title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1998:127) om klassificering av slaktkroppar

text: Grundläggande bestämmelser om klassificering av slaktkroppar finns i 1.

text: rådets förordning (EEG) nr 1208/81 av den 28 april 1981

text: om fastställande av en gemenskapsskala för klassificering av slaktkroppar av vuxna nötkreatur, 2.

text: rådets förordning (EEG) nr 3220/84 av den 13 november 1984

text: om fastställande av gemenskapens klassificeringsskala av gris, 3.

text: rådets förordning (EEG) nr 1186/90 av den 7 maj 1990

text: om utökning av omfattningen av gemenskapens klassificeringsskala för vuxna nötkreatur, 4.

text: rådets förordning (EEG) nr 2137/92 av den 23 juli 1992

text: om gemenskapens skala för klassificering av slaktkroppar av får och om fastställande av gemenskapens standardkvalitet för färska och kylda slaktkroppar av får och om förlängning av förordning

text: (EEG) nr 338/91

text: , 5.

text: kommissionens förordning (EEG) nr 2930/81 av den 12 oktober 1981

text: om ytterligare tillämpningsföreskrifter för gemenskapens skala för klassificering av slaktkroppar av vuxna nötkreatur, 6.

text: kommissionens förordning (EEG) nr 563/82 av den 10 mars 1982

text: om tillämpningsföreskrifter för förordning

text: (EEG) nr 1208/81

text: vad gäller noteringen av marknadspriser för fullvuxna nötkreatur med utgångspunkt i gemenskapens skala för klassificering av slaktkroppar, 7.

text: kommissionens förordning (EEG) nr 2967/85 av den 24 oktober 1985

text: om tillämpningsföreskrifter för gemenskapens klassificeringsskala för slaktkroppar av gris, 8.

text: kommissionens förordning (EEG) nr 344/91 av den 13 februari 1991

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: rådets förordning (EEG) nr 1186/90

text: om utökning av omfattningen av gemenskapens klassificeringsskala för slaktkroppar av vuxna nötkreatur, 9.

text: kommissionens förordning (EEG) nr 461/93 av den 26 februari 1993

text: om närmare bestämmelser för gemenskapens skala för klassificering av slaktkroppar av får, samt 10. förordningen (

text: ) om klassificering av kött. (

text: SJVFS 2002:14

text: Administrativa regler

text: Företagets skyldigheter

text: Dessa föreskrifter om klassificering av slaktkroppar gäller för samtliga kontrollslakterier och renkontrollslakterier. Det åligger huvudman för företag där

text: EGT nr L 123, 7.5.1981, s. 3 (Celex 31981R1208). 3 EGT nr L 301, 20.11.1984, s. 1 (Celex 31984R3220). 4 EGT nr L 199, 11.5.1990, s. 32 (Celex 31990R1186). 5 EGT nr L 214, 30.7.1992, s. 1 (Celex 31992R2137). 6 EGT nr L 293, 13.10.1981, s. 6 (Celex 31981R2930). 7 EGT nr L 67, 11.3.1982, s. 23 (Celex 31982R0563). 8 EGT nr L 285, 25.10.1985, s. 39 (Celex 31985R2967). 9 EGT nr L 41, 14.2.1991, s. 15 (Celex 31991R0344). 10 EGT nr L 49, 27.2.1993, s. 70 (Celex 31993R0461).

text: klassificering verkställs att bedriva verksamheten på sådant sätt att klassificering av slaktkroppar kan ske enligt gällande bestämmelser.

text: Huvudman för företaget ska se till att behörig klassificerare finns tillgänglig så att klassificering kan ske enligt dessa föreskrifter. För att godkännas som klassificerare enligt

text: 1 § förordningen (1956:413)

text: om klassificering av kött krävs att vederbörande person med godkänt resultat genomgått en av Statens jordbruksverk anordnad utbildning. Jordbruksverket kan därefter utfärda behörighetsbevis för godkänd klassificerare. Ansökan om utfärdande av behörighetsbevis för person att utföra klassificering av slaktkroppar, ska göras av huvudmannen för företaget och ställas till Statens jordbruksverk, Kontrollenheten, 551 82 Jönköping.

text: Huvudman för företaget ska se till att slaktkropp inte lämnas ut förrän klassificering innefattande dokumentation och klassificerarens efterkontroll är utförd.

text: Huvudman för företaget ska se till att klassificeringsjournal förs för varje slaktdag. Den ska hållas tillgänglig för Jordbruksverket under fem år efter upprättandet.

text: Huvudman för företaget ska periodvis redogöra för verkställd klassificering till Jordbruksverket. Denna redogörelse ska göras enligt av verket fastställd filspecifikation för dataöverföring eller blankett innehållande föreskrivna uppgifter och inom föreskriven tid. Importklassificering ska rapporteras omgående av respektive klassificerare.

text: Klassificerarens skyldigheter

text: Klassificering ska ske i enlighet med bestämmelserna i förordningen (

text: ) om klassificering av kött och i enlighet med dessa föreskrifter. Klassificeraren har ansvaret för att betalningsunderlaget vad gäller vikt och klassificering är korrekt.

text: Klassificerare kan före utlämnande av slaktkropp kontrollera klassificeringen (efterkontroll). Klassificering som innefattar även invägning och efterkontroll ska vara utförd senast klockan 12.00 arbetsdagen efter slakt eller den dag slaktkroppen har godkänts vid besiktning om slaktdag och besiktningsdag inte är densamma.

text: Klassificerare ska föra klassificeringsjournal över verkställd klassificering. Journalen ska innehålla slaktdatum och identitetsnummer för klassificerade slaktkroppar i löpande följd som inte kan förväxlas. För respektive identitetsnummer ska anges slaktvikt, kategori, klass, köttprocent, fettgrupp, grupp för extrem slaktkropp samt färggrupp i enlighet med dessa föreskrifter. Finns dessa uppgifter införda i datasystem ska en utskrift undertecknas av klassificerare varje slaktdag för att gälla som klassificeringsjournal. Omfattar journalen mer än en sida ska första och sista sidan skrivas under och mellanliggande signeras. Ändringar i underskriven klassificeringsjournal får endast utföras efter att klassificeraren godkänt ändringen. Ändringen ska signeras av klassificeraren. Vid ändring ska den gamla uppgiften strykas över utan att göras oläslig och den nya

text: skrivas dit eller ska journalen åtföljas av en ändringslista underskriven av klassificeraren. För att få använda annan metod än manuell underskrift och signering, såsom elektronisk signering, ska metoden vara godkänd av Jordbruksverket. Ansökan om godkännande ska ges in till Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2004:88

text: Klassificerare, som fått till uppgift att klassificera importerade slaktkroppar, ska före det att klassificeringen verkställs meddela Jordbruksverket tid och plats för förrättningen. Efter varje verkställd förrättning ska klassificeraren omgående redogöra för klassificeringen genom att skicka kopia på klassificeringsjournalen till Jordbruksverket.

text: Märkning av klassificerade slaktkroppar

text: Före eller i samband med klassificering ska varje slaktkropp märkas med identitetsnummer i löpande följd.

text: Slaktkropp ska vid klassificering märkas med den benämning för kategori, klass, köttprocent, fettgrupp, grupp för extrema slaktkroppar samt färggrupp som slaktkroppen enligt dessa föreskrifter ska hänföras till.

text: Märkning ska göras genom stämpling direkt på slaktkroppen. Stämplarnas utformning och storlek ska överensstämma med figurerna i bilaga 1, s. 14-16. Märkning för kategori ska vara hela ordet för spädkalv, gödkalv, ungtjur, tjur, stut, kviga, ungko, får, killing, get, unghäst, unggris, ungsugga, sugga, unggalt och galt. Mellankalv märks M-kalv, yngre tjur märks Y-TJUR och renkalv KALV. Ko, häst, lamm, slaktsvin samt ren åsätts inte kategorimärken. För att få använda annan märkningsmetod än stämpling direkt på slaktkroppen ska metoden vara godkänd av Jordbruksverket. Jordbruksverket har gett ut särskilda regler för märklappar på slaktkroppar. Jordbruksverket kan, efter ansökan hos verket, medge undantag för en alternativ märkningsmetod. (

text: SJVFS 2002:14

text: Stämpling av slaktkropp ska ske med av Statens livsmedelsverk och Jordbruksverket godkänd färg.

text: Märkning på slaktkropp får inte avlägsnas eller göras oläslig förrän kroppen har kommit in i det rum där den ska styckas. Om klassificerarens efterkontroll föranleder ändrad bedömning ska dock tidigare åsatt märkning avlägsnas och slaktkroppen märkas om och ändringen dokumenteras.

text: Beteckning för kategori ska, med undantag för spädkalv, killing, renkalv och svin, sättas på bringornas utsida intill framläggarna och på utsidan av låren. Spädkalv och killing märks på utsidan av vardera låret och svin på utsidan av vardera skinkan. Dessutom ska ungsugga och sugga märkas på vardera bogen samt unggalt och galt märkas på vardera sidan mitt för 6-8 revben enligt figur 8 i bilaga 1. Renkalv märks på sadeln på vardera sidan ryggraden. På importerad slaktkropp får framdel åsättas beteckningen kviga, stut, ungko, ungtjur eller yngre tjur endast om det vid klassificering är möjligt att med stöd av

text: t.ex. identitetsnummer sammanföra framdel och bakdel från samma djur eller då delning av slaktkroppen skett på sådant sätt att det tydligt framgår att slaktkroppen härrör från kviga, stut, ungko, ungtjur eller yngre tjur. (

text: SJVFS 2002:14

text: Beteckning för klass ska sättas på bringornas utsida intill framläggarna samt på utsidan av låren. Klassbeteckning för lamm-, får-, renkalv- och renslaktkroppar ska dock endast sättas på utsidan av låren. Slaktkropp av svin, utom unggris och galt, ska märkas med beräknad köttprocent i enlighet med figur 8 i bilaga 1. Denna sätts på utsidan av vardera skinkan. För sugga och ungsugga ska märkning också ske på respektive bog. Unggalt ska även märkas på vardera sidan över 6-8 revbenen. Spädkalv-, unggris-, killing- och getslaktkroppar åsätts inte klassbeteckning eller köttprocent. (

text: SJVFS 2002:14

text: Beteckning för fettgrupp ska sättas på bringornas utsida intill framläggarna samt på utsidan av låren omedelbart intill klassmärkningen. I fråga om lamm- och fårslaktkroppar ska märkning dock endast ske på vardera bringan och i fråga om renslaktkropp endast på utsidan av låren. För gödkalv- och mellankalvslaktkroppar gäller att fettgruppsbeteckningen ska anbringas bredvid respektive klassmärke. Svin-, spädkalv-, killing- och getslaktkroppar åsätts inte fettgruppsbeteckning. (

text: SJVFS 2002:14

text: Beteckning för färggrupp enligt figur 6 i bilaga 1 ska sättas framför respektive klassmärke.

text: Beteckning för extrem slaktkropp K enligt figur 3 i bilaga 1 ska sättas intill respektive kategori-, klass-, köttprocent-, fett- eller färggruppsmärkning.

text: Klassificering av importerade slaktkroppar

text: Slaktkropp av nötboskap, häst, får, get, svin eller ren som enligt kungörelsen (

text: ) om kontroll av införsel av livsmedel har godkänts vid besiktning för införsel till riket ska om de kommer från länder utanför Europeiska gemenskapen, innan varan frigörs från tullverkets befattning, klassificeras och märkas enligt dessa föreskrifter. Importerad nöt- och hästslaktkropp, som är styckad i mindre delar än fjärdedels kropp och importerad slaktkropp av kalv, får, get, svin eller ren, som är styckad i mindre delar än halv kropp får inte klassificeras.

text: Med fjärdedelar av nötboskap- och hästslaktkroppar avses de delar som erhålls då kroppen klyvs längs ryggraden och sedan delas så att i fråga om främre delen minst 4 hela revben eller i fråga om bakre delen minst 3 hela eller avskurna revben medföljer. Så kallad ”pistol” räknas således ur klassificeringssynpunkt som fjärdedels kropp förutsatt att minst 3 rev medföljer. Med halv kropp av kalv, får, get, svin och ren avses de delar som erhålls då kroppen klyvs längs ryggen.

text: Tillsyn

text: För Jordbruksverkets tillsyn över efterlevnaden av bestämmelserna i förordningen (

text: ) om klassificering av kött och dessa föreskrifter äger verkets ombud tillträde till lokal där köttklassificering verkställs eller slaktkroppar förvaras när arbetet normalt pågår i eller i anslutning till lokalen. Ombudet har rätt att där företa de undersökningar som behövs.

text: Jordbruksverkets ombud äger företa ny klassificering av slaktkropp som vid inspektion konstateras vara felaktigt klassificerad. Vid ny klassificering ska ommärkning ske. Därvid ska den föregående märkningen tydligt makuleras med makuleringsmärket enligt figur 5 i bilaga 1. Den nya märkningen ska sättas intill den makulerade utan att till någon del täcka denna.

text: Säljare eller köpare av klassificerad slaktkropp som är missnöjd med verkställd klassificering kan, efter framställning till Jordbruksverket, beviljas ny klassificering av slaktkroppen. Omklassificering utförs av Jordbruksverkets ombud. Har denna klassificering inte föranlett väsentlig ändring ska den som begärt den nya klassificeringen betala kostnaderna för den.

text: Klassificeringsregler

text: Definitioner och gemensamma grundregler för samtliga kategorier m.m.

text: Vid kategoriindelning medräknas, vid jämförelse med de i definitionerna av djurslag nämnda vikterna, även de delar av slaktkroppen, som avlägsnats men som normalt skulle tillhört slaktkroppen efter putsning enligt bilaga 2. Med svin menas alla svin förutom renrasiga vildsvin. Samtliga korsningar ska klassificeras. Med en slaktkropps form menas i dessa föreskrifter kroppsformen på en oskadad färdigputsad slaktkropp. Fettansättning inkluderas i kroppsformen. Hästar anses ha växlat en tand först då den nya tanden är synlig. Graden av förbening av ett tornutskotts spets gäller förbening i mittsnittet. Om teknisk utrustning ska användas vid något av klassificeringens delmoment ska metoden vara godkänd av Jordbruksverket. Om klassen eller fettgruppen anges som siffervärde vid exempelvis kodifiering vid invägningsregistrering i vågdator, periodvis redogörelse till Jordbruksverket angående verkställd klassificering, vid avräkning till leverantör, vid uträkning av leveransens medelvärden m.m. ska sifferkoderna angivna i dessa föreskrifter användas.

text: En slaktkropp kan vägas i varmt eller kylt tillstånd med undantag för slaktkropp från ren och renkalv som endast får vägas i varmt tillstånd. Med en slaktkropps officiella slaktvikt = invägningsvikt avses vid klassificering 98 % av den vikt som en enligt bilaga 2 putsad kropp har i varmt tillstånd. Vägs kroppen i kylt tillstånd ska vägningen för att officiell slaktvikt ska erhållas ske tidigast dagen efter avlivning, tidigast 12 timmar efter avlivning men senast kl 12 denna dag. Vägs kroppen varm ska vägning ske snarast möjligt efter slakt. Före vägning ska de delar som framgår av bilaga 2 vara bortputsade och således inte räknas in i slaktvikten.

text: Slaktkroppen ska vägas på våg som verifierats av ackrediterat organ. Giltigt verifieringsprotokoll ska finnas. Kontrollmärke som utvisar att vågen är godkänd ska finnas på vågens visningsenhet. Korrekt tarerad vikt ska anges med minsta noggrannhet av antalet hela kilogram. För varje kategori av slaktkropp ska varje företag ha fastställt avrundningsnoggrannhet (hela eller halva kilogram, hekto etc.). Avrundning ska ske till närmaste avrundningspunkt. Alla delar av slaktkroppen som godkänts vid besiktningen och som inte ska bortputsas enligt bilaga 2 ska vägas in. För det fall en godkänd del putsas bort ska detta ske först efter invägningen. Jordbruksverket kan, efter ansökan hos verket, medge undantag för en alternativ viktberäkningsmetod (t.ex. vid borttagande av svinframfötter före invägning). När en slaktkropp vägs ut från slakteriet registreras utvägningsvikt. (

text: SJVFS 2004:88

text: Slaktkroppar som extremt avviker från det för djurslaget normala t.ex. kroppar med extrem fettansättning, form, färg eller konsistens ska utöver den märkning som stadgats ovan även åsättas beteckning för extrem slaktkropp K. Till exempel ska slaktkropp av stut eller kviga där tornutskottens spetsar på första t.o.m. fjärde bröstkotorna framifrån räknat är till mer än tre fjärdedelar förbenade märkas stut K respektive kviga K. Slaktkropp av svin som väger mindre än 40 kilogram och som antingen har sämre kroppsform än som fordras för unggris eller inte kommer från ungt svin ska märkas unggris K. Svinslaktkroppar med en köttprocent under 40 ska märkas 45 K.

text: Indelning av slaktkroppar i kategorier

text: Slaktkroppar av nötboskap, häst, får, get, svin och ren ska hänföras till någon av följande kategorier.

text: Spädkalv Slaktkropp från mycket ung kalv av nötboskap. Kalven ska på grund av tidig slakt inte ha hunnit växa nämnvärt och därmed ha muskulatur med outvecklad struktur.

text: Gödkalv Slaktkropp från ung kalv av nötboskap som har ett vitt eller nästan vitt fett.

text: Mellankalv Slaktkropp från annan kalv av nötboskap än spädkalv eller gödkalv. Hela slaktkroppen ska ha de för kalv utmärkande egenskaperna exempelvis god lyster och att bindväv inte framträder tydligt i någon muskel.

text: Ungtjur Slaktkropp från okastrerat eller delvis kastrerat handjur av nötboskap som inte uppfyller kraven för kalv och vars ålder understiger två år enligt officiella uppgifter i centrala djurdatabasen.

text: Yngre tjur Slaktkropp från okastrerat eller delvis kastrerat handjur av nötboskap som inte uppfyller kraven för kalv eller ungtjur. Tornutskottens spetsar på de fyra första bröstkotorna framifrån räknat får endast vara obetydligt förbenade. För femte till och med nionde tornutskottens spetsar gäller att dessa inte får vara väsentligt förbenade.

text: Tjur Slaktkropp från okastrerat eller delvis kastrerat handjur av nötboskap som inte uppfyller kraven för kalv, ungtjur eller yngre tjur.

text: Stut Slaktkropp från helt kastrerat handjur av nötboskap som inte uppfyller kraven för kalv.

text: Kviga Slaktkropp från hondjur av nötboskap som inte har kalvat och som inte uppfyller kraven för kalv.

text: Ungko Slaktkropp från hondjur av nötboskap som har kalvat. Tornutskottens spetsar på de fyra första bröstkotorna framifrån räknat får vara högst till tre fjärdedelar förbenade.

text: Ko Slaktkropp från hondjur av nötboskap som har kalvat men inte uppfyller kraven för ungko.

text: Unghäst Slaktkropp från ung häst som inte har växlat någon tand.

text: Häst Slaktkropp från häst som inte uppfyller kraven för unghäst.

text: Lamm Slaktkropp av ungt får som inte har lammat. Ledytorna i frambenen ska ha blåaktig färg och bäckenbenfogens främre del ska ha en i det närmaste cirkelrund form. Även om ledytorna inte uppfyller kravet på blåaktig färg ska slaktkroppen hänföras till lamm, om helhetsintrycket är sådant att det inte råder någon tvekan om att kroppen i övrigt uppfyller kraven för lamm.

text: Får Slaktkropp av får som inte uppfyller kraven för lamm.

text: Killing Slaktkropp av get som inte killat. Ledytorna i frambenen ska ha blåaktig färg.

text: Get Slaktkropp av get som inte uppfyller kraven för killing.

text: Unggris Slaktkropp av ungt svin med normal kroppsform som väger mindre än 50 kilogram.

text: Slaktsvin Slaktkropp av helt kastrerat hansvin eller från honsvin som inte har grisat. Slaktkroppen ska väga minst 50 kilogram.

text: Unggalt Slaktkropp av ungt okastrerat eller delvis kastrerat hansvin eller av ungt tvekönat svin. Slaktkroppen ska ha god kroppsform och en hud som vid normal slakt kan bli godkänd som människoföda. Slaktkroppen ska väga minst 50 kilogram.

text: Galt Slaktkropp av okastrerat eller delvis kastrerat hansvin eller från tvekönat svin som inte uppfyller kraven för unggris eller unggalt.

text: Ungsugga Slaktkropp av svin som har grisat. Slaktkroppen ska ha god kroppsform och ha ett vitt fast fett. Ledytorna i frambenen ska vara blå och sotgången relativt trång.

text: Sugga Slaktkropp av svin som har grisat men som inte uppfyller kraven för ungsugga.

text: Renkalv Slaktkropp från ung ren som inte kalvat. Ledytorna i frambenen ska ha blåaktig färg.

text: Ren Slaktkropp från ren som inte uppfyller kraven för renkalv. (

text: SJVFS 2002:14

text: Indelning av slaktkroppar i klasser

text: Slaktkroppar av nötkreatur, häst, får och ren ska efter kroppsform hänföras till någon av följande klasser och där formkraven på lår, rygg och bogparti för att hänföras till respektive klass är följande:

text: Sifferkod Klass Kroppens form

text: 15 E+ 14 E Extremt svällande och välutvecklade 13 E-

text: 12 U+ 11 U Mycket svällande och välutvecklade 10 U-

text: 9 R+ 8 R Svällande och välutvecklade 7 R-

text: 6 O+ 5 O Välutvecklade 4 O-

text: 3 P+ 2 P Något tunna och insjunkna 1 P-

text: Slaktkropp av spädkalv, get och killing klassificeras inte i klasser.

text: Indelning av slaktkroppar i fettgrupper

text: Samtliga slaktkroppar utom spädkalv, killing, get och svin indelas i grupper enligt nedanstående tabell med avseende på fettansättning. Svårbedömda fall ska parteras mellan 10-11 revbenen så att fettmängden mellan musklerna kan bedömas bättre. För fårslaktkroppar räcker det dock med att ett snitt görs i sidan, mellan 10-11 revbenen nära ryggen, utan att ryggmuskeln skadas.

text: Sifferkod Fettgrupp Fettansättning

text: 1 1- 2 1 Mycket liten 3 1+

text: 4 2- 5 2 Liten 6 2+

text: 7 3- 8 3 Ordinär 9 3+

text: 10 4- 11 4 Riklig 12 4+

text: 13 5- 14 5 Mycket riklig 15 5+

text: Indelning av slaktkroppar i färggrupper

text: Slaktkroppar av gödkalv och mellankalv ska fördelas med avseende på slaktkropparnas färg i någon av följande grupper där färgen relateras till den för kategorin normala röda färgen.

text: Enstjärnig: Köttets färg ska vara mörkt röd.

text: Tvåstjärnig: Köttets färg ska vara röd utan att vara mörkt röd eller ljust röd.

text: Trestjärnig: Köttets färg ska vara ljust röd.

text: Slaktkropp av svin, med undantag för unggris och galt, ska klassificeras i hela köttprocent. Köttprocenttalet erhålls med hjälp av en av Jordbruksverket godkänd mätutrustning. Exempel på godkänd mätutrustning är Hennessy Grading System (HGS). Mätutrustningen ska ha genomgått service enligt Jordbruksverkets avtal med godkänd servicegivare. Vid klassificering med HGS ska mätinstrumentets sond föras in och dras ut vinkelrätt mot ytan på slaktkroppen vid mätstället. Mätpunkt 1 är omedelbart bakom sista revbenet, 8 centimeter från ryggens mitt. Här registreras fettjockleken. Mätpunkt 2 är 12 centimeter längre fram på slaktkroppen och 6 centimeter från ryggens mitt. Här registreras förutom fettjockleken även ryggmuskelns tjocklek. Om en slaktkropp klassificeras efter klyvning längs ryggraden ska mätningen ske på den halva som inom mätområdet har bäst stadga i ryggen. I följande fall får späckkikare användas: a. Företag som har dispens att använda späckkikaren. Generell dispens gäller för företag som klassificerar mindre än 2 000 svinslaktkroppar per år. b. Då ordinarie mätutrustning är ur funktion. Mätutrustningen ska dock sättas i funktion snarast möjligt. d. Vid klassificering av svinslaktkroppar utan svål. Om en slaktkropp klassificeras utan svål ska för att kompensera för den borttagna svålen vid mätning med späckkikare ett tillägg till erhållet mått göras med 2 millimeter för slaktsvin, unggalt och ungsugga respektive med 3 millimeter för sugga. Ett tillägg ska dessutom göras för tjockleken på det fett som eventuellt tagits bort.

text: Med späckkikare mäts fettjockleken i mätpunkt 1 enligt mätrutin angiven i andra stycket ovan. Köttprocenttalet erhålls därefter med hjälp av följande tabell och kategoriuppdelning.

text: Slaktsvin och unggalt Ungsugga och sugga 7 mm och mindre = 65 65 8 mm = 64 65 9 mm = 64 65 10 mm = 63 65 11 mm = 62 65 12 mm = 61 64 13 mm = 61 64 14 mm = 60 63 15 mm = 59 62 16 mm = 58 61 17 mm = 58 61 18 mm = 57 60 19 mm = 56 59 20 mm = 56 59 21 mm = 55 58 22 mm = 54 57 23 mm = 53 56 24 mm = 53 56 25 mm = 52 55 26 mm = 51 54 27 mm = 50 53 28 mm = 50 53 29 mm = 49 52 30 mm = 48 51 31 mm = 48 51 32 mm = 47 50 33 mm = 46 49 34 mm = 45 48 35 mm = 45 47 36 mm = 45 46 37 mm och mer = 45 45

text: Styckningsdetaljer av slaktkroppar från ren och renkalv som slaktats på svenskt kontrollslakteri och som styckas i enlighet med de anvisningar som anges i den av Jordbruksverket utgivna publikationen RENKÖTT-STYCKNINGSNORM får efter tillstånd av Jordbruksverket märkas med av verket inregistrerade varumärken enligt figur 9 och 10 i bilaga 1. S.k. tumlade produkter får inte märkas med av verket inregistrerat varumärke.

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter. (

text: SJVFS 2004:88

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2005 MATS PERSSON Håkan Jonsson (Kontrollenheten)

text: Bilaga 2

text: Förutom vad som ska putsas bort enligt Statens livsmedelsverks köttbesiktningsföreskrifter m.m. ska följande putsas bort från kroppen innan invägningen

text: Nöt, häst, får, get och ren

text: Lunga, hjärta, lever, njure, huvud med tunga, svans, testiklar, mellangärde och njurtapp, halsven och halsvenfett samt blodkött omkring sticksåret; i förekommande fall bräss; för kor, ungkor och häst även juver; för kvigor, unghäst och i förekommande fall gödkalv, mellankalv och får även juvervävnad; för häst och nöt med undantag för spädkalv, ryggmärg. Njurfettet tas bort helt. I bäckenet tas alla fettklumpar bort (det s.k. sotfettet). Vidare tas inuti slaktkroppen allt överflödigt och som klumpar sittande fett, undantaget bringfettet på reven inuti kroppen, bort. Halsven och halsvenfett tas bort. Vid halsputsning ska mängden bortskuret kött minimeras och halsmusklerna ska så långt möjligt med oskadad muskelhinna finnas kvar på slaktkroppen. Utanpå kroppen putsas större fettklumpar runt sotgången och innanlåret bort. Testikelfett ska i förekommande fall bort medan ljumskfettet ska vara kvar intakt på slaktkroppen. Vid hudavdragning får inte underhudsfett dras med huden och fetthinnorna ska så långt möjligt vara oskadade. För häst gäller att även sidister och mankister ska putsas bort.

text: Svin

text: Hjärta, lunga, lever, njure, tunga, svans, mellangärde, blodkött omkring sticksåret, bukister och eventuellt ister i bäcken och bröstparti, i förekommande fall juvervävnad samt hud i de fall då den är ämnad till annat än människoföda; för galt utan svål även huvud och fötter; för sugga och ungsugga även fötter och juvervävnad.


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2003:20) om registrering av anläggningar med värphöns

text: I dessa föreskrifter förstås med djurhållare: ansvarig fysisk eller juridisk person på en produktionsplats, produktionsplats: anläggning med värphöns, värphöns: höns av arten Gallus gallus som är värpmogna och som hålls för produktion av ägg som inte är avsedda för kläckning. (

text: SJVFS 2004:91

type: stycke

type: paragraf

text: Dessa föreskrifter omfattar inte 1. produktionsplatser med en maximal kapacitet som är mindre än 350 värphöns, eller 2. produktionsplatser för inhysning av avelsvärphöns.

text: En djurhållare på en produktionsplats med en maximal kapacitet som är större än 350 värphöns ska till Statens jordbruksverk på blankett E 3.8 anmäla följande uppgifter om produktionsplatsen: 1. adress och fastighetsbeteckning, 2. djurhållarens namn, adress och person- eller organisationsnummer, 3. ägarens namn, adress och person- eller organisationsnummer, 4. geografiskt läge, 5. maximal kapacitet, 6. produktionsmetod, samt 7. antalet hus och avdelningar. Anmälan ska ha kommit in till Statens jordbruksverk senast den 30 april 2003. För produktionsplatser som kommer att tas i bruk efter detta datum ska anmälan kommit in innan de tas i bruk. (

text: SJVFS 2004:91

text: Jfr

text: rådets direktiv 1999/74/EG av den 19 juli 1999

text: om att fastställa miniminormer för skyddet av värphöns (EGT L 203, 3.8.1999, s. 53, Celex 31999L0074) samt

text: kommissionens direktiv 2002/4/EG av den 30 januari 2002

text: om registrering av anläggningar som håller värphöns och som omfattas av

text: rådets direktiv 1999/74/EG

text: (EGT L 30, 31.1.2002, s. 44, Celex 32002L0004).

text: Förändringar på en produktionsplats som medför att sådana uppgifter som anmälts enligt 3 § inte längre är riktiga eller fullständiga ska senast en månad efter förändringen anmälas av djurhållaren till Statens jordbruksverk.

text: En djurhållare som anmält uppgifter om en produktionsplats enligt 3 § ska betala en avgift till Jordbruksverket på 3000 kronor. En djurhållare som anmält förändringar på en produktionsplats enligt 4 § ska betala en avgift på 500 kronor. Vid anmälan om att verksamheten med värphöns upphört på produktionsplatsen eller anmälan om att den maximala kapaciteten minskat till under 350 värphöns samt ändringar av djurhållarens eller ägarens adress ska ingen avgift betalas. Djurhållaren faktureras avgifterna i efterskott. (

text: SJVFS 2004:91

text: Denna författning träder i kraft den 1 februari 2005

text: CHRISTINA HUHTASAARI

text: Peter Svensson (Registerutvecklingsenheten)

type: foreskrift


title: Föreskrifter om ändring i Statens Jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2004:81) om ändring av underlag för gårdsstödet

text: Denna författning gäller för 1. ansökan om tilldelning ur den nationella reserven 2005, 2. begäran om överföring av tilläggsbelopp, 3. begäran om justering av tilläggsbelopp, 4. begäran om justering av arealuppgifter för odling av grönsaker, bär och matpotatis, samt 5. anmälan av arealuppgifter för odling av grönsaker, bär och matpotatis.

text: Definitioner

type: rubrik

text: I denna författning förstås med Tilläggsbelopp: Den del av en stödrättighets värde som baseras på individuella stöduppgifter under referensperioden.

text: HUR EN ANSÖKAN, BEGÄRAN ELLER ANMÄLAN SKA GÖRAS

text: Särskilda blanketter

text: En ansökan, begäran eller anmälan ska göras skriftligen på det sätt, inlämnas inom den tid och innehålla de uppgifter som framgår av EG:s regler, denna författning och de blanketter på vilka uppgifterna ska lämnas. Detsamma gäller uppgifter som senare ändras eller tillförs en ansökan, begäran eller anmälan. Uppgifter som inte påverkar stödbeloppet eller utbetalningen av stödet får dock lämnas muntligt om Jordbruksverket medger det. För en ansökan, begäran respektive anmälan finns särskilda blanketter som Jordbruksverket har fastställt. En ansökan, begäran eller anmälan ska lämnas in till Jordbruksverket i original och vara undertecknad av sökanden eller behörig firmatecknare för sökanden.

text: Redovisning på annan handling

text: Efter särskilt medgivande från Jordbruksverket får de uppgifter som en ansökan, begäran respektive anmälan ska innehålla lämnas på en annan handling istället för på de särskilda blanketter som Jordbruksverket har fastställt. Handlingen ska ha en utformning som stämmer överens med den som Jordbruksverket har fastställt.

text: ANSÖKAN OM TILLDELNING UR DEN NATIONELLA RESERVEN 2005

text: När och var ska en ansökan lämnas in?

text: En ansökan om tilldelning ur den nationella reserven ska ha kommit in till Jordbruksverket senast den 15 februari 2005.(

text: Vilka uppgifter ska en ansökan innehålla?

text: En ansökan ska göras på Jordbruksverkets blankett ”Ansökan om tilldelning ur den nationella reserven 2005”. Ansökan ska åtminstone innehålla: 1. uppgift om vem som ansöker, 2. vilka omständigheter som är aktuella i enlighet med artikel 42.4

text: rådets förordning (EG) nr 1782/2003

text: . Blanketten ska, i tillämpliga fall, även innehålla uppgifter om: 1. avsedd produktionsinriktning, 2. tidpunkt för när investeringen/omställningen påbörjades, 3. tidpunkt för när investeringen/omställningen avslutades/planerades avslutas, 4. produktionskapacitet när investeringen/omställningen är avslutad, 5. nedlagd investeringskostnad till och med den 15 maj 2004, samt 6. totalt beräknad investeringskostnad.

text: Vilka dokument ska bifogas en ansökan?

text: Dokument ska bifogas som styrker punkten 2 i 6 § första stycket. I tillämpliga fall ska även dokument bifogas som styrker punkterna 1-6 i 6 § andra stycket.

text: BEGÄRAN OM ÖVERFÖRING AV TILLÄGGSBELOPP

text: När och var ska en begäran lämnas in?

text: En begäran om överföring av tilläggsbelopp ska ha kommit in till Jordbruksverket senast den 15 december 2004, om händelsen som leder till begäran har inträffat senast den 30 september 2004.

text: 1 Rådets förordning

text: (EG) nr 1782/2003

text: av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare och om ändring av förordningarna

text: (EEG) nr 2019/93

text: (EG) nr 1452/2001

text: (EG) nr 1453/2001

text: (EG) nr 1454/2001

text: (EG) nr 1868/94

text: (EG) nr 1251/1999

text: (EG) nr 1254/1999

text: (EG) nr 1673/2000

text: (EEG) nr 2358/71

text: och

text: (EG) nr 2529/2001

text: , EUT L 270, 21.10.2003, s. 1 (Celex 32003R1782)

text: Om en händelse som leder till en begäran om överföring av tilläggsbeloppet har inträffat efter den 30 september 2004, ska en begäran ha kommit in till Jordbruksverket senast den 15 maj 2005.

text: Vilka uppgifter ska en begäran innehålla?

text: En begäran ska göras på Jordbruksverkets blankett ”Begäran om överföring av tilläggsbelopp”. Begäran ska åtminstone innehålla: 1. uppgift om vem som tar över tilläggsbelopp, 2. uppgift om vem som för över tilläggsbelopp, 3. uppgift om varför överföring sker, 4. uppgift om hur stor del av tilläggsbeloppet som förs över.

text: Vilka dokument ska bifogas en begäran?

text: Vid ändring av bolagsform ska dokument bifogas som styrker att det tidigare företaget har upphört och nu drivs i ny form av den eller de som drev eller ägde det tidigare företaget.

text: Vid sammanslagning av två eller flera företag ska dokument bifogas som styrker att företagen nu drivs i ett nytt jordbruksföretag av minst en av de som drev eller ägde de ursprungliga företagen.

text: Vid uppdelning av företag ska dokument bifogas som styrker att företaget nu drivs som två eller flera nya företag varav minst det ena drivs av den som drev eller ägde det ursprungliga företaget.

text: Vid arv ska arvskifteshandling bifogas.

text: Vid förtida arv ska överlåtelsehandling bifogas.

text: Vid överföring genom privaträttsliga kontrakt ska dokument bifogas som styrker detta.

text: BEGÄRAN OM JUSTERING AV TILLÄGGSBELOPP

text: När och var ska en begäran lämnas in?

text: En begäran om justering av tilläggsbelopp ska ha kommit in till Jordbruksverket senast den 15 december 2004.

text: En begäran ska göras på Jordbruksverkets blankett ”Svarsbrev – tilläggsbelopp”. Begäran ska åtminstone innehålla: 1. uppgift om vem som begär en justering, samt 2. begärd justering och motivering till denna.

text: Vilka dokument ska bifogas en begäran?

text: Vid en begäran om justering av tilläggsbelopp på grund av särskilda svårigheter ska dokument bifogas som styrker att jordbrukarens produktion under 2000-2002 har påverkats negativt av force majeure eller exceptionella omständigheter.

text: BEGÄRAN OM JUSTERING AV AREALUPPGIFTER FÖR ODLING AV GRÖNSAKER, BÄR OCH MATPOTATIS

text: När och var ska en begäran lämnas in?

text: En begäran om justering av arealuppgifter för odling av grönsaker, bär och matpotatis ska ha kommit in till Jordbruksverket senast den 15 december 2004.

text: En begäran ska göras på Jordbruksverkets blankett ”Svarsbrev – grönsaker, bär och matpotatis”. Begäran ska åtminstone innehålla: 1. uppgift om vem som begär en justering, samt 2. begärd justering och motivering till denna.

text: Vilka dokument ska bifogas en begäran?

text: Vid en begäran om justering av arealuppgifter för odling av grönsaker, bär och matpotatis på grund av särskilda svårigheter ska dokument bifogas som styrker att jordbrukarens produktion under 2003 har påverkats negativt av force majeure eller exceptionella omständigheter.

text: ANMÄLAN AV AREALUPPGIFTER FÖR ODLING AV GRÖNSAKER, BÄR OCH MATPOTATIS

text: När och var ska en begäran lämnas in?

text: En anmälan av arealuppgifter för odling av grönsaker, bär och matpotatis ska ha kommit in till Jordbruksverket senast den 15 december 2004.

text: En anmälan ska göras på Jordbruksverkets blankett ”Anmälan av arealuppgifter för odling av grönsaker, bär och matpotatis”. Begäran ska åtminstone innehålla: 1. uppgift om vem som anmäler, samt 2. uppgift om areal, gröda och år.

text: UNDANTAG

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i denna författning om det inte strider mot EG:s regler.

text: GRUNDLÄGGANDE BESTÄMMELSER

text: Grundläggande bestämmelser om ansökan om stödrättigheter finns i 1.

text: rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003

text: (EEG) nr 2019/93

text: (EG) nr 1452/2001

text: (EG) nr 1453/2001

text: (EG) nr 1454/2001

text: (EG) nr 1868/94

text: (EG) nr 1251/1999

text: (EG) nr 1254/1999

text: (EG) nr 1673/2000

text: (EEG) nr 2358/71

text: och

text: (EG) nr 2529/2001

text: , 2.

text: kommissionens förordning (EG) nr 795/2004 av den 21 april 2004

text: om tillämpningsföreskrifter för det system med samlat gårdsstöd som föreskrivs i

text: rådets förordning (EG) nr 1782/2003

text: om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare , 3.

text: kommissionens förordning (EG) nr 796/2004 av den 21 april 2004

text: om närmare föreskrifter för tillämpningen av de tvärvillkor, den modulering och det integrerade administrations- och kontrollsystem som föreskrivs i

text: rådets förordning (EG) nr 1782/2003

text: om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare , 4. förordning (

text: ) om EG:s direktstöd för jordbrukare, m.m. samt 5. förordning (

text: ) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter.

text: Denna författning träder i kraft den 15 oktober 2004.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2005.

text: MATS PERSSON

text: Gunilla Kock (Stödavdelningen)

text: 2 EUT L 270, 21.10.2003, s. 1 (Celex 32003R1782) 3 EUT L 141, 30.4.2004, s. 1 (Celex 32004R0795) 4 EUT L 141, 30.4.2004, s. 18 (Celex 32004R0796)

text: SJVFS 2004:81


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om djurhälsa som ska vara uppfyllda för alla led vid produktion, bearbetning och distribution inom Europeiska unionen (EU) samt vid införsel från tredje land av produkter av animaliskt ursprung, inklusive produkter som framställts därav, som är avsedda att användas som livsmedel. Bestämmelser om 1. folkhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel finns i föreskrifter meddelade av Livsmedelsverket, 2. in- och utförsel av livsmedel finns även i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:19

text: ) om in- och utförsel av produkter av animaliskt ursprung och andra produkter som kan sprida smittsamma sjukdomar till djur, 3. införsel av produkter av fisk, kräftdjur och blötdjur finns även i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:125

text: ) om införsel av fisk, kräftdjur och blötdjur och produkter därav, 4. veterinära kontroller vid införsel av produkter från tredje land finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1999:135

text: ) om veterinära kontroller av produkter som förs in från tredje land till Europeiska unionen (EU), Norge och, vad avser fiskprodukter, Island, 5. införsel från tredje land av animaliska produkter i form av livsmedel för privat konsumtion finns även i

text: kommissionens förordning (EG) nr 136/2004 av den 22 januari 2004

text: om veterinärkontroller av produkter från tredje land vid gemenskapens gränskontrollstationer , samt 6. införsel från tredje land av produkter av animaliskt ursprung för privat konsumtion finns även i

text: kommissionens förordning (EG) nr 745/2004

text: av den

text: Jfr

text: rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002

text: om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (EGT L 18, 23.1.2003, s. 11, Celex 32002L0099). 2 EUT nr L 21, 28.1.2004, s. 11, Celex 32004R0126.

text: Saknr J 65

text: 16 april 2004 om bestämmelser för import av produkter av animaliskt ursprung för privat konsumtion.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med alla led vid produktion, bearbetning och distribution: alla led, från och med primärproduktion av en produkt av animaliskt ursprung till och med dess lagring, transport, försäljning eller tillhandahållande till slutkonsumenten, införsel för personligt bruk: annan införsel än yrkesmässig införsel, livsmedelsföretagare: den betydelse som anges i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002

text: om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet , officiell veterinär: en veterinär som erhållit särskilt förordnande av Statens jordbruksverk att utföra sådana uppdrag som EG-rätten kräver ska utföras av en officiell veterinär, produkter av animaliskt ursprung: produkter som framställs av djur samt produkter som härrör från sådana, vilka är avsedda att användas som livsmedel, vari inbegrips levande djur om dessa förbereds för sådan användning, samt tredje land: land som inte hör till Europeiska gemenskapens tullområde som det beskrivs i

text: artikel 3

text: till

text: rådets förordning (EEG) nr 2913/92

text: om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen och från vilket införsel inte är förbjuden enligt 4 § 1 – 2 förordningen (

text: ) om införsel av levande djur m.m..

text: Allmänna djurhälsokrav

text: Livsmedelsföretagare får inte i något led vid produktion, bearbetning och distribution av produkter av animaliskt ursprung inom gemenskapen förorsaka spridning av sjukdomar som kan överföras till djur.

text: Produkter av animaliskt ursprung får endast framställas av djur som uppfyller kraven i de djurhälsobestämmelser som fastställs i relevant EG-lagstiftning.

text: Produkter av animaliskt ursprung får inte framställas av djur som a) kommer från ett företag, en anläggning, ett område eller en del av ett område som är föremål för djurhälsorestriktion som gäller dessa djur eller dessa produkter enligt de bestämmelser som avses i bilaga 1b, b) när det rör sig om kött och köttprodukter, slaktats på en anläggning där det vid slakttillfället eller tillverkningsprocessen fanns djur som var smittade eller misstänktes vara smittade av en av de sjukdomar som nämns i bilaga 1a, eller slaktkroppar eller delar av sådana från sådana djur, såvida inte misstankarna har undanröjts, samt c) när det rör sig om djur och produkter från vattenbruk, inte uppfyller kraven i de regelverk som anges i bilaga 1b.

text: 3 EUT nr L 122, 26.4.2004, s. 1, Celex 32004R0745(01). 4 EGT nr L 031 , 1.2.2002 s. 1, Celex 32002R0178. 5 EGT nr L 302, 19.10.1992 s. 1, Celex 31992R2913.

text: Saknr J 65

text: Undantag från allmänna djurhälsokrav

text: Utan att det påverkar 3 - 5 §§, och med förbehåll för att de åtgärder för sjukdomsbekämpning som framgår i de regelverk som anges i bilaga 1b följs, kan Jordbruksverket medge följande: produktion, bearbetning och distribution av produkter av animaliskt ursprung som kommer från ett område eller en del av ett område som är föremål för djurhälsorestriktioner men som inte kommer från ett företag som är smittat eller misstänks vara smittat, under förutsättning att a) produkterna, innan de skickas till den behandling som avses nedan, framställs, hanteras, transporteras och lagras åtskilda från eller vid andra tidpunkter än produkter som följer alla djurhälsobestämmelser samt att transportvillkoren utanför det område som är föremål för djurhälsorestriktion har godkänts av Jordbruksverket, b) de produkter som måste skickas till behandling är identifierade på rätt sätt, c) produkterna genomgår en behandling som är tillräcklig för att eliminera djurhälsoproblemen, och d) att behandlingen har genomförts på en anläggning som har godkänts för detta syfte. Bestämmelserna i denna paragraf ska tillämpas i enlighet med bilagorna 2 och 3.

text: Införsel

text: I dessa föreskrifter räknas inte, när det gäller införsel för personligt bruk, Norge som tredje land. När det gäller införsel av fiskvaror för personligt bruk räknas inte heller Island som ett tredje land. En införsel från dessa länder ska uppfylla de djurhälsokrav som gäller för handel mellan länder inom EU. För frågor om länder rörande yrkesmässig införsel hänvisas till föreskrifter meddelade av Livsmedelsverket.

text: Införsel av de produkter som omfattas av detta regelverk får endast ske från länder inom EU, från de länder som omfattas av 7 § samt från de tredje länder i den utsträckning som fastställts i de råds- och kommissionsbeslut som anges i bilaga 5. Ovanstående gäller under förutsättning att inte skyddsbeslut fattats avseende landet eller området och produkten i fråga.

text: Införsel av produkter av animaliskt ursprung från tredje land får endast ske om kraven i dessa föreskrifter tillämpas på alla led vid produktion, bearbetning och distribution.

text: Regler för veterinära kontroller vid gränskontrollstationer finns i de regelverk som anges i 1 § punkterna 1, 4 och 5.

text: Saknr J 65

text: Handelsdokument och veterinärintyg

text: Handelsdokument och veterinärintyg ska inom EU åtfölja produkter vid yrkesmässig införsel i den utsträckning som fastställs i föreskrifter meddelade av Livsmedelsverket.

text: Ett veterinärintyg som uppfyller kraven i bilaga 4 ska uppvisas vid införsel från tredje land av produkter av animaliskt ursprung. I veterinärintyget ska det styrkas att produkterna uppfyller kraven i gällande EG-lagstiftning. De förlagor av intyg för produkter från tredje land finns i de råds- och kommissionsbeslut som anges i bilaga 6.

text: Införsel från tredje land för personligt bruk

text: Bestämmelser avseende införsel från tredje land av produkter av animaliskt ursprung för personligt bruk finns i de EG-förordningar som anges under 1 § punkterna 5 och 6. När det gäller sådana produkter ska dessa, i de fall de inte är undantagna från gränskontroll, passera en gränskontroll som är godkänd i enlighet med de föreskrifter som anges i 1 § punkt 4.

text: Bestämmelser om undantag

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2005, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:21

text: ) om införsel av färskt kött och köttprodukter samt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:4

text: ) om utförsel av färskt kött och köttprodukter till länder som ingår i Europeiska unionen (EU) och till Norge ska upphöra att gälla.

text: MATS PERSSON

text: Susanne Liljenström (Foderkvalitetsenheten)

text: Saknr J 65

text: Bilaga 1

text: Sjukdomar av betydelse för handeln med produkter av animaliskt ursprung för vilka kontrollåtgärder har införts enligt EG-lagstiftningen

text: a. Sjukdomar

text: Klassisk svinpest Afrikansk svinpest Mul- och klövsjuka Aviär influensa Newcastlesjuka Boskapspest Pest des petits ruminants Swine vesicular disease Sjukdomar inom vattenbruket

text: b. Regelverk

text: Epizootilagen (1999:657)

text: Epizootiförordningen (1999:659)

text: Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2002:98

text: ) om förebyggande och bekämpning av epizootiska sjukdomar

text: Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1999:102

text: ) om epizootiska sjukdomar m.m.

text: Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:125

text: Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:71

text: om utförsel av vattenbruksdjur till länder inom Europeiska unionen (EU) samt till Island och Norge

text: Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:94

text: ) om obligatorisk hälsoövervakning av odlad fisk

text: Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1998:98

text: ) om kontroll av vissa sjukdomar hos musslor

text: Saknr J 65

text: Bilaga 2

text: Särskild identifieringsmärkning av kött från ett område eller en del av ett område som inte uppfyller alla relevanta djurhälsovillkor

text: 1. Kontrollmärket för färskt kött ska täckas av ett diagonalt kors bestående av två räta linjer som korsar varandra mitt i stämpeln samtidigt som uppgifterna på kontrollmärket fortfarande är läsliga. 2. Märkningen enligt punkt 1 får också göras med en enda stämpel som ska utgöras av en 6,5 cm lång och 4,5 cm bred oval stämpel. Följande uppgifter ska i märkningen framgå med fullt läsliga tecken: a) I övre delen beteckningen Sverige eller ISO-kod med versalerna SE. b) I mitten slakteriets godkännandenummer. c) I nedre delen versalerna EG. d) Två räta linjer som korsar mitt i stämpeln på ett sådant sätt att uppgifterna fortfarande är fullt läsliga. Bokstäverna ska vara minst 0,8 cm höga och siffrorna minst 1 cm höga. Stämpeln ska också innehålla uppgifter som identifierar den veterinär som besiktigade köttet. Märkningen ska göras under direkt överinseende av den officielle veterinär som kontrollerar att djurhälsokraven följs. I det fall det rör sig om produkter framställda i annat land inom EU ska de beteckningar som anges i punkt a och c överensstämma med det landets lagstiftning.

text: Saknr J 65

text: Bilaga 3

text: Saknr J 65

text: Saknr J 65

text: Bilaga 4

text: Allmänna principer för intyg

text: 1. Företrädaren för den behöriga avsändande myndighet som utfärdar ett intyg som ska medfölja en sändning med produkter av animaliskt ursprung ska underteckna intyget och se till att det är försett med en officiell stämpel. Detta krav gäller för vart och ett av intygets blad om det består av mer än ett blad. 2. Intygen ska upprättas på svenska eller engelska. 3. Originalet till intyget ska medfölja sändningarna vid införsel till gemenskapen. 4. Intygen ska bestå av a) ett enda pappersark, eller b) två eller fler sidor som ingår i ett helt och odelbart pappersark, eller c) flera sidor som är numrerade så att en enskild sida anges som en viss sida i en begränsad följd (t.ex. ”sidan 2 av 4 sidor”). 5. Intygen ska ha ett unikt identifieringsnummer. Om intyget består av flera sidor måste identifieringsnumret stå på varje sida. 6. Intyget ska utfärdas innan den sändning som intyget gäller lämnar den behöriga myndighetens kontrollstation i det avsändande landet.

text: Saknr J 65

text: Bilaga 5

text: Råds- och kommissionsbeslut i vilka det fastställs från vilka länder införsel från tredje land av animaliska produkter får ske

text: Rådets beslut

text: om upprättande av en förteckning över tredje länder och delar av tredje länder, och om villkor angående djurhälsa, folkhälsa och veterinärintyg, för import till gemenskapen av vissa levande djur och färskt kött och de beslut som innebär ändringar av detta beslut

text: Kommissionens beslut

text: om upprättande av en förteckning över de tredje länder från vilka medlemsstaterna tillåter import av köttprodukter och de beslut som innebär ändringar av detta beslut

text: Kommissionens beslut 2000/585 om upprättande av en förteckning över tredje länder från vilka medlemsstaterna tillåter import av kaninkött och kött av visst frilevande och hägnat vilt samt om villkor angående djurhälsa, folkhälsa och veterinärintyg för sådan import och de beslut som innebär ändringar av detta beslut

text: Kommissionens beslut

text: av den 16 februari 1994 om upprättandet av en provisorisk förteckning över tredje länder från vilka medlemsstaterna tillåter import av viltkött och de beslut som innebär ändringar av detta beslut

text: Kommissionens beslut 94/85 om utarbetande av en förteckning över de tredje länder från vilka medlemsstaterna medger import av färskt fjäderfäkött och de beslut som innebär ändringar av detta beslut

text: Kommissionens beslut 94/984 om djurhälsovillkor och utfärdande av veterinärintyg för import av färskt fjäderfäkött från tredje länder och de beslut som innebär ändringar av detta beslut

text: Kommissionens beslut 2002/609 om fastställande av djurhälsovillkor och utfärdande av veterinärintyg för import av kött från ratiter i hägn och om ändring av beslut 94/85 om utarbetande av en förteckning över de tredje länder från vilka medlemsstaterna medger import av färskt fjäderfäkött och de beslut som innebär ändringar av detta beslut

text: Kommissionens beslut

text: om upprättande av en förteckning över de tredje länder från vilka import av fiskeprodukter för livsmedel är tillåten och de beslut som innebär ändringar av detta beslut

text: Kommissionens beslut

text: om djurhälso- och hygienkrav samt krav avseende veterinärintyg vid införsel till gemenskapen av produkter i form av värmebehandlad mjölk, mjölkbaserade produkter och obehandlad mjölk vilka är avsedda som livsmedel och de beslut som innebär ändringar av detta beslut

text: Kommissionens beslut

text: om upprättande av en förteckning över tredje länder från vilka medlemsstaterna ska tillåta import av vissa produkter avsedda som

text: Saknr J 65

text: livsmedel enligt

text: rådets direktiv 92/118/EEG

text: Saknr J 65

text: Bilaga 6

text: Råds- och kommissionsbeslut i vilka det fastställs förlagor för intyg för produkter av animaliskt ursprung från tredje land.

text: Rådets beslut

text: Kommissionens beslut

text: om djurhälsovillkor och förlagor till veterinärintyg för import av köttprodukter från tredje land och om upphävande av beslut

text: Kommissionens beslut

text: om fastställande av villkor angående djurhälsa, folkhälsa och veterinärintyg för import av köttberedningar till gemenskapen från tredje land och de beslut som innebär ändringar av detta beslut

text: Kommissionens beslut

text: Kommissionens beslut

text: om djurhälsovillkor och intygskrav för import av levande fisk, ägg och könsceller för odling och levande fisk från vattenbruk och produkter därav för användning som livsmedel och de beslut som innebär ändringar av detta beslut

text: Kommissionens beslut

text: om djurhälsokrav och veterinärintyg för import från tredje land av djurtarmar och de beslut som innebär ändringar av detta beslut


title: Föreskrifter om upphävande av Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2000:27) om seminverksamhet med räv

text: Denna författning träder i kraft den 31 december 2004.

text: MATS PERSSON

text: Eva-Marie Stålhammar (Strategienheten)


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om skyddsåtgärder med anledning av Newcastlesjuka i Bulgarien

text: Dessa föreskrifter kompletterar bestämmelser som har meddelats i tidigare av Statens jordbruksverk beslutade föreskrifter och som är avsedda att hindra spridning av smittsamma djursjukdomar. Om andra av Jordbruksverket meddelade föreskrifter eller beslut som meddelats av Jordbruksverket innehåller bestämmelser eller villkor som avviker från vad som sägs i dessa föreskrifter gäller bestämmelserna i den här författningen.

text: Import från Bulgarien

text: Med undantag av det som anges i 3 och 4 §§ är det, med hänsyn till kommissionens beslut C(2004)5650 av den 23 december 2004 om skyddsåtgärder mot Newcastlesjuka, enligt

text: 4 § 2 förordningen (1994:1830)

text: om införsel av levande djur m.m. förbjudet att importera levande fjäderfä och kläckägg av sådana, levande ratiter och kläckägg av sådana, hägnat och viltlevande fågelvilt och kläckägg av sådana liksom färskt kött av fjäderfä, ratiter, hägnat och viltlevande fågelvilt samt produkter och beredningar som innehåller denna typ av kött.

text: Undantag

text: Import är tillåten från Bulgarien av färskt kött av fjäderfä, ratiter, hägnat och viltlevande fågelvilt samt produkter och beredningar som innehåller denna typ av kött om det härrör från fåglar som slaktats före den 16 november 2004.

text: Import är tillåten från Bulgarien av köttprodukter som består av eller innehåller kött av fjäderfä, ratiter, fågelvilt i hägn eller viltlevande fågelvilt om köttet från dessa arter har genomgått 1) behandling i hermetiskt tillsluten behållare tills ett F°-värde på lägst 3 har uppnåtts, eller 2) behandling som innebär att en lägsta temperatur på 70°C har uppnåtts i hela köttet under beredningen av köttprodukten.

text: Jfr kommissionens beslut C(2004)5650 av den 23 december 2004 om skyddsåtgärder med anledning av Newcastlesjuka i Bulgarien.

text: Veterinärintyg

text: I veterinärintyg som åtföljer sändningar av de produkter som avses i 3 § ska följande införas:

text: ” Färskt kött av fjäderfä/färskt kött av ratiter/färskt kött av hägnat fågelvilt/färskt kött av viltlevande fågelvilt/köttprodukter som består av eller innehåller kött av fjäderfä, ratiter, hägnat eller viltlevande fågelvilt/köttberedningar som består av eller innehåller kött av fjäderfä, ratiter, hägnat eller viltlevande fågelvilt* som erhållits från fåglar som slaktats före den 16 november 2004 i enlighet med artikel 3.1 i beslut C(2004)5650. * Stryk det som ej är tillämpligt.”

text: Denna författning träder i kraft den 30 december 2004.

text: MATS PERSSON

text: Susanne Liljenström (Foderkvalitetsenheten)


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om skyddsåtgärder med anledning av högpatogen aviär influensa i Republiken Sydafrika

text: Import från Republiken Sydafrika

text: Med undantag av det som anges i 3 och 4 §§ är det, med hänsyn till

text: kommissionens beslut 2004/614/EG av den 24 augusti 2004

text: om skyddsåtgärder mot kraftigt patogen aviär influensa i Republiken Sydafrika, enligt

text: 4 § 2 förordningen (1994:1830)

text: om införsel av levande djur m.m. förbjudet att importera levande ratiter och kläckägg av dessa arter och andra fåglar än fjäderfä (inklusive sällskapsfåglar som åtföljs av sina ägare), färskt kött av ratiter, köttberedningar och köttprodukter som består av eller innehåller kött från ratiter, ej behandlade jakttroféer från alla typer av fåglar samt obearbetade fjädrar och delar av fjädrar.

text: Undantag

text: Import är tillåten av de produkter som framgår av 2 § om dessa härrör från fåglar som är slaktade före den 16 juli 2004.

text: Import är även tillåten av köttprodukter som består av eller innehåller kött från ratiter om köttet från dessa arter har genomgått någon av följande behandlingar.

text: Jfr Kommissionens beslut

text: av den 10 augusti 2004 om skyddsåtgärder mot kraftig patogen aviär influensa i Republiken Sydafrika (EUT nr L 265, 12/08/2004 s. 9, Celex 32004D0594),

text: om skyddsåtgärder mot kraftig patogen aviär influensa Republiken Sydafrika (EUT nr L 275, 25/08/2004 s. 20, Celex 32004D0614) senast ändrat genom

text: kommissionens beslut 2004/892/EG av den 20 december 2004

text: om ändring av beslut

text: avseende tillämpningsperiod för skyddsåtgärderna mot aviär influensa i Republiken Sydafrika.

text: 1) behandling i hermetiskt tillsluten behållare tills ett F°-värde på lägst 3 har uppnåtts, eller 2) behandling som innebär att en lägsta temperatur på 70°C har uppnåtts i hela köttet under beredningen av köttprodukten.

text: Veterinärintyg

text: I det veterinärintyg som åtföljer sändningar av de produkter som avses i 3 § ska följande införas, anpassat efter arten i fråga:

text: ”Färskt ratitkött/köttprodukter som består av eller innehåller kött av ratiter /köttberedningar som består av eller innehåller kött av ratiter * som erhållits från fåglar som slaktats före den 16 juli 2004 i enlighet med

text: artikel 3.1 i beslut 2004/614/EG

text: . * Stryk det som ej är tillämpligt.”

text: Villkor för import av bearbetade fjädrar

text: För import av bearbetade fjädrar eller delar av fjädrar (utom bearbetade dekorationsfjädrar, bearbetade fjädrar som bärs av resande för privat bruk eller leveranser av bearbetade fjädrar som sänts till privatpersoner för icke-industriellt bruk) ska ett handelsdokument åtfölja leveransen i vilket anges att de behandlade fjädrarna eller delar av dem har behandlats med ånga eller med någon annan metod som säkerställer att inga smittämnen överförs.

text: Denna författning träder i kraft den 2 januari 2005.

text: MATS PERSSON