text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet växtodling finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2015 och ska tillämpas på kurser som påbörjas efter den 30 juni 2015. 2. För kurser som har påbörjats före den 1 juli 2015 gäller Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:76

text: ) om ämnesplan för ämnet odling i gymnasiesärskolan och inom särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå. 3. Betyg i ämnets kurser kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i motsvarande kurser i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:76

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Växtodling

text: Ämnet växtodling behandlar odling av lantbruksgrödor. Ämnet handlar om produktion av livsmedel, växtmaterial och råvaror av olika slag. I ämnet ingår samspelet mellan växterna och deras livsmiljöer samt den tekniska utrustningens funktion och användning.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet växtodling ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om odling och förmåga att utföra arbetsuppgifter inom odling av lantbruksgrödor. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om kulturväxter, odlingssystem och samspelet mellan växterna och deras livsmiljöer. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse för växtodlingens påverkan på miljön. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur olika tillväxtfaktorer påverkar växterna och odlingsresultatet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att bedöma och tolka växternas utveckling, förekomst av ogräs samt tecken på växtsjukdomar och skadedjur. I undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att utveckla kunskaper om och förmåga att använda teknisk utrustning inom växtodling. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att utföra arbetsuppgifter i samband med växtodling samt att eleverna utvecklar förståelse för växtodlingens påverkan på miljön. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att välja, använda och sköta redskap samt annan teknisk utrustning. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att tolka resultatet av genomförda odlingsåtgärder samt att bedöma växternas kondition. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om produkter och produktkvalitet samt hur olika odlingssystem påverkar kvaliteten. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att hantera produkter i samband med skörd, förvaring, transport och lagring. Praktiskt arbete, fältstudier samt ett undersökande och problemlösande arbetssätt ska ingå i undervisningen. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att följa växternas utveckling i deras miljö och följa upp resultatet av utförda odlingsåtgärder. Eleverna ska också ges möjlighet att reflektera över och samtala om olika odlingssystem samt växtodlingens påverkan på miljön.

text: Undervisningen i ämnet växtodling ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om kulturväxter samt samspelet mellan växterna och deras livsmiljöer. 2. Förmåga att på ett yrkesmässigt sätt utföra olika arbetsuppgifter i samband med växtodling. 3. Förmåga att välja, använda och sköta redskap och annan teknisk utrustning på ett säkert sätt.

text: Kurser i ämnet

text: Växtodling – grund, 100 poäng. Växtodling 1, 100 poäng, som bygger på växtodling – grund. Växtodling 2, 100 poäng, som bygger på växtodling 1.

text: Växtodling – grund, 100 poäng

text: Kurskod: VALVAX5

text: Kursen växtodling – grund omfattar punkterna 1–3 och 5 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Kulturväxter och deras produkter. Växternas byggnad, livsprocesser och utvecklingsfaser. – Klimatets betydelse för odlingsresultatet. – Mark, jord och gödsling. – Växtnäringsämnen och växternas tillgång på näring. – Ogräsbekämpning. – Vattning. Växternas behov av vatten. – Redskap och teknisk utrustning. – Ergonomi, säkerhet och arbetsmiljö inom växtodling. – Lagar och andra bestämmelser som rör växtodling. Miljölagar, kvalitetsbestämmelser och sortskydd.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att identifiera och namnge några kulturväxter samt medverkar i att förklara hur växternas livsmiljöer påverkar deras utveckling. Eleven medverkar i att utföra olika arbetsmoment inom växtodling. I arbetet medverkar eleven i att välja, använda och sköta redskap samt annan teknisk utrustning på ett säkert sätt. Eleven medverkar i att föra resonemang om växtodlingens påverkan på miljön.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven identifierar och namnger med viss säkerhet några kulturväxter samt förklarar på ett enkelt sätt hur växternas livsmiljöer påverkar deras utveckling. Eleven utför olika arbetsmoment inom växtodling med tillfredsställande resultat. I arbetet väljer, använder och sköter eleven redskap och annan teknisk utrustning på ett säkert och delvis ändamålsenligt sätt. Eleven för enkla resonemang om växtodlingens påverkan på miljön.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven identifierar och namnger med säkerhet några kulturväxter samt förklarar på ett utvecklat sätt hur växternas livsmiljöer påverkar deras utveckling. Eleven utför olika arbetsmoment inom växtodling med gott resultat. I arbetet väljer, använder och sköter eleven redskap samt annan teknisk utrustning på ett säkert och ändamålsenligt sätt. Eleven för utvecklade resonemang om växtodlingens påverkan på miljön

text: Växtodling 1, 100 poäng

text: Kurskod: VALVAX51

text: Kursen växtodling 1 omfattar punkterna 1–5 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Lantbruksgrödor, produkter, användningsområden och kvalitet. – Tillväxtfaktorernas betydelse inom växtodling. – Klimat, väder och odlingszoner. – Växtföljder och odlingsplanering. – Odlingssystem. Konventionell, ekologisk och integrerad odling. – Mark, jord och jordmån. Jordbearbetning. – Växtnäringsämnen i marken och växternas behov av växtnäring. Gödsling. – Sådd. Växternas tillväxt och utveckling. – Vatten, bevattning och dränering. – Ogräs och ogräsbekämpning. – Växtsjukdomar och skadedjur på lantbruksgrödor. Symtom, förebyggande åtgärder och biologisk bekämpning. – Rengöring och hygien för att förhindra sortinblandning, spridning av ogräs, sjukdomar och skadedjur. – Skörd, förvaring och lagring av växtodlingsprodukter. – Redskap och annan teknisk utrustning inom växtodling. – Ergonomi, arbetsmiljö- och säkerhetsfrågor i samband med växtodling.

text: livsmedelslagen

text: och kvalitetsbestämmelser.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att identifiera och namnge några kulturväxter samt medverkar i att förklara hur växternas livsmiljöer påverkar deras utveckling. Eleven medverkar i att utföra olika arbetsmoment inom växtodling. I arbetet medverkar eleven i att välja, använda och sköta redskap samt annan teknisk utrustning på ett säkert sätt. Eleven medverkar i att hantera produkter i samband med skörd, transport och lagring. Eleven medverkar i att föra resonemang om växtodlingens påverkan på miljön.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven identifierar och namnger med viss säkerhet några kulturväxter samt förklarar på ett enkelt sätt hur växternas livsmiljöer påverkar deras utveckling. Eleven utför olika arbetsmoment inom växtodling med tillfredsställande resultat. I arbetet väljer, använder och sköter eleven redskap samt annan teknisk utrustning på ett säkert och delvis ändamålsenligt sätt. Eleven hanterar produkter i samband med skörd, transport och lagring med tillfredsställande resultat. Eleven för enkla resonemang om växtodlingens påverkan på miljön.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven identifierar och namnger med säkerhet några kulturväxter samt förklarar på ett utvecklat sätt hur växternas livsmiljöer påverkar deras utveckling. Eleven utför olika arbetsmoment inom växtodling med gott resultat. I arbetet väljer, använder och sköter eleven redskap samt annan teknisk utrustning på ett säkert och ändamålsenligt sätt. Eleven hanterar produkter i samband med skörd, transport och lagring med gott resultat. Eleven för utvecklade resonemang om växtodlingens påverkan på miljön.

text: Växtodling 2, 100 poäng

text: Kurskod: VALVAX52

text: Kursen växtodling 2 omfattar punkterna 1–5 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Fördjupning inom något eller några produktionsgrenar inom växtodling, till exempel odling av stråsäd, oljeväxter eller energigrödor. – Odlingssystem. Konventionell, ekologisk och integrerad odling. – Ergonomi, arbetsmiljö- och säkerhetsfrågor i samband med växtodling. – Lagar och andra bestämmelser som rör växtodling, till exempel miljölagar,

text: livsmedelslagen

text: och kvalitetsbestämmelser.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att förklara hur någon eller några kulturväxters livsmiljöer påverkar deras utveckling. Eleven medverkar i att utföra olika arbetsmoment inom växtodling. I arbetet medverkar eleven i att välja, använda och sköta redskap samt annan teknisk utrustning på ett säkert sätt. Eleven medverkar i att hantera produkter i samband med skörd, transport och lagring. Eleven medverkar i att föra resonemang om växtodlingens påverkan på miljön.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven förklarar på ett utvecklat sätt hur någon eller några kulturväxters livsmiljöer påverkar deras utveckling. Eleven utför olika arbetsmoment inom växtodling med gott resultat. I arbetet väljer, använder och sköter eleven redskap samt annan teknisk utrustning på ett säkert och ändamålsenligt sätt. Eleven hanterar produkter i samband med skörd, transport och lagring med gott resultat. Eleven för utvecklade resonemang om växtodlingens påverkan på miljön.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet växtodling i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: SKOLFS 2013:76

text: SKOLFS 2013:76

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Växtodling

text: Ämnets syfte

text: 2. Förmåga att på ett yrkesmässigt sätt utföra olika arbetsuppgifter i samband med växtodling. 3. Förmåga att välja, använda och sköta redskap och annan teknisk utrustning på ett säkert sätt. 4. Förmåga att hantera produkter i samband med skörd, transport och lagring. 5. Förståelse av växtodlingens påverkan på miljön.

text: Kurser i ämnet

text: Växtodling 1, 100 poäng

text: Kurskod: VALVAX51

text: Centralt innehåll

text: • Lantbruksgrödor, produkter, användningsområden och kvalitet. • Tillväxtfaktorernas betydelse inom växtodling. • Klimat, väder och odlingszoner. • Växtföljder och odlingsplanering. • Odlingssystem. Konventionell, ekologisk och integrerad odling. • Mark, jord och jordmån. Jordbearbetning. • Växtnäringsämnen i marken och växternas behov av växtnäring. Gödsling. • Sådd. Växternas tillväxt och utveckling. • Vatten, bevattning och dränering. • Ogräs och ogräsbekämpning. • Växtsjukdomar och skadedjur på lantbruksgrödor. Symtom, förebyggande åtgärder och biologisk bekämpning. • Rengöring och hygien för att förhindra sortinblandning, spridning av ogräs, sjukdomar och skadedjur. • Skörd, förvaring och lagring av växtodlingsprodukter. • Redskap och annan teknisk utrustning inom växtodling. • Ergonomi, arbetsmiljö- och säkerhetsfrågor i samband med växtodling. • Lagar och andra bestämmelser som rör växtodling, till exempel miljölagar,

text: livsmedelslagen

text: och kvalitetsbestämmelser.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Växtodling 2, 100 poäng

text: Kurskod: VALVAX52

text: Centralt innehåll

text: • Fördjupning inom något eller några produktionsgrenar inom växtodling, till exempel odling av stråsäd, oljeväxter eller energigrödor. • Odlingssystem. Konventionell, ekologisk och integrerad odling. • Ergonomi, arbetsmiljö- och säkerhetsfrågor i samband med växtodling. • Lagar och andra bestämmelser som rör växtodling, till exempel miljölagar,

text: livsmedelslagen

text: och kvalitetsbestämmelser.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Växtodling – grund, 100 poäng

text: Kurskod: VALVAX5

text: Centralt innehåll

text: • Kulturväxter och deras produkter. Växternas byggnad, livsprocesser och utvecklingsfaser. • Klimatets betydelse för odlingsresultatet. • Mark, jord och gödsling. • Växtnäringsämnen och växternas tillgång på näring. • Ogräsbekämpning. • Vattning. Växternas behov av vatten. • Redskap och teknisk utrustning. • Ergonomi, säkerhet och arbetsmiljö inom växtodling. • Lagar och andra bestämmelser som rör växtodling. Miljölagar, kvalitetsbestämmelser och sortskydd.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


fs: skolfs

identifier: SKOLFS 2014:9

publisher: Statens skolverk

title: Skolförfattningar publicerade i Svensk författningssamling

text: Statens skolverks författningssamling

type: rubrik

text: ISSN 1102-1950

type: stycke

text: Skolförfattningar publicerade i Ö 1

text: Svensk författningssamling Utkom från trycket

text: den 26 februari 2014 I Svensk författningssamling (SFS) har utkommit följande skolförfattningar .

text: 780 Lag om ändring i

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: 796 Lag om ändring i

text: skollagen (2010:800)

text: 797 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan 798 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om statsbidrag för fortbildning av matematiklärare och för matematikhandledare 823 Lag om ändring i

text: skollagen (2010:800)

text: 824 Lag om ändring i lagen (

text: ) om införande av

text: skollagen (2010:800)

text: 826 Förordning om ändring i

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: 827 Förordning om ändring i

text: skolförordningen (2011:185)

text: 828 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om lärar- och förskollärarregister 830 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare 832 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare 872 Förordning om ändring i

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: 928 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder för elever med vissa funktionsnedsättningar 929 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) med instruktion för Statens skolverk 930 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) med instruktion för Statens skolinspektion Senaste redovisning

text: SKOLFS 2013:159

text: . 1

text: 1002 Förordning om ändring i

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: 1114 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om statsbidrag för yrkesinriktad och viss teoretisk vuxenutbildning på gymnasial nivå 1115 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om statsbidrag för lärlingsutbildning för vuxna 1119 Lag om ändring i

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: 1120 Förordning om ändring i

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: 1155 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om dansarutbildning

text: 27 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om statsbidrag för gymnasial lärlingsutbildning

text: ) om försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning

text: 36 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om försöksverksamhet med ökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i grundskolan 47 Förordning om statsbidrag för sommarskola eller undervisning under andra skollov

text: Ansvarig utgivare: Jonas Nordström Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20

text: Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: 2 Elanders Sverige AB, 2014

type: foreskrift


identifier: SKOLFS 2015:1

title: Skolverkets föreskrifter om vissa belopp för elever vid fristående gymnasieskolor (riksprislistan) och gymnasiesärskolor, internationella skolor samt ersättning för visst stöd på introduktionsprogrammet avseende 2015

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om det belopp som en elevs hemkommun ska betala till en enskild huvudman för en fristående gymnasieskola per elev, program och inriktning (riksprislistan) och till en enskild huvudman för en fristående gymnasiesärskola per elev, när hemkommunen inte erbjuder utbildningen. Föreskrifterna innehåller vidare bestämmelser om det belopp en elevs hemkommun ska betala till en huvudman för en internationell skola på gymnasienivå per elev, program och inriktning när elevens hemkommun och huvudmannen för den internationella skolan inte kommer överens om beloppet. Föreskrifterna innehåller även bestämmelser om den ersättning en elevs hemkommun i vissa fall är skyldig att lämna till huvudmannen för en fristående gymnasieskola för visst stöd på introduktionsprogrammet programinriktat individuellt val.

type: paragraf

text: Riksprislistan för gymnasieskolan

text: I

text: 16 kap.

text: 55 §§

text: skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om en hemkommuns skyldighet att lämna bidrag till huvudmannen för en fristående gymnasieskola.

text: Om en elevs hemkommun inte erbjuder den utbildning som en elev har antagits till vid en fristående gymnasieskola, ska hemkommunen som bidrag lämna det grundbelopp som framgår av 6 §. I

text: 16 kap. 54 § skollagen

text: ) finns bestämmelser om tilläggsbelopp som kommunen ska lämna i vissa fall.

text: Belopp till internationella skolor på gymnasienivå

text: I

text: 24 kap. 6 § första stycket skollagen (2010:800)

text: finns det bestämmelser om en hemkommuns skyldighet att lämna bidrag till huvudmannen för en internationell skola på gymnasienivå.

text: Om elevens hemkommun och huvudmannen för den internationella skolan inte kommer överens om beloppet ska hemkommunen som bidrag lämna det belopp som framgår av 6 §. I

text: 24 kap. 6 § tredje stycket skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om extra bidrag som kommunen ska lämna i vissa fall.

text: Program Grundbelopp för år 2015 (kr/elev och bidragsår) exklusive inklusive måltider måltider

text: Barn- och fritidsprogrammet 87 600 91 600 Bygg- och anläggningsprogrammet exklusive inriktningen anläggningsfordon 112 400 116 300 Bygg- och anläggningsprogrammet inriktning anläggningsfordon 154 500 160 000 El- och energiprogrammet 107 400 111 700 Ekonomiprogrammet 74 700 78 800 Estetiska programmet exklusive inriktningen musik 96 900 100 900 Estetiska programmet inriktningen musik 122 300 126 200 Fordons- och transportprogrammet exklusive inriktningen transport 127 600 132 000 Fordons- och transportprogrammet inriktning transport 161 900 166 800 Handels- och administrationsprogrammet 87 900 92 200 Hantverksprogrammet 107 800 111 500 Hotell- och turismprogrammet 94 100 98 500 Humanistiska programmet 76 300 80 500 Industritekniska programmet 139 500 144 500 Naturvetenskapsprogrammet 81 000 85 200 Naturbruksprogrammet inriktning djur 168 000 174 700 Naturbruksprogrammet inriktning lantbruk 204 600 213 100 Naturbruksprogrammet inriktning skog 221 400 229 100 Naturbruksprogrammet inriktning trädgård 205 900 213 100 Restaurang- och livsmedelsprogrammet 119 000 122 900 Samhällsvetenskapsprogrammet 75 300 79 500 Teknikprogrammet 89 000 93 300 VVS- och fastighetsprogrammet 112 900 116 800 Vård- och omsorgsprogrammet 89 600 94 000

text: I

text: 19 kap.

text: 27 §§

text: skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om en hemkommuns skyldigheter att lämna bidrag till huvudmannen för en fristående gymnasiesärskola.

text: Om en elev har antagits till en fristående gymnasiesärskola och elevens hemkommun inte erbjuder utbildningen, ska hemkommunen som bidrag lämna det grundbelopp som framgår av 9 §. I

text: 19 kap. 27 § skollagen (2010:800)

text: Utbildning i gymnasiesärskola Grundbelopp för år 2015 (kr/elev och bidragsår) exklusive inklusive måltider måltider

text: Gymnasiesärskolan 257 400 261 900

text: Gymnasiesärskolan (utbildning som påbörjats efter den 30 juni 2013)

text: I

text: 19 kap.

text: 48 §§

text: skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om en hemkommuns skyldighet att lämna bidrag till huvudmannen för en fristående gymnasiesärskola.

text: Om en elev har antagits till en fristående gymnasiesärskola och elevens hemkommun inte erbjuder utbildningen, ska hemkommunen som bidrag lämna det grundbelopp som framgår av 12 §. I

text: 19 kap. 47 § skollagen (2010:800)

text: Utbildning i gymnasiesärskola som påbörjats Grundbelopp för år 2015

text: efter den 30 juni 2013 (kr/elev och bidragsår) exklusive inklusive måltider måltider

text: Gymnasiesärskolan 309 000 314 100

text: Bidrag för visst stöd på introduktionsprogram

text: I

text: 17 kap. 35 § skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om en hemkommuns skyldighet att i vissa fall lämna bidrag till huvudmannen för en fristående gymnasieskola för elever på introduktionsprogrammet programinriktat individuellt val.

text: Obs! Detta rättelseblad ersätter s. 3 och 4 av tidigare utgivna

text: SKOLFS 2015:1

text: . Rättel-

text: sen avser ett belopp i 12 §.

text: Bidrag för den del av utbildningen som avser det stöd som eleven behöver för att uppnå behörighet för yrkesprogrammet ska utgå med 3 100 kr per elev och ämne.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket och ska tillämpas från och med den 1 januari 2015. Föreskrifterna gäller till och med den 31 december 2015.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM José Luis Berrospi

text: 4 Elanders Sverige AB, 2015


title: Förordning om examensmål för vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: För vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år ska de examensmål gälla som framgår av bilagan till denna förordning. Dessa mål gäller utöver de gemensamma kunskapsmål för vidareutbildningen som anges i förordningen (

text: SKOLFS 2011:144

text: ) om läroplan för gymnasieskolan.

text: 1. Denna förordning ska kungöras i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS). 2. Förordningen träder i kraft den 2 juni 2015. 3. Förordningen tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 1 juli 2015.

text: På regeringens vägnar

text: AIDA HADZIALIC Jacob Johansson (Utbildningsdepartementet)

text: Bilaga

text: Examensmål för vidareutbildningen i form av ett fjärde tekniskt år

text: Vidareutbildningen i form av ett fjärde tekniskt år är en utbildning som bygger på teknikprogrammet. Efter examen från utbildningen ska eleverna vara väl förberedda för yrkesverksamhet som gymnasieingenjör inom valt teknikområde. Utbildningen ska fördjupa elevernas kunskaper om teknikutveckling inom vald profil. Den ska även fördjupa elevernas förståelse av teknikens roll i samspelet mellan människa och natur. Dessutom ska utbildningen tydliggöra hur utvecklingen av produkter och tjänster lokalt och globalt kan ske på ett ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbart sätt. Utbildningen ska bygga på ett etiskt och ansvarsfullt förhållningssätt till teknik och ett kritiskt, kreativt och konstruktivt tänkande ska främjas. Utbildningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla ingenjörsmässiga färdigheter, vilket innebär att definiera och analysera problem, utarbeta lösningar, utveckla, konstruera och producera produkter och tjänster samt reflektera över arbetsprocessen. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om entreprenörskap och företagande samt om hur arbete bedrivs på teknikintensiva arbetsplatser. Arbetsformer och metoder från arbetslivet ska ingå i utbildningen. Utbildningen ska bidra till att fördjupa elevernas intresse för teknik genom att de ges möjlighet att ta initiativ samt agera undersökande och prövande. Utifrån arbetslivets krav ska eleverna också ges möjlighet att utveckla kunskaper inom matematik samt inom natur- och teknikvetenskapliga områden. Utbildningen ska dessutom utveckla elevernas förståelse av hur teori växelverkar med och konkretiseras i praktisk tillämpning. Utbildningen ska ge kunskaper om arbetsmarknaden och de möjligheter utbildningen ger när det gäller etablering och fortsatt utveckling inom valt teknikområde. Utbildningen ska vidare ge kunskaper om ledarskap, kommunikation, arbetsmiljö, ekonomi och juridik i arbetslivet. Den ska också bidra till att eleverna fördjupar sin förmåga att presentera och kommunicera teknik och tekniska lösningar, även på engelska. Utbildningen ska fördjupa elevernas förståelse av människors olika förutsättningar i förhållande till teknik och teknikutveckling. Den ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur identitet och normer skapas, upprätthålls och förändras. Utbildningen ska även ge eleverna möjlighet att diskutera och reflektera kring sociala konstruktioner och traditionsbundna föreställningar inom olika teknikområden. Arbetsplatsförlagt lärande ska förekomma på utbildningen. Det arbetsplatsförlagda lärandet ska bidra till att eleverna utvecklar yrkeskunskaper och en yrkesidentitet samt förstår yrkeskulturen och blir en del av yrkesgemenskapen på en arbetsplats. Det arbetsplatsförlagda lärandet kan också ge inblick i företagandets villkor.

text: Profiler

text: Vidareutbildningen i form av ett fjärde tekniskt år har fyra profiler. Profilen design och produktutveckling ska ge fördjupade kunskaper om och färdigheter i design och produktutveckling. Den ska även bidra till att fördjupa elevernas kunskaper om form, funktion och konstruktion. Profilen ska ge eleverna kunskaper om produktionsfilosofi, vilket bland annat innebär kunskaper om förbättringsarbete på olika nivåer i en organisation. Dessutom ska den fördjupa elevernas kunskaper om och färdigheter i projektledning, projektstyrning och teknisk dokumentation samt deras kunskaper om olika sätt att skydda innovationer. Profilen informationsteknik ska ge fördjupade kunskaper om och färdigheter i utveckling av it-projekt samt utveckling, utformning, underhåll och drift av it-system på ett informationssäkert sätt. Den ska även bidra till att fördjupa elevernas kunskaper om hur olika it-system samverkar och underlättar kommunikation och informationsutbyte. Dessutom ska profilen ge eleverna möjlighet att utveckla färdigheter i att framställa dokumentation av it-system eller it-projekt samt kunskaper om metoder och system för uppföljning och kvalitetsstyrning. Profilen produktionsteknik ska ge fördjupade kunskaper om och färdigheter i automation och produktion samt processteknik. Den ska även bidra till att fördjupa elevernas kunskaper om produktion på både system- och komponentnivå liksom deras förståelse av hur komponenterna i ett system samspelar. Profilen ska ge eleverna kunskaper om produktionsfilosofi, vilket bland annat innebär kunskaper om förbättringsarbete på olika nivåer i en organisation. Dessutom ska den fördjupa elevernas kunskaper om och färdigheter i projektledning, projektstyrning och teknisk dokumentation samt deras kunskaper om olika sätt att skydda innovationer. Profilen samhällsbyggande ska ge fördjupade kunskaper om och färdigheter i produktionsledning, produktionsplanering och projektering samt styrning, ledning och genomförande av ett byggprojekts delprocesser. Den ska även bidra till att fördjupa elevernas kunskaper om olika delar i byggnadsverk samt om hur dessa sätts samman och samverkar i tekniska system. Dessutom ska profilen bidra till att elevernas förståelse av hållbart samhällsbyggande fördjupas.

text: Mål för examensarbetet

text: Examensarbetet ska visa att eleven är förberedd för yrkesverksamhet som gymnasieingenjör. Det ska pröva elevens förmåga att utföra vanligt förekommande arbetsuppgifter för den valda utgången. Examensarbetet ska utföras på ett sådant sätt att eleven visar ingenjörsmässiga färdigheter genom att definiera och formulera en frågeställning samt planera, genomföra och utvärdera ett arbete inom vald profil och reflektera kring arbetsprocessen. Examensarbetet ska redovisas antingen i en skriftlig rapport eller på annat lämpligt sätt med relevanta verktyg och medier utifrån arbetets innehåll kompletterat med en kortare skriftlig redogörelse. Rapporten eller den skriftliga redogörelsen ska innehålla en kort sammanfattning på engelska. Eleven ska presentera och diskutera sitt arbete muntligt samt ge respons på andra examensarbeten. Examensarbetet kan utformas så att det ger eleverna möjlighet att pröva sitt yrkeskunnande i företagsliknande arbetsformer. 3


text: Av

text: 2 kap. 2 § förordningen (2014:854)

text: om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet byggproduktionsledning finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 juli 2015. 2. Genom dessa föreskrifter upphävs Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:38

text: ) om ämnesplan för ämnet byggproduktionsledning i gymnasieskolan. De upphävda föreskrifterna gäller dock för utbildning som har påbörjats före den 15 juli 2015.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Byggproduktionsledning

text: Ämnet byggproduktionsledning behandlar organisation och ledning av byggproduktion på en byggarbetsplats, från planering före byggstart till produktionsstyrning under byggskedet. Det behandlar också grundläggande mätningsteknik för byggproduktion. Ämnet byggproduktionsledning får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet byggproduktionsledning ska syfta till att eleverna utvecklar grundläggande kunskaper om hur en byggarbetsplats organiseras och leds. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av sambandet mellan byggteknik å ena sidan och organisation och ledarskap å den andra. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur entreprenadjuridik tillämpas på byggarbetsplatsen. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hur en byggarbetsplats organiseras när den planeras och etableras. Den ska också leda till att eleverna utvecklar förståelse av ett företags planering inför starten av ett byggprojekt. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om vilka aktörer som medverkar för att tillgängliggöra resurser. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om anmälningar och tillstånd för etablering av en byggarbetsplats. Den ska även leda till att eleverna utvecklar kunskaper om produktionsstyrning av byggskedet samt om den planering och de delprocesser som hanteras på byggarbetsplatsen. Eleverna ska ges möjlighet att arbeta i projekt med koppling till planerade och pågående projekt i byggföretag.

text: Undervisningen i ämnet byggproduktionsledning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om geodesins grundbegrepp samt om utsättning och inmätning av hus, vägar och anläggningar. Kunskaper om mätmetoder beträffande fukt, akustik, lufttäthet och energiegenskaper. 2. Förmåga att planera och organisera mätningstekniska uppgifter i ett byggprojekt samt att tolka och använda tekniska ritningar. 3. Kunskaper om olika dokument som används i byggprocessen samt om deras kopplingar till AMA-systemet (allmän material- och arbetsbeskrivning). Kunskaper om ritningar för bygg- och anläggningsprojekt. 4. Förmåga att planera, organisera och genomföra upphandlingsarbete i ett byggentreprenadföretag. 5. Förmåga att hantera underentreprenader samt leveranser till ett byggprojekt och inom en byggarbetsplats. 2 6. Förmåga att planera ett byggprojekt inför byggstart.

text: Kurser i ämnet

text: Byggstyrning, 100 poäng. Planering före byggstart, 100 poäng. Rit- och mätningsteknik, 100 poäng.

text: Byggstyrning, 100 poäng

text: Kurskod: BYPBYG0

text: Kursen byggstyrning omfattar punkterna 3, 5 och 7–10 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Lagar och regler för verksamheten på byggarbetsplatsen. Tillstånd och behörigheter som krävs under byggskedet. – Uppföljning och avstämning av tidplan enligt CPM (Critical Path Method), personalplan och kostnader. Löpande planering. – Planering och arbete med arbetsplatsdispositionsplaner av byggarbetsplatsens utformning, till exempel vad gäller byggnadsställningar, transportvägar, transportanordningar, arbetsmiljö, restprodukter och tillfälliga installationer. – Beräkning av energiförbrukning under byggskedet med fokus på energibesparingar. – Arbetsmiljöarbete i byggprojekt. – Arbetsrätt och kollektivavtal. – Materialhantering på arbetsplatsen. Olika leveransvillkor. Interntransporter. – Produktionsmetoder samt utrustning, verktyg, hjälpmaterial och hjälpmedel för att genomföra produktionsaktiviteter. – Arbetsberedning för olika arbetsmoment. Gemensam planering för flera yrkeskategorier med hjälp av till exempel visuell planering och erfarenhetsdatabank eller arbetsinstruktioner. Genomförs inom olika delområden. – Tekniska krav, arbetsmiljö- och miljökrav på arbetsberedning. – Fakturering och avstämning. – Kontrakthantering och entreprenadtvister. Hantering av ÄTA-arbeten (ändringsarbete, tilläggsarbete och avgående arbete).

text: – Kvalitets-, miljö- och arbetsmiljöledningssystem på grundläggande nivå enligt Bas P (planering och projektering) och Bas U (utförande). – Kvalitetsmätmetoder beträffande fuktförhållande i material, akustikegenskaper, lufttäthet hos byggnader och byggnaders energiegenskaper, till exempel täthetsprovning.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven planerar och arbetar i samråd med handledare utifrån en verklighetsbaserad arbetsplats med strukturplan, arbetsplatsdispositionsplan, tid- och resursplan och kostnader. Eleven visar förståelse för rullande planering och avstämningar. Eleven redogör översiktligt för lagar, regler, tillstånd och behörighet för verksamheten på byggarbetsplatsen. Eleven redogör översiktligt för arbetsrätt och olika avtal som gäller på byggarbetsplatser. Eleven planerar, organiserar och genomför med datorstöd i samråd med handledare en arbetsberedning för olika arbetsmoment i ett byggprojekt. I arbetet beaktar eleven tekniska krav, arbetsmiljö, miljökrav, hantering av restprodukter, lämpliga hjälpmedel och produktionsmetoder för olika arbetsmoment med viss säkerhet. När arbetet är utfört utvärderar eleven sitt arbete och resultat med enkla omdömen. Dessutom gör eleven en enkel jämförelse av sitt eget resultat med andras, när det gäller funktion, teknik, ekonomi, miljö och arbetsmiljö. Eleven planerar, organiserar och genomför möten för byggprojekt i samråd med handledare. Eleven hanterar med viss säkerhet kontraktsfrågor mellan beställare och utförare för ett byggprojekt, inklusive ändrade förutsättningar för projektet samt fakturering. Eleven redogör översiktligt för mätmetoder som används för att kontrollera fuktförhållanden i material, akustikegenskaper och lufttäthet hos byggnader samt för mätmetoder som används för att värdera en byggnads energiegenskaper. Eleven använder med viss säkerhet begrepp och uttryckssätt som används inom kunskapsområdet för att åskådliggöra sina tankar och idéer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven planerar och arbetar efter samråd med handledare utifrån en verklighetsbaserad arbetsplats med strukturplan, arbetsplatsdispositionsplan, tid- och resursplan och kostnader. Eleven visar god förståelse för rullande planering och avstämningar. Eleven redogör utförligt och nyanserat för lagar, regler, tillstånd och behörighet för verksamheten på byggarbetsplatsen. Eleven redogör utförligt och nyanserat för arbetsrätt och olika avtal som gäller på byggarbetsplatser. Eleven planerar, organiserar och genomför med datorstöd efter samråd med handledare och med säkerhet en arbetsberedning för olika arbetsmoment i ett byggprojekt. I arbetet beaktar eleven tekniska krav, arbetsmiljö, miljökrav, hantering av restprodukter, lämpliga hjälpmedel och produktionsmetoder för olika arbetsmoment med säkerhet. När arbetet är utfört utvärderar eleven sitt arbete och resultat med välgrundade och nyanserade omdömen samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Dessutom gör eleven en nyanserad jämförelse av sitt eget resultat med andras, när det gäller funktion, teknik, ekonomi, miljö och arbetsmiljö.

text: Planering före byggstart, 100 poäng

text: Kurskod: BYPPLA0

text: Kursen planering före byggstart omfattar punkterna 3–4 och 6–7 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Anbudskalkyl och anbudsprocess: förfrågan, anbudsberäkning, offertförfrågan, anbud, förhandling, beställning och entreprenadkontrakt. – Produktionsplanering, produktionsbudget och produktionstidplan. – APD-planer (arbetsplatsdisposition), planering av byggarbetsplatsens utformning, till exempel vad gäller byggnadsställningar, transportvägar, transportanordningar, arbetsmiljö, restprodukter och tillfälliga installationer. – Logistik och materialadministration för byggarbetsplatsen. – Hantering av restprodukter, energiförbrukning i produktionsskedet. – Arbetsmiljöarbete i byggprojekt. – Begrepp som används inom kunskapsområdet, till exempel upphandling, anbudskalkyl, entreprenadkontrakt, produktionstidplan, produktionsbudget, bygglogistik, byggarbetsmiljö, BIM (Building Information Modelling) och Lean Construction. – Tidplan, CPM (Critical Path Method) och strukturplan. – Elsäkerhet. Elolycksfall, ljusbågs- och strömgenomgångsrisker, arbete utan och med nära spänning, elarbetesansvarigs arbetsuppgifter, entreprenörsarbete med el och ansvarsfrågor. – Kunskaper om och planering av el på en byggarbetsplats.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven planerar, organiserar och genomför efter samråd med handledare en byggentreprenörs anbudsprocess. Dessutom planerar eleven efter samråd med handledare ett byggprojekt inför byggstart. I arbetet upprättar eleven med viss säkerhet en arbetsplatsdisposition. Eleven anpassar efter samråd med handledare sin process till eventuella nya förutsättningar. Resultatet är gott avseende funktion, teknik, ekonomi, miljö och arbetsmiljö. Eleven upprättar med viss säkerhet en tidplan enligt CPM-strukturplan. Eleven redogör utförligt för hur el kan ordnas på en byggarbetsplats då det gäller belysnings- och fördelningsutrustning samt drift och underhåll. Eleven redogör även utförligt och nyanserat för vilka faror det finns med el på en byggarbetsplats samt vad som krävs för en hög elsäkerhet. Eleven planerar i samråd med handledare en enklare tillfällig elanläggning på byggarbetsplatsen. I arbetet använder eleven med viss säkerhet ritningar och scheman. Elevens planering utgör ett underlag för att upprätta en elanläggning. När arbetet är utfört utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen. Dessutom gör eleven en välgrundad jämförelse av

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven planerar, organiserar och genomför efter samråd med handledare en byggentreprenörs anbudsprocess. Dessutom planerar eleven efter samråd med handledare ett byggprojekt inför byggstart. I arbetet upprättar eleven med säkerhet en arbetsplatsdisposition. Eleven anpassar efter samråd med handledare sin process till eventuella nya förutsättningar. Resultatet är gott avseende funktion, teknik, ekonomi, miljö och arbetsmiljö. Eleven upprättar med säkerhet en tidplan enligt CPM-strukturplan. Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur el kan ordnas på en byggarbetsplats då det gäller belysnings- och fördelningsutrustning samt drift och underhåll. Eleven redogör även utförligt och nyanserat för vilka faror det finns med el på en byggarbetsplats samt vad som krävs för en hög elsäkerhet. Eleven planerar efter samråd med handledare en enklare tillfällig elanläggning på byggarbetsplatsen. I arbetet använder eleven med säkerhet ritningar och scheman. Elevens planering utgör ett gott underlag för att upprätta en elanläggning. När arbetet är utfört utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Dessutom gör eleven en välgrundad och nyanserad jämförelse av sitt eget resultat med andras, när det gäller funktion, teknik, ekonomi, miljö och arbetsmiljö. Eleven redogör med säkerhet för strategier och system för produktionsskedet i ett byggprojekt. Eleven använder med säkerhet begrepp och uttryckssätt som används inom kunskapsområdet för att åskådliggöra sina tankar och idéer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Rit- och mätningsteknik, 100 poäng

text: Kurskod: BYPRIT0

text: Kursen rit- och mätningsteknik omfattar punkterna 1–3 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Geodesins grundbegrepp, till exempel satellitmätning, kartprojektioner, stomnät, transformationer, plan- och höjdmätning. – Praktisk utsättning och inmätning av byggnader, vägar och anläggningar. – Bygg- och utsättningstoleranser. – Felteori och toleranskrav inom bygg- och anläggningsbranschen. – Begrepp som används inom kunskapsområdet, till exempel kartprojektion, två- och tredimensionella system, höjdsystem, höjdmätning, planmätning, polygontåg, areaberäkning, utsättning, geoiden, landhöjning, fukthalt, fuktkvot, ljudnivå, ljuddämpning, temperatur och värmemotstånd. – Beskrivningsteknik. Slutproduktens beskrivning innefattande rambeskrivning, byggbeskrivning, rumsbeskrivning och markbeskrivning kopplat till AMA-systemet (allmän material- och arbetsbeskrivning). – Administrativa förutsättningar för ett bygg- eller anläggningsprojekt enligt AF-AMA (administrativa föreskrifter-allmän material- och arbetsbeskrivning). – Ritteknik i cad och ritningsläsning – bygg, el, vvs.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för geodesins grundbegrepp samt principerna för utsättning och inmätning av hus, vägar och anläggningar. I redogörelsen ger eleven enkla exempel på hur utsättning och inmätning genomförs i praktiken. Eleven planerar och organiserar i samråd med handledare mätningstekniska uppgifter i ett byggprojekt. I arbetet överför eleven med viss säkerhet uppgifter från ritningar till praktiska markeringar. Eleven använder med viss säkerhet vanliga redskap som snörslå, tumstock och måttband. Resultatet är tillfredsställande avseende toleranskrav, funktion och praktisk genomförbarhet. Eleven redogör översiktligt för hur ett byggprojekt beskrivs med hjälp av olika dokument samt hur dessa är kopplade till byggbranschens beskrivningssystem AMA. Dessutom redogör eleven översiktligt för grundläggande begrepp på ritningar för bygg- och anläggningsprojekt samt gör enkla reflektioner över hur informationen i ritningar används. När arbetet är utfört utvärderar eleven sitt arbete och resultat med enkla omdömen. Dessutom gör eleven en enkel jämförelse av sitt eget resultat med andras, när det gäller funktion och praktisk genomförbarhet. Eleven använder med viss säkerhet begrepp och uttryckssätt som används inom kunskapsområdet för att åskådliggöra sina tankar och idéer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav. 9

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för geodesins grundbegrepp samt principerna för utsättning och inmätning av hus, vägar och anläggningar. I redogörelsen ger eleven välgrundade exempel på hur utsättning och inmätning genomförs i praktiken. Eleven planerar och organiserar i samråd med handledare mätningstekniska uppgifter i ett byggprojekt. I arbetet överför eleven med viss säkerhet uppgifter från ritningar till praktiska markeringar. Eleven använder med viss säkerhet vanliga redskap som snörslå, tumstock och måttband. Resultatet är gott avseende toleranskrav, funktion och praktisk genomförbarhet. Eleven redogör utförligt för hur ett byggprojekt beskrivs med hjälp av olika dokument samt hur dessa är kopplade till byggbranschens beskrivningssystem AMA. Dessutom redogör eleven utförligt för grundläggande begrepp på ritningar för bygg- och anläggningsprojekt samt gör välgrundade reflektioner över hur informationen i ritningar används. När arbetet är utfört utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen. Dessutom gör eleven en välgrundad jämförelse av sitt eget resultat med andras, när det gäller funktion och praktisk genomförbarhet. Eleven använder med viss säkerhet begrepp och uttryckssätt som används inom kunskapsområdet för att åskådliggöra sina tankar och idéer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för geodesins grundbegrepp samt principerna för utsättning och inmätning av hus, vägar och anläggningar. I redogörelsen ger eleven välgrundade och nyanserade exempel på hur utsättning och inmätning genomförs i praktiken. Eleven planerar och organiserar efter samråd med handledare mätningstekniska uppgifter i ett byggprojekt. I arbetet överför eleven med säkerhet uppgifter från ritningar till praktiska markeringar. Eleven använder med säkerhet vanliga redskap som snörslå, tumstock och måttband. Resultatet är gott avseende toleranskrav, funktion och praktisk genomförbarhet. Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur ett byggprojekt beskrivs 10 med hjälp av olika dokument samt hur dessa är kopplade till

text: byggbranschens beskrivningssystem AMA. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för grundläggande begrepp på ritningar för byggoch anläggningsprojekt samt gör välgrundade och nyanserade reflektioner över hur informationen i ritningar används. När arbetet är utfört utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Dessutom gör eleven en välgrundad och nyanserad jämförelse av sitt eget resultat med andras, när det gäller funktion och praktisk genomförbarhet. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet byggproduktionsledning inom vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Av

text: 2 kap. 2 § förordningen (2014:854)

text: om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: SKOLFS 2011:38

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Byggproduktionsledning

text: Ämnets syfte

text: 1. Kunskaper om geodesins grundbegrepp samt om utsättning och inmätning av hus, vägar och anläggningar. Kunskaper om mätmetoder beträffande fukt, akustik, lufttäthet och energiegenskaper. 2. Förmåga att planera och organisera mätningstekniska uppgifter i ett byggprojekt samt att tolka och använda tekniska ritningar. 3. Kunskaper om olika dokument som används i byggprocessen samt om deras kopplingar till AMA-systemet (allmän materialoch arbetsbeskrivning). Kunskaper om ritningar för bygg- och anläggningsprojekt. 4. Förmåga att planera, organisera och genomföra upphandlingsarbete i ett 2 byggentreprenadföretag.

text: 5. Förmåga att hantera underentreprenader samt leveranser till ett byggprojekt och inom en byggarbetsplats. 6. Förmåga att planera ett byggprojekt inför byggstart. 7. Kunskaper om strategier och system för produktionsskedet i ett byggprojekt. 8. Förmåga att genomföra arbetsberedning för olika arbetsmoment i ett byggprojekt. 9. Förmåga att genomföra möten för byggprojekt och hantera kontraktsfrågor mellan beställare och utförare för ett byggprojekt. 10. Kunskaper om lagar och andra bestämmelser för verksamheten på en byggarbetsplats.

text: Kurser i ämnet

text: Byggstyrning, 100 poäng

text: Kurskod: BYPBYG0

text: Centralt innehåll

text: • Lagar och regler för verksamheten på byggarbetsplatsen. Tillstånd och behörigheter som krävs under byggskedet. • Uppföljning och avstämning av tidplan enligt CPM (Critical Path Method), personalplan och kostnader. Löpande planering. • Planering och arbete med arbetsplatsdispositionsplaner av byggarbetsplatsens utformning, till exempel vad gäller byggnadsställningar, transportvägar, transportanordningar, arbetsmiljö, restprodukter och tillfälliga installationer. • Beräkning av energiförbrukning under byggskedet med fokus på energibesparingar. • Arbetsmiljöarbete i byggprojekt. • Arbetsrätt och kollektivavtal. • Materialhantering på arbetsplatsen. Olika leveransvillkor. Interntransporter. • Produktionsmetoder samt utrustning, verktyg, hjälpmaterial och hjälpmedel för att genomföra produktionsaktiviteter. • Arbetsberedning för olika arbetsmoment. Gemensam planering för flera yrkeskategorier med hjälp av till exempel visuell planering och erfarenhetsdatabank eller arbetsinstruktioner. Genomförs inom olika delområden.

text: • Tekniska krav, arbetsmiljö- och miljökrav på arbetsberedning. • Fakturering och avstämning. • Kontrakthantering och entreprenadtvister. Hantering av ÄTA-arbeten (ändringsarbete, tilläggsarbete och avgående arbete). • Kvalitets-, miljö- och arbetsmiljöledningssystem på grundläggande nivå enligt Bas P (planering och projektering) och Bas U (utförande). • Kvalitetsmätmetoder beträffande fuktförhållande i material, akustikegenskaper, lufttäthet hos byggnader och byggnaders energiegenskaper, till exempel täthetsprovning.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Eleven planerar och arbetar efter samråd med handledare utifrån en verklighetsbaserad arbetsplats med strukturplan, arbetsplatsdispositionsplan, tid- och resursplan och kostnader. Eleven visar förståelse för rullande planering och avstämningar. Eleven redogör utförligt för lagar, regler, tillstånd och behörighet för verksamheten på byggarbetsplatsen. Eleven redogör utförligt för arbetsrätt och olika avtal som gäller på byggarbetsplatser. Eleven planerar, organiserar och genomför med datorstöd efter samråd med handledare och med viss säkerhet en arbetsberedning för olika arbetsmoment i ett byggprojekt. I arbetet beaktar eleven tekniska krav, arbetsmiljö, miljökrav, hantering av restprodukter, lämpliga hjälpmedel och produktionsmetoder för olika arbetsmoment med viss säkerhet. När arbetet är utfört utvärderar eleven sitt arbete och resultat med välgrundade omdömen. Dessutom gör eleven en nyanserad jämförelse av sitt eget resultat med andras, när det gäller funktion, teknik, ekonomi, miljö och arbetsmiljö. Eleven planerar, organiserar och genomför möten för byggprojekt efter samråd med handledare. Eleven hanterar med viss säkerhet kontraktsfrågor mellan beställare och utförare för ett byggprojekt, inklusive ändrade förutsättningar för projektet samt fakturering. Eleven redogör utförligt för mätmetoder som används för att kontrollera fuktförhållanden i material, akustikegenskaper och lufttäthet hos byggnader samt för mätmetoder som används för att värdera en byggnads energiegenskaper. Eleven använder med viss säkerhet begrepp och uttryckssätt som används inom kunskapsområdet för att åskådliggöra sina tankar och idéer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: arbetsmiljö, miljökrav, hantering av restprodukter, lämpliga hjälpmedel och produktionsmetoder för olika arbetsmoment med säkerhet. När arbetet är utfört utvärderar eleven sitt arbete och resultat med välgrundade och nyanserade omdömen samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Dessutom gör eleven en nyanserad jämförelse av sitt eget resultat med andras, när det gäller funktion, teknik, ekonomi, miljö och arbetsmiljö. Eleven planerar, organiserar och genomför möten för byggprojekt efter samråd med handledare. Eleven hanterar med säkerhet kontraktsfrågor mellan beställare och utförare för ett byggprojekt, inklusive ändrade förutsättningar för projektet samt fakturering. Eleven redogör utförligt och nyanserat för mätmetoder som används för att kontrollera fuktförhållanden i material, akustikegenskaper och lufttäthet hos byggnader samt för mätmetoder som används för att värdera en byggnads energiegenskaper. Eleven använder med säkerhet begrepp och uttryckssätt som används inom kunskapsområdet för att åskådliggöra sina tankar och idéer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Planering före byggstart, 100 poäng

text: Kurskod: BYPPLA0

text: Centralt innehåll

text: • Anbudskalkyl och anbudsprocess: förfrågan, anbudsberäkning, offertförfrågan, anbud, förhandling, beställning och entreprenadkontrakt. • Produktionsplanering, produktionsbudget och produktionstidplan. • APD-planer (arbetsplatsdisposition), planering av byggarbetsplatsens utformning, till exempel vad gäller byggnadsställningar, transportvägar, transportanordningar, arbetsmiljö, restprodukter och tillfälliga installationer. • Logistik och materialadministration för byggarbetsplatsen. • Hantering av restprodukter, energiförbrukning i produktionsskedet. • Arbetsmiljöarbete i byggprojekt. • Begrepp som används inom kunskapsområdet, till exempel upphandling, anbudskalkyl, entreprenadkontrakt, produktionstidplan, produktionsbudget, bygglogistik, byggarbetsmiljö, BIM (Building Information Modelling) och Lean Construction. • Tidplan, CPM (Critical Path Method) och strukturplan. • Elsäkerhet. Elolycksfall, ljusbågs- och strömgenomgångsrisker, arbete utan och med nära spänning, elarbetesansvarigs arbetsuppgifter, 6 entreprenörsarbete med el och ansvarsfrågor. • Kunskaper om och planering av el på en byggarbetsplats.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven planerar, organiserar och genomför i samråd med handledare en byggentreprenörs anbudsprocess. Dessutom planerar eleven i samråd med handledare ett byggprojekt inför byggstart. I arbetet upprättar eleven med viss säkerhet en arbetsplatsdisposition. Eleven anpassar efter samråd med handledare sin process till eventuella nya förutsättningar. Resultatet är tillfredsställande avseende funktion, teknik, ekonomi, miljö och arbetsmiljö. Eleven upprättar i samråd med handledare en tidplan enligt CPMstrukturplan. Eleven redogör tillfredsställande för hur el kan ordnas på en byggarbetsplats då det gäller belysnings- och fördelningsutrustning samt drift och underhåll. Eleven redogör även tillfredsställande för vilka faror det finns med el på en byggarbetsplats samt vad som krävs för en hög elsäkerhet. Eleven planerar i samråd med handledare en enklare tillfällig elanläggning på byggarbetsplatsen. I arbetet använder eleven med viss säkerhet ritningar och scheman. Elevens planering utgör ett tillfredsställande underlag för att upprätta en elanläggning. När arbetet är utfört utvärderar eleven sitt arbete och resultat med enkla omdömen. Dessutom gör eleven en enkel jämförelse av sitt eget resultat med andras, när det gäller funktion, teknik, ekonomi, miljö och arbetsmiljö. Eleven redogör översiktligt för strategier och system för produktionsskedet i ett byggprojekt. Eleven använder med viss säkerhet begrepp och uttryckssätt som används inom kunskapsområdet för att åskådliggöra sina tankar och idéer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör även utförligt och nyanserat för vilka faror det finns med el på en byggarbetsplats samt vad som krävs för en hög elsäkerhet. Eleven planerar i samråd med handledare en enklare tillfällig elanläggning på byggarbetsplatsen. I arbetet använder eleven med viss säkerhet ritningar och scheman. Elevens planering utgör ett underlag för att upprätta en elanläggning. När arbetet är utfört utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen. Dessutom gör eleven en välgrundad jämförelse av sitt eget resultat med andras, när det gäller funktion, teknik, ekonomi, miljö och arbetsmiljö. Eleven redogör med viss säkerhet för strategier och system för produktionsskedet i ett byggprojekt. Eleven använder med viss säkerhet begrepp och uttryckssätt som används inom kunskapsområdet för att åskådliggöra sina tankar och idéer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven planerar, organiserar och genomför efter samråd med handledare en byggentreprenörs anbudsprocess. Dessutom planerar eleven efter samråd med handledare ett byggprojekt inför byggstart. I arbetet upprättar eleven med säkerhet en arbetsplatsdisposition. Eleven anpassar efter samråd med handledare sin process till eventuella nya förutsättningar. Resultatet är gott avseende funktion, teknik, ekonomi, miljö och arbetsmiljö. Eleven upprättar med säkerhet en tidplan enligt CPM-strukturplan. Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur el kan ordnas på en byggarbetsplats då det gäller belysnings- och fördelningsutrustning samt drift och underhåll. Eleven redogör även utförligt och nyanserat för vilka faror det finns med el på en byggarbetsplats samt vad som krävs för en hög elsäkerhet. Eleven planerar efter samråd med handledare en enklare tillfällig elanläggning på byggarbetsplatsen. I arbetet använder eleven med säkerhet ritningar och scheman. Elevens planering utgör ett gott underlag för att upprätta en elanläggning. När arbetet är utfört utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Dessutom gör eleven en välgrundad och nyanserad jämförelse av sitt eget resultat med andras, när det gäller funktion, teknik, ekonomi, miljö och arbetsmiljö. Eleven redogör med säkerhet för strategier och system för produktionsskedet i ett byggprojekt. 8 Eleven använder med säkerhet begrepp och uttryckssätt som används inom kunskapsområdet för att åskådliggöra sina tankar och idéer.

text: Rit- och mätningsteknik, 100 poäng

text: Kurskod: BYPRIT0

text: Centralt innehåll

text: • Geodesins grundbegrepp, till exempel satellitmätning, kartprojektioner, stomnät, transformationer, plan- och höjdmätning. • Praktisk utsättning och inmätning av byggnader, vägar och anläggningar. • Bygg- och utsättningstoleranser. • Felteori och toleranskrav inom bygg- och anläggningsbranschen. • Begrepp som används inom kunskapsområdet, till exempel kartprojektion, två- och tredimensionella system, höjdsystem, höjdmätning, planmätning, polygontåg, areaberäkning, utsättning, geoiden, landhöjning, fukthalt, fuktkvot, ljudnivå, ljuddämpning, temperatur och värmemotstånd. • Beskrivningsteknik. Slutproduktens beskrivning innefattande rambeskrivning, byggbeskrivning, rumsbeskrivning och markbeskrivning kopplat till AMA-systemet (allmän material- och arbetsbeskrivning). • Administrativa förutsättningar för ett bygg- eller anläggningsprojekt enligt AF-AMA (administrativa föreskrifter-allmän material- och arbetsbeskrivning). • Ritteknik i cad och ritningsläsning – bygg, el, vvs.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för geodesins grundbegrepp samt principerna för utsättning och inmätning av hus, vägar och anläggningar. I redogörelsen ger eleven välgrundade och nyanserade exempel på hur utsättning och inmätning genomförs i praktiken. Eleven planerar och organiserar efter samråd med handledare mätningstekniska uppgifter i ett byggprojekt. I arbetet överför eleven med säkerhet uppgifter från ritningar till praktiska markeringar. Eleven använder med säkerhet vanliga redskap som snörslå, tumstock och måttband. Resultatet är gott avseende toleranskrav, funktion och praktisk genomförbarhet. Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur ett byggprojekt beskrivs med hjälp av olika dokument samt hur dessa är kopplade till byggbranschens beskrivningssystem AMA. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för grundläggande begrepp på ritningar för bygg- och anläggningsprojekt samt gör välgrundade och nyanserade reflektioner över hur informationen i ritningar används. När arbetet är utfört utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Dessutom gör eleven en välgrundad och nyanserad jämförelse av sitt eget resultat med andras, när det gäller funktion och praktisk genomförbarhet. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.


text: Av

text: 2 kap. 2 § förordningen (2014:854)

text: om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet datalagring finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 juli 2015. 2. Genom dessa föreskrifter upphävs Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:39

text: ) om ämnesplan för ämnet datalagring i gymnasieskolan. De upphävda föreskrifterna gäller dock för utbildning som har påbörjats före den 15 juli 2015.

text: På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Datalagring

text: Ämnet datalagring behandlar hur lösningar för datalagring designas och hur det är möjligt att effektivt komma åt lagrad data från mjukvaruapplikationer. Ämnet datalagring får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet datalagring ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om olika former av datalagring, främst med databashanterare av olika slag. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av olika datamodeller och förmåga att använda dem för att implementera datalagring. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om flera aspekter av datalagring, främst funktionalitet, prestanda, skalbarhet och säkerhet. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att hantera lagrad data ansvarsfullt, säkert och med hänsyn till lagstiftning och personlig integritet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om begrepp inom området samt förmåga att kommunicera om datalagring. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att skapa system för lagring och åtkomst av data. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att skapa ändamålsenliga datalagringslösningar genom att genomföra utvecklingsprojekt.

text: Undervisningen i ämnet datalagring ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om olika datamodeller, datalagringslösningar och databastyper samt om deras användningsområden och om vanligt förekommande produkter inom området. 2. Kunskaper om begreppsbildning och terminologi inom området. 3. Kunskaper om datalagring i datafiler. 4. Kunskaper om relationsdatabaser och andra typer av databaser. 5. Förmåga att skapa datamodeller och en fungerande struktur för datalagring. 6. Förmåga att skapa, använda, felsöka och optimera datalagring samt att använda olika verktyg för detta. 7. Förmåga att använda ramverk, gränssnitt och frågespråk för att komma åt lagrad data. 8. Kunskaper om säkerhet samt lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Kurser i ämnet

text: Datalagring, 100 poäng.

text: Kurskod: DAADAT3

text: Kursen datalagring omfattar punkterna 1–8 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Terminologi och grundläggande teori om datalagring. – Grundläggande teoribildning för datamodeller. – Datalagring i strukturerade filer i olika format. – Datalagring i relationsdatabas samt i någon ytterligare typ av databas. – Prestandaoptimering och skalbarhet. – Dataintegritet, feltolerans och säkerhet. – Verktyg för administration och utveckling. – Frågespråk och verktyg för manipulering av lagrad data. – Åtkomst av data för att skapa, läsa, ändra eller radera data samt för att skapa och redigera schema. – Programvarugränssnitt för åtkomst till lagrad data. – Auktorisering av dataåtkomst, säker lagring och handhavande av känsliga uppgifter. – Datasäkerhet och backup. – Lagstiftning, andra bestämmelser och integritetsfrågor.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för grundläggande teorier inom området och använder med viss säkerhet förekommande terminologi. Eleven gör en enkel analys av data som är aktuell för lagring och skapar med tillfredsställande resultat en modell av denna data. Dessutom väljer eleven med viss säkerhet en lämplig datalagringslösning och ger enkla motiv för sitt val. Eleven implementerar med tillfredsställande resultat avseende teknisk funktion datalagring utifrån sin modell. Dessutom identifierar eleven några möjliga problem avseende prestanda, dataintegritet och säkerhet samt åtgärdar dem med tillfredsställande resultat. Eleven demonstrerar med visst handlag operationer gentemot lagrad data samt skapar och vid behov redigerar ett enkelt databasschema. Dessutom redogör eleven översiktligt för åtkomst direkt via programspråkets inbyggda gränssnitt och genom ramverk eller externa kodbibliotek. Eleven utvecklar med tillfredsställande resultat fungerande funktioner för auktorisering och lösningar för lagring av data, så att den är säkrad mot obehörig åtkomst eller misstag gjorda av användare. Eleven hanterar lagrad data ansvarsfullt och enligt gällande lagstiftning samt resonerar översiktligt om personlig integritet och andra etiska frågor i relation till datalagring.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för grundläggande teorier inom området och använder med viss säkerhet förekommande terminologi. Eleven gör en analys av data som är aktuell för lagring och skapar med tillfredsställande resultat en modell av denna data. Dessutom väljer eleven med viss säkerhet en lämplig datalagringslösning och ger välgrundade motiv för sitt val. Eleven implementerar med tillfredsställande resultat avseende teknisk funktion datalagring utifrån sin modell. Dessutom identifierar eleven några möjliga problem avseende prestanda, dataintegritet, feltolerans och säkerhet samt åtgärdar dem med tillfredsställande resultat. Eleven demonstrerar med gott handlag operationer gentemot lagrad data samt skapar och vid behov redigerar ett databasschema. Dessutom redogör eleven utförligt för åtkomst direkt via programspråkets inbyggda gränssnitt och genom ramverk eller externa kodbibliotek. Eleven utvecklar med tillfredsställande resultat fungerande funktioner för auktorisering och lösningar för lagring av data, så att den är säkrad mot obehörig åtkomst eller misstag gjorda av användare. Eleven hanterar lagrad data ansvarsfullt och enligt gällande lagstiftning samt resonerar utförligt om personlig integritet och andra etiska frågor i relation till datalagring.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för grundläggande teorier inom området och använder med säkerhet förekommande terminologi. Eleven gör en avancerad analys av data som är aktuell för lagring och skapar med gott resultat en modell av denna data. Dessutom väljer eleven med säkerhet en lämplig datalagringslösning och ger välgrundade och nyanserade motiv för sitt val. Eleven implementerar med gott resultat avseende teknisk och optimal funktion datalagring utifrån sin modell. Dessutom identifierar eleven flera möjliga problem avseende prestanda, skalbarhet, dataintegritet, feltolerans och säkerhet samt åtgärdar dem med gott resultat. Eleven demonstrerar med mycket gott handlag operationer gentemot lagrad data samt skapar och vid behov redigerar ett avancerat databasschema. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för åtkomst direkt via programspråkets inbyggda gränssnitt och genom ramverk eller externa kodbibliotek.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet datalagring inom vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Av

text: 2 kap. 2 § förordningen (2014:854)

text: SKOLFS 2011:39

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Datalagring

text: Ämnet datalagring behandlar hur lagring av data görs på ett strukturerat sätt för att datorprogram ska komma åt data på ett effektivt sätt. Lagringen kan ske med hjälp av databashanterare av olika slag eller i strukturerade dokument. Ämnet datalagring behandlar hur lösningar för datalagring designas och hur det är möjligt att komma åt lagrad data från mjukvaruapplikationer. Ämnet datalagring får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet datalagring ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om olika former av datalagring, främst med databashanterare av olika slag. Den ska ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av olika datamodeller och förmåga att använda dem för att implementera datalagring. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att skapa ändamålsenliga datalagringslösningar genom att de ges möjlighet att genomföra utvecklingsprojekt. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att ta fram datorprogram som kommer åt lagrad data för läsning, skrivning, uppdatering eller radering. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om flera aspekter av datalagring, främst funktionalitet, prestanda, skalbarhet och säkerhet. Den ska också syfta till att eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att hantera lagrad data ansvarsfullt, säkert och med hänsyn till lagstiftning och personlig integritet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om begrepp inom området samt förmåga att kommunicera om datalagring.

text: 8. Kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Kurser i ämnet

text: Datalagring, 100 poäng, som bygger på kursen webbserverprogrammering 1.

text: Datalagring, 100 poäng

text: Kurskod: DAADAT0

text: Centralt innehåll

text: • Terminologi och grundläggande teori om datalagring. • Grundläggande teoribildning för datamodeller. • Datalagring i datafiler, till exempel strukturerade textfiler, XML och dokument från kontorsprogram. • Datalagring i relationsdatabas. • Datalagring i annan typ av databas, till exempel nyckelvärdesdatabaser, dokumentdatabaser och grafdatabaser. • Prestandaoptimering och skalbarhet. • Dataintegritet, feltolerans och säkerhet. • Verktyg för administration och utveckling. • Åtkomst av data för att skapa, läsa, ändra eller radera data. CRUD (Create, read, update and delete). • Programvarugränssnitt (api:er) för åtkomst till lagrad data. • REST (Representational State Transfer) eller annan arkitektur för kommunikation med databashanterare. • Hårdvarulösningar för datalagring. • Auktorisering och säkert handhavande av inloggningsuppgifter. • Datasäkerhet och backup. • Lagstiftning, andra bestämmelser och integritetsfrågor.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för grundläggande teorier inom området och använder med viss säkerhet förekommande terminologi. Eleven gör en enkel analys av data som är aktuell för lagring och skapar med tillfredsställande resultat en modell av denna data. Dessutom väljer eleven med viss säkerhet en lämplig datalagringslösning. I arbetet gör eleven en värdering av olika tekniska system för datalagringen och ger enkla motiv för sitt val. Eleven implementerar med tillfredsställande resultat avseende teknisk funktion datalagring utifrån sin modell. Dessutom identifierar eleven några

text: möjliga problem avseende prestanda, dataintegritet och säkerhet samt åtgärdar dem med tillfredsställande resultat. Eleven demonstrerar med visst handlag läs-, skriv-, uppdaterings- och raderingsoperationer gentemot lagrad data från någon applikation eller ett kodbibliotek. Dessutom redogör eleven översiktligt för åtkomst direkt via programspråkets inbyggda gränssnitt och genom ramverk eller externa kodbibliotek. Eleven utvecklar med tillfredsställande resultat fungerande funktioner för auktorisering och lösningar för lagring av data, så att den är säkrad mot obehörig åtkomst eller misstag gjorda av användare. Eleven hanterar lagrad data ansvarsfullt och enligt gällande lagstiftning samt resonerar översiktligt om personlig integritet och andra etiska frågor i relation till datalagring.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för grundläggande teorier inom området och använder med viss säkerhet förekommande terminologi. Eleven gör en analys av data som är aktuell för lagring och skapar med tillfredsställande resultat en modell av denna data. Dessutom väljer eleven med viss säkerhet en lämplig datalagringslösning. I arbetet gör eleven en värdering av olika tekniska system för datalagringen och ger välgrundade motiv för sitt val. Eleven implementerar med tillfredsställande resultat avseende teknisk funktion datalagring utifrån sin modell. Dessutom identifierar eleven några möjliga problem avseende prestanda, dataintegritet, feltolerans och säkerhet samt åtgärdar dem med tillfredsställande resultat. Eleven demonstrerar med gott handlag läs-, skriv-, uppdaterings- och raderingsoperationer gentemot lagrad data från någon applikation eller ett kodbibliotek. Dessutom redogör eleven utförligt för åtkomst direkt via programspråkets inbyggda gränssnitt och genom ramverk eller externa kodbibliotek. Eleven utvecklar med tillfredsställande resultat fungerande funktioner för auktorisering och lösningar för lagring av data, så att den är säkrad mot obehörig åtkomst eller misstag gjorda av användare. Eleven hanterar lagrad data ansvarsfullt och enligt gällande lagstiftning samt resonerar utförligt om personlig integritet och andra etiska frågor i relation till datalagring.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för grundläggande teorier inom området och använder med säkerhet förekommande terminologi. Eleven gör en avancerad analys av data som är aktuell för lagring och skapar med gott resultat en modell av denna data. Dessutom väljer eleven med säkerhet en lämplig datalagringslösning. I arbetet gör eleven en värdering av olika tekniska system för datalagringen och ger välgrundade och nyanserade motiv för sitt val. Eleven implementerar med gott resultat avseende teknisk och optimal funktion datalagring utifrån sin modell. Dessutom identifierar eleven flera möjliga problem avseende prestanda, skalbarhet, dataintegritet, feltolerans och säkerhet samt åtgärdar dem med gott resultat. Eleven demonstrerar med mycket gott handlag läs-, skriv-, uppdaterings- och raderingsoperationer gentemot lagrad data från någon applikation eller ett kodbibliotek. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för åtkomst direkt via programspråkets inbyggda gränssnitt och genom ramverk eller externa kodbibliotek. Eleven utvecklar med gott resultat fungerande funktioner för auktorisering och lösningar för lagring av data, så att den är säkrad mot obehörig åtkomst eller misstag gjorda av användare. Eleven hanterar lagrad data ansvarsfullt och enligt gällande lagstiftning samt resonerar utförligt och nyanserat om personlig integritet och andra etiska frågor i relation till datalagring.