title: Skolverkets allmänna råd om bedömning och betygssättning inom vuxenutbildningen

text: 1. Bedöma tidigare förvärvade kunskaper och kompetenser

text: Rektorn bör • organisera och stödja arbetet med validering, • se till att arbetet med validering samordnas mellan studie- och yrkesvägledare, lärare och andra berörda, samt • se till att det finns rutiner för arbetet med validering och prövning. Lärare och studie- och yrkesvägledare bör • samverka vid bedömning av elevens tidigare kunskaper och erfarenheter när elevens individuella studieplan upprättas, samt • vid validering informera eleven om möjligheten att genomgå prövning i en kurs eller gymnasiearbetet. Lärare bör • ge eleven möjlighet att visa sina tidigare kunskaper och erfarenheter i förhållande till kursen för att kartlägga, bedöma och dokumentera dessa.

text: 2. Planera för bedömning

text: Lärare bör vid planeringen av undervisningen • tydliggöra vilka delar av ämnets, kursens eller delkursens syfte och centrala innehåll som undervisningen i det aktuella arbetsområdet ska inriktas mot och utifrån det avgöra hur undervisningen ska utformas så att eleven ges förutsättningar att utveckla sina kunskaper så långt som möjligt i förhållande till kunskapskraven, • identifiera vilka delar av kunskapskraven som bedömningen ska utgå från i det aktuella arbetsområdet och avgöra hur eleven ska visa sina kunskaper, • skapa förutsättningar för att följa och stödja elevens kunskapsutveckling och fortlöpande ge återkoppling på elevens arbete, • förvissa sig om att eleven får tillräcklig information för att förstå vilka kunskaper han eller hon ska ges möjlighet att utveckla samt hur han eller hon ska få visa sina kunskaper, samt • tillsammans med eleven diskutera planering och genomförande av undervisning och kunskapsredovisningar utifrån elevens behov och förutsättningar samt utifrån de mål som framgår i den individuella studieplanen. Rektorn bör • se till att lärare och elever får tydlig information om när kurser och delkurser avslutas och vad som gäller för betygssättning i samband därmed, samt • se till att det finns rutiner för kunskapsbedömning vid arbetsplatsförlagt lärande.

text: 3. Undervisa och bedöma

text: Lärare bör • fortlöpande ta tillvara och använda elevens tidigare förvärvade kunskaper och kompetenser för att anpassa undervisningen till elevens förutsättningar och behov, • fortlöpande analysera de kunskaper som eleven visar för att kunna göra helhetsbedömningar av kunskaperna och jämföra dessa med kunskapskraven, • fortlöpande ge varje elev konstruktiv återkoppling på hennes eller hans kunskapsutveckling och tydliggöra vad som behöver utvecklas vidare, • använda sig av ändamålsenliga och varierade bedömningsformer, • se till att undervisningen ger eleven möjlighet att lära sig att bedöma sina studieresultat och sina utvecklingsbehov, samt • tillsammans med andra lärare regelbundet analysera och diskutera hur olika elevprestationer bedöms i förhållande till kunskapskraven. Rektorn bör • skapa förutsättningar för lärarnas arbete med likvärdig bedömning och betygssättning.

text: Huvudmannen bör • se till att skolenheten fortlöpande arbetar för att bedömningen och betygssättningen ska vara likvärdig med andra skolenheter.

text: 4. Dokumentera och informera

text: Lärare bör • dokumentera sin planering så att den ger ett stöd för att följa upp och utvärdera undervisning och elevens kunskapsutveckling, samt • använda sig av effektiva rutiner och former för dokumentation som väl återspeglar elevens kunskaper och som ger en grund för kommunikation av bedömning och betygssättning med eleven och i förekommande fall elevens vårdnadshavare.

text: Rektorn bör • skapa förutsättningar för och stödja lärarna i arbetet med att utveckla effektiva rutiner och former för dokumentation.

text: 5. Betygssättning och intyg

text: Lärare bör • vid betygssättningen göra en helhetsbedömning av de kunskaper eleven har visat vid avslutad kurs, delkurs eller efter prövning och jämföra dessa med kunskapskraven, • vid bedömningen av om eleven ska få betygen D respektive B utgå från ämnes- eller kursplanens syfte och kursens eller delkursens centrala innehåll, för att identifiera och analysera vilka delar av det överliggande kunskapskravet som elevens kunskaper motsvarar, • analysera likvärdigheten i den egna betygssättningen, • i de kurser där det finns nationella slutprov eller kursprov som stöd för bedömningen av elevens kunskaper, jämföra resultaten från dessa med den egna dokumentationen och analysera skillnader och likheter i resultaten, • samråda med rektorn och andra berörda lärare inför beslut om att, vid särskilda skäl, bortse från enstaka kunskapskrav eller delar av ett kunskapskrav för en elev, samt • i de fall eleven ska ha intyg ge en beskrivande information om vilka kunskaper den enskilde har.

text: Rektorn bör • försäkra sig om att det finns väl kända rutiner för utfärdande av betyg och intyg.

text: Huvudmannen bör • se till att det finns rutiner som är tillgängliga och kända i verksamheterna, för information om elevens möjlighet att få ett intyg.

text: 6. Följa upp

text: Rektorn bör tillsammans med lärarna systematiskt och kontinuerligt • följa upp skolenhetens former för bedömning och utvärdering av elevernas kunskaper, • följa upp att de rutiner och former för dokumentation som används är effektiva och ändamålsenliga, samt • följa upp resultat och betygssättning på skolenheten så att ändamålsenliga insatser kan sättas in för att betygssättningen ska vara likvärdig. Huvudmannen bör • synliggöra måluppfyllelsen genom att analysera resultaten från skolenheterna, samt • se till att ändamålsenliga insatser sätts in så att bedömning och betygssättning blir likvärdig.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Asta Modig

text: Ansvarig utgivare: Jonas Nordström Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20

text: Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: Elanders Sverige AB, 2013


identifier: SKOLFS 2019:2

identifier: SKOLFS 2019:3

text: Bestämmelser om nationella prov finns i

text: 26 kap.

text: skollagen (2010:800)

text: , 9, 11 och

text: 12 kap.

text: skolförordningen (2011:185)

text: 8 kap.

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 4 kap.

text: förordningen (

text: ) om vuxenutbildning. Sådana prov benämns i dessa föreskrifter nationella prov eller prov. Bestämmelser om tidpunkter, datum och tidsperioder för genomförande av nationella prov finns i tidsbegränsade föreskrifter om nationella prov som meddelas av Skolverket. Sådana tidpunkter, datum och tidsperioder benämns föreskriven provtidpunkt, föreskrivet provdatum och föreskriven provperiod i dessa föreskrifter. Bestämmelser om hantering och genomförande av digitala nationella prov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2024:616

text: ) om hantering och genomförande av digitala nationella prov.

type: stycke

type: paragraf

text: Föreskrifternas innehåll och skolformer som omfattas av föreskrifterna

type: rubrik

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om hantering och genomförande av nationella prov i pappersformat eller nationella prov som till huvudsaklig del är pappersbaserade. Föreskrifterna gäller för grundskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan, kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå och i svenska för invandrare.

text: Rektorns ansvar

text: Rektorn ansvarar för att bestämmelserna i dessa föreskrifter följs. Rektorn får inte överlåta sitt ansvar enligt första stycket.

text: Innehåll i ett prov

text: Ett nationellt prov består av elevmaterial och lärarmaterial. Lärarmaterialet innehåller lärarinformation och bedömningsanvisningar. Ett nationellt prov består av flera delprov.

text: (Upphävd genom

text: SKOLFS 2015:35

text: Sekretess, hantering och förvaring

text: För en skolenhet med en offentlig huvudman finns bestämmelser om sekretess för ett prov i

text: 17 kap. 3 c § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)

text: . På en skolenhet med en enskild huvudman ska ett prov hanteras på ett sådant sätt att provets syfte inte motverkas. Detta gäller även under den tid som provet kan komma att återanvändas av Skolverket. Ett prov ska förvaras inlåst på en skolenhet på ett sådant sätt att det säkerställs att provets innehåll inte blir känt före föreskriven provtidpunkt, föreskrivet provdatum, föreskriven provperiod eller under föreskriven användningstid. Efter föreskriven provtidpunkt, föreskrivet provdatum, föreskriven provperiod eller föreskriven användningstid ska ett prov förvaras på ett sådant sätt att det säkerställs att Skolverket kan återanvända provet under den tid som har föreskrivits. Bestämmelser om återanvändningstiden för ett prov finns i tidsbegränsade föreskrifter som meddelas av Skolverket

text: Ett nationellt prov får inte överföras till digital provplattform eller andra digitala verktyg, om inte Skolverket meddelar annat. Ett nationellt prov får inte heller på annat sätt överföras till digitalt format, om inte Skolverket meddelar annat.

text: (Upphävd genom

text: SKOLFS 2015:35

text: Före provets genomförande

text: Beställa prov

text: Rektorn ska senast sista beställningsdatum beställa de prov som elever på skolenheten ska genomföra, om ett sådant datum anges i det beställningsbrev som Skolverket har skickat till skolenheten.

text: Rutiner för att ta emot en leverans av ett prov

text: Skolenheten ska ha rutiner för att ta emot en leverans av ett prov på ett sådant sätt att det säkerställs att provets innehåll inte blir känt.

text: Dela ut informationsbrev till eleverna och vårdnadshavarna

text: Det informationsbrev som Skolverket har skickat till skolenheten om prov som ska genomföras, ska delas ut till berörda elever och deras vårdnads-

text: havare i grundskolan, specialskolan samt sameskolan. Informationsbrevet ska delas ut till berörda elever i gymnasieskolan, kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå och i svenska för invandrare.

text: Dela ut lärarinformationen och annat provmaterial

text: Rektorn ska dela ut lärarinformationen till berörda lärare direkt när ett prov har levererats till skolenheten. Rektorn ska även dela ut annat provmaterial till lärarna vid detta tillfälle, om så anges i Skolverkets följebrev till provet.

text: Vidta förberedelser inför ett prov

text: Läraren ska vidta de förberedelser inför ett prov som anges i lärarinformationen för provet.

text: Öppna ett förslutet prov

text: Ett prov som är förslutet ska öppnas tidigast föreskrivet provdatum eller första dagen för föreskriven provperiod, om inte Skolverket beslutar annat. Ett prov som är förslutet får, efter beslut av rektor, öppnas tidigast dagen före föreskrivet provdatum eller föreskriven provperiod i syfte att anpassa provets genomförande för elever med funktionsnedsättning. Detta gäller dock inte för sådana anpassningar som avser förlängd provtid och extra pauser. Om anpassning enligt andra stycket har gjorts, ska provet direkt därefter förvaras i enlighet med 6 § andra stycket.

text: Ersättningsprov

text: För vissa prov finns ersättningsprov. Rektorn beslutar om skolenheten ska använda ersättningsprovet om ett prov har blivit känt före föreskriven provtidpunkt, föreskrivet provdatum eller föreskriven provperiod. Ersättningsprovet får endast användas om det står klart att ett prov har blivit känt i förväg. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt enligt första stycket till någon annan.

text: Engelsk version av ett prov

text: För vissa prov finns en engelsk version av provet. Rektorn beslutar om en elev får genomföra den engelska versionen av ett prov i stället för den svenska.

text: Anpassning av ett prov

text: För en elev med en funktionsnedsättning, som inte är av tillfällig natur, kan en anpassning av provets genomförande göras. I lärarinformationen för ett prov ges exempel på hur genomförandet kan anpassas. Rektorn beslutar om anpassning av ett provs genomförande för en enskild elev.

text: Under provets genomförande

text: Rutiner för provgenomförande

text: Skolenheten ska ha rutiner så att eleverna genomför ett prov på ett likvärdigt sätt och på ett sådant sätt att ett prov kan användas som underlag vid en bedömning av elevernas kunskaper i det ämne eller den kurs som provet avser. Vid provgenomförandet ska eleverna ha tillgång till sådant material som anges i lärarinformationen för varje prov. I lärarinformationen anges vilka hjälpmedel som är tillåtna. Mobiltelefon eller annan elektronisk utrustning är inte tillåtna hjälpmedel, om inte annat särskilt anges i lärarinformationen.

text: Lärarinformationen för ett prov

text: Eleverna ska genomföra ett prov på det sätt som anges i lärarinformationen för provet.

text: Efter provets genomförande

text: Genomföra ett prov efter föreskrivet provdatum eller föreskriven provperiod

text: Rektorn beslutar om en enskild elev i grundskolan, specialskolan, sameskolan eller gymnasieskolan som inte har genomfört ett prov på föreskriven provtidpunkt, föreskrivet provdatum eller under föreskriven provperiod, ska få genomföra provet vid ett senare tillfälle.

text: Bedömning av ett prov

text: Rektorn ska öppna och dela ut bedömningsanvisningarna för ett prov till berörda lärare efter det att ett prov har genomförts, om inte annan tidpunkt anges i Skolverkets följebrev till provet.

text: Bedömningen av ett prov ska ske enligt bedömningsanvisningarna för provet.

text: Bevarande av elevlösningar i fristående skolor

text: I

text: 26 kap. 28 § skollagen (2010:800)

text: anges att huvudmannen för en fristående skola som genomför nationella prov ska bevara elevlösningar av de nationella proven. Elevlösningarna ska bevaras i tre år efter provets genomförande och kan därefter makuleras. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 juli 2013. 2. Bestämmelserna i dessa föreskrifter ska tillämpas på ett nationellt prov som eleverna genomför under höstterminen 2013 och därefter i grundskolan, specialskolan, sameskolan och gymnasieskolan, samt på ett nationellt prov som

text: eleverna genomför under andra kalenderhalvåret 2013 och därefter i kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå och i svenska för invandrare. På Skolverkets vägnar HELÉN ÄNGMO Jessica Ovin

fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets föreskrifter om hantering och genomförande av nationella prov i pappersformat

text: Bestämmelser om nationella ämnesprov, kursprov och slutprov finns i

text: 26 kap.

text: skollagen (2010:800)

text: , 9, 11 och

text: 12 kap.

text: skolförordningen (2011:185)

text: 8 kap.

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 4 kap.

text: förordningen (

text: ) om vuxenutbildning samt i andra föreskrifter om prov som meddelas av Skolverket. Sådana prov benämns i dessa föreskrifter nationella prov eller prov.

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om hantering och genomförande av ett nationellt prov. Föreskrifterna gäller för grundskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan, kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå och utbildning i svenska för invandrare.

text: Rektorns ansvar

text: Innehåll i ett prov

text: Ett nationellt prov består av delprov som kan vara tidsbundna eller icke tidsbundna. Ett nationellt prov består av elevmaterial och lärarmaterial. Lärarmaterialet innehåller lärarinformation och bedömningsanvisningar.

text: Ett tidsbundet prov

text: Med ett tidsbundet prov avses ett prov som ska genomföras på ett visst provdatum eller under en viss provperiod (ordinarie provdatum eller provperiod) som anges i andra föreskrifter om prov som meddelas av Skolverket.

text: Sekretess, hantering och förvaring

text: 17 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)

text: . På en skolenhet med en enskild huvudman ska ett prov hanteras och förvaras på ett sådant sätt att syftet med provet inte motverkas. Detta gäller även under den tid som provet kan komma att återanvändas av Skolverket. Bestämmelser om återanvändningstiden för ett prov finns i andra föreskrifter om prov som meddelas av Skolverket.

text: Ett prov får inte överföras till digitalt format.

text: Utan hinder av 6 § får läraren gå igenom provresultat med en elev.

text: Före provets genomförande

text: Beställa prov

text: Rektorn ska beställa de prov som skolenhetens elever ska genomföra senast sista beställningsdatum, om ett sådant datum anges i det beställningsbrev som Skolverket har skickat till skolenheten.

text: Skolenheten ska ha rutiner för att ta emot en leverans av ett prov på ett sådant sätt att provets innehåll inte blir känt.

text: Det informationsbrev som Skolverket har skickat till skolenheten om prov som ska genomföras, ska delas ut till berörda elever och deras vårdnadshavare i grundskolan, specialskolan samt sameskolan. Informationsbrevet ska delas ut till berörda elever i gymnasieskolan, kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå och utbildning i svenska för invandrare.

text: Vidta förberedelser inför ett prov

text: Öppna ett förslutet prov

text: Ett prov som är förslutet får öppnas tidigast dagen före ordinarie provdatum för att läraren ska kunna 1. anpassa provet för elever med funktionsnedsättning, 2. planera provgenomförandet, eller 3. organisera materialet och kopiera provet vid behov.

text: Ersättningsprov

text: För vissa prov finns ersättningsprov. Rektorn beslutar om skolenheten ska använda ersättningsprovet om ett tidsbundet prov har blivit känt före ordinarie provdatum eller provperiod. Ersättningsprovet får endast användas om det står klart att ett prov har blivit känt i förväg. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt enligt första stycket till någon annan.

text: Engelsk version av ett prov

text: För vissa prov finns en engelsk version av provet. Rektorn beslutar om en elev ska genomföra den engelska versionen av ett prov i stället för den svenska.

text: Anpassning av ett prov

text: För en elev med funktionsnedsättning, som inte är av tillfällig natur och som innebär ett direkt hinder för eleven att genomföra ett prov eller delar av ett prov, kan en anpassning av provet göras. I lärarinformationen ges exempel på hur ett prov kan anpassas. Rektorn beslutar om anpassning av ett prov för en enskild elev.

text: Under provets genomförande

text: Rutiner för provgenomförande

text: Lärarinformationen för ett prov

text: Genomföra ett prov efter ordinarie provdatum eller provperiod

text: Rektorn beslutar om en enskild elev i grundskolan, specialskolan, sameskolan eller gymnasieskolan som inte har genomfört ett tidsbundet prov på ordinarie provdatum eller under ordinarie provperiod, ska få genomföra provet vid ett senare tillfälle.

text: Bedömning av ett prov

text: Rektorn ska dela ut bedömningsanvisningarna för ett prov till berörda lärare efter det att ett prov har genomförts, om inte annan tidpunkt anges i Skolverkets följebrev till provet.

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 juli 2013. 2. Bestämmelserna i dessa föreskrifter ska tillämpas på ett nationellt prov som eleverna genomför under höstterminen 2013 och därefter i grundskolan, specialskolan, sameskolan och gymnasieskolan, samt på ett nationellt prov som eleverna genomför under andra kalenderhalvåret 2013 och därefter i kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå och utbildning i svenska för invandrare.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jessica Ovin


identifier: SKOLFS 2013:2

title: Skolverkets föreskrifter om bidrag till fristående gymnasieskolor (riksprislistan) och gymnasiesärskolor i vissa fall enligt 1985 års skollag för år 2013

text: Enligt

text: 13 § lagen (2010:801)

text: om införande av

text: skollagen (2010:800)

text: ska bestämmelserna i 1985 års skollag i dess lydelse före den 1 mars 2010 fortsätta att tillämpas för utbildning i gymnasieskolan som påbörjades före den 1 juli 2011. Enligt

text: 14 § samma lag

text: ska bestämmelserna i 1985 års skollag fortsätta att gälla för utbildning i gymnasiesärskolan som påbörjades före den 1 juli 2011.

text: I 9 kap. 8 a och c §§

text: skollagen (1985:1100)

text: finns bestämmelser om en hemkommuns skyldighet att lämna bidrag till huvudmannen för en fristående gymnasieskola och till huvudmannen för en fristående gymnasiesärskola. Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om det belopp som elevens hemkommun ska betala till huvudmannen för den fristående gymnasieskolan per elev, program och i förekommande fall inriktning (riksprislistan) samt till huvudmannen för den fristående gymnasiesärskolan per elev, när elevens hemkommun inte erbjuder utbildningen och utbildningen bedrivs enligt 1985 års skollag.

text: Riksprislistan för gymnasieskolan

text: Om en elevs hemkommun inte erbjuder ett program eller en inriktning som en elev har antagits till vid en fristående gymnasieskola, ska hemkommunen som bidrag till huvudmannen för den fristående gymnasieskolan lämna det belopp som framgår av 4 §. I

text: 9 kap. 8 a § tredje stycket skollagen (1985:1100)

text: finns bestämmelser om ytterligare bidrag som kommunen ska betala i vissa fall (tilläggsbelopp).

text: Program Grundbelopp för år 2013 (kr/elev och bidragsår)

text: exklusive inklusive måltider måltider

text: Barn- och fritidsprogrammet 80 200 85 600 Byggprogrammet 105 200 109 900 Elprogrammet 99 900 105 300 Energiprogrammet 104 400 108 700 Estetiska programmet exklusive inriktningen musik 91 600 95 900 Estetiska programmet inriktningen musik 110 000 114 400 Fordons- och transportprogrammet exklusive inriktningen transport 119 800 125 400 Fordons- och transportprogrammet inriktning transport 144 600 151 200 Handels- och administrationsprogrammet 79 000 83 900 Hantverksprogrammet 99 600 103 900 Hotell- och restaurangprogrammet 106 100 110 600 Industriprogrammet 125 800 131 400 Livsmedelprogrammet 108 100 112 500 Medieprogrammet 93 700 98 100 Naturbruksprogrammet 170 900 177 400 Naturvetenskapsprogrammet 75 900 80 400 Omvårdnadsprogrammet 82 900 87 500 Samhällsvetenskapsprogrammet 70 700 75 200 Teknikprogrammet 85 200 89 800

text: Gymnasiesärskolan

text: Om en elevs hemkommun inte erbjuder utbildning i gymnasiesärskolan, ska hemkommunen som bidrag till huvudmannen för den fristående gymnasiesärskolan lämna det belopp som framgår av 6 §. I

text: 9 kap. 8 c § tredje stycket skollagen (1985:1100)

text: Utbildning i gymnasiesärskola Grundbelopp för år 2013 (kr/elev och bidragsår)

text: exklusive inklusive måltider måltider

text: Gymnasiesärskolan 256 300 261 400

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket och ska tillämpas på utbildning som påbörjas efter den 1 januari 2013.

text: På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM José Luis Berrospi

type: foreskrift


title: Skolverkets allmänna råd om mottagande i grundsärskolan och gymnasiesärskolan

text: 1. När frågan om mottagande väcks

text: Förskolechefen i förskolan eller rektorn i förskoleklassen bör • se till att vårdnadshavarna och hemkommunen informeras i de fall det bedöms att barnet eller eleven vid skolstart kan komma att tillhöra grundsärskolans målgrupp. Läraren i förskoleklassen, grundskolan, sameskolan, gymnasieskolan eller elevhälsans personal bör • snarast informera rektorn om en elev, trots särskilt stöd, inte bedöms kunna uppnå grundskolans, sameskolans respektive gymnasieskolans kunskapskrav och det dessutom finns tecken på att eleven tillhör grundsärskolans respektive gymnasiesärskolans målgrupp. Rektorn i förskoleklassen, grundskolan, sameskolan eller gymnasieskolan bör ha rutiner för • hur skolan ska informera eleven och vårdnadshavarna när det finns behov av att utreda om eleven tillhör grundsärskolans eller gymnasiesärskolans målgrupp, och • att informera den som beslutar om mottagande i hemkommunen om att det finns behov av att utreda om eleven tillhör grundsärskolans eller gymnasiesärskolans målgrupp. Hemkommunen bör ha rutiner för 1

text: • hur vårdnadshavarna och eleven ska få information om vilka konsekvenser det får för barnet på kort och lång sikt att vara mottagen i grundsärskolan eller gymnasiesärskolan i stället för i grundskolan respektive gymnasieskolan, • att säkerställa att tolk anlitas vid behov, och • att säkerställa att en utredning påbörjas så snart frågan om ett eventuellt mottagande i grundsärskolan eller gymnasiesärskolan har väckts.

text: 2. Utredning inför beslut om mottagande

text: Hemkommunen bör • ha rutiner som säkerställer att elevens och vårdnadshavarnas synpunkter tas till vara fortlöpande under utredningens gång, • se till att det för elever med annan språklig bakgrund ägnas särskild uppmärksamhet åt faktorer som kan påverka förutsättningarna att göra korrekta bedömningar, och • ha rutiner som innebär att utredningen vid behov kompletteras i de delar som behöver klargöras. Hemkommunen bör se till att den pedagogiska bedömningen • fastställer om eleven har förutsättningar att kunna nå grundskolans respektive gymnasieskolans kunskapskrav, och • utförs av personal med adekvat specialpedagogisk kompetens. Hemkommunen bör se till att den psykologiska bedömningen • fastställer om eleven har en utvecklingsstörning, i så fall i vilken grad, och utförs av en legitimerad psykolog. Hemkommunen bör se till att den medicinska bedömningen • fastställer om det finns medicinska orsaker till elevens inlärningssvårigheter, om dessa indikerar målgruppstillhörighet, och utförs av legitimerad läkare, eller någon annan hälso- och sjukvårdspersonal med adekvat utbildning. Hemkommunen bör se till att den sociala bedömningen • fastställer om det finns sociala orsaker i eller utanför skolan som kan bidra till elevens inlärningssvårigheter, och utförs av kurator, eller någon annan med adekvat utbildning.

text: 3. Beslut om mottagande

text: Beslut om mottagande

text: Hemkommunen bör • ha rutiner för hur utredningen inför att fatta beslut om mottagande i grundsärskolan och gymnasiesärskolan ska bedrivas, • se till att vårdnadshavarnas medgivande till att barnet tas emot i grundsärskolan är skriftligt och har inhämtats innan beslut om mottagande fattas, och • utifrån utredningen ge rekommendationer till huvudmannen inför dennes beslut om eleven huvudsakligen ska läsa ämnen eller ämnesområden i grundsärskolan.

text: Beslut om ämnen eller ämnesområden i grundsärskolan

text: Huvudmannen för utbildningen bör • ta sin utgångspunkt i rekommendationer från hemkommunen när huvudmannen fattar beslut om eleven huvudsakligen ska läsa grundsärskolans ämnen eller ämnesområden.

text: Beslut om mottagande på försök i grundsärskolan

text: Huvudmannen för utbildningen bör • erbjuda mottagande på försök under högst sex månader om vårdnadshavarna är osäkra på vilken skolform de vill att deras barn ska tas emot i, och • använda möjligheten att låta eleven pröva skolgång i grundsärskolan endast i de fall där det är klarlagt att eleven tillhör målgruppen.

text: Verkställighet av beslut om mottagande

text: Hemkommunen bör • ha rutiner som säkerställer att eleven omedelbart tas emot i rätt skolform och att elevens utbildning snarast utgår från de bestämmelser som gäller för skolformen.

text: Möjligheten att läsa som integrerad elev

text: Rektorn för grundskolan eller sameskolan bör • se till att det finns rutiner som säkerställer att en elev som är mottagen i grundsärskolan men är integrerad elev i grundskolan eller sameskolan får en utbildning som följer de bestämmelser som gäller för grundsärskolan.

text: 4. När det framkommer att en mottagen elev inte tillhör målgruppen

text: Rektorn i grundsärskolan eller gymnasiesärskolan bör ha rutiner för • att informera hemkommunen om det bedöms att en mottagen elev inte tillhör grundsärskolans eller gymnasiesärskolans målgrupp. Hemkommunen bör ha rutiner för • att säkerställa att en utredning påbörjas skyndsamt när något tyder på att en mottagen elev inte tillhör grundsärskolans eller gymnasiesärskolans målgrupp, och • handläggning och beslut då det framkommer att en mottagen elev inte tillhör grundsärskolans eller gymnasiesärskolans målgrupp. Dessa allmänna råd ersätter Skolverkets allmänna råd (

text: SKOLFS 2001:23

text: ) om rutiner för utredning och beslut om mottagande i den obligatoriska särskolan. På Skolverkets vägnar HELÉN ÄNGMO Marianne Nyhlén

text: Ansvarig utgivare: Emma Östling Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20

text: Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: Elanders Sverige AB, 2013


identifier: SKOLFS 2013:3

title: Skolverkets föreskrifter om interkommunal ersättning för visst stöd på introduktionsprogrammet avseende 2013

text: I

text: 17 kap. 24 § skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om den interkommunala ersättningen för elever på introduktionsprogrammet programinriktat individuellt val.

text: Ersättningen för den del av utbildningen som avser det stöd som eleven behöver för att uppnå behörighet för yrkesprogrammet ska utgå med ett belopp på 2 900 kr per elev och ämne.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket och ska tillämpas på utbildning som påbörjas efter den 1 januari 2013.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Anna Tammelin


identifier: SKOLFS 2013:4

title: Skolverkets föreskrifter om statsbidrag för matematikhandledare och matematiklärare

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om de krav som ställs på sådana matematikhandledare som regleras i förordningen (

text: ) om statsbidrag för fortbildning av matematiklärare och för matematikhandledare.

text: Att tjänstgöra som matematikhandledare

text: I

text: 6 § andra punkten förordningen (2012:161)

text: om statsbidrag för fortbildning av matematiklärare och för matematikhandledare anges att matematikhandledaren på minst 20 procent av en heltid ska tjänstgöra som matematikhandledare för matematiklärare som deltar i fortbildningen. Med tjänstgöring menas att matematikhandledaren ska – informera deltagande lärare om syftet med fortbildningen och hur fortbildningsmodellen är upplagd, – vägleda deltagande lärare på Skolverkets lärportal för matematik, och – bidra till kollegialt och individuellt lärande hos deltagande lärare.

text: Matematikhandledaren ska vara en skicklig matematiklärare

text: I

text: 7 § tredje punkten förordningen (2012:161)

text: om statsbidrag för fortbildning av matematiklärare och för matematikhandledare anges att statsbidrag endast lämnas för de matematikhandledare som bedöms vara skickliga matematiklärare. Med en skicklig matematiklärare menas att matematikläraren – har breda och gedigna kunskaper inom matematik och matematikdidaktik, – har förmåga att sprida engagemang och intresse för matematik hos eleverna genom att göra undervisningen utmanande, spännande och stimulerande,

text: – har strävan att utifrån aktuell forskning inom områden med relevans för undervisningen medvetet och systematiskt utveckla elevens lärande, och – har samverkat med andra lärare, tagit del av andras kunskaper och erfarenheter och delat med sig av sina egna.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 mars 2013.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Anders Palm

text: Ansvarig utgivare: Ulrika Lindén Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20

text: Elanders Sverige AB, 2013


text: För anpassade gymnasieskolans nationella program ska de programmål gälla som framgår av bilagan till denna förordning. __________ 1. Denna förordning ska kungöras i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS). 2. Förordningen träder i kraft den 1 juli 2013. 3. Genom förordningen upphävs förordningen (

text: SKOLFS 1994:13

text: ) om särskilda programmål för gymnasiesärskolans nationella program. Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande för utbildning som har påbörjats före den 1 juli 2013.

text: På regeringens vägnar

text: JAN BJÖRKLUND Jan Schierbeck (Utbildningsdepartementet)

text: Bilaga

text: Innehåll

text: Programmål – programmet för estetiska verksamheter Programmål – programmet för fastighet och byggnation Programmål – programmet för fordonsvård och godshantering Programmål – programmet för handel och service Programmål – programmet för hantverk och produktion Programmål – programmet för hotell, restaurang och bageri Programmål – programmet för hälsa, vård och omsorg Programmål – programmet för samhälle, natur och språk Programmål – programmet för skog, mark och djur

text: Programmet för estetiska verksamheter ska ge eleverna breddade kunskaper om olika estetiska uttrycksformer. Efter avslutat program ska eleverna ha kunskaper för arbete där estetisk förmåga tas till vara. Utbildningen ska utveckla elevernas färdigheter i att utföra arbetsuppgifter inom det estetiska området. Det kan vara att utifrån färg och form organisera varor inom handel eller att arbeta på en kulturinstitution eller med skapande verksamhet. Utbildningen ska därför utveckla elevernas kunskaper om och färdigheter i olika estetiska uttrycksformer. Vidare ska utbildningen utveckla elevernas förmåga att kommunicera tankar och idéer med hjälp av estetiska uttrycksformer. Utbildningen ska också utveckla elevernas kunskaper om människan i samtiden, i historien och i världen utifrån konstnärliga och kulturella perspektiv. Dessutom ska utbildningen utveckla elevernas förmåga att använda digitala verktyg. Arbetsmiljö och säkerhet ska ingå i utbildningen för att främja en god hälsa och förebygga arbetsskador. Utbildningen ska bidra till att utveckla elevernas förmåga att arbeta på ett ergonomiskt och säkert sätt. Utbildningen ska ge eleverna möjligheter att skapa, uppleva och tolka konst och kultur. Eleverna ska också ges möjligheter att reflektera över egna och andras arbeten. Gemensamma projekt ska bidra till samverkan mellan olika estetiska uttrycksformer och till att omsätta idéer i praktisk handling. Praktiska moment och studiebesök ska ingå i utbildningen för att ge eleverna möjligheter att utveckla ett estetiskt intresse och ett estetiskt förhållningssätt. Arbetsplatsförlagt lärande ska ingå i programmet. Det arbetsplatsförlagda lärandet ska bidra till att eleverna utvecklar yrkeskunskaper och en yrkesidentitet samt förstår yrkeskulturen och blir en del av yrkesgemenskapen på en arbetsplats. Programmålet gäller för både skolförlagd utbildning och lärlingsutbildning. Programfördjupningen kan bidra till breddade kunskaper för arbete inom ett estetiskt område eller leda till fortsatta studier till exempel inom folkbildningen.

text: Mål för gymnasiearbetet i anpassade gymnasieskolan

text: Gymnasiearbetet i anpassade gymnasieskolan ska visa att eleven är förberedd för ett yrkesområde som programmet är inriktat mot. Det ska visa elevens för-

text: Programmet för fastighet och byggnation är ett yrkesinriktat program. Efter avslutat program ska eleverna ha kunskaper för arbete med till exempel tillsyn, underhåll och reparationer när det gäller fastigheter och omgivande miljöer. Kunskaperna kan användas även för annat arbete som kan kopplas till området, till exempel fack- och detaljhandel. Utbildningen ska ge eleverna breddade kunskaper om och färdigheter i att utföra grundläggande arbetsuppgifter inom fastighet och enklare byggnation. Skötsel av fastigheter innefattar tillsyn över lokaler och underhåll av fastigheter med omgivande miljöer. Underhåll kan bland annat innebära enklare renoverings- och reparationsarbeten när det gäller byggnader. Tillsyn över och skötsel av lokaler kan till exempel innebära lokalvård, källsortering och återvinning av material. Arbete i utemiljöer kan till exempel vara enklare markarbete eller förberedande och vårdande arbeten när det gäller gröna ytor, planteringar eller platt- och stenbeläggningar. Arbetsuppgifter inom byggnation kan till exempel vara enklare byggnadsarbete, måleriarbeten och reparationer av byggnader. Andra arbetsuppgifter som kan kopplas till programmets utbildningsområden kan till exempel vara inom byggvaruhandel eller återbruk. De arbetsuppgifter som programmet förbereder för ställer krav på ett flexibelt förhållningssätt. Därför ska utbildningen utveckla elevernas förmåga att planera och genomföra olika arbetsuppgifter och olika arbetsmoment. I arbetet ingår att kunna välja, använda och vårda material, verktyg och maskiner samt att lösa de problem som uppstår i det dagliga arbetet. Arbetsuppgifter inom yrkesområdet ställer också krav på social förmåga och känsla för service. Därför ska utbildningen utveckla elevernas förmåga att kommunicera och samverka med andra människor, både inom den egna yrkesgruppen och inom andra yrkesgrupper. Utbildningen ska också utveckla elevernas serviceförmåga, kvalitetsmedvetenhet och kreativitet. Utbildningen ska ge kunskaper om arbetsmiljöregler och säkerhetsbestämmelser så att arbetet ska kunna genomföras på ett ergonomiskt, hälsosamt och säkert sätt för att förebygga förslitningar och andra arbetsskador. Eleverna ska också få kunskaper om miljö, material och teknik så att de kan arbeta på ett sätt som främjar hållbar utveckling. Utbildningen ska vidare utveckla elevernas förmåga att använda tidsenliga metoder, till exempel it och digital teknik, samt andra hjälpmedel. Utbildningen ska ge eleverna möjligheter att reflektera över den egna arbetsprocessen och kritiskt granska och utvärdera arbetet i relation till kvalitets- och säkerhetskrav. Färdighetsträning inom yrkesområdet ska vara en väsentlig del av utbildningen och ska genomföras på ett sådant sätt att eleverna ges möjlighet att utveckla förmågan att utföra uppgifter så självständigt som möjligt. Arbetsplatsförlagt lärande ska ingå i programmet. Det arbetsplatsförlagda lärandet ska bidra till att eleverna utvecklar yrkeskunskaper och en yrkesidentitet samt förstår yrkeskulturen och blir en del av yrkesgemenskapen på en arbetsplats. Programmålet gäller för både skolförlagd utbildning och lärlingsutbildning.

text: Programfördjupningen kan bidra till breddade kunskaper för arbete till exempel inom tillsyn, underhåll och reparationer när det gäller fastigheter och anläggningar såväl inomhus som utomhus.

text: Gymnasiearbetet i anpassade gymnasieskolan ska visa att eleven är förberedd för ett yrkesområde som programmet är inriktat mot. Det ska visa elevens förmåga att utföra vanligt förekommande arbetsuppgifter inom yrkesområdet. Gymnasiearbetet i anpassade gymnasieskolan ska utföras på ett sådant sätt att eleven så självständigt som möjligt eller tillsammans med en handledare planerar, genomför och utvärderar sin uppgift.

text: Programmet för fordonsvård och godshantering är ett yrkesinriktat program. Efter avslutat program ska eleverna ha breddade kunskaper för arbete med till exempel fordonsvård, lagerhållning och godshantering. Utbildningen ska utveckla elevernas färdigheter i att utföra arbetsuppgifter inom fordonsvård och godshantering. Arbetsuppgifter inom yrkesområdet är till exempel rekonditionering av fordon, däckbyte, biltvätt, godshantering, lagerhållning samt fordons- och maskinreparationer. Utbildningen ska utveckla elevernas kunskaper om fordon, logistik och service. Vidare ska utbildningen utveckla elevernas förmåga att välja och använda verktyg, material och metod er för att utföra arbetsuppgifter och arbetsmoment med hänsyn till kvalitet, säkerhet, miljö och ekonomi. Digitala system av olika slag används inom alla de yrkesområden utbildningen kan leda till. Utbildningen ska därför utveckla elevernas förmåga att använda datorer och digitala system på det sätt som behövs inom yrkesområdena. Utbildningen ska också utveckla elevernas kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom det valda yrkesområdet. Dessa kunskaper är till exempel viktiga för att skapa en bra arbetsmiljö och förebygga arbetsskador. Med utgångspunkt i praktiskt arbete ska eleverna ges möjligheter att utveckla kunskaper om material, teknisk utrustning och metoder. Utbildningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper för att så självständigt som möjligt kunna planera och genomföra arbetsuppgifter samt bedöma arbetsresultat utifrån kvalitet och miljöhänsyn. Utbildningen ska dessutom ge eleverna möjligheter att diskutera och reflektera över sitt eget lärande utifrån olika arbetsuppgifter. Utbildningen ska bidra till att eleverna utvecklar kvalitetsmedvetenhet och förståelse av service och yrkesetik. Utbildningen ska också bidra till att eleverna utvecklar förmågan att använda ett yrkesmässigt språkbruk som är anpassat till olika situationer som kan uppkomma inom yrkesområdet och ett ordförråd som är relevant för området. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmågan att genomföra arbetsuppgifter utifrån krav på hållbar utveckling. Arbetsplatsförlagt lärande ska ingå i programmet. Det arbetsplatsförlagda lärandet ska bidra till att eleverna utvecklar yrkeskunskaper och en yrkesidentitet samt förstår yrkeskulturen och blir en del av yrkesgemenskapen på en arbetsplats. Programmålet gäller för både skolförlagd utbildning och lärlingsutbildning.

text: Programfördjupningen kan bidra till breddade kunskaper för arbete med till exempel personbilar, andra fordon och godshantering.

text: Programmet för handel och service är ett yrkesinriktat program. Efter avslutat program ska eleverna ha breddade kunskaper för arbete med handel och service. Utbildningen ska ge eleverna breddade färdigheter i att utföra arbetsuppgifter inom handel och service där kommunikation är centralt. Handel och service omfattar till exempel försäljning och logistik, marknadsföring, produktkunskap, varuhantering samt kundservice. Utbildningen ska därför utveckla elevernas kunskaper om till exempel service, försäljning och bemötande. Vidare ska utbildningen utveckla elevernas förmåga att formulera och kommunicera synpunkter och budskap både muntligt och skriftligt samt med hjälp av olika medier. Utbildningen ska utveckla elevernas förmåga att använda digital teknik på ett situationsanpassat sätt. Utbildningen ska även utveckla elevernas kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet. Utbildningen ska ge kunskaper om arbetsrätt och arbetsmiljö. Eleverna ska få kunskaper om vilka faktorer som påverkar hälsa och välbefinnande i arbetslivet. Med utgångspunkt i praktiskt arbete ska eleverna ges möjlighet att utveckla sin handlingsberedskap och initiativförmåga samt att utföra olika arbetsmoment. Vidare ska utbildningen utveckla elevernas förmåga att diskutera och reflektera över sitt eget lärande utifrån olika arbetsuppgifter och metoder. Utbildningen ska utveckla elevernas kunskaper om vilka konsekvenser hantering och val av material får för människor och miljö. Utbildningen ska ge eleverna möjligheter att arbeta på ett sätt som främjar hållbar utveckling. Arbetsplatsförlagt lärande ska ingå i programmet. Det arbetsplatsförlagda lärandet ska bidra till att eleverna utvecklar yrkeskunskaper och en yrkesidentitet samt förstår yrkeskulturen och blir en del av yrkesgemenskapen på en arbetsplats. Programmålet gäller för både skolförlagd utbildning och lärlingsutbildning. Programfördjupningen kan bidra till breddade kunskaper för arbete till exempel inom handel och service.

text: Programmet för hantverk och produktion är ett yrkesinriktat program. Efter avslutat program ska eleverna ha breddade kunskaper för arbete med till exempel tillverkning och montering. Utbildningen ska utveckla elevernas färdigheter i att utföra arbetsuppgifter inom hantverk och produktion. Arbetsuppgifter inom yrkesområdet är till exempel produktframställning, svetsning och annan sammanfogning samt formgivning. För arbete inom yrkesområdet ska eleverna utveckla kunskaper om hela produktionsprocessen, från idé till färdig produkt, samt om utrustningens funktion, användning och skötsel. Dessutom ska utbildningen utveckla elevernas kunskaper om färg och form när det gäller design. Utbildningen ska också utveckla elevernas förmåga att välja och använda verktyg, material och tekniker. Digitala tekniker som förekommer inom yrkesområdet ska ingå i utbildningen. Utbildningen ska utveckla elevernas förmåga att utföra olika arbetsmoment och bedöma den färdiga produktens kvalitet. Vidare ska utbildningen ge eleverna kunskaper om arbetsmiljöregler och säkerhetsbestämmelser. Med utgångspunkt i praktiskt arbete i verksamheter med hantverk och produktion ska eleverna ges möjligheter att utveckla förmågan att utföra olika arbetsmoment och förståelsen av det egna arbetets betydelse i produktionskedjan. Färdighetsträning i yrkesområdet ska vara en väsentlig del av utbildningen och ska genomföras på ett sådant sätt att eleverna utför sina uppgifter så självständigt som möjligt. Eleverna ska få kunskaper om material och teknik så att de kan arbeta på ett sätt som främjar hållbar utveckling. Utbildningen ska ge eleverna möjlighet att arbeta med både nya och beprövade material och arbetsmetoder. Arbetsplatsförlagt lärande ska ingå i programmet. Det arbetsplatsförlagda lärandet ska bidra till att eleverna utvecklar yrkeskunskaper och en yrkesidentitet samt förstår yrkeskulturen och blir en del av yrkesgemenskapen på en arbetsplats. Programmålet gäller för både skolförlagd utbildning och lärlingsutbildning. Programfördjupningen kan bidra till breddade kunskaper för arbete inom hantverk och produktion med till exempel textilt arbete, snickeri och industriell produktion.

text: Programmet för hotell, restaurang och bageri är ett yrkesinriktat program. Efter avslutat program ska eleverna ha breddade kunskaper för arbete med till exem-

text: pel service, matlagning och bakning samt för hantering av färskvaror och livsmedel. Utbildningen ska utveckla elevernas färdigheter i att utföra arbetsuppgifter inom hotell, restaurang och bageri. Utbildningen ska även utveckla elevernas kunskaper om service och bemötande inom besöksnäringarna samt färdigheter i matlagning, bakning och servering. Vidare ska utbildningen utveckla elevernas kunskaper om livsmedel, hygien, näringslära, specialkost för olika ändamål och ansvarsfull alkoholservering. Utbildningen ska utveckla elevernas kunskaper om besöksnäringen som helhet med fokus på kost och logi samt deras förståelse för kundernas förväntningar på service och bemötande. Inom programmets olika verksamhetsområden genomförs flertalet arbetsuppgifter i samverkan med andra. Utbildningen ska därför utveckla elevernas förmåga att samarbeta, men även utveckla deras förmåga att arbeta självständigt. Utbildningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmågan att planera, genomföra och avsluta arbetsuppgifter med hänsyn till kvalitet, säkerhet, miljö och ekonomi. Besöksnäringen har en stark internationell prägel. Därför ska utbildningen utveckla elevernas kunskaper om till exempel livsmedel och måltider i andra kulturer. Branschen arbetar också med lokala och regionala frågor med anknytning till närproducerade livsmedel och lokala traditioner. Utbildningen ska därför utveckla elevernas förmåga att välja livsmedel med hänsyn till etik och hållbar utveckling. Utbildningen ska ge eleverna kunskaper för att arbeta arbetsmiljöriktigt, säkert och i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet. Med utgångspunkt i praktiskt arbete ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmågan att genomföra olika arbetsmoment med såväl traditionella som moderna metoder, t.ex. med hjälp av it. Eleverna ska dessutom ges möjligheter att utveckla förmågan att ta initiativ, kommunicera och samverka med andra människor samt agera serviceinriktat. Eleverna ska också ges möjligheter att reflektera över och diskutera hur tradition och kultur påverkar människor och deras efterfrågan på service och bemötande. Vidare ska utbildningen bidra till att eleverna utvecklar förmågan att använda ett yrkesmässigt språkbruk som är anpassat till olika situationer som kan uppkomma inom yrkesområdet och ett ordförråd som är relevant för området. Arbetsplatsförlagt lärande ska ingå i programmet. Det arbetsplatsförlagda lärandet ska bidra till att eleverna utvecklar yrkeskunskaper och en yrkesidentitet samt förstår yrkeskulturen och blir en del av yrkesgemenskapen på en arbetsplats. Programmålet gäller för både skolförlagd utbildning och lärlingsutbildning. Programfördjupningen kan bidra till breddade kunskaper för arbete till exempel inom hotell, restaurang, storkök, bageri och konditori samt med färskvaror.

text: Programmet för hälsa, vård och omsorg är ett yrkesinriktat program. Efter avslutat program ska eleverna ha breddade kunskaper för arbete till exempel inom fritids- och friskvårdssektorn, äldreomsorg och förskola. Utbildningen ska utveckla elevernas färdigheter i att utföra arbetsuppgifter inom hälsa, vård och omsorg, till exempel hushållsarbete, lokalvård samt stöd i äldres vardag och utevistelse. Dessutom ska utbildningen utveckla elevernas kunskaper om människors hälsa, levnadsvanor och utveckling samt om olika former av hälsofrämjande arbete. Utbildningen ska också utveckla elevernas kunskaper om vård och omsorg. Centralt i utbildningen är en helhetssyn på människan och alla människors lika värde. Därför ska utbildningen utveckla elevernas kunskaper om demokratiska värden och mänskliga rättigheter. Utbildningen ska utveckla elevernas förmåga att kommunicera och möta människor utifrån ett demokratiskt och etiskt förhållningssätt. Utbildningen ska även utveckla elevernas kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet samt om hur man kan arbeta på ett sätt som främjar hållbar utveckling. Utbildningen ska ge kunskaper och insikter om arbetsmiljöns betydelse för fysisk, psykisk och social hälsa samt om hur man kan samverka för att skapa goda och jämlika arbetsförhållanden. Utbildningen ska också ge kunskaper om arbetsmiljöregler och säkerhetsbestämmelser så att arbetet ska kunna genomföras på ett ergonomiskt, hälsosamt och säkert sätt för att förebygga förslitningar och andra arbetsskador. Kännetecknande för de verksamheter som programmet utbildar för är att samverkan, samarbete och kommunikation mellan människor är viktigt. Utbild ningen ska därför ge eleverna möjlighet att utveckla dessa förmågor genom att lösa uppgifter och utföra praktiska arbetsmoment i samarbete med andra, men också så självständigt som möjligt. Eleverna ska ges möjlighet att använda it och digital teknik för kommunikation och lärande. Verksamheternas betoning på arbete med människor innebär att ett etiskt förhållningssätt och demokratiska värden ska genomsyra utbildningen. Eleverna ska också ges möjlighet att reflektera över och diskutera sociala och kulturella frågor. Utbildningen ska bidra till att främja elevernas självförtroende, nyfikenhet, självständighet, samarbetsförmåga och vilja att ta ansvar och omsätta idéer i praktisk handling. Arbetsplatsförlagt lärande ska ingå i programmet. Det arbetsplatsförlagda lärandet ska bidra till att eleverna utvecklar yrkeskunskaper och en yrkesidentitet samt förstår yrkeskulturen och blir en del av yrkesgemenskapen på en arbetsplats. Programmålet gäller för både skolförlagd utbildning och lärlingsutbildning. Programfördjupningen kan bidra till breddade kunskaper för arbete till exempel inom fritids- och friskvårdssektorn, äldreomsorg och förskola.

text: Programmet för samhälle, natur och språk ska ge eleverna breddade kunskaper inom samhällskunskap, naturkunskap och språk. Efter avslutat program ska eleverna ha kunskaper för arbete inom skilda områden. Utbildningen ska utveckla elevernas kunskaper om samhälle, individ och natur samt om hur de påverkar och påverkas av varandra. Det innebär att utbildningen ska utveckla elevernas förståelse av hur lokala, nationella och globala förhållanden och förutsättningar påverkar individ, samhälle och natur. Utbildningen ska också ha ett historiskt perspektiv för att ge eleverna möjlighet att förstå förhållandena i dagens samhälle och kunna orientera sig inför framtida samhällsförändringar. Utbildningen ska utveckla elevernas kunskaper om människors livsvillkor. Dessutom ska utbildningen utveckla elevernas förmåga att ta ställning i olika samhällsfrågor. Utbildningen ska också utveckla elevernas naturvetenskapliga kunskaper om livets villkor och om sammanhangen i naturen. Vidare ska utbildningen belysa teknikens roll i samspelet mellan människa och natur. Utbildningen ska utveckla elevernas kunskaper om hållbar utveckling. Arbetsmiljö och säkerhet ska ingå i utbildningen för att främja en god hälsa och förebygga arbetsskador. Utbildningen ska bidra till att utveckla elevernas förmåga att arbeta på ett ergonomiskt och säkert sätt. Utbildningen ska utveckla elevernas förmåga att kommunicera på svenska och engelska. Dessutom ska utbildningen utveckla elevernas kunskaper om it och digitala medier för kommunikation och lärande. Praktiska moment som fältstudier och studiebesök ska ingå i utbildningen för att ge eleverna möjligheter att utveckla en natur- och samhällsvetenskaplig förståelse. Språket är ett redskap för kommunikation men också för reflektion och lärande. Utbildningen ska därför ge eleverna tillfällen att kommunicera på svenska och engelska i tal och skrift. Utbildningen ska vidare ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av människors agerande som individer men också av människors agerande i grupp. Arbetsplatsförlagt lärande ska ingå i programmet. Det arbetsplatsför lagda lärandet ska bidra till att eleverna utvecklar yrkeskunskaper och en yrkesidentitet samt förstår yrkeskulturen och blir en del av yrkesgemenskapen på en arbetsplats. Programmålet gäller för både skolförlagd utbildning och lärlingsutbildning. Programfördjupningen kan bidra till breddade kunskaper för arbete som till exempel är relaterat till samhälle, natur och språk. Programfördjupningen kan även leda till fortsatta studier till exempel inom folkbildningen.

text: Programmet för skog, mark och djur är ett yrkesinriktat program. Efter avslutat program ska eleverna ha breddade kunskaper för arbete med till exempel skötsel, service och produktion inom naturbrukssektorn. Utbildningen ska utveckla elevernas färdigheter i att utföra arbetsuppgifter och arbetsmoment inom naturbruk på ett sätt som är etiskt och främjar hållbar utveckling. Naturbruk innefattar de olika verksamheter som nyttjar och förvaltar naturresurser. Det kan till exempel vara produktion av livsmedel, växtmaterial och träråvara. Andra verksamheter är natur- och landskapsvård, arbete med djur, arbete med park- och trädgårdsmiljöer samt försäljning av varor och tjänster. Även verksamheter som syftar till rekreation och naturupplevelser ingår. Att bruka naturen på ett sätt som främjar hållbar utveckling och vårdar miljön ställer krav på respekt för det levande och naturens mångfald. Utbildningen ska därför utveckla elevernas kunskaper om ekologiska samband i naturen och om växter och djur. Utbildningen ska också utveckla elevernas förmåga att hantera och sköta teknisk utrustning som används inom naturbruk. Vidare ska utbildningen utveckla elevernas kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet. Arbetsmiljö och säkerhet ska ha en central plats i utbildningen för att främja en god hälsa och förebygga arbetsskador. Utbildningen ska ge eleverna möjligheter att utveckla sin förmåga att reflektera och kritiskt granska hur människan kan bruka naturen för hållbar utveckling. Med utgångspunkt i praktiskt arbete med skötsel, service och produktion inom naturbruk ska utbildningen utveckla elevernas förmåga att utföra arbetsuppgifter på ett ansvarsfullt sätt. Eleverna ska ges möjligheter att utveckla förmågan att så självständigt som möjligt planera och genomföra arbetsuppgifter och lösa uppkomna problem. Centralt är att eleverna utvecklar förmågan att genomföra arbetsuppgifter med ansvar för kvalitet, miljö och etik. Utbildningen ska också utveckla elevernas förmåga att kommunicera och samverka inom yrkesområdet. Arbetsplatsförlagt lärande ska ingå i programmet. Det arbetsplatsförlagda lärandet ska bidra till att eleverna utvecklar yrkeskunskaper och en yrkesidentitet samt förstår yrkeskulturen och blir en del av yrkesgemenskapen på en arbetsplats. Programmålet gäller för både skolförlagd utbildning och lärlingsutbildning. Programfördjupningen kan bidra till breddade kunskaper för arbete till exempel inom lantbruk, skogsbruk och trädgård samt med djur.

identifier: SKOLFS 2013:5

title: Förordning om programmål för anpassade gymnasieskolans nationella program

text: För gymnasiesärskolans nationella program ska de programmål gälla som framgår av bilagan till denna förordning. Dessa mål gäller utöver de gemensamma kunskapsmål för gymnasiesärskolans nationella program som anges i förordningen (

text: SKOLFS 1994:2

text: ) om 1994 års läroplan för de frivilliga skolformerna.

text: SKOLFS 1994:13

text: På regeringens vägnar

text: Bilaga

text: Innehåll

text: Programmål – programmet för administration, handel och varuhantering Programmål – programmet för estetiska verksamheter Programmål – programmet för fastighet, anläggning och byggnation Programmål – programmet för fordonsvård och godshantering Programmål – programmet för hantverk och produktion Programmål – programmet för hotell, restaurang och bageri Programmål – programmet för hälsa, vård och omsorg Programmål – programmet för samhälle, natur och språk Programmål – programmet för skog, mark och djur

text: Programmet för administration, handel och varuhantering är ett yrkesinriktat program. Efter avslutat program ska eleverna ha kunskaper för arbete med administration, handel och varuhantering. Utbildningen ska utveckla elevernas färdigheter i att utföra arbetsuppgifter inom administration, handel och varuhantering där service och kommunikation är centralt. Administration omfattar administrativt arbete i företag och offentlig förvaltning samt kundservice inom till exempel konferenssektorn. Handel och varuhantering omfattar försäljning och logistik, marknadsföring, produktkunskap samt kundservice. Utbildningen ska därför utveckla elevernas kunskaper om till exempel administrativ och annan service, försäljning och bemötande. Vidare ska utbildningen utveckla elevernas förmåga att formulera och kommunicera synpunkter och budskap både muntligt och skriftligt samt med hjälp av olika medier. Utbildningen ska utveckla elevernas förmåga att använda it och digital teknik på ett situationsanpassat sätt. Utbildningen ska även utveckla elevernas kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet. Utbildningen ska ge kunskaper om arbetsrätt och arbetsmiljö. Eleverna ska få kunskaper om vilka faktorer som påverkar hälsa och välbefinnande i arbetslivet. Med utgångspunkt i praktiskt arbete ska eleverna ges möjlighet att utveckla sin handlingsberedskap och initiativförmåga samt att utföra olika arbetsmoment. Vidare ska utbildningen utveckla elevernas förmåga att diskutera och reflektera över sitt eget lärande utifrån olika arbetsuppgifter och metoder. Utbildningen ska utveckla elevernas kunskaper om vilka konsekvenser hantering och val av material får för människor och miljö. Utbildningen ska ge eleverna möjligheter att arbeta på ett sätt som främjar hållbar utveckling. Arbetsplatsförlagt lärande ska ingå i programmet. Det arbetsplatsförlagda lärandet ska bidra till att eleverna utvecklar yrkeskunskaper och en yrkesidentitet samt förstår yrkeskulturen och blir en del av yrkesgemenskapen på en arbetsplats. Programmålet gäller för både skolförlagd utbildning och lärlingsutbildning. Programfördjupningen möjliggör fördjupning och kan bidra till specialiserade kunskaper för arbete till exempel inom administration, försäljning och 2 service.

text: Mål för gymnasiesärskolearbetet

text: Programmet för estetiska verksamheter ska ge eleverna kunskaper om olika estetiska uttrycksformer. Efter avslutat program ska eleverna ha kunskaper för arbete där estetisk förmåga tas till vara. Programmet ska även kunna leda till fortsatta studier till exempel inom folkbildningen. Utbildningen ska utveckla elevernas färdigheter i att utföra arbetsuppgifter inom det estetiska området. Det kan vara att utifrån färg och form organisera varor inom handel eller att arbeta på en kulturinstitution eller med skapande verksamhet. Utbildningen ska därför utveckla elevernas kunskaper om och färdigheter i olika estetiska uttrycksformer. Vidare ska utbildningen utveckla elevernas förmåga att kommunicera tankar och idéer med hjälp av estetiska uttrycksformer. Utbildningen ska också utveckla elevernas kunskaper om människan i samtiden, i historien och i världen utifrån konstnärliga och kulturella perspektiv. Dessutom ska utbildningen utveckla elevernas förmåga att använda digitala verktyg. Arbetsmiljö och säkerhet ska ingå i utbildningen för att främja en god hälsa och förebygga arbetsskador. Utbildningen ska bidra till att utveckla elevernas förmåga att arbeta på ett ergonomiskt och säkert sätt. Utbildningen ska ge eleverna möjligheter att skapa, uppleva och tolka konst och kultur. Eleverna ska också ges möjligheter att reflektera över egna och andras arbeten. Gemensamma projekt ska bidra till samverkan mellan olika estetiska uttrycksformer och till att omsätta idéer i praktisk handling. Praktiska moment och studiebesök ska ingå i utbildningen för att ge eleverna möjligheter att utveckla ett estetiskt intresse och ett estetiskt förhållningssätt. Arbetsplatsförlagt lärande ska ingå i programmet. Det arbetsplatsförlagda lärandet ska bidra till att eleverna utvecklar yrkeskunskaper och en yrkesidentitet samt förstår yrkeskulturen och blir en del av yrkesgemenskapen på en arbetsplats. Programmålet gäller för både skolförlagd utbildning och lärlingsutbildning. Programfördjupningen möjliggör fördjupning och kan bidra till specialiserade kunskaper för arbete inom ett estetiskt område eller leda till fortsatta studier till exempel inom folkbildningen.

text: Mål för gymnasiesärskolearbetet

text: Gymnasiesärskolearbetet ska visa att eleven är förberedd för ett yrkesområde som programmet är inriktat mot. Det ska visa elevens förmåga att utföra vanligt förekommande arbetsuppgifter inom yrkesområdet. Gymnasiesärskolearbetet ska utföras på ett sådant sätt att eleven så självständigt som möjligt eller tillsammans med en handledare planerar, genomför och utvärderar sin uppgift. 3

text: byggnation

text: Programmet för fastighet, anläggning och byggnation är ett yrkesinriktat program. Efter avslutat program ska eleverna ha kunskaper för arbete med till exempel tillsyn, underhåll och reparationer när det gäller fastigheter och anläggningar såväl utomhus som inomhus. Utbildningen ska utveckla elevernas färdigheter i att utföra arbetsuppgifter inom fastighet, anläggning och byggnation. Fastighetsskötsel innefattar tillsyn över lokaler och underhåll av fastigheter och anläggningar. Underhåll kan bland annat innebära renoverings- och reparationsarbeten när det gäller byggnader. Tillsyn över och skötsel av lokaler och anläggningar kan till exempel innebära lokalvård, återvinning av material samt underhåll av utemiljöer. Anläggningsarbete kan till exempel vara markarbete när det gäller gröna ytor eller platt- och stenbeläggningar. Arbetsuppgifter inom byggnation kan till exempel vara byggnadsarbete i olika material, måleriarbeten och reparationer av byggnader. De arbetsuppgifter som programmet förbereder för ställer krav på ett flexibelt förhållningssätt. Därför ska utbildningen utveckla elevernas förmåga att planera och genomföra olika arbetsuppgifter och olika arbetsmoment. I arbetet ingår att kunna välja, använda och vårda material, verktyg och maskiner samt att lösa de problem som uppstår i det dagliga arbetet. Arbetsuppgifter inom yrkesområdet ställer också krav på social förmåga och känsla för service. Därför ska utbildningen utveckla elevernas förmåga att kommunicera och samverka med andra människor, både inom den egna yrkesgruppen och inom andra yrkesgrupper. Utbildningen ska också utveckla elevernas serviceförmåga, kvalitetsmedvetenhet och kreativitet. Utbildningen ska ge kunskaper om arbetsmiljöregler och säkerhetsbestämmelser så att arbetet ska kunna genomföras på ett ergonomiskt, hälsosamt och säkert sätt för att förebygga förslitningar och andra arbetsskador. Eleverna ska också få kunskaper om miljö, material och teknik så att de kan arbeta på ett sätt som främjar hållbar utveckling. Utbildningen ska vidare utveckla elevernas förmåga att använda tidsenliga metoder, t.ex. it och digital teknik, samt andra hjälpmedel. Utbildningen ska ge eleverna möjligheter att reflektera över den egna arbetsprocessen och kritiskt granska och utvärdera arbetet i relation till kvalitets- och säkerhetskrav. Färdighetsträning inom yrkesområdet ska vara en väsentlig del av utbildningen och ska genomföras på ett sådant sätt att eleverna ges möjlighet att utveckla förmågan att utföra uppgifter så självständigt som möjligt. Arbetsplatsförlagt lärande ska ingå i programmet. Det arbetsplatsförlagda lärandet ska bidra till att eleverna utvecklar yrkeskunskaper och en yrkesidentitet samt förstår yrkeskulturen och blir en del av yrkesgemenskapen på en arbetsplats. Programmålet gäller för både skolförlagd utbildning och lärlingsutbildning. Programfördjupningen möjliggör fördjupning och kan bidra till specialiserade kunskaper för arbete till exempel inom tillsyn, underhåll och reparationer när det gäller fastigheter och anläggningar såväl inomhus som utomhus.

text: Mål för gymnasiesärskolearbetet

text: Programmet för fordonsvård och godshantering är ett yrkesinriktat program. Efter avslutat program ska eleverna ha kunskaper för arbete med till exempel fordonsvård, lagerhållning och godshantering. Utbildningen ska utveckla elevernas färdigheter i att utföra arbetsuppgifter inom fordonsvård och godshantering. Arbetsuppgifter inom yrkesområdet är till exempel rekonditionering av fordon, däckbyte, biltvätt, godshantering, lagerhållning samt fordons- och maskinreparationer. Utbildningen ska utveckla elevernas kunskaper om fordon, logistik och service. Vidare ska utbildningen utveckla elevernas förmåga att välja och använda verktyg, material och metoder för att utföra arbetsuppgifter och arbetsmoment med hänsyn till kvalitet, säkerhet, miljö och ekonomi. It-system av olika slag används inom alla de yrkesområden utbildningen kan leda till. Utbildningen ska därför utveckla elevernas förmåga att använda datorer och it-system på det sätt som behövs inom yrkesområdena. Utbildningen ska också utveckla elevernas kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom det valda yrkesområdet. Dessa kunskaper är till exempel viktiga för att skapa en bra arbetsmiljö och förebygga arbetsskador. Med utgångspunkt i praktiskt arbete ska eleverna ges möjligheter att utveckla kunskaper om material, teknisk utrustning och metoder. Utbildningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper för att så självständigt som möjligt kunna planera och genomföra arbetsuppgifter samt bedöma arbetsresultat utifrån kvalitet och miljöhänsyn. Utbildningen ska dessutom ge eleverna möjligheter att diskutera och reflektera över sitt eget lärande utifrån olika arbetsuppgifter. Utbildningen ska bidra till att eleverna utvecklar kvalitetsmedvetenhet och förståelse av service och yrkesetik. Utbildningen ska också bidra till att eleverna utvecklar förmågan att använda ett yrkesmässigt språkbruk som är anpassat till olika situationer som kan uppkomma inom yrkesområdet och ett ordförråd som är relevant för området. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmågan att genomföra arbetsuppgifter utifrån krav på hållbar utveckling. Arbetsplatsförlagt lärande ska ingå i programmet. Det arbetsplatsförlagda lärandet ska bidra till att eleverna utvecklar yrkeskunskaper och en yrkesidentitet samt förstår yrkeskulturen och blir en del av yrkesgemenskapen på en arbetsplats. Programmålet gäller för både skolförlagd utbildning och lärlingsutbildning. Programfördjupningen möjliggör fördjupning och kan bidra till specialiserade kunskaper för arbete med till exempel personbilar, andra fordon och godshantering.

text: Mål för gymnasiesärskolearbetet

text: Programmet för hantverk och produktion är ett yrkesinriktat program. Efter avslutat program ska eleverna ha kunskaper för arbete med till exempel tillverkning och montering. Utbildningen ska utveckla elevernas färdigheter i att utföra arbetsuppgifter inom hantverk och produktion. Arbetsuppgifter inom yrkesområdet är till exempel produktframställning, svetsning och annan sammanfogning samt formgivning. För arbete inom yrkesområdet ska eleverna utveckla kunskaper om hela produktionsprocessen, från idé till färdig produkt, samt om utrustningens funktion, användning och skötsel. Dessutom ska utbildningen utveckla elevernas kunskaper om färg och form när det gäller design. Utbildningen ska också utveckla elevernas förmåga att välja och använda verktyg, material och tekniker. Digitala tekniker som förekommer inom yrkesområdet ska ingå i utbildningen. Utbildningen ska utveckla elevernas förmåga att utföra olika arbetsmoment och bedöma den färdiga produktens kvalitet. Vidare ska utbildningen ge eleverna kunskaper om arbetsmiljöregler och säkerhetsbestämmelser. Med utgångspunkt i praktiskt arbete i verksamheter med hantverk och produktion ska eleverna ges möjligheter att utveckla förmågan att utföra olika arbetsmoment och förståelsen av det egna arbetets betydelse i produktionskedjan. Färdighetsträning i yrkesområdet ska vara en väsentlig del av utbildningen och ska genomföras på ett sådant sätt att eleverna utför sina uppgifter så självständigt som möjligt. Eleverna ska få kunskaper om material och teknik så att de kan arbeta på ett sätt som främjar hållbar utveckling. Utbildningen ska ge eleverna möjlighet att arbeta med både nya och beprövade material och arbetsmetoder. Arbetsplatsförlagt lärande ska ingå i programmet. Det arbetsplatsförlagda lärandet ska bidra till att eleverna utvecklar yrkeskunskaper och en yrkesidentitet samt förstår yrkeskulturen och blir en del av yrkesgemenskapen på en arbetsplats. Programmålet gäller för både skolförlagd utbildning och lärlingsutbildning. Programfördjupningen möjliggör fördjupning och kan bidra till specialiserade kunskaper för arbete inom hantverk och produktion med till exempel textilt arbete, snickeri och industriell produktion.

text: Mål för gymnasiesärskolearbetet

text: Gymnasiesärskolearbetet ska visa att eleven är förberedd för ett yrkesområde som programmet är inriktat mot. Det ska visa elevens förmåga att utföra vanligt förekommande arbetsuppgifter inom yrkesområdet. Gymnasiesärskole-

text: Programmet för hotell, restaurang och bageri är ett yrkesinriktat program. Efter avslutat program ska eleverna ha kunskaper för arbete med till exempel service, matlagning och bakning samt för hantering av färskvaror och livsmedel. Utbildningen ska utveckla elevernas färdigheter i att utföra arbetsuppgifter inom hotell, restaurang och bageri. Utbildningen ska även utveckla elevernas kunskaper om service och bemötande inom besöksnäringarna samt färdigheter i matlagning, bakning och servering. Vidare ska utbildningen utveckla elevernas kunskaper om livsmedel, hygien, näringslära, specialkost för olika ändamål och ansvarsfull alkoholservering. Utbildningen ska utveckla elevernas kunskaper om besöksnäringen som helhet med fokus på kost och logi samt deras förståelse för kundernas förväntningar på service och bemötande. Inom programmets olika verksamhetsområden genomförs flertalet arbetsuppgifter i samverkan med andra. Utbildningen ska därför utveckla elevernas förmåga att samarbeta, men även utveckla deras förmåga att arbeta självständigt. Utbildningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmågan att planera, genomföra och avsluta arbetsuppgifter med hänsyn till kvalitet, säkerhet, miljö och ekonomi. Besöksnäringen har en stark internationell prägel. Därför ska utbildningen utveckla elevernas kunskaper om till exempel livsmedel och måltider i andra kulturer. Branschen arbetar också med lokala och regionala frågor med anknytning till närproducerade livsmedel och lokala traditioner. Utbildningen ska därför utveckla elevernas förmåga att välja livsmedel med hänsyn till etik och hållbar utveckling. Utbildningen ska ge eleverna kunskaper för att arbeta arbetsmiljöriktigt, säkert och i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet. Med utgångspunkt i praktiskt arbete ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmågan att genomföra olika arbetsmoment med såväl traditionella som moderna metoder, t.ex. med hjälp av it. Eleverna ska dessutom ges möjligheter att utveckla förmågan att ta initiativ, kommunicera och samverka med andra människor samt agera serviceinriktat. Eleverna ska också ges möjligheter att reflektera över och diskutera hur tradition och kultur påverkar människor och deras efterfrågan på service och bemötande. Vidare ska utbildningen bidra till att eleverna utvecklar förmågan att använda ett yrkesmässigt språkbruk som är anpassat till olika situationer som kan uppkomma inom yrkesområdet och ett ordförråd som är relevant för området. Arbetsplatsförlagt lärande ska ingå i programmet. Det arbetsplatsförlagda lärandet ska bidra till att eleverna utvecklar yrkeskunskaper och en yrkesidentitet samt förstår yrkeskulturen och blir en del av yrkesgemenskapen på en arbetsplats. Programmålet gäller för både skolförlagd utbildning och lärlingsutbildning. Programfördjupningen möjliggör fördjupning och kan bidra till specialiserade kunskaper för arbete till exempel inom hotell, restaurang, storkök, bageri och konditori samt med färskvaror.

text: Mål för gymnasiesärskolearbetet

text: Programmet för hälsa, vård och omsorg är ett yrkesinriktat program. Efter avslutat program ska eleverna ha kunskaper för arbete till exempel inom fritidsoch friskvårdssektorn, äldreomsorg och förskola. Utbildningen ska utveckla elevernas färdigheter i att utföra arbetsuppgifter inom hälsa, vård och omsorg, till exempel hushållsarbete, lokalvård samt stöd i äldres vardag och utevistelse. Dessutom ska utbildningen utveckla elevernas kunskaper om människors hälsa, levnadsvanor och utveckling samt om olika former av hälsofrämjande arbete. Utbildningen ska också utveckla elevernas kunskaper om vård och omsorg. Centralt i utbildningen är en helhetssyn på människan och alla människors lika värde. Därför ska utbildningen utveckla elevernas kunskaper om demokratiska värden och mänskliga rättigheter. Utbildningen ska utveckla elevernas förmåga att kommunicera och möta människor utifrån ett demokratiskt och etiskt förhållningssätt. Utbildningen ska även utveckla elevernas kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet samt om hur man kan arbeta på ett sätt som främjar hållbar utveckling. Utbildningen ska ge kunskaper och insikter om arbetsmiljöns betydelse för fysisk, psykisk och social hälsa samt om hur man kan samverka för att skapa goda och jämlika arbetsförhållanden. Utbildningen ska också ge kunskaper om arbetsmiljöregler och säkerhetsbestämmelser så att arbetet ska kunna genomföras på ett ergonomiskt, hälsosamt och säkert sätt för att förebygga förslitningar och andra arbetsskador. Kännetecknande för de verksamheter som programmet utbildar för är att samverkan, samarbete och kommunikation mellan människor är viktigt. Utbildningen ska därför ge eleverna möjlighet att utveckla dessa förmågor genom att lösa uppgifter och utföra praktiska arbetsmoment i samarbete med andra, men också så självständigt som möjligt. Eleverna ska ges möjlighet att använda it och digital teknik för kommunikation och lärande. Verksamheternas betoning på arbete med människor innebär att ett etiskt förhållningssätt och demokratiska värden ska genomsyra utbildningen. Eleverna ska också ges möjlighet att reflektera över och diskutera sociala och kulturella frågor. Utbildningen ska bidra till att främja elevernas självförtroende, nyfikenhet, självständighet, samarbetsförmåga och vilja att ta ansvar och omsätta idéer i praktisk handling. Arbetsplatsförlagt lärande ska ingå i programmet. Det arbetsplatsförlagda lärandet ska bidra till att eleverna utvecklar yrkeskunskaper och en yrkesidentitet samt förstår yrkeskulturen och blir en del av yrkesgemenskapen på en arbetsplats. Programmålet gäller för både skolförlagd utbildning och lärlingsutbildning.

text: Programfördjupningen möjliggör fördjupning och kan bidra till specialiserade kunskaper för arbete till exempel inom fritids- och friskvårdssektorn, äldreomsorg och förskola.

text: Mål för gymnasiesärskolearbetet

text: Programmet för samhälle, natur och språk ska ge eleverna kunskaper inom samhällskunskap, naturkunskap och språk. Efter avslutat program ska eleverna ha kunskaper för arbete inom skilda områden. Programmet ska även kunna leda till fortsatta studier till exempel inom folkbildningen. Utbildningen ska utveckla elevernas kunskaper om samhälle, individ och natur samt om hur de påverkar och påverkas av varandra. Det innebär att utbildningen ska utveckla elevernas förståelse av hur lokala, nationella och globala förhållanden och förutsättningar påverkar individ, samhälle och natur. Utbildningen ska också ha ett historiskt perspektiv för att ge eleverna möjlighet att förstå förhållandena i dagens samhälle och kunna orientera sig inför framtida samhällsförändringar. Utbildningen ska utveckla elevernas kunskaper om människors livsvillkor. Dessutom ska utbildningen utveckla elevernas förmåga att ta ställning i olika samhällsfrågor. Utbildningen ska också utveckla elevernas naturvetenskapliga kunskaper om livets villkor och om sammanhangen i naturen. Vidare ska utbildningen belysa teknikens roll i samspelet mellan människa och natur. Utbildningen ska utveckla elevernas kunskaper om hållbar utveckling. Arbetsmiljö och säkerhet ska ingå i utbildningen för att främja en god hälsa och förebygga arbetsskador. Utbildningen ska bidra till att utveckla elevernas förmåga att arbeta på ett ergonomiskt och säkert sätt. Utbildningen ska utveckla elevernas förmåga att kommunicera på svenska och engelska. Dessutom ska utbildningen utveckla elevernas kunskaper om it och digitala medier för kommunikation och lärande. Praktiska moment som fältstudier och studiebesök ska ingå i utbildningen för att ge eleverna möjligheter att utveckla en natur- och samhällsvetenskaplig förståelse. Språket är ett redskap för kommunikation men också för reflektion och lärande. Utbildningen ska därför ge eleverna tillfällen att kommunicera på svenska och engelska i tal och skrift. Utbildningen ska vidare ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av människors agerande som individer men också av människors agerande i grupp. Arbetsplatsförlagt lärande ska ingå i programmet. Det arbetsplatsförlagda lärandet ska bidra till att eleverna utvecklar yrkeskunskaper och en yrkesidentitet samt förstår yrkeskulturen och blir en del av yrkesgemenskapen på en arbetsplats. Programmålet gäller för både skolförlagd utbildning och lärlingsutbildning.

text: Programfördjupningen möjliggör fördjupning och breddning samt kan bidra till specialiserade kunskaper för arbete som till exempel är relaterat till samhälle, natur och språk. Programfördjupningen kan även leda till fortsatta studier till exempel inom folkbildningen.

text: Mål för gymnasiesärskolearbetet

text: Gymnasiesärskolearbetet ska visa elevens förmåga att utföra vanligt förekommande arbetsuppgifter inom ett yrkesområde. Det ska utföras på ett sådant sätt att eleven så självständigt som möjligt eller tillsammans med en handledare planerar, genomför och utvärderar sin uppgift.

text: Programmet för skog, mark och djur är ett yrkesinriktat program. Efter avslutat program ska eleverna ha kunskaper för arbete med till exempel skötsel, service och produktion inom naturbrukssektorn. Utbildningen ska utveckla elevernas färdigheter i att utföra arbetsuppgifter och arbetsmoment inom naturbruk på ett sätt som är etiskt och främjar hållbar utveckling. Naturbruk innefattar de olika verksamheter som nyttjar och förvaltar naturresurser. Det kan till exempel vara produktion av livsmedel, växtmaterial och träråvara. Andra verksamheter är natur- och landskapsvård, arbete med djur, arbete med park- och trädgårdsmiljöer samt försäljning av varor och tjänster. Även verksamheter som syftar till rekreation och naturupplevelser ingår. Att bruka naturen på ett sätt som främjar hållbar utveckling och vårdar miljön ställer krav på respekt för det levande och naturens mångfald. Utbildningen ska därför utveckla elevernas kunskaper om ekologiska samband i naturen och om växter och djur. Utbildningen ska också utveckla elevernas förmåga att hantera och sköta teknisk utrustning som används inom naturbruk. Vidare ska utbildningen utveckla elevernas kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet. Arbetsmiljö och säkerhet ska ha en central plats i utbildningen för att främja en god hälsa och förebygga arbetsskador. Utbildningen ska ge eleverna möjligheter att utveckla sin förmåga att reflektera och kritiskt granska hur människan kan bruka naturen för hållbar utveckling. Med utgångspunkt i praktiskt arbete med skötsel, service och produktion inom naturbruk ska utbildningen utveckla elevernas förmåga att utföra arbetsuppgifter på ett ansvarsfullt sätt. Eleverna ska ges möjligheter att utveckla förmågan att så självständigt som möjligt planera och genomföra arbetsuppgifter och lösa uppkomna problem. Centralt är att eleverna utvecklar förmågan att genomföra arbetsuppgifter med ansvar för kvalitet, miljö och etik. Utbildningen ska också utveckla elevernas förmåga att kommunicera och samverka inom yrkesområdet. Arbetsplatsförlagt lärande ska ingå i programmet. Det arbetsplatsförlagda lärandet ska bidra till att eleverna utvecklar yrkeskunskaper och en yrkesidentitet samt förstår yrkeskulturen och blir en del av yrkesgemenskapen på en arbetsplats. Programmålet gäller för både skolförlagd utbildning och lärlingsutbildning.

text: Programfördjupningen möjliggör fördjupning och kan bidra till specialiserade kunskaper för arbete till exempel inom lantbruk, skogsbruk och trädgård samt med djur.

text: Mål för gymnasiesärskolearbetet