETISKT GODKÄNNANDE AV DJURFÖRSÖK

text: Bestämmelser om verksamhetstillstånd finns även i

text: 7 kap.

text: 7 §§

text: djurskyddslagen (2018:1192)

text: Bestämmelser om förhandsgodkännande av försöksdjursanläggningar finns även i

text: 7 kap. 30 § djurskyddsförordningen (2019:66)

text: Bestämmelser om etiskt godkännande av djurförsök finns även i

text: 7 kap.

text: 11 §§

text: djurskyddslagen (2018:1192)

text: 7 kap.

text: 10 §§

text: djurskyddsförordningen (2019:66)

text: samt i 7 kap. dessa föreskrifter.

text: Bestämmelser om avgifter för verksamhetstillstånd och etiskt godkännande av djurförsök finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2019:10

text: ) om avgifter i vissa djurskyddsärenden.

text: Utöver det som anges i

text: 7 kap.

text: och

text: 6 §§

text: djurskyddsförordningen (2019:66)

text: krävs verksamhetstillstånd enligt

text: 7 kap. 2 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: och etiskt godkännande av djurförsök enligt

text: 7 kap. 9 § första stycket djurskyddslagen

text: från en regional djurförsöksetisk nämnd för försök med däggdjursfoster och fågelfoster från och med den sista tredjedelen av deras normala utveckling, samt yngel som själva intar föda. Tillstånd enligt första stycket krävs även för alla tidigare utvecklingsstadier av ryggradsdjur och bläckfisk om de riskerar att orsakas lidande i ett senare skede.

text: Verksamhetstillstånd

text: Ett verksamhetstillstånd är giltigt i maximalt fem år.

text: En ansökan om verksamhetstillstånd enligt

text: 7 kap. 2 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: ska skickas till Jordbruksverket och innehålla följande uppgifter: Sökandens namn och personnummer samt kontaktuppgifter. Om sökanden är en juridisk person ska anges den juridiska personens organisationsnummer och ställföreträdarens kontaktuppgifter. Typ av verksamhet eller vilka verksamheter som ansökan avser. Beskrivning av den eller de verksamheter som ansökan avser. De djurarter som avses användas och hållas inom verksamheten. Godkända anläggningar för de försöksdjur som avses användas och hållas. Namn på och kontaktuppgifter till utsedd föreståndare för djurens välbefinnande och skötsel. Därutöver ska anges information om föreståndarens utbildning och kompetens. Namn på och kontaktuppgifter till utsedd föreståndare för information. Namn på och kontaktuppgifter till utsedd föreståndare för personalens utbildning och kompetens.

text: Namn på och kontaktuppgifter till utsedd försöksdjursveterinär, eller i tillämpliga fall expert. Därutöver ska anges information om veterinärens, eller i tillämpliga fall expertens, utbildning och kompetens. Sökandens, eller i tillämpliga fall ställföreträdarens, underskrift.

text: Jordbruksverket bedömer i varje enskilt fall om det är lämpligare med en expert än en försöksdjursveterinär.

text: Vid byte av tillståndshavare, föreståndare, försöksdjursveterinär eller i förekommande fall expert ska detta anmälas inom fyra veckor till Jordbruksverket och länsstyrelsen i det eller de län där verksamheten bedrivs. Anmälan ska göras skriftligen och innehålla tillståndshavarens eller i tillämpliga fall, den nye tillståndshavarens underskrift. För försöksdjursverksamhet som bedrivs inom Försvarsmakten ska anmälan göras inom fyra veckor till Jordbruksverket och till Försvarsinspektören för hälsa och miljö. Anmälan ska göras skriftligen och innehålla tillståndshavarens eller i tillämpliga fall, den nye tillståndshavarens underskrift. En ny ansökan om verksamhetstillstånd ska skickas till Jordbruksverket om verket efter anmälan enligt första stycket bedömer att tillståndet behöver förnyas.

text: Godkännande av försöksdjursanläggningar

text: Ett djurförsök ska utföras på en godkänd försöksdjursanläggning. Om det finns vetenskapliga skäl för det får en regional djurförsöksetisk nämnd besluta att ett djurförsök får utföras utanför en försöksdjursanläggning.

text: Förhandsgodkännande

text: En ansökan om förhandsgodkännande av en försöksdjursanläggning enligt

text: ska skickas till Jordbruksverket och innehålla följande uppgifter: Sökandens namn och personnummer samt kontaktuppgifter. Om sökanden är en juridisk person ska anges den juridiska personens organisationsnummer och ställföreträdarens kontaktuppgifter. Typ av verksamhet eller verksamheter. Djurarter som avses hållas på anläggningen. Beskrivning av anläggningen inklusive ritningar. Beskrivning av anläggningens automatiska system. Beskrivningar av hur försöksdjuren på anläggningen ska skötas och utfodras.

text: Ett förhandsgodkännande är giltigt i tre år och byggnationen eller ändringen ska ha påbörjats inom denna tid. Jordbruksverket kan besluta om en kortare tid. När byggnationen eller ändringen är genomförd ska anmälan om besiktning ske till Jordbruksverket.

text: Besiktning och godkännande

text: Efter besiktning enligt

text: ska Jordbruksverket fatta beslut om godkännande av försöksdjursanläggningen. Ansökan om godkännande ska göras hos Jordbruksverket.

text: Etiskt godkännande av djurförsök

text: En ansökan om etiskt godkännande av djurförsök ska göras av försöksledaren via e-tjänsten Ansökan om etiskt godkännande av djurförsök som tillhandahålls på Jordbruksverkets webbplats och skickas till den regionala djurförsöksetiska nämnd som framgår av beslutet enligt 7 kap. 3 § dessa föreskrifter. Bestämmelser om ändring av ett befintligt etiskt godkännande av djurförsök finns i 5 kap. 6 § och 7 kap. 28-31 §§.

text: Den elektroniska ansökan för etiskt godkännande ska innehålla relevanta och i tillämpliga fall motiverade uppgifter om: Sökandens namn, kontaktuppgifter och yrkestitel. Verksamhetstillstånd för den verksamhet inom vilken djurförsöket ska genomföras. Den plats, anläggning eller i tillämpliga fall inom vilket län försöket ska genomföras. Försökets syfte, nytta och föreslagen svårhetsgrad. Kompetens och personal som krävs för att försöket ska kunna genomföras på ett korrekt sätt. Behovet av att i försöket använda djur. Här ska även anges beräknat antal försöksdjur och deras ursprung samt deras utvecklingsstadium. Tillämpning av metoder för 3R i samband med användning av försöksdjur i det planerade djurförsöket. På vilket sätt omotiverad dubblering av djurförsök ska undvikas. Strategi för att erhålla kvalificerade resultat och statistik med lägst antal använda försöksdjur med lägsta möjliga nivå av lidande för försöksdjuren och, i förekommande fall, inverkan på miljön. Planerad användning av smärtlindring, bedövning och andra metoder för att minska försöksdjurens lidande under hela deras levnad. Redogörelse för hur försöksdjuren ska hållas och skötas inför, under och i relevanta fall efter djurförsöket. Redogörelse för eventuell återanvändning av försöksdjur och dess sammantagna effekt på försöksdjuren. Tillämplig användning av skonsamma avbrytningspunkter och slutpunkter samt för djurförsöket planerade avlivningsmetoder.

text: Till ansökan om etiskt godkännande av djurförsök ska det bifogas en populärvetenskaplig sammanfattning. Den populärvetenskapliga sammanfattningen ska informera om djurförsökets syfte och nytta, informera om försöksdjurens lidande, innehålla information om antal och typ av försöksdjur som ska användas, samt visa hur kraven på 3R-principen i enlighet med

text: 7 kap. 1 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: uppfylls.

text: 9 www.jordbruksverket.se.

text: Den regionala djurförsöksetiska nämnden ska skicka de populärvetenskapliga sammanfattningarna för godkända djurförsök inklusive eventuella tillägg till Jordbruksverket för publicering. Den populärvetenskapliga sammanfattningen ska vara anonym och får därför inte innehålla namn eller adress till sökanden eller dess personal.

text: Undantag från kravet på verksamhetstillstånd eller etiskt godkännande av djurförsök

text: Privatägda djur

text: När privatägda djur används enligt 18 och 22–25 §§ ska, förutom de villkor som anges i de nämnda paragraferna, följande villkor vara uppfyllda: djurägaren ska ha informerats om vad djurförsöket innebär, djurägaren ska ha lämnat sitt medgivande till att djuren får användas, djurägaren har fått information om att han eller hon kan återkalla sitt medgivande när som helst utan att behöva motivera detta, samt ersättning för mer än faktiska omkostnader får inte utgå till djurägaren.

text: Allmänna råd till 17 § 2

text: Medgivande kan ske skriftligt på ett separat dokument eller genom ett muntligt medgivande som noteras i djurets journal.

text: Privatägda djur som hålls i sin vanliga miljö

text: Djurförsök där privatägda djur hålls i sin vanliga miljö får utföras utan verksamhetstillstånd eller etiskt godkännande av djurförsök. Djur i sådana djurförsök är dessutom undantagna från kravet på destinationsuppfödning enligt

text: 7 kap. 1 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: . Undantagen i första stycket gäller under förutsättning att djuren inte på grund av djurförsöket avlivas, utsätts för kirurgiskt ingrepp, insprutning, blodavtappning eller andra former av penetration av huden eller slemhinnorna, fixeras på något sätt utöver vad som är tillåtet vid hållande av arten när den inte omfattas av djurförsök, eller utsätts för andra åtgärder som kan medföra lidande för djuret. Bestämmelserna i denna paragraf gäller alla privatägda djur i fångenskap inklusive tamdjur som rör sig fritt i naturen men som inte är förvildade tamdjur samt djur i hägn, men inte djur i anläggning för offentlig förevisning.

text: Fritt levande vilda djur eller förvildade tamdjur

text: Observationsstudier på fritt levande vilda djur eller förvildade tamdjur får utföras utan etiskt godkännande av djurförsök under förutsättning att djuren inte fångas, avlivas, drivs, eller

text: utsätts för andra åtgärder som kan medföra lidande för djuret. Djur som omfattas av första stycket är undantagna från kravet på destinationsuppfödning enligt

text: 7 kap. 1 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: Ringmärkning av vilda fåglar får utföras utan verksamhetstillstånd eller etiskt godkännande av djurförsök under förutsättning att märkningen inte omfattar andra moment än att fåglarna fångas, mäts, vägs, ringmärks med fotringar och därefter släpps fria, samt ringmärkningen sker med ringmärkarlicens utfärdad av Ringmärkningscentralen, Naturhistoriska riksmuseet. Djur som omfattas av första stycket är undantagna från kravet på destinationsuppfödning enligt

text: 7 kap. 1 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: Djurparksdjur

text: Observationsstudier på människoapor (Pongidae) och gibboner (Hylobatidae) i en anläggning som är godkänd för offentlig förevisning enligt

text: 3 kap. 6 § djurskyddsförordningen (2019:66)

text: får utföras utan verksamhetstillstånd eller etiskt godkännande av djurförsök under förutsättning att djuren inte på grund av försöket: avlivas, utsätts för kirurgiskt ingrepp, insprutning, blodavtappning eller andra former av penetration av huden eller slemhinnorna, fixeras på något sätt utöver det som är tillåtet vid hållande av arten då den inte omfattas av djurförsök, utsätts för andra åtgärder som kan medföra lidande för djuret, samt att djurens miljö inte ändras på ett sätt som går utöver vad som är tillåtet vid hållande av arten när den inte omfattas av djurförsök. Djur som omfattas av första stycket är undantagna från kravet på destinationsuppfödning enligt

text: 7 kap. 1 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: Djurförsök på djur i en anläggning som är godkänd för offentlig förevisning enligt

text: får utföras utan verksamhetstillstånd eller etiskt godkännande av djurförsök om försöket innebär: observationsstudier, forskning som syftar till att förbättra djurens välfärd, eller forskning som syftar till artskydd. Undantagen för verksamhetstillstånd eller godkännande från en djurförsöksetisk nämnd enligt första stycket gäller under förutsättning att djuren inte avlivas, utsätts för kirurgiskt ingrepp, insprutning, blodavtappning eller andra former av penetration av huden eller slemhinnorna, fixeras på något sätt utöver det som är tillåtet vid hållande av dessa arter då de inte omfattas av djurförsök, eller utsätts för andra åtgärder som kan medföra lidande för djuret. Vid djurförsök enligt första stycket får djurens miljö inte ändras på ett sätt som är av negativ betydelse från djurskydds- eller djurhälsosynpunkt. Djurförsök enligt första stycket får inte inbegripa utsättning av försöksdjur.

text: Djur som omfattas av första stycket är undantagna från kravet på destinationsuppfödning enligt

text: 7 kap. 1 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: Djur i undervisning

text: Vid undervisning av personal som utövar verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård behövs inte något verksamhetstillstånd eller etiskt godkännande av djurförsök om: endast privatägda djur används, djuren endast utsätts för sådana kirurgiska ingrepp, eller andra åtgärder som kan medföra lidande, som ingår som en del av en behandling vilken djuren skulle ha utsatts för ändå, de praktiska momenten genomförs på veterinärens ansvar, undervisningen antingen a) sker inom den formella kompetensen för djurhälsopersonal, b) sker i samband med delegering enligt 3 kap. Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:25

text: ) om skyldigheter för djurhållare och personal inom djurens hälso- och sjukvård, eller c) utgör den praktiska delen av en grundkurs i läkemedelshantering eller grundläggande utbildning i anestesi och smärtlindring enligt 4 kap. 15 eller 16 §§ Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:25

text: ) om skyldigheter för djurhållare och personal inom djurens hälso- och sjukvård. Djur som omfattas av första stycket är undantagna från kravet på destinationsuppfödning enligt

text: 7 kap. 1 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: Vid undervisning av personal som yrkesmässigt vaccinerar djur utan att tillhöra djurhälsopersonalen eller av djurhållare som använder sig av villkorad läkemedelshantering behövs inte något verksamhetstillstånd eller etiskt godkännande av djurförsök om endast privatägda djur används, djuren endast utsätts för sådana injektioner som ingår som en del av en behandling vilken djuren skulle ha utsatts för ändå, de praktiska momenten genomförs på en veterinärs ansvar, samt undervisningen antingen a) utgör den praktiska delen av en kurs i vaccination och läkemedelshantering enligt 4 kap. 21 eller 22 §§ Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:25

text: ) om skyldigheter för djurhållare och personal inom djurens hälso- och sjukvård, eller b) utgör den praktiska delen av en utbildning i villkorad läkemedelsanvändning enligt 5 kap. 8 § Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:25

text: ) om skyldigheter för djurhållare och personal inom djurens hälso- och sjukvård.

text: Undervisning av elever på gymnasienivå, högskolenivå, yrkeshögskolenivå eller motsvarande får utföras utan etiskt godkännande av djurförsök under förutsättning att endast privatägda djur används,

text: djuren endast utsätts för sådana kirurgiska ingrepp, eller andra åtgärder som kan medföra lidande, som ingår som en del av en behandling vilken djuren skulle ha utsatts för ändå, utbildningen avser framtida arbete med djur och syftar till att förvärva, upprätthålla eller utveckla elevernas yrkesfärdigheter, användningen framgår av utbildningens kursplaner samt är nödvändig med hänsyn till syftet med utbildningen, samt djurhälsopersonal är närvarande vid undervisningen och behandlingen av djuren sker på djurhälsopersonalens ansvar. Djur som omfattas av första stycket är undantagna från kravet på destinationsuppfödning enligt

text: 7 kap. 1 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: Undantag från kravet på utbildning, journalföring och rapportering av statistik

text: Verksamheter enligt 17-25 §§ är undantagna från kraven på utbildning enligt 6 kap. i dessa föreskrifter, journalföring enligt 8 kap. i dessa föreskrifter, rapportering av statistik enligt 13 kap. i dessa föreskrifter, samt att djurförsök ska utföras på en godkänd försöksdjursanläggning enligt 10 §.

text: 3 KAP. TILLSTÅNDSHAVARENS ANSVAR

text: Bestämmelser om tillståndshavarens ansvar att se till att verksamheten bedrivs enligt

text: djurskyddslagen (2018:1192)

text: , de föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen samt de EU-bestämmelser som kompletteras av lagen finns i

text: 7 kap. 6 § djurskyddslagen

text: Tillståndshavaren ska kunna visa att det finns tillräckligt med personal och resurser för försöksdjursverksamheten så att arbetsuppgifterna enligt dessa föreskrifter kan utföras. På en försöksdjursanläggning med primater ska det finnas tillgång till en etolog i tillräcklig omfattning.

text: Tillståndshavaren ska ge den eller de föreståndare som anges i verksamhetstillståndet, försöksdjursveterinären, experten, etologen och försöksledaren behörighet och befogenhet att utföra sina uppgifter.

text: Tillståndshavaren ska se till att samråd vid planeringen av djurförsök genomförs enligt kraven i 4 kap. 4 §.

text: Tillståndshavaren ska se till att det inom verksamheten finns ett djurskyddsorgan enlighet med

text: 7 kap. 7 § 4 djurskyddslagen (2018:1192)

text: . Tillståndshavaren får ge djurskyddsorganet ytterligare uppgifter utöver vad som krävs i dessa föreskrifter.

text: Tillståndshavaren ansvarar för att personalen har utbildning enligt 6 kap. i dessa föreskrifter, samt ska för länsstyrelsen kunna redogöra för de utbildningsinsatser som har genomförts och vilken utbildning och kompetens varje person har.

text: Tillståndshavare inom Försvarsmakten ska kunna redogöra för kraven i första stycket för Försvarsinspektören för hälsa och miljö. Tillståndshavaren i första eller andra stycket ansvarar även för att utbildning och kompetens hos personal som är yrkesverksam före den 1 januari 2013 uppfyller kraven i 6 kap. i dessa föreskrifter.

text: Tillståndshavaren ansvarar för att verksamheten för journal enligt 8 kap. i dessa föreskrifter och lämnar statistik till Jordbruksverket enligt 13 kap. i dessa föreskrifter.

text: Tillståndshavaren ansvarar för att de arbetsinstruktioner för anläggningen som anges i 15 kap. 6 och 7 §§ finns tillgängliga.

text: Tillståndshavaren ansvarar för att det finns berikningsplaner enligt 16 kap. 20 § för de arter som hålls på anläggningen och att dessa planer genomförs samt uppdateras vid behov. Tillståndshavaren ansvarar för att det finns planer som är relevanta för verksamheten enligt 16 kap. 5 och 6 §§ och att dessa genomförs och uppdateras vid behov.

text: 4 KAP. FÖRSÖKSPLANERING M.M.

text: Syfte med försöket

text: Djurförsök får endast genomföras i något av följande syften: Grundforskning. Forskning om vilka effekter sjukdomar, ohälsa eller annat avvikande tillstånd har på människor, djur eller växter samt hur de ska undvikas, förebyggas, diagnostiseras eller behandlas. Forskning som innebär utvärdering, påvisande, reglering eller modifiering av fysiologiska tillstånd hos människor, djur eller växter. Forskning som syftar till förbättring av djurens välfärd. Utveckling, tillverkning eller testning av kvalitet, effekt och säkerhet av läkemedel, livsmedel, foder och andra ämnen eller produkter. Detta gäller endast i de syften som avses i punkt 2–4. Forskning som syftar till artskydd. Skydd av den naturliga miljön för att bevara människors hälsa eller välfärd. Skydd av den naturliga miljön för att bevara djurs hälsa eller välfärd. Rättsmedicinska undersökningar. Användning i högskoleutbildning eller i utbildning som syftar till att förvärva, upprätthålla eller utveckla yrkesfärdigheter under förutsättning att användningen framgår av utbildningens kursplaner och är nödvändig med hänsyn till syftet med utbildningen.

text: Allmänna råd till 1 § 10

text: Innan djurförsöket bör studenterna eller eleverna få tillfälle att diskutera djurskydd och etik vid försöksdjursverksamhet, inklusive djur i

text: undervisning. De bör dessutom få information om det aktuella etiska godkännandet. Eleverna bör förbereda sig inför ingreppet genom att t.ex. använda djur som har avlivats av andra skäl, attrapper, film eller studiebesök.

text: Djurförsök som sannolikt inte orsakar lidande i lika stor eller större utsträckning än ett nålstick som utförs enligt god veterinärmedicinsk praxis får utföras även i andra syften än de som anges i 1 §.

text: Försöksplanering

text: Utöver det som anges i

text: 7 kap. 1 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: ska djurförsök utformas så att de leder till det minsta lidandet och den lägsta graden av bestående skada för försöksdjuren, djurarter med den minsta förmågan att uppleva lidande används, samt de följer god vetenskaplig praxis.

text: Vid planeringen av djurförsök ska försöksledaren särskilt överväga, motivera och beskriva djurförsökets slutpunkt, djurförsökets avbrytningspunkt, hur försöksdjurens smärta, obehag eller annat lidande ska bedömas, samt behovet av tillsyn enligt 11 kap. 4–5 §§. Försöksledaren, föreståndaren för djurens välbefinnande och skötsel, försöksdjurs -veterinären eller i tillämpliga fall experten eller etologen, samt representanterna för den personal som utför djurförsök eller sköter försöksdjur med anknytning till djurförsök ska samråda i planeringen av djurförsöket. Föreståndaren för djurens välbefinnande och skötsel ska se till att kraven i första stycket är uppfyllda.

text: Allmänna råd till 4 § andra stycket

text: Ytterligare personal med erfarenhet eller kunskap om 3R-principerna för djurförsök bör ingå i dessa samråd.

text: Djurförsöken ska ha så tidig och skonsam avbrytningspunkt som möjligt. Avbrytningspunkten ska ha tydliga bedömningskriterier.

text: Användning av döden som slutpunkt i ett djurförsök ska undvikas i möjligaste mån och ersättas av tidiga och skonsamma slutpunkter. När det är oundvikligt att använda döden som slutpunkt ska djurförsöket utformas på så sätt att så få försöksdjur som möjligt självdör, varaktigheten och intensiteten i försöksdjurets lidande minimeras, samt att försöksdjuret i möjligaste mån får en smärtfri död.

text: Ett djurförsök får inte utföras om det finns en metod eller teststrategi för att uppnå samma resultat och denna metod eller teststrategi inte innebär användning av levande försöksdjur och är godkänd enligt EU:s lagstiftning.

text: Resultat som är framtagna i en annan medlemsstat genom djurförsök som erkänns av EU:s lagstiftning ska godtas om det inte krävs ytterligare djurförsök när det gäller dessa resultat för att skydda folkhälsa, allmän säkerhet eller miljön.

text: 5 KAP. DJURSKYDDSORGAN

text: Djurskyddsorganets syfte och sammansättning

text: Bestämmelser om djurskyddsorganets övergripande uppgifter finns i

text: Djurskyddsorganet ska minst bestå av föreståndaren för djurens välbefinnande och skötsel, veterinär eller expert, i förekommande fall en etolog, en forskare, samt en representant för den personal som sköter djuren. Vid uppfödning, tillhandahållande eller förvaring av försöksdjur behöver inte någon forskare ingå. För att fatta beslut enligt 6 § ska alla kompetenser enligt första stycket vara delaktiga i röstningen. Beslut fattas med enkel majoritet av de kompetenser som anges i första stycket. Tillståndshavaren ska ge djurskyddsorganet instruktioner för hur beslut ska fattas när enkel majoritet inte kan uppnås.

text: Djurskyddsorganets uppgifter

text: Djurskyddsorganet ska ge den personal som hanterar försöksdjur råd i djurskyddsfrågor i samband med inskaffande, hållande, skötsel och användning av försöksdjur. Djurskyddsorganet ska ta fram respektive granska interna rutinbeskrivningar för övervakning, rapportering och uppföljning av försöksdjurens välfärd samt för det övergripande djurskyddsarbetet i verksamheten.

text: Allmänna råd till 3 § andra stycket

text: Djurskyddsorganet bör granska de planer som avses i 16 kap. 5-7 och 20 §§.

text: Djurskyddsorganet ska aktivt verka för att god djuromsorg prioriteras inom verksamheten. Djurskyddsorganet ska ge personalen råd om hur de ska tillämpa 3R-principen samt informera om den tekniska och vetenskapliga utvecklingen på detta område. Djurskyddsorganet ska följa utvecklingen och resultatet av de djurförsök som bedrivs inom verksamheten avseende djurskyddseffekterna för de försöksdjur som används. I samband med detta ska djurskyddsorganet identifiera och ge råd om de faktorer som ytterligare bidrar till 3R-principerna.

text: Djurskyddsorganet ska ge råd vid utplacering av försöksdjur i hem, inklusive lämpliga metoder för socialisering av de försöksdjuren.

text: Djurskyddsorganet får efter ansökan från försöksledaren, besluta om ändringar av ett befintligt etiskt godkännande av djurförsök under förutsättning att ändringen inte riskerar att inverka negativt på försöksdjurens välfärd, inte påverkar möjligheten att uppnå syftet eller målet med försöket, inte negativt påverkar a) försökets svårhetsgrad, b) slut- eller avbrytningspunkt, c) försökstider, d) försöksdjurens övervakning under djurförsöket, samt e) inhysning, skötsel eller märkning som kräver godkännande av en djurförsöksetisk nämnd. Om djurskyddsorganet bedömer att ändringen av det etiska godkännandet inte uppfyller förutsättningarna i första stycket ska djurskyddsorganet avslå ärendet.

text: Djurskyddsorganets beslut enligt 6 § ska innehålla minst följande uppgifter: Kontaktuppgifter till djurskyddsorganet. Diarienumret på beslutet om etiskt godkännande av djurförsök som ändringsansökan avser. Datum för djurskyddsorganets beslut och vem som har deltagit i beslutet. Vad djurskyddsorganet har beslutat. Motivering av beslutet. I de fall djurskyddsorganet fattar beslut om en ändring av ett etiskt godkännande av djurförsök ska en kopia av beslutet skickas till den berörda regionala djurförsöksetiska nämnden och den berörda länsstyrelsen. För djurskyddsorgan inom Försvarsmakten ska en kopia av beslutet skickas till den berörda regionala djurförsöksetiska nämnden och Försvarsinspektören för hälsa och miljö.

text: Djurskyddsorganet ska föra journal om de råd som djurskyddsorganet ger och de beslut som fattas i anslutning till råden. Föreståndaren för dokumentation och information ska se till att beslut enligt 5 kap. 6 § sparas i minst tre år från den dagen det djurförsöksetiska godkännandet löper ut, samt att journalerna sparas i minst tre år. Föreståndaren enligt första stycket ska se till att beslut och journaler på begäran görs tillgängliga för Jordbruksverket, de regionala djurförsöksetiska nämnderna, den centrala djurförsöksetiska nämnden och länsstyrelsen. I ärenden som gäller Försvarsmaktens försöksdjursverksamhet ska beslut och journaler göras tillgängliga för Försvarsinspektören för hälsa och miljö istället för länsstyrelsen.

text: 6 KAP. UTBILDNING OCH KOMPETENS

text: Allmänt

text: Den som enligt verksamhetstillståndet är ansvarig föreståndare för utbildning och kompetens ska se till att kraven om utbildning och kompetens i detta kapitel följs.

text: Personalen hos den som använder, föder upp, tillhandahåller eller förvarar försöksdjur ska ha utbildning enligt detta kapitel innan de får: utföra djurförsök,

text: utforma djurförsök, sköta försöksdjur, eller avliva försöksdjur.

text: Med utbildning enligt 2 § avses: en utbildning som är specifikt inriktad på de krav som anges i detta kapitel, eller relevant sakkunskap och färdighet för kraven som anges i 2 och 5–13 §§ och som har förvärvats genom annan utbildning och kan styrkas genom intyg eller läroplan där innehåll på utbildningen framgår, eller relevant sakkunskap och reell kompetens som har förvärvats genom arbete med de djurslag och uppgifter som kravet avser och som kan styrkas genom intyg eller likvärdig bedömning av kompetensen.

text: Djurskötare på en anläggning som inte är en godkänd försöksdjursanläggning enligt 2 kap. i dessa föreskrifter behöver inte gå utbildning enligt detta kapitel även om försöksdjuren på anläggningen tillfälligt ingår i djurförsök.

text: Personalen ska, efter att de har gått utbildning enligt detta kapitel, arbeta under handledning när de utför arbetsuppgifter enligt 2 § och till dess att de har visat att de har erhållit reell kompetens för uppgiften. Personalen ska fortlöpande vidareutbildas.

text: Den som utformar djurförsök ska ha en relevant vetenskaplig utbildning och dessutom ha kunskap om de djurarter som ska användas.

text: Allmänna råd till 6 §

text: Den som utformar djurförsök inom biomedicinsk forskning bör ha någon

text: av följande grundutbildningar

text: 1. läkarutbildning, 2. biologutbildning med zoologisk eller biomedicinsk inriktning,

text: 3. veterinärutbildning, eller

text: 4. annan högskole- eller universitetsutbildning med likvärdig utbildning i zoologi, anatomi och fysiologi som de utbildningar som anges i punkterna 1-3.

text: Den som enligt verksamhetstillståndet är ansvarig föreståndare för djurens välbefinnande och skötsel ska ha utbildning minst motsvarande kraven för den som utformar djurförsök enligt tabell 1 i 13 §. Den som enligt verksamhetstillståndet är ansvarig föreståndare för information ska ha utbildning minst motsvarande de grundläggande kraven för den som sköter försöksdjur enligt tabell 1 i 13 §. Den som enligt verksamhetstillståndet är ansvarig föreståndare för utbildning och kompetens ska ha utbildning minst motsvarande den som sköter försöksdjur enligt tabell 1 i 13 §.

text: En försöksdjurveterinär ska ha behörighet att utöva veterinäryrket i Sverige samt ha utbildning minst motsvarande kraven för den som utformar djurförsök enligt tabell 1 i 13 §.

text: Inom verksamheter med biomedicinsk inriktning, läkemedelsutveckling eller motsvarande ska den försöksdjursveterinär som anges i verksamhetstillståndet, förutom den utbildning som anges i 8 §, ha särskild kunskap inom försöksdjursmedicin. Om försöksdjursveterinären inte har den särskilda kunskap om försöksdjursmedicin som krävs enligt första stycket, ska tillståndshavaren tillsammans med försöksdjursveterinären ta fram en utbildningsplan för hur försöksdjursveterinären ska tillägna sig den kunskapen.

text: En expert ska ha utbildning minst motsvarande kraven för den som utformar djurförsök enligt tabell 1 i 13 § och den erfarenhet och kompetens som krävs för verksamheten.

text: En etolog enligt 3 kap. 2 § dessa föreskrifter ska ha en examen inom zoologi eller husdjursvetenskap med etologisk inriktning. Etologen ska dessutom ha erfarenhet av primatetologiskt arbete samt utbildning minst motsvarande kraven för den som utformar djurförsök enligt tabell 1 i 13 §.

text: Den som fångar försöksdjur som är viltlevande enligt

text: 7 kap. 8 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: ska ha en utbildning som innehåller följande moment: Hantering av försöksdjuren. Olika fångstmetoder inklusive immobilisering och hantering av eventuell bifångst. Minimering av stress och lidande för försöksdjuret. Metoder för frisläppande. Tillämplig lagstiftning inom artskydd och jakt. Den som fångar försöksdjur enligt första stycket ska också ha utbildning som är relevant för arten och som minst motsvarar kraven för den som utför djurförsök enligt tabell 1 i 13 §.

text: Utbildningens innehåll

text: Den som utformar djurförsök, utför djurförsök, sköter försöksdjur eller avlivar försöksdjur enligt 1 § ska ha utbildning inom de områden som anges i tabell 1. Utbildning i praktiska moment behöver endast innebära användning av försöksdjur om den som går utbildningen kan komma att behöva utföra sådana moment själv i sin yrkesutövning. Del av utbildningen i praktiska moment får ske genom arbete under handledning enligt 5 §. Innehållet i de olika momenten enligt tabell 1 får anpassas efter vilka djurarter den som utbildas kommer att arbeta med och om den som utbildas kommer att utföra djurförsök, utforma djurförsök, sköta försöksdjur eller avliva försöksdjur.

text: Tabell 1

text: Utför Utformar Sköter Avlivar försök försök försöks- försöksdjur djur

text: Grundläggande krav för utbildning

text: Nationell lagstiftning om införskaffande X X X X av försöksdjur, djurhållning, skötsel och användning av försöksdjur

text: Grundläggande och lämplig artspecifik X X X X biologi i fråga om anatomi, fysiologiska egenskaper, uppfödning, genetik och genetiska förändringar

text: Etik i samband med förhållandet X X X X människor och djur, livets inneboende värde, argument för och emot användningen av djur för vetenskapliga ändamål, djurens välfärd och 3Rprincipen

text: Djurbeteende, djurhållning och X X X X berikning

text: Metoder för 3R-principen X X X X

text: Förebyggande smittskydd, X X X X djurhälsokunskap och hygien

text: Igenkännande av artspecifik ångest, X X X X smärta och lidande

text: Humana avlivningsmetoder (teori) X X X X

text: Uppgiftsspecifika krav för utbildning

text: Slutpunkt och avbrytningspunkt X X X X

text: Bedövning och smärtlindring X X X

text: Artspecifik djurexperimentell metodik X X när det gäller hantering av försöksdjur och djurförsök

text: Humana avlivningsmetoder (färdighet) X

text: Utformning av djurförsök och projekt X

text: Allmänna råd till 13 §

text: Utbildning enligt 13 § bör i tillämpliga delar ske enligt europeiska kommissionens dokument ”Djurskydd – Målet med bättre vetenskapliga metoder- Direktiv

text: om skydd av djur som används för

text: vetenskapliga ändamål – Utbildningsram. Arbetsdokument om

text: utarbetandet av en gemensam utbildningsram för att uppfylla kraven i direktivet, Bryssel den 19–20 februari 2014” .

text: 7 KAP. DJURFÖRSÖKSETISK PRÖVNING

text: Grundläggande bestämmelser

text: Bestämmelser om etisk prövning finns även i

text: 7 kap. 9 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: och

text: 7 kap.

text: och

text: 17 §§

text: djurskyddsförordningen (2019:66)

text: samt i 2 kap. 15-16 §§ dessa föreskrifter.

text: I 2 kap. 17-25 §§ finns bestämmelser om vilka djurförsök som är undantagna från kravet på etiskt godkännande.

text: De regionala djurförsöksetiska nämnderna

text: Jordbruksverket har i ett särskilt beslut meddelat hur många regionala djurförsöksetiska nämnder det ska finnas, vad som krävs för att nämnden ska vara beslutsför, lokalisering av nämnderna och fördelning av ansökningar mellan nämnderna.

text: En regional djurförsöksetisk nämnd ska sammanträda så ofta det behövs för att uppfylla kraven i detta kapitel.

text: Hantering av ärenden

text: En regional djurförsöksetisk nämnd ska fatta beslut i ärendet senast 40 arbetsdagar efter att en fullständig och korrekt ansökan har kommit in till nämnden. Nämnden får förlänga tiden i första stycket med ytterligare 15 arbetsdagar om ärendet är så komplext att det behövs. Nämnden ska meddela och motivera skälen för förlängningen till den sökande inom de första 40 arbetsdagarna.

text: Allmänna råd till 5 § första stycket

text: En ansökan bör anses vara fullständig när nämnden har fått tillräckligt

text: underlag för att kunna göra den etiska prövningen.

text: En regional djurförsöksetisk nämnd ska så snart som möjligt meddela sökande att den har mottagit ansökan om etiskt godkännande, samt när beslutet senast kommer att fattas under förutsättning att ansökan är fullständig.

text: En regional djurförsöksetisk nämnd ska kontrollera att ansökan om etiskt godkännande innehåller de uppgifter som efterfrågas och att det finns ett relevant verksamhetstillstånd.

text: 10 Dokumentet finns tillgängligt på www.jordbruksverket.se 11 2015-05-12. Beslut om de regionala djurförsöksetiska nämndernas antal, placering, ärendefördelning samt antal ledamöter, Dnr 5.2.18-4703/15 www.jordbruksverket.se.

text: Om ansökan är ofullständig eller felaktig ska nämnden så snart som möjligt underrätta sökande om att det behövs kompletterande uppgifter. Nämnden ska samtidigt meddela om detta innebär att beslutet kommer att fattas vid ett senare tillfälle.

text: En regional djurförsöksetisk nämnd ska kontrollera att de populärvetenskapliga sammanfattningarna som sökande skickar in enligt 2 kap. 16 §, innehåller de uppgifter som efterfrågas och vid behov begära komplettering från sökanden. Nämnden ska komplettera de populärvetenskapliga sammanfattningarna med den av nämnden fastställda svårhetsgraden, eventuella tillägg eller ändringar som har beslutats, samt eventuellt beslut om utvärdering i efterhand, inklusive vilka delar och ur vilken aspekt. Andra stycket 2 gäller endast om ändringarna innebär att de populärvetenskapliga sammanfattningarna annars skulle bli felaktiga.

text: En regional djurförsöksetisk nämnd får kalla sökande till beredningsmöte och nämndens sammanträde för att inhämta upplysningar i ärendet. Sökande får delta vid mötet på distans.

text: En regional djurförsöksetisk nämnd ska meddela berörda länsstyrelser om tid och plats för nämndens sammanträden. För ärenden som gäller Försvarsmakten ska istället Försvarsinspektören för hälsa och miljö meddelas om tid och plats för nämndens sammanträden. Tillståndshavare, föreståndare, försöksdjursveterinärer, experter som ansökan rör samt representanter för länsstyrelser får närvara vid nämndens sammanträden och har rätt att yttra sig.

text: Allmänna råd till 10 §

text: Tillståndshavare, föreståndare, försöksdjursveterinärer, experter och representanter för länsstyrelser eller Försvarsmakten som har anmält att de avser att delta vid nämndens sammanträde bör få ta del av komplett beslutsunderlag.

text: En regional djurförsöksetisk nämnd ska föra protokoll vid sina nämndsammanträden. Av protokollet ska det framgå vilka ärenden som har behandlats och vilka beslut som har fattats.

text: En kopia av protokollet enligt 11 § ska skickas till ledamöter i aktuell regional djurförsöksetisk nämnd, Jordbruksverket, berörd länsstyrelse eller, i tillämpliga fall Försvarsinspektören för hälsa och miljö, samt berörd tillståndshavare.

text: Djurförsöksetisk prövning

text: Av

text: 7 kap.

text: 10 §§

text: djurskyddslagen (2018:1192)

text: framgår att ett djurförsök ska prövas av en regional djurförsöksetisk nämnd (djurförsöksetisk prövning). Nämnden ska vid prövningen göra en lidande- och nyttoanalys av försöket från etisk synpunkt

text: där försöksdjurets lidande ska vägas mot den förväntade nytta som djurförsöket kan komma att resultera i för människor, djur eller miljö. Av samma paragraf framgår även att den regionala djurförsöksetiska nämnden ska pröva om förutsättningarna i

text: 7 kap. 1 § djurskyddslagen

text: är uppfyllda. Nämnden ska fastställa försökets svårhetsgrad enligt

text: 7 kap. 10 § djurskyddslagen

text: Allmänna råd till 13 §

text: I de fall osäkerheten om konsekvenserna av ett djurförsök är stor bör nämnden endast godkänna att djurförsöket utförs med ett mindre antal försöksdjur eller på annat sätt i begränsad omfattning (pilotförsök).

text: Den djurförsöksetiska prövningen ska säkerställa att försökets syften motiverar användningen av försöksdjur, samt att djurförsöket är motiverat av vetenskapliga skäl, djurförsöket sker av utbildningsskäl, eller djurförsöket är lagstadgat.

text: En regional djurförsöksetisk nämnd ska vid bedömningen av försöket ta hänsyn till sakkunskap särskilt inom för försöket relevanta vetenskapliga områden, inklusive frågor om 3R, utformning av djurförsök inklusive den statistiska utformningen, veterinärmedicinskt arbete inom försöksdjursvetenskap eller annat veterinärmedicinskt kompetensområde, samt hållning och skötsel av de arter som avses att användas.

text: En regional djurförsöksetisk nämnd ska säkerställa att försöket är utformat så att det kan utföras på ett så skonsamt och miljövänligt sätt som möjligt.

text: Vid ansökan om undantag från nedanstående bestämmelser ska den regionala djurförsöksetiska nämnden göra en bedömning om det finns vetenskapliga skäl för att medge sådana undantag: 10 kap. 2 §, att icke-destinationsuppfödda försöksdjur av arter som ska vara destinationsuppfödda får användas i djurförsök. 10 kap. 4 §, att herrelösa och förvildade tamdjur får användas i djurförsök. 10 kap. 5 §, att djur som har fångats i naturen får användas i djurförsök. 10 kap. 6 §, att vidta åtgärder för att minimera lidande vid infångandet av vilda djur. 10 kap. 8 §, att människoapor (Pongidae) och gibboner (Hylobatidae) får användas i djurförsök. 10 kap. 9 §, att hotade arter och primater får användas i djurförsök. 11 kap. 8 §, att ett försöksdjur som kan uppleva smärta när bedövningen har avklingat, inte behöver behandlas med smärtstillande metoder eller avlivas. 12 kap. 10 §, att använda andra avlivningsmetoder än de som anges i dessa föreskrifter. 14 kap. 6 §, att försöket får använda ascitesmetoden. 14 kap. 9 §, att genbestämningen får utföras genom vävnadsprov på annat sätt än att skador på brosk- och skelettdelar undviks så långt det är möjligt.

text: 14 kap. 10 §, att vissa djurförsök får genomföras. 16 kap. 10 §, att försöksdjur får hållas och skötas på annat sätt än vad som framgår av dessa föreskrifter. Utöver vad som anges i första stycket får en regional djurförsöksetisk nämnd besluta om undantag enligt 15 kap. 28 §.

text: Klassificering av försökens svårhetsgrad

text: Vid klassificeringen i svårhetsgrader enligt

text: 7 kap. 10 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: ska alla ingrepp på eller behandlingar av försöksdjur inom ett definierat djurförsök beaktas. Klassificeringen ska göras på grundval av de mest allvarliga effekter som det kan förväntas att ett enskilt försöksdjur kommer att uppleva efter att all lämplig förfiningsteknik har tillämpats.

text: Vid klassificeringen ska en regional djurförsöksetisk nämnd ta hänsyn till typen av försök, samt från fall till fall bedöma följande faktorer: Typ av åtgärder och hantering av försöksdjuret. Typ, intensitet, varaktighet, frekvens och eventuell kumulativ effekt av det lidande som försöksdjuret orsakas i djurförsöket. Mängden och arten av ingrepp som försöksdjuret kommer att utsättas för. Förhindrande av möjlighet att uttrycka naturligt beteende inbegripet begränsningar i standarden för inhysning, hållande och skötsel av försöksdjuret.

text: Allmänna råd till 19 §

text: Exempel på hur djurförsök ska klassificeras om hänsyn endast tas till typ av djurförsök finns i bilaga VIII avsnitt III,

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/63/EU av den 22 september 2010

text: om skydd av djur

text: som används för vetenskapliga ändamål och i europeiska

text: kommissionens dokument ”Djurskydd – Målet om bättre vetenskapliga metoder- Direktiv

text: om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål- Projektbedömning och utvärdering i efterhand. Arbetsdokument om projektbedömning och utvärdering i efterhand, Bryssel den 18-19 september 2013” samt i europeiska kommissionens dokument ”Djurskydd – Målet om bättre vetenskapliga metoder- Direktiv

text: om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål – Ram för bedömning av svårhetsgrad. Arbetsdokument för bedömning av svårhetsgrad, Bryssel, den 11-12 Juli 2012” .

text: I syfte att komma fram till en klassificering för försöket ska följande faktorer beaktas: Djurets art och genotyp. Djurets utvecklingsgrad, ålder och kön. Djurets erfarenhet av träning inför försöket.

text: 12 EUT L 276, 20.10.2010, s. 33 (Celex 32010L0063). 13 Dokumentet finns tillgängligt på www.jordbruksverket.se. 14 Dokumentet finns tillgängligt på www.jordbruksverket.se.

text: Den faktiska svårheten i de tidigare djurförsöken om djuret har använts tidigare. Vilka metoder som har använts för att minska eller eliminera lidande inklusive förfining av inhysning, hållande och skötsel. Djurförsökets avbrytnings- och slutpunkt.

text: Djurförsök som utförs helt under allmän bedövning, från vilken försöksdjuret inte ska återfå medvetandet, ska klassificeras i kategorin terminal. Djurförsök där försöksdjuret avlivas enbart i syfte att använda organ eller vävnader, utan föregående användning, ska klassificeras i kategorin terminal med tillägget ”organ”. Ett genetiskt modifierat försöksdjur med avsedd och uppvisad skadlig fenotyp ska dock klassificeras enligt den svårhetsgrad dess genetiska förändring förväntas ge upphov till.

text: Följande djurförsök ska klassificeras i kategorin ringa djurförsök som förväntas orsaka försöksdjuret en kort period av ringa lidande, samt djurförsök som inte innebär någon påtaglig försämring av försöksdjurets välbefinnande eller allmäntillstånd.

text: Följande djurförsök ska klassificeras i kategorin måttlig försök som förväntas orsaka djuret en kort period av måttligt lidande, försök som förväntas orsaka djuret en lång eller flera korta perioder av ringa lidande, samt försök som innebär en måttlig försämring av djurets välbefinnande eller allmäntillstånd.

text: Följande djurförsök ska klassificeras i kategorin avsevärd djurförsök som förväntas orsaka försöksdjuret en kort period av svårt lidande, djurförsök som förväntas orsaka försöksdjuret en lång eller flera korta perioder av måttligt lidande, samt djurförsök som innebär en avsevärd försämring av försöksdjurets välbefinnande eller allmäntillstånd.

text: En regional djurförsöksetisk nämnd får godkänna flera djurförsök i grupp under förutsättning att försöken är av arten generiska djurförsök som genomförs av samma sökande om djurförsöken är avsedda att uppfylla lagstiftningskrav eller innebär användning av försöksdjur för produktion eller diagnostik med etablerade metoder. Med generiska djurförsök avses en serie standardiserade försök.

text: Djurförsöksetiska nämndens beslut

text: Beslut från den regionala djurförsöksetiska nämnden ska innehålla: Försöksledarens namn. Uppgift om det verksamhetstillstånd som djurförsöket genomförs inom. Uppgift om den anläggning eller plats där djurförsöket ska genomföras. Giltighetstid för det djurförsöksetiska godkännandet. Motivering av beslutet.

text: Djurförsökets svårhetsgrad. Eventuella särskilda villkor, inklusive om djurförsöket ska utvärderas i efterhand och i så fall när utvärderingen ska göras. Eventuell avvikande mening enligt

text: 30 § förvaltningslagen (2017:900)

text: . Fastställd avgift enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2019:10

text: ) om avgifter i vissa djurskyddsärenden. Hur beslutet i tillämpliga fall kan överklagas till den centrala djurförsöksetiska nämnden.

text: En regional djurförsöksetisk nämnd ska skicka en kopia av beslutet enligt 26 § samt en kopia på tillhörande ansökan till: Berörd länsstyrelse eller i tillämpliga fall, Försvarsinspektören för hälsa och miljö. Tillståndshavaren. Föreståndaren för djurens välbefinnande och skötsel.

text: Ansökan om ändring av ett befintligt djurförsöksetiskt godkännande

text: Vid ansökan om ändring av ett befintligt etiskt godkännande enligt

text: 7 kap. 9 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: som riskerar att inverka negativt på försöksdjurens välfärd ska den regionala djurförsöksetiska nämnden pröva ansökan med beaktande av innehållet i det befintliga godkännandet.

text: Allmänna råd till 28 §

text: Om en ansökan om ändring av ett befintligt etiskt godkännande innebär att ärendet blir svåröverskådligt bör den regionala djurförsöksetiska nämnden begära in en ny ansökan om etiskt godkännande.

text: Om ändringen av det befintliga etiska godkännandet enligt 28 § påverkar innehållet i den populärvetenskapliga sammanfattning som sökanden har skickat in enligt 2 kap. 16 §, ska sökanden komplettera sammanfattningen och bifoga den till sin ansökan om ändring.

text: I samband med ändringen av det befintliga etiska godkännandet enligt 28 § ska den regionala djurförsöksetiska nämnden vid behov även ändra klassificeringen av försökets svårhetsgrad enligt

text: 7 kap. 10 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: I samband med ändringen av det befintliga etiska godkännandet enligt 28 § ska den regionala djurförsöksetiska nämnden vid behov även besluta att försöket ska utvärderas i efterhand enligt 32-35 §§.

text: Utvärdering i efterhand

text: I

text: 7 kap. 10 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: anges att det vid prövningen av ärendet även ska beslutas om djurförsöket ska utvärderas i efterhand. Bestämmelser om att det är den centrala djurförsöksetiska nämnden som ska göra utvärderingen finns i

text: 7 kap. 13 § samma lag

text: . Ytterligare bestämmelser om utvärderingen i efterhand finns i

text: 7 kap.

text: 25 §§

text: djurskyddsförordningen (2019:66)

text: Följande djurförsök ska utvärderas i efterhand: Alla djurförsök där primater används. Alla djurförsök som klassificeras i svårhetsgraden ”avsevärd”. Övriga djurförsök som den regionala djurförsöksetiska nämnden har beslutat ska utvärderas.

text: Allmänna råd till 33 § 3

text: Djurförsök enligt 33§ 3 kan vara sådana där det finns behov av att få ytterligare kunskap om hur de metoder som har använts har inverkat på försöksdjuren. Även val av djurart kan vara skäl för att utvärdera djurförsöket i efterhand. Djurförsök där undantag från 14 kap. 10 § har medgetts bör utvärderas i efterhand om detta kan bidra till kunskapsutveckling.

text: Vid bedömningen av djurförsök enligt 33 § 3 ska den regionala djurförsöksetiska nämnden specificera och motivera vilka frågeställningar utvärderingen ska avgränsas till och, när det är lämpligt, vilken dokumentation som ska samlas in enligt 35 §.

text: Försöksledaren ska se till att den dokumentation som krävs för att djurförsöket ska kunna utvärderas i efterhand samlas in och tillhandahålls den centrala djurförsöksetiska nämnden.

text: Allmänna råd till 35 §

text: Försöksdjursveterinär eller expert samt i förekommande fall etolog bör vara delaktiga i tillsynen av försöksdjuren i de djurförsök som ska utvärderas i efterhand så att deras sakkunskap kan användas i den dokumentation som utvärderingen ska grundas på.

text: 8 KAP. JOURNALER M.M.

text: Allmänt

text: Föreståndaren för information ska se till att följande dokumentation i tillämpliga delar finns lätt tillgänglig för de som arbetar med de försöksdjur som finns på försöksdjursanläggningen: Beslut om verksamhetstillstånd enligt

text: 7 kap. 2 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: . Beslut om förhandsgodkännande av försöksdjuranläggning enligt

text: och godkännande av försöksdjursanläggning enligt 2 kap. 13 § dessa föreskrifter. Sådana journaler som anges i 4–6, 8 och 9 §§. Dokumentation om etiskt godkännande av djurförsök enligt 10 §. Planer enligt 11 kap. 18-20 §§, 15 kap. 6 § och 16 kap. 5-7 och 20 §§. Föreståndaren för information ska se till att dokumentationen enligt 1–5 bevaras enligt 10–11 §§ i detta kapitel samt 5 kap. 8 §.

text: Föreståndaren för djurens välbefinnande och skötsel ska se till att journaler förs enligt 4–9 §§ i detta kapitel och att följande dokumentation i tillämpliga delar finns

text: lätt tillgänglig för de som arbetar med de försöksdjur som finns på försöksdjursanläggningen: Sådana journaler som anges i 7 §. Komplett beslut om etiskt godkännande av djurförsök inklusive ansökan.

text: Den föreståndare som avses i 2 § ska se till att det på varje bur, box, rum eller motsvarande utrymme där det finns försöksdjur finns information om försöksledarens namn samt diarienumret för beslutet om etiskt godkännande av djurförsök.

text: Journalföring

text: Journal ska föras individuellt för alla försöksdjur som används i djurförsök. Journal får dock föras för en grupp av försöksdjur under förutsättning att försöksdjuren omfattas av samma etiska godkännande av djurförsök och utsätts för samma försöksåtgärder, försöksdjuren hålls i samma bur, box, rum eller motsvarande, samt det gäller andra djur än primater, hundar, katter eller kaniner.

text: Journalens innehåll

text: När nya försöksdjur kommer till en försöksdjursanläggning ska följande uppgifter journalföras: Ankomstdatum. Från vem försöksdjuren kommer samt för primater, hund och katt även födelseort, om uppgift finns. Försöksdjurens ursprung, inklusive om de är destinationsuppfödda samt när det gäller primater om de är avkommor till fångenskapsuppfödda primater. Identitet enligt märkning om sådan finns. Om en primat, hund eller katt har kommit till försöksdjursanläggningen före avvänjningen och det inte har varit möjligt att identitetsmärka djuret ska istället moderdjurets identitet journalföras. Art och i tillämpliga delar ras- eller stambeteckning. Kön när detta är lämpligt. Födelsedatum eller avvänjningsdatum om dessa är kända. Vid journalföring i grupp även antalet djur.

text: För alla försöksdjur som hålls på en försöksdjursanläggning ska följande uppgifter journalföras löpande: Relevanta uppgifter om hållande, skötsel och tillsyn. Uppgifter om sjukdomar och skador samt vilka åtgärder som därför har vidtagits. Datum för dödsfall eller avlivning som inte är en del av ett djurförsök. Orsak för avlivning ska anges liksom orsak till dödsfall om den är känd.

text: För försöksdjur som används i djurförsök ska utförda försöksåtgärder inklusive tidpunkt för dessa journalföras löpande. Följande uppgifter ska finnas med i journalen:

text: Diarienummer på det etiska godkännandet av djurförsök. Försöksledarens instruktion och övrig dokumentation som framgår av 11 kap. 1 §. Om försöksdjuret har använts tidigare, enligt 11 kap. 15 och 16 §§ och i så fall i vilka djurförsök.

text: När försöksdjur säljs, släpps fria eller utplaceras i hem ska följande uppgifter journalföras: Datum när försöksdjuren såldes, släpptes fria eller utplacerades i hem. I förekommande fall, mottagarens namn och adress.

text: Individuell dokumentation om primater, hundar och katter

text: Varje destinationsuppfödd primat, hund och katt ska så länge djuret hålls som försöksdjur åtföljas av en individuell dokumentation med djurets levnadshistoria. När djuret föds eller snarast möjligt därefter ska dokumentationen påbörjas och innehålla all relevant information om reproduktion, veterinärmedicinska och sociala förhållanden för det enskilda djuret samt de djurförsök det har använts i.

text: Bevarande av journaler

text: Ansökan om etiskt godkännande av djurförsök, inklusive beslut, ska bevaras i minst tre år från och med den dag godkännandet löper ut. Om ansökan har resulterat i avslag ska dokumentationen bevaras i minst tre år och fyrtio arbetsdagar efter det att den fullständiga och korrekta ansökan har kommit in till den regionala djurförsöksetiska nämnden. För djurförsök som ska utvärderas i efterhand enligt 7 kap. 32–35 §§ i dessa föreskrifter ska dokumentation enligt första stycket bevaras till dess att utvärderingen i efterhand har slutförts.

text: Journaler enligt detta kapitel och dokumentationen enligt 9 § ska bevaras i minst fem år från dagen för de sist införda uppgifterna.

text: 9 KAP. IDENTITETSMÄRKNING AV FÖRSÖKSDJUR

text: Allmänt

text: Den som enligt verksamhetstillståndet är ansvarig föreståndare för utbildning och kompetens ska se till att kraven om utbildning och kompetens i detta kapitel följs. Föreståndaren för djurens välbefinnande och skötsel ska se till att märkning av alla försöksdjur utförs enligt detta kapitel.

text: Identitetsmärkning av primater, hundar, katter och kaniner

text: En primat, hund, katt eller kanin som finns på en försöksdjursanläggning ska ha en individuell permanent identitetsmärkning. Djuret ska märkas senast i samband med avvänjningen. Märkningen ska göras på det sätt som är mest skonsamt för djuret.

text: En omärkt primat, hund, katt eller kanin som har köpts in endast för att användas i uppfödning ska identitetsmärkas så snart som möjligt.

text: Den som har omärkta primater, hundar eller katter ska på begäran från länsstyrelsen ange skälen till varför försöksdjuren inte har märkts. Försöksdjursverksamheter inom Försvarsmakten som har omärkta primater, hundar eller katter ska på begäran från Försvarsinspektören för hälsa och miljö ange skälen till varför försöksdjuren inte har märkts.

text: Märkningsmetoder

text: Försöksdjur får märkas med de metoder som framgår av detta kapitel av den som har utbildning lägst som för den som sköter försöksdjur och där märkningen för djurslaget och metoden i fråga har ingått både som teoretiskt och praktiskt moment, eller uppfyller kraven för ingreppet enligt 5 kap. 3 § Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:25

text: ) om skyldigheter för djurhållare och personal inom djurens hälso- och sjukvård samt kraven för djurslaget i fråga enligt 5 kap. 4 § 3-7 och 9 samma föreskrifter

text: Följande invasiva märkningsmetoder är tillåtna på försöksdjur av samtliga arter under förutsättning att metoden är lämplig för djurets art och storlek: Tatuering. Frysmärkning. Applicering av öronbrickor. Inplantering av mikrochip.

text: Mus, råtta, guldhamster, kinesisk dvärghamster, sork, gerbil och marsvin får utöver det som anges i 6 § märkas med klippta hål eller hack i öronen.

text: Fiskar får i samband med djurförsök märkas med andra invasiva märkningsmetoder än de som anges i 6 § om det sker under bedövning och märkningen har godkänts av en regional djurförsöksetisk nämnd.

text: Ytterligare bestämmelser om märkning av häst, nötkreatur, får och get, svin samt hundar finns i Kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) 2015/262

text: av den 17 februari 2015 om fastställande av bestämmelser i enlighet med

text: rådets direktiv 90/427/EEG

text: och

text: vad gäller metoder för identifiering av 15, hästdjur Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2007:12

text: ) om märkning och registrering av nötkreatur, Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2007:14

text: ) om märkning och registrering av får och getter, Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2007:13

text: ) om märkning och registrering av svin, samt

text: 15 EUT L 59, 3.3 2015, s 1 (Celex 32015R0262).

text: Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2008:41

text: ) om märkning och registrering av hundar.

text: 10 KAP. BESTÄMMELSER OM VISSA DJUR SOM ANVÄNDS I DJURFÖRSÖK

text: Destinationsuppfödning

text: Bestämmelser om destinationsuppfödning finns även i

text: 7 kap. 1 § 4 djurskyddslagen (2018:1192)

text: Följande arter och grupper av arter ska vara destinationsuppfödda: Samtliga arter av genetiskt modifierade ryggradsdjur. Groda av arterna Xenopus laevis, X. tropicalis, Rana temporaria och R. pipiens. Zebrafisk. Vaktel. Mus. Råtta. Marsvin. Guldhamster. Kinesisk dvärghamster. Gerbil. Kanin. Iller. Hund. Katt. Primater. Djurarter som inte anges i första stycket är undantagna kravet på destinationsuppfödning enligt

text: . En regional djurförsöksetisk nämnd får medge undantag från kravet på destinationsuppfödning enligt första stycket om det finns vetenskapliga skäl.

text: Djur av de arter som anges i 2 § första stycket får användas i djurförsök även om de inte är destinationsuppfödda under förutsättning att följande villkor är uppfyllda: Syftet med djurförsöket inte kan uppnås genom användning av destinationsuppfödda försöksdjur av samma eller annan djurart. Den som bedriver verksamheten inte äger försöksdjuret. Djurägaren informeras om vad försöket innebär och lämnar skriftligt medgivande till att djuret används. Djurägaren inte får ersättning för mer än faktiska omkostnader. Försöksdjuret under försöket inte hålls på en försöksdjursanläggning. Försöksdjuret inte utsätts för kirurgiska ingrepp enbart beroende på djurförsöket, förutom enklare ingrepp. En regional djurförsöksetisk nämnd har medgett undantag från kravet på destinationsuppfödning enligt 2 § tredje stycket.

text: För användning av herrelösa och förvildade tamdjur samt fritt levande vilda djur av arter som ska vara destinationsuppfödda enligt 2 § första stycket, gäller endast första stycket 1 och 7.

text: Allmänna råd till 3 § 6 Enklare ingrepp kan vara blodprov, urinprov och hudbiopsier.

text: Herrelösa och förvildade tamdjur

text: Herrelösa och förvildade tamdjur får inte användas i djurförsök. En regional djurförsöksetisk nämnd får medge undantag från förbudet i första stycket om det finns vetenskapliga skäl och då endast under förutsättning att det finns ett väsentligt behov av studier om sådana djurs hälsa och välbefinnande, eller sådana djur kan utgöra allvarliga hot mot miljön eller mot andra djurs eller människors hälsa. Förbudet enligt första stycket gäller inte för djurförsök som är undantagna kravet på verksamhetstillstånd och etiskt godkännande av djurförsök enligt 2 kap. 19 § i dessa föreskrifter.

text: Infångande och frisläppande av vilda djur

text: Fritt levande vilda djur som har fångats in får inte användas i djurförsök. En regional djurförsöksetisk nämnd får medge undantag från förbudet i första stycket om det finns vetenskapliga skäl. Vid användning av sådana djur som avses i första stycket ska särskild hänsyn tas till acklimatisering, karantän, djurhållning och skötsel av djuren.

text: Bestämmelser om infångande av fritt levande vilda djur finns i

text: 7 kap. 8 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: artskyddsförordningen (2007:845)

text: jaktlagen (1987:259)

text: jaktförordningen (1987:905)

text: fiskelagen (1993:787)

text: och förordningen (

text: ) om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen. Om ett försöksdjur i samband med eller efter infångandet konstateras vara sjukt eller skadat ska det undersökas av veterinär eller annan kompetent person och åtgärder ska vidtas för att minimera djurets lidande. Vid fångstplatser ska det finnas lämpliga och tillräckliga transportbehållare och transportmedel om ett försöksdjur måste flyttas för undersökning eller behandling. En regional djurförsöksetisk nämnd får medge undantag från kravet på att vidta åtgärder för att minimera djurets lidande i samband med infångandet om det finns vetenskapliga skäl.

text: Bestämmelser om frisläppande av vilda djur finns i 11 kap. 17 och 20 §§.

text: Primater och andra hotade djur

text: Människoapor (Pongidae) och gibboner (Hylobatidae) får inte användas i djurförsök. Förbudet i första stycket gäller inte vid sådana försök där försöken sker vid anläggningar som är godkända för offentlig förevisning av djur enligt

text: och

text: djuren inte utsätts för något som kan medföra lidande för djuret, eller det är observationsstudier som får utföras utan verksamhetstillstånd eller etiskt godkännande av djurförsök enligt 2 kap. 21 § dessa föreskrifter, eller en regional djurförsöksetisk nämnd har beviljat att så får ske.

text: Hotade arter och samtliga primatarter förutom människoapor (Pongidae) och gibboner (Hylobatidae) får endast användas i djurförsök under förutsättning att det finns vetenskapliga skäl som innebär att syftet med djurförsöket inte kan uppnås om man använder andra arter än hotade arter eller primater, djuren endast används i djurförsök med de syften som anges i tabell 1 nedan, samt en regional djurförsöksetisk nämnd har beviljat att så får ske.

text: Tabell 1 Tillåtna syften med djurförsöken

text: Primater Hotade Övriga primater hotade arter

text: 1. Grundforskning X * * 2. Forskning om vilka effekter sjukdomar, X X X ohälsa eller annan avvikelse har på människor, djur eller växter samt hur de ska undvikas, förebyggas, diagnosticeras eller behandlas * * 3. Utveckling, tillverkning eller testning av X X X kvalitet, effekt och säkerhet av läkemedel, livsmedel, foder och andra ämnen eller produkter. Detta gäller endast i de syften som avses i 2. 4. Forskning som syftar till artens X X X överlevnad. * Gäller endast för djurförsök som genomförs för att undvika, förebygga, diagnostisera eller behandla funktionsnedsättande eller potentiellt livshotande kliniska tillstånd hos människor. Med ”funktionsnedsättande kliniskt tillstånd” menas en minskning av en individs normala fysiska eller psykologiska funktionsförmåga.

text: Den som föder upp primater ska ha en strategi för att öka andelen försöksdjur som är avkommor till fångenskapsuppfödda primater.

text: Vitörad silkesapa (Callithrix jaccus) får endast användas i djurförsök om de är avkomma till föräldradjur som har fötts upp i fångenskap eller om de kommer från självförsörjande kolonier. Med ”självförsörjande koloni” menas en avskild population i fångenskap där djuren föds och föds upp endast inom kolonin, eller hämtas från andra självförsörjande kolonier, men inte fångas i naturen, och där djuren hålls så att de är vana vid människor.

text: 11 KAP. ÅTGÄRDER I SAMBAND MED DJURFÖRSÖK

text: Allmänt

text: Försöksledaren ska se till att den personal som ska utföra ett djurförsök eller sköta försöksdjur i samband med djurförsöket får ta del av ansökan om ett etiskt godkännande och beslutet om etiskt godkännande för djurförsök. Försöksledaren ska se till att personal enligt första stycket får skriftlig instruktion om slutpunkt och avbrytningspunkt för djurförsöket, hur bedömningen av försöksdjurens lidande ska göras och fortlöpande dokumenteras, samt hur tillsynen av försöksdjuren före, under och efter åtgärder inom djurförsöket ska utföras.

text: Försöksledaren ska se till att allt onödigt lidande inom ramen för ett djurförsök förhindras och i förekommande fall stoppas. Försöksledaren ska även se till att åtgärder enligt 9–11 §§ vidtas. Föreståndaren som är ansvarig för djurens välbefinnande och skötsel ska se till att försöksledaren förhindrar och stoppar lidande enligt första stycket. Om det finns oklarheter i bedömningen om försöksdjuret utsätts för ett onödigt lidande enligt första stycket ska försöksdjursveterinären eller experten tillfrågas. Om försöksdjursveterinären eller experten har en annan åsikt än försöksledaren eller föreståndaren ska detta noteras i journalen.

text: Försöksledaren ska se till att djurförsöket genomförs enligt det etiska godkännandet. Föreståndaren för djurens välbefinnande och skötsel ska dokumentera eventuell bristande efterlevnad och vilka åtgärder som har vidtagits för att rätta till bristande efterlevnad av det etiska godkännandet.

text: Tillsyn under djurförsök

text: Tillsyn av försöksdjuren under djurförsök ska ske i sådan utsträckning att det kan garanteras att försöksdjuren inte utsätts för större lidande än vad som är nödvändigt. Vid behov ska tillsyn ske även nattetid. Det ska finnas skriftliga planer för hur den som utövar tillsynen ska agera vid både väntade och oväntade effekter.

text: Allmänna råd till 4 §

text: Om det saknas information om förväntat förlopp bör tillsynen ske med så täta intervaller att försöksdjuren inte riskerar att utsättas för större lidande än nödvändigt.

text: En försöksdjursveterinär eller expert ska delta i tillsynen av försöksdjuren vid samtliga djurförsök av avsevärd svårhetsgrad, djurförsök där den regionala djurförsöksetiska nämnden har beslutat det, samt i andra djurförsök där veterinären eller experten har bedömt att det är lämpligt. Försöksledaren ska informera försöksdjursveterinären eller experten om när djurförsök enligt första stycket kommer att påbörjas.

text: Bedövning

text: Bestämmelser om bedövning av försöksdjur finns även i

text: 7 kap. 29 § djurskyddsförordningen (2019:66)

text: Försöksdjur får inte ges läkemedel som hindrar dem från eller begränsar deras möjlighet att uttrycka smärta, om de inte samtidigt får tillräcklig bedövning eller smärtlindring. I dessa fall ska en vetenskaplig motivering ges, åtföljd av uppgifter om bedövningen eller smärtlindringen.

text: Ett försöksdjur som kan förväntas uppleva smärta när bedövningen har avklingat, ska behandlas med förebyggande och postoperativa smärtstillande medel eller andra lämpliga smärtstillande metoder. Om detta inte är möjligt ska försöksdjuret omedelbart avlivas. En regional djurförsöksetisk nämnd får medge undantag från första stycket under förutsättning att det är nödvändigt med tanke på syftet med djurförsöket, försöksdjuren inte utsätts för svårt lidande, samt försöksdjurens lidande begränsas med lugnande medel i den utsträckning det är möjligt.

text: Åtgärder i samband med avslutandet av ett djurförsök

text: Ett djurförsök ska avslutas så snart slutpunkten enligt det etiska godkännandet för djurförsöket har uppnåtts.

text: Ett försöksdjur ska tas ur djurförsöket innan slutpunkten har uppnåtts om avbrytningspunkten enligt det etiska godkännandet inträffar, eller det utsätts för oförutsett lidande som inte kan hävas.

text: Ett försöksdjur ska avlivas efter att det har tagits ur djurförsök eller när slutpunkten har uppnåtts. Trots första stycket får ett försöksdjur hållas vid liv om det inte är troligt att försöksdjuret kommer att fortsätta uppleva måttlig eller avsevärd smärta, lidande, ångest eller bestående men och en försöksdjursveterinär eller expert har bestämt att försöksdjuret ska fortsätta att leva, eller det inte framgår av det etiska godkännandet för djurförsök att försöksdjuret ska avlivas.

text: Om ett försöksdjur inte avlivas efter att det har tagits ur djurförsök och det riskerar att uppleva lidande ska lämpliga åtgärder omedelbart vidtas för att minimera lidandet.

text: Ett försöksdjur som inte längre används i djurförsök ska skötas och hållas enligt dessa föreskrifter så länge det hålls på en försöksdjursanläggning. Skötsel och hållande ska anpassas efter försöksdjurets hälsotillstånd. Om kraven i första stycket inte kan uppfyllas ska försöksdjuret snarast avlivas.

text: Användning

text: Försöksdjur får inte användas i mer än en procedur.

text: Fortsatt användning

text: Trots det som anges i 14 § får ett försöksdjur utsättas för flera procedurer om det är nödvändigt för att uppnå ett specifikt vetenskapligt syfte.

text: Allmänna råd till 15 §

text: För bedömningen av om flera procedurer ryms inom ett och samma djurförsök kan europeiska kommissionens dokument ” Djurskydd – Målet om bättre vetenskapliga metoder- Direktiv

text: om skydd av djur

text: som används för vetenskapliga ändamål – Ram för bedömning av

text: svårhetsgrad. Arbetsdokument för bedömning av svårhetsgrad, Bryssel, den 11-12 juli 2012” användas.

text: Återanvändning

text: Trots det som anges i 14 och 15 §§ får ett försöksdjur som har använts i en eller flera procedurer användas i en ny procedur, där ett annat försöksdjur som inte utsatts för några procedurer tidigare även kunde ha använts, enbart under förutsättning att en regional djurförsöksetisk nämnd inte har beslutat annat, en försöksdjursveterinär eller expert har bedömt att det är lämpligt ur djurskyddssynpunkt för det enskilda försöksdjuret, med hänsyn till vad försöksdjuret tidigare har utsatts för, den faktiska svårhetsgraden som det enskilda försöksdjuret har upplevt tidigare var ”ringa” eller ”måttlig”, försöksdjurets allmänna hälsotillstånd och välbefinnande helt har återställts, samt den nya svårhetsgraden som det enskilda försöksdjuret kommer att utsättas för bedöms som ”terminal”, ”ringa” eller ”måttlig”.

text: Utplacering och frisläppning efter djurförsök

text: Ett försöksdjur får utplaceras i hem, återutsättas eller återföras till annat djurhållningssystem som lämpar sig för arten under förutsättning att försöksdjurets hälsotillstånd tillåter det, största möjliga ansträngning har gjorts för att värna om försöksdjurets välbefinnande, samt det inte innebär någon fara för folkhälsan, djurhälsan eller miljön.

text: Vid utplacering i hem ska det finnas en plan för socialisering av försöksdjuren.

text: Om en primat, hund eller katt utplaceras ska den individuella dokumentationen enligt 8 kap. 9 § följa med försöksdjuret.

text: 16 Dokumentet finns tillgängligt på www.jordbruksverket.se

text: Vid behov ska det finnas ett rehabiliteringsprogram innan vilda försöksdjur återförs till sin livsmiljö.

text: 12 KAP. AVLIVNING AV FÖRSÖKSDJUR

text: Allmänt om avlivning

text: Försöksdjur får endast avlivas i en försöksdjursanläggning så länge inte Jordbruksverket i verksamhetstillståndet har beviljat att djurförsök får genomföras utanför en försöksdjursanläggning.

text: Vid händelse av en nödsituation och ett försöksdjur omedelbart måste avlivas av djurskyddsskäl, djur- eller folkhälsoskäl, för den allmänna säkerheten eller av miljöskäl får andra metoder än de som anges i dessa föreskrifter användas. I sådana fall gäller inte kraven i 1 och 6 §§.

text: Bestämmelser om förskrivning av läkemedel för avlivning av djur finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2019:32

text: ) om läkemedel och läkemedelsanvändning.

text: Bestämmelser om tillstånd för vapeninnehav och rätt att använda skjutvapen vid avlivning av djur finns i

text: vapenlagen (1996:67)

text: samt i

text: vapenförordningen (1996:70)

text: Ytterligare bestämmelser om avlivning av vilt finns i Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (NSF 2002:18) om jakt och statens vilt.

text: Utbildning och kompetens vid avlivning

text: Den som ska avliva, bedöva eller sedera ett försöksdjur inför avlivning ska vara väl förtrogen med den avlivnings-, bedövnings- eller sederingsmetod som ska användas och ha utbildning enligt 6 kap.

text: Avlivningsmetoder

text: Allmänna bestämmelser

text: Efter genomförd avlivning ska det kontrolleras att försöksdjuret är dött innan vidare åtgärder företas med kroppen. En sådan kontroll ska göras på samtliga försöksdjur. Kontrollen ska ske genom bekräftelse av att cirkulationen har upphört permanent eller, när det inte finns någon risk att försöksdjuren kan utsättas för lidande, att rigor mortis har inträtt. I de fall detta inte är möjligt ska döden säkerställas genom destruktion av hjärnan, avblodning eller halsdislokation. Vid misstanke om att ett försöksdjur inte är dött ska förnyade avlivningsåtgärder omedelbart vidtas.

text: Försöksdjur av djurslagen fisk, groddjur, kräldjur, fågel, gnagare, kanin, hund, katt, iller, nötkreatur, får, get, hästdjur, gris, primater och övriga stora däggdjur ska avlivas med någon av de metoder som anges i tabell 1 och på sätt som i övrigt framgår av detta kapitel.

text: Tabell 1 Avlivningsmetoder

text: Över- Injektion Kol Hals- Kraf- De- Inerta Skott Avblod Hjärndos av av - dis- tigt kapiter- gaser med ning av stamsnarkos kemiska dio loka- slag ing (Ar, skarp med- stick av - preparat xid tion mot N2) ammu- vets- medmedel på huvu- nition lösa vetsmedvets- det djur lösa lösa djur djur ◘

text: Fisk X X X X X X

text: Grod- Δ ◘

text: X X X X X

text: djur

text: Kräl- Δ ◘ □

text: X X X X X X

text: djur

text: ♦ Δ Δ Δ

text: Fåglar X X X X X X X X

text: Δ Δ Δ Δ

text: Gnagare X X X X X (X) X X

text: Δ Δ

text: Kaniner X X X X X

text: Hundar,

text: Δ □

text: katter, X X X (X) X

text: illrar Nöt-

text: kreatur, □

text: X X X X

text: får, getter

text: □ Hästdjur X X X X □

text: Grisar X X X X X

text: Primater X X

text: Övriga

text: stora X X X X

text: däggdjur

text: 1 Med överdos av narkosmedel avses här även andra kemiska preparat med sövande effekt, dock inte eter och kloroform. * = Jordbruksverket får besluta om undantag från tabell 1 för användning av metoder som anses minst lika humana. En regional djurförsöksetisk nämnd får godkänna en annan avlivningsmetod under försök enligt 10 §. Δ = ålders- eller viktbegränsat ◘ = endast på medvetslösa djur ♦ = endast höns, kalkon, vaktlar och dagsgamla fjäderfäkycklingar □ = endast under fältbetingelser (X) = får endast användas om andra metoder inte är möjliga att använda.

text: Trots det som anges i 8 § ska försöksdjur avlivas enligt

text: rådets förordning (EG) nr 1099/2009 av den 24 september 2009

text: om skydd av djur vid tidpunkten för avlivning och Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:8

text: ) om slakt och annan avlivning av djur, i följande fall: Försöksdjur som ska användas som livsmedel. Djurslag som inte anges i 8 §. Försöksdjur där syftet med djurförsöket kräver att de hålls och avlivas enligt de föreskrifter som gäller för motsvarande art som inte omfattas av djurförsök.

text: 17 EUT L 303, 18.11.2009, s. 1 (Celex 32009R1099).

text: Första stycket 2 gäller endast under förutsättning att det finns detaljerade bestämmelser för avlivning för aktuellt djurslag i ovan nämnda författningar. I annat fall ska de avlivas enligt 7-8 §§.

text: En regional djurförsöksetisk nämnd får godkänna att en annan avlivningsmetod används i ett djurförsök om det finns vetenskapliga skäl som gör att syftet med försöket inte kan uppnås om en avlivningsmetod som anges i dessa föreskrifter används.

text: Om en avlivningsmetod enligt dessa föreskrifter endast får användas på medvetslösa försöksdjur enligt 8 § tabell 1 ska djuret bedövas enligt något av följande alternativ: Enligt tabell 2 i 29 §. Enligt

text: rådets förordning (EG) nr 1099/2009

text: . Enligt Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:8

text: ) om slakt och annan avlivning av djur. Enligt andra djurskyddsmässigt acceptabla metoder.

text: Narkosmedel och andra avlivningspreparat

text: Samtliga djurslag får avlivas genom en överdos av narkosmedel som ska tillföras försöksdjuret på lämpligt sätt. Även andra kemiska preparat som är specifikt avsedda för ändamålet och som leder till att försöksdjuren somnar och därefter dör får användas. I samband med avlivning enligt första stycket ska vid behov försöksdjuren sederas innan narkosmedlet tillförs.

text: Samtliga djurslag får avlivas genom injektion av kemiska preparat utan sövande effekt. Preparaten ska vara specifikt avsedda för ändamålet och för det aktuella djurslaget. Vid tillförseln av preparatet ska försöksdjuret vara medvetslöst.

text: Koldioxid

text: Gnagare som är äldre än 10 dagar får avlivas med koldioxid. Vid avlivning enligt första stycket ska utrymmet där försöksdjuret exponeras för gasen vara konstruerat så att försöksdjuren inte skadas. Försöksdjuren ska kunna inspekteras visuellt under avlivningen. Vid avlivning enligt första stycket ska utrymmet där försöksdjuret hålls fyllas på med koldioxid gradvis och försöksdjuret ska utsättas för en koldioxidhalt om minst 80 volymprocent. Avlivningen ska ske på ett sådant sätt att samtliga försöksdjur i utrymmet snabbt blir medvetslösa och kort därefter dör. Försöksdjuren ska hållas kvar i utrymmet till dess att de har dött.

text: Vid avlivning av höns och kalkoner genom exponering för koldioxid i stall eller i tunnel ska avlivningen ske enligt Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:8

text: ) om slakt och annan avlivning av djur.

text: 18 EUT L 303, 18.11.2009, s. 1 (Celex 32009R1099).

text: Vid avlivning av vaktlar och dagsgamla fjäderfäkycklingar ska försöksdjuren föras in i ett utrymme med högsta möjliga koncentration av koldioxid. Gasen ska tillföras i ren form. Försöksdjuren ska hållas kvar i utrymmet till dess att de har dött.

text: Halsdislokation

text: Gnagare, kaniner och fåglar som väger mindre än 1 kg får avlivas genom halsdislokation. Gnagare och kaniner som väger mer än 150 g och fåglar som väger mer än 250 g ska vara medvetslösa när de avlivas.

text: Slag mot huvudet

text: Slag mot bakhuvudet ska utföras med en sådan kraft och precision att det medför omedelbar medvetslöshet och död. Slag mot bakhuvudet får användas för att avliva ett mindre antal nyfödda hundvalpar, kattungar och illervalpar, fåglar som väger mindre än 5 kg, samt kaniner, gnagare, kräldjur och groddjur som väger mindre än 1 kg.

text: Dekapitering

text: Fåglar som väger mindre än 250 g får avlivas genom dekapitering.

text: Gnagare får avlivas genom dekapitering endast om andra metoder inte är möjliga att använda och de väger mindre än 1 kg. Om försöksdjuret väger mer än 250 g ska det vara medvetslöst när det avlivas.

text: Vid avlivning av fiskar, kräldjur och groddjur ska hjärnan förstöras omgående efter dekapitering.

text: Inerta gaser (Ar, N2)

text: Fåglar, gnagare och grisar får avlivas med inerta gaser såsom argon och kväve.

text: Allmänna råd till 22 §

text: Utrymmet där försöksdjuren exponeras för gasen bör vara konstruerat så att försöksdjuren inte skadas. Försöksdjuren bör kunna inspekteras visuellt under avlivningen. Avlivning med gas bör ske på ett sådant sätt att alla försöksdjur snabbt blir medvetslösa och därefter dör. Försöksdjuren bör stanna i utrymmet till dess de har dött.

text: Avlivning med skjutvapen

text: Nötkreatur, får, getter, hästar, grisar och övriga stora däggdjur samt kräldjur får endast avlivas med skjutvapen på distans om det inte är möjligt att fånga in försöksdjuren utan att försöksdjuren utsätts för ett större lidande än vad avlivningen kan innebära. Vid avlivning med skjutvapen på distans ska nötkreatur, hästdjur, får, getter, hundar, katter och illrar skjutas i bröstet och kräldjur i huvudet.

text: Allmänna råd till 23 §

text: Avlivning genom bröstskott bör kompletteras med avblodning. Detta gäller

text: dock inte vid avlivning av hund och katt.

text: Hundar och katter får avlivas genom huvudskott om de har fångats i fälla, har skadat sig eller av annan anledning har en kraftigt inskränkt rörelsefrihet. Vid sådan avlivning ska försöksdjuret skjutas så att hjärnan träffas och skadas på ett sådant sätt att försöksdjuret omedelbart förlorar medvetandet och inte återfår medvetandet innan försöksdjuret dött.

text: Avlivning med skjutvapen ska göras av erfarna skyttar och med enhandsvapen eller gevär som är avsedda för jakt- eller avlivningsändamål. Skjutvapnets laddning respektive ammunition ska anpassas till djurarten och försöksdjurets storlek.

text: Avblodning

text: Avblodningen ska utföras genom att man öppnar båda halspulsådrorna, det gemensamma blodkärl som dessa ådror utgår ifrån eller ett annat centralt blodkärl.

text: Avblodning av nötkreatur, får, get, renar, hjortar, övriga idisslare, gris, hästdjur, fjäderfän, strutsfåglar och kaniner ska ske enligt Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:8

text: ) om slakt och annan avlivning av djur.

text: Hjärnstamsstick

text: Hjärnstamsstick ska utföras på så sätt att ett smalt, vasst instrument sticks in och roteras i försöksdjurets hjärna genom öppningen mellan skallen och halskotpelaren. Instrumentet ska först föras in framåt mot hjärnstammen och därefter bakåt mot ryggmärgen.

text: Bedövningsmetoder inför avlivning

text: Fisk, groddjur, kräldjur, fåglar, gnagare, kaniner, hundar, katter, illrar, nötkreatur, får, getter, hästdjur, grisar, primater och övriga stora däggdjur får bedövas med de metoder som anges i tabell 2 och på sätt som i övrigt framgår av detta kapitel.

text: Tabell 2 Bedövningsmetoder inför avlivning Narkosmedel Bultpistol Kraftigt slag Elektrisk mot huvudet bedövning

text: Fiskar X X X Groddjur X X * Kräldjur X X o Fåglar X X X Gnagare X Δ Kaniner X X X X

text: Hundar,

text: katter, X X

text: illrar

text: Nötkreatur X X

text: Får och

text: X X X

text: getter

text: Hästdjur X X Grisar X X X Primater X

text: Övriga

text: stora X X X

text: däggdjur

text: Δ = ålders- eller viktbegränsat o = endast fjäderfä * = endast stora kräldjur

text: Narkosmedel

text: Samtliga djurslag får bedövas med narkosmedel som är avsett för ändamålet och som tillförs försöksdjuret på lämpligt sätt. I samband med bedövning enligt första stycket ska vid behov försöksdjuret sederas innan narkosmedlet tillförs. Eter eller kloroform får inte användas vid bedövning av försöksdjur enligt första stycket.

text: Bultpistol

text: När bultpistol används för att bedöva försöksdjur ska försöksdjuret skjutas så att hjärnan träffas och skadas och djuret därmed omedelbart förlorar medvetandet.

text: En bultpistol ska placeras och användas på det sätt som anges i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:8

text: ) om slakt och annan avlivning av djur i de fall det finns anvisningar om detta.

text: Efter bedövning med bultpistol ska försöksdjuret omedelbart avlivas.

text: Slag mot huvudet

text: Slag mot huvudet får användas för att bedöva enstaka kaniner och fjäderfä som väger mindre än 5 kilo samt enstaka fiskar. På kaniner och fjäderfä ska slaget träffa bakhuvudet. Slaget ska utföras på ett sådant sätt att försöksdjuret omedelbart förlorar medvetandet. Efter slaget ska försöksdjuren omedelbart avblodas eller avlivas på annat lämpligt sätt. Vid användning av mekaniska system får fler än enstaka fiskar bedövas genom slag mot huvudet.

text: Elektrisk bedövning

text: Fisk, groddjur, fåglar, kaniner, hundar, katter, iller, får, getter och grisar får bedövas med hjälp av elektrisk ström. Vid bedövning enligt första stycket ska specialutrustning för ändamålet användas. Utrustningen ska garantera att föreskriven strömstyrka uppnås, tydligt ange att strömkretsen är sluten samt ha en mätare som visar spänningen och strömstyrkan i den slutna kretsen. Vid individuell bedövning ska utrustningen ha en anordning som mäter

text: motståndet och som förhindrar att apparaten kan användas om inte minsta tillåtna strömstyrka kan uppnås. Elektroderna ska vara väl underhållna och rena. Elektrisk bedövning enligt första och andra stycket ska omedelbart (inom 20 sekunder) följas av avblodning eller någon annan lämplig avlivningsmetod. Bedövning med elektricitet ska genomföras enligt Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:8

text: ) om slakt och annan avlivning av djur.

text: 13 KAP. RAPPORTERING AV STATISTIK

text: Tillståndshavaren ansvarar för att lämna statistik enligt 3 § lämnas till Jordbruksverket via formulär som tillhandahålls på Jordbruksverkets webbplats.

text: För djurförsök som genomförs inom ett och samma kalenderår ska uppgifterna ha kommit in till Jordbruksverket senast den 1 mars efterföljande kalenderår. Förutsatt att djurförsök som genomförs under två kalenderår avslutas i tid kan uppgifterna rapporteras till Jordbruksverket senast den 1 mars det år som försöket avslutas. För djurförsök som genomförs under mer än två kalenderår ska uppgifter rapporteras till Jordbruksverket senast den 1 mars året efter att försöksdjuren avlivats, dött eller tagits ur djurförsök.

text: Den verksamhet som använder försöksdjur ska årligen rapportera följande statistik i formuläret: Användarinformation. Region eller sektor. Föreståndare för djurens välbefinnande och skötsel. Organisation eller motsvarande. Försöksdjursstatistik som innehåller djurslag, antal försöksdjur, återanvändning av försöksdjur, födelseplats/ursprung, källa och generation för icke-mänskliga primater, genetisk status samt framställande av ny genetiskt modifierad stam. Försöksinformation som innehåller EU statistik. Försöksinformation med nationell statistik. Syfte med djurförsöket. Test enligt lagstiftning. Lagstadgade krav med lagstiftningens ursprung. Försökets faktiska svårhetsgrad.

text: Allmänna råd 3 §

text: För att fylla i formuläret för statistik kan kommissionens

text: genomförandebeslut av den 14 november 2012 om fastställande av ett gemensamt format för överlämnande av information i enlighet med

text: om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål eller Jordbruksverkets vägledning användas.

text: 19 EUT L 276, 20.10.2010, s. 33. (Celex 32010L0063). 20 www.jordbruksverket.se.

text: 14 KAP. SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR VISSA DJURFÖRSÖK

text: Immunisering, produktion av antikroppar och ledsjukdomar samt autoimmuna sjukdomsmodeller

text: Immunisering med olje- eller gelbaserad adjuvans får inte ske genom injektion i försöksdjurets blodbana eller bukhåla. Förbudet enligt första stycket gäller inte för framkallning av autoimmuna sjukdomar på mus och råtta genom immunisering med olje- eller gelbaserad adjuvans i djurets bukhåla.

text: Immunisering får inte ske genom injektion i tass eller fotsula på kanin.

text: Följande injektionsvägar hos försöksdjuret får inte användas för att framkalla ledinflammation: Injektion i trampdyna på mus och råtta. Injektion i muskulaturen på mus.

text: Om det krävs adjuvans för immunisering ska injektionsvolymen vara den minsta möjliga samt anpassas till djurart och injektionsställe. Höggradigt irriterande adjuvans får endast användas om det är absolut nödvändigt.

text: Vid blodtappning för framställning av polyklonala antikroppar får endast så mycket blod tappas att det inte sker mer än en lindrig och kortvarig negativ påverkan på försöksdjuret. Blodtappning får inte ske i tätare intervaller än att blodvolymen, hemoglobinhalten och mängden blodkroppar är återställda innan en ny tappning genomförs. Vid planering av blodtappning ska hänsyn tas till djurets känslighet för blodförlust. Sista samlingen av blod eller serum från ett enskilt försöksdjur i samband med avlivning (sluttappning) får göras utan begränsning av blodvolym men endast på medvetslösa djur.

text: Allmänna råd till 5 §

text: 1. För framställning av polyklonala antikroppar och vid andra djurförsök bör inte mer än 10 % av den totala blodvolymen tappas. Om maximal blodvolym tappas bör det ske med minst 14 dagars mellanrum. 2. Vid blodtappning bör volymsubstitution övervägas med hänsyn till djurets känslighet för blodförlust.

text: Det är inte tillåtet att framställa monoklonala antikroppar från hybridom i bukhålan på ett försöksdjur, så kallad ascitesmetod. Med hybridom menas en cellkultur som är framställd genom sammansmältning av en specifik antikroppsbildande lymfocyt och en tumörcell och som har förmåga till ständig förökning under samtidig bildning av monoklonala antikroppar. En regional djurförsöksetisk nämnd får medge undantag från bestämmelserna i första stycket om ascitesmetoden är det enda sättet att häva en infektion i en in vitrokultur, eller upprepade djurförsök att mångfaldiga antikroppen med in vitro-teknik har misslyckats.

text: Framställning av genetiskt modifierade djur

text: Försöksledaren ska i ansökan om etiskt godkännande av djurförsök för framställning av försöksdjur med förändrad arvsmassa med gentekniska, kemiska eller andra liknande metoder särskilt motivera och beskriva metod för framställning, inklusive behandling av föräldradjuren, hur försöksdjurens genotyp ska kontrolleras, hur försöksdjurens fenotyp ska karaktäriseras med avseende på eventuella avvikelser och funktionsnedsättningar, vilket lidande de metoder som används för genbestämning och karaktärisering kan orsaka hos försöksdjuren, samt avbrytningspunkt med hänsyn till oväntade fenotypiska avvikelser. Försöksledaren ska i ansökan enligt första stycket dessutom så långt det är möjligt särskilt motivera och beskriva vilka gener som berörs av förändringen, vilka fenotypiska avvikelser som genförändringarna kan förväntas orsaka och när dessa förväntas inträffa, inklusive förväntade effekter på kullstorlek samt överlevnad, samt vilket lidande genförändringarna kan orsaka hos försöksdjuren.

text: Vid genbestämning av genetiskt modifierade försöksdjur ska i första hand ickeinvasiva metoder eller överbliven vävnad från märkning enligt 9 kap. 6 och 7 §§ användas. Sådana metoder behöver inte godkännas av en regional djurförsöksetisk nämnd.

text: Om genbestämningen måste utföras genom vävnadsprov får provet endast vara så stort som krävs för en fullgod genbestämning. Dessutom ska provet tas på ett sådant sätt att skador på brosk- och skelettdelar undviks så långt det är möjligt. Sådana metoder ska godkännas av en regional djurförsöksetisk nämnd och i ansökan ska det framgå varför inte metoder enligt 8 § kan användas.

text: Tester för att fastställa akut toxicitet

text: Djurförsök får inte genomföras i syfte att ta fram en dödlig dos eller koncentration av ett ämne eller en blandning av ämnen. En regional djurförsöksetisk nämnd får medge undantag från första stycket under förutsättning att det finns ett dokumentationskrav, det vill säga att EU:s lagstiftning kräver detta för att skydda djurs eller människors hälsa eller miljön, samt testet genomförs enligt de testmetoder som anges i en kommissionsförordning eller andra internationella testmetoder som har bedömts som lämpliga av kommissionen eller kemikaliemyndigheten eller andra testmetoder om de uppfyller de villkor som anges i bilaga XI i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006

text: om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv

text: och upphävande av

text: rådets förordning (EEG) nr 793/93

text: och kommissionens

text: förordning

text: (EG) nr 1488/94

text: samt

text: rådets direktiv 76/769/EEG

text: och

text: kommissionens direktiv 91/155/EEG

text: och

text: Allmänna råd till 10 §

text: Dokumentationskravets innehåll bör framgå av föreskrifter eller av allmänna råd från aktuell europeisk myndighet.

text: Försöksledaren ska i ansökan om undantag enligt 10 § beskriva dokumentationskraven enligt 10 §, varför andra metoder inte går att använda, var det framgår att den myndighet som kräver testet inte godkänner att informationen tas fram på ett annat sätt, samt om ämnet eller ämnena har testats tidigare.

text: Allmänna råd till 11 §

text: 1. Beskrivningen av aktuella dokumentationskrav bör ske på ett sådant sätt att det tydligt framgår vilka sidor, paragrafer eller liknande som är relevanta. 2. Redovisningen enligt punkt 3 bör göras genom ett utlåtande från myndigheten eller annan dokumentation som visar att en annan metod än

text: den som ansökts om inte är tillräcklig för att uppfylla

text: dokumentationskraven.

text: Vid akuta toxicitetstest får avbrytningspunkten inte sättas senare än vid det tidigaste tecknet på livshotande tillstånd eller betydande smärta, ångest eller annat likvärdigt lidande.

text: 15 KAP. ALLMÄNT OM FÖRSÖKSDJURSANLÄGGNINGAR

text: Allmän utformning

text: Försöksdjursanläggningar ska vara utformade och kunna användas så att de ger försöksdjuren en lämplig miljö med hänsyn till deras fysiologiska och beteendemässiga behov.

text: Installationer och utrustning ska vara säkra, fungerande och försedda med skydd så att de inte kan skadas av försöksdjuren eller orsaka försöksdjuren skada.

text: Installationer och utrustning ska vara anpassade till de djurförsök som genomförs. De ska dessutom vara konstruerade på ett sådant sätt och ha en sådan funktion att djurförsöken kan utföras så effektivt som möjligt med tillförlitliga resultat, minimalt antal försöksdjur kan användas, samt försöksdjuren orsakas minimalt lidande.

text: 21 EUT L 396, 30.12.2006, s. 1 (Celex 32006R1907).

text: Försöksdjursanläggningarna ska vara utformade så att tillsynen av försöksdjuren kan genomföras enligt 16 kap. 13 §.

text: Försöksdjursanläggningarna ska vara utformade och skötas så att obehöriga personer inte kan få tillträde och oönskade djur förhindras att ta sig in samt att försöksdjur som hålls på anläggningen inte kan rymma.

text: Föreståndaren för information ska se till att det finns aktuella arbetsinstruktioner för hur eventuella brister i byggnader och utrustning ska motverkas och åtgärdas, samt andra arbetsuppgifter av betydelse ur djurskyddssynpunkt.

text: Allmänna råd till 6 §

text: Instruktioner enligt 2 kan vara instruktioner om åtgärder i händelse av brand, strömavbrott eller fel på mekaniska system m.m.

text: Föreståndaren för djurens välbefinnande och skötsel ska se till att personalen arbetar efter instruktionerna i 6 § och att det finns tydliga instruktioner om åtgärder vid nödsituationer på väl synliga platser.

text: Utrymmen där försöksdjur vistas

text: Utrymmen för försöksdjur ska rengöras regelbundet. Inredning, utrustning och installationer ska vara utformade på lämpligt sätt med tanke på rengöring och smittrening.

text: Utrymmen ska vara gjorda av material och ha ett ytskikt som inte är skadliga för försöksdjurens hälsa och som tål erforderliga rengörings- och dekontamineringsmetoder samt motstår det slitage som orsakas av försöksdjuren. Rengörings- och dekontamineringsmetoder gäller inte engångsartiklar.

text: Djurutrymmenas golv ska vara anpassade efter försöksdjurens art och ålder samt vara utformade för att underlätta avlägsnande av urin och avföring.

text: Isolerings- och sjukutrymme

text: Det ska finnas utrymmen där nya försöksdjur som kommer till försöksdjursanläggningen kan isoleras till dess att deras hälsotillstånd har fastställts och eventuella hälsorisker för försöksdjur på anläggningen kan bedömas och minimeras.

text: Det ska finnas möjlighet att hålla sjuka eller skadade försöksdjur avskilt och på ett sätt som underlättar försöksdjurets återhämtning.

text: Allmänna råd till 12 §

text: Sjuka och skadade försöksdjur bör hållas i ett klimat som de är vana vid. För försöksdjur som hålls i utomhusliknande klimat bör det finnas ett utrymme som kan värmas upp.

text: Lokaler där djurförsök utförs

text: Om det är olämpligt att genomföra djurförsök eller observationer i djurrummen ska det finnas lokaler avsedda för dessa ändamål. Det ska vid behov finnas laboratorieutrustning för att utföra enkla diagnostiska prov, obduktioner samt insamling av prover.

text: Om det krävs kirurgiska ingrepp under aseptiska förhållanden ska det finnas utrymmen som är anpassade för detta. Det ska i sådana fall dessutom finnas utrymmen anpassade för postoperativ vård.

text: Serviceutrymmen

text: Lagerutrymmen ska utformas, användas och underhållas så att foder och strö/bäddmaterial håller god kvalitet. Dessa utrymmen ska vara skyddade mot skadedjur och insektsangrepp så långt det är möjligt. Andra material som kan vara förorenade eller innebära risker för försöksdjuren ska förvaras separat.

text: Rengörings- och diskutrymmen ska vara utformade så att det går att rengöra använd utrustning i den utsträckning som behövs. Rengöringsprocessen ska utformas så att flödena för ren och smutsig utrustning hålls isär.

text: Alla foder- och vattenbehållare, tråg och andra redskap som används vid utfodring ska rengöras regelbundet och vid behov steriliseras.

text: Miljö och klimatreglering

text: Ventilation och temperatur

text: Vid djurhållning inomhus ska djurutrymmena ha nödvändiga installationer för värme och ventilation som säkerställer en lämplig inomhusmiljö för försöksdjuren. Luftföroreningar i djurutrymmena ska hållas på så låga nivåer att de inte kan inverka negativt på försöksdjurens hälsa eller välbefinnande i övrigt. Lufttillförsel och fönster ska anordnas och placeras så att försöksdjuren inte utsätts för drag, eller för temperatur eller luftfuktighet som kan inverka negativt på försöksdjurens välbefinnande.

text: Temperaturen och den relativa luftfuktigheten i djurrummen ska anpassas till de arter, raser och stammar som hålls där, samt till försöksdjurens ålder. Temperaturen ska mätas och registreras dagligen.

text: Allmänna råd till 19 §

text: Om den relativa luftfuktigheten är viktig för det aktuella djurslaget bör den mätas dagligen.

text: Försöksdjur får inte vara hänvisade enbart till utomhusutrymmen under väderförhållanden som kan orsaka dem lidande eller obehag.

text: Belysning

text: Det ska finnas tillräcklig belysning för skötsel och tillsyn av försöksdjuren.

text: Försöksdjuren ska ha regelbundna ljus/mörkerperioder och en ljusintensitet som är anpassad till arten. Om det naturliga ljuset inte ger en lämplig ljus/mörkerperiod ska det finnas kontrollerad belysning för att tillgodose djurens biologiska behov.

text: Allmänna råd till 22 §

text: Belysning i utrymmen för fåglar som har sin viloplats på sittpinnar bör tändas och släckas med automatisk, tidsstyrd dimfunktion eller

text: motsvarande. Fåglar bör ha tillgång till svagt nattljus.

text: Belysningsarmaturer ska placeras och ljusintensiteten regleras så att försöksdjuren inte utsätts för obehag eller skadas. Vid hållande av albinodjur ska ljuset justeras med tanke på deras ljuskänslighet.

text: Ljud, larm och reservsystem

text: Ljud, inbegripet ultraljud och infraljud, får inte ha sådan nivå och frekvens att det inverkar negativt på försöksdjurens välbefinnande.

text: En försöksdjursanläggning med värmesystem- och mekaniska ventilationssystem ska vara försedda med larm som varnar för över- och undertemperaturer samt fel på larmanordningen. Larmanordningen ska vara utformad så att larmet uppmärksammas på ett betryggande sätt och så långt det är möjligt så att ljud- eller ljussignaler vid ett larm stör försöksdjuren så lite som möjligt. Ljudet från larmsystem ska ligga utanför försöksdjurens känsliga hörselområde så att det inte kommer i konflikt med larmets hörbarhet för människor. Utrustningen i första och andra stycket ska kontrolleras regelbundet.

text: Djurrum ska vid behov vara försedda med ljudisolering och ljudabsorberande material.

text: En försöksdjursanläggning som är beroende av elektricitet för driften av anläggningen ska ha ett reservsystem. Systemet ska säkerställa att sådana funktioner som är nödvändiga för att upprätthålla försöksdjurens säkerhet vid händelse av elavbrott. Första stycket gäller inte om säkerheten för försöksdjuren kan upprätthållas på annat sätt.

text: Undantag

text: En regional djurförsöksetisk nämnd får medge undantag från bestämmelserna i 1–5 och 8–27 §§. Undantagen i första stycket gäller under förutsättningen att: Försöksledaren har begärt och motiverat detta i den etiska ansökan. Det är nödvändigt med hänsyn till syftet med djurförsöket. Det finns vetenskapliga skäl, djurhälsoskäl, djurskyddsskäl eller nationella eller internationella dokumentationskrav. Första stycket gäller endast för tiden under djurförsök. Tidsperioden för när undantaget ska tillämpas ska anges i ansökan.

text: 16 KAP. GEMENSAMMA BESTÄMMELSER FÖR SKÖTSEL OCH HÅLLANDE

text: Allmänt

text: Grundläggande bestämmelser om hur djur ska hanteras, hållas och skötas finns i

text: djurskyddslagen (2018:1192)

text: och

text: djurskyddsförordningen (2019:66)

text: Bestämmelserna i 16–26 kap. gäller endast försöksdjur som hålls i försöksdjursanläggningar.

text: Föreståndaren för djurens välbefinnande och skötsel ska se till att det finns en skriftlig arbetsinstruktion för skötsel av försöksdjuren samt att den personal som hanterar djuren följer instruktionen. Föreståndaren enligt första stycket ska se till att tillsyn sker enligt 13 § första stycket.

text: Föreståndaren för information ska se till att följande information finns lätt tillgänglig för den personal som hanterar de djurarter och stammar som finns på försöksdjursanläggningen: Berikningsplan enligt 20 §. Information om skydd av försöksdjuren vid oväntade yttre händelser av betydelse ur djurskyddssynpunkt. Information om 3R-principen. Information om de djurarter och stammar som finns på försöksdjursanläggningen.

text: Allmänna råd till 4 §

text: Oväntade yttre händelser kan exempelvis vara brand, strömavbrott eller översvämning.

text: Försöksdjursveterinären eller i förekommande fall experten, ska ta fram en skriftlig plan för verksamhetens förebyggande djurhälsovård. Planen ska uppdateras vid behov och innehålla rutiner för regelbundna hälsokontroller och hälsoinventeringar, program för mikrobiologisk övervakning, planer för hantering av sjukdomsutbrott, definitioner av hälsoparametrar, förfaranden vid introduktion av nya försöksdjur på anläggningen, samt rutiner för hygien.

text: Försöksdjursveterinären eller experten ska ta fram en skriftlig plan som hålls aktuell och är anpassad till verksamheten. Planen ska innehålla rutiner för bedövning, narkos, sedering, smärtlindring,

text: kirurgiska ingrepp inklusive pre- och postoperativ vård, samt avlivning. I de fall det inte bedrivs verksamhet som kräver åtgärder enligt första stycket behövs inte en plan enligt dessa punkter tas fram.

text: Försöksdjursveterinären eller i förekommande fall experten ska, i samråd med etolog om sådan finns knuten till verksamheten, bedriva den rådgivning som behövs för försöksdjurens fysiska och psykiska välbefinnande. Till grund för denna rådgivning ska de ta fram en skriftlig plan för bedömning av försöksdjurens fysiska och psykiska välbefinnande inklusive tillvänjnings- och träningsprogram anpassade för försöksdjuren och djurförsöken. Denna plan ska hållas aktuell.

text: Undantag

text: Försöksdjur får hållas i en anläggning som inte är godkänd som försöksdjursanläggning om verksamhetstillståndet medger detta, försöksdjuren inte utsätts för kirurgiska ingrepp enbart beroende på djurförsöket, förutom enklare ingrepp, samt försöksdjuren hålls i en bruksbesättning eller under liknande omständigheter där huvudsyftet med djurhållningen inte är försöksdjursanvändning.

text: Allmänna råd till 8 § 2

text: Enklare ingrepp kan vara blodprov, urinprov och hudbiopsier.

text: Jordbruksverket kan i samband med förhands- och godkännandet medge att försöksdjur hålls i ett mindre utrymme än vad som anges i dessa föreskrifter om försöksdjuren används eller ska användas i djurförsök med agens tillhörande lägst riskklass 2, enligt Arbetsmiljöverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: AFS 2018:4

text: ) om smittrisker eller genetiskt modifierade mikroorganismer i L- eller R-verksamhet enligt Arbetsmiljöverkets föreskrifter (

text: AFS 2011:2

text: ) om innesluten användning av genetiskt modifierade mikroorganismer. Första stycket gäller inte för primater.

text: En regional djurförsöksetisk nämnd får medge undantag från bestämmelserna i: 16 kap. 13–15 1 st., 16–26 §§, 17 kap. 3–7 §§, 18 kap. 2–7§§, 19 kap. 2–3 1 st. och 4–10 §§, 20 kap. 2–5 1 st. och 5 3 st. –8 §§, 21 kap. 2–6 §§, 22 kap. 2–9 och 11 §§, 23 kap. 2–5 §§, 24 kap. 2– 5 §§, 25 kap. 2– 5 §§ och 26 kap. 2–6 och 8–13 §§.

text: Undantagen i första stycket gäller under förutsättningen att: Försöksledaren har begärt och motiverat detta i den etiska ansökan. Det är nödvändigt med hänsyn till syftet med djurförsöket. Det finns vetenskapliga skäl, djurhälsoskäl, djurskyddsskäl eller nationella eller internationella dokumentationskrav. Första stycket gäller endast för tiden under djurförsök. Start- och slutpunkten för djurförsöket ska anges i ansökan om etiskt godkännande av djurförsök.

text: Försöksdjur får hållas och skötas på annat sätt än vad som anges i dessa föreskrifter om en veterinär har ordinerat detta av veterinärmedicinska skäl.

text: Bestämmelserna i 15–26 kap. får frångås om forskningens syfte förutsätter att försöksdjuren hålls enligt de bestämmelser som gäller för lantbrukets djur eller vattenbruksdjur som inte omfattas av djurförsök.

text: Tillsyn

text: Tillsyn av försöksdjur ska ske minst en gång dagligen på ett för försöksdjuren betryggande sätt och så att försöksdjuren störs så lite som möjligt. Nyfödda, sjuka eller skadade försöksdjur samt försöksdjur som beter sig onormalt ska ges tillsyn oftare. Detsamma gäller högdräktiga försöksdjur. Tillsynen enligt första stycket ska säkerställa att sjuka eller skadade försöksdjur samt försöksdjur som av annat skäl utsätts eller riskerar att utsättas för lidande upptäcks. Lämpliga åtgärder för att lindra försöksdjurens lidande ska vidtas snarast möjligt. Den som utövar tillsyn över försöksdjur ska ha utbildning som minst uppfyller kraven för den som sköter försöksdjur enligt 6 kap. i dessa föreskrifter.

text: Allmänna råd till 13 §

text: För att underlätta tillsynen bör berikningen vid behov kunna flyttas eller tillfälligt lyftas ut ur djurutrymmet.

text: Miljöförhållandena i utrymmen där försöksdjuren vistas ska kontrolleras dagligen. Brister som upptäcks ska åtgärdas snarast möjligt.

text: Grupphållning

text: Om inte annat framgår av 17–26 kap. ska försöksdjur som inte är naturligt solitära hållas i stabila sociala par eller grupper av kompatibla individer. Trots det som anges i första stycket får försöksdjur hållas individuellt om någon av följande förutsättningar är uppfyllda: Försöksdjuret har hållits i grupp och blir på grund av en oförutsedd händelse tillfälligt ensamt och inte kan sättas ihop med ett annat kompatibelt försöksdjur. Det gäller avel som inte redan ingår i ett etiskt godkännande och där handjuret tas från hondjuret. Handjuret får då tas från hondjuret under en begränsad tidsperiod och hållas ensamt om det inte kan hållas med ett kompatibelt hondjur. Det under kortare tidsperioder är nödvändigt för introduktion av försöksdjur.

text: När kompatibilitet mellan försöksdjur inte kunnat uppnås så att de behöver separeras för återhämtning eller tills ett nytt kompatibelt försöksdjur kan hittas. När ett försöksdjur ges särskild vård. För att förhindra smittspridning.

text: Allmänna råd till 15 §

text: 1. Par och grupper av försöksdjur bör sättas samman av unga försöksdjur. Försöksdjur som hålls i grupp bör ha möjlighet att söka skydd och komma utom synhåll från varandra. 2. När kompatibilitet inte har kunnat uppnås och detta har resulterat i onormala nivåer av aggressivitet, uppenbar viktminskning eller andra fysiologiska eller beteendemässiga stressreaktioner bör försöksdjur separeras och om möjligt sättas samman med andra försöksdjur. 3. Om det inte är möjligt att hitta en kompatibel individ bör försöksdjuret få extra tillgång till annan berikning. 4. Den tid som försöksdjuret hålls individuellt bör i möjligaste mån

text: minimeras.

text: 5. Syn-, hörsel-, lukt- och/eller känselkontakt mellan försöksdjuren bör bibehållas även när de hålls individuellt.

text: Introduktion eller återintroduktion av försöksdjur i etablerade grupper ska övervakas noggrant och ske på ett sådant sätt att problem med kompatibilitet och störda sociala relationer undviks.

text: Inredning och berikning

text: Försöksdjur ska alltid ha tillgång till lämpligt bäddmaterial samt lämpliga och för försöksdjuren attraktiva vilo- och sovplatser i sådan mängd att alla försöksdjur kan vila och sova samtidigt. Under fortplantningsperioden ska försöksdjuren ha tillgång till lämpligt bomaterial och boplatser.

text: Försöksdjur ska hållas i ett utrymme med tillräcklig komplexitet så att de har möjlighet att utföra ett brett spektrum av naturliga beteenden. Försöksdjuren ska dessutom ges en viss möjlighet att kontrollera och välja sin miljö för att minska stressbeteende.

text: Försöksdjur ska ha tillgång till berikning. Berikningen ska vara anpassad till försöksdjurens artspecifika och individuella behov. Detta gäller även för de arter som inte omfattas av de särskilda bestämmelserna i 17–26 kap.

text: Allmänna råd till 18 och 19 §§

text: 1. De naturliga beteenden som i första hand bör främjas är djurs behov av rörelse, vila, komfort, sysselsättning, födosök, gömsle och socialt umgänge. Berikning av miljön kan uppnås genom att ge möjlighet till t.ex. fysisk aktivitet, undersökande beteenden, samt finmotoriska och kognitiva aktiviteter som är lämpliga för arten. Rastningsmöjlighet och inredning som ökar djurens möjlighet att utnyttja utrymmets hela volym bör också prioriteras.

text: 2. Utfodringsrutiner och foderanordningar bör vara utformade för att stimulera födosöksbeteende. 3. Lösa miljöberikningsobjekt bör vara sådana att försöksdjuren kan undersöka, bära omkring samt bearbeta dem. Berikning bör finnas i sådan mängd att konkurrens minimeras.

text: Berikningsplan

text: På en försöksdjursanläggning ska försöksdjursveterinären eller experten, i samråd med etolog om sådan finns knuten till verksamheten, ta fram en skriftlig plan för berikning av försöksdjurens miljö. Planen ska genomföras, regelbundet ses över och vid behov uppdateras. Planen ska säkerställa att djurens miljö inte understiger kraven enligt 18 och 19 §§.

text: Inkompatibla arter

text: Försöksdjur av arter som är inkompatibla eller som kräver olika miljöförhållanden får inte hållas i samma rum om de kan störas av varandra, eller om deras olika behov av miljöförhållanden inte kan tillgodoses.

text: Rovdjur och bytesdjur

text: Rovdjur och bytesdjur får inte hållas inom syn-, lukt- eller hörhåll för varandra.

text: Uppfödning

text: Nyfödda eller unga försöksdjur ska hållas med modern eller likvärdig ersättare så länge de behöver en moders mjölk eller omvårdnad.

text: Foder och vatten

text: Utrymmet där försöksdjuren utfodras ska vara så stort att alla försöksdjur kan få tillgång till fodret samtidigt och utformat så att konkurrensen mellan försöksdjuren begränsas.

text: Av

text: 2 kap. 4 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: framgår att djur ska ges tillräckligt med foder och vatten som är av god kvalitet och som är anpassat för arten. Fodret ska vara smakligt för djuren och ha sådan form samt presenteras så att det uppfyller djurens beteendebehov. Djuren ska ha fri tillgång till dricksvatten. Fodret ska hålla god hygienisk kvalitet och vid val av råvaror, tillverkning, beredning och presentation av fodret ska risken för kemisk, fysisk och mikrobiologisk förorening minimeras. System för automatisk foderförsörjning ska noga övervakas. Fodret ska förpackas, transporteras och lagras så att det inte förorenas, försämras eller förstörs.

text: Om automatiska dricksvattensystem används ska de regelbundet kontrolleras, underhållas och spolas igenom. Om burar med hel botten används ska risken för översvämning minimeras.

text: 17 KAP. SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR MUS, RÅTTA, GERBIL, HAMSTER OCH MARSVIN

text: Bestämmelserna i detta kapitel gäller utöver bestämmelserna i 16 kap. och innehåller specifika bestämmelser om mus, råtta, gerbil, guldhamster, kinesisk dvärghamster och marsvin.

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 2 § djurskyddslagen

text: Mus, råtta, gerbil och hamster bör inte avvänjas före tre veckors ålder.

text: Marsvin bör inte avvänjas före fyra veckors ålder.

text: Undantag till grupphållning

text: Hamster får hållas individuellt.

text: Inredning och berikning

text: Försöksdjuren ska hållas i burar med hel botten.

text: Bobyggnadsmaterial ska alltid finnas tillgängligt.

text: Foder

text: Försöksdjuren ska ha tillgång till foder i tillräcklig utsträckning med tanke på deras snabba ämnesomsättning. Marsvin ska ha daglig tillgång till hö eller annat grovfoder.

text: Miljö och klimatreglering

text: Ventilation och temperatur

text: Den relativa luftfuktigheten i djurutrymmena ska överstiga 40 procent.

text: Utrymmeskrav

text: Försöksdjuren ska ha minst de utrymmen som framgår av tabell 1–9. I dessa tabeller avses med minsta höjd avståndet mellan utrymmets golv och överdel. Denna höjd ska finnas i mer än 50 procent av utrymmet innan berikningsanordningar har satts in. Vid planeringen av ett djurförsök ska djurens tillväxt beaktas så att utrymmet är tillräckligt stort under hela försöket.

text: Tabell 1 Mus

text: Kroppsvikt (g) Minsta golvyta Golvyta per djur Minsta höjd (cm)

text: 2 2

text: (cm ) (cm )

text: högst 20 330 60 12 över 20 till 25 330 70 12 över 25 till 30 330 80 12 över 30 330 100 12

text: Tabell 2 Mus, uppfödning

text: Minsta golvyta Extra golvyta Minsta höjd (cm) (cm ) per avkomma överstigande 10 (cm )

text: hona med kull 330 - 12 avelspar med kull 380 - 12 trio av stam med ≤5 avkommor/ 500 - 12 hona* trio av stam med >5 avkommor/ 500 25 12 hona* * fram till avvänjning vid 3 veckors ålder.

text: Tabell 3 Mus, uppfödning – avvanda möss*

text: 2 2

text: (cm ) (cm )

text: högst 20 950 40 12 över 20 1500 30 12 * Avvanda möss får hållas vid dessa högre beläggningsgrader under den korta perioden mellan avvänjning och förflyttning, under förutsättning att försöksdjuren hålls i större djurutrymmen med lämplig berikning, och att dessa förhållanden inte orsakar någon brist i välbefinnandet som t.ex. ökade nivåer av aggressivitet, sjuklighet eller dödlighet, stereotypier och andra beteendestörningar, viktminskning eller andra fysiologiska eller beteendemässiga stressreaktioner.

text: Tabell 4 Råtta

text: 2 2

text: (cm ) (cm )

text: högst 200 800 200 18 över 200 till 300 800 250 18 över 300 till 400 800 350 18 över 400 till 600 800 450 18 över 600 till 800 1500 600 18 över 800 1800 900 18

text: Tabell 5 Råtta, uppfödning

text: Minsta Extra Extra Minsta höjd golvyta golvyta per golvyta per (cm) (cm ) avkomma 8- avkomma

text: 10 (cm ) överstigande

text: 10 (cm )

text: avelshona med 800 - - 18 kull avelspar med kull 1200 - - 18 trio med ≤4 1600 - - 18 avkommor/hona trio med >4 1600 45 30 18 avkommor/hona* * fram till avvänjning vid 3 veckors ålder.

text: Tabell 6 Råtta, uppfödning – avvanda ungar*

text: 2 2

text: (cm ) (cm )

text: högst 50 1 500 100 18 över 50 till 100 1 500 125 18 över 100 till 150 1 500 150 18 över 150 till 200 1 500 175 18 högst 100 2 500 100 18 över 100 till 150 2 500 125 18 över 150 till 200 2 500 150 18 * Avvanda råttor får hållas vid dessa högre beläggningsgrader under den korta perioden mellan avvänjning och förflyttning, under förutsättning att försöksdjuren hålls i större djurutrymmen med lämplig berikning, och att dessa förhållanden inte orsakar någon brist i välbefinnandet som t.ex. ökade nivåer av aggressivitet, sjuklighet eller dödlighet, stereotypier och andra beteendestörningar, viktminskning eller andra fysiologiska eller beteendemässiga stressreaktioner.

text: Tabell 7 Gerbil

text: 2 2

text: (cm ) (cm )

text: högst 40 1200 150 18 över 40 till 150 1200 250 18 över 150 1200 350 18 avelspar eller trio med kull 1200 - 18

text: Tabell 8 Hamster

text: 2 2

text: (cm ) (cm )

text: högst 60* 1500 100 14 högst 60 800 150 14 över 60 till100 800 200 14 över 100 till 140 800 250 14 över 140 800 320 14 avelspar/hona 800 - 14 med kull * Gäller vid uppfödning. Avvanda hamstrar får hållas vid dessa högre beläggningsgrader under den korta perioden mellan avvänjning och förflyttning, under förutsättning att försöksdjuren hålls i större djurutrymmen med lämplig berikning, och att dessa förhållanden inte orsakar någon brist i välbefinnandet som t.ex. ökade nivåer av aggressivitet, sjuklighet eller dödlighet, stereotypier och andra beteendestörningar, viktminskning eller andra fysiologiska eller beteendemässiga stressreaktioner.

text: Tabell 9 Marsvin

text: 2 2

text: (cm ) (cm )

text: högst 200 1800 200 23 över 200 till 300 1800 350 23 över 300 till 450 1800 500 23 över 450 till 700 2500 700 23 över 700 2500 900 23 avelspar med kull 2500 * 23 2 * För varje ytterligare avelshona ska ytterligare 1000 cm läggas till.

text: 18 KAP. SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR KANIN

text: Bestämmelserna i detta kapitel gäller utöver bestämmelserna i 16 kap. och innehåller specifika bestämmelser om kanin.

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 2 § djurskyddslagen

text: 1. Kaniner bör inte avvänjas före sex veckors ålder.

text: 2. Könsmogna hannar bör kastreras före grupphållning.

text: Inredning

text: Kaniner äldre än 10 veckor ska ha tillgång till ett upphöjt område. Försöksdjuren ska kunna ligga och sitta på, samt utan svårighet röra sig på och under det upphöjda området. Det upphöjda området enligt första stycket ska ha minst de mått som anges i tabell 4 i 7 §, men får inte vara större än att minst 60 procent av minimigolvytan enligt tabell 2–3 i 7 § har full takhöjd.

text: Om kaniner yngre än 10 veckors ges tillgång till ett upphöjt område, ska det vara minst 55 cm × 25 cm. Höjden över golvet ska vara tillräcklig för att försöksdjuren ska kunna ligga och sitta på, samt utan svårighet röra sig på och under det upphöjda området.

text: Om det finns vetenskapliga eller veterinärmedicinska skäl för att inte använda ett upphöjt område, ska djurutrymmets yta enligt tabell 2 och 3 i 7 § vara 33 procent större för en ensam kanin och 60 procent större för två kaniner.

text: Foder

text: Kaniner ska ha daglig tillgång till grovfoder.

text: Uppfödning

text: Avelshonor ska ha tillgång till en bolåda med tak och bobyggnadsmaterial senast från och med en vecka före beräknad förlossning och till och med minst fyra veckor därefter.

text: Utrymmeskrav

text: Kaniner ska ha minst de utrymmen som framgår av tabell 1–4.

text: Tabell 1 Ungar upp till 10 veckor

text: Ålder Minsta golvyta Golvyta per Minsta höjd (cm)

text: 2 2

text: (cm ) djur (cm )

text: Från och med avvänjning till och med 4000 800 40 6 veckor Från och med 7 veckor 4000 1200 40 till och med 10 veckor

text: Tabell 2 Kaniner över 10 veckor

text: Slutlig Minsta golvyta Minsta tillägg Minsta tillägg Djurutrymmets kroppsvikt för 1-2 djur yta/djur 3-6 yta/djur över minsta höjd (kg) (cm ) individer 6 individer (cm)

text: 2 2

text: (cm ) (cm )

text: högst 3 3500 3000 2500 45 över 3 till 5 4200 3000 2500 45 över 5 5400 3000 2500 60

text: Tabell 3 Avelshona med kull

text: Kaninhonans Minsta Tillägg för Inkl. bolåda Minsta höjd vikt (kg) golvyta bolådor (cm ) (cm) (cm )

text: högst 3 3500 1000 4500 45 över 3 till 5 4200 1200 5400 45 över 5 5400 1400 6800 60

text: Tabell 4 Storlek på upphöjt område

text: Slutlig kroppsvikt yta (cm x cm) Höjd från djurutrymmets (kg) golv (cm)

text: under 3 55*25 25 Från och med 3 till och med 5 55*30 25 över 5 60*35 30

text: 19 KAP. SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR KATT

text: Bestämmelserna i detta kapitel gäller utöver bestämmelserna i 16 kap. och innehåller specifika bestämmelser om katt.

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 2 § djurskyddslagen

text: Katter bör inte separeras från modern före 12 veckors ålder.

text: Tillsyn

text: Vid den dagliga tillsynen av katter ska social stress speciellt kontrolleras.

text: Grupphållning

text: Katter får inte hållas individuellt under mer än 24 timmar. Katter som visar upprepat aggressivt beteende mot andra katter får hållas individuellt under en längre period än 24 timmar om det inte går att hitta en kompatibel individ som sällskap.

text: Inredning och berikning

text: Utrymmet ska vara försett med bolådor eller andra liggplatser på olika nivåer. Alla katter ska samtidigt få plats att ligga på hyllorna. Hyllorna ska sammanlagt vara minst så stora som anges i tabell 2 i 10 §.

text: Det ska finnas tillräckligt antal lådor för avföring och urin. Lådorna ska vara tillräckligt stora och förses med tillräcklig mängd absorberande material.

text: Platser för utfodring och avföringslådor ska ligga minst 0,5 meter isär och får inte byta plats med varandra.

text: Utrymmet ska vara försett med klösanordningar och klätterstrukturer så att hela utrymmets volym kan utnyttjas.

text: Uppfödning

text: Honor som har ungar under fyra veckors ålder eller som är i de två sista veckorna av dräktigheten, får hållas individuellt.

text: En avelshona med ungar ska ha tillgång till bolåda med bäddmaterial.

text: Utrymmeskrav

text: Katter ska ha minst de utrymmen som framgår av tabell 1-2.

text: Tabell 1 Katter

text: Minsta golvyta* Per djur

text: 2 2 Höjd (m) (m ) (m )

text: Vuxen katt (äldre än 5 1 2 16 v.) Hona med kull yngre 5 2,5 2 än 12 v. Växande djur, 12 – 16 5 0,7 2 v. * Exklusive hyllor

text: Tabell 2 Utrymme hylla

text: 2 2

text: Minsta yta för första djuret (m ) Tillägg för varje ytterligare djur (m )

text: 0,5 0,25

text: Allmänna råd till 10 §

text: För en hona med kull bör utrymmet ökas gradvis så att inhysningen för kullar vid 16 veckors ålder uppfyller utrymmeskraven för vuxna katter.

text: 20 KAP. SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR HUND

text: Bestämmelserna i detta kapitel gäller utöver bestämmelserna i 16 kap. och innehåller specifika bestämmelser om hund.

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 2 § djurskyddslagen

text: Hundvalpar bör inte separeras från tiken före 8 veckors ålder.

text: Inredning

text: Det ska finnas siktbarriärer mellan boxarna. Väggen mot korridoren och del av väggen mellan boxarna får dock bestå av genomsiktligt material.

text: Utrymmet ska ha upphöjda liggplatser så att alla hundar samtidigt får plats att ligga ned.

text: Uppfödning

text: Valpningsutrymmet ska vara utformat så att tiken kan förflytta sig bort från valparna till en annan avdelning eller till ett upphöjt område.

text: Utomhusutrymme

text: Hundar ska ha tillgång till utomhusutrymme. Första stycket gäller inte om Jordbruksverket i samband med förhandsgodkännandet eller godkännandet av försöksdjursanläggningen har godkänt att utomhusutrymme saknas. Hundar som inte har fri tillgång till utomhusutrymme ska rastas utomhus.

text: Allmänna råd till 5 §

text: Rastning bör ske minst två gånger per dag med en sammanlagd

text: rastningstid på minst två timmar.

text: I utomhusutrymmet ska det finnas lämpligt skydd mot nederbörd, vind och sol. Dessutom ska marken vara dränerad.

text: Utomhusutrymmen ska ha upphöjda liggplatser.

text: Utrymmeskrav

text: Hundar ska ha tillgång till minst så stort utrymme som framgår av tabell 1. Höjden ska vara minst 2 m. Del av utrymmet i första stycket får utgöras av ett utomhusutrymme. Dock måste hundarna ha tillgång till ett inomhusutrymme som motsvarar minst 50 procent av det minsta utrymme som hundarna ska ha tillgång till enligt tabell 1. En digivande tik eller tik med kull ska ha samma utrymme som en ensam tik med samma vikt. Valparna får sedan hållas kvar på samma utrymme tills de är 12 veckor. Därefter ska valparna räknas som enskilda individer enligt tabell 1.

text: Tabell 1 Hund

text: < 5 kg 5-10 kg 10-20 kg 20-30 kg 30-40 kg > 40 kg

text: Utrymme för en hund (m ) 6 10 14 16 18 20 Tillägg för varje extra hund 2 2 3 4 5 6 7 (m )

text: Om flera hundar av olika storlek hålls i samma utrymme, ska storleken på utrymmet beräknas enligt följande. Storleken utgår från det utrymme som krävs för en hund av den största storleken (övre raden i tabellen). Till detta läggs de utrymmen som krävs för varje extra hund i respektive storleksklass (nedre raden i tabellen).

text: Undantag från utrymmeskrav vid försök

text: Om den regionala djurförsöksetiska nämnden meddelar undantag enligt 16 kap. 10 § gäller att en hund tillfälligt får hållas individuellt på 2 m om den väger under 20 kg och på 4 m om den väger över 20 kg. En hund får inte hållas individuellt under mer än fyra timmar per dygn.

text: 21 KAP. SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR ILLER

text: Bestämmelserna i detta kapitel gäller utöver bestämmelserna i 16 kap. och innehåller specifika bestämmelser om iller.

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 2 § djurskyddslagen

text: Illervalpar bör inte separeras från tiken före åtta veckors ålder.

text: Inredning

text: Iller ska ha tillgång till bolådor eller bohålor med lämpligt bomaterial i tillräcklig omfattning. 3 § Iller får inte hållas på nätgolv.

text: Uppfödning

text: En hona med valpar ska under avvänjningsperioden ha tillgång till en plats som är oåtkomlig för valparna.

text: Miljö och klimatreglering

text: Ventilation och temperatur

text: Illrar som hålls utomhus ska ha bolådor eller bohålor som skyddar mot kyla.

text: Utrymmeskrav

text: Illrar ska ha minst de utrymmen som framgår av tabell 1.

text: Tabell 1 Iller

text: Minsta Utrymme per Kortaste sida Höjd (m) utrymme djur (m ) (m) (m )

text: Avvanda illrar 2 1 1 1 Hona med kull 2 - 1 1

text: 22 KAP. SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR PRIMATER

text: Bestämmelserna i detta kapitel gäller utöver bestämmelserna i 16 kap. och innehåller specifika bestämmelser om primater.

text: Tillsyn

text: Primater ska ha tillsyn minst två gånger dagligen. Det ska dessutom finnas permanenta övervakningssystem som möjliggör övervakning av samtliga primater. Systemen ska vara konstruerade så att den som observerar försöksdjuren inte kan ses eller höras av de försöksdjur som ska övervakas.

text: Grupphållning

text: Primater ska hållas i par eller grupp.

text: Inredning och berikning

text: Utrymmen för primater ska innehålla visuella barriärer och olika flyktvägar för att minimera aggression mellan försöksdjuren och inge en känsla av trygghet. Inredningen ska ge möjlighet för försöksdjuren att uttrycka sina normala beteendebehov, stimulera rörelse samt tillåta flykt uppåt.

text: Allmänna råd till 4 §

text: Lämplig inredning är hyllor, rep, rör och andra strukturer som ökar utrymmets användbarhet och komplexitet. Hyllor bör placeras på olika nivåer inom utrymmet.

text: Berikningen ska vara anpassad till primaternas artspecifika och individuella behov.

text: Allmänna råd till 5 §

text: Lämplig berikning är utfodringsrutiner och foderanordningar som är utformade för att stimulera födosöksbeteende. Lämplig kompletterande berikning är föremål som stimulerar undersökande beteenden, samt finmotoriska och kognitiva aktiviteter. Dessa föremål bör bytas ut och förändras för att ge variation. Försöksdjuren bör tränas i att ha kontakt med och samarbeta med människor.

text: Uppfödning

text: Unga primater får inte separeras från modern förrän de, beroende på art, är 6–12 månader gamla.

text: Krabbmakak, rhesusapa, och grön markatta, får inte separeras från modern före 12 månaders ålder. Övriga arter av makaker och markattor får inte separeras från modern före åtta månaders ålder.

text: Silkesapor, tamariner och babianer får inte separeras från modern före åtta månaders ålder. Dödskalleapor ska inte separeras från modern före sex månaders ålder.

text: Utomhusutrymme

text: Primater ska ha tillgång till både inom- och utomhusutrymme. Utomhusutrymmet ska vara utformat så att det finns lämpligt skydd mot nederbörd, vind och sol. Vid olämplig väderlek får försöksdjursveterinär, eller i förekommande fall expert, efter en individuell bedömning, besluta att försöksdjuren inte får vistas utomhus av djurskyddsskäl eller veterinärmedicinska skäl.

text: Undantag för utomhusutrymme

text: Primater får hållas utan tillgång till utomhusutrymme om de används eller ska användas i djurförsök med agens tillhörande lägst riskklass 2 enligt Arbetsmiljöverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: AFS 2018:4

text: ) om smittrisker, eller genetiskt modifierade mikroorganismer i L- eller R-verksamhet enligt Arbetsmiljöverkets föreskrifter (

text: AFS 2011:2

text: ) om innesluten användning av genetiskt modifierade mikroorganismer.

text: Utrymmeskrav

text: Primater ska ha minst de utrymmen som framgår av tabell 1–3.

text: Tabell 1 Makaker och markattor

text: Primatart Minimiyta Minsta Minsta volym per

text: 2 3

text: (m ) höjd (m) ytterligare djur (m )

text: Krabbmakak, rhesusapa 2,0 2,0 2,0 och grön markatta* Krabbmakak, rhesusapa och grön markatta i grupp 4,0 2,0 3,5*** för avel* Övriga makaker och 2,0 1,8 1 markattor <3 års ålder** Övriga makaker och 2,0 1,8 1,8 markattor >3 års ålder* Övriga makaker och 3,5 2,0 3,5*** markattor i grupp för avel * I ett djurutrymme med minsta mått får högst två försöksdjur hållas. ** I ett djurutrymme med minsta mått får högst tre försöksdjur hållas. *** I avelsgrupper krävs ingen ytterligare volymökning för försöksdjur upp till två års ålder som hålls med sin moder.

text: Tabell 2 Silkesapor, tamariner och dödskalleapor

text: Primatart Minimiyta Minsta höjd Minsta volym (m ) (m) per ytterligare djur (m )

text: Vit silkesapa* 1,0 2,0 0,5 Vit silkesapa, familjegrupp 2,0 2,0 0,5** för avel* Övriga silkesapor* 0,5 1,5*** 0,2** Tamariner* 1,5 1,5*** 0,2**

text: Dödskalleapor* 2,0 1,8 0,5** * I ett djurutrymme med minsta mått får högst två försöksdjur hållas. ** I avelsgrupper krävs ingen ytterligare volymökning för försöksdjur upp till 5 månader som hålls med sin familj. *** Djurutrymmets översta del ska vara minst 1,8 m över golvet.

text: Tabell 3 Babianer

text: Minimiyta Minsta höjd Minsta volym per

text: 2 3

text: (m ) (m) ytterligare djur (m )

text: Djur under 4 års ålder* 4 1,8 3 Djur från och med 4 års 7 1,8 6 ålder*

text: Djur som hålls för 2 12** avelsändamål * I ett djurutrymme med minimimått får högst två försöksdjur hållas. ** I avelsgrupper krävs ingen ytterligare volymökning för försöksdjur upp till två års ålder som hålls med sin moder.

text: 23 KAP. SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR NÖTKREATUR, FÅR, GET, GRIS OCH HÄSTDJUR

text: Bestämmelserna i detta kapitel gäller utöver bestämmelserna i 16 kap. och innehåller specifika bestämmelser om de domesticerade formerna av nötkreatur, får, getter, grisar och hästdjur.

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 2 § djurskyddslagen

text: 1. Får och get bör normalt sett hållas på bete eller på annat sätt ges tillfälle att vistas ute sommartid. 2. Nötkreatur, får och get bör även annan tid än sommartid ges tillfälle att vistas ute. 3. Tjurar och kalvar yngre än sex månader bör ges tillfälle att vistas ute. 4. Grisar bör ges tillfälle att vistas ute och djuret bör då ha möjlighet att

text: kunna reglera sin kroppstemperatur.

text: 5. Hästdjur bör ges tillgång till bete sommartid.

text: Undantag från grupphållning

text: Hästdjur får hållas i ensambox, under förutsättning att de har syn-, hörsel-, luktoch känselkontakt med andra hästar.

text: Utomhusutrymme

text: Hästdjur ska normalt sett ges tillfälle att dagligen röra sig fritt i sina naturliga gångarter.

text: Utrymmeskrav

text: Nötkreatur, får, get och gris ska ha minst de utrymmen som framgår av tabell 1– 4.

text: Tabell 1 Nötkreatur

text: Kroppsvikt Djurutry- Golvyta Utrymme vid Utrymme vid (kg) mmets per djur fodertråg vid fri fodertråg vid minsta (m ) utfodring av restriktiv storlek nötkreatur utan utfodring av (m ) horn (m/djur) nötkreatur utan horn (m/djur)

text: högst 100 2,5 2,3 0,1 0,3 över 100 till 4,25 3,4 0,15 0,5 200 över 200 till 6 4,8 0,18 0,6 400 över 400 till 9 7,5 0,21 0,7 600 över 600 till 11 8,75 0,24 0,8 800 över 800 16 10 0,3 1

text: Tabell 2 Får och get

text: Kroppsvikt (kg) Djurutrymmets Minsta Skiljeväggens minsta storlek golvyta/djur (m ) minsta höjd (m) (m )

text: under 20 1 0,7 1 över 20 till 35 1,5 1 1,2 över 35 till 60 2 1,5 1,2 över 60 3 1,8 1,5

text: Tabell 3 Utfodringsutrymme för får och get

text: Kroppsvikt (kg) Utrymme vid foderbord vid Utrymme vid foderbord fri utfodring (m/djur) vid restriktiv utfodring (m/djur)

text: under 35 0,17 0,35 över 35 till 60 0,17 0,45 över 60 samt dräktiga tackor 0,17 0,5

text: Tabell 4 Gris

text: Levande vikt (kg) Djurutrymmets Minsta golv- Minsta ligg- Minsta plats minsta storlek* yta/djur (m ) plats per vid (m ) djur** foderbord (m /djur) (m/djur)

text: under 5 2 0,2 0,13 0,17 över 5 till 10 2 0,25 0,16 0,18 över 10 till 20 2 0,35 0,22 0,20 över 20 till 30 2 0,5 0,28 0,22 över 30 till 50 2 0,7 0,40 0,26

text: över 50 till 70 3 0,8 0,52 0,29 över 70 till 100 3 1 0,70 0,35 över 100 till 150 4 1,35 1.0 0,44 över 150 till 200 5 2,5 1,3 0,45 Vuxna (kon- 7,5 7,5 6,0 0,50 ventionella) galtar * Grisar kan begränsas i mindre utrymmen under korta tidsperioder, exempelvis genom att djurutrymmet delas av med skiljeväggar, om detta är motiverat av veterinärmedicinska eller experimentella skäl, till exempel om det är nödvändigt med individuell foderkonsumtion. ** Vid termoneutrala förhållanden.

text: Hästdjur ska ha tillgång till det utrymme som framgår av tabell 5. Den kortaste sidan av boxen ska vara minst 1,5 gånger djurets mankhöjd. Inomhusutrymmen ska vara så höga att försöksdjuren kan stegra sig fullständigt.

text: Tabell 5 Hästdjur

text: Mankhöjd (m) Minsta golvyta/djur (m /djur) Djurut- För varje djur För varje djur Fölningsbox/ rymmets som hålls indi- som hålls i sto med föl minsta viduellt eller i grupper på fyra höjd (m) grupper på eller fler djur upp till tre djur

text: 1,00 till 1,40 9 6 16 3 1,40 till 1,60 12 9 20 3 över 1,60 16 (2 × mankhöjd) 20 3

text: 24 KAP. SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR FÅGLAR

text: Bestämmelserna i detta kapitel gäller utöver bestämmelserna i 16 kap. och innehåller specifika bestämmelser om zebrafinkar, duvor, tamhöns, kalkon, ankor, gäss och vaktlar.

text: Inredning och berikning

text: Zebrafinkar och duvor ska kunna flyga korta sträckor. Utrymmena ska därför vara långa och smala såvida de inte är så stora att detta krav ändå uppfylls.

text: Tamhöns och duvor ska ha tillgång till sittpinnar i sådan omfattning att alla får plats att vila samtidigt. Tamhöns ska även ha tillgång till strömedel som kan tillfredsställa deras beteendebehov av att picka, sprätta och sandbada.

text: Ankor och gäss ska ha tillgång till en damm.

text: Utrymmeskrav

text: Fåglar ska ha minst de utrymmen som framgår av tabell 1–8.

text: Tabell 1 Zebrafinkar

text: Gruppstorlek Djurutrymmets Minsta höjd Fodertrågets minsta minsta storlek (cm) längd per fågel (cm) (m )

text: upp till 6 1 100 2 mellan 7 och 12 1,5 200 2 mellan 13 och 20 2 200 3 för varje ytterligare 0,05 - 1 per 6 fåglar fågel utöver 20

text: Tabell 2 Duvor

text: Gruppstorlek Djur- Minsta Fodertrågets Sittpinnens Minsta utrymmets höjd (cm) minsta längd minsta yta per minsta per fågel längd per fågel storlek (m²) (cm) fågel (cm) (m²)

text: Upp till 6 2 200 5 30 0,33 mellan 7 och 3 200 5 30 0,25 12 för varje ytterligare 0,15 - 5 30 0,18 fågel utöver 12

text: Tabell 3 Tamhöns

text: Kroppsvikt Djurutrymmets Minsta yta Minsta Fodertrågets (g) minsta storlek per fågel höjd (cm) minsta längd

text: 2 2

text: (m ) (m ) per fågel (cm)

text: Upp till 200 1 0,025 30 3 över 200 till 1 0,03 30 3 300 över 300 till 1 0,05 40 7 600 över 600 till 1 2 0,09 50 15 200 över 1 200 till 1 2 0,11 75 15 800 över 1 800 till 2 2 0,13 75 15 400 2 0,21 75 15 över 2 400

text: Tabell 4 Kalkon

text: Alla utrymmets sidor ska vara minst 1,5 m långa.

text: Kroppsvikt Djurutrymmets Minsta yta Minsta Fodertrågets (kg) minsta storlek per fågel höjd (cm) minsta längd

text: 2 2

text: (m ) (m ) per fågel (cm)

text: Upp till 0,3 2 0,13 50 3

text: över 0,3 till 2 0,17 50 7 0,6 över 0,6 till 1 2 0,3 100 15

text: 2 0,35 100 15 över 1 till 4 2 0,4 100 15 över 4 till 8 2 0,5 150 20 över 8 till 12 2 0,55 150 20 över 12 till 16 2 0,6 150 20 över 16 till 20 3 1 150 20 över 20

text: Tabell 5 Ankor

text: Kroppsvikt, g Djurutrymm Yta per Minsta höjd Fodertrågets ets minsta fågel (m ) * (cm) minsta längd storlek (m ) per fågel (cm)

text: 2 0,1 50 10 Upp till 300 över 300 till 1 200 2 0,2 200 10 ** 2 0,25 200 15 över 1 200 till 3 500 2 0,5 200 15 över 3 500 2 2 * I detta ska det ingå en damm på minst 0,5 m per 2 m utrymme som är minst 30 cm djup. Dammen kan utgöra upp till 50 % av djurutrymmets minsta storlek. ** Fåglar som ännu inte är flygfärdiga kan hållas i utrymmen som är minst 75 cm höga.

text: Tabell 6 Gäss

text: Kroppsvikt, g Djurutrymmets Yta per Minsta höjd Fodertrågets minsta storlek fågel (cm) minsta längd

text: 2 2

text: (m ) (m ) * per fågel (cm)

text: Upp till 500 2 1 200 10 över 500 till 2 000 2 1 200 15 över 2 000 2 1 200 15 2 2 * I detta ska det ingå en damm på minst 0,5 m per 2 m utrymme som är minst 30 cm djup. Dammen kan utgöra upp till 50 % av djurutrymmets minsta storlek.

text: Tabell 7 Ankor och gäss, minsta dammstorlek

text: Yta (m ) Djup (cm)

text: 0,5* 30 Ankor 0,5* mellan 10 och 30 Gäss 2 * Dammstorleken räknas per 2 m -utrymme. Dammen kan utgöra upp till 50 % av djurutrymmets minsta storlek.

text: Tabell 8 Vaktlar

text: Kropps- Djurutrymm Yta per Yta per Minsta Fodertrågets vikt (g) ets minsta fågel som ytterligare höjd minsta längd storlek (m ) hålls i par fågel som (cm) per fågel (cm) (m ) hålls i grupp (m )

text: Upp till 1 0,5 0,1 20 4 150 1 0,6 0,15 30 4 över 150

text: Undantag från utrymmeskrav vid försök

text: Om den regionala djurförsöksetiska nämnden meddelar undantag enligt 16 kap. 10 § gäller följande minimimått: Vid häckningsstudier får par av zebrafinkar hållas i utrymmen med lämplig berikning där golvytan är minst 0,5 m och höjden är minst 40 cm. Tamhöns får hållas i utrymmen med lämplig berikning och med en golvyta på minst 0,75 m , under förutsättning att tätheten i tabell 3 i 5 § följs. Kalkon får hållas i utrymmen med lämplig berikning och med en golvyta på minst 0,75 m och en höjd på minst 50 cm för fåglar under 0,6 kg, 75 cm för fåglar under 4 kg och 100 cm för fåglar över 4 kg. Detta gäller under förutsättning att tätheten i tabell 4 i 5 § följs. Ankor och gäss får hållas i mindre utrymmen med lämplig berikning och med en golvyta på minst 0,75 m , under förutsättning att tätheten i tabell 5–6 i 5 § följs.

text: 25 KAP. SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR GRODDJUR OCH KRÄLDJUR

text: Bestämmelserna i detta kapitel gäller utöver bestämmelserna i 16 kap. och innehåller specifika bestämmelser om groddjur, marklevande ormar och vattenlevande sköldpaddor. Bestämmelserna i detta kapitel gäller inte halvakvatiska eller träd- och marklevande salamandrar.

text: Inredning och berikning

text: Helakvatiska groddjur och vattenlevande sköldpaddor ska hållas i vatten. Halvakvatiska och marklevande groddjur ska ha tillgång till både land- och vattendel.

text: Groddjur ska ha tillgång till gömställen som är utformade så att alla försöksdjur kan gömma sig samtidigt.

text: Allmänna råd till 2 och 3 §§

text: Försöksdjur som omfattas av detta kapitel bör ha tillgång till gömställen eller kamouflerande inredning anpassade efter artens behov. Helakvatiska groddjur bör ha gömställen på djurutrymmets botten. Vattensköldpaddor

text: bör ha tillgång till både land- och vattendel. Groddjur som inte är helakvatiska och marklevande ormar bör ha tillgång till bottenmaterial.

text: Bottenmaterialet och dess innehåll av fukt bör vara anpassat efter artens behov. Trädlevande groddjur bör ha en inredning som gör att de både kan

text: röra sig och vila ovan mark.

text: Miljö och klimatreglering

text: Temperatur-, ljus- och vattenförsörjningen till akvarier och tankar ska anpassas till de enskilda groddjurens och kräldjurens behov och toleransgränser.

text: Allmänna råd till 4 §

text: Temperatur och ljusintensitet samt ljusfrekvens bör anpassas till de enskilda groddjurens och kräldjurens behov och toleransgränser. Försöksdjuren bör ha möjlighet att vistas inom områden med olika termozoner och olika ljusintensitet.

text: Utrymmeskrav

text: Försöksdjuren ska ha minst de utrymmen som framgår av tabell 1–5. Om det krävs får dock mindre individuella tankar användas vid naturlig parning och superovulation. Utrymmena i tabell 1 gäller vuxna djur. För hållande av juveniler och yngel ska måtten ändras i proportion till djurens storlek.

text: Tabell 1 Groddjur av helakvatiska arter

text: Djurets Djurets Minsta Minsta yta Minsta längd*, längd**, yta (m²) per djur vid vattendjup salamandrar grodor och grupp- (cm) (cm) paddor (cm) hållning (m²)

text: Upp till 10 Upp till 5 0,09 0,015 15 11-15 5,5-7,5 0,15 0,025 15 16-20 8-10 0,25 0,04 20 21-40 10,5-20 0,5 0,085 20 41-60 20,5-30 1,0 0,17 30 Mer än 60 Mer än 30 1,5 0,5 50 * Salamandrars längd mäts från nosspetsen till svansspetsen. ** Längd på grodor och paddor mäts från nosspetsen till ryggslutet.

text: Tabell 2 Groddjur av halvakvatiska arter

text: Djurets Minsta yta** Minsta yta Minsta Minsta längd* (m ) per djur vid höjd*** (cm) vatten-djup (grodor och grupp- (cm) paddor) (cm) hållning (m )

text: Upp till 5 0,15 0,02 20 10 5,5-7,5 0,35 0,05 30 10 Mer än 7,5 0,4 0,07 30 15 * Längd på grodor och paddor mäts från nosspetsen till ryggslutet. ** En tredjedel land och två tredjedelar vatten där försöksdjuren kan ligga helt under vattenytan.

text: *** Mätt från ytan av landdelen upp till innerdelen av terrariets överkant. Djurutrymmenas höjd ska också anpassas till inredningen.

text: Tabell 3 Groddjur av trädlevande och marklevande arter

text: Djurets Minsta yta** Minsta yta Minsta Minsta längd* (m ) per djur vid höjd*** (cm) vattendjup (grodor och grupp- (cm) paddor) (cm) hållning (m )

text: Upp till 2,5 0,09 0,01 30 10 3-5 0,15 0,02 30 10 5,5-7,5 0,35 0,05 40 10 8-10 0,4 0,07 40 15 Mer än 10 0,5 0,12 40 15 * Längd på grodor och paddor mäts från nosspetsen till ryggslutet. ** Två tredjedelar land och en tredjedel vatten där försöksdjuren kan ligga helt under vattenytan. *** Mätt från ytan av landdelen upp till innerdelen av terrariets överkant. Djurutrymmenas höjd ska också anpassas till inredningen.

text: Tabell 4 Marklevande ormar

text: Kroppslängd (cm) Minsta golvyta Minsta yta för varje Djurutrymmets * (cm ) ytterligare djur i minsta höjd grupputrymmet (cm (cm)** )

text: Upp till 30 300 150 10 över 30 till 40 400 200 12 över 40 till 50 600 300 15 över 50 till 75 1200 600 20 över 75 2500 1200 28 * Mätt från nos till stjärtspets. ** Mätt från ytan av landdelen upp till innerdelen av terrariets överkant. Djurutrymmenas höjd ska också anpassas till inredningen.

text: Tabell 5 Vattenlevande sköldpaddor

text: Kroppslängd Vattenytans Minsta tillägg till Minsta vatten- (cm) * minsta area vattenytan för varje djup (cm) (cm ) ytterligare djur i grupputrymmet (cm )

text: högst 5 600 100 10 över 5 till 10 1600 300 15 över 10 till 15 3500 600 20 över 15 till 20 6000 1200 30 över 20 till 30 10000 2000 35 över 30 20000 5000 40 * Mätt i en rät linje från skalets framkant till dess bakkant.

text: 26 KAP. SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR FISK

text: Bestämmelserna i detta kapitel gäller utöver bestämmelserna i 16 kap. och innehåller specifika bestämmelser om fisk.

text: Allmänt

text: Vattnets volym, yta, djup och flöde ska vara anpassat efter fiskarnas storlek, antal, ålder, hälsa, välbefinnande, miljöförhållanden, levnadssätt och utfodringsmetod. Fiskarna ska kunna simma på ett för arten normalt sätt.

text: Allmänna råd till 2 §

text: 1.Vattnets volym bör inte understiga 40 liter om inte fiskarten är särskilt

text: anpassad till vatten av små volymer.

text: 2.Vid förvaring av större fisk, t.ex. torsk, bör akvariet ha en längd av minst fyra gånger fiskens längd.

text: Fisk ska hanteras så lite som möjligt.

text: Grupphållning

text: Gruppstorlek och sammansättning ska anpassas efter de olika arternas sociala struktur och behov. Djurtätheten ska baseras på fiskarnas sammantagna behov när det gäller miljöförhållanden, hälsa och välbefinnande.

text: Allmänna råd till 4 §

text: Fisk bör ha minst 1 liter vatten per fisk som är mindre än 5 cm lång och minst 4 liter vatten per fisk som är 5-10 cm lång. Fisk som är kraftig i

text: förhållande till sin längd bör ha större vattenvolym per fisk.

text: Inredning

text: Ett akvarium eller motsvarande utrymme ska ha en inredning och ett bottensubstrat som motsvarar det som finns i varje fiskarts naturliga miljö.

text: Minst en sida av ett akvarium eller motsvarande utrymme ska vara insynsskyddad om inte inredningen ger fiskarna ett motsvarande skydd.

text: Uppfödning

text: Om det vid lekförsök och hållande av yngel krävs särskilt god hygien gäller inte kraven på berikning i 16 kap. 17–19 §§.

text: Vid övergång från levande till fabrikstillverkat foder ska yngel ges särskild uppmärksamhet. Övergången ska ske på ett lämpligt sätt för arten.

text: Miljö och klimatreglering

text: Vattenförsörjning och vattenkvalitet

text: Vattenförsörjningen till akvarier eller motsvarande utrymmen ska anpassas till de enskilda fiskarnas behov och toleransgränser. Fisk ska ges tid för att anpassa sig till förändrad vattenkvalitet.

text: Vattenkvalitetsparametrarna som t.ex. syrehalt, koldioxidhalt, pH-värde och salthalt ska hållas på för arten lämpliga nivåer. Anordningar för syresättning av vattnet ska finnas där så krävs. pH-värdet ska hållas så stabilt som möjligt. Koncentrationerna av kväveföreningar ska hållas låg. Vattnet ska filtreras eller behandlas där så är nödvändigt så att ämnen som är farliga för fiskarna avlägsnas.

text: Vattnets beskaffenhet ska vara anpassat efter respektive fiskart och fiskarnas utvecklingsstadium så att fiskarna kan upprätthålla normal aktivitet och normala fysiologiska processer.

text: Temperatur

text: Vattentemperaturen ska vara anpassad efter fiskartens behov och hållas så stabil som möjligt. Förändringar av temperaturen ska göras gradvis.

text: Ljud och vibrationer

text: När så är möjligt ska utrustning som orsakar buller eller vibrationer, såsom generatorer eller filtreringsanordningar vara åtskilda från akvarier eller motsvarande utrymmen.

text: 27 KAP. ÖVRIGA BESTÄMMELSER

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket besluta om undantag från bestämmelserna i: 2 kap. 14 §, 5 kap. 2 §, 9 kap. 6 §, 12 kap. 8 och 27 §§, 15 kap. 1-5 och 8-27 §§ 16 kap. 13-15 § 1 st., 16-19 och 20-26 §§, 17 kap. 3-7 §§, 18 kap. 2-7 §§, 19 kap. 2-10 §§, 20 kap. 2-8 §§, 21 kap. 2-6 §§, 22 kap. 2-11 §§,

text: 23 kap. 2-5 §§, 24 kap. 2-5 §§, 25 kap. 2-5 §§, och 26 kap. 2-13 §§.

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2019, då Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: ) om försöksdjur upphör att gälla. De allmänna råden ska gälla från samma tidpunkt.

text: CHRISTINA NORDIN

text: Helena Elofsson (Avdelningen för djurskydd och hälsa)