title: Allmänna råd om buller från skjutbanor [till 2 kap. och 26 kap. 19 § miljöbalken]

text: Naturvårdsverkets författningssamling

text: ISSN 1403-8234

text: Naturvårdsverkets allmänna råd

text: om buller från skjutbanor [till 2 kap. och 26 kap. 19 § Utkom från trycket

text: den 14 december 2005

text: miljöbalken

text: beslutade den 1 december 2005.

text: Dessa allmänna råd omfattar Naturvårdsverkets ansvarsområde som tillsynsvägledande myndighet vad gäller

text: miljöbalkens

text: tillämpning. Råden är avsedda att ge vägledning om skyddsåtgärder, begränsningar och försiktighetsmått avseende störning av buller från skjutbanor inrättade för skjutning med finkalibrig ammunition (kaliber < 20 mm).

text: Till 2 kap. 2 § och 26 kap. 19 § MB

text: Kunskapsunderlag

text: Verksamhetsutövaren till en skjutbana bör genom omgivningskartläggning ta fram underlag för bedömning av störningspåverkan för omgivningen.

text: För de fall bullerberäkningar utförs, vilka oftast ger mer tillförlitliga resultat än enstaka mätningar, har Naturvårdsverket för detta ändamål i Meddelande 7/1984, ”Buller från finkalibriga vapen – Beräkningsmodell” presenterat ett beräkningsförfarande.

text: Närmare vägledning rörande bullermätningar för kontroll av ljudnivåer i omgivningen till en skjutbana framgår av bilagan.

text: Bullerberäkningar och bullermätningar bör utföras av person som har erforderlig kunskap om beräknings- eller mätmetodik för att tillräcklig god noggrannhet i bedömningsunderlaget skall tillförsäkras.

text: För anmälnings- eller tillståndspliktig verksamhet och för verksamhet som har meddelats tillstånd utan att det föreligger tillståndsplikt finns bindande bestämmelser i Naturvårdsverkets föreskrifter om genomförande av mätningar och provtagningar i vissa verksamheter;

text: NFS 2000:15

text: Till 2 kap. 3 § och 26 kap. 19 § MB

text: Riktvärden för buller

text: Följande riktvärden angivna som maximala ljudnivåer i dBA frifältsvärde (tidsvägning Impuls) (dBAI) bör tillämpas för bedömning om lämplig bullerbegränsning vid skjutbanor:

text: ar_buller_skjutbanor.pmd 1 2005-12-06, 15:32

text: Område Helgfri måndag- Lördag, söndag Natt2) fredag och helgdag Dag och kväll Dag Kväll Natt mot vardag kl. 07–22 kl. 09–19 kl. 19–22 kl. 22–07 samt dBAI dBAI dBAI mot lör-, sön- och helgdag kl. 22–09 dBAI

text: Bostäder för permanent boende och fritidshus

text: Nyanläggning eller väsent- 65–70 65–70 60–65 55–60 lig ombyggnad av bana

text: Banor byggda före 1982 65–75 65–75 60–70 55-65 som därefter inte väsentligt förändrat verksamheten

text: Banor byggda före 1982 65–80 65–80 60–75 55-65 med obetydlig störningspåverkan

text: Vårdlokaler

text: Nyanläggning eller väsent- 60–65 60–65 55–60 55–60 lig ombyggnad av bana

text: Banor byggda före 1982 60–70 60–70 55–65 55-65 som därefter inte väsentligt förändrat verksamheten

text: Banor byggda före 1982 60–75 60–75 55–70 55-65 med obetydlig störningspåverkan

text: Undervisningslokaler och friluftsområden

text: Nyanläggning eller väsent- 60–65 60–65 60–65 lig ombyggnad av bana

text: Banor byggda före 1982 60–70 60–70 60–70 som därefter inte väsentligt förändrat verksamheten

text: Banor byggda före 1982 60–75 60–75 60–75 med obetydlig störningspåverkan

text: 1) Med friluftsområde avses område i översiktsplan för det rörliga friluftslivet eller andra områden som nyttjas mer frekvent för friluftsliv där naturupplevelsen är en viktig faktor och där en låg bullernivå utgör en särskild kvalitet. Bakgrundsnivån är låg och inga andra störande aktiviteter förekommer som t.ex. större trafikleder, motorsportbanor, fritidsbåtstrafik eller skoterleder. 2) Avser endast militär övningsverksamhet. Nattetid bör annan skjutverksamhet inte förekomma.

text: ar_buller_skjutbanor.pmd 2 2005-12-06, 15:32

text: Värdena bör gälla i varje punkt utomhus vid de i tabellen angivna byggnaderna respektive inom friluftsområden. Värdena beräknas som frifältsvärden (ej påverkade av reflexer).

text: Tillämpningsanvisningar till riktvärdena

text: Riktvärdena bör tillämpas på de ljudnivåer som uppkommer vid skjutning med de vapen- och ammunitionstyper som ger högsta ljudemissionen. Riktvärdena är en utgångspunkt och vägledning för den bedömning, som görs i varje enskilt fall. Särskilda skäl kan medföra att avsteg kan behöva göras, såväl uppåt som nedåt, från de angivna riktvärdena.

text: Nyanläggning eller väsentlig ombyggnad av bana

text: Vid nyanläggning eller väsentlig ombyggnad av bana bör det lägre värdet i tabellen eftersträvas. Vid skjutbanor med lågt utnyttjande bör det högre riktvärdet i riktvärdesintervallerna kunna få gälla. För skjutbanor som endast utnyttjas under några få dagar per år bör även överskridande av det högre riktvärdet kunna godtas.

text: Banor byggda före 1982

text: För banor byggda före 1982 och som därefter inte väsentligt förändrat verksamheten bör det högre riktvärdet under dag och kväll för nyanläggning eller väsentlig ombyggnad av bana få överskridas med 5–10 dBAI. Överskridande med 10 dBAI bör endast gälla banor med obetydlig störningspåverkan och oftast med liten verksamhet.

text: Banor för hagelskytte

text: Vid banor för hagelskytte där bullerbegränsande åtgärder inte kan genomföras bör det högre riktvärdet för nyanläggning eller väsentlig ombyggnad av bana få överskridas med 5 dBAI.

text: Tävlingar

text: Vid större arrangemang typ Svenska Mästerskap eller liknande större tävlingar bör riktvärdet för dag kunna tillämpas från kl. 07.00 även under lör-, sön- eller helgdag.

text: Skyddsåtgärder och försiktighetsmått

text: Nya skjutbanor

text: Vid lokalisering av nya skjutbanor bör genom lämplig bullerutredning klarläggas vilka impulsljudnivåer som kan uppkomma för omgivningen. Beräkningen bör främst avse det skytte som alstrar de högsta momentana ljudnivåerna. Vid banor där flera olika skjutverksamheter förekommer bör det vara lämpligt att redovisa de högsta ljudnivåer som uppkommer för varje typ av skjutverksamhet samt de planerade verksamhetstiderna för de olika

text: ar_buller_skjutbanor.pmd 3 2005-12-06, 15:32

text: verksamheterna. Bullerutredningen bör kunna klarlägga att lokaliseringen innebär att de angivna riktvärdena för impulsljudnivå inte överskrids vid planerade verksamheter och verksamhetstider.

text: Tidsbegränsningar

text: Verksamheten på en skjutbana bör bedrivas så att bullerstörning till omgivningen begränsas genom att verksamheten så långt möjligt förläggs till mindre störningskänslig tid. Då verksamhet under kvällstid, lördagar, söndagar och helgdagar medför större störning bör lämplig begränsning av verksamheten kunna anges (ex. skjutfria större helger, lördag eller söndag samt någon vardagskväll).

text: Skyddsåtgärder

text: Risk för överskridande av angivna riktvärden för buller bör anses som ett skäl att anta att en verksamhet eller åtgärd kan medföra skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön.

text: Skyddsåtgärder bör i första hand vidtas genom avskärmningar vid skjutbanan och i andra hand genom tidsbegränsningar.

text: Åtgärder vid skjutbanan bör kunna avse anläggande av skjuthall eller ljuddämpande skärmar eller vallar. Som underlag för verksamma skyddsåtgärder vid skjutbanan bör en bullerutredning genomföras.

text: Dessa allmänna råd börjar gälla den 1 januari 2006 och samtidigt upphävs allmänna råd (RR 1981:2), Buller från skjutbanor.

text: Naturvårdsverket

text: MATS OLSSON

text: Allan Nilsson

text: (Enheten för markanvändning och vattenverksamhet)

text: ar_buller_skjutbanor.pmd 4 2005-12-06, 15:32

text: skjutbanor

text: Ljudnivåmätningar

text: Mätningar av buller från en skjutbana kan utföras som komplettering till beräkningar av ljudnivåer för omgivningen eller för kontroll av ljudnivån i mätpunkter där ljudreflexioner eller andra omständigheter ger osäkra beräkningsresultat.

text: Mätningarna bör utföras av person med erforderlig kunskap i akustisk mätteknik.

text: Mätningen skall avse den högsta ljudnivå i dBA impuls, frifältsvärde som uppkommer från skjutbanan vid närbelägna bostäder och andra störningskänsliga objekt i omgivningen. Den vapen- och ammunitionstyp som ger de högsta ljudnivåerna skall användas vid mätningen. Avstånd och skjutriktningar i relation till omgivande bostäder m.m. skall klarläggas före mätning. Vid lerduvebanor och andra banor med varierande skjutriktningar skall den skjutriktning och elevation av vapnet som ger den högsta ljudnivån för aktuell mätpunkt användas.

text: De yttre förutsättningar i övrigt som anges nedan bör kunna uppfyllas.

text: Mätutrustning

text: Mätningarna skall utföras med ljudnivåmätare som uppfyller fordringarna för typ 1 instrument enligt IEC 61672-1 och IEC 61672-2. Mätningen skall utföras med filter A och med tidsvägningen impuls. Mikrofonen skall vara försedd med vindskydd. Utrustningen skall kalibreras före och efter mätning.

text: Mätbetingelser

text: Mätningarna skall utföras vid en vindriktning från skjutbanan mot mätplatsen (medvind) och med en vindhastighet som är mindre än 5 m/s på 10 m höjd. Små temperaturgradienter (-0,05 ºC/m till +0,05 ºC/m) skall råda. Vid vindhastigheter mindre än 2 m/s bör mätningarna utföras då liten positiv temperaturgradient (0 ºC/m till +0,05 ºC/m) råder. Vindriktningen får under mätperioden variera inom en sektor +/- 45º i förhållande till linjen skjutbanamätplats. För översiktlig mätning kan dock vindhastigheten mätas på höjden 1,5 m. Detta innebär dock större osäkerhet i resultatet. Speciellt bör vindriktningsändringar observeras och noteras vid låga vindhastigheter. Marken får inte vara snötäckt vid mättillfället. Bakgrundsljudnivån bör registreras i anslutning till mätningen. Denna bör vara minst 10 dB under de uppmätta skottljudnivåerna för att dessa kan anses vara opåverkade av bakgrundsljud.

text: ar_buller_skjutbanor.pmd 5 2005-12-06, 15:32

text: Ljudnivån skall mätas i representativa punkter vid närbelägna bostäder och andra störningskänsliga objekt i omgivningen till skjutbanan. Vid mätning skall ovan angivna mätbetingelser vara uppfyllda i varje mätpunkt. Detta kan innebära att mätning inte kan ske vid varje avsedd mätpunkt vid samma tillfälle.

text: Mätpunkternas läge skall anges på karta och i mätprotokoll. En beskrivning av områdets topografi, skogsbestånd och markbeskaffenhet mellan skjutbana och mätpunkt bör lämnas. Bakgrundsljudnivån bör även anges i mätprotokollet.

text: För att frifältsvärden skall erhållas kan mätningen utföras antingen så att reflexion inte påverkar mätresultatet eller så att ett värde påverkat av reflexion från exempelvis fasad utförs varefter mätresultatet minskas med reflexionstillskottet.

text: Mätförfarande

text: Mätningarna skall utföras för 20 enkelskott med den vapen- och ammunitionstyp som ger högst ljudnivå. Tiden mellan varje skott bör vara minst 20 sekunder. De 5 högsta och de 5 lägsta värden slopas. Om skillnaden mellan de återstående 10 värdena inte är större än 6 dB bildas det aritmetiska medelvärdet av dessa. Är skillnaden större än 6 dB, görs mätserien om. Kommer man inte heller då ner i den angivna skillnaden, bör mätningarna utföras vid annan tidpunkt.

text: Osäkerheten i mätresultatet skall beräknas och anges. Ett större antal mätserier med samstämmiga värden kan medföra att osäkerheten minskar.

text: ar_buller_skjutbanor.pmd 6 2005-12-06, 15:32


fs: nfs

publisher: Naturvårdsverket

title: Naturvårdsverkets föreskrifter om ändring i föreskrifterna (NFS 2001:6) om träskyddsbehandling genom tryck- eller vakuumimpregnering

text: Avfall från träskyddsbehandling i form av rester av träskyddsmedel, slam och impregnerat träavfall skall i avvaktan på behandling förvaras så att det inte kan förorena mark- eller vattenområden. Kärl för avfall skall vara tydligt märkta med vilket slag av avfall som förvaras i kärlet. Bestämmelser om kategorisering och hantering av avfall finns i

text: avfallsförordningen (2001:1063)

type: stycke

type: paragraf

text: Bestämmelser om förbränning av impregnerat trä finns i förordningen om avfallsförbränning (

text: ) och i Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: NFS 2002:28

text: ) om avfallsförbränning som båda även omfattar den övriga delen av verksamheten.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 februari 2006.

text: Naturvårdsverket

text: LARS-ERIK LILJELUND

text: Björn Winell

text: (Enheten för miljöfarlig verksamhet)

text: Träskyddsbehandling_rm.pmd 1 2005-12-07, 12:47

type: foreskrift


title: Allmänna råd om påtaglig skada (till 3 kap. 6 § 2 stycket miljöbalken) på natur- eller kulturmiljön

text: Naturvårdsverkets författningssamling

type: rubrik

text: ISSN 1403-8234

text: Naturvårdsverkets allmänna råd

text: om påtaglig skada (till

text: 3 kap. 6 § 2 stycket miljöbalken

text: ) Utkom från trycket

text: den 22 december 2005 beslutade den 15 december 2005.

text: De allmänna råden är framtagna efter samråd med Riksantikvarieämbetet.

text: Till 3 kap 6 §, andra stycket

text: Påtaglig skada

text: Påtaglig skada på natur- eller kulturmiljön kan uppstå om en åtgärd kan mer än obetydligt skada något eller några av de natur-, kultur- eller friluftsvärden som utgör grunden för riksintresset. Även om den negativa inverkan endast förväntas pågå under en kortare tid bör den anses utgöra påtaglig skada på natur- eller kulturmiljön om den negativa inverkan kan bli så stor att området i något avseende förlorar sitt värde som riksintresseområde. En negativ inverkan som är irreversibel med avseende på något värde som utgör grunden för riksintresset bör som regel anses utgöra påtaglig skada på natur- eller kulturmiljön. Vid bedömningen av om en åtgärd kan påtagligt skada natur- eller kulturmiljön i ett område av riksintresse för naturvården, kulturmiljövården eller friluftslivet bör det analyseras hur mycket, på vilka sätt och för hur lång tid åtgärden kan inverka negativt på de värden som utgör grund för att området har bedömts vara av riksintresse. Vid bedömningen av om en skada skall anses påtaglig bör det vidare beaktas att olika områden är olika känsliga för påverkan och, vad avser naturmiljön, även kan ha olika återhämtningsförmåga. Vid bedömningen bör även tidigare ingrepp och/eller skador beaktas. Vid bedömningen bör också tas hänsyn till att ett ingrepp som endast berör en liten del av ett riksintresseområde kan ha en sådan grad av negativ inverkan på områdets värden att påtaglig skada uppstår. Detta gäller även sådana åtgärder utanför ett riksintresseområde som kan påverka värdena i området negativt så att en påtaglig skada uppstår.

text: Dessa allmänna råd börjar gälla 1 januari 2006.

text: Naturvårdsverket

text: LARS-ERIK LILJELUND Annika Jansson (Enheten för markanvändning och vattenverksamhet)

text: AR_påtaglig_skada.pmd 1 2005-12-15, 15:24


title: Naturvårdsverkets föreskrifter NFS 2005:2 om ändring av föreskrifter (NFS 2003:13) om statliga bidrag Utkom från trycket den 28 februari 2005 till klimatinvesteringsprogram beslutade den 17 februari 2005. Med stöd av 26 § förordningen (2003:262) om statliga bidrag till klimatinvesteringsprogram föreskriver Naturvårdsverket att 13 § första stycket skall ha följande lydelse: --13 § Ansökan om bidrag skall ha kommit in till Naturvårdsverket senast den 1 november året före det år då ansökan skall prövas. --Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 mars 2005. Naturvårdsverket LARS-ERIK LILJELUND Magnus Östling Enheten för investeringsprogram

text: Ansökan om bidrag skall ha kommit in till Naturvårdsverket senast den 1 november året före det år då ansökan skall prövas. - - - Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 mars 2005. Naturvårdsverket LARS-ERIK LILJELUND

text: Magnus Östling

text: Enheten för investeringsprogram

text: Klimp-nfs-ändring.pmd 1 2005-02-21, 16:15

text: Naturvårdsverkets författningssamling

text: ISSN 1403-8234

text: Naturvårdsverkets föreskrifter och Allmänna råd om statliga bidrag till klimatinvesteringsprogram;

text: NFS 2003:13

text: Ändringsföreskrifter

text: NFS 2003:21

text: NFS 2004:2

text: NFS 2004:13

text: NFS 2005:2

text: Utkom från trycket den 18 juni 2003 beslutade den 11 december 2002.

text: Med stöd av

text: 26 § förordningen (2003:262)

text: om statliga bidrag till klimatinvesteringsprogram föreskriver Naturvårdsverket följande.

text: Innehåll

text: Dessa föreskrifter kompletterar förordningen (

text: ) om statliga bidrag till klimatinvesteringsprogram.

text: Definitioner

text: Med programägaren avses i dessa föreskrifter den som ansvarar för ett program. Med ett klimatinvesteringsprogram avses i dessa föreskrifter ett program med ett sådant innehåll som anges i

text: 11 § förordningen (2003:262)

text: Förutsättningar för bidrag

text: För att ansökan om bidrag enligt förordningen (

text: ) om statliga bidrag till klimatinvesteringsprogram skall kunna bifallas måste den uppfylla förordningens och föreskrifternas krav.

text: Vilka kan få bidrag

text: Bidrag ges till programägare enligt definitionen i 2 §. Kommuner, kommunalförbund och landsting kan vara programägare. Då ansökan avser åtgärder inom flera kommuner kan även andra former av kommunala samarbetsorgan vara programägare. Vinstdrivande verksamhet kan endast vara programägare om åtgärder inom mer än ett län avses genomföras eller om det finns särskilda skäl till att det inte är lämpligt att verksamheten söker bidrag via en kommun, ett kommunalförbund eller ett landsting. Bidrag kan enligt 2 § förordningen ges till enstaka åtgärder eller paket av åtgärder även om sökandens klimatinvesteringsprogram inte utgör ett program i förordningens mening.

text: NFS 2003:13

text: Bidrag till annan huvudman än programägaren

text: I de fall programägaren är en kommun, ett kommunalförbund, annat kommunalt samarbetsorgan eller ett landsting får ett program innehålla åtgärder som skall genomföras av annan huvudman.

text: Åtgärdernas anknytning till sökanden

text: Landsting och kommunalförbund får endast söka bidrag för åtgärder med anknytning till det egna verksamhetsområdet.

text: Investeringsprogrammet och dess längd

text: Ansökan skall alltid innehålla ett klimatinvesteringsprogram. Programmet skall som längst avse en fyraårsperiod.

text: Karaktären på åtgärderna

text: Bidrag skall i huvudsak ges till fysiska investeringar. Bidrag kan även ges till andra typer av åtgärder som kan förstärka programmets effekter. Av

text: 3 § förordningen (2003:262)

text: om statliga bidrag till klimatinvesteringsprogram följer att bidrag kan ges till folkbildnings- och informationsinsatser om programmets åtgärder. I de fall programägaren är en vinstdrivande verksamhet ges dock inte bidrag till sådana insatser.

text: Mervärdesskatt

text: Mervärdesskatt är bidragsgrundande endast om den sökande inte är momsregistrerad.

text: Bidrag till administration av programmet

text: I de fall programägaren är en vinstdrivande verksamhet utgår inte bidrag till administration av programmet.

text: Redovisning av klimatinvesteringsprogrammet och åtgärder i anslutning till detta

text: Ansökan skall innehålla en redovisning av programmet och åtgärder i anslutning till detta och skall göras i den form som Naturvårdsverket anvisar. Den skall ges in till Naturvårdsverket i tre exemplar samt i elektronisk form. Kopia av ansökan skall ges in till länsstyrelsen i det eller de län där åtgärderna skall genomföras och till Statens institut för ekologisk hållbarhet.

text: Komplettering av ansökan

text: Sökande skall förse sektorsmyndigheterna med de kompletterande uppgifter som sektorsmyndigheterna eller Naturvårdsverket kan komma att begära in. 2

text: Ansökningstidpunkt

text: NFS 2003:13

text: Ändringar i programmet eller av en åtgärd

text: Programägaren får efter beslut om bidrag ändra i programmet eller i en enskild åtgärd om Naturvårdsverket godkänner det. Begäran om ändring skall göras i den form som Naturvårdsverket anvisar och ges in till Naturvårdsverket med kopia till länsstyrelsen i det eller de län där åtgärden skall genomföras samt till Statens institut för ekologisk hållbarhet.

text: Särskilda krav vid utbetalning av bidrag till annan

text: Programägaren ansvarar för att de åtgärder som ingår i klimatinvesteringsprogrammet uppfyller de krav som ställs enligt gällande författningar och enligt Naturvårdsverkets beslut om bidrag, innan programägaren betalar ut bidrag till annan.

text: Verksamhetsrapporter

text: En sådan verksamhetsrapport som avses i

text: 15 § förordningen (2003:262)

text: om statliga bidrag till klimatinvesteringsprogram skall årligen lämnas in av programägaren till länsstyrelsen i det eller de län där åtgärder genomförts. Verksamhetsrapporten skall redovisa 1. hur tidsplanen följs för respektive åtgärd som ingår i klimatinvesteringsprogrammet, 2. hur mycket bidrag programägaren har betalat ut för var och en av åtgärderna samt hur stort bidragsbelopp som reserverats till senare utbetalning för respektive åtgärd, 3. till vem och för vilka åtgärder som programägaren har betalat ut bidrag, 4. hur genomförandet för var och en av åtgärderna uppfyller de villkor som angetts i Naturvårdsverkets beslut om bidrag och eventuella beslut om förändring i programmet, och 5. hur programmet skall följas upp i fortsättningen. Redovisningen skall i övrigt göras enligt länsstyrelsens anvisningar.

text: Slutrapporten

text: Senast tre månader efter det att samtliga åtgärder i programmet har slutförts, skall den som beviljats bidrag av Naturvårdsverket för ett program eller en enstaka åtgärd till Naturvårdsverket lämna en sådan slutrapport som avses i

text: 17 § förordningen (2003:262)

text: om statliga bidrag till klimatinvesteringsprogram. Slutrapporten skall omfatta alla åtgärder som beviljats bidrag. Slutrapporten skall lämnas i den form som Naturvårdsverket anvisar.

text: NFS 2003:13

text: Kopia på slutrapporten skall ges in till länsstyrelsen i det eller de län där åtgärder genomförts och till Statens institut för ekologisk hållbarhet.

text: Slutrapporten skall innehålla en redovisning av 1. hur information och kunskap om programmet har spridits, 2. vilka mätbara miljöeffekter som uppkommit under programperioden till följd av var och en av åtgärderna, respektive långsiktigt beräknas uppstå, 3. vilka eventuella övriga resultat och effekter som uppnåtts under programperioden för var och en av åtgärderna respektive långsiktigt beräknas uppstå, 4. till vem och för vilka åtgärder som programägaren har betalat ut bidrag, 5. hur mycket bidrag programägaren har rekvirerat, 6. hur bidraget för var och en av åtgärderna uppfyller de villkor som angetts i Naturvårdsverkets beslut om bidrag och om eventuella ändringar av åtgärderna i programmet, 7. specificerade kostnader och delkostnader för varje åtgärd, 8. vilken samverkan som ägt rum med näringsliv, organisationer, universitet, högskolor och andra aktörer när det gäller att genomföra programmet, 9. hur allmänheten engagerats och i vilken utsträckning både män och kvinnor varit delaktiga i genomförandet av programmet, 10.på vilket sätt den fortsatta uppföljningen och utvärderingen av åtgärderna skall genomföras, 11.vilka eventuella följdåtgärder som blivit möjliga genom programmets investeringar, samt 12.andra förhållanden av betydelse, enligt Naturvårdsverkets anvisningar. För demonstrationsprojekt, eller i de fall ny teknik eller nya metoder förekommit i en åtgärd, skall rapporten dessutom redovisa a. en utvärdering av resultatet av den nya tekniken eller den nya metoden, b. på vilket sätt programägaren eller annan aktör bidragit till spridning av resultaten i en sådan åtgärd, samt c. hur det fortsatta arbetet avses bedrivas.

text: Till slutrapporten skall bifogas intyg från en auktoriserad revisor som godkänt den ekonomiska redovisningen. Underlaget för slutrapportens redovisning av ekonomi och miljöeffekter skall vara tillgängligt för Naturvårdsverkets kontroll.

text: Slutreglering av bidraget

text: Det slutliga bidraget fastställs av Naturvårdsverket med utgångspunkt i uppgifterna i slutrapporten, enligt

text: och

text: 19 §§

text: förordningen (

text: NFS 2003:13

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2003. NATURVÅRDSVERKET LARS-ERIK LILJELUND

text: Gunnel Horm

text: (Enheten för investeringsprogram)

text: NFS 2003:13

text: Allmänna råd

text: beslutade den 22 januari 2003.

text: Till

text: 1 § förordningen (2003:262)

text: om statliga bidrag till klimatinvesteringsprogram

text: Vilka växthusgaser som avses

text: Växthusgaserna för vilka bidrag till utsläppsminskning bör ges finns upptagna i bilaga A till Kyotoprotokollet. Dessa är koldioxid (CO2), metan (CH4), dikväveoxid (N2O), ofullständigt fluorerade kolväten (HFC), fluorkarboner (FC) och svavelhexafluorid (SF6).

text: Bidrag till åtgärder inom energiområdet

text: Bidrag kan ges till energiomställning och besparing av energi, för åtgärder som minskar utsläppen av växthusgaser, minskar elanvändningen eller annan energianvändning eller främjar övergång till förnybar energi. Bidrag ges inte till åtgärder eller delar av åtgärder som omfattas av systemet för handel med elcertifikat.

text: Bidrag till åtgärder inriktade mot andra miljömål än målet ”minskad klimatpåverkan”

text: Enligt förordningen får ett klimatinvesteringsprogram också i begränsad omfattning innehålla åtgärder av särskild regional eller lokal vikt som bidrar till att uppnå andra av riksdagen beslutade miljökvalitetsmål. Sökanden bör motivera varför åtgärden är angelägen.

text: Bidrag till administration

text: Bidrag till programägarens kostnad för administration av programmet ges med ett grundbelopp på 100 000 kr samt högst 2 procent av bidraget för varje beviljad åtgärd, dock ej med mer än 40 000 kr per åtgärd. Som administrationskostnader räknas kostnader för programägarens uppföljning av program och åtgärder, sammanställning av verksamhetsrapporter och slutrapport samt kostnader för auktoriserad revisor att göra granskning enligt 19 § föreskrifterna. -

text: NFS 2004:2

text: Bidrag till administrationskostnader kan därutöver sökas för utvärdering av klimatinvesteringsprogrammet på en övergripande nivå. Det kan till exempel gälla vetenskapliga utvärderingar som genomförs i samarbete med ett universitet eller en högskola.

text: Till

text: 2 § förordningen (2003:262)

text: Det bör utvecklas metoder som är mer kostnadseffektiva än dagens metoder för att konvertera hus som är uppvärmda med direktel till fjärrvärme. Energimyndigheten kommer att genomföra teknikupphandlingar för att stödja en sådan utveckling. När teknikupphandlingarna har genomförts bör bidrag i första 6 hand ges till konverteringsteknik som kommit fram i dessa sammanhang.

text: Till

text: 4 § förordningen (2003:262)

text: NFS 2003:13

text: Klimatinvesteringsprogrammen bör långsiktigt resultera i så stora positiva effekter som möjligt, i förhållande till bidragets storlek. Detta gäller för utsläpp av växthusgaser, energiomställning och besparing av energi, eller de andra miljöeffekter som åtgärden syftar till. Det är också viktigt, ur ett samhällsekonomiskt perspektiv, att åtgärderna är kostnadseffektiva med utgångspunkt från hela investeringskostnaden. Förutom de miljöeffekter som åtgärden i första hand syftar till kommer vid bedömningen andra faktorer att kunna räknas in, till exempel • positiva eller negativa effekter på andra nationella eller regionala miljökvalitetsmål, • effekter på utsläppen av växthusgaser utöver åtgärdens huvudsyfte, t.ex. som en följd av minskade transporter eller ändrad konsumtion, • om åtgärden innebär att ny teknik, nya arbetsmetoder och/eller innovativa lösningar tillämpas eller att åtgärden är ett demonstrationsprojekt, • sannolikheten för att spridningseffekter uppstår, • om det finns potential att utöka åtgärdens positiva miljöeffekter på sikt, • om bidraget är en förutsättning för att investeringen skall kunna genomföras eller om bidraget innebär att åtgärden tidigareläggs.

text: Ny teknik eller nya arbetsmetoder

text: Med ny teknik/nya metoder avses sådant som inte finns på marknaden men som bedöms vara potentiellt intressant. Den valda tekniken/metoden bör avvika väsentligt från sedvanlig teknik/metoder. Vidare bör den ha sådan relevans att den är intressant utanför kretsen av bidragsmottagare och därmed ha en spridningspotential till andra aktörer. Till ny teknik/nya metoder räknas också sådana åtgärder som lämnat utvecklingsstadiet och har dokumenterade egenskaper, men som inte är allmänt kända och spridda eller som skall tillämpas inom ett nytt användningsområde.

text: Demonstrationsprojekt

text: Med demonstrationsprojekt avses sådana projekt som i drift visar innovativa tekniska lösningar eller arbetsmetoder som inte tillämpas kommersiellt på marknaden och därmed innebär en kommersiell eller teknisk risk. De bör på längre sikt vara miljömässigt samt ekonomiskt mer fördelaktiga än gängse lösningar och därmed kunna driva på utvecklingen. Vidare bör de ha sådan relevans att de är intressanta utanför kretsen av bidragsmottagare och därmed ha en spridningspotential till andra aktörer. Resultatspridning med syfte att göra resultaten allmänt kända bör ingå som en särskild aktivitet i projektet eller i form av en särskild informationsåtgärd. Demonstrationsprojekt bör genomföras i tillräckligt stor skala för att säkerställa att projektet kan förväntas ge en realistisk bild av en tillämpning av lösningen eller av metoden i full skala.

text: NFS 2003:13

text: Kriterier för prioritering av klimatinvesteringsprogram

text: För att ges prioritet bör ett klimatinvesteringsprogram också innehålla särskilda kvaliteter. Dessa kan t.ex. vara • helhetssyn och långsiktiga strategier (långsiktigheten bör avse ett tidsperspektiv till år 2050), • forskningsanknytning, • god samverkan mellan flera aktörer, • nytänkande, • åtgärder som medför strukturförändringar som minskar utsläppen av växthusgaser, • åtgärder med hävstångs- eller katalysatoreffekt för hållbar utveckling, • åtgärder inom flera av de sektorer som bidrar till utsläppen av växthusgaser, • åtgärder som syftar till att minska utsläppen av andra växthusgaser än enbart koldioxid.

text: Till

text: 5 § förordningen (2003:262)

text: Vid bedömningen av lönsamhet bör man utgå från de priser och styrmedel som föreligger vid ansökningstillfället och de lönsamhetskrav som verksamhetsutövaren normalt tillämpar.

text: Till

text: 6 § förordningen (2003:262)

text: Bidrag bör inte sökas för åtgärder som kommer att genomföras även utan bidrag i enlighet med 6 § förordningen. Om bidraget innebär en påtaglig tidigareläggning av åtgärden bör det dock vara möjligt att söka bidrag. Bidrag ges inte för en åtgärd för vilken annat statligt stöd kan ges. Bidrag ges inte heller där det finns andra styrmedel som medför att åtgärden sannolikt kommer att genomföras på kort sikt. Med andra styrmedel avses andra statliga bidrag, skatter och författningar. Bidrag ges t.ex. inte till åtgärder som ändå skulle genomföras därför att de omfattas av systemen för handel med elcertifikat, handel med utsläppsrätter eller åtgärder som måste genomföras enligt programmet för energieffektivisering i energiintensiva företag. - NFS

text: Bidraget bör kunna kombineras med EU-stöd, såvida inte EU-stödets regelverk förhindrar det.

text: Till

text: 7 § förordningen (2003:262)

text: Tidigt i ansökningsprocessen bör sökanden samråda med länsstyrelsen i det eller de län där man avser att investera. Om sökanden inte är en kommun eller ett kommunalförbund bör samråd även ske med berörda kommuner.

text: Till

text: 9 § förordningen (2003:262)

text: Länsstyrelsens yttrande till Naturvårdsverket bör bl.a. behandla följande

text: • hur varje åtgärd i klimatinvesteringsprogrammet överensstämmer med na-

text: NFS 2003:13

text: tionella och regionala miljömål, • samrådet med länsstyrelsen inför ansökan, • om de föreslagna åtgärderna är lämpliga och väl utformade, • eventuella synpunkter på projektägarnas ekonomiska förutsättningar att genomföra åtgärderna, och • om krav finns eller rimligen kan ställas på att en åtgärd skall genomföras enligt

text: miljöbalken

text: Till

text: 11 § förordningen (2003:262)

text: Till punkt 2

text: En klimatstrategi bör innehålla följande delar: 1. En redovisning av källor till utsläpp av växthusgaser. För en kommun kan den utgå från uppgifter hämtade från Statistiska centralbyrån, som vid behov kan kompletteras med egna inventeringar. Alternativt kan redovisningen i sin helhet utgå från egna inventeringar. Det är dessutom önskvärt att ett referensscenario över utsläppen redovisas, dvs. hur utsläppen av växthusgaser skulle utvecklas om inga åtgärder vidtas. 2. En översiktlig analys av förutsättningarna för att minska utsläppen av växthusgaser. 3. Mätbara mål för minskade utsläpp av växthusgaser. Det bör redovisas när målen skall uppnås. Som basår bör år 1990 användas eller annat basår som sedan tidigare använts. 4. En handlingsplan för minskade utsläpp av växthusgaser. Den bör visa vilka aktiviteter och metoder som planeras för att nå uppsatta mål. Den bör även innehålla en analys av olika aktörers drivkrafter för att vidta åtgärder och av tänkbara styrmedel. 5. En redovisning av hur handlingsplanen avses följas upp och dokumenteras. En kommuns klimatstrategi bör vara väl förankrad inom kommunen. Den kan vara integrerad med annan kommunal planering, såsom energiplan, avfallsplan, översiktsplan, lokala Agenda-21 planer, miljöplaner eller liknande.

text: I det fall då annan aktör än en kommun söker bidrag till ett klimatinvesteringsprogram bör en redovisning ske av hur organisationen arbetar med miljöledning och av strategier för att minska utsläppen av växthusgaser inom organisationens verksamhet.

text: Till punkt 3

text: För att ge en helhetsbild bör den sökande även översiktligt redovisa eventuella andra insatser inom klimatområdet, vilka sker utan bidrag till klimatinvesteringsprogram.

text: NFS 2003:13

text: Till punkt 4

text: Den sökande bör redovisa hur kostnader som inte täcks av statsbidraget skall finansieras.

text: Till punkt 5

text: Naturvårdsverket kommer att ge närmare anvisningar för hur sökande bör beräkna minskade utsläpp av växthusgaser. Även andra positiva eller negativa effekter på miljön bör kvantifieras. Åtgärdernas effekter bör relateras till hur utvecklingen under åren fram till år 2010 förväntas bli utan åtgärden ifråga.

text: Till punkt 8

text: I beskrivningen av en åtgärd bör den tekniska livslängden för den aktuella investeringen anges. I förekommande fall bör även redovisas hur mycket åtgärden tidigareläggs med hjälp av bidrag. Har en livscykelanalys/livscykelkostnadsanalys gjorts för åtgärden bör denna ingå i åtgärdsbeskrivningen. För varje folkbildnings- och informationsinsats bör följande redovisas 1. mål för insatsen (effektmål och när målet beräknas bli uppnått), 2. kopplingen mellan folkbildnings- och informationsinsatsen och åtgärd/åtgärder i programmet, 3. hur folkbildnings- och informationsinsatsen har förankrats i kommunen, 4. målgrupper för folkbildnings- och informationsinsatsen, 5. metoder för att genomföra insatsen och nå målgrupper, 6. hur uppföljning och utvärdering av insatsen skall genomföras, 7. hur resultat och erfarenheter av insatsen skall spridas inom och mellan kommuner och till andra delar av samhället och 8. hur insatsen skall finansieras.

text: Sökanden bör också redovisa sådana informationsinsatser som genomförs utan bidrag från stödet till klimatinvesteringsprogram. Detta är särskilt viktigt när det gäller information och folkbildning som riktar sig till allmänheten och som har till syfte att höja kunskapsnivån och att påverka den enskildes attityder och beteende i fråga om klimatpåverkan. Bidrag till folkbildnings- och informationsinsatser ges med högst 50 procent av kostnaderna. -

text: NFS 2004:13

text: Till punkt 10

text: Den sökande bör redovisa den samverkan som har skett och skall ske med andra aktörer genom hela processen, såväl inför ansökan som vid genomförandet.

text: Till punkt 11

text: Det kan ibland vara lämpligt att en högskola eller liknande engageras i planeringen, genomförandet och/eller utvärderingen av programmet. Detta bör i förekommande fall redovisas i ansökan. 10

text: Till 7 § föreskrifterna (

text: NFS 2003:13

text: ) om statliga bidrag till

text: NFS 2003:13

text: klimatinvesteringsbidrag

text: Programperioden beräknas starta när Rådet för investeringsstöd vid Naturvårdsverket fattat beslut om bidrag.

text: Till 8 § föreskrifterna (

text: NFS 2003:13

text: Bidraget för oförutsedda kostnader i samband med investeringar bör uppgå till högst fem procent av den totala bidragsberättigade investeringskostnaden. I de fall åtgärden utgör ett demonstrationsprojekt eller då ny teknik eller nya metoder ingår, bör bidraget för oförutsedda kostnader uppgå till högst 20 procent av den bidragsberättigade investeringskostnaden.

text: Till 14 § föreskrifterna (

text: NFS 2003:13

text: En ändring bör godkännas om • kostnadseffektiviteten inte påtagligt försämras, eller • åtgärden kan antas resultera i andra särskilt positiva effekter.

text: NATURVÅRDSVERKET LARS-ERIK LILJELUND

text: Gunnel Horm

text: (Enheten för investeringsprogram)

text: Naturvårdsverkets författningssamling

text: ISSN 1403-8234

text: Naturvårdsverkets föreskrifter

text: om ändring av föreskrifter (

text: NFS 2003:13

text: ) om statliga bidrag Utkom från trycket

text: den 28 februari 2005

text: till klimatinvesteringsprogram

text: beslutade den 17 februari 2005. Med stöd av

text: 26 § förordningen (2003:262)

text: om statliga bidrag till klimatinvesteringsprogram föreskriver Naturvårdsverket att 13 § första stycket skall ha följande lydelse: - - -

text: Magnus Östling

text: Enheten för investeringsprogram


title: Naturvårdsverkets föreskrifter om transport av avfall

text: Termer och begrepp som används i dessa föreskrifter har samma betydelse som i

text: avfallsförordningen (2001:1063)

text: om inte annat anges nedan. Med avsändare avses den som lämnar avfall till en transportör för borttransport.

text: Undantag från tillstånds- och anmälningsplikt för annat avfall än farligt avfall

text: För annat avfall än farligt avfall ersätts den tillståndsplikt som avses i

text: 26 § avfallsförordningen

text: av anmälningsplikt i de fall transport endast sker av 1. en eller flera separata avfallsfraktioner till återvinning då var och en av dem består av ett material eller av 2. avfall som uppkommit i egen verksamhet. Anmälan enligt första stycket skall göras till länsstyrelsen. Om avfallet uppkommit i egen verksamhet och den årliga mängden som transporteras understiger 50 ton eller 250 m per år är transporten undantagen från såväl tillstånds- som anmälningsplikt.

text: Undantag från tillstånds- och anmälningsplikt gäller för transport av djurkadaver och stallgödsel oavsett mängd och oavsett om avfallet uppkommit i egen eller annans verksamhet. I bilaga II till Europaparlamentets och Rådets förordning (EG) nr 1774/ 2002 av den 3 oktober 2002 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel finns bestämmelser om hygienkrav vid insamling och transport av animaliska biprodukter.

text: Transportdokument för farligt avfall

text: I

text: 41 § första stycket avfallsförordningen (2001:1063)

text: anges att det för varje transport av farligt avfall inom Sverige skall upprättas ett transportdokument av avsändaren samt vilka uppgifter dokumentet skall innehålla.

text: Avsändarens förpliktelser

text: Avsändaren skall utöver vad som sägs i

text: 41 § avfallsförordningen (2001:1063)

text: ange följande i transportdokumentet:

text: Avfallstransporter.pmd 1 2005-03-16, 08:42

text: 1. Avsändarens namn, postadress, organisationsnummer och kommunkod. 2. Mottagarens och transportörens namn, postadress och organisationsnummer. 3. Hämtningsdatum. Uppgifterna om avfallsslag skall anges enligt koderna i bilaga 2 till

text: avfallsförordningen

text: Mottagarens förpliktelser

text: Den som bedriver verksamhet där farligt avfall mellanlagras, återvinns eller bortskaffas skall utöver vad som anges i

text: och

text: 42 §§

text: avfallsförordningen (2001:1063)

text: : 1. Kontrollera att transportdokumentet innehåller de uppgifter som anges i 5 § med undantag för punkten 3. 2. Sända en bekräftelse på mottagandet till avsändaren.

text: Senast den 31 mars varje år skall mottagaren göra en förteckning över varje mottagen transport med de uppgifter som finns i de transportdokument som mottagits under närmast föregående år. I förteckningen skall också anges om det farliga avfallet hämtats från en verksamhetsutövare som själv skall göra en förteckning. Uppgifterna skall anges enligt koderna i bilaga 4 och 5 till

text: avfallsförordningen (2001:1063)

text: . Förteckningen skall upprättas i bokstavsordning för varje kommun i respektive län. Varje avsändare av avfall i respektive kommun skall anges i bokstavsordning. Förteckningen och uppgifterna som anges skall bevaras i fem år.

text: Övrigt

text: Om det finns särskilda skäl kan Naturvårdsverket medge att en transportör, istället för mottagaren, får göra den förteckning som anges i 7 §.

text: En förteckning över de uppgifter som avses i 7 § skall efter anmodan överlämnas till tillsynsmyndigheten.

text: 1. Befintliga tillstånd till transport av annat avfall än farligt avfall gäller tills vidare. Sådana tillstånd vars giltighet är begränsad till kortare tid än 10 år gäller endast så länge som anges i beslutet.

text: 2. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 april 2005, varvid Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: SNFS 1997:4

text: ) om transportdokument för transport av farligt avfall och (

text: NFS 1999:8

text: ) om tillstånd eller anmälningsplikt för yrkesmässig transport av avfall upphör att gälla.

text: Naturvårdsverket

text: LARS-ERIK LILJELUND

text: Margareta Appelberg

text: (Enheten för produkter och avfall)

text: Avfallstransporter.pmd 2 2005-03-16, 08:42


text: Naturvårdsverkets författningssamling

text: ISSN 1403-8234

text: Naturvårdsverkets ändring av allmänna råd (

text: NFS 2003:13

text: till förordningen (

text: ) om statliga bidrag till Utkom från trycket

text: den 24 maj 2005

text: klimatinvesteringsprogram;

text: Rättelseblad (ersätter s. 1 och 2)

text: beslutade den 12 maj 2005.

text: Naturvårdsverket har beslutat att ändra allmänna råd (

text: NFS 2003:13

text: ) till 1 § och 11 § punkt 11 förordningen (

text: ) om statliga bidrag till klimatinvesteringsprogram.

text: Till

text: 1 § förordningen (2003:262)

text: Vilka växthusgaser som avses

text: Växthusgaserna för vilka bidrag till utsläppsminskning bör ges finns upptagna i bilaga A till Kyotoprotokollet. Dessa är koldioxid (CO2), metan (CH4), dikväveoxid (N2O), ofullständigt fluorerade kolväten (HFC), fluorkarboner (FC) och svavelhexafluorid (SF6).

text: Bidrag till åtgärder inom energiområdet

text: Bidrag kan ges till energiomställning och besparing av energi, för åtgärder som minskar utsläppen av växthusgaser, minskar elanvändningen eller annan energianvändning eller främjar övergång till förnybar energi.

text: Bidrag ges inte till åtgärder eller delar av åtgärder som omfattas av systemet för handel med elcertifikat.

text: Bidrag till åtgärder inriktade mot andra miljömål än målet ”minskad klimatpåverkan”

text: Enligt förordningen får ett klimatinvesteringsprogram också i begränsad omfattning innehålla åtgärder av särskild regional eller lokal vikt som bidrar till att uppnå andra av riksdagen beslutade miljökvalitetsmål. Sökanden bör motivera varför åtgärden är angelägen.

text: Bidrag till administration

text: Bidrag till programägarens kostnad för administration av programmet ges med ett grundbelopp på 100 000 kr samt högst 2 procent av bidraget för varje beviljad åtgärd, dock ej med mer än 40 000 kr per åtgärd. Som administrationskostnader räknas kostnader för programägarens uppföljning och

text: Klimp-ar-ändring.pmd 1 2005-05-13, 15:20

text: utvärdering av program och åtgärder, sammanställning av verksamhetsrapporter och slutrapport samt kostnader för auktoriserad revisor att göra granskning enligt 19 § föreskrifterna. -

text: NFS 2004:2

text: Bidrag till vetenskaplig utvärdering

text: Utöver den utvärdering som åsyftas i 11§ punkt 11 förordningen kan bidrag ges för en vetenskaplig utvärdering av klimatinvesteringsprogrammet, gärna i samarbete med ett universitet eller en högskola.

text: En vetenskaplig utvärdering bör vara preciserad enligt följande: - Syfte med utvärderingen - Metodval - Avgränsningar - Tidplan och arbetsplan för genomförande av utvärderingen - Organisation av utvärderingen (ansvarsfördelning) - Involverade aktörer - Planerad analys och användning av resultaten - Spridning av resultat och erfarenheter av utvärderingen

text: Till

text: 2 § förordningen (2003:262)

text: Det bör utvecklas metoder som är mer kostnadseffektiva än dagens metoder för att konvertera hus som är uppvärmda med direktel till fjärrvärme. Energimyndigheten kommer att genomföra teknikupphandlingar för att stödja en sådan utveckling. När teknikupphandlingarna har genomförts bör bidrag i första hand ges till konverteringsteknik som kommit fram i dessa sammanhang.

text: Till

text: 3 § förordningen (2003:262)

text: För varje folkbildnings- och informationsinsats bör följande redovisas 1. mål för insatsen (effektmål och när målet beräknas bli uppnått), 2. kopplingen mellan folkbildnings- och informationsinsatsen och åtgärd/ åtgärder i programmet, 3. hur folkbildnings- och informationsinsatsen har förankrats i kommunen, 4. målgrupper för folkbildnings- och informationsinsatsen, 5. metoder för att genomföra insatsen och nå målgrupper, 6. hur uppföljning och utvärdering av insatsen skall genomföras, 7. hur resultat och erfarenheter av insatsen skall spridas inom och mellan kommuner och till andra delar av samhället och 8. hur insatsen skall finansieras.

text: Sökanden bör också redovisa sådana informationsinsatser som genomförs utan bidrag från stödet till klimatinvesteringsprogram. Detta är särskilt viktigt när det gäller information och folkbildning som riktar sig till allmänheten och som har till syfte att höja kunskapsnivån och att påverka den enskildes attityder och beteende i fråga om klimatpåverkan. Bidrag till folkbildningsoch informationsinsatser ges med högst 50 procent av kostnaderna. 2 -

text: NFS 2004:13

text: Klimp-ar-ändring.pmd 2 2005-05-13, 15:20

text: Klimatinvesteringsprogrammen bör långsiktigt resultera i så stora positiva effekter som möjligt, i förhållande till bidragets storlek. Detta gäller för utsläpp av växthusgaser, energiomställning och besparing av energi, eller de andra miljöeffekter som åtgärden syftar till. Det är också viktigt, ur ett samhällsekonomiskt perspektiv, att åtgärderna är kostnadseffektiva med utgångspunkt från hela investeringskostnaden.

text: Förutom de miljöeffekter som åtgärden i första hand syftar till kommer vid bedömningen andra faktorer att kunna räknas in, till exempel • positiva eller negativa effekter på andra nationella eller regionala miljökvalitetsmål, • effekter på utsläppen av växthusgaser utöver åtgärdens huvudsyfte, t.ex. som en följd av minskade transporter eller ändrad konsumtion, • om åtgärden innebär att ny teknik, nya arbetsmetoder och/eller innovativa lösningar tillämpas eller att åtgärden är ett demonstrationsprojekt, • sannolikheten för att spridningseffekter uppstår, • om det finns potential att utöka åtgärdens positiva miljöeffekter på sikt, • om bidraget är en förutsättning för att investeringen skall kunna genomföras eller om bidraget innebär att åtgärden tidigareläggs.

text: Ny teknik eller nya arbetsmetoder

text: Med ny teknik/nya metoder avses sådant som inte finns på marknaden men som bedöms vara potentiellt intressant. Den valda tekniken/metoden bör avvika väsentligt från sedvanlig teknik/metoder. Vidare bör den ha sådan relevans att den är intressant utanför kretsen av bidragsmottagare och därmed ha en spridningspotential till andra aktörer.

text: Till ny teknik/nya metoder räknas också sådana åtgärder som lämnat utvecklingsstadiet och har dokumenterade egenskaper, men som inte är allmänt kända och spridda eller som skall tillämpas inom ett nytt användningsområde.

text: Demonstrationsprojekt

text: Med demonstrationsprojekt avses sådana projekt som i drift visar innovativa tekniska lösningar eller arbetsmetoder som inte tillämpas kommersiellt på marknaden och därmed innebär en kommersiell eller teknisk risk. De bör på längre sikt vara miljömässigt samt ekonomiskt mer fördelaktiga än gängse lösningar och därmed kunna driva på utvecklingen. Vidare bör de ha sådan relevans att de är intressanta utanför kretsen av bidragsmottagare och därmed ha en spridningspotential till andra aktörer.

text: Resultatspridning med syfte att göra resultaten allmänt kända bör ingå som en särskild aktivitet i projektet eller i form av en särskild informationsåtgärd. Demonstrationsprojekt bör genomföras i tillräckligt stor skala för att säkerställa att projektet kan förväntas ge en realistisk bild av en tillämpning av lösningen eller av metoden i full skala.

text: Klimp-ar-ändring.pmd 3 2005-05-13, 15:20

text: Kriterier för prioritering av klimatinvesteringsprogram

text: För att ges prioritet bör ett klimatinvesteringsprogram också innehålla särskilda kvaliteter. Dessa kan t.ex. vara • helhetssyn och långsiktiga strategier (långsiktigheten bör avse ett tidsperspektiv till år 2050), • forskningsanknytning, • god samverkan mellan flera aktörer, • nytänkande, • åtgärder som medför strukturförändringar som minskar utsläppen av växthusgaser, • åtgärder med hävstångs- eller katalysatoreffekt för hållbar utveckling, • åtgärder inom flera av de sektorer som bidrar till utsläppen av växthusgaser, • åtgärder som syftar till att minska utsläppen av andra växthusgaser än enbart koldioxid.

text: Till

text: 5 § förordningen (2003:262)

text: Vid bedömningen av lönsamhet bör man utgå från de priser och styrmedel som föreligger vid ansökningstillfället.

text: Till

text: 6 § förordningen (2003:262)

text: Om bidraget innebär en påtaglig tidigareläggning av åtgärden bör det vara möjligt att söka bidrag. Bidrag bör inte ges där det finns andra styrmedel som medför att åtgärden sannolikt kommer att genomföras på kort sikt. Med andra styrmedel avses andra statliga bidrag, skatter och författningar. Bidrag bör inte ges till åtgärder som t.ex. omfattas av systemen för handel med elcertifikat, handel med utsläppsrätter eller åtgärder som måste genomföras enligt programmet för energieffektivisering i energiintensiva företag. - Bidraget bör kunna kombineras med EU-stöd, såvida inte EU-stödets regelverk förhindrar det.

text: Till

text: 7 § förordningen (2003:262)

text: Tidigt i ansökningsprocessen bör sökanden samråda med länsstyrelsen i det eller de län där man avser att investera.

text: Om sökanden inte är en kommun eller ett kommunalförbund bör samråd även ske med berörda kommuner.

text: Till

text: 9 § förordningen (2003:262)

text: Länsstyrelsens yttrande till Naturvårdsverket bör bl.a. behandla följande • hur varje åtgärd i klimatinvesteringsprogrammet överensstämmer med nationella och regionala miljömål, • samrådet med länsstyrelsen inför ansökan, • om de föreslagna åtgärderna är lämpliga och väl utformade,

text: Klimp-ar-ändring.pmd 4 2005-05-13, 15:20

text: • eventuella synpunkter på projektägarnas ekonomiska förutsättningar att genomföra åtgärderna, och • om krav finns eller rimligen kan ställas på att en åtgärd skall genomföras enligt

text: miljöbalken

text: Till

text: 11 § förordningen (2003:262)

text: Till punkt 2

text: En klimatstrategi bör innehålla följande delar: 1. En redovisning av källor till utsläpp av växthusgaser. För en kommun kan den utgå från uppgifter hämtade från Statistiska centralbyrån, som vid behov kan kompletteras med egna inventeringar. Alternativt kan redovisningen i sin helhet utgå från egna inventeringar. Det är dessutom önskvärt att ett referensscenario över utsläppen redovisas, dvs. hur utsläppen av växthusgaser skulle utvecklas om inga åtgärder vidtas. 2. En översiktlig analys av förutsättningarna för att minska utsläppen av växthusgaser. 3. Mätbara mål för minskade utsläpp av växthusgaser. Det bör redovisas när målen skall uppnås. Som basår bör år 1990 användas eller annat basår som sedan tidigare använts. 4. En handlingsplan för minskade utsläpp av växthusgaser. Den bör visa vilka aktiviteter och metoder som planeras för att nå uppsatta mål. Den bör även innehålla en analys av olika aktörers drivkrafter för att vidta åtgärder och av tänkbara styrmedel. 5. En redovisning av hur handlingsplanen avses följas upp och dokumenteras.

text: En kommuns klimatstrategi bör vara väl förankrad inom kommunen. Den kan vara integrerad med annan kommunal planering, såsom energiplan, avfallsplan, översiktsplan, lokala Agenda-21 planer, miljöplaner eller liknande. I det fall då annan aktör än en kommun söker bidrag till ett klimatinvesteringsprogram bör en redovisning ske av hur organisationen arbetar med miljöledning och av strategier för att minska utsläppen av växthusgaser inom organisationens verksamhet.

text: Till punkt 3

text: För att ge en helhetsbild bör den sökande även översiktligt redovisa eventuella andra insatser inom klimatområdet, vilka sker utan bidrag till klimatinvesteringsprogram.

text: Till punkt 4

text: Den sökande bör redovisa hur kostnader som inte täcks av statsbidraget skall finansieras.

text: Klimp-ar-ändring.pmd 5 2005-05-13, 15:20

text: Till punkt 5

text: I ansökningsformuläret beräknas utsläppen av växthusgaser för åtgärderna automatiskt. Även andra positiva eller negativa effekter på miljön bör kvantifieras. Åtgärdernas effekter bör relateras till hur utvecklingen under åren fram till år 2010 förväntas bli utan åtgärden ifråga.

text: Till punkt 8

text: I beskrivningen av en åtgärd bör den ekonomiska livslängden för den aktuella investeringen anges. I förekommande fall bör även redovisas hur mycket åtgärden tidigareläggs med hjälp av bidrag. Har en livscykelanalys/livscykelkostnadsanalys gjorts för åtgärden bör denna ingå i åtgärdsbeskrivningen.

text: Till punkt 10

text: Den sökande bör redovisa den samverkan som har skett och skall ske med andra aktörer genom hela processen, såväl inför ansökan som vid genomförandet.

text: Till punkt 11

text: Av planen för utvärderingen av programmet och åtgärderna bör framgå syfte, metoder och arbetsplan för utvärderingen, samt hur resultaten skall redovisas och spridas. Om bidrag dessutom söks för en vetenskaplig utvärderingsåtgärd bör den utvärderingen preciseras ytterligare i enlighet med de allmänna råden till 1§ förordningen.

text: Det kan ibland vara lämpligt att en högskola eller liknande engageras i planeringen, genomförandet och/eller utvärderingen av programmet. Detta bör i förekommande fall redovisas i ansökan.

text: Till 7 § föreskrifterna (

text: NFS 2003:13

text: ) om statliga bidrag till klimatinvesteringsbidrag

text: Programperioden beräknas starta när Rådet för investeringsstöd vid Naturvårdsverket fattat beslut om bidrag.

text: Till 8 § föreskrifterna (

text: NFS 2003:13

text: Bidraget för oförutsedda kostnader i samband med investeringar bör uppgå till högst fem procent av den totala bidragsberättigade investeringskostnaden.

text: I de fall åtgärden utgör ett demonstrationsprojekt eller då ny teknik eller nya metoder ingår, bör bidraget för oförutsedda kostnader uppgå till högst 20 procent av den bidragsberättigade investeringskostnaden.

text: Klimp-ar-ändring.pmd 6 2005-05-13, 15:20

text: En ändring bör godkännas om • åtgärdens miljöeffekter i förhållande till bidragssumman inte påtagligt försämras. • åtgärden efter ändringen kommer att resultera i särskilt positiva effekter för miljön.

text: Dessa ändringar träder i kraft den 27 maj 2005.

text: Naturvårdsverket

text: LARS-ERIK LILJELUND

text: Gunnel Horm

text: (Enheten för investeringsprogram)

text: Klimp-ar-ändring.pmd 7 2005-05-13, 15:20


title: Naturvårdsverkets föreskrifter om ändring i föreskrifterna (NFS 2004:10) om deponering, kriterier och förfaranden för mottagning av avfall vid anläggningar för deponering av avfall

text: Provning av avfallet för grundläggande karakterisering och överensstämmelseprovning skall utföras av ackrediterade laboratorier. För provning skall de metoder som framgår av bilaga 1 till denna föreskrift användas. I de fall metoderna i bilaga 1 inte är tillämpbara skall metoder enligt svensk eller internationell standard användas. I de fall det saknas tillämpbara metoder enligt andra stycket skall avfallsproducenten underrätta tillsynsmyndigheten om vald provningsmetod.

text: Avfallsproducenten skall se till att avfall som genereras regelbundet och som genomgått en grundläggande karakterisering överensstämmelseprovas. Överensstämmelseprovning skall genomföras i den omfattning som bedöms nödvändig i enlighet med den grundläggande karakteriseringen, dock minst en gång per år. De nyckelparametrar som fastställts i den grundläggande karakteriseringen skall provas. Resultaten från överensstämmelseprovningen skall jämföras och överensstämma med resultaten från den grundläggande karakteriseringen. Gränsvärdena för respektive deponiklass får inte överskridas. Dokumentationen av provningsresultaten skall sparas till dess att en ny grundläggande karakterisering gjorts.

text: Dispens från gränsvärden i enskilda fall

text: Ansökan om dispens för deponering av avfall enligt

text: 15 a § förordningen (2001:512)

text: om deponering av avfall görs av verksamhetsutövaren för deponin.

text: Deponiändring-nfs2004_10.pmd 1 2005-06-03, 09:08

text: Dispens får medges för att deponera sådant avfall som överskrider de gränsvärden som anges i 22, 23, 26, 29, 30, 34 och 35 §§ och därvid får upp till tre gånger högre gränsvärden föreskrivas. Gränsvärdet för TOC i 23 § får dock endast ökas upp till två gånger det angivna gränsvärdet. För jord kan ett högre gränsvärde än det som anges i andra stycket godtas för TOC förutsatt att värdet för löst organiskt kol (DOC) inte överskrider 500 mg/kg där L/S=10 l/kg antingen vid jordens eget pH eller vid ett pH-värde mellan 7,5 och 8,0. Dispens för deponering av avfall som överskrider gränsvärdet för TOC i 29 § får endast medges om värdet för DOC inte överskrider 800 mg/kg där L/ S=10 l/kg antingen vid materialets eget pH eller vid ett pH-värde mellan 7,5 och 8,0. Ett högre gränsvärde än det som anges i första stycket får då föreskrivas. Dispens för deponering av avfall som överskrider gränsvärdet för TOC i 35 § får endast medges om värdet för DOC inte överskrider 1000 mg/kg där L/S=10 l/kg antingen vid materialets eget pH eller vid ett pH-värde mellan 7,5 och 8. Ett högre gränsvärde än det som anges i första stycket får då föreskrivas. Dispens får aldrig medges för deponering av avfall som överskrider gränsvärdena för DOC i 22, 30, 34 §§, BTEX i 23 §, PCB i 23 §, mineralolja i 23 § och pH i 29 §.

text: Dispens får medges endast under förutsättning att det är visat att ett högre gränsvärde inte medför någon ytterligare risk för människors hälsa eller miljön. Vid denna bedömning skall hänsyn tas till deponins beskaffenhet och lokalisering. Dispensen skall avse specificerat avfall, t.ex. avfall från en viss process vid en utpekad anläggning eller förorenad jord från en viss geografisk plats.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2005.

text: Naturvårdsverket

text: LARS-ERIK LILJELUND

text: Sofia Tingstorp

text: (Enheten för förorenade områden)

text: Deponiändring-nfs2004_10.pmd 2 2005-06-03, 09:08


title: Naturvårdsverkets föreskrifter om kartläggning och analys av ytvatten enligt förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön

text: Dessa föreskrifter skall tillämpas då vattenmyndigheten utför och redovisar uppgifter om ytvattenförekomster enligt

text: 3 kap.

text: och

text: 2 §§

text: förordningen (

text: ) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön samt redovisar sådana uppgifter enligt

text: 9 kap. 2 § samma förordning

text: Definitioner

text: Termer och uttryck som används i denna föreskrift har samma betydelse som i förordningen (

text: ) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön.

text: I dessa föreskrifter avses med attribut: egenskaper hos ett visst objekt. För geografiska objekt indelas attribut i geometriska (läge, form, storlek) och tematiska (annan egenskap än geometri), geografisk databas: databas som innehåller digitala geografiska data, GIS: Geografiska informationssystem, informationssystem som hanterar geografiska data, rapporteringsförekomst: en ytvattenförekomst avgränsad i skala 1:250 000 som skall rapporteras till EU enligt

text: 9 kap. 1 § förordningen (2004:660)

text: om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön. En rapporteringsförekomst kan omfatta flera mer detaljerat avgränsade ytvattenförekomster, riskbedömning: bedömning, i enlighet med punkten 1.5 andra stycket bilaga II till direktiv

text: , av om ytvattenförekomsten riskerar att inte uppfylla de kvalitetskrav som fastställs enligt

text: 4 kap.

text: förordningen (

text: ) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön,

text: statusklass: den status ytvattenförekomsten bedöms ha enligt definitionerna i bilaga V till direktiv

text: topologi: beskrivning av hur geografiska objekt ansluter eller angränsar till varandra,

text: unik identitet: en unik identitet för en företeelse som är oberoende av dess representation och som kan jämföras med ett personnummer. Identiteten kan användas som kopplingsnyckel dvs. med hjälp av denna knyts information om objektet till objektet,

text: ytvattenkategori: en sjö, ett vattendrag, ett kustvattenområde eller ett vatten i övergångszon.

text: Typindelning av ytvattenförekomster

text: Ytvattenförekomster skall avgränsas i relevant skala. Tilldelning av unika identiteter skall göras enligt samma principer som för rapporteringsförekomster enligt punkt 4.2 i bilaga 4 till denna föreskrift.

text: Varje ytvattenförekomst skall ges en typtillhörighet. I bilaga 1 till denna föreskrift anges de limniska regionerna, inom vilka en typindelning skall göras enligt föreskriftens bilaga 2. De marina typernas utbredning anges i föreskriftens bilaga 3.

text: Påverkansbedömning av ytvattenförekomster

text: Vid betydande påverkan från punktkällor skall utsläppet kopplas till berörd ytvatten- och rapporteringsförekomst tillsammans med information om punktkällans geografiska läge i form av x- och y-koordinat, dess existerande unika identitet i emissionsregistret (EMIR) och branschtillhörighet enligt Svensk Näringsgrensindelning (SNI) med hushåll som tillägg.

text: Bedömningen av annan betydande påverkan än påverkan från punktkällor skall genomföras på lämplig geografisk nivå. Resultatet av bedömningen skall kopplas till vald geografisk nivå och till berörd rapporteringsförekomst tillsammans med information om branschtillhörighet, med hushåll som tillägg, i kategorierna areella näringar, industri, övrig eller okänd om uppgifter om källan saknas, samt vald metod för bedömning.

text: Ekonomisk analys

text: Redovisningen av den ekonomiska analysen skall i enlighet med

text: 3 kap. 1 § 3. förordningen (2004:660)

text: om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön göras på vattendistriktsnivå. För punktkällor med betydande påverkan skall den göras branschvis enligt Svensk Näringsgrensindelning (SNI) med hushåll som tillägg. För annan betydande påverkan skall redovisningen ske enligt branschtillhörighet, med hushåll som tillägg, i kategorierna areella näringar, industri, övrig eller okänd om uppgifter om källan saknas.

text: Registret över skyddade områden skall innehålla nationellt gällande data som beskriver områdets geografiska avgränsning, i GIS-format, och som anger dess unika identitet. Registret skall även innehålla uppgift om områdets namn, typ av områdesskydd, svensk lagstiftning som skyddar området samt syftet med skyddet.

text: Hantering av data om rapporteringsförekomster

text: En geografisk databas, med topologi, över rapporteringsförekomster i skala 1:250 000, uppdelad på olika ytvattenkategorier som inte överlappar varandra och med nätverksbildad hydrografi, skall hållas uppdaterad. Den geografiska databasen skall kunna levereras i ett standardiserat exportformat för GIS-information.

text: Indelningen i rapporteringsförekomster skall följa indelningskriterierna i punkt 4.1 i bilaga 4 till denna föreskrift.

text: Varje rapporteringsförekomst skall tilldelas en unik identitet enligt punkt 4.2 i bilaga 4 till denna föreskrift. Till rapporteringsförekomstens unika identitet skall kopplas eventuellt ingående ytvattenförekomsters unika identiteter.

text: Attributdata till varje rapporteringsförekomst skall hållas uppdaterade och kunna exporteras i XML-format. Attributdata till rapporteringsförekomsten skall utöver dess unika identitet minst innehålla uppgift om förekomstens namn, identitet enligt Svenskt vattenarkiv (SVAR), distriktskod, identitet för delavrinnings- respektive huvudavrinningsområde enligt SVAR, kategorikod, typkod, typ av betydande påverkan, riskbedömning, statusklass, uppgift om rapporteringsförekomsten är konstgjord eller kraftigt modifierad samt unik identitet på skyddat område.

text: Den geografiska databasen, enligt 10 § denna föreskrift, och XML-filen, enligt föreskriftens 13 §, skall tillhandahållas Naturvårdsverket vid begäran.

text: Vid justering av en befintlig rapporteringsförekomsts avgränsning eller tillägg av en ny sådan skall identitetssättningen följa principerna i punkt 4.2 i bilaga 4 till denna föreskrift.

text: Justering av indelningen av rapporteringsförekomster eller dess attributvärden, enligt 13 och 15 §§ denna föreskrift, skall historikhanteras.

text: Det skall via den unika identiteten för rapporteringsförekomsten vara möjligt att spåra underlag och bedömningar som har legat till grund för den information som ingår i de underlag som redovisas till Naturvårdsverket enligt

text: 9 kap. 2 § förordningen (2004:660)

text: om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön.

text: Rapporteringsförekomsternas geometri skall kunna tillhandahållas i referenssystemet SWEREF 99. __________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 mars 2006. Naturvårdsverket LARS-ERIK LILJELUND

text: Håkan Marklund

text: Enheten för Miljöövervakning

text: Kriterier för indelning av limniska ekoregioner

text: Sveriges limniska ytvattenförekomster indelas i sju ekoregioner; 1. Fjällen över trädgränsen 2. Norrlands inland, under trädgränsen över högsta kustlinjen 3. Norrland kust, under högsta kustlinjen 4. Sydöst, söder om norrlandsgränsen, inom vattendelaren till Östersjön, under 200 m.ö.h. 5. Södra Sverige, Skåne, Blekinges kust och del av Öland. 6. Sydväst, söder om norrlandsgränsen, inom vattendelaren till Västerhavet, under 200 m.ö.h. 7. Sydsvenska höglandet, söder om norrlandsgränsen, över 200 m.ö.h.

text: Ekoregionbeteckning anges med S för sjö eller V för vattendrag följt av regionbeteckning med nummer enligt ovan.

text: Exempel; en sjö belägen i region 3 (Norrlands kust) betecknas S3.

text: Bilaga 2

text: Kriterier för indelning av limniska typer

text: Tabellerna nedan anger de indelningskriterier för hydromorfologiska egenskaper som skall tillämpas vid typklassning av sjöar respektive vattendrag. De beteckningar som anges för ett av kriterierna skall anges som index. Detta hydromorfologiska index tillsammans med ekoregionsbeteckningen i bilaga 1 utgör typbeteckningen för en sjö eller ett vattendrag.

text: Exempel; en sjö belägen i ekoregion 2 med djup större än 5 meter och en yta större än 10 km2 men med låg humushalt och alkalinitet ges beteckningen S2(DShk).

text: Tabell 1

text: SJÖAR Djup (max) Yta Humus Kalk

text: > 5 m (D) > 10 km (S) > 50 mg Pt/l (H) > 1,0 mekv alk (K) </= 5 m (d) </=10 km (s) </= 50 mg Pt/l (h) </= 1,0 mekv alk(k)

text: Tabell 2 VATTENDRAG Tillrinnings- Humus Kalk område

text: > 15 km (S) > 50 mg Pt/l (H) > 1,0 mekv alk(K) </= 15 km (s) </= 50 mg Pt/l (h) </= 1,0 mekv alk(k)

text: Bilaga 3

text: - t- - t- - tå- n- t- rnu , nu nu n, n, kt- , , gpå te gp gpå gpå ve te n. te n. tte tte tte otte kik rka rka gpå rka rka de t, vå t, vå t, vå t, vå t, b t. t, s t, ski te n. te te ve ve te ve ve an n, va nutby n, va n, va vå nutby nutby orer . . . stra lini rka te rka lini rka te lini rka te g. lini g, n. gpå gpå kt atte linite ågpå linite ågpå linite atte atte

text: fa Sa ve by V sa ve Sa ve by Sa ve by V sa sub V sa nin Sa nin ka V vå V vå

text: Styr ar

text: ag 7) 0) 0) 0) 0) 5) 0) 5) 5)

text: 90 90 90 90 90 90 90 90 90 Isd < (~4 < (~5 < (~3 < (~3 < (~5 < (~4 < (~6 < (~6 < (~4

text: r r r r ra r us, rd us and rd us, n- at lle lle lle lle gr gr gr ra le lle str e e e e sund r hå , s r hå e

text: rd rd rd ra rd nd/ re rd nd, nd/ nd/ ra rd otte era era era era B sub L hå L hå hå Le hå Sa i nor Ö hå elle Sa L elle Sa le hå

text: 39 yte er m

text: tb

text: ) mm en 10- ko nu en 10-

text: gar ko öre

text: atte 40 40 m

text: V (da 0-9 m före > 0-9 L 0-9 Sa > 39 f mer 0-9

text: ng r r

text: en lle t t lle t tt eri et

text: on dre tt e dda tt e tt tt 0-9 tt 0-9 dre tt tt 0-9 dda tt va dda st åg- p tsa tsa tsa

text: V ex Min utsa sky Sky Utsa myck utsa Utsa U Min utsa U Sky U

text: ku s

text: ge t t t h t, - t, t, - t är gre eri t t gre gre kta kta kta rre rre uha rre - la rre lin Sv h h om la la lint. h lint. ki esoha ki ki gre gre s t e v t oc oc oc djup oc is s m is s is s d stö d stö er yha d stö ndre d stö yha g a te m e la m e la er. gre m esoha m esoha lv et lv lv dr dr ag ol ol in ini 15 t vi 15 t vi t, övre la t, övre 10 t vi h u 10 t vi gr n e l t p t m t m t p r de r de r de mm re la el h un h un dr gre t oc gre lle re lle lle ko nd gre gre

text: ind t vid < oc t vid < oc t skikta t skikta la t vid < la lin t vid < la la t e nd t e t e t skikta t. t skikta t, un öre t, u t skikta t. t skikta p re re ha nda en lin nda en in en lin en dre nda en vre lin nda en vre dre nda h u nda lint nda lint

text: Ty tning & sal an öv an öv al an an an Ö oly an Ö bla ha bla lint f ha bla ha bla bla oc bla bla ik p, p, lyh rm rm p. /p p. m rm m rm h un m rm m rm h un esoha esoha

text: Sk O pe dju poly O pe dju po euha Pe poly lint. Pe oc O pe dju lint poly O pe dju oc Om övre lint. Om m Om m

text: i de h ot ot r d- en p- , inre la n, ju m indre jupt. m jupt. gor dda t oc g. n tta m n n te runt. de D de D nt m pe nli de r de io h sky ka G n. n. sky op ng i d va rå rå indre , inga r. t utsa ar ä ka , inre ka st nt. ros r oc up nl i fjor m ö er m er n gru . ttni ke tta r m ru ka ånga o o ku nt. nde t. ge er m vika r i i nne sä brist yc åv r ä åv G runt. dda r. ru ra vi nli da m re ttre gp ttre gp nds run ed kla r m r utsa öa G st . G mm un no Y Y ttla er nda G va m , sy v. r vå v. r vå e öa r. v, ko tte v ä v ä dda ust. ust, re rd trös axdjup i na ed spri nd gru ivning & dj h gr fö fö mm öa da de t ha t ha t ha t ha n slä n k n k t ha t fö kr rgå r m tta tta dda ko r oc rt m lig va rå pe la pe ånga nde es run ppe ppe ed spri ppe ppe ppe up

text: B Skä öa G sto då om Ö öp de utsa Ö öp m utsa Öppe sky Ö Ö före M da Ö dj

text: t- t- . , t- en rd re va va ds - täst- st st- st va tt ar s r- va rgå V nds sun ust va n. ns in ns ku ku st st k, re skä alm skä sund tte n te te tt, Vä alla s k K ku n. rra ttre ttre Ö n. ku ar va te ga H es h at tte r. ge ra rra tte sund kinge nre kinge alm ns y tte ns y kust stv ästkus tva ästkus te te tva re kån le ds i le u V V rda Ska n. n. Söd h no Ö n. S B rds oc n. B h K

text: K 1. kus 2. fjo 3. kus te 4. Ka kus te 5. oc kus 6. te 7 8. gå sun te 9. oc yttre

text: g, r- r. tn- in n- å- ga rve nu n. tte n, tte , gp ve t. ktn r. te tte gpå ga rka g. rka g, by va gpå t, va t, va t, vå t, isda linite ve in te , ski ve r. te , vå in n. te r, tn te ga te isda tn nut ga , vå

text: ågpå lini gpå lini n, tte linite rka lini te n, sa kik kik V S Sa utby vå isda Sa utby ka S va sa ve Sa Isda by ka

text: 0 0 0 )

text: 5) 0) 15 0) 15 0) 0) 0) 15 25 90 90 90 90 < (~2 < (~3 (~9 (~9 < (~7 < (~8 90- (~1

text: r r r r

text: elle lle lle lle 90- 90- e e e ård nd ård era era era rd era rd era rd

text: sa H L L L hå L hå L hå

text: - 39 . 39 - m er er en kom en kom en 10- ko m re mm mm re en 10- en 10öre 39 ko ko 39 m

text: 40 m 40 fö 40 fö 0-9 H 0-9 > 39 f mer > mer 0-9 m före 0-9 m före 10- > mer

text: r r r t t t 10- lle lle lle t

text: tt cke tt) tt dda dda dre tt e tt. dre tt e tt dre tt e dda tsa tsa U (My utsa U Sky Sky Min utsa utsa Min utsa Utsa Min utsa sky

text: g t ha a- dre dre t hög a- s a- s dre ntill gre go rm t lå rm lvi rm lvi re tte lt i h un gre la h un gre g oli esoha h un In lint. r pe oc e la r pe dre r pe ötva ltha oc nt. la rs de rs de t m oc li dr t hö lint. sa n ha vre vre vre n ha nna n ha nna gre vre ö oha h un gre oha gre esoha de lint. h un de de la m t, ö ig t, ö oc la t, ö ig lä rå ng, oc rå ng a rå ng a ed stort s t, ni ni re ni re dre ikta g ol ikta ikta g ol m om esoha lint lint om lint. om n n ha nda ikt ikt ikt h un re ha ha re t, öv re t, öv de ka t m t hö oc t hö . bla lvis sk lvis sk kta soha kta lvis sk rå m jupa nt sk gre gre go go jupa nt sk jupa nt sk gre de an

text: O D ne la De la De oli oli D ne ski me D ne ski lint lint. De la om flö yt

text: d, ed r t ed r t . r, r, . h ra m lig - m lig n n v ä st n n v ä st 30m r oc upe vika öa öde ed de eda t ha de eda t ha n < lfl rå p, rik rå p, rik öa dda ånga ånga r m rkt k ånga lä m förka m förka ntil m a, m a, ka . sk om tt dju pa om tt dju pa nlige t. ånga tte ed ju ed ju vi nt. r sta ed l og nre ot öppe nre ot öppe up m va m m nde m m nde de ru n ä I utsa ra h d ). I utsa ra h d ). up va g dj p m rd r. n rd r. n ed ne h sk rie rie dda till 60m ka v söt de d oc de d oc dj ust, ust, m rgå rda rå 00m rgå rda rå 00m ott k oc t a indre indre rd 10m nds fjä . Va fjä . Va sky nde n k n k B ru r m r (1 r m r (1 ra rgå r. rka r skä om tta r skä om tta n < jöla db ve pna r ä ga pna r ä ga ånga rie ppe ppe tte ed grun tte ed grun Ö Ö Skä vika frå Ins jor på Y öp öa yttre utsa m nin Y öp öa yttre utsa m nin M va

text: n. as ra n. st tte s s , t . n- s nh tte nd nd nd nd, n nds, m ön stva e la s vä ella rd la tte tr otte stva otla ötla kholm ötla olm Ö n sa and nd ku , m n. va , yt n B G rg rg rgå rgöt kh ku ra tte S rra rd tte rd tte dra stra otla ste oc ka t Stoc skä kust gå Ö tva ts G rgå tva Ö St tva Sö döst h no m är t, inre

text: 10. sy kus Go 11. oc 12. Öste sa skä kus 13. Öste inre 14. yttre 15. sk kus 16. ve

text: t- n. t- t- r, r, t- t- r- r- ga ga r- r- n- - r. at nu rka nu nu nu nu ve t. ve , n. , n. ve ve tte ga tte ve tte tte te te tte tte gpå ötv . da va va gpå va gpå t, isda by rka t, isda by rka va gpå va gpå t, va is , s öde r, gpå r, linite r, r, r, de , vå et te ve te ve te n, it fl ga vå ga , vå ga , vå nut nut ga , vå ga , vå an orer te te te n, sa te n. lini tte gpå lini tte gpå te n. te n. lini rka in kt al ntill

text: Isda by Isda by ka Isda by ka Sa va vå Sa va vå Isda by ka Isda by ka fa Sa utby ve te

text: Styr

text: 0 ) 0 ) 0 ) ) ) ) ar 0 15 20 15 25 15 20 75 55) 80 60 ag 15 0)

text: 150 150 150 150 90- (~1 90- (~1 90- (~1 > (~1 > (~1 > (~1 > (~1 Isd 90- (~9 - S

text: r r r nd nd rd rd lle lle lle ra ra ra ra at de sa sa hå hå n- ent e e e r le r le r le r le str ra rd rd ra rd nd, nd, nda era ård, ård, otte era la dim Le hå L hå Le hå H elle H elle Sa elle Sa elle B sub L B se

text: - 39

text: er yte

text: en kom tb re mm ) en 10- nu 39 m 39 ko gar

text: 40 fö atte 40 0-9 10- > mer 0-9 10- 0-9 0-9 m före 0-9 V (da

text: r r ng lle t lle t t t > t 0-9

text: eri

text: tt dre tt e tt dre tt e tt dda tt on dda dda dda dda tsa tsa åg- p

text: Utsa Min utsa sky Utsa Min utsa sky U Sky U V ex Sky Sky

text: g g g g lt dre ntill dre t hög lint dre t hög t hög t hö h re tte t lå t ha t hög t lå t lå ltha gre lt i gre gre gre gre h un In h un gre gre go gre h un gre gre tsa ) ltha la e la lint oc oc ötva oc nt. la e la la oli la oc t. la e la la e la dr SU lint. sa li dr dr dr d y g dre lin vre oha vre vre vre vre vre vre vre me oha gre oha h lå un ha t, ö h un lig ~ 6 P t, ö t, ö t, ö h un t, ö t, ö t, ö h un t, ö h un ig lä ig h go rie u. oc ed stort s oc oc oc ps ikta ikta m ikta ikta ikta ikta ikta t ikta ua g ol n ha g ol ) oc g oli st lint lint. ( n lint lint U lint lint lint. lint lint n hög o n hög oc S nite lse ~13 ha t hö de ka . t hö ha ha ha t lå ha ha tning ha ha lvis sk go soha lvis sk rå de lvis sk lvis sk go go lvis sk go lvis sk lvis sk go go ik lvis sk go go ltki ella gre an gre ella gre n på De oli m me De la om flö yt De la De oli oli De m (~3 P oli De la De oli oli Sk & sali De oli oli Sa te

text: . n- n de de få e ) r, n ra till ra 30m ra runt. nd rie ed rie ka r. ottne ntill G nlige arie p 6m n > vi r. större . öda 10m tte va r m va nka V < öa få va n. B dju ar, . ka ar, . e, ba ar. 30m re ån el ötva nlige ånga de gra v utfl ö vi ö m nd nd ö a la ed 30m 30m an n > i d, fr v s de ra de up va ed dd h sa ge ra (m t a ed få n > ed få n > ed nå rie ed få gor n Mä dda nli rka de rka dj r oc upe rå v m ige v m ige ust m sky v m v m ate ve ve nl nl va n frå sky nde jup va öa p, ivning på på t ha ra t ha n k t ha . t ha tte rkt k dom . r inga D kr . p va ånga rie p va r. ånga dju rkt va rkt de ppe ppe ppe ppe 30m runt. ppe es sta run Ö dju M va Ö dju Ö elle Ö öa > M G Ö de B & djupk Sta söt är 60m G sta flö

text: e e a- n. a- a- ns ns h ri

text: nh tte nh ns nh ns allsn. rke rke n. n, inr n, n. s inre - oc stua va n. n. n otte otte tte otte tte va tte va tte ike ike tte h H lvs s e zo olm B kust B kuste B kuste va K K va nv n. nv va oc lv va va gs kh Ä dra st st tte rd Ä ttre orra öga orra öga orra orra otte otte n i ån oc n öta ku kust ku kust kust rgå Sö N N N N tva rg St rde G t, y t, H t, H atte ordre

text: 17. ve 18. ve inre 19. ve yttre 20. inre 21. yttre 22. B kus 23. B yttre V öve 24. Skä fjä 25. N

text: s t r ga r tta r nte ka r ga ra ga ga ps : 0 da

text: ar 15 i pa 90 da 150 da r up l isda ag fra < 90- > ta Isd • • • Sif ange an

text: : at

text: str rus de ub ent ns d a nda nd/G la dim

text: Hår Sa Ler B se

text: otte

text: B • • • •

text: n) r te r ga r

text: yte

text: ga ga

text: tb

text: nu nvat 39 da tte 40 da atte 0-9 da 10- >

text: V (bo • • •

text: r:

text: ie t*

text: tt* t da gor at tt

text: ts kyd ate u t S t utsa utsa - k m et re et tt dda

text: ind ågor Extre Myck Utsa M Sky Myck V • • • • • •

text: 5 till till 6 8 30 ,5 0. 3 ll

text: ): lint = lint = 6 till 1 30 n 18 ti n = <0 t = > zo SU te oha . lin lint = gs at ligoha en t (P lint = ån te ha att skv soha rg ini är åg O uha stv F L Hög Olig Me Poly E

text: Sal • • • • • • ka ku

text: n i öve

text: te ens t - Sv

text: t-

text: h vat ik kta oc ara i t n pb g/ Sk t fullt om t in nt) ski ikta äm atte en ll ane an nda

text: stv

text: u rm lvis sk rm bla

text: k blandn g:

text: (Pe De Pe er är ej ti

text: Om nin • • • eri er för it ri kr

text: i: ngs rite m m gor 30 30 elni

text: gsk in ate

text: ln a ind runt < jupt > jupk G D Inde D • • * Dess

text: Typindelning av Sveriges kustvatten

text: Skagerrak och Kattegatt

text: Göta Älvs- och Nordre Älvs estuarie 25.

text: 1. Västkustens inre kustvatten. 2. Västkustens fjordar. 3. Västkustens yttre kustvatten, Skagerrak. 4. Västkustens yttre kustvatten, Kattegatt.

text: e kustvatten. ttre kustvatten. inr y

text: sund, sund, ar ar esunds kustvatten. m m Ör ra

text: d och Kal d och Kal och nor vatten. går går

text: Halland a esunds kust

text: Ölands och Gotlands kustvatten. Södr Ör Skånes kustvatten. Blekinge skär Blekinge skär 5. 6. 7. 8. 9. 10.

text: sjön

text: Öster

text: ch egentliga tt o

text: Kattega

text: Stockholms inre Skärgård och Hallsfjärden 24. 8. Blekinge skärgård och Kalmarsund, inre kustvatten. 9. Blekinge skärgård och Kalmarsund, yttre kustvatten. 10. Ölands och Gotlands kustvatten. 11. Gotlands nordvästra kustvatten. 12. Östergötland och Stockholms skärgård, mellankustvatten. 13. Östergötlands inre kustvatten. 14. Östergötlands yttre kustvatten. 15. Stockholms skärgård, yttre kustvatten.

text: 16. Södra Bottenhavet, inre kustvatten. 17. Södra Bottenhavet, yttre kustvatten. NFS 2006: 18. Norra Bottenhavet, Höga Kusten, inre kustvatten. 19. Norra Bottenhavet, Höga Kusten, yttre kustvatten.

text: 20. Norra Kvarkens inre kustvatten. 21. Norra Kvarkens yttre kustvatten. 22. Norra Bottenviken, inre kustvatten. 23. Norra Bottenviken, yttre kustvatten.

text: NFS 2006:

text: Bilaga 4

text: 4.1 Kriterier för indelning av rapporteringsförekomster

text: Vid indelning i rapporteringsförekomster utgör vattendragens och sjöarnas fysiska struktur huvudkriterium.

text: • Sjöar större än eller lika med 1 km² och vattendrag längre än eller lika med 15 km utgör grunden för identifieringen av rapporteringsförekomster.

text: • Även vattendrag kortare än 15 km kan utgöra egna rapporteringsförekomster om de ligger nedströms ett vattendrag som är längre än 15 km eller om vattendraget är beläget nedströms en sjö (större än 1 km²). Detta för att bibehålla ett sammanhängande hydrografiskt nätverk.

text: • Vattendrag kan delas in i rapporteringsförekomster kortare än 15 km då det är befogat utifrån skillnader i status- och påverkansklassning.

text: • Rapporteringsförekomster för kustvatten och vatten i övergångszon skapas mellan kustlinjen och 1 NM (Nautisk Mil) utifrån Havsområdesregistret (SMHI).

text: • Rapporteringsförekomster för havsområden (utsjöområden) skapas mellan 1 och 12 NM utanför baslinjen för varje distrikt för uppföljning av kemisk status.

text: • Stora sjöar kan delas in i bassänger som utgör egna rapporteringsförekomster beroende på skillnader i status- och påverkansklassning.

text: 4.2 Principer för identitetssättning

text: Rapporteringsförekomstidentiteten för sjöar består av sjöidentiteten i SVAR med tillägget SE (landsbeteckning) före sjöidentiteten (ex. SE699454- 156100).

text: Rapporteringsförekomstidentiteten för en vattendragssträcka beräknas som SE plus en fryst utloppskoordinat med sex siffror i RT90 2.5 gon V (ex. SE666752-164617). För att erhålla unika identiteter adderas 1 till X- och Ykoordinaterna för huvudvattendraget uppströms en bigren.

text: Rapporteringsförekomstidentiteten för kustvatten och vatten i övergångszonen är havsområdesidentiteten (hnr) enligt SVAR med beteckningen SE före havsområdesnumret.

text: 4.2.1 Vid justering respektive tillägg av vattendrag

text: Identitetssättning vid uppdelning av en rapporteringsförekomst sker enligt principen att x- och y-koordinaten för delningspunkten ger underlag för de nya identiteterna. • Rapporteringsförekomsten uppströms delningspunkten får en identitet som består av landsbeteckningen SE och delningspunktens koordinat med ett tillägg av ett (1) i x- och y-led. Koordinaten ges i RT90 2.5 gon V med 6 siffrors noggrannhet.

text: • Rapporteringsförekomsten nedströms delningspunkten får en identitet som består av landsbeteckningen SE och delningspunktens koordinat subtraherat med ett (1) i x- och y-led. Koordinaten ges i RT90 2.5 gon V med 6 siffrors noggrannhet.

text: • Ett anslutande biflöde som skall identitetssättas får en identitet som består av landsbeteckningen SE och mynningspunktens koordinat (vattendragsnumret).

text: Endast en delning kan ske vid varje tillfälle.

text: Figur 4.2.1 Exempel på hur unika identiteter skapas då ett biflöde läggs till en befintlig rapporteringsförekomst.

text: Den ursprungliga rapporteringsförekomsten SE650578-136922 delas då en ny rapporteringsförekomst läggs till (SE649987-137186). De nya unika identiteterna för rapporteringsförekomsterna visas med understrukna siffror.

text: Vid delning av en rapporteringsförekomst utan tillägg av biflöde används delningspunktens x- och y-koordinat med tillägg respektive subtraktion av ett (1) för att ge de nya identiteterna för rapporteringsförekomsterna uppströms och nedströms delningspunkten, se figur 4.2.2. Koordinaten ges i RT90 2.5 gon V med 6 siffrors noggrannhet.

text: Figur 4.2.2 Exempel på hur unika identiteter skapas vid delning av en befintlig rapporteringsförekomst.

text: Delningspunktens x- och y-koordinat används med tillägg respektive subtraktion av ett (1) för att ge de nya identiteterna för rapporteringsförekomsterna uppströms och nedströms delningspunkten. De nya unika identiteterna för rapporteringsförekomsterna är understrukna i figur 4.2.2.

text: 4.2.2 Vid justering respektive komplettering av sjöar

text: Vid finindelning av sjöar skapas identiteter för de nya rapporteringsförekomsterna (bassängerna) bestående av landskoden SE och koordinaterna för polygonens ungefärliga mittpunkt i RT90 2.5 gon V, med 6 siffrors noggrannhet.

text: Önskar man återgå till den odelade sjön så tas den delande linjen bort tillsammans med bassängernas identitetspunkter. En ny identitetspunkt skapas vilken ges den odelade sjöns gamla identitet.


title: Naturvårdsverkets allmänna råd till Naturvårdsverkets föreskrifter (NFS 2004:10) om deponering, kriterier och förfaranden för mottagning av avfall vid anläggningar för deponering av avfall

text: Naturvårdsverkets författningssamling

text: ISSN 1403-8234

text: Naturvårdsverkets allmänna råd

text: till Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: NFS 2004:10

text: ) om Utkom från trycket

text: den 0 november 2006

text: beslutade den 6 oktober 2006.

text: Till 2 §

text: Föreskrifterna bör även tillämpas på icke-farligt och farligt avfall som används för konstruktionsändamål under tätskiktet i deponin.

text: Till 4 §

text: Den grundläggande karaktäriseringen bör i möjligaste mån beskriva avfallets egenskaper vid tidpunkten för deponering. Det bör inte vara nödvändigt att utföra en ny grundläggande karaktäriseringen om avfallets egenskaper förändrats enbart genom att avfallet lagrats en tid före deponeringen, om förändringen inte medför utökad miljörisk vid deponeringen.

text: Till 5 §

text: Avfallets sammansättning bör kunna beskrivas utan att analyser genomförs av avfallet. För sådant avfall som är undantaget från kravet på provning bör det inte vara nödvändigt att ange utlakningsegenskaper.

text: Till 6 §

text: De parametrar som är typiska för avfallet, varierar kraftigt, som ligger nära eller på annat sätt riskerar att överskrida ett gränsvärde bör anses utgöra nyckelparametrar. Även osäkerheter och risken för att få in föroreningar i processen som genererar avfallet bör ingå i bedömningen när nyckelparametrar identifieras. Tidsvariationen av halterna i avfallet bör avgöra hur ofta nyckelparametrarna ska undersökas. Kunskap om återkommande förändringar av processerna som ger upphov till avfallet bör också påverka intervallet för undersökning av nyckelparametrarna. Intervall för undersökning av nyckelparametrar bör framgå av provtagningsplanen.

text: Till 7 §

text: För att betraktas som regelbundet uppkommet avfall bör processerna som genererar avfallet vara välkända och bygga på etablerad teknik. Processerna bör

text: även vara stabila med liten eller välkänd variation av råvaror och material så att egenskaperna hos avfallet som genereras i processen kan förutses. För att anses utgöra regelbundet genererat avfall bör avfallet uppkomma årligen.

text: Till 8 §

text: För att räknas som likadana bör processerna i de olika anläggningarna vara så lika att avfallet förväntas få liknande egenskaper. Vid bedömning av processerna bör sådana olikheter i processerna beaktas som kan innebära att avfallet som genereras inte är likartat, t ex olika bränslen, temperaturer, material eller råvaror.

text: Till 9 §

text: Förändringar som innebär att det saknas kunskap om avfallet eller att det kan förväntas att avfallet ändrat karaktär, bör anses vara betydande förändringar. Vid processförändringar som inte kan antas förändra avfallets karaktär bör det inte vara nödvändigt att genomföra en ny grundläggande karaktärisering. Behov av en ny grundläggande karaktärisering bör istället uppmärksammas om överensstämmelseprovningen visar att avfallet ändrat karaktär så att gränsvärden i föreskriften riskerar att överskridas.

text: Till 11 §

text: För analys av avfall med hög andel elementärt kol bör inte metoderna i bilaga bedömas som tillämpbara. Vid analys av sådant avfall bör sådana metoder som särskiljer elementärt kol från TOC användas.

text: Till 12 §

text: Avfall som med enklare metoder, t ex krossning kan behandlas för att genomgå provning bör inte anses utgöra sådant avfall där provning är praktiskt ogenomförbar. I de fall där det kan antas att ett gränsvärde överskrids bör det särskilt utredas om avfallet kan behandlas för att möjliggöra provning. För avfall som inte kan provas bör de övriga uppgifterna i den grundläggande karaktäriseringen säkerställa att avfallet får tas emot på deponin.

text: Till 15 §

text: Jämförelse bör göras med de gränsvärden som anges i föreskriften när alternativa metoder används där kemisk jämvikt uppnås mellan avfall och lakvatten. Avfall som består av större block bör krossas och provas enligt standardiserade metoder samt jämföras med de gränsvärden som anges i föreskriften.

text: Till 17 §

text: Resultaten från överensstämmelseprovningen och den ursprungliga grundläggande karaktäriseringen bör anses överensstämma om resultaten inte signifikant avviker från varandra. Resultaten bör inte anses överensstämma om bedömningen av vilken deponiklass där avfallet får tas emot ändras.

text: En ny grundläggande karaktärisering bör även utföras om det av andra skäl bedöms att avfallet ändrat karaktär. Avfall från likadana processer men från olika anläggningar som inte genomgår grundläggande karaktärisering bör överensstämmelseprovas innan deponering sker.

text: Till 21 §

text: Det bör inte vara acceptabelt att farligt avfall deponeras på en deponi för inert avfall, även om utlakningen från avfallet underskrider gränsvärdena i 22 och 2 §§.

text: Till 22 §

text: Gränsvärdet för mängden av torrsubstans för lösta ämnen bör kunna ersätta gränsvärden för både koncentration och mängd av klorider och sulfater.

text: Till 23 §

text: Vid jämförelse med gränsvärdena som anges för TOC, BTEX, PCB och mineralolja bör halterna i avfallet baseras på torr vikt, (torrsubstans).

text: Till 26 §

text: Deponering av avfall som innehåller gips bör ske separat från avfall med organiskt innehåll. Avfall som efter sortering innehåller rester av gips bör inte betraktas som ett gipsbaserat avfall. Utsorterade fraktioner av gips i form av gipsskivor bör betraktas som gipsbaserat avfall. En okulär besiktning av avfallet bör i de flesta fall räcka för bestämning av om avfallet är gipsbaserat.

text: Till 27 §

text: Icke-farligt avfall som samdeponeras med stabilt icke-reaktivt asbestavfall bör anses undantaget från krav på provning.

text: Till 29 §

text: Vid bedömning av buffertförmågan (ANC) bör pH-värdet hos lakvattnet från det farliga avfallet inte understiga 6 inom kort tid efter deponeringstillfället.

text: Till 30 §

text: Till 31 §

text: Med biologiskt nedbrytbart avfall bör avses sådant organiskt avfall som omfattas av deponeringsförbudet enligt 0 § i förordningen (200:52) om deponering

text: av avfall. Även avfallsslagen komposterat slam från rening av avloppsvatten och animaliska avfall som omfattas av undantag från deponeringsförbudet 2 § Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (200:) om hantering av brännbart avfall och organiskt avfall, bör anses utgöra biologiskt nedbrytbart avfall. Kravet på att stabilt icke-reaktivt farligt avfall inte får samdeponeras med biologiskt nedbrytbart avfall bör tillämpas från och med den tidpunkt faktisk deponering sker. I de fall där det finns kunskap om biologisk nedbrytbarhet i tidigare deponerat avfall och detta kan påverka senare deponering så bör dock även detta beaktas.

text: Till 32 §

text: Gränsvärden för TOC enligt 29 § och kravet på att stabilt icke-reaktivt farligt avfall inte får deponeras tillsammans med biologiskt nedbrytbart avfall enligt § bör inte tillämpas för stabilt icke-reaktivt asbestavfall.

text: Till 34 §

text: Till 35 §

text: Vid jämförelse med gränsvärdena som anges för GF och TOC bör halterna i avfallet baseras på torr vikt, (torrsubstans).

text: Till 35 a §

text: En ansökan om dispens bör göras minst tre månader innan dispensen behöver tas i anspråk.

text: Till 35 c §

text: Vid bedömning av möjligheter till dispens bör det särskilt beaktas om den aktuella deponin har speciella förutsättningar som gör att ett högre gränsvärde för avfall kan meddelas utan risk för människors hälsa eller miljön. Det långsiktiga perspektivet för deponin bör särskilt beaktas vid bedömningen. Förutom lakvattenhanteringen i den aktiva fasen bör även omhändertagande av lakvattnet i deponins passiva fas uppmärksammas. Vid prövningen bör de gränsvärden som är aktuella för dispens bedömas utifrån ämnenas inneboende egenskaper. För ämnen som ackumuleras i miljön bör det särskilt utredas om högre gränsvärden skulle medföra någon ökad risk. I en dispensansökan bör det framgå om det aktuella avfallet har egenskaper som kan påverka andra avfall och material i deponin och, om så är fallet, bör påverkan beskrivas. Om dispens medges bör det i beslutet anges nya gränsvärden för utlakning som ska gälla för det avfall som omfattas av dispensbeslutet. Beslutsunderlaget i dispensärenden bör vara så fullständigt att dispens bör kunna meddelas för deponins hela verksamhetstid eller så länge som förhållandena vid deponin är oförändrade.

text: Om kommunen är tillsynsmyndighet för deponin bör synpunkter inhämtas från länsstyrelsen vid prövning av dispensen. Om länsstyrelsen är tillsynsmyndighet bör synpunkter inhämtas från kommunen. En ansökan om dispens bör, utöver vad som framgår av 5 c § innehålla: . uppgift om verksamhetsutövaren för deponin: namn, organisationsnummer, adress, telefonnummer och kontaktperson, 2. uppgifter om beslut om gällande tillstånd enligt miljöskyddslagen (969:87) eller

text: miljöbalken

text: (998:808), samt i förekommande fall beslut om anpassningsplan för deponin, . information om grundläggande karaktärisering av avfallet enligt

text: 5 §

text: , . uppgifter om mängd avfall som omfattas av dispensen, 5. uppgift om vilka avfallsslag som kommer att samdeponeras med avfallet som är aktuellt för dispens, samt uppgifter om tidigare deponerat avfall om dessa finns tillgängliga, 6. uppgifter om tidigare meddelade dispenser för högre gränsvärde.

text: Till 37 §

text: Okulärbesiktning bör i normalfallet vara tillräcklig för att bedöma om avfallet överensstämmer med handlingarna. I särskilda fall bör kontrollen innefatta provning av levererat avfall för att kontrollera att avfallet överensstämmer med dokumentationen.

text: Till 40 §

text: En plan för att kontrollera levererat avfall bör innefatta fastställda dokumenterade rutiner för hur kontrollen ska gå till. Rutiner bör finnas för att bedöma dokumentationen för avfallet samt förfarandet vid stickprovskontroller och provning av avfallet i särskilda fall.

text: Till 44 §

text: De övergångsregler för befintliga deponier som anges i 38 § förordningen (200:52) om deponering av avfall bör tillämpas även på föreskrifterna 200:0 om deponering, kriterier och förfaranden för mottagning av avfall vid anläggningar för deponering av avfall. Detta innebär att deponier som ska anpassas bör följa föreskrifterna senast vid utgången av 2008 och att föreskrifterna inte bör anses tillämpliga på deponier som ska avslutas.

text: Naturvårdsverket

text: LARS-ERIK LILJELUND

text: Carl-Mikael Svensson

text: (Enheten för förorenade områden)


title: Naturvårdsverkets föreskrifter om ändring i föreskrifter (NFS 2006:9) om miljörapport

text: Monika Magnusson

text: (Tillsynsenheten)


title: Naturvårdsverkets föreskrifter om ändring i kungörelsen (SNFS 1994:7) med föreskrifter om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse

text: Avloppsvatten från tätbebyggelse som uppsamlas i ledningsnät skall, om det släpps ut i havs- och kustvattenområdet från norska gränsen till och med Norrtälje kommun, med undantag för Himmerfjärden, senast den 31 december 1998 undergå mer långtgående rening än vad som krävs enligt 3 och 4 §§, om det härrör från tätbebyggelse med mer än 10 000 pe. Undantaget för Himmerfjärden enligt första stycket, gäller under tiden 15 december 2006 till 31 december 2008.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 december 2006.

text: Naturvårdsverket

text: LARS-ERIK LILJELUND

text: Linda Eriksson

text: (Enheten för miljöfarlig verksamhet)

text: Jfr. Rådets direktiv

text: (celex 331991L0271), senast ändrad genom direktiv 98/15/ EEG (celex 31998L0015) och EG-förordning nr 1882/2003.