text: Av

text: 1 kap. 5 a § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: framgår att det för varje ämnesområde ska finnas en ämnesområdesplan. Av ämnesområdesplanen ska framgå ämnesområdets syfte, centrala innehåll och kriterier för bedömning av kunskaper.

text: Ämnesområdesplanen för ämnesområdet hem- och konsumentkunskap finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Hem- och konsumentkunskap

text: Kod för ämnesområde: HEM

text: Ämnesområdet hem- och konsumentkunskap behandlar kunskaper som är centrala för att människor ska kunna skapa en fungerande vardag. I ämnesområdet ingår kunskaper om mat, måltider, hälsa, vardagsliv, boende, konsumtion och ekonomi.

text: Ämnesområdets syfte

text: Undervisningen i ämnesområdet hem- och konsumentkunskap ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att leva ett självständigt liv. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att tillaga måltider samt utföra vanligt förekommande arbetsuppgifter i hemmet. Genom undervisningen ska eleverna utveckla kunskaper om boendemiljö och hur man kan vårda och sköta ett hem. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om konsumtionens villkor och hur man planerar sin ekonomi. Genom undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att utveckla förmåga att planera och genomföra inköp till hemmet. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om arbetsfördelning och jämställdhet i hemmet samt om sambandet mellan kost och hälsa. I undervisningen ska eleverna få lösa problem och pröva olika metoder och tillvägagångssätt vid arbete i ett hem.

text: Undervisningen i ämnesområdet hem- och konsumentkunskap ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Förmåga att tillaga måltider och utföra annat arbete i hemmet. 2. Förmåga att tolka och använda information som handlar om arbete i hemmet, ekonomi och konsumtion. 3. Förmåga att planera och genomföra inköp till hemmet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnesområdet ska behandla följande centrala innehåll:

text: Mat, måltider och hälsa

text: – Recept, instruktioner och information på förpackningar. – Matlagning och bakning med olika metoder, redskap och tekniker. – Metoder för hantering och förvaring av livsmedel. – Planering av inköp och enkla måltider med hänsyn till hälsa och ekonomi. – Sambandet mellan kost och hälsa.

text: Vardagsmiljö och boende

text: – Rutiner och metoder för hygien, tvätt och städning. – Planering, organisering och inredning av hemmet. – Säkerhet vid hantering av redskap, verktyg och kemikalier i hemmet. Förebyggande säkerhetsåtgärder, till exempel brandskydd.

text: – Återvinning, källsortering och kompostering. – Jämställdhet och arbetsfördelning i hemmet och samhället.

text: Konsumtion och ekonomi

text: – De olika delarna i en budget, till exempel mat, fritid och sparande. – Konsumentkunskap, till exempel kvalitet, jämförpris och reklam. – Tecknande av abonnemang, olika typer av lån och krediter samt handel över internet.

text: Eleven deltar i att tillaga måltider och utföra andra arbetsuppgifter som förekommer i hemmet. I arbetet deltar eleven i att använda metoder och redskap på ett säkert och till situationen anpassat sätt. Eleven visar sin förståelse för återkommande information om ekonomi, konsumtion och arbete i hemmet genom att reagera igenkännande och delta i att använda informationen i vardagliga arbetsuppgifter. Eleven deltar i att planera och genomföra inköp och i att kommunicera om konsumtion och ekonomi.

text: Eleven tillagar måltider och utför andra arbetsuppgifter som förekommer i hemmet. I arbetet använder eleven metoder och redskap på ett säkert och till situationen anpassat sätt. Eleven visar sin förståelse för varierande information om ekonomi, konsumtion och arbete i hemmet genom att berätta om informationen och använda den i vardagliga arbetsuppgifter. Eleven planerar och genomför inköp och kommunicerar då om konsumtion och ekonomi.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesområdesplan för ämnesområdet hem- och konsumentkunskap i anpassade gymnasieskolan

text: Av

text: Ämnesområdesplanen för ämnesområdet hem- och konsumentkunskap finns i bilagan till dessa föreskrifter. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Hem- och konsumentkunskap

text: Ämnesområdets syfte

text: Centralt innehåll

text: Mat, måltider och hälsa

text: • Recept, instruktioner och information på förpackningar. • Matlagning och bakning med olika metoder, redskap och tekniker. • Metoder för hantering och förvaring av livsmedel. • Planering av inköp och enkla måltider med hänsyn till hälsa och ekonomi. • Sambandet mellan kost och hälsa.

text: Vardagsmiljö och boende

text: • Rutiner och metoder för hygien, tvätt och städning. • Planering, organisering och inredning av hemmet.

text: • Säkerhet vid hantering av redskap, verktyg och kemikalier i hemmet. Förebyggande säkerhetsåtgärder, till exempel brandskydd. • Återvinning, källsortering och kompostering. • Jämställdhet och arbetsfördelning i hemmet och samhället.

text: Konsumtion och ekonomi

text: • De olika delarna i en budget, till exempel mat, fritid och sparande. • Konsumentkunskap, till exempel kvalitet, jämförpris och reklam. • Tecknande av abonnemang, olika typer av lån och krediter samt handel över internet.


text: Av

text: 1 kap. 5 a § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: framgår att det för varje ämnesområde ska finnas en ämnesområdesplan. Av ämnesområdesplanen ska framgå ämnesområdets syfte, centrala innehåll och kriterier för bedömning av kunskaper.

type: stycke

type: paragraf

text: Ämnesområdesplanen för ämnesområdet idrott och hälsa finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Idrott och hälsa

type: rubrik

text: Kod för ämnesområde: IDO

text: Ämnesområdet idrott och hälsa behandlar sambanden mellan människans livsstil, hälsa och välbefinnande. I ämnesområdet ingår olika former av fysiska aktiviteter både inomhus och utomhus.

text: Ämnesområdets syfte

text: Undervisningen i ämnesområdet idrott och hälsa ska syfta till att eleverna utvecklar sin rörelseförmåga och kroppsuppfattning. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda fysiska aktiviteter som en källa till hälsa och välbefinnande. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur den egna kroppen fungerar i arbete och vila. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur fysiska aktiviteter kan genomföras på ett ergonomiskt och säkert sätt. Genom undervisningen ska eleverna ges tillfälle att utveckla kunskaper om naturen som en källa till rekreation under olika årstider. Undervisningen ska också bidra till att eleverna ges möjlighet att utveckla ett intresse för fysiska aktiviteter i naturen och i olika utemiljöer. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att samtala om och reflektera över vad fysiska aktiviteter betyder för den fysiska förmågan och hälsan. De ska även ges tillfälle att reflektera över livsstilens betydelse för hälsan. Undervisningen i idrott och hälsa ska utformas så att alla kan delta och utvecklas utifrån sina egna förutsättningar och i samspel med andra.

text: Undervisningen i ämnesområdet idrott och hälsa ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Förmåga att genomföra fysiska aktiviteter som utvecklar fysisk förmåga och kroppsuppfattning. 2. Förmåga att genomföra olika former av friluftsaktiviteter. 3. Förmåga att reflektera över livsstilens betydelse för hälsa och välbefinnande.

text: Centralt innehåll

text: Fysiska aktiviteter och rörelse

text: – Fysiska aktiviteter som tränar rörelseförmåga, kroppsuppfattning, fin- och grovmotorik, balans, styrka och kondition. – Rörelse till musik och dans. – Kost i samband med fysiska aktiviteter. – Hänsynstagande, samarbete och säkerhet i samband med fysiska aktivi- 2 teter.

text: Friluftsliv och utevistelse

text: – Planering och genomförande av friluftsaktiviteter, till exempel stavgång och fiske. – Orientering i närmiljön. Hur man söker kännetecken i närmiljön samt kartans uppbyggnad och symboler. – Allemansrätten och ansvarsfullt uppträdande i naturen. – Klädsel och utrustning vid vistelse i naturen i samband med olika aktiviteter och under olika årstider. – Säkerhet i samband med friluftsliv och utevistelse.

text: Livsstil och hälsa

text: – Sambanden mellan livsstil, hälsa och välbefinnande, till exempel sambanden mellan fysisk aktivitet, utevistelse, sociala kontakter och hälsa. – Kroppsideal i media, bland ungdomar och inom idrotten. – Droger och hur användningen av droger påverkar vår kropp. – Mental träning och avslappning, till exempel genom kroppskontakt, naturupplevelser och andningsövningar. Hur mental träning och avslappning kan användas för att nå mål och ökat välbefinnande. – Föreningsverksamheter inom friluftsliv och idrott.

text: Kriterier för bedömning av grundläggande kunskaper (efter elevens förutsättningar)

text: Eleven deltar i att genomföra olika fysiska aktiviteter, dans och rörelse till musik. Eleven deltar i att genomföra friluftsaktiviteter och utevistelser under olika förhållanden. Vid utevistelserna deltar eleven i att använda utrustning på ett säkert och till situationen anpassat sätt. Eleven deltar i kommunikation om vilken betydelse livsstilen har för hälsa och välbefinnande.

text: Kriterier för bedömning av fördjupade kunskaper (efter elevens förutsättningar)

text: Eleven genomför olika fysiska aktiviteter, dans och rörelse till musik. Eleven genomför friluftsaktiviteter och utevistelser under olika förhållanden. Vid utevistelserna använder eleven utrustning på ett säkert och till situationen anpassat sätt. Eleven kommunicerar om vilken betydelse livsstilen har för hälsa och välbefinnande.

fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesområdesplan för ämnesområdet idrott och hälsa i anpassade gymnasieskolan

text: Av

text: framgår att det för varje ämnesområde ska finnas en ämnesområdesplan. Av ämnesområdesplanen ska framgå ämnesområdets syfte, centrala innehåll och kravnivåer.

text: Ämnesområdesplanen för ämnesområdet idrott och hälsa finns i bilagan till dessa föreskrifter. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Idrott och hälsa

text: Ämnesområdets syfte

text: Centralt innehåll

text: Fysiska aktiviteter och rörelse

text: • Fysiska aktiviteter som tränar rörelseförmåga, kroppsuppfattning, fin- och grovmotorik, balans, styrka och kondition. • Rörelse till musik och dans. • Kost i samband med fysiska aktiviteter.

text: • Hänsynstagande, samarbete och säkerhet i samband med fysiska aktiviteter.

text: Friluftsliv och utevistelse

text: • Planering och genomförande av friluftsaktiviteter, till exempel stavgång och fiske. • Orientering i närmiljön. Hur man söker kännetecken i närmiljön samt kartans uppbyggnad och symboler. • Allemansrätten och ansvarsfullt uppträdande i naturen. • Klädsel och utrustning vid vistelse i naturen i samband med olika aktiviteter och under olika årstider. • Säkerhet i samband med friluftsliv och utevistelse.

text: Livsstil och hälsa

text: • Sambanden mellan livsstil, hälsa och välbefinnande, till exempel sambanden mellan fysisk aktivitet, utevistelse, sociala kontakter och hälsa. • Kroppsideal i media, bland ungdomar och inom idrotten. • Droger och hur användningen av droger påverkar vår kropp. • Mental träning och avslappning, till exempel genom kroppskontakt, naturupplevelser och andningsövningar. Hur mental träning och avslappning kan användas för att nå mål och ökat välbefinnande. • Föreningsverksamheter inom friluftsliv och idrott.

text: Kravnivå för grundläggande kunskaper (efter elevens förutsättningar)

text: Kravnivå för fördjupade kunskaper (efter elevens förutsättningar)

type: foreskrift


text: Av

text: 1 kap. 5 a § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: framgår att det för varje ämnesområde ska finnas en ämnesområdesplan. Av ämnesområdesplanen ska framgå ämnesområdets syfte, centrala innehåll och kriterier för bedömning av kunskaper.

text: Ämnesområdesplanen för ämnesområdet individ och samhälle finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Individ och samhälle

text: Kod för ämnesområde: INI

text: Ämnesområdet individ och samhälle behandlar människan i samhället. I ämnesområdet ingår kunskaper för att kunna orientera sig och agera i samhället och omvärlden. I ämnesområdet ingår samhällskunskap, geografi, historia och religion.

text: Ämnesområdets syfte

text: Undervisningen i ämnesområdet individ och samhälle ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om samhället, olika samhällsfunktioner och om människors villkor i samhället. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga till ett aktivt deltagande i samhällslivet. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om demokrati, jämställdhet och mänskliga rättigheter samt om människors livsvillkor i Sverige och andra delar av världen. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om samhällsfrågor samt förståelse för hur samhället och individens villkor förändras över tid. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika traditioner och livsåskådningar och om hur dessa påverkar våra liv och samspelet i samhället. Vidare ska undervisningen utveckla elevernas förmåga att samtala om och reflektera över etiska och existentiella frågor. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att söka och tolka information som har betydelse för vardagen. Studiebesök, fältstudier och ett undersökande arbetssätt ska ingå i undervisningen.

text: Undervisningen i ämnesområdet individ och samhälle ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om samhället och människors livsvillkor under olika tidsperioder och på olika håll i världen. 2. Förmåga att kommunicera om aktuella samhällsfrågor. 3. Förmåga att reflektera över livsfrågor.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnesområdet ska behandla följande centrala innehåll:

text: Samhälle

text: – Sveriges politiska system med partier och val. – Samhällsfunktioner, till exempel Försäkringskassan, polisen samt hälsooch sjukvården. – Metoder för att söka information om och få kontakt med olika verksamheter i samhället. – Aktuella samhällsfrågor, till exempel frågor som rör hälsa, miljö och 2 globala händelser.

text: – Normer, regler och lagar med betydelse för eleven och samhället samt hur de kan följas. – Olika yrkesområden och vad de bidrar med. – Mediekommunikation, till exempel tidningar och sociala medier. Reklamens påverkan på människors levnadsvanor och köpbeslut. – Värdegrund, jämställdhet och demokrati samt alla människors lika värde. – Konflikter och konfliktlösning. Hur man kan hantera olika intressen och åsikter. – Olika boendeformer i vuxenlivet.

text: Geografi och historia

text: – Hemorten eller närområdet, Sverige, ursprungslandet och världen. Geografiska platser som har betydelse för eleven eller är aktuella i medierna. – Olika bostadsmiljöer, till exempel landsbygd, förort och stad. – Orientering i närmiljön med hjälp av kännetecken i omgivningen och enkla vägbeskrivningar. – Hemortens eller närområdets historia. Vad platser, byggnader och vardagliga föremål kan berätta. – Skildringar av Sveriges och andra länders historia och kultur, till exempel genom litteratur och muntliga berättelser.

text: Religion och livsfrågor

text: – Kristendomens påverkan på kulturen i det svenska samhället, till exempel helgdagar och ritualer. – Olika religioner och andra livsåskådningar samt några av deras traditioner och levnadsregler. – Etiska frågor och livsfrågor med betydelse för eleven, till exempel droger och jämställdhet. Livsfrågor i samband med födelse, liv och död. – Relationer, kärlek, sexualitet och integritet. Hur man gör egna val samt tar ansvar för sig själv och andra.

text: Eleven reagerar igenkännande på beskrivningar av samhället. I samtida och historiska skildringar av världen urskiljer eleven människors livsvillkor och reagerar på dem. Eleven deltar i kommunikation om aktuella samhällsfrågor och nyheter. Dessutom deltar eleven i kommunikation om livsfrågor och elevnära etiska frågor.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesområdesplan för ämnesområdet individ och samhälle i anpassade gymnasieskolan

text: Av

text: Ämnesområdesplanen för ämnesområdet individ och samhälle finns i bilagan till dessa föreskrifter. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Individ och samhälle

text: Ämnesområdets syfte

text: Centralt innehåll

text: Samhälle

text: • Sveriges politiska system med partier och val. • Samhällsfunktioner, till exempel Försäkringskassan, polisen samt hälsooch sjukvården. • Metoder för att söka information om och få kontakt med olika verksamheter i samhället.

text: • Aktuella samhällsfrågor, till exempel frågor som rör hälsa, miljö och globala händelser. • Normer, regler och lagar med betydelse för eleven och samhället samt hur de kan följas. • Olika yrkesområden och vad de bidrar med. • Mediekommunikation, till exempel tidningar och sociala medier. Reklamens påverkan på människors levnadsvanor och köpbeslut. • Värdegrund, jämställdhet och demokrati samt alla människors lika värde. • Konflikter och konfliktlösning. Hur man kan hantera olika intressen och åsikter. • Olika boendeformer i vuxenlivet.

text: Geografi och historia

text: • Hemorten eller närområdet, Sverige, ursprungslandet och världen. Geografiska platser som har betydelse för eleven eller är aktuella i medierna. • Olika bostadsmiljöer, till exempel landsbygd, förort och stad. • Orientering i närmiljön med hjälp av kännetecken i omgivningen och enkla vägbeskrivningar. • Hemortens eller närområdets historia. Vad platser, byggnader och vardagliga föremål kan berätta. • Skildringar av Sveriges och andra länders historia och kultur, till exempel genom litteratur och muntliga berättelser.

text: Religion och livsfrågor

text: • Kristendomens påverkan på kulturen i det svenska samhället, till exempel helgdagar och ritualer. • Olika religioner och andra livsåskådningar samt några av deras traditioner och levnadsregler. • Etiska frågor och livsfrågor med betydelse för eleven, till exempel droger och jämställdhet. Livsfrågor i samband med födelse, liv och död. • Relationer, kärlek, sexualitet och integritet. Hur man gör egna val samt tar ansvar för sig själv och andra.

text: Eleven berättar om samhället. Utifrån samtida och historiska skildringar av världen beskriver eleven människors livsvillkor. Eleven kommunicerar om aktuella samhällsfrågor och nyheter. Dessutom kommunicerar eleven om livsfrågor och elevnära etiska frågor. 3


text: Av

text: 1 kap. 5 a § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: framgår att det för varje ämnesområde ska finnas en ämnesområdesplan. Av ämnesområdesplanen ska framgå ämnesområdets syfte, centrala innehåll och kriterier för bedömning av kunskaper.

text: Ämnesområdesplanen för ämnesområdet natur och miljö finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Natur och miljö

text: Kod för ämnesområde: NAO

text: Ämnesområdet natur och miljö behandlar olika fenomen och samband i omvärlden. I ämnesområdet ingår kunskaper som gör det möjligt att kunna undersöka och orientera sig i frågor som handlar om energi, teknik, hälsa och miljö. I ämnesområdet ingår biologi, fysik, kemi, matematik och teknik.

text: Ämnesområdets syfte

text: Undervisningen i ämnesområdet natur och miljö ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om människokroppen, växter, djur och natur. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om vardagliga naturvetenskapliga samband och mönster. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att reflektera över, samtala om och göra personliga val i frågor som rör hälsa, natur och miljö. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att lösa problem i vardagen med hjälp av matematik och teknik. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla färdigheter i att använda matematiska redskap och teknisk utrustning på ett ändamålsenligt och säkert sätt. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att undersöka och tolka såväl sin omvärld som sambanden mellan människan och naturen. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar förmåga att orientera sig i tid och rum. Fältstudier och ett undersökande och laborativt arbetssätt ska ingå i undervisningen. Eleverna ska också ges tillfälle att besöka olika verksamheter och miljöer i närområdet. Undervisningen ska även låta eleverna möta berättelser som skildrar olika företeelser inom det naturvetenskapliga området.

text: Undervisningen i ämnesområdet natur och miljö ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Förmåga att kommunicera om frågor som rör hälsa, natur och miljö. 2. Förmåga att lösa matematiska och tekniska problem i vardagen. 3. Förmåga att genomföra undersökningar med naturvetenskaplig anknytning. 4. Förmåga att orientera sig i tid och rum.

text: Centralt innehåll

text: Människokroppen och hälsa

text: – Människokroppens olika delar och deras funktioner. – Hygien och hälsovård, till exempel smittspridning. – Människors sexualitet, lust och relationer.

text: Växter, djur och natur

text: – Olika naturtyper, till exempel sjö och äng. – Växter, djur och deras livscykler, till exempel en tall från frö till frö. – Årstidsväxlingar, solen, månen och stjärnorna. – Vatten och vattnets olika egenskaper. – Olika typer av väder, väderprognoser och hur man själv kan mäta väder. – Några vanliga energikällor, till exempel vattenkraft, vindenergi och olja.

text: Tid och rum

text: – Tidsuppfattning, till exempel begreppen dåtid, nutid och framtid. Tidsintervall, till exempel raster i minuter, sommarlovets längd i veckor och antal månader på året. – Måttenheter för tid och mätning av tid med olika redskap, till exempel klocka, timer eller timglas. – Rumsuppfattning med hjälp av begreppen avstånd, riktning och läge för att orientera sig i närmiljön och i övriga samhället.

text: Matematik och teknik

text: – Problemlösning med de fyra räknesätten. Rimlighetsbedömning, överslagsberäkning, huvudräkning och användande av digital teknik. – Proportionella samband, till exempel dubbelt och hälften. – Geometriska former och begrepp, till exempel cirkel, kvadrat och rektangel. – Tabeller och diagram och hur de kan utläsas och tolkas. – Ekonomiska beräkningar i vardagslivet, till exempel prisjämförelser, budget och uppskattningar av pris. – Teknik i vardagen, till exempel telefon, dörr och stege. – Olika material och deras egenskaper, till exempel hårdhet, struktur och täthet. – Elektricitet, dess användning och risker.

text: Metoder och arbetssätt

text: – Fältstudier i närmiljön, till exempel i skog och vid vatten. – Olika sätt att orientera sig i närmiljön, till exempel med hjälp av kännetecken i omgivningen. – Problemlösning av praktisk karaktär inom ämnesområdet, till exempel mätningar, jämförelser och uppskattningar. – Olika slags berättelser om naturvetenskapliga fenomen.

text: Kriterier för bedömning av grundläggande kunskaper (efter elevens förutsättningar)

text: Eleven deltar i kommunikation om frågor som rör hälsa, natur och miljö. Eleven reagerar då igenkännande på beskrivningar eller bilder av människokroppen, växter, djur och natur. Eleven deltar i att lösa enkla matematiska problem i vardagen. Dessutom deltar eleven i att använda vardagsteknik. Eleven deltar i att genomföra fältstudier i närmiljön och andra enkla undersökningar av omvärlden. Eleven deltar också i att orientera sig i närmiljön med hjälp av olika strategier. Utifrån vardagsaktiviteter deltar eleven i att mäta och planera tid. 3

text: Kriterier för bedömning av fördjupade kunskaper (efter elevens förutsättningar)

text: Eleven kommunicerar om frågor som rör hälsa, natur och miljö. Eleven berättar då om människokroppen, växter, djur och natur. Eleven löser enkla matematiska problem i vardagen. Dessutom använder eleven vardagsteknik. Eleven genomför fältstudier i närmiljön och andra enkla undersökningar av omvärlden. Eleven orienterar sig också i närmiljön med hjälp av olika strategier. Utifrån vardagsaktiviteter mäter och planerar eleven tid.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesområdesplan för ämnesområdet natur och miljö i anpassade gymnasieskolan

text: Av

text: framgår att det för varje ämnesområde ska finnas en ämnesområdesplan. Av ämnesområdesplanen ska framgå ämnesområdets syfte, centrala innehåll och kravnivåer.

text: Ämnesområdesplanen för ämnesområdet natur och miljö finns i bilagan till dessa föreskrifter. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Natur och miljö

text: Ämnesområdets syfte

text: Centralt innehåll

text: Människokroppen och hälsa

text: 2 • Människokroppens olika delar och deras funktioner.

text: • Hygien och hälsovård, till exempel smittspridning. • Människors sexualitet, lust och relationer.

text: Växter, djur och natur

text: • Olika naturtyper, till exempel sjö och äng. • Växter, djur och deras livscykler, till exempel en tall från frö till frö. • Årstidsväxlingar, solen, månen och stjärnorna. • Vatten och vattnets olika egenskaper. • Olika typer av väder, väderprognoser och hur man själv kan mäta väder. • Några vanliga energikällor, till exempel vattenkraft, vindenergi och olja.

text: Tid och rum

text: • Tidsuppfattning, till exempel begreppen dåtid, nutid och framtid. Tidsintervall, till exempel raster i minuter, sommarlovets längd i veckor och antal månader på året. • Måttenheter för tid och mätning av tid med olika redskap, till exempel klocka, timer eller timglas. • Rumsuppfattning med hjälp av begreppen avstånd, riktning och läge för att orientera sig i närmiljön och i övriga samhället.

text: Matematik och teknik

text: • Problemlösning med de fyra räknesätten. Rimlighetsbedömning, överslagsberäkning, huvudräkning och användande av digital teknik. • Proportionella samband, till exempel dubbelt och hälften. • Geometriska former och begrepp, till exempel cirkel, kvadrat och rektangel. • Tabeller och diagram och hur de kan utläsas och tolkas. • Ekonomiska beräkningar i vardagslivet, till exempel prisjämförelser, budget och uppskattningar av pris. • Teknik i vardagen, till exempel telefon, dörr och stege. • Olika material och deras egenskaper, till exempel hårdhet, struktur och täthet. • Elektricitet, dess användning och risker.

text: Metoder och arbetssätt

text: • Fältstudier i närmiljön, till exempel i skog och vid vatten. • Olika sätt att orientera sig i närmiljön, till exempel med hjälp av kännetecken i omgivningen. • Problemlösning av praktisk karaktär inom ämnesområdet, till exempel mätningar, jämförelser och uppskattningar. • Olika slags berättelser om naturvetenskapliga fenomen.

text: Kravnivå för grundläggande kunskaper (efter elevens förutsättningar)

text: Kravnivå för fördjupade kunskaper (efter elevens förutsättningar)


text: Av

text: 1 kap. 5 a § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: framgår att det för varje ämnesområde ska finnas en ämnesområdesplan. Av ämnesområdesplanen ska framgå ämnesområdets syfte, centrala innehåll och kriterier för bedömning av kunskaper.

text: Ämnesområdesplanen för ämnesområdet språk och kommunikation finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Språk och kommunikation

text: Kod för ämnesområde: SPR

text: Ämnesområdet språk och kommunikation behandlar olika former av kommunikation mellan människor. Kommunikationen inom området kan ske på olika sätt, till exempel med bilder, kroppsspråk, skrift, tal eller tecken. I ämnesområdet ingår även kommunikation på engelska.

text: Ämnesområdets syfte

text: Undervisningen i ämnesområdet språk och kommunikation ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att kommunicera och samspela med andra. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda kommunikation som ett verktyg för att lära känna sig själva, samt kunna förstå och påverka sin omgivning. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att lyssna på, tolka och själva uttrycka olika språkliga budskap. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om berättelser, bilder och filmer samt förmåga att samtala om och reflektera över dessa. Eleverna ska i undervisningen ges möjlighet att utveckla förmåga att använda olika digitala verktyg för att kunna kommunicera och samspela med andra och för att kunna vara delaktiga i samhället. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar förmåga att söka information för att kunna lösa problem och planera sin vardag. Det engelska språket får en allt mer framträdande roll i vårt samhälle. I undervisningen ska eleverna därför ges möjlighet att utveckla förmåga att förstå och använda det engelska språket. För elever med annat modersmål än svenska ska undervisningen dessutom bidra till att eleverna stärks i sin utveckling till att bli flerspråkiga. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla och befästa ordförråd och satsbyggnad på både modersmålet och svenska. Undervisningen i modersmålet ska på så sätt bidra till att eleverna utvecklar såväl sitt modersmål som sin identitet. Undervisningen i språk och kommunikation ska anpassas efter den enskilda elevens sätt att kommunicera. Eleverna ska ges återkommande tillfällen att kommunicera och samspela med andra i undervisningen. I undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att använda sig av digitala verktyg.

text: Undervisningen i ämnesområdet språk och kommunikation ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Förmåga att kommunicera med ord och begrepp eller alternativa uttryckssätt. 2. Förmåga att förstå och tolka språkliga budskap. 3. Förmåga att söka och tolka information.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen ska behandla följande centrala innehåll:

text: Kommunikation och samspel

text: – Kommunikation i olika former, till exempel kroppsspråk, tal och digitala kommunikationsverktyg. – Kommunikation för olika syften och i olika sammanhang, till exempel för att skapa kontakt, uttrycka önskemål och svara. – Samspelets olika faser: initiera, upprätthålla och avsluta. – Berätta, återberätta och beskriva händelser och berättelser med hjälp av olika kommunikativa redskap. – Ord, begrepp och symboler för att kommunicera och samspela med andra. – Kommunikation om känslor. Hur känslor kan uttryckas, beskrivas och tolkas. – Tolkning av olika kommunikativa uttryck.

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att avkoda symboler, ordbilder, ord och texter. – Skriva för hand eller med olika digitala hjälpmedel. – Grundläggande mönster i skrift, till exempel mellanrum och punkt. – Berättelser och litteratur från Sverige och andra delar av världen.

text: Information

text: – Minnesstöd i vardagen, till exempel bilder, fotografier och scheman. – Information från olika källor, till exempel skyltar som visar på öppettider, övergångsställe och järnvägsstation. – Bibliotek som en källa till kunskapsinhämtande och rekreation.

text: Engelska

text: – Engelska ord och meningar, muntliga eller skriftliga, samt vardagsfraser. – Vanliga informationsord på engelska, till exempel stop, on och exit. – Kultur från delar av världen där engelska används, till exempel musik och film.

text: Eleven kommunicerar och samspelar i välkända sammanhang och miljöer. I kommunikationen deltar eleven i att använda ord, begrepp eller alternativa uttryckssätt på ett i sammanhanget relevant sätt. Eleven visar sin förståelse för språket i kommunikativa uttryck genom att reagera igenkännande. Dessutom deltar eleven i att tolka det språkliga budskapet. Eleven deltar i att söka elevnära information från givna källor. Eleven deltar också i kommunikation om informationen och källorna.

text: Eleven kommunicerar och samspelar i bekanta sammanhang och miljöer. I kommunikationen använder eleven ord, begrepp eller alternativa uttryckssätt på ett i sammanhanget relevant sätt. Eleven läser och skriver elevnära ord. Eleven visar sin förståelse för språket i kommunikativa uttryck och elevnära ordbilder genom att återberätta innehållet. Dessutom tolkar och beskriver eleven det språkliga budskapet. Eleven söker elevnära information från olika källor. Eleven kommunicerar också om informationen och källorna.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesområdesplan för ämnesområdet språk och kommunikation i anpassade gymnasieskolan

text: Av

text: Ämnesområdesplanen för ämnesområdet språk och kommunikation finns i bilagan till dessa föreskrifter. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Språk och kommunikation

text: Ämnesområdets syfte

text: Centralt innehåll

text: Kommunikation och samspel

text: • Kommunikation i olika former, till exempel kroppsspråk, tal och digitala kommunikationsverktyg. • Kommunikation för olika syften och i olika sammanhang, till exempel för att skapa kontakt, uttrycka önskemål och svara. • Samspelets olika faser: initiera, upprätthålla och avsluta. • Berätta, återberätta och beskriva händelser och berättelser med hjälp av olika kommunikativa redskap. • Ord, begrepp och symboler för att kommunicera och samspela med andra. • Kommunikation om känslor. Hur känslor kan uttryckas, beskrivas och tolkas. • Tolkning av olika kommunikativa uttryck.

text: Läsa och skriva

text: • Lässtrategier för att avkoda symboler, ordbilder, ord och texter. • Skriva för hand eller med olika digitala hjälpmedel. • Grundläggande mönster i skrift, till exempel mellanrum och punkt. • Berättelser och litteratur från Sverige och andra delar av världen.

text: Information

text: • Minnesstöd i vardagen, till exempel bilder, fotografier och scheman. • Information från olika källor, till exempel skyltar som visar på öppettider, övergångsställe och järnvägsstation. • Bibliotek som en källa till kunskapsinhämtande och rekreation.

text: Engelska

text: • Engelska ord och meningar, muntliga eller skriftliga, samt vardagsfraser. • Vanliga informationsord på engelska, till exempel stop, on och exit. • Kultur från delar av världen där engelska används, till exempel musik och film.


identifier: SKOLFS 2013:7

title: Skolförfattningar publicerade i Svensk författningssamling

text: Statens skolverks författningssamling

text: ISSN 1102-1950

text: Skolförfattningar publicerade i Ö 1

text: Svensk författningssamling Utkom från trycket

text: den 8 mars 2013 I Svensk författningssamling (SFS) har utkommit följande skolförfattningar .

text: 715 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om statligt stöd till kompletterande utbildningar 716 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om statsbidrag för att främja internationella kontakter inom skolans område 720 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om uppdragsutbildning för fortbildning av lärare, förskollärare och viss annan personal 727 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning 745 Förordning om ändring i

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: 746 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om vuxenutbildning 911 Lag om ändring i lagen (

text: ) om uppdragsutbildning i vissa fall 915 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare och utnämning till lektor 916 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning 917 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om statsbidrag för gymnasial lärlingsutbildning 918 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om statsbidrag för lärlingsutbildning för vuxna 919 Lag om ändring i

text: skollagen (2010:800)

text: 958 Lag om ändring i

text: skollagen (2010:800)

text: Senaste redovisning

text: SKOLFS 2012:89

text: . 1

text: 959 Lag om ändring i lagen (

text: ) om införande av

text: skollagen (2010:800)

text: 967 Förordning om ändring i

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: 992 Förordning om statsbidrag för arbetsplatsförlagt lärande i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan

text: 993 Förordning om statsbidrag för utbildning i svenska för invandrare

text: 994 Förordning om statsbidrag för omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds

text: 995 Förordning om ändring i

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: 996 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om bidrag till fristående gymnasieskolor och fristående gymnasiesärskolor i vissa fall

text: 3 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om skolväsendet under krig och vid krigsfara m.m.

text: 29 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) med instruktion för Statens skolinspektion

text: 30 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) med instruktion för Skolväsendets överklagandenämnd

text: 31 Förordning om ändring i

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: 60 Förordning om statsbidrag för behörighetsgivande utbildning för lärare i yrkesämnen

text: Ansvarig utgivare: Emma Östling Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20

text: Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: 2 Elanders Sverige AB, 2013


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet biologi – naturbruk finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Biologi – naturbruk

text: Ämnet biologi – naturbruk behandlar den biologi som har betydelse för arbete med växter och djur inom naturbruk. I ämnet ingår naturbrukets påverkan på ekosystemen.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet biologi – naturbruk ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om växternas och djurens biologi. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om växters och djurs byggnad, livsprocesser och utvecklingsfaser samt om djurs beteenden. I undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att utveckla kunskaper om markens och olika jordars egenskaper. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om mikroorganismer och deras betydelse inom naturbruket. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar biologisk förståelse för arbete inom naturbruk. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om energiomsättning hos växter och djur samt om kretslopp i mark, vatten och luft. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om biologisk mångfald och om naturbrukets påverkan på ekosystemen. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förståelse av hur naturen kan brukas på ett miljövänligt och resurssnålt sätt. Fältstudier, observationer och ett undersökande arbetssätt ska ingå i undervisningen. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att reflektera kring och samtala om naturbrukets påverkan på ekosystemen samt om biologisk mångfald.

text: Undervisningen i ämnet biologi – naturbruk ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Förmåga att identifiera olika växt- och djurarter inom naturbruket. 2. Kunskaper om växter och djur samt förståelse av deras livsprocesser. 3. Kunskaper om markens och olika jordars egenskaper. 4. Kunskaper om mikroorganismer och förståelse för deras betydelse inom naturbruket. 5. Förståelse av sambanden i naturen.

text: Kurser i ämnet

text: Biologi – naturbruk, 100 poäng. Djurens biologi, 100 poäng. Marken och växternas biologi, 100 poäng.

text: Kurskod: BIABIO5

text: Kursen biologi – naturbruk omfattar punkterna 1–5 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Växtarter av betydelse inom naturbruk. – Växternas byggnad, livsprocesser och utvecklingsfaser. – Växternas behov av ljus, vatten och näring. – Fotosyntesens innebörd och betydelse för växter och djur. – Djurarter av betydelse inom naturbruk. – Djurens byggnad, livsprocesser och utvecklingsfaser. – Djurens behov och beteende samt naturliga miljöer. – Markens och olika jordars egenskaper. – Kretslopp i mark, vatten och luft, till exempel vattnets och växtnäringsämnenas kretslopp. – Mikroorganismer och deras betydelse inom naturbruket. – Olika ekosystem inom naturbruk, till exempel skog, åker, äng och parklandskap. – Biologisk mångfald och naturbrukets påverkan på den biologiska mångfalden, till exempel genom odling, betesdrift och skogsbruk.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva olika växt- och djurarter inom naturbruket. Eleven medverkar i att förklara växters och djurs livsprocesser. Eleven medverkar också i att beskriva markens och olika jordars egenskaper. Dessutom medverkar eleven i att beskriva mikroorganismer och deras betydelse inom naturbruket. Eleven medverkar i att föra resonemang om sambanden i naturen.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt olika växt- och djurarter inom naturbruket. Eleven förklarar på ett enkelt sätt växters och djurs livsprocesser. Eleven beskriver också på ett enkelt sätt markens och olika jordars egenskaper. Dessutom beskriver eleven på ett enkelt sätt mikroorganismer och deras betydelse inom naturbruket. Eleven för också enkla resonemang om sambanden i naturen.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt olika växt- och djurarter inom naturbruket. Eleven förklarar på ett utvecklat sätt växters och djurs livsprocesser. Eleven beskriver också på ett utvecklat sätt markens och olika jordars egenskaper. Dessutom beskriver eleven på ett utvecklat sätt mikroorganismer och deras betydelse inom naturbruket. Eleven för också utvecklade resonemang om sambanden i naturen.

text: Djurens biologi, 100 poäng

text: Kurskod: BIADJU5

text: Kursen djurens biologi omfattar punkterna 1, 2, 4 och 5 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Olika djurarter och deras betydelse inom naturbruket. – Djurens byggnad och egenskaper. – Djurens livsprocesser och utvecklingsfaser. – Olika djurs behov och beteende samt naturliga miljöer. – Mikroorganismer och deras betydelse inom djurhållning och livsmedelsförädling. – Smittämnen, smittspridning, hygien och immunförsvar.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva olika djurarter inom naturbruket. Eleven medverkar i att förklara djurs livsprocesser. Dessutom medverkar eleven i att beskriva mikroorganismer och deras betydelse inom naturbruket. Eleven medverkar i att föra resonemang om sambanden i naturen.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt olika djurarter inom naturbruket. Eleven förklarar på ett enkelt sätt djurs livsprocesser. Dessutom beskriver eleven på ett enkelt sätt mikroorganismer och deras betydelse inom naturbruket. Eleven för också enkla resonemang om sambanden i naturen.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt olika djurarter inom naturbruket. Eleven förklarar på ett utvecklat sätt djurs livsprocesser. Dessutom beskriver eleven på ett utvecklat sätt mikroorganismer och deras betydelse inom naturbruket. Eleven för också utvecklade resonemang om sambanden i naturen.

text: Marken och växternas biologi, 100 poäng

text: Kurskod: BIAMAR5

text: Kursen marken och växternas biologi omfattar punkterna 1–5 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Växter

text: – Några olika växtarter och deras betydelse inom naturbruket. – Växternas byggnad och utvecklingsfaser. – Vattnet i växten, vattenupptagning och vattentransport. – Växtnäringsämnen och växternas behov av näring. – Fotosyntesens innebörd och betydelse. – Växters pollinering och spridning.

text: Mark och jord

text: – Markens och jordarternas egenskaper. – Växtnäringsämnen i marken. – Vattnet i marken och dränering. Vattnets kretslopp, vattentillgångar och vattenmiljöer.

text: Mikroorganismer

text: – Mikroorganismer och deras betydelse inom odling. – Smittämnen, smittspridning och hygien i samband med odling.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva olika växtarter inom naturbruket. Eleven medverkar i att förklara växters livsprocesser. Eleven medverkar också i att beskriva markens och olika jordars egenskaper. Dessutom medverkar eleven i att beskriva mikroorganismer och deras betydelse inom naturbruket. Eleven medverkar i att föra resonemang om sambanden i naturen.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt olika växtarter inom naturbruket. Eleven förklarar på ett enkelt sätt växters livsprocesser. Eleven beskriver också på ett enkelt sätt markens och olika jordars egenskaper. Dessutom beskriver eleven på ett enkelt sätt mikroorganismer och deras betydelse inom naturbruket. Eleven för också enkla resonemang om sambanden i naturen.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt olika växtarter inom naturbruket. Eleven förklarar på ett utvecklat sätt om växters livsprocesser. Eleven beskriver också på ett utvecklat sätt markens och olika jordars egenskaper. Dessutom beskriver eleven på ett utvecklat sätt mikroorganismer och deras betydelse inom naturbruket. Eleven för också utvecklade resonemang om sambanden i naturen.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet biologi – naturbruk i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiesärskolepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Biologi – naturbruk

text: Ämnets syfte

text: förutsättningar att utveckla följande:

text: Kurser i ämnet

text: Kurskod: BIABIO5

text: Centralt innehåll

text: • Växtarter av betydelse inom naturbruk. • Växternas byggnad, livsprocesser och utvecklingsfaser. • Växternas behov av ljus, vatten och näring. • Fotosyntesens innebörd och betydelse för växter och djur. • Djurarter av betydelse inom naturbruk. • Djurens byggnad, livsprocesser och utvecklingsfaser. • Djurens behov och beteende samt naturliga miljöer. • Markens och olika jordars egenskaper. • Kretslopp i mark, vatten och luft, till exempel vattnets och växtnäringsämnenas kretslopp. • Mikroorganismer och deras betydelse inom naturbruket. • Olika ekosystem inom naturbruk, till exempel skog, åker, äng och parklandskap. • Biologisk mångfald och naturbrukets påverkan på den biologiska mångfalden, till exempel genom odling, betesdrift och skogsbruk.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Djurens biologi, 100 poäng

text: Kurskod: BIADJU5

text: Centralt innehåll

text: • Olika djurarter och deras betydelse inom naturbruket. • Djurens byggnad och egenskaper. • Djurens livsprocesser och utvecklingsfaser. • Olika djurs behov och beteende samt naturliga miljöer. • Mikroorganismer och deras betydelse inom djurhållning och livsmedelsförädling. • Smittämnen, smittspridning, hygien och immunförsvar.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Marken och växternas biologi, 100 poäng

text: Kurskod: BIAMAR5

text: Centralt innehåll

text: Växter

text: • Några olika växtarter och deras betydelse inom naturbruket. • Växternas byggnad och utvecklingsfaser. • Vattnet i växten, vattenupptagning och vattentransport. • Växtnäringsämnen och växternas behov av näring. • Fotosyntesens innebörd och betydelse. • Växters pollinering och spridning.

text: Mark och jord

text: • Markens och jordarternas egenskaper. • Växtnäringsämnen i marken. • Vattnet i marken och dränering. Vattnets kretslopp, vattentillgångar och vattenmiljöer.

text: Mikroorganismer

text: • Mikroorganismer och deras betydelse inom odling. • Smittämnen, smittspridning och hygien i samband med odling.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet hästkunskap finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Hästkunskap

text: Ämnet hästkunskap behandlar hästens biologi, skötsel av hästar, utrustning och tillhörande anläggningar samt ridning och körning av skolad häst. Centralt i ämnet är etiska ställningstaganden, lagar och andra bestämmelser som reglerar hästhållning. Ämnet handlar om hästens användning inom olika områden som hästsport, fritidsverksamhet och rehabilitering samt inom naturoch landskapsvård.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet hästkunskap ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om hästar och förmåga att arbeta med hästar. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hästens biologi, behov och naturliga beteende. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att iaktta och tolka hästars beteende, utveckling, hälsa och välbefinnande. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hästens användning och värde inom olika områden. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om foder, foderhantering och utfodring av hästar. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller djuretik, säkerhet och miljö. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att sköta hästar, utrustning, stall och anläggningar med hänsyn till hästarnas behov och beteende. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta med hästar på ett etiskt, hygieniskt och säkert sätt samt med hänsyn till miljön. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att följa rutiner och ta ansvar i arbetet med hästar. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att utrusta, rida och köra skolade hästar med hästarnas välbefinnande i centrum. Praktiskt arbete och fältstudier ska ingå i undervisningen. Eleverna ska ges möjlighet att göra stallturer för att iaktta hästars beteende och bedöma hästarnas hälsa och välbefinnande. Undervisningen ska vara av undersökande och problemlösande karaktär. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att samtala om djuretik och miljöfrågor i samband med hästhållning.

text: Undervisningen i ämnet hästkunskap ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om hästars biologi, behov och beteenden. 2. Förmåga att sköta hästar, utrustning och anläggningar med hänsyn till hästars behov och beteende. 3. Förmåga att arbeta med hästar på ett djuretiskt, hygieniskt och säkert sätt. 4. Förmåga att utrusta, rida och köra skolade hästar på ett säkert sätt.

text: Kurser i ämnet

text: Hästkunskap 1, 100 poäng. Hästkunskap 2, 100 poäng, som bygger på hästkunskap 1. Hästkunskap 3, 100 poäng, som bygger på hästkunskap 2. Ridning och körning 1, 100 poäng, som bygger på kursen hästkunskap 1. Ridning och körning 2, 100 poäng, som bygger på kursen ridning och körning 1.

text: Hästkunskap 1, 100 poäng

text: Kurskod: HAUHAS51

text: Kursen hästkunskap 1 omfattar punkterna 1–3 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Biologisk och teknisk grund

text: – Hästraser och deras utseende, egenskaper och användningsområden. – Hästars biologi, behov och naturliga beteenden. – Hästars betydelse för människors fritid och rekreation samt för natur- och landskapsvård. – Rutiner i arbete med hästar. – Hästars miljö, till exempel stallar, rasthagar, beteshagar och ridhus. – Stallklimat, temperatur, luftfuktighet och ljus. – Vatten och foder till hästar. – Hygien och rengöring i arbete med hästar. – Metoder och tekniker i arbete med skötsel av hästar, till exempel ryktning, hovvård och sadelvård.

text: Skötsel och hantering

text: – Daglig skötsel av hästar, stall och anläggningar, till exempel transport av foder, utfodring och rengöring. – Tillsyn av hästar. Stallturer, tolkning av hästars beteende och bedömning av hästars hälsa och välbefinnande. – Hantering av hästar med hänsyn till säkerhet och djuretik. – Hantering av foder, strömedel och gödsel. – Hantering och skötsel av handredskap och teknisk utrustning, till exempel vattenkopp, foderskopa och ryktborste. – Hantering och skötsel av hästars utrustning, till exempel sadel, täcke och benskydd. – Daglig tillsyn och skötsel av beten och rasthagar.

text: Arbetsmiljö, säkerhetsfrågor och bestämmelser

text: djurskyddslagen

text: , miljölagar och allemansrätten.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva hästars biologi, behov och beteende. Eleven medverkar också i att utföra arbetsmoment inom skötsel av hästar, utrustning och anläggningar med hänsyn till hästens behov och beteende. Eleven medverkar i att arbeta på ett djuretiskt, hygieniskt och säkert sätt.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt hästars biologi, behov och beteende. Eleven utför med viss säkerhet arbetsmoment inom skötsel av hästar, utrustning och anläggningar med hänsyn till hästens behov och beteende. Eleven arbetar på ett djuretiskt, hygieniskt och säkert sätt.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt hästars biologi, behov och beteende. Eleven utför med säkerhet arbetsmoment inom skötsel av hästar, utrustning och anläggningar med hänsyn till hästens behov och beteende. Eleven arbetar på ett djuretiskt, hygieniskt och säkert sätt.

text: Hästkunskap 2, 100 poäng

text: Kurskod: HAUHAS52

text: Kursen hästkunskap 2 omfattar punkterna 1–3 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Biologisk och teknisk grund

text: – Hästars användningsområden, till exempel inom hästsport, rekreation och som dragdjur. – Hästars biologi, behov och naturliga beteenden. Hästars hälsa och välbefinnande. Hästars behov av näring. – Rutiner i arbete med hästar. – Hästars miljö, till exempel stallar, rasthagar, beteshagar och ridhus. – Stallklimat, temperatur, luftfuktighet och ljus. Mätning och justering. – Vatten och foder till hästar. Tillgång till vatten och vattenkvalitet. Fodrets näringsinnehåll och kvalitet.

text: – Hygien och rengöring i arbete med hästar. Smitta och smittspridning. – Metoder och tekniker i arbete med skötsel av hästar, till exempel ryktning, hovvård och sadelvård. – Skador och sjukdomar samt förebyggande hälsovård.

text: Skötsel och hantering

text: – Daglig skötsel av hästar, stall och anläggningar, till exempel utfodring, rengöring och att utrusta hästen. – Tillsyn av hästar och deras vistelsemiljö. Stallturer, kontroll av hästens vistelsemiljö, beteende, hälsa och välbefinnande. Förebyggande hälsoarbete. Visitering av hästen. – Hantering av hästar med hänsyn till säkerhet och djuretik. – Hantering av foder, strömedel och gödsel. – Hantering och skötsel av handredskap och teknisk utrustning, till exempel vattenkopp, foderskopa och ryktborste. Kontroll och underhåll. – Ryktning och bandagering. – Hantering och skötsel av hästars utrustning, till exempel sadel, täcke och benskydd.

text: djurskyddslagen

text: , miljölagar och allemansrätten.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Hästkunskap 3, 100 poäng

text: Kurskod: HAUHAS53

text: Kursen hästkunskap 3 omfattar punkterna 1–3 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Fördjupning inom något av ämnets kunskapsområden, till exempel arbete med travhästar, ridhästar eller körhästar. – Arbetsuppgifter inom valt kunskapsområde. – Hygien och rengöring. Smitta och smittspridning samt förebyggande hälsoarbete. – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet i samband med skötsel av hästar. – Lagar och andra bestämmelser i samband med hästskötsel, till exempel

text: djurskyddslagen

text: , miljölagar och allemansrätten.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Ridning och körning 1, 100 poäng

text: Kurskod: HAURID51

text: Kursen ridning och körning 1 omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte, med särskild betoning på punkt 4. I kursen behandlas grundläggande färdigheter i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Skötseluppgifter av hästar i samband med ridning och körning

text: – Hästars behov och beteende i samband med ridning och körning. Stallturer för tolkning av hästars beteende och hälsa. – Hästens behov av foder, vatten och skötsel inför ridning och körning. – Visitering av hästen med blick och hand. Hästens tecken på hälsa och välbefinnande. – Ryktning och borstning av hästen. – Sadling och tränsning av hästen. – Bandagering. – Ryttarens och kuskens klädsel för olika situationer. – Skötsel av hästens utrustning, vagnar och redskap. – Skötsel av stall och anläggningar i samband med ridning och körning.

text: Ridning och körning av skolad häst

text: – Hästars gångarter. Skritt, trav och galopp. – Ridning och körning, till exempel som fritidsaktivitet, sport och inom rehabilitering. – Ridning av skolad häst på ridbana. – Körning av skolad häst på körbana. – Träning av ryttarens och kuskens sits samt ryttarens och kuskens inverkan på hästen.

text: – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet i samband med arbete med hästar. – Lagar och andra bestämmelser som rör arbete med hästar, till exempel

text: djurskyddslagen

text: , bestämmelser om ridning i skog och mark samt på väg.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva hästars biologi, behov och beteende. Eleven medverkar också i att utföra arbetsmoment inom skötsel av hästar, utrustning och anläggningar med hänsyn till hästens behov och beteende. Eleven med- 7

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt hästars biologi, behov och beteende. Eleven utför med viss säkerhet arbetsmoment inom skötsel av hästar, utrustning och anläggningar med hänsyn till hästens behov och beteende. Eleven arbetar på ett etiskt, hygieniskt och säkert sätt. Eleven utrustar, rider och kör med visst handlag skolade hästar på ett säkert sätt.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt hästars biologi, behov och beteende. Eleven utför med säkerhet arbetsmoment inom skötsel av hästar, utrustning och anläggningar med hänsyn till hästens behov och beteende. Eleven arbetar på ett etiskt, hygieniskt och säkert sätt. Eleven utrustar, rider och kör med gott handlag skolade hästar på ett säkert sätt.

text: Ridning och körning 2, 100 poäng

text: Kurskod: HAURID52

text: Kursen ridning och körning 2 omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte, med särskild betoning på punkt 4. I kursen behandlas fördjupade färdigheter i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: – Hästars behov och beteende i samband med ridning och körning. Stallturer för tolkning av hästars beteende och hälsa. – Hästens behov av foder, vatten och skötsel inför ridning och körning. – Visitering av hästen med blick och hand. Hästens tecken på hälsa och välbefinnande. – Skötsel av stall och anläggningar i samband med ridning och körning. – Ryktning och borstning av hästen. – Sadling och tränsning av hästen. – Bandagering. – Ryttarens och kuskens klädsel för olika situationer. – Skötsel av hästens utrustning, vagnar och redskap.

text: Ridning och körning av skolad häst

text: – Ridning och körning, till exempel som fritidsaktivitet, sport och inom rehabilitering. – Hästens exteriör, rörelse och signalement. – Hästars gångarter. Skritt, trav och galopp. – Motionsträning och intervallträning. – Ridning av skolad häst med utgångspunkt från grunderna i ridlärans riktlinjer. – Träning av ryttarens sits och ryttarens inverkan på hästen. Ryttarens sits, balans och följsamhet. – Körning av skolad häst på körbana. Körning av hästar för olika användningsområden efter hästarnas individuella förutsättningar. – Tömfattningar, kuskens sits och hållning. – Selning och utrustning av hästar för körning och för olika typer av arbete.

text: djurskyddslagen

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva hästars biologi, behov och beteende. Eleven medverkar också i att utföra arbetsmoment inom skötsel av hästar, utrustning och anläggningar med hänsyn till hästens behov och beteende. Eleven medverkar i att arbeta på ett etiskt, hygieniskt och säkert sätt. Eleven medverkar i att utrusta, rida och köra skolade hästar på ett säkert sätt.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet hästkunskap i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Hästkunskap

text: Ämnet hästkunskap behandlar hästens biologi, skötsel av hästar, utrustning och tillhörande anläggningar samt ridning och körning av skolad häst. Centralt i ämnet är etiska ställningstaganden, lagar och andra bestämmelser som reglerar hästhållning. Ämnet handlar om hästens användning inom olika områden som hästsport, fritidsverksamhet och rehabilitering samt inom natur- och landskapsvård.

text: Ämnets syfte

text: 1. Kunskaper om hästars biologi, behov och beteenden. 2. Förmåga att sköta hästar, utrustning och anläggningar med hänsyn till hästars behov och beteende. 3. Förmåga att arbeta med hästar på ett djuretiskt, hygieniskt och säkert 2 sätt.

text: Kurser i ämnet

text: Hästkunskap 1, 100 poäng. Hästkunskap 2, 100 poäng, som bygger på hästkunskap 1. Hästkunskap 3, 100 poäng, som bygger på hästkunskap 2. Ridning och körning 1, 100 poäng som bygger på kursen hästkunskap 1. Ridning och körning 2, 100 poäng som bygger på kursen ridning och körning 1.

text: Hästkunskap 1, 100 poäng

text: Kurskod: HAUHAS51

text: Centralt innehåll

text: Biologisk och teknisk grund

text: • Hästraser och deras utseende, egenskaper och användningsområden. • Hästars biologi, behov och naturliga beteenden. • Hästars betydelse för människors fritid och rekreation samt för natur- och landskapsvård. • Rutiner i arbete med hästar. • Hästars miljö, till exempel stallar, rasthagar, beteshagar och ridhus. • Stallklimat, temperatur, luftfuktighet och ljus. • Vatten och foder till hästar. • Hygien och rengöring i arbete med hästar. • Metoder och tekniker i arbete med skötsel av hästar, till exempel ryktning, hovvård och sadelvård.

text: Skötsel och hantering

text: • Daglig skötsel av hästar, stall och anläggningar, till exempel transport av foder, utfodring och rengöring. • Tillsyn av hästar. Stallturer, tolkning av hästars beteende och bedömning av hästars hälsa och välbefinnande. • Hantering av hästar med hänsyn till säkerhet och djuretik. • Hantering av foder, strömedel och gödsel. • Hantering och skötsel av handredskap och teknisk utrustning, till exempel vattenkopp, foderskopa och ryktborste. • Hantering och skötsel av hästars utrustning, till exempel sadel, täcke och benskydd. • Daglig tillsyn och skötsel av beten och rasthagar.

text: djurskyddslagen

text: , miljölagar och allemansrätten.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Hästkunskap 2, 100 poäng

text: Kurskod: HAUHAS52

text: Centralt innehåll

text: Biologisk och teknisk grund

text: • Hästars användningsområden, till exempel inom hästsport, rekreation och som dragdjur.

text: • Hästars biologi, behov och naturliga beteenden. Hästars hälsa och välbefinnande. Hästars behov av näring. • Rutiner i arbete med hästar. • Hästars miljö, till exempel stallar, rasthagar, beteshagar och ridhus. • Stallklimat, temperatur, luftfuktighet och ljus. Mätning och justering. • Vatten och foder till hästar. Tillgång till vatten och vattenkvalitet. Fodrets näringsinnehåll och kvalitet. • Hygien och rengöring i arbete med hästar. Smitta och smittspridning. • Metoder och tekniker i arbete med skötsel av hästar, till exempel ryktning, hovvård och sadelvård. • Skador och sjukdomar samt förebyggande hälsovård.

text: Skötsel och hantering

text: • Daglig skötsel av hästar, stall och anläggningar, till exempel utfodring, rengöring och att utrusta hästen. • Tillsyn av hästar och deras vistelsemiljö. Stallturer, kontroll av hästens vistelsemiljö, beteende, hälsa och välbefinnande. Förebyggande hälsoarbete. Visitering av hästen. • Hantering av hästar med hänsyn till säkerhet och djuretik. • Hantering av foder, strömedel och gödsel. • Hantering och skötsel av handredskap och teknisk utrustning, till exempel vattenkopp, foderskopa och ryktborste. Kontroll och underhåll. • Ryktning och bandagering. • Hantering och skötsel av hästars utrustning, till exempel sadel, täcke och benskydd.

text: djurskyddslagen

text: , miljölagar och allemansrätten.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Hästkunskap 3, 100 poäng

text: Kurskod: HAUHAS53

text: Centralt innehåll

text: • Fördjupning inom något av ämnets kunskapsområden, till exempel arbete med travhästar, ridhästar eller körhästar. • Arbetsuppgifter inom valt kunskapsområde. • Hygien och rengöring. Smitta och smittspridning samt förebyggande hälsoarbete. • Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet i samband med skötsel av hästar. • Lagar och andra bestämmelser i samband med hästskötsel, till exempel

text: djurskyddslagen

text: , miljölagar och allemansrätten.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Ridning och körning 1, 100 poäng

text: Kurskod: HAURID51

text: Centralt innehåll

text: • Hästars behov och beteende i samband med ridning och körning. Stallturer för tolkning av hästars beteende och hälsa. • Hästens behov av foder, vatten och skötsel inför ridning och körning. • Visitering av hästen med blick och hand. Hästens tecken på hälsa och välbefinnande. • Ryktning och borstning av hästen. • Sadling och tränsning av hästen. • Bandagering. • Ryttarens och kuskens klädsel för olika situationer. • Skötsel av hästens utrustning, vagnar och redskap. • Skötsel av stall och anläggningar i samband med ridning och körning.

text: Ridning och körning av skolad häst

text: • Hästars gångarter. Skritt, trav och galopp. • Ridning och körning, till exempel som fritidsaktivitet, sport och inom rehabilitering. • Ridning av skolad häst på ridbana. • Körning av skolad häst på körbana. • Träning av ryttarens och kuskens sits samt ryttarens och kuskens inverkan på hästen.

text: djurskyddslagen

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Ridning och körning 2, 100 poäng

text: Kurskod: HAURID52

text: Centralt innehåll

text: • Hästars behov och beteende i samband med ridning och körning. Stallturer för tolkning av hästars beteende och hälsa. • Hästens behov av foder, vatten och skötsel inför ridning och körning. • Visitering av hästen med blick och hand. Hästens tecken på hälsa och välbefinnande. • Skötsel av stall och anläggningar i samband med ridning och körning. • Ryktning och borstning av hästen. • Sadling och tränsning av hästen. • Bandagering. • Ryttarens och kuskens klädsel för olika situationer. • Skötsel av hästens utrustning, vagnar och redskap.

text: Ridning och körning av skolad häst

text: • Ridning och körning, till exempel som fritidsaktivitet, sport och inom rehabilitering. • Hästens exteriör, rörelse och signalement. • Hästars gångarter. Skritt, trav och galopp. • Motionsträning och intervallträning. • Ridning av skolad häst med utgångspunkt från grunderna i ridlärans riktlinjer. • Träning av ryttarens sits och ryttarens inverkan på hästen. Ryttarens sits, balans och följsamhet. • Körning av skolad häst på körbana. Körning av hästar för olika användningsområden efter hästarnas individuella förutsättningar. • Tömfattningar, kuskens sits och hållning. • Selning och utrustning av hästar för körning och för olika typer av arbete.

text: • Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet i samband med arbete med hästar. • Lagar och andra bestämmelser som rör arbete med hästar, till exempel

text: djurskyddslagen

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet lantbruksdjur finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Lantbruksdjur

text: Ämnet lantbruksdjur behandlar olika lantbruksdjur och skötsel av dessa. I ämnet ingår produktion inom djurhållning samt lantbruksdjurens betydelse för landskapsvård och biologisk mångfald. Centralt i ämnet är etiska ställningstaganden, lagar och andra bestämmelser som reglerar djurhållning. Ämnet handlar också om djurstallar och om den tekniska utrustning som används där.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet lantbruksdjur ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om lantbruksdjur och förmåga att arbeta med djur. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om djurens biologi, behov och naturliga beteende. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att iaktta och tolka lantbruksdjurs beteende, utveckling, hälsa och välbefinnande. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om foder, foderhantering och utfodring av lantbruksdjur. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att underhålla och sköta djurstallar med den tekniska utrustning och de digitala hjälpmedel som används i arbete med lantbruksdjur. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller djuretik, säkerhet och miljö. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att sköta lantbruksdjur och djurstallar utifrån djurens behov och beteende. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att sköta lantbruksdjur och djurstallar på ett etiskt, hygieniskt och säkert sätt samt med hänsyn till miljön. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att följa rutiner och ta ansvar i arbetet med lantbruksdjur. Genom undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla förståelse för att arbete med lantbruksdjur handlar om produktion av varor och tjänster. Det kan vara produktion av livsmedel men också landskapsvård och biologisk mångfald. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att hantera produkter från lantbruksdjur på ett hygieniskt och säkert sätt. Praktiskt arbete och fältstudier ska ingå i undervisningen. Eleverna ska ges möjlighet att göra stallturer för att iaktta lantbruksdjurs beteende och bedöma djurens hälsa samt välbefinnande. Undervisningen ska vara av undersökande och problemlösande karaktär. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att samtala om djuretik och miljöfrågor i samband med djurhållning.

text: Undervisningen i ämnet lantbruksdjur ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om lantbruksdjurs biologi, behov och naturliga beteenden. 2. Förmåga att sköta lantbruksdjur och djurstallar med hänsyn till djurens behov och beteende.

text: Kurser i ämnet

text: Lantbruksdjur 1, 100 poäng. Lantbruksdjur 2, 100 poäng, som bygger på kursen lantbruksdjur 1. Lantbruksdjur 3, 100 poäng, som bygger på kursen lantbruksdjur 2.

text: Lantbruksdjur 1, 100 poäng

text: Kurskod: LABLAN51

text: Kursen lantbruksdjur 1 omfattar punkterna 1–5 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Biologisk och teknisk grund

text: – Olika lantbruksdjur, till exempel mjölkkor, höns och får. – Lantbruksdjurs biologi, behov och naturliga beteende. – Lantbruksdjurs miljö, till exempel stallar, rasthagar och beteshagar. – Lantbruksdjurs betydelse för landskapsvård och biologisk mångfald. – Stallklimat, temperatur, luftfuktighet och ljus. – Rutiner i arbete med lantbruksdjur. – Vatten och foder till lantbruksdjur. – Hygien och rengöring i arbete med lantbruksdjur. – Produkter från lantbruksdjur, till exempel mjölk, ägg och skinn.

text: Arbetsuppgifter

text: – Daglig skötsel av lantbruksdjur och djurstallar. Transport av foder, utfodring och rengöring. – Tillsyn av lantbruksdjur. Stallturer, tolkning av djurs beteende och bedömning av djurs hälsa och välbefinnande. – Hantering av lantbruksdjur med hänsyn till säkerhet och djuretik. – Hantering av foder, strömedel och gödsel. – Användning av handredskap och teknisk utrustning. – Daglig tillsyn och skötsel av stallar, inredning och teknisk utrustning. – Daglig tillsyn samt skötsel av beten och rasthagar. – Hantering av produkter från lantbruksdjur.

text: Arbetsmiljö, säkerhetsfrågor och bestämmelser

text: – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet i samband med skötsel av lantbruksdjur. – Lagar och andra bestämmelser som rör arbete med lantbruksdjur, till exempel

text: djurskyddslagen

text: , miljölagar och

text: livsmedelslagen

text: . 3

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva lantbruksdjurs biologi, behov och naturliga beteenden. Eleven medverkar i att utföra skötsel av lantbruksdjur och djurstallar med hänsyn till djurens behov och beteenden. Eleven medverkar också i att arbeta på ett etiskt, hygieniskt och säkert sätt. Eleven medverkar i att använda teknisk utrustning och digitala hjälpmedel. Eleven medverkar i att hantera produkter från lantbruksdjur på ett hygieniskt och säkert sätt.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt lantbruksdjurs biologi, behov och naturliga beteenden. Eleven utför med viss säkerhet skötsel av lantbruksdjur och djurstallar med hänsyn till djurens behov och beteenden. Eleven arbetar på ett etiskt, hygieniskt och säkert sätt. Eleven använder teknisk utrustning och digitala hjälpmedel på ett delvis ändamålsenligt sätt. Eleven hanterar produkter från lantbruksdjur på ett hygieniskt och säkert sätt.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt lantbruksdjurs biologi, behov och naturliga beteenden. Eleven utför med säkerhet skötsel av lantbruksdjur och djurstallar med hänsyn till djurens behov och beteenden. Eleven arbetar på ett etiskt, hygieniskt och säkert sätt. Eleven använder teknisk utrustning och digitala hjälpmedel på ett ändamålsenligt sätt. Eleven hanterar produkter från lantbruksdjur på ett hygieniskt och säkert sätt.

text: Lantbruksdjur 2, 100 poäng

text: Kurskod: LABLAN52

text: Kursen lantbruksdjur 2 omfattar punkterna 1–5 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Biologisk och teknisk grund

text: – Olika lantbruksdjur för produktion av till exempel kött, mjölk och ägg. – Lantbruksdjurs betydelse för landskapsvård och biologisk mångfald.

text: – Lantbruksdjurs biologi, behov och naturliga beteende. Lantbruksdjurs hälsa och välbefinnande. Lantbruksdjurens behov av näring. – Lantbruksdjurs miljö, stallar, rasthagar och beteshagar. – Stallklimat, temperatur, luftfuktighet och ljus. Mätning och justering. – Rutiner i arbete med lantbruksdjur. – Skador och sjukdomar samt förebyggande hälsovård. – Vatten och foder till lantbruksdjur. Tillgång till vatten och vattenkvalitet. Fodrets näringsinnehåll och kvalitet. – Hygien och rengöring i arbete med lantbruksdjur. Betydelsen av hygien för djurens hälsa.

text: Arbetsuppgifter

text: – Daglig skötsel i djurstallar. Transport av foder, utfodring och rengöring. Skötsel av lantbruksdjur i olika åldrar. – Tillsyn av lantbruksdjur och deras vistelsemiljö. Stallturer, brunst, djurbeteende och djurhälsa. Förebyggande hälsoarbete. – Daglig tillsyn och skötsel av stallar, inredning samt teknisk utrustning. – Daglig tillsyn och skötsel av beten och rasthagar. – Hantering av lantbruksdjur med hänsyn till säkerhet och djuretik. – Användning av handredskap och teknisk utrustning. Kontroll och underhåll av teknisk utrustning. – Hantering av produkter från lantbruksdjur med hänsyn till produktkvalitet och livsmedelssäkerhet.

text: djurskyddslagen

text: , miljölagar och

text: livsmedelslagen

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Lantbruksdjur 3, 100 poäng

text: Kurskod: LABLAN53

text: Kursen lantbruksdjur 3 omfattar punkterna 1–5 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Fördjupning inom något eller några av ämnets kunskapsområden, till exempel mjölk-, ägg- och köttproduktion. – Arbetsuppgifter inom vald produktionsgren. – Hygien, smittskydd och förebyggande hälsoarbete. Produktionsstörningar, sjukdomar och skador. – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet. – Lagar och andra bestämmelser som rör arbete med lantbruksdjur, till exempel

text: djurskyddslagen

text: , miljölagar och

text: livsmedelslagen

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet lantbruksdjur i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiesärskolepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Lantbruksdjur

text: Ämnets syfte

text: 1. Kunskaper om lantbruksdjurs biologi, behov och naturliga beteenden. 2. Förmåga att sköta lantbruksdjur och djurstallar med hänsyn till djurens behov och beteende. 3. Förmåga att arbeta med lantbruksdjur på ett etiskt, hygieniskt och säkert sätt. 4. Förmåga att använda teknisk utrustning och digitala hjälpmedel som används i arbete med lantbruksdjur. 5. Förmåga att hantera produkter från lantbruksdjur på ett hygieniskt och säkert sätt.

text: Kurser i ämnet

text: Lantbruksdjur 1, 100 poäng

text: Kurskod: LABLAN51

text: Centralt innehåll

text: Biologisk och teknisk grund

text: • Olika lantbruksdjur, till exempel mjölkkor, höns och får. • Lantbruksdjurs biologi, behov och naturliga beteende. • Lantbruksdjurs miljö, till exempel stallar, rasthagar och beteshagar. • Lantbruksdjurs betydelse för landskapsvård och biologisk mångfald. • Stallklimat, temperatur, luftfuktighet och ljus. • Rutiner i arbete med lantbruksdjur. • Vatten och foder till lantbruksdjur. • Hygien och rengöring i arbete med lantbruksdjur. • Produkter från lantbruksdjur, till exempel mjölk, ägg och skinn.

text: Arbetsuppgifter

text: • Daglig skötsel av lantbruksdjur och djurstallar. Transport av foder, utfodring och rengöring. • Tillsyn av lantbruksdjur. Stallturer, tolkning av djurs beteende och bedömning av djurs hälsa och välbefinnande. • Hantering av lantbruksdjur med hänsyn till säkerhet och djuretik. • Hantering av foder, strömedel och gödsel. • Användning av handredskap och teknisk utrustning. • Daglig tillsyn och skötsel av stallar, inredning och teknisk utrustning. 3 • Daglig tillsyn samt skötsel av beten och rasthagar.

text: • Hantering av produkter från lantbruksdjur.

text: • Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet i samband med skötsel av lantbruksdjur. • Lagar och andra bestämmelser som rör arbete med lantbruksdjur, till exempel

text: djurskyddslagen

text: , miljölagar och

text: livsmedelslagen

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Kurskod: LABLAN52

text: Centralt innehåll

text: Biologisk och teknisk grund

text: • Olika lantbruksdjur för produktion av till exempel kött, mjölk och ägg. • Lantbruksdjurs betydelse för landskapsvård och biologisk mångfald. • Lantbruksdjurs biologi, behov och naturliga beteende. Lantbruksdjurs hälsa och välbefinnande. Lantbruksdjurens behov av näring. • Lantbruksdjurs miljö, stallar, rasthagar och beteshagar. • Stallklimat, temperatur, luftfuktighet och ljus. Mätning och justering. • Rutiner i arbete med lantbruksdjur. • Skador och sjukdomar samt förebyggande hälsovård. • Vatten och foder till lantbruksdjur. Tillgång till vatten och vattenkvalitet. Fodrets näringsinnehåll och kvalitet. • Hygien och rengöring i arbete med lantbruksdjur. Betydelsen av hygien för djurens hälsa.

text: Arbetsuppgifter

text: • Daglig skötsel i djurstallar. Transport av foder, utfodring och rengöring. Skötsel av lantbruksdjur i olika åldrar. • Tillsyn av lantbruksdjur och deras vistelsemiljö. Stallturer, brunst, djurbeteende och djurhälsa. Förebyggande hälsoarbete. • Daglig tillsyn och skötsel av stallar, inredning samt teknisk utrustning. • Daglig tillsyn och skötsel av beten och rasthagar. • Hantering av lantbruksdjur med hänsyn till säkerhet och djuretik. • Användning av handredskap och teknisk utrustning. Kontroll och underhåll av teknisk utrustning. • Hantering av produkter från lantbruksdjur med hänsyn till produktkvalitet och livsmedelssäkerhet.

text: djurskyddslagen

text: , miljölagar och

text: livsmedelslagen

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Lantbruksdjur 3, 100 poäng

text: Kurskod: LABLAN53

text: Centralt innehåll

text: • Fördjupning inom något eller några av ämnets kunskapsområden, till exempel mjölk-, ägg- och köttproduktion. • Arbetsuppgifter inom vald produktionsgren. • Hygien, smittskydd och förebyggande hälsoarbete. Produktionsstörningar, sjukdomar och skador. • Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet.

text: djurskyddslagen

text: , miljölagar och

text: livsmedelslagen

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet motor- och röjmotorsåg finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Motor- och röjmotorsåg

text: Ämnet behandlar arbete med motorsåg och röjmotorsåg samt sågens konstruktion och funktion. Centralt i ämnet är säkerhet i arbete och användning av skyddsutrustning.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet motor- och röjmotorsåg ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om motorsågens och röjmotorsågens konstruktion och funktion samt förmåga att utföra arbetsuppgifter med motor- och röjmotorsåg. Motorsåg och röjmotorsåg används inom naturbruket i arbetet med skogsvård och avverkning, vid skötsel och underhåll av utemiljöer samt inom natur- och landskapsvård. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om utrustningens konstruktion och funktion samt förmåga att tolka instruktioner för arbete med motor- och röjmotorsåg. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om de lagar och andra bestämmelser som gäller i samband med användning av motor- och röjmotorsåg. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att utföra säkerhetskontroller samt sköta och underhålla den tekniska utrustningen. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att utföra arbetsuppgifter med motor- och röjmotorsåg på ett ergonomiskt och säkert sätt. Praktiska övningar och praktiskt arbete med motorsåg och röjmotorsåg ska ingå i undervisningen. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att reflektera och samtala om olycksrisker och säkerhet i samband med användning av motor- och röjmotorsåg.

text: Undervisningen i ämnet motor- och röjmotorsåg ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om den tekniska utrustningens konstruktion och funktion. 2. Kunskaper om risker i arbete med motorsåg och röjmotorsåg samt om lagar och andra bestämmelser. 3. Förmåga att utföra säkerhetskontroller, service och underhåll av den tekniska utrustningen. 4. Förmåga att utföra arbetsuppgifter med motorsåg på ett ergonomiskt och säkert sätt. 5. Förmåga att utföra arbetsuppgifter med röjmotorsåg på ett ergonomiskt och säkert sätt.

text: Kurser i ämnet

text: Motorsåg, 100 poäng. Röjmotorsåg, 100 poäng.

text: Kurskod: MOOMOT5

text: Kursen motorsåg omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Motorsågens konstruktion, funktion och säkerhetsanordningar. – Skyddsutrustning vid arbete med motorsåg. Miljö- och säkerhetsföreskrifter. – Daglig tillsyn av motorsåg. – Demontering och montering av kedja och svärd. Filning och kontroll av motorsågskedja. – Arbetsuppgifter med motorsåg. Kvistning, aptering och kapning av fällda träd, kapning av virke samt fällning av träd i varierande storlek. – Val av brytmån, sågning av riktskär och fällskär samt fällning. – Fällhjälpmedel, till exempel brytjärn och kilar. – Lyftsax, lyftkrok och måttband. – Risker med fastfällda träd och stammar i spänn.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva den tekniska utrustningens konstruktion och funktion. Eleven medverkar i att beskriva risker i arbetet med motorsåg samt lagar och andra bestämmelser. Eleven medverkar också i att utföra säkerhetskontroller, service och underhåll av den tekniska utrustningen. Eleven medverkar i att utföra arbetsuppgifter med motorsåg på ett ergonomiskt och säkert sätt.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt den tekniska utrustningens konstruktion och funktion. Eleven beskriver på ett enkelt sätt risker i arbetet med motorsåg samt lagar och andra bestämmelser. Eleven utför säkerhetskontroller, service och underhåll av den tekniska utrustningen med tillfredsställande resultat. Eleven utför arbetsuppgifter med motorsåg på ett ergonomiskt och säkert sätt.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt den tekniska utrustningens konstruktion och funktion. Eleven beskriver på ett utvecklat sätt risker i arbetet med motorsåg samt lagar och andra bestämmelser. Eleven utför säkerhetskontroller, service och underhåll av den tekniska utrustningen med gott resultat. Eleven utför arbetsuppgifter med motorsåg på ett ergonomiskt och säkert sätt.

text: Röjmotorsåg, 100 poäng

text: Kurskod: MOOROJ5

text: Kursen röjmotorsåg omfattar punkterna 1–3 och 5 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Röjmotorsågens konstruktion, funktion och säkerhetsanordningar. – Skyddsutrustning vid arbete med röjmotorsåg. Miljö- och säkerhetsföreskrifter. – Daglig tillsyn av röjmotorsåg. – Demontering och montering av röjsågsklinga. Filning och kontroll av röjsågsklinga. – Arbetsuppgifter med röjmotorsåg, till exempel röjning av ledningsgator, dikeskanter och i naturvårdsområden. Riktad fällning. Ergonomi och säkerhet.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva den tekniska utrustningens konstruktion och funktion. Eleven medverkar i att beskriva risker i arbetet med röjmotorsåg samt lagar och andra bestämmelser. Eleven medverkar också i att utföra säkerhetskontroller, service och underhåll av den tekniska utrustningen. Eleven medverkar i att utföra arbetsuppgifter med röjmotorsåg på ett ergonomiskt och säkert sätt.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt den tekniska utrustningens konstruktion och funktion. Eleven beskriver på ett enkelt sätt risker i arbetet med röjmotorsåg samt lagar och andra bestämmelser. Eleven utför säkerhetskontroller, service och underhåll av den tekniska utrustningen med tillfreds-

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt den tekniska utrustningens konstruktion och funktion. Eleven beskriver på ett utvecklat sätt risker i arbetet med röjmotorsåg samt lagar och andra bestämmelser. Eleven utför säkerhetskontroller, service och underhåll av den tekniska utrustningen med gott resultat. Eleven utför arbetsuppgifter med röjmotorsåg på ett ergonomiskt och säkert sätt.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet motor- och röjmotorsåg i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Motor- och röjmotorsåg

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: Motorsåg, 100 poäng. 2 Röjmotorsåg, 100 poäng.

text: Kurskod: MOOMOT5

text: Centralt innehåll

text: • Motorsågens konstruktion, funktion och säkerhetsanordningar. • Skyddsutrustning vid arbete med motorsåg. Miljö- och säkerhetsföreskrifter. • Daglig tillsyn av motorsåg. • Demontering och montering av kedja och svärd. Filning och kontroll av motorsågskedja. • Arbetsuppgifter med motorsåg. Kvistning, aptering och kapning av fällda träd, kapning av virke samt fällning av träd i varierande storlek. • Val av brytmån, sågning av riktskär och fällskär samt fällning. • Fällhjälpmedel, till exempel brytjärn och kilar. • Lyftsax, lyftkrok och måttband. • Risker med fastfällda träd och stammar i spänn.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Röjmotorsåg, 100 poäng

text: Kurskod: MOOROJ5

text: Centralt innehåll

text: • Röjmotorsågens konstruktion, funktion och säkerhetsanordningar. • Skyddsutrustning vid arbete med röjmotorsåg. Miljö- och säkerhetsföreskrifter. • Daglig tillsyn av röjmotorsåg. • Demontering och montering av röjsågsklinga. Filning och kontroll av röjsågsklinga. • Arbetsuppgifter med röjmotorsåg, till exempel röjning av ledningsgator, dikeskanter och i naturvårdsområden. Riktad fällning. Ergonomi och säkerhet.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt den tekniska utrustningens konstruktion och funktion. Eleven beskriver på ett enkelt sätt risker i arbetet med röjmotorsåg samt lagar och andra bestämmelser. Eleven utför säkerhetskontroller, service och underhåll av den tekniska utrustningen med tillfredsställande resultat. Eleven utför arbetsuppgifter med röjmotorsåg på ett ergonomiskt och säkert sätt.

text: Betyget B

text: Betyget A