text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet ljudproduktion finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: 1 1 Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Ljudproduktion

text: Ljudproduktion omfattar ett stort område, från olika radiogenrer och film- och tv-ljud, till interaktiva medier, dataspel, ljudböcker och ljudinstallationer i offentliga miljöer. Ljud används även inom konst- och kultursfären, som ljudkonst och som redskap för att informera. Den digitala teknikens utveckling har förändrat såväl produktionstekniken som berättandet och har skapat nya möjligheter att distribuera ljud.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet ljudproduktion ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om berättartekniker för olika typer av ljudproduktioner. Den ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om vad ljud är, hur det spelas in, bearbetas och distribueras, på såväl teoretisk som praktisk nivå. Eleverna ska ges möjlighet att använda kunskaperna för att skapa ljudproduktioner som är anpassade till olika målgrupper och olika produktioners användningsområden. Genom undervisningen ska eleverna få erfarenheter av publiksituationer eftersom produktioner sänds eller publiceras för en bred allmänhet. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga till kreativt berättande och förmåga att planera sitt arbete, samarbeta, lösa problem, se alternativa lösningar och ta ansvar för förbättringar. Genom estetisk, innehållsmässig och etisk analys i undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sitt förhållningssätt till ljud. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att använda modern teknik för att gestalta och genomföra en ljudproduktion från idé till offentliggörande. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med till exempel research, intervjuteknik och olika produktionsmetoder beroende på produktionens karaktär. Genom undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att använda analys, diskussion och källkritisk prövning.

text: Undervisningen i ämnet ljudproduktion ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Förmåga att planera, genomföra och distribuera ljudproduktioner från idé till färdig produktion med hjälp av modern teknik. 2. Kunskaper om och färdigheter i att använda olika produktionsmetoder samt olika berättartekniker, berättarkomponenter och dramaturgiska grepp som används i ljudproduktioner. 3. Förmåga att samarbeta och arbeta inom givna ramar. 4. Förmåga att analysera och utvärdera olika typer av ljudproduktioner med avseende på målgrupp och utifrån såväl estetiska som etiska perspektiv samt att använda ett relevant fackspråk. 5. Kunskaper om lagar och andra bestämmelser samt överenskommelser inom området.

text: Kurser i ämnet

text: Ljudproduktion 1, 100 poäng. Ljudproduktion 2, 100 poäng, som bygger på kursen ljudproduktion 1. Film- och interaktiv ljudproduktion, 100 poäng, som bygger på kursen ljudproduktion 2. Radioproduktion, 100 poäng, som bygger på kursen ljudproduktion 2.

text: Ljudproduktion 1, 100 poäng

text: Kurskod: LJULJU01

text: Kursen ljudproduktion 1 omfattar punkterna 1–5 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Research, källkritik, produktionsplanering och utvärdering. – Inspelnings- och redigeringsteknik. Distribution. – Ljud vid film- och radioproduktion. – Manusarbete, intervjuteknik och röstfunktion. – Orientering om digital musikproduktion för film och radio, till exempel jinglar och enklare filmmusik. – Orientering om olika genrer och stilar genom ljudmediernas historia. – Förutsättningar för produktion för public service jämfört med reklamfinansierade medier. – Upphovsrätten och pressetiska regler.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven gör en enkel planering av sitt arbete och genomför och distribuerar i samråd med handledare ljudproduktioner med hjälp av inspelnings- och redigeringsteknikens enkla funktioner. I arbetet använder eleven tekniken med viss säkerhet för att påverka delar av produktionen. Eleven använder någon enkel ljudproduktionsmetod för att få underlag till produktioner och tar fram ett enkelt manus som till viss del följs. I samband med researcharbetet gör eleven en enkel bedömning av informationens användbarhet utifrån syftet. I ljudproduktioner använder eleven med viss säkerhet någon berättarteknik, berättarkomponent eller något dramaturgiskt grepp. Produktionen uppvisar en tillfredsställande kvalitet. I arbetet samarbetar eleven med andra för att nå planerade mål samt löser under arbetets gång i samråd med handledare uppkomna problem. Eleven arbetar till viss del inom givna ramar. Eleven redogör översiktligt för den berättarteknik, de berättarkomponenter och de dramaturgiska grepp som hon eller han använt i sin produktion samt drar enkla slutsatser om på vilket sätt de bidragit till önskvärt resultat. Eleven gör även en enkel analys och utvärdering av ljudproduktioner som inbegriper 3

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven gör en genomarbetad planering av sitt arbete och genomför och distribuerar efter samråd med handledare ljudproduktioner med hjälp av inspelnings- och redigeringsteknikens avancerade funktioner. I arbetet använder eleven tekniken med viss säkerhet för att påverka delar av produktionen. Eleven använder några ljudproduktionsmetoder för att få underlag till produktioner och tar fram ett genomarbetat manus som till viss del följs. I samband med researcharbetet gör eleven en välgrundad bedömning av informationens användbarhet utifrån syftet. I ljudproduktioner använder eleven med viss säkerhet några berättartekniker, berättarkomponenter eller dramaturgiska grepp. Produktionen uppvisar en tillfredsställande kvalitet. I arbetet samarbetar eleven med andra för att nå planerade mål samt löser under arbetets gång efter samråd med handledare uppkomna problem. Eleven arbetar inom givna ramar. Eleven redogör utförligt för den berättarteknik, de berättarkomponenter och de dramaturgiska grepp som hon eller han använt i sin produktion samt drar välgrundade slutsatser om på vilket sätt de bidragit till önskvärt resultat. Eleven gör även en analys och utvärdering av ljudproduktioner som inbegriper välgrundade resonemang om målgruppsanpassning, estetiska uttryck och etiska aspekter. Eleven använder med viss säkerhet fackspråk i sitt arbete och i sina bedömningar, redogörelser och analyser. Eleven redogör utförligt för grundläggande lagar, andra bestämmelser och överenskommelser inom området och för deras konsekvenser för den egna ljudproduktionen. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven gör en genomarbetad planering av sitt arbete och genomför och distribuerar efter samråd med handledare ljudproduktioner med hjälp av inspelnings- och redigeringsteknikens avancerade funktioner. I arbetet använder eleven tekniken med säkerhet för att påverka delar av produktionen. Eleven använder flera ljudproduktionsmetoder för att få underlag till produktioner och tar fram ett genomarbetat manus som följs. I samband med researcharbetet gör eleven en välgrundad och nyanserad bedömning av informationens användbarhet utifrån syftet. I ljudproduktioner använder eleven med säkerhet flera berättartekniker, berättarkomponenter eller dramaturgiska grepp. Produktionen uppvisar en god kvalitet och ett kreativt ljudbildspråk. I arbetet samarbetar eleven med andra för att nå planerade mål samt löser under arbetets gång efter samråd med handledare uppkomna problem. Dessutom intar eleven vid behov olika arbetsroller i gruppen. Eleven arbetar inom givna ramar och ger nyanserade omdömen om vilka konsekvenser ramarna har för produktionen. Eleven redogör utförligt och nyanserat för den berättarteknik, de berättarkomponenter och de dramaturgiska grepp som hon eller han använt i sin produktion samt drar välgrundade och nyanserade slutsatser om på vilket sätt de bidragit till önskvärt resultat. Dessutom ger eleven välgrundade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven gör även en komplex analys och utvärdering av ljudproduktioner som inbegriper välgrundade och nyanserade resonemang om målgruppsanpassning, estetiska uttryck och etiska aspekter. Eleven använder med säkerhet fackspråk i sitt arbete och i sina bedömningar, redogörelser och analyser. Eleven redogör utförligt och nyanserat för grundläggande lagar, andra bestämmelser och överenskommelser inom området och för deras konsekvenser för den egna ljudproduktionen. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Ljudproduktion 2, 100 poäng

text: Kurskod: LJULJU02

text: Kursen ljudproduktion 2 omfattar punkterna 1–5 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Dokumentär- och reklamproduktioner. Planering, genomförande och utvärdering. – Inspelnings- och redigeringsteknikens mer avancerade och manuella funktioner. Mikrofoner för olika ändamål.

text: – Orientering om publicering på olika distributionsplattformar. Olika ljudformat. – Manusarbete, från idé, research och källkritik till synopsis och färdigt inspelningsmanus. – Intervjuteknik, till exempel processintervju och aktivt lyssnande. – Berättande med ljud. Hur dramaturgi, berättarteknik och berättarkomponenter används för att berätta en historia eller förmedla en känsla. – Orientering om hur ljud används i olika datormiljöer, inom konst, kultur och undervisning samt för att sprida information. – Estetiska och etiska perspektiv. Hur de påverkar form och innehåll. – Målgruppstänkande. Hur det påverkar form och innehåll. – Kostnadsramar för produktioner och vad det innebär att arbeta inom givna tidsramar och på vilket sätt det påverkar kvaliteten. –

text: Marknadsföringslagen

text: med betoning på reklam samt yttrandefrihetslagen.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven gör en enkel planering av sitt arbete och genomför och distribuerar i samråd med handledare ljudproduktioner med hjälp av inspelnings- och redigeringsteknikens enkla funktioner. I arbetet använder eleven tekniken med viss säkerhet för att påverka delar av produktionen. Eleven använder någon enkel ljudproduktionsmetod för att få underlag till produktioner och tar fram ett enkelt manus som till viss del följs. I samband med researcharbetet gör eleven en enkel bedömning av informationens användbarhet utifrån syftet. I ljudproduktioner använder eleven med viss säkerhet någon berättarteknik, berättarkomponent eller något dramaturgiskt grepp. Produktionen uppvisar en tillfredsställande kvalitet. I arbetet samarbetar eleven med andra för att nå planerade mål samt löser under arbetets gång i samråd med handledare uppkomna problem. Eleven arbetar till viss del inom givna ramar. Eleven redogör översiktligt för den berättarteknik, de berättarkomponenter och de dramaturgiska grepp som hon eller han använt i sin produktion samt drar enkla slutsatser om på vilket sätt de bidragit till önskvärt resultat. Eleven gör även en enkel analys och utvärdering av ljudproduktioner som inbegriper enkla resonemang om målgruppsanpassning, estetiska uttryck och etiska aspekter. Eleven använder med viss säkerhet fackspråk i sitt arbete och i sina bedömningar, redogörelser och analyser. Eleven redogör översiktligt för grundläggande lagar, andra bestämmelser och överenskommelser inom området. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven gör en genomarbetad planering av sitt arbete och genomför och distribuerar efter samråd med handledare ljudproduktioner med hjälp av inspelnings- och redigeringsteknikens avancerade funktioner. I arbetet använder eleven tekniken med viss säkerhet för att påverka delar av produktionen. Eleven använder några ljudproduktionsmetoder för att få underlag till produktioner och tar fram ett genomarbetat manus som till viss del följs. I samband med researcharbetet gör eleven en välgrundad bedömning av informationens användbarhet utifrån syftet. I ljudproduktioner använder eleven med viss säkerhet några berättartekniker, berättarkomponenter eller dramaturgiska grepp. Produktionen uppvisar en tillfredsställande kvalitet. I arbetet samarbetar eleven med andra för att nå planerade mål samt löser under arbetets gång efter samråd med handledare uppkomna problem. Eleven arbetar inom givna ramar. Eleven redogör utförligt för den berättarteknik, de berättarkomponenter och de dramaturgiska grepp hon eller han använt i sin produktion samt drar välgrundade slutsatser om på vilket sätt de bidragit till önskvärt resultat. Eleven gör även en analys och utvärdering av ljudproduktioner som inbegriper välgrundade resonemang om målgruppsanpassning, estetiska uttryck och etiska aspekter. Eleven använder med viss säkerhet fackspråk i sitt arbete och i sina bedömningar, redogörelser och analyser. Eleven redogör utförligt för grundläggande lagar, andra bestämmelser och överenskommelser inom området och för deras konsekvenser för den egna ljudproduktionen. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven gör en genomarbetad planering av sitt arbete och genomför och distribuerar efter samråd med handledare ljudproduktioner med hjälp av inspelnings- och redigeringsteknikens avancerade och manuella funktioner. I arbetet använder eleven tekniken med säkerhet för att påverka delar av produktionen. Eleven använder flera ljudproduktionsmetoder för att få underlag till produktioner och tar fram ett genomarbetat manus som följs. I samband med researcharbetet gör eleven en välgrundad och nyanserad bedömning av informationens användbarhet utifrån syftet. I ljudproduktioner använder 7

text: Kurskod: LJUFIL0

text: Kursen film- och interaktiv ljudproduktion omfattar punkterna 1–5 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i film- och interaktiv ljudproduktion.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Filmljud och filmmusik. Planering, utformning och utvärdering. – Produktionsmetoder, planering samt olika fiktiva produktioners kostnader och budget. – Avancerad ljudredigering, ljudbearbetning och mastring. Hur arbetsprover kan utformas. – Digital musikproduktion. – Ljud i olika interaktiva produktioner. Hur det används, produceras och distribueras. – Publicering på olika distributionsplattformar med betoning på interaktiva produktioner, musik och filmljud. – Interaktivt berättande och tekniska verktyg. – Filmljudets berättartekniska funktioner. – Innehåll, form, teknik och målgrupp i ljudproduktioner ur ett estetiskt och etiskt perspektiv.

text: – Avtal och kontrakt samt bestämmelser och överenskommelser med betoning på interaktiva produktioner, musik och filmljud.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Radioproduktion, 100 poäng

text: Kurskod: LJURAD0

text: Kursen radioproduktion omfattar punkterna 1–5 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i radioproduktion.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Radioproduktioner. Planering, genomförande och utvärdering. Hur arbetsprover kan utformas. – Radioproduktionsmetoder samt olika radioproduktioners kostnader och budget. – Research för radioprogrammet och källkritiskt arbete. – Direktsändning och förinspelade radioprogram. – Att tala i radio med hjälp av manus och röstteknik. – Publicering på olika distributionsplattformar och ljudformat med betoning på radio. – Olika typer av intervjuer. – Innehåll, form, teknik och målgrupp i radioproduktioner ur ett estetiskt och etiskt perspektiv. – Avtal och kontrakt samt lagar, andra bestämmelser och överenskommelser med betoning på radiomediet.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven gör en genomarbetad planering av sitt arbete och genomför och distribuerar efter samråd med handledare ljudproduktioner med hjälp av inspelnings- och redigeringsteknikens avancerade och manuella funktioner. I arbetet använder eleven tekniken med säkerhet för att påverka delar av produktionen. Eleven använder flera ljudproduktionsmetoder för att få underlag till produktioner och tar fram ett genomarbetat manus som följs. I samband med researcharbetet gör eleven en välgrundad och nyanserad bedömning av informationens användbarhet utifrån syftet. I ljudproduktioner använder eleven med säkerhet flera berättartekniker, berättarkomponenter eller dramaturgiska grepp. Produktionen uppvisar en god kvalitet och ett kreativt ljudbildspråk. I arbetet samarbetar eleven med andra för att nå planerade mål samt löser under arbetets gång efter samråd med handledare uppkomna problem. Dessutom intar eleven vid behov olika arbetsroller i gruppen. Eleven arbetar inom givna ramar och ger nyanserade omdömen om vilka konsekvenser ramarna har för produktionen. Eleven redogör utförligt och nyanserat för den berättarteknik, de berättarkomponenter och de dramaturgiska grepp som hon eller han använt i sin produktion samt drar välgrundade och nyanserade slutsatser om på vilket sätt de bidragit till önskvärt resultat. Dessutom ger eleven välgrundade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven gör även en komplex analys och utvärdering av ljudproduktioner som inbegriper välgrundade och nyanserade resonemang om målgruppsanpassning, estetiska uttryck och etiska aspekter. Eleven använder med säkerhet fackspråk i sitt arbete och i sina bedömningar, redogörelser och analyser. Eleven redogör utförligt och nyanserat för grundläggande lagar, andra bestämmelser och överenskommelser inom området och för deras konsekvenser för den egna ljudproduktionen. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet ljudproduktion i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: 1 kap. 6 § gymnasieförordningen (1992:394)

text: framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Ljudproduktion

text: Ljudproduktion omfattar ett stort område, från olika radiogenrer och film- och tv-ljud, till interaktiva medier, dataspel, ljudböcker och ljudinstallationer i offentliga miljöer. Ljud används även inom konstoch kultursfären, som ljudkonst och som redskap för att informera. Den digitala teknikens utveckling har förändrat såväl produktionstekniken som berättandet och har skapat nya möjligheter att distribuera ljud.

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: Ljudproduktion 1, 100 poäng

text: Kurskod: LJULJU01

text: Centralt innehåll

text: • Research, källkritik, produktionsplanering och utvärdering. • Inspelnings- och redigeringsteknik. Distribution. • Ljud vid film- och radioproduktion. • Manusarbete, intervjuteknik och röstfunktion. • Orientering om digital musikproduktion för film och radio, till exempel jinglar och enklare filmmusik. • Orientering om olika genrer och stilar genom ljudmediernas historia. • Förutsättningar för produktion för public service jämfört med reklamfinansierade medier. • Upphovsrätten och pressetiska regler.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Ljudproduktion 2, 100 poäng

text: Kurskod: LJULJU02

text: Centralt innehåll

text: • Dokumentär- och reklamproduktioner. Planering, genomförande och utvärdering. • Inspelnings- och redigeringsteknikens mer avancerade och manuella funktioner. Mikrofoner för olika ändamål. • Orientering om publicering på olika distributionsplattformar. Olika ljudformat. • Manusarbete, från idé, research och källkritik till synopsis och färdigt inspelningsmanus. • Intervjuteknik, till exempel processintervju och aktivt lyssnande. • Berättande med ljud. Hur dramaturgi, berättarteknik och berättarkomponenter används för att berätta en historia eller förmedla en känsla. • Orientering om hur ljud används i olika datormiljöer, inom konst, kultur och undervisning samt för att sprida information. • Estetiska och etiska perspektiv. Hur de påverkar form och innehåll. • Målgruppstänkande. Hur det påverkar form och innehåll. • Kostnadsramar för produktioner och vad det innebär att arbeta inom givna tidsramar och på vilket sätt det påverkar kvaliteten. •

text: Marknadsföringslagen

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven gör en enkel planering av sitt arbete och genomför och distribuerar i samråd med handledare ljudproduktioner med hjälp av inspelnings- och redigeringsteknikens enkla funktioner. I arbetet använder eleven tekniken med viss säkerhet för att påverka delar av produktionen. Eleven använder någon enkel ljudproduktionsmetod för att få underlag till produktioner och tar fram ett enkelt manus som till viss del följs. I samband med researcharbetet gör eleven en enkel bedömning av informationens användbarhet utifrån syftet. I ljudproduktioner använder eleven med viss säkerhet någon berättarteknik, berättarkomponent eller något dramaturgiskt grepp. Produktionen uppvisar en tillfredsställande kvalitet. I arbetet samarbetar eleven med andra för att nå planerade mål samt löser under arbetets gång i samråd med handledare uppkomna problem. Eleven arbetar till viss del inom givna ramar. Eleven redogör översiktligt för den berättarteknik, de berättarkomponenter och de dramaturgiska grepp som hon eller han använt i sin produktion samt drar enkla slutsatser om på vilket sätt de bidragit till önskvärt resultat. Eleven gör även en enkel analys och utvärdering av ljudproduktioner som inbegriper enkla resonemang om målgruppsanpassning, estetiska uttryck och etiska aspekter. 6 Eleven använder med viss säkerhet fackspråk i sitt arbete och i sina bedömningar, redogörelser och analyser.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven gör en genomarbetad planering av sitt arbete och genomför och distribuerar med handledare ljudproduktioner med hjälp 7

text: efter samråd

text: Kurskod: LJUFIL0

text: Centralt innehåll

text: • Filmljud och filmmusik. Planering, utformning och utvärdering. • Produktionsmetoder, planering samt olika fiktiva produktioners kostnader och budget. • Avancerad ljudredigering, ljudbearbetning och mastring. Hur arbetsprover kan utformas. 8 • Digital musikproduktion.

text: • Ljud i olika interaktiva produktioner. Hur det används, produceras och distribueras. • Publicering på olika distributionsplattformar med betoning på interaktiva produktioner, musik och filmljud. • Interaktivt berättande och tekniska verktyg. • Filmljudets berättartekniska funktioner. • Innehåll, form, teknik och målgrupp i ljudproduktioner ur ett estetiskt och etiskt perspektiv. • Avtal och kontrakt samt bestämmelser och överenskommelser med betoning på interaktiva produktioner, musik och filmljud.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Radioproduktion, 100 poäng

text: Kurskod: LJURAD0

text: Centralt innehåll

text: • Radioproduktioner. Planering, genomförande och utvärdering. Hur arbetsprover kan utformas. • Radioproduktionsmetoder samt olika radioproduktioners kostnader och budget. • Research för radioprogrammet och källkritiskt arbete. • Direktsändning och förinspelade radioprogram. • Att tala i radio med hjälp av manus och röstteknik. • Publicering på olika distributionsplattformar och ljudformat med betoning på radio. • Olika typer av intervjuer. • Innehåll, form, teknik och målgrupp i radioproduktioner ur ett estetiskt och etiskt perspektiv. • Avtal och kontrakt samt lagar, andra bestämmelser och överenskommelser med betoning på radiomediet.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven gör en genomarbetad planering av sitt arbete och genomför och distribuerar efter samråd med handledare ljudproduktioner med hjälp av inspelnings- och redigeringsteknikens avancerade och manuella funktioner. I arbetet använder eleven tekniken med säkerhet för att påverka delar av produktionen. Eleven använder flera ljudproduktionsmetoder för att få underlag till produktioner och tar fram ett genomarbetat manus som följs. I samband med researcharbetet gör eleven en välgrundad och nyanserad bedömning av informationens användbarhet utifrån syftet. I ljudproduktioner använder eleven med säkerhet flera berättartekniker, berättarkomponenter eller dramaturgiska grepp. Produktionen uppvisar en god kvalitet och ett kreativt ljudbildspråk. I arbetet samarbetar eleven med andra för att nå planerade mål samt löser under arbetets gång efter samråd med handledare uppkomna problem. Dessutom intar eleven vid behov olika arbetsroller i gruppen. Eleven arbetar inom givna ramar och ger nyanserade omdömen om vilka konsekvenser ramarna har för produktionen. Eleven redogör utförligt och nyanserat för den berättarteknik, de berättarkomponenter och de dramaturgiska grepp som hon eller han använt i sin produktion samt drar välgrundade och nyanserade slutsatser om på vilket sätt de bidragit till önskvärt resultat. Dessutom ger eleven välgrundade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven gör även en komplex analys och utvärdering av ljudproduktioner som inbegriper välgrundade och nyanserade resonemang om målgruppsanpassning, 13 estetiska uttryck och etiska aspekter.

text: Elanders Sverige AB, Vällingby 2010


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

type: stycke

type: paragraf

text: Ämnesplanen för ämnet mediekommunikation finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: 1 1 Senaste lydelse 2010:235.

type: rubrik

text: Bilaga

text: Mediekommunikation

text: Ämnet mediekommunikation behandlar journalistikens, informationens och reklamens innehåll, villkor och roll i samhället. Inom ämnet studeras kommunikationsprocessens olika steg utifrån medieteoretiska metoder och modeller. Ämnet är till sin karaktär såväl teoretiskt som praktiskt. I ämnet behandlas även textens roll som uttrycksmedel, och textens form och innehåll studeras utifrån hur kommunikation riktad till avgränsade målgrupper formuleras.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet mediekommunikation ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om samspelet mellan individer och medier, och om den process som äger rum mellan sändare och mottagare av ett budskap. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla sin språkförmåga samt att med hjälp av relevant teknik formulera och presentera olika typer av information. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om källkritik och förståelse för hur semiotik, retorik och dramaturgi används när budskap formuleras. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla ett kritiskt förhållningssätt till medier genom att belysa och problematisera journalistikens, informationens och reklamens verksamhet, innehåll och uttrycksformer. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att använda medieteoretiska modeller och analysmetoder för att studera hur olika medier riktas mot specifika målgrupper. I undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att arbeta med kvalitativa och kvantitativa undersökningar i samband med kommunikation med olika målgrupper. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att skriva och utforma olika journalistiska texter, informations- och reklamtexter samt muntligt framföra ett budskap och presentera olika innehåll och resultat med modern teknik.

text: Undervisningen i ämnet mediekommunikation ska ge eleverna

text: förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om grundläggande vetenskapliga metoder och modeller inom kommunikationsvetenskapen för att beskriva och analysera olika steg i kommunikationsprocessen. 2. Förmåga att analysera vilken genomslagskraft ett budskaps uttryck och utformning har på olika målgrupper samt utvärdera hur olika budskap tas emot och tolkas. 3. Kunskaper om olika mediers styrkor och svagheter i förhållande till en given målgrupp. 4. Färdigheter i att framställa texter grundade på fakta och saklighet samt kunskaper om hur man varierar språket och väljer rätt uttryck beroende på målgrupp. 5. Färdigheter i att producera och förmedla information för att nå ut med ett givet budskap till en specifik målgrupp.

text: 6. Kunskaper om och färdigheter i att utforma och genomföra marknads- och attitydundersökningar och publika undersökningar samt att analysera och presentera resultatet. 7. Förmåga att använda olika kanaler för att söka information samt att kritiskt granska och värdera denna. 8. Kunskaper om lagar och andra bestämmelser som berör kommunikation via medier.

text: Kurser i ämnet

text: Journalistik, reklam och information 1, 100 poäng. Journalistik, reklam och information 2, 100 poäng, som bygger på kursen journalistik, reklam och information 1. Textkommunikation, 100 poäng.

text: Kurskod: MEEJOU01

text: Kursen journalistik, reklam och information 1 omfattar punkterna 1–3 och 7– 8 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Grundläggande kommunikationsvetenskapliga metoder och teorier, till exempel envägskommunikation, tvåvägskommunikation eller intermedialitet, med fokus på kommunikationsprocessens olika steg. – Analys av olika budskapsinnehåll, avseende språk och gestaltning, som är riktade mot en tänkt målgrupp. – Kommunikation inom journalistik, information och reklam via olika medier i nationellt och internationellt perspektiv. – Informationssökning via olika kanaler, källor och digitala medietillämpningar samt grundläggande metoder för kritisk granskning av deras relevans och trovärdighet. – Lagstiftning, etiska regler och internationella överenskommelser som berör kommunikationsområdet, till exempel

text: marknadsföringslagen

text: , pressetiska regler och erkända internationella regler för reklam.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för olika steg i kommunikationsprocessen utifrån en enkel kommunikationsteori. Dessutom för eleven enkla resonemang om olika produkters och tjänsters kommunikation med hjälp av någon kommunikationsmodell. Eleven redogör översiktligt för hur olika budskap tas emot av en målgrupp och drar enkla slutsatser om vilken betydelse budskapens utformning har för deras effektivitet. Med det som bakgrund redogör eleven översiktligt för 3

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för olika steg i kommunikationsprocessen utifrån en kommunikationsteori. Dessutom för eleven välgrundade resonemang om olika produkters och tjänsters kommunikation med hjälp av några kommunikationsmodeller. Eleven redogör utförligt för hur olika budskap tas emot av en målgrupp och drar välgrundade slutsatser om vilken betydelse budskapens utformning har för deras effektivitet. Med det som bakgrund redogör eleven utförligt för några samband och aspekter som gäller samspelet mellan medier och individ. Eleven redogör utförligt för hur olika medier kommunicerar och fungerar som bärare av budskap via olika kanaler till en nationell och internationell publik. Eleven använder med viss säkerhet olika kanaler och källor som underlag i sitt arbete samt värderar dem med enkla omdömen. Eleven redogör utförligt för lagar och andra bestämmelser som reglerar medierna samt hur de kan relateras till mediernas innehåll och agerande. Dessutom drar eleven välgrundade slutsatser om hur lagar och andra bestämmelser påverkar budskapen i medierna.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Kurskod: MEEJOU02

text: Kursen journalistik, reklam och information 2 omfattar punkterna 2–6 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala områden: – Analys av olika mediers räckvidd och genomslagskraft på olika målgrupper. – Analys av olika budskapsinnehåll, avseende språk och gestaltning, som är riktade mot en tänkt målgrupp genom användande av socialpsykologiska begrepp, till exempel perception, varseblivning och kognitiv dissonans. – Metoder för utformning och presentation av reklamtexter, informationstexter och journalistiska texter och arbeten. – Utformning av reklamtexter, informationstexter och journalistiska texter grundade på fakta och saklighet, riktade till olika målgrupper, för såväl intern som extern kommunikation. – Olika former av marknadsundersökningar och publika undersökningar, till exempel segmentering, tracking, konsumentpaneler och tittar- och läsvärdesundersökningar, i relation till olika typer av medier. – Informationssökning via olika kanaler, källor och digitala medietillämpningar samt metoder för kritisk granskning av deras relevans och trovärdighet.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven för, utifrån olika textexempel, välgrundade resonemang om texten som uttrycksmedel utifrån texttyp, syfte, mottagare och textens förmåga att bära budskap. Dessutom drar eleven välgrundade slutsatser om olika texters påverkan på olika målgrupper. Eleven redogör utförligt för hur olika medier kommunicerar och fungerar som bärare av budskap via olika kanaler till en nationell och internationell publik. Eleven producerar faktabaserade och sakliga journalistiska texter. Dessutom producerar eleven texter med informativt och reklaminriktat innehåll. I arbetet använder eleven med viss säkerhet något journalistiskt och reklamorienterat arbetssätt. Texterna som eleven producerar är anpassade till genren och till syfte och målgrupp samt uppvisar en tillfredsställande språklig kvalitet. Utifrån en given arbetsuppgift producerar eleven efter samråd med handledare en enkel informations- eller reklamkampanj riktad till en specifik målgrupp samt motiverar kampanjutformningen utifrån en medieteoretisk modell. Eleven redogör utförligt för skillnaderna mellan intern och extern kommunikation.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven för, utifrån olika textexempel, välgrundade och nyanserade resonemang om texten som uttrycksmedel utifrån texttyp, syfte, mottagare och textens förmåga att bära budskap. Dessutom drar eleven välgrundade och nyanserade slutsatser om olika texters påverkan på olika målgrupper. Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur olika medier kommunicerar och fungerar som bärare av budskap via olika kanaler till en nationell och internationell publik. Eleven producerar faktabaserade och sakliga journalistiska texter. Dessutom producerar eleven avancerade texter med informativt och reklaminriktat innehåll. I arbetet använder eleven med säkerhet något journalistiskt och reklamorienterat arbetssätt. Texterna som eleven producerar är anpassade till genren och till syfte och målgrupp samt uppvisar en god språklig kvalitet och innehåller väl valda uttrycksformer. Utifrån en given arbetsuppgift producerar eleven efter samråd med handledare en genomarbetad informations- eller reklamkampanj riktad till en specifik målgrupp samt motiverar kampanjutformningen utifrån en medieteoretisk modell. Eleven redogör utförligt och nyanserat för skillnaderna mellan intern och extern kommunikation. Eleven använder efter samråd med handledare kvalitativa och kvantitativa undersökningsmetoder för att undersöka olika medier och olika slags publik. Dessutom använder eleven undersökningsresultaten för att dra välgrundade och nyanserade slutsatser om olika mediers styrkor och svagheter. Eleven använder med säkerhet olika kanaler, källor och digitala medietillämpningar som underlag i sitt arbete samt värderar dem med nyanserade omdömen utifrån deras relevans och användbarhet. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Kurskod: MEETET0

text: Kursen textproduktion omfattar punkterna 4, 5 och 7 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Produktion och analys av journalistiska texter grundade på fakta och saklighet utifrån journalistikens principer. – Produktion och analys av informationstexter och reklamtexter utifrån informationens och reklamens behov. – Grundläggande journalistiska och reklaminriktade arbetssätt, till exempel intervjuer och research. – Språk och uttryck i textproduktioner riktade mot olika målgrupper, till exempel hur semiotik, retorik och dramaturgi används när budskap formuleras. – Skillnader i arbetssätt och innehåll inom extern och intern information. – Informationssökning via olika kanaler, källor och digitala medietillämpningar samt grundläggande metoder för kritisk granskning av deras relevans och trovärdighet.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven för, utifrån olika textexempel, enkla resonemang om texten som uttrycksmedel utifrån texttyp, syfte, mottagare och textens förmåga att bära budskap. Dessutom drar eleven enkla slutsatser om olika texters påverkan på olika målgrupper. Eleven redogör översiktligt för skillnaderna mellan intern och extern kommunikation. Eleven producerar faktabaserade och sakliga enkla journalistiska texter. Dessutom producerar eleven enkla texter med informativt och reklaminriktat innehåll. I arbetet använder eleven med viss säkerhet något journalistiskt och reklamorienterat arbetssätt. Texterna som eleven producerar är till viss del anpassade till genren och till syfte och målgrupp samt uppvisar en tillfredsställande språklig kvalitet. Eleven använder med viss säkerhet olika kanaler och källor som underlag i sitt arbete samt värderar dem med enkla omdömen utifrån deras relevans och användbarhet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven för, utifrån olika textexempel, välgrundade resonemang om texten 8 som uttrycksmedel utifrån texttyp, syfte, mottagare och textens förmåga att

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven för, utifrån olika textexempel, välgrundade och nyanserade resonemang om texten som uttrycksmedel utifrån texttyp, syfte, mottagare och textens förmåga att bära budskap. Dessutom drar eleven välgrundade och nyanserade slutsatser om olika texters påverkan på olika målgrupper. Eleven redogör utförligt och nyanserat för skillnaderna mellan intern och extern kommunikation. Eleven producerar faktabaserade och sakliga journalistiska texter. Dessutom producerar eleven avancerade texter med informativt och reklaminriktat innehåll. I arbetet använder eleven med säkerhet något journalistiskt och reklamorienterat arbetssätt. Texterna som eleven producerar är anpassade till genren och till syfte och målgrupp samt uppvisar en god språklig kvalitet och innehåller väl valda uttrycksformer. Eleven använder med säkerhet olika kanaler och källor som underlag i sitt arbete samt värderar dem med nyanserade omdömen utifrån deras relevans och användbarhet.

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet mediekommunikation i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Mediekommunikation

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet mediekommunikation ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om samspelet mellan individer och medier, och om den process som äger rum mellan sändare och mottagare av ett budskap. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla sin språkförmåga samt att med hjälp av relevant teknik formulera och presentera olika typer av information. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om källkritik och förståelse för hur semiotik, retorik och dramaturgi används när budskap formuleras. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla ett kritiskt förhållningssätt till medier genom att belysa och problematisera journalistikens, informationens och reklamens verksamhet, innehåll och uttrycksformer. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att använda medieteoretiska modeller och analysmetoder för att studera hur olika medier riktas mot specifika målgrupper. I undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att arbeta med kvalitativa och kvantitativa undersökningar i samband med kommunikation med olika målgrupper. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att skriva och utforma olika journalistiska texter, informationsoch reklamtexter samt muntligt framföra ett budskap och presentera olika innehåll och resultat med modern teknik.

text: förutsättningar att utveckla följande:

text: 1. Kunskaper om grundläggande vetenskapliga metoder och modeller inom kommunikationsvetenskapen för att beskriva och analysera olika steg i kommunikationsprocessen. 2. Förmåga att analysera vilken genomslagskraft ett budskaps uttryck och utformning har på olika målgrupper samt utvärdera hur olika budskap tas emot och tolkas. 3. Kunskaper om olika mediers styrkor och svagheter i förhållande till en given målgrupp. 4. Färdigheter i att framställa texter grundade på fakta och saklighet samt kunskaper om hur man varierar språket och väljer rätt uttryck beroende på 2 målgrupp.

text: 5. Färdigheter i att producera och förmedla information för att nå ut med ett givet budskap till en specifik målgrupp. 6. Kunskaper om och färdigheter i att utforma och genomföra marknadsoch attitydundersökningar och publika undersökningar samt att analysera och presentera resultatet. 7. Förmåga att använda olika kanaler för att söka information samt att kritiskt granska och värdera denna. 8. Kunskaper om lagar och andra bestämmelser som berör kommunikation via medier.

text: Kurser i ämnet

text: Kurskod: MEEJOU01

text: Kursen journalistik, reklam och information 1 omfattar punkterna 1–3 och 7–8 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: • Grundläggande kommunikationsvetenskapliga metoder och teorier, till exempel envägskommunikation, tvåvägskommunikation eller intermedialitet, med fokus på kommunikationsprocessens olika steg. • Analys av olika budskapsinnehåll, avseende språk och gestaltning, som är riktade mot en tänkt målgrupp. • Kommunikation inom journalistik, information och reklam via olika medier i nationellt och internationellt perspektiv. • Informationssökning via olika kanaler, källor och digitala medietillämpningar samt grundläggande metoder för kritisk granskning av deras relevans och trovärdighet. • Lagstiftning, etiska regler och internationella överenskommelser som berör kommunikationsområdet, till exempel

text: marknadsföringslagen

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för olika steg i kommunikationsprocessen utifrån en enkel kommunikationsteori. Dessutom för eleven enkla 3

text: resonemang om olika produkters och tjänsters kommunikation med hjälp av någon kommunikationsmodell. Eleven redogör översiktligt för hur olika budskap tas emot av en målgrupp och drar enkla slutsatser om vilken betydelse budskapens utformning har för deras effektivitet. Med det som bakgrund redogör eleven översiktligt för några enkla samband och aspekter som gäller samspelet mellan medier och individ. Eleven redogör översiktligt för hur olika medier kommunicerar och fungerar som bärare av budskap via olika kanaler till en nationell och internationell publik. Eleven använder med viss säkerhet olika kanaler och källor som underlag i sitt arbete samt värderar dem med enkla omdömen. Eleven redogör översiktligt för lagar och andra bestämmelser som reglerar medierna samt hur de kan relateras till mediernas innehåll och agerande. Dessutom drar eleven enkla slutsatser om hur lagar och andra bestämmelser påverkar budskapen i medierna.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika steg i kommunikationsprocessen utifrån en kommunikationsteori. Dessutom för eleven välgrundade och nyanserade resonemang om olika produkters och tjänsters kommunikation med hjälp av några komplexa kommunikationsmodeller. Eleven motiverar utförligt och nyanserat valet av modell. Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur olika budskap tas emot av en målgrupp och drar välgrundade och nyanserade slutsatser om vilken betydelse budskapens utformning har för deras effektivitet. Med det som bakgrund redogör eleven utförligt och nyanserat för några komplexa samband och aspekter som gäller samspelet mellan medier och individ. Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur olika medier kommunicerar och fungerar som bärare av budskap via olika kanaler till en nationell och internationell publik. Eleven använder med säkerhet olika kanaler och källor som underlag i sitt arbete samt värderar dem med nyanserade omdömen. Eleven redogör utförligt och nyanserat för lagar och andra bestämmelser som reglerar medierna samt hur de kan relateras till mediernas innehåll och agerande. Dessutom drar eleven välgrundade och nyanserade slutsatser om hur lagar och andra bestämmelser påverkar budskapen i medierna.

text: Kurskod: MEEJOU02

text: Centralt innehåll

text: • Analys av olika mediers räckvidd och genomslagskraft på olika målgrupper. • Analys av olika budskapsinnehåll, avseende språk och gestaltning, som är riktade mot en tänkt målgrupp genom användande av socialpsykologiska begrepp, till exempel perception, varseblivning och kognitiv dissonans. • Metoder för utformning och presentation av reklamtexter, informationstexter och journalistiska texter och arbeten. • Utformning av reklamtexter, informationstexter och journalistiska texter grundade på fakta och saklighet, riktade till olika målgrupper, för såväl intern som extern kommunikation. • Olika former av marknadsundersökningar och publika undersökningar, till exempel segmentering, tracking, konsumentpaneler och tittar- och läsvärdesundersökningar, i relation till olika typer av medier.

text: • Informationssökning via olika kanaler, källor och digitala medietillämpningar samt metoder för kritisk granskning av deras relevans och trovärdighet.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven för, utifrån olika textexempel, enkla resonemang om texten som uttrycksmedel utifrån texttyp, syfte, mottagare och textens förmåga att bära budskap. Dessutom drar eleven enkla slutsatser om olika texters påverkan på olika målgrupper. Eleven redogör översiktligt för hur olika medier kommunicerar och fungerar som bärare av budskap via olika kanaler till en nationell och internationell publik. Eleven producerar faktabaserade och sakliga enkla journalistiska texter. Dessutom producerar eleven enkla texter med informativt och reklaminriktat innehåll. I arbetet använder eleven med viss säkerhet något journalistiskt och reklamorienterat arbetssätt. Texterna som eleven producerar är till viss del anpassade till genren och till syfte och målgrupp samt uppvisar en tillfredsställande språklig kvalitet. Utifrån en given arbetsuppgift producerar eleven i samråd med handledare en enkel informations- eller reklamkampanj riktad till en specifik målgrupp. Eleven redogör översiktligt för skillnaderna mellan intern och extern kommunikation. Eleven använder i samråd med handledare enkla kvalitativa och kvantitativa undersökningsmetoder för att undersöka olika medier och olika slags publik. Dessutom använder eleven undersökningsresultaten för att dra enkla slutsatser om olika mediers styrkor och svagheter. Eleven använder med viss säkerhet olika kanaler, källor och digitala medietillämpningar som underlag i sitt arbete samt värderar dem med enkla omdömen utifrån deras relevans och användbarhet. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven producerar faktabaserade och sakliga journalistiska texter. Dessutom producerar eleven texter med informativt och reklaminriktat innehåll. I arbetet använder eleven med viss säkerhet något journalistiskt och reklamorienterat arbetssätt. Texterna som eleven producerar är anpassade till genren och till syfte och målgrupp samt uppvisar en tillfredsställande språklig kvalitet. Utifrån en given arbetsuppgift producerar eleven efter samråd med handledare en enkel informations- eller reklamkampanj riktad till en specifik målgrupp samt motiverar kampanjutformningen utifrån en medieteoretisk modell. Eleven redogör utförligt för skillnaderna mellan intern och extern kommunikation. Eleven använder efter samråd med handledare kvalitativa och kvantitativa undersökningsmetoder för att undersöka olika medier och olika slags publik. Dessutom använder eleven undersökningsresultaten för att dra välgrundade slutsatser om olika mediers styrkor och svagheter. Eleven använder med viss säkerhet olika kanaler, källor och digitala medietillämpningar som underlag i sitt arbete samt värderar dem med enkla omdömen utifrån deras relevans och användbarhet. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven för, utifrån olika textexempel, välgrundade och nyanserade resonemang om texten som uttrycksmedel utifrån texttyp, syfte, mottagare och textens förmåga att bära budskap. Dessutom drar eleven välgrundade och nyanserade slutsatser om olika texters påverkan på olika målgrupper. Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur olika medier kommunicerar och fungerar som bärare av budskap via olika kanaler till en nationell och internationell publik. Eleven producerar faktabaserade och sakliga journalistiska texter. Dessutom producerar eleven avancerade texter med informativt och reklaminriktat innehåll. I arbetet använder eleven med säkerhet något journalistiskt och reklamorienterat arbetssätt. Texterna som eleven producerar är anpassade till genren och till syfte och målgrupp samt uppvisar en god språklig kvalitet och innehåller väl valda uttrycksformer. Utifrån en given arbetsuppgift producerar eleven efter samråd med handledare en genomarbetad informations- eller reklamkampanj riktad till en specifik målgrupp samt motiverar kampanjutformningen utifrån en medieteoretisk modell. Eleven redogör utförligt och nyanserat för skillnaderna mellan intern och extern kommunikation. Eleven använder efter samråd med handledare kvalitativa och kvantitativa undersökningsmetoder för att undersöka olika medier och olika 7 slags publik. Dessutom använder eleven undersökningsresultaten för att

text: Textkommunikation, 100 poäng

text: Kurskod: MEETET0

text: Centralt innehåll

text: • Produktion och analys av journalistiska texter grundade på fakta och saklighet utifrån journalistikens principer. • Produktion och analys av informationstexter och reklamtexter utifrån informationens och reklamens behov. • Grundläggande journalistiska och reklaminriktade arbetssätt, till exempel intervjuer och research. • Språk och uttryck i textproduktioner riktade mot olika målgrupper, till exempel hur semiotik, retorik och dramaturgi används när budskap formuleras. • Skillnader i arbetssätt och innehåll inom extern och intern information. • Informationssökning via olika kanaler, källor och digitala medietillämpningar samt grundläggande metoder för kritisk granskning av deras relevans och trovärdighet.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven för, utifrån olika textexempel, välgrundade resonemang om texten som uttrycksmedel utifrån texttyp, syfte, mottagare och textens förmåga att bära budskap. Dessutom drar eleven välgrundade slutsatser om olika texters påverkan på olika målgrupper. Eleven redogör utförligt för skillnaderna mellan intern och extern kommunikation. Eleven producerar faktabaserade och sakliga journalistiska texter. Dessutom producerar eleven texter med informativt och reklaminriktat innehåll. I arbetet använder eleven med viss säkerhet något journalistiskt och reklamorienterat arbetssätt. Texterna som eleven producerar är anpassade till genren och till syfte och målgrupp samt uppvisar en tillfredsställande språklig kvalitet. Eleven använder med viss säkerhet olika kanaler och källor som underlag i sitt arbete samt värderar dem med enkla omdömen utifrån deras relevans och användbarhet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Ansvarig utgivare: Ulrika Lindén Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20 Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: Elanders Sverige AB, Vällingby 2010


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet medieproduktion finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: 1 1 Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Medieproduktion

text: Ämnet medieproduktion har sin bas i både praktisk och teoretisk kunskapstradition. Inom ämnet studeras den process och de tekniker som ligger till grund för medieproduktioner inom både medieområdet och det estetiska området. Hur produkterna gestaltas och utformas är tillsammans med etiska frågor centrala inslag i ämnet. Ämnet behandlar områdets utveckling även i ett internationellt perspektiv eftersom medieproduktioner ofta har en global spridning.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet medieproduktion ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om produktionsprocessens olika steg där frågor om produktinnehåll, marknad, målgrupp och i vilket sammanhang produkten publiceras ingår. Undervisningen ska också leda till att eleverna genom praktiskt arbete utvecklar förståelse för hur medieproduktioner skapas. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om sambanden mellan innehåll, form och funktion samt förmåga att samarbeta. I undervisningen ska också medieproduktioners olika syften, till exempel att överföra värderingar, sprida åsikter, informera och förklara skeenden eller göra reklam för en viss produkt, problematiseras. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om text-, bild- och ljudarbete för att kunna omsätta egna och andras idéer till färdiga produktioner. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att pröva alternativa tillvägagångssätt för att utveckla sin kreativitet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utifrån teoretiska kunskaper om produktionsprocessen praktiskt få framställa olika medieproduktioner, prova olika roller, utveckla samarbetsförmågan och hålla uppsatta tidsramar. Eleverna ska även ges möjlighet att pröva retoriska och kreativa berättargrepp vid muntlig, skriftlig och visuell framställning.

text: Undervisningen i ämnet medieproduktion ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Förmåga att planera och genomföra medieproduktioner från idé till färdig produktion riktade till specifika målgrupper med hjälp av modern teknik. 2. Kunskaper om och färdigheter i att använda text, bild och ljud i samverkan så att dessa gemensamt bygger upp och förstärker ett budskap. 3. Kunskaper om olika roller och de ingående stegen i arbetet med medieproduktioner samt hur de samverkar. 4. Förmåga att samarbeta och arbeta inom givna tidsramar. 5. Kunskaper om begrepp, teorier och modeller som beskriver hur budskap formuleras. 6. Förmåga att analysera och utvärdera medieproduktioner med avseende på den färdiga produkten, produktionens olika led och 2 målgrupp.

text: Kurser i ämnet SKOLFS

text: Medieproduktion 1, 100 poäng. 2010:1155 Medieproduktion 2, 100 poäng, som bygger på kursen medieproduktion 1.

text: Medieproduktion 1, 100 poäng

text: Kurskod: MEPMEI01

text: Kursen medieproduktion 1 omfattar punkterna 1–6 under rubriken Ämnets syfte, med särskild betoning på punkterna 1 och 3–4. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Förarbete inför medieproduktioner och framställning av enkla förlagor i form av synopsis, skisser eller manus. – Textskrivning, fotografering, filmning, ljudupptagning och redigering. – Olika redovisningsformer av produkter, till exempel tidningar, filmer och utställningar, i analog eller digital form. – Olika roller vid medieproduktioner, till exempel skribent, fotograf, ljudtekniker och redigerare. Betydelsen av samarbete. – Tidsramar och deras betydelse vid medieproduktioner. – Grundläggande berättargrepp och modeller som behandlar produktionsprocessen. – Modeller för analys av olika målgrupper. – Modeller för grundläggande analys av egna och andras medieproduktioner utifrån innehåll, form och funktion.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven gör en enkel planering av sitt arbete och genomför i samråd med handledare några medieproduktioner med hjälp av modern teknik. I arbetet använder eleven med viss säkerhet någon metod för att ta fram underlag till medieproduktioner riktade mot tänkta målgrupper och utför ett enkelt researcharbete. Eleven gör en enkel bedömning av researcharbetets användbarhet. Eleven presenterar förarbetet i form av enkla synopsis, manus eller skisser. I medieproduktionen använder eleven med viss säkerhet text, bild och ljud i samverkan för att nå uppsatta mål utifrån synopsis, manus eller skisser samt tänkt målgrupp. Eleven använder enkla berättargrepp för att förmedla innehållet till en tänkt målgrupp. Under arbetets gång löser eleven i samråd med handledare uppkomna problem. Eleven redogör översiktligt för olika roller vid medieproduktioner samt hur rollerna påverkar och är beroende av varandra. Dessutom beskriver eleven översiktligt hur de olika stegen i arbetet med medieproduktioner bildar en helhet. I arbetet samarbetar eleven med andra för att nå planerade mål. Eleven väljer och använder en enkel strategi för att hålla sig inom uppsatta tidsramar. 3

text: Betyget D

text: Betyget C

text: resultat. Eleven gör en analys av medieproduktioner som inbegriper välgrundade resonemang om produktionernas utformning och målgruppsanpassning. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A SKOLFS Eleven gör en genomarbetad planering av sitt arbete och genomför efter 2010:1155 samråd med handledare några medieproduktioner med hjälp av modern teknik som är anpassad till syfte och målgrupp. I arbetet använder eleven med säkerhet någon metod för att ta fram underlag till medieproduktioner riktade mot tänkta målgrupper och utför ett genomarbetat researcharbete. Eleven gör en välgrundad och nyanserad bedömning av researcharbetets användbarhet. Eleven presenterar förarbetet i form av genomarbetade synopsis, manus eller skisser. I medieproduktionen använder eleven med säkerhet text, bild och ljud i samverkan för att nå uppsatta mål utifrån synopsis, manus eller skisser samt tänkt målgrupp. Eleven använder genomtänkta berättargrepp för att förmedla innehållet till en tänkt målgrupp. Under arbetets gång löser eleven efter samråd med handledare uppkomna problem. Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika roller vid medieproduktioner samt hur rollerna påverkar och är beroende av varandra. Dessutom beskriver eleven med hjälp av modeller och begrepp utförligt och nyanserat hur de olika stegen i arbetet med medieproduktioner bildar en helhet. I arbetet samarbetar eleven med andra för att nå planerade mål. Dessutom intar eleven vid behov olika arbetsroller i gruppen. Eleven väljer och använder strategier för att hålla sig inom uppsatta tidsramar. Vid behov

text: anpassar eleven strategierna för att arbetet ska slutföras inom uppsatta

text: Medieproduktion 2, 100 poäng

text: Kurskod: MEPMEI02

text: Kursen medieproduktion 2 omfattar punkterna 1–6 under rubriken Ämnets syfte, med särskild betoning på punkterna 1 och 6. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Förarbete inför och planering av medieproduktioner utifrån givna sammanhang. 5

text: – Framställning av förlagor i form av utvecklade synopsis, skisser eller manus. – Textskrivning, fotografering, filmning, ljudupptagning och redigering. – Olika redovisningsformer av produkter, till exempel tidningar, filmer och utställningar, i analog eller digital form. – Olika roller vid medieproduktioner, till exempel skribent, fotograf, ljudtekniker och redigerare, samt hur dessa samarbetar. – Tidsramar och deras betydelse vid medieproduktioner. – Teorier, begrepp och modeller som behandlar produktionsprocessen. – Retoriska berättargrepp och strategier vid olika medieproduktioner. – Modeller för fördjupad analys av olika målgrupper med fokus på beteenden och förväntningar samt hur produkter utformas för att möta olika målgrupper. – Kommunikationsvetenskapliga modeller och teorier för analys av medieproduktioners innehåll, form och funktion.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven gör en enkel planering av sitt arbete och genomför i samråd med handledare några medieproduktioner med hjälp av modern teknik. I arbetet använder eleven med viss säkerhet någon metod för att ta fram underlag till medieproduktioner riktade mot tänkta målgrupper och utför ett enkelt researcharbete. Eleven gör en enkel bedömning av researcharbetets användbarhet. Eleven presenterar förarbetet i form av enkla synopsis, manus eller skisser. I medieproduktionen använder eleven med viss säkerhet text, bild och ljud i samverkan för att nå uppsatta mål utifrån synopsis, manus eller skisser samt tänkt målgrupp. Eleven använder enkla berättargrepp för att förmedla innehållet till en tänkt målgrupp. Under arbetets gång löser eleven i samråd med handledare uppkomna problem. Eleven redogör översiktligt för olika roller vid medieproduktioner samt hur rollerna påverkar och är beroende av varandra. Dessutom beskriver eleven översiktligt hur de olika stegen i arbetet med medieproduktioner bildar en helhet. I arbetet samarbetar eleven med andra för att nå planerade mål. Eleven väljer och använder en enkel strategi för att hålla sig inom uppsatta tidsramar. Eleven redogör översiktligt för de berättargrepp som hon eller han använt i sin medieproduktion för att förmedla innehållet till en tänkt målgrupp samt drar enkla slutsatser om på vilket sätt de bidragit till önskvärt resultat. Eleven gör en enkel analys av medieproduktioner, som inbegriper enkla resonemang om produktionernas utformning och målgruppsanpassning. I sin analys använder eleven begrepp ur någon kommunikationsvetenskaplig teori för att dra enkla slutsatser. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D SKOLFS Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E. 2010:1155

text: Betyget C

text: Eleven gör en genomarbetad planering av sitt arbete och genomför efter samråd med handledare några medieproduktioner med hjälp av modern teknik. I arbetet använder eleven med viss säkerhet någon metod för att ta fram underlag till medieproduktioner riktade mot tänkta målgrupper och utför ett genomarbetat researcharbete. Eleven gör en välgrundad bedömning av researcharbetets användbarhet. Eleven presenterar förarbetet i form av genomarbetade synopsis, manus eller skisser. I medieproduktionen använder eleven med viss säkerhet text, bild och ljud i samverkan för att nå uppsatta mål utifrån synopsis, manus eller skisser samt tänkt målgrupp. Eleven använder berättargrepp för att förmedla innehållet till en tänkt målgrupp. Under arbetets gång löser eleven efter samråd med handledare uppkomna problem. Eleven redogör utförligt för olika roller vid medieproduktioner samt hur rollerna påverkar och är beroende av varandra. Dessutom beskriver eleven utförligt hur de olika stegen i arbetet med medieproduktioner bildar en helhet. I arbetet samarbetar eleven med andra för att nå planerade mål. Eleven väljer och använder strategier för att hålla sig inom uppsatta tidsramar. Eleven redogör utförligt för de berättargrepp som hon eller han använt i sin medieproduktion för att förmedla innehållet till en tänkt målgrupp samt drar välgrundade slutsatser om på vilket sätt de bidragit till önskvärt resultat. Eleven gör en analys av medieproduktioner, som inbegriper välgrundade resonemang om produktionernas utformning och målgruppsanpassning. I sin analys använder eleven begrepp ur någon kommunikationsvetenskaplig teori, samt egna och andras dokumenterade erfarenheter, för att dra välgrundade slutsatser. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven gör en genomarbetad planering av sitt arbete och genomför efter samråd med handledare några medieproduktioner med hjälp av modern teknik som är anpassad till syfte och målgrupp. I arbetet använder eleven med säkerhet någon metod för att ta fram underlag till medieproduktioner riktade mot tänkta målgrupper och utför ett genomarbetat researcharbete. Eleven gör en välgrundad och nyanserad bedömning av researcharbetets användbarhet. Eleven presenterar förarbetet i form av genomarbetade synopsis, manus eller skisser. I medieproduktionen använder eleven med säkerhet text, bild och ljud i samverkan för att nå uppsatta mål utifrån 7

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet medieproduktion i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: 1 kap. 6 § gymnasieförordningen (1992:394)

text: framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Medieproduktion

text: Ämnets syfte

text: 6. Förmåga att analysera och utvärdera medieproduktioner med avseende på den färdiga produkten, produktionens olika led och målgrupp.

text: Kurser i ämnet

text: Medieproduktion 1, 100 poäng. Medieproduktion 2, 100 poäng, som bygger på kursen medieproduktion 1.

text: Medieproduktion 1, 100 poäng

text: Kurskod: MEPMEI01

text: Centralt innehåll

text: • Förarbete inför medieproduktioner och framställning av enkla förlagor i form av synopsis, skisser eller manus. • Textskrivning, fotografering, filmning, ljudupptagning och redigering. • Olika redovisningsformer av produkter, till exempel tidningar, filmer och utställningar, i analog eller digital form. • Olika roller vid medieproduktioner, till exempel skribent, fotograf, ljudtekniker och redigerare. Betydelsen av samarbete. • Tidsramar och deras betydelse vid medieproduktioner. • Grundläggande berättargrepp och modeller som behandlar produktionsprocessen. • Modeller för analys av olika målgrupper. • Modeller för grundläggande analys av egna och andras medieproduktioner utifrån innehåll, form och funktion.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för olika roller vid medieproduktioner samt hur rollerna påverkar och är beroende av varandra. Dessutom beskriver eleven översiktligt hur de olika stegen i arbetet med medieproduktioner bildar en helhet. I arbetet samarbetar eleven med andra för att nå planerade mål. Eleven väljer och använder en enkel strategi för att hålla sig inom uppsatta tidsramar. Eleven redogör översiktligt för de berättargrepp som hon eller han använt i sin medieproduktion för att förmedla innehållet till en tänkt målgrupp samt drar enkla slutsatser om på vilket sätt de bidragit till önskvärt resultat. Eleven gör en enkel analys av medieproduktioner, som inbegriper enkla resonemang om produktionernas utformning och målgruppsanpassning. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: resultat. Eleven gör en analys av medieproduktioner som inbegriper välgrundade resonemang om produktionernas utformning och målgruppsanpassning. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss 4 säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Eleven gör en genomarbetad planering av sitt arbete och genomför efter samråd med handledare några medieproduktioner med hjälp av modern teknik som är anpassad till syfte och målgrupp. I arbetet använder eleven med säkerhet någon metod för att ta fram underlag till medieproduktioner riktade mot tänkta målgrupper och utför ett genomarbetat researcharbete. Eleven gör en välgrundad och nyanserad bedömning av researcharbetets användbarhet. Eleven presenterar förarbetet i form av genomarbetade synopsis, manus eller skisser. I medieproduktionen använder eleven med säkerhet text, bild och ljud i samverkan för att nå uppsatta mål utifrån synopsis, manus eller skisser samt tänkt målgrupp. Eleven använder genomtänkta berättargrepp för att förmedla innehållet till en tänkt målgrupp. Under arbetets gång löser eleven efter samråd med handledare uppkomna problem. Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika roller vid medieproduktioner samt hur rollerna påverkar och är beroende av varandra. Dessutom beskriver eleven med hjälp av modeller och begrepp utförligt och nyanserat hur de olika stegen i arbetet med medieproduktioner bildar en helhet. I arbetet samarbetar eleven med andra för att nå planerade mål. Dessutom intar eleven vid behov olika arbetsroller i gruppen. Eleven väljer och använder strategier för att hålla sig inom uppsatta tidsramar. Vid

text: behov anpassar eleven strategierna för att arbetet ska slutföras inom

text: uppsatta tidsramar. Eleven redogör utförligt och nyanserat för de berättargrepp som hon eller han använt i sin medieproduktion för att förmedla innehållet till en tänkt målgrupp samt drar välgrundade och nyanserade slutsatser om på vilket sätt de bidragit till önskvärt resultat. Dessutom ger eleven välgrundade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven gör en komplex analys av medieproduktioner som inbegriper välgrundade och nyanserade resonemang om produktionernas utformning och målgruppsanpassning. Dessutom ger eleven förslag på hur medieproduktionerna kan förbättras. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Medieproduktion 2, 100 poäng

text: Kurskod: MEPMEI02

text: Centralt innehåll

text: • Förarbete inför och planering av medieproduktioner utifrån givna sammanhang. • Framställning av förlagor i form av utvecklade synopsis, skisser eller manus. • Textskrivning, fotografering, filmning, ljudupptagning och redigering. • Olika redovisningsformer av produkter, till exempel tidningar, filmer och utställningar, i analog eller digital form. • Olika roller vid medieproduktioner, till exempel skribent, fotograf, ljudtekniker och redigerare, samt hur dessa samarbetar. • Tidsramar och deras betydelse vid medieproduktioner. • Teorier, begrepp och modeller som behandlar produktionsprocessen. • Retoriska berättargrepp och strategier vid olika medieproduktioner. • Modeller för fördjupad analys av olika målgrupper med fokus på beteenden och förväntningar samt hur produkter utformas för att möta olika målgrupper. • Kommunikationsvetenskapliga modeller och teorier för analys av medieproduktioners innehåll, form och funktion.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven gör en enkel planering av sitt arbete och genomför i samråd med handledare några medieproduktioner med hjälp av modern teknik. I arbetet använder eleven med viss säkerhet någon metod för att ta fram underlag till medieproduktioner riktade mot tänkta målgrupper och utför ett enkelt researcharbete. Eleven gör en enkel bedömning av researcharbetets användbarhet. Eleven presenterar förarbetet i form av enkla synopsis, manus eller skisser. I medieproduktionen använder eleven med viss säkerhet text, bild och ljud i samverkan för att nå uppsatta mål utifrån synopsis, manus eller skisser samt tänkt målgrupp. Eleven använder enkla berättargrepp för att förmedla innehållet till en tänkt målgrupp. Under arbetets gång löser eleven i samråd med handledare uppkomna problem. Eleven redogör översiktligt för olika roller vid medieproduktioner samt hur rollerna påverkar och är beroende av varandra. Dessutom beskriver eleven översiktligt hur de olika stegen i arbetet med medieproduktioner bildar en helhet. I arbetet samarbetar eleven med andra för att nå planerade mål. Eleven väljer och använder en enkel strategi för att hålla sig inom uppsatta tidsramar. Eleven redogör översiktligt för de berättargrepp som hon eller han använt i sin medieproduktion för att förmedla innehållet till en tänkt målgrupp samt drar enkla slutsatser om på vilket sätt de bidragit till önskvärt resultat. Eleven gör en enkel analys av medieproduktioner, 6 som inbegriper enkla resonemang om produktionernas utformning och

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: uppsatta tidsramar. Eleven redogör utförligt och nyanserat för de berättargrepp som hon eller han använt i sin medieproduktion för att förmedla innehållet till en tänkt målgrupp samt drar välgrundade och nyanserade slutsatser om på vilket sätt de bidragit till önskvärt resultat. Dessutom ger eleven välgrundade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven gör en komplex analys av medieproduktioner, som inbegriper välgrundade och nyanserade resonemang om produktionernas utformning och målgruppsanpassning. I sin analys använder eleven begrepp ur några kommunikationsvetenskapliga teorier, samt egna och andras dokumenterade erfarenheter, för att dra välgrundade och nyanserade slutsatser. Dessutom ger eleven förslag på hur medieproduktionerna kan förbättras. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Elanders Sverige AB, Vällingby 2010


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet medier, samhälle och kommunikation finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: 1 1 Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Medier, samhälle och kommunikation

text: Ämnet medier, samhälle och kommunikation har sin bas inom medie- och kommunikationsvetenskap, journalistikvetenskap och samhällsvetenskap. Det behandlar såväl traditionella som nya mediers roll i samhället samt deras historiska utveckling. I ämnet ingår även delar i den lagstiftning och de etiska regler som förekommer inom medieområdet samt de principiella resonemangen bakom dessa. Ämnet behandlar också vilka strategier och drivkrafter som styr olika aktörers kommunikation i samhället. Kommunikationsområdet är till sin karaktär internationellt och därför präglas ämnet av ett internationellt perspektiv.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet medier, samhälle och kommunikation ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om kommunikation ur ett samhällsperspektiv. I undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att arbeta med historiska skeenden för att på så sätt kunna anta ett historiskt perspektiv på massmediers utveckling. Eleverna ska även ges möjlighet att utreda, undersöka och beskriva komplexa mediesammanhang, till exempel mediernas konvergens och de sociala mediernas betydelse. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om mediernas påverkan på samhället och mediernas roll i den demokratiska processen samt hur olika ägarintressen skaffar sig makt att påverka och styra innehållet i media. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om mediernas roll i olika länder och ländernas ekonomiska och institutionella förutsättningar för mediernas utveckling. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att studera och använda olika massmedieteorier för att analysera och strukturera masskommunikation. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur man använder olika kanaler för att söka information samt förmåga att kritiskt granska budskap som framförs genom dem. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att praktiskt formulera mediebudskap och att uttrycka olika uppfattningar om massmedier såväl muntligt och skriftligt som med modern teknik.

text: Undervisningen i ämnet medier, samhälle och kommunikation ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om den historiska bakgrunden till dagens mediesituation, mediernas roll i samhället och deras betydelse för utvecklingen av demokratin och samtidskulturen. 2. Förmåga att analysera svensk och internationell mediestruktur samt pågående förändringar inom medie- och kommunikationsområdet. 3. Förmåga att använda grundläggande vetenskaplig kommunikationsteori för att analysera sambanden och samspelet mellan människor, medier och samhälle.

text: Kurser i ämnet

text: Medier, samhälle och kommunikation 1, 100 poäng. Medier, samhälle och kommunikation 2, 100 poäng, som bygger på kursen medier, samhälle och kommunikation 1.

text: Kurskod: MERMEE01

text: Kursen medier, samhälle och kommunikation 1 omfattar punkterna 1–4 och 7 under rubriken Ämnets syfte, med särskild betoning på punkterna 1–4.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Mediernas tillkomst, utveckling och påverkan ur ett historiskt och dagsaktuellt perspektiv. Mediernas roll i samhället och deras betydelse för demokratin och samtidskulturen. – Analys av nationella och internationella mediestrukturer samt pågående förändringar inom dem. – Strukturer och ägandeförhållanden inom mediesektorn på såväl nationell som internationell nivå. – Grundläggande kommunikationsteori samt masskommunikation via både traditionella medier och nya medieformer. – Lagar och andra bestämmelser samt internationella överenskommelser och etiska regler inom kommunikationsområdet. – Analoga och digitala medietillämpningars betydelse för medieutvecklingen såväl historiskt som nationellt och globalt samt som plattform för nationell och internationell opinionsbildning.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för mediernas utveckling, mediesituationen i dag och mediernas roll i samhället. Dessutom redogör eleven utförligt för samband mellan mediernas roll och demokratins och samtidskulturens utveckling. Eleven redogör utförligt för den svenska och internationella mediestrukturen. Dessutom drar eleven välgrundade slutsatser om utvecklingstendenser inom dagens massmedier och kommunikation. I arbetet använder eleven med säkerhet någon kommunikationsteori för att beskriva samband mellan människor, medier och samhälle. Eleven redogör utförligt för lagar, andra bestämmelser, överenskommelser och etiska regler inom medieområdet samt för bakgrunden till deras utformning och förändring. Dessutom diskuterar eleven utförligt lagar och regler i förhållande till mediernas innehåll och drar välgrundade slutsatser om hur de påverkar medierna i samhället. I arbetet använder eleven med viss säkerhet digitala medietillämpningar och andra källor för att söka, granska, tolka och värdera information. Eleven värderar med enkla omdömen informationens relevans och källornas trovärdighet. Eleven presenterar sina resultat och mediebudskap på ett strukturerat sätt samt formulerar sig självständigt i förhållande till källorna.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för mediernas utveckling, mediesituationen i dag och mediernas roll i samhället. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för komplexa samband mellan mediernas roll och demokratins och samtidskulturens utveckling. Eleven redogör utförligt och nyanserat för den svenska och internationella mediestrukturen. Dessutom drar eleven välgrundade och nyanserade slutsatser om utvecklingstendenser inom dagens massmedier och kommunikation. I arbetet använder eleven med säkerhet kommunikationsteorier för att beskriva komplexa samband mellan människor, medier och samhälle. Eleven redogör utförligt och nyanserat för lagar, andra bestämmelser, överenskommelser och etiska regler inom medieområdet samt för bakgrunden till deras utformning och förändring. Dessutom diskuterar eleven utförligt och nyanserat lagar och regler i förhållande till mediernas innehåll och drar välgrundade och nyanserade slutsatser om hur de påverkar medierna i samhället. I arbetet använder eleven med säkerhet digitala medietillämpningar och andra källor för att söka, granska, tolka och värdera information. Eleven värderar med nyanserade omdömen informationens relevans och källornas trovärdighet. Eleven presenterar med säkerhet sina resultat och mediebudskap på ett strukturerat sätt samt formulerar sig självständigt i förhållande till källorna.

text: Kurskod: MERMEE02

text: Kursen medier, samhälle och kommunikation 2 omfattar punkterna 1–7 under rubriken Ämnets syfte, med särskild betoning på punkterna 5, 6 och 7.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Mediernas tillkomst, utveckling och påverkan ur ett historiskt och dagsaktuellt perspektiv. Mediernas roll i samhället och deras betydelse för utvecklingen av demokratin och samtidskulturen. – Analys av nationella och internationella mediestrukturer och pågående förändringar inom dem. Teorier och modeller som behandlar mediernas utveckling och förändring i ett nationellt och internationellt perspektiv. – Grundläggande kommunikationsteori och olika aspekter på de strategier och drivkrafter som styr olika aktörers kommunikation i samhället. – Lagar och andra bestämmelser samt internationella överenskommelser och etiska regler inom kommunikationsområdet. – Mediers budskap och olika perspektiv på vad medier betyder för att sprida värderingar och attityder globalt. – Mediers olika användningsområden samt hur massmedier används för att föra ut budskap till olika mottagare.

text: – Organisationer, ägare och opinionsbildare samt hur de använder medier för att påverka samhället. – Informationssökning via olika digitala medietillämpningar och kritisk granskning av deras relevans och trovärdighet.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för mediernas utveckling, mediesituationen i dag och mediernas roll i samhället. Dessutom redogör eleven översiktligt för enkla samband mellan mediernas roll och demokratins och samtidskulturens utveckling. Eleven redogör översiktligt för den svenska och internationella mediestrukturen. Dessutom drar eleven enkla slutsatser om utvecklingstendenser inom dagens massmedier och kommunikation. I arbetet använder eleven med viss säkerhet någon kommunikationsteori för att beskriva samband mellan människor, medier och samhälle. Eleven redogör översiktligt för lagar, andra bestämmelser, överenskommelser och etiska regler inom medieområdet samt för bakgrunden till deras utformning och förändring. Dessutom diskuterar eleven översiktligt lagar och regler i förhållande till mediernas innehåll och drar enkla slutsatser om hur de påverkar medierna i samhället. Eleven granskar med viss säkerhet värderingar och attityder i mediernas budskap och drar enkla slutsatser om olika budskap och den påverkan de kan ha på opinionsbildning. Dessutom beskriver eleven översiktligt hur olika ägarintressen kan kopplas till medier samt drar enkla slutsatser om hur dessa intressen utövar makt genom att påverka och styra innehållet i medier. I arbetet använder eleven med viss säkerhet digitala medietillämpningar och andra källor för att söka, granska, tolka och värdera information. Eleven värderar med enkla omdömen informationens relevans och källornas trovärdighet. Eleven presenterar med viss säkerhet sina resultat och mediebudskap på ett strukturerat sätt.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för mediernas utveckling, mediesituationen i dag och mediernas roll i samhället. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för komplexa samband mellan mediernas roll och demokratins och samtidskulturens utveckling. Eleven redogör utförligt och nyanserat för den svenska och internationella mediestrukturen. Dessutom drar eleven välgrundade och nyanserade slutsatser om utvecklingstendenser inom dagens massmedier och kommunikation. I arbetet använder eleven med säkerhet kommunikationsteorier för att beskriva komplexa samband mellan människor, medier och samhälle. Eleven redogör utförligt och nyanserat för lagar, andra bestämmelser, överenskommelser och etiska regler inom medieområdet samt för bakgrunden till deras utformning och förändring. Dessutom diskuterar eleven utförligt och nyanserat lagar och regler i förhållande till mediernas innehåll och drar välgrundade och nyanserade slutsatser om hur de påverkar medierna i samhället. Eleven granskar med säkerhet värderingar och attityder i mediernas budskap och drar välgrundade och nyanserade slutsatser om olika budskap och den påverkan detta kan ha på opinionsbildning. Dessutom beskriver eleven utförligt och nyanserat hur olika ägarintressen kan kopplas till medier samt drar välgrundade och nyanserade slutsatser om hur dessa intressen utövar makt genom att påverka och styra innehållet i medier.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet medier, samhälle och kommunikation i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Medier, samhälle och kommunikation

text: Ämnets syfte

text: 3. Förmåga att använda grundläggande vetenskaplig kommunikationsteori för att analysera sambanden och samspelet mellan människor, medier och samhälle. 4. Kunskaper om lagar, andra bestämmelser, överenskommelser och etiska regler inom medieområdet samt bakgrunden och motiven till deras utformning. 5. Förmåga att kritiskt granska värderingar och attityder i mediernas budskap. 6. Kunskaper om olika ägarintressen inom medieområdet, ägarnas möjligheter att påverka innehållet i medier samt opinionsbildningen i samhället. 7. Förmåga att använda digitala medietillämpningar och olika källor för att söka, granska, tolka och värdera information samt förmåga att presentera resultat och mediebudskap med hjälp av varierande uttrycksformer.

text: Kurser i ämnet

text: Kurskod: MERMEE01

text: Centralt innehåll

text: • Mediernas tillkomst, utveckling och påverkan ur ett historiskt och dagsaktuellt perspektiv. Mediernas roll i samhället och deras betydelse för demokratin och samtidskulturen. • Analys av nationella och internationella mediestrukturer samt pågående förändringar inom dem. • Strukturer och ägandeförhållanden inom mediesektorn på såväl nationell som internationell nivå. • Grundläggande kommunikationsteori samt masskommunikation via både traditionella medier och nya medieformer. • Lagar och andra bestämmelser samt internationella överenskommelser och etiska regler inom kommunikationsområdet. • Analoga och digitala medietillämpningars betydelse för medieutvecklingen såväl historiskt som nationellt och globalt samt som plattform för nationell och internationell opinionsbildning.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för mediernas utveckling, mediesituationen i dag och mediernas roll i samhället. Dessutom redogör eleven översiktligt för enkla samband mellan mediernas roll och demokratins och samtidskulturens utveckling. Eleven redogör översiktligt för den svenska och internationella mediestrukturen. Dessutom drar eleven enkla slutsatser om utvecklingstendenser inom dagens massmedier och kommunikation. I arbetet använder eleven med viss säkerhet någon kommunikationsteori för att beskriva enkla samband mellan människor, medier och samhälle. Eleven redogör översiktligt för lagar, andra bestämmelser, överenskommelser och etiska regler inom medieområdet samt för bakgrunden till deras utformning och förändring. Dessutom diskuterar eleven översiktligt lagar och regler i förhållande till mediernas innehåll och drar enkla slutsatser om hur de påverkar medierna i samhället. I arbetet använder eleven med viss säkerhet digitala medietillämpningar och andra källor för att söka, granska, tolka och värdera information. Eleven värderar med enkla omdömen informationens relevans och källornas trovärdighet. Eleven presenterar med viss säkerhet sina resultat och mediebudskap på ett strukturerat sätt.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Kurskod: MERMEE02

text: Centralt innehåll

text: • Mediernas tillkomst, utveckling och påverkan ur ett historiskt och dagsaktuellt perspektiv. Mediernas roll i samhället och deras betydelse för utvecklingen av demokratin och samtidskulturen.

text: • Analys av nationella och internationella mediestrukturer och pågående förändringar inom dem. Teorier och modeller som behandlar mediernas utveckling och förändring i ett nationellt och internationellt perspektiv. • Grundläggande kommunikationsteori och olika aspekter på de strategier och drivkrafter som styr olika aktörers kommunikation i samhället. • Lagar och andra bestämmelser samt internationella överenskommelser och etiska regler inom kommunikationsområdet. • Mediers budskap och olika perspektiv på vad medier betyder för att sprida värderingar och attityder globalt. • Mediers olika användningsområden samt hur massmedier används för att föra ut budskap till olika mottagare. • Organisationer, ägare och opinionsbildare samt hur de använder medier för att påverka samhället. • Informationssökning via olika digitala medietillämpningar och kritisk granskning av deras relevans och trovärdighet.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: 6 Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för mediernas utveckling, mediesituationen i dag och mediernas roll i samhället. Dessutom redogör eleven utförligt för samband mellan mediernas roll och demokratins och samtidskulturens utveckling. Eleven redogör utförligt för den svenska och internationella mediestrukturen. Dessutom drar eleven välgrundade slutsatser om utvecklingstendenser inom dagens massmedier och kommunikation. I arbetet använder eleven med säkerhet någon kommunikationsteori för att beskriva samband mellan människor, medier och samhälle. Eleven redogör utförligt för lagar, andra bestämmelser, överenskommelser och etiska regler inom medieområdet samt för bakgrunden till deras utformning och förändring. Dessutom diskuterar eleven utförligt lagar och regler i förhållande till mediernas innehåll och drar välgrundade slutsatser om hur de påverkar medierna i samhället. Eleven granskar med viss säkerhet värderingar och attityder i mediernas budskap och drar välgrundade slutsatser om olika budskap och den påverkan de kan ha på opinionsbildning. Dessutom beskriver eleven utförligt hur olika ägarintressen kan kopplas till medier samt drar välgrundade slutsatser om hur dessa intressen utövar makt genom att påverka och styra innehållet i medier. I arbetet använder eleven med viss säkerhet digitala medietillämpningar och andra källor för att söka, granska, tolka och värdera information. Eleven värderar med enkla omdömen informationens relevans och källornas trovärdighet. Eleven presenterar sina resultat och mediebudskap på ett strukturerat sätt samt formulerar sig självständigt i förhållande till källorna.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: innehåll och drar välgrundade och nyanserade slutsatser om hur de påverkar medierna i samhället. Eleven granskar med säkerhet värderingar och attityder i mediernas budskap och drar välgrundade och nyanserade slutsatser om olika budskap och den påverkan detta kan ha på opinionsbildning. Dessutom beskriver eleven utförligt och nyanserat hur olika ägarintressen kan kopplas till medier samt drar välgrundade och nyanserade slutsatser om hur dessa intressen utövar makt genom att påverka och styra innehållet i medier. I arbetet använder eleven med säkerhet digitala medietillämpningar och andra källor för att söka, granska, tolka och värdera information. Eleven värderar med nyanserade omdömen informationens relevans och källornas trovärdighet. Eleven presenterar med säkerhet sina resultat och mediebudskap på ett strukturerat sätt samt formulerar sig självständigt i förhållande till källorna.

text: Ansvarig utgivare: Ulrika Lindén Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20 Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: Elanders Sverige AB, Vällingby 2010