fs: skvfs

publisher: Skatteverket

title: Skatteverkets föreskrifter om värderingen av hyreshusenheter och ägarlägenhetsenheter vid 2016 års förenklade fastighetstaxering

text: Vid klassificering av värdefaktorn storlek för tomtmark är byggrätt den rätt som finns att uppföra en ny byggnad på värderingsenheten. Byggrätt ska anges i kvadratmeter bruttoarea ovan mark. Vad som framgår av Svensk Standard SS 21054:2009 ska gälla vid mätning av bruttoarea ovan mark. Men ovan mark avses att golvet i närmast högre våning ligger mer än 1,5 meter över omgivande markyta.

type: stycke

type: paragraf

text: Värdefaktorn typ av bebyggelse ska indelas i klasserna bostäder och lokaler. Med bostäder avses utrymmen inrättade för boende samt biutrymmen enligt Svensk Standard SS 21054:2009. Med lokaler avses detsamma som framgår av

text: 12 kap. 1 § tredje stycket jordabalken

text: Hyreshus och ägarlägenheter

type: rubrik

text: Vid klassificeringen av värdefaktorn hyra ska hyran bestämmas till den hyra som gäller enligt kontraktet och som är den totala faktiska årshyran för år 2014 inom värderingsenheten. Detta gäller oavsett när hyreskontrakt tecknats. Årshyran är hela det belopp hyresgästen har att betala till hyresvärden. I årshyran ska ingå kostnader för uppvärmning, vatten och avlopp, fastighetsskatt och andra kostnader men inte avgifter för hushållsförbrukning av elektricitet och gas eller kabel-tv, bredband och liknande avgifter eller mervärdesskatt. I årshyran ska inte ingå ersättning från uthyrning av mark eller markanläggning. Hyran ska anges i hela tusental kronor.

text: När uppgifter om faktisk årshyra för 2014 saknas för hela eller delar av värderingsenheten eller om värderingsenhetens beskaffenhet har förändrats efter år 2014 så att årshyran har ändrats mer än vad som

text: motsvaras av på orten normala hyresförändringar, ska den faktiska årshyran för ett senare år användas. I sådana fall ska det senare årets hyra omräknas till 2014 års nivå.

text: Till grund för värderingen av bostäder och lokaler ska i stället för faktisk årshyra i vissa fall läggas jämförelsehyra. Med jämförelsehyra avses när bruksvärdehyra respektive marknadsmässig hyra ska bestämmas till vad som gäller för likvärdiga bostäder och lokaler i värdeområdet. Jämförelsehyra ska tillämpas för sådana bostäder och lokaler som – innehas med bostadsrätt – är andelslägenheter – disponeras av ägaren eller av honom närstående – varit outhyrda under hela året eller del av året eller för vilka hyresrabatter utgår, eller – har en faktisk hyra som är en internhyra. Med internhyra avses att hyran har överenskommits mellan parter med intressegemenskap. Detsamma gäller om den faktiska årshyran på annat sätt uppenbart avviker från bruksvärdehyra då det gäller bostäder eller marknadsmässig hyra i fråga om lokaler. Med marknadsmässig hyra 2014 avses genomsnittlig årshyra för likartade lokaler detta år.

text: Vid klassificering av värdefaktorn ålder för hyreshus och ägarlägenheter är nybyggnadsår det år då den övervägande delen av hyreshuset eller ägarlägenheten togs eller kunde ha tagits i bruk. Det tidigaste nybyggnadsår som ska användas är 1929.

text: Indelning i värdeområden och provvärderingsområden

text: Hyreshus och ägarlägenheter samt tomtmark till dessa ska indelas i värde- och provvärderingsområden på sätt som framgår av riktvärdekarta H i bilaga 1 . ___________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 september 2015 och tillämpas första gången vid förenklad fastighetstaxering år 2016 och därefter vid särskilda fastighetstaxeringar till och med 2018 av hyreshus- och ägarlägenhetsenheter.

text: På Skatteverkets vägnar

text: INGMAR HANSSON Lena Abrahamsson (Rättsavdelningen enhet 3)

text: 1 Bilagan utesluten här. Den finns tillgänglig hos Skatteverket och på www.skatteverket.se.

type: foreskrift


title: Skatteverkets föreskrifter om allmänna taxeringsregler vid förenklad och särskild fastighetstaxering 2016

text: Varje byggnadskropp ska anses som en byggnad, om inte annat anges i andra stycket. Är en byggnadskropp uppdelad genom vertikalt genomgående väggar i två eller flera självständigt fungerande enheter, ska varje del av byggnadskroppen indelas som en särskild byggnad. Ligger byggnadskroppen på flera fastigheter, ska byggnadskroppen indelas i särskilda byggnader i enlighet med fastighetsindelningen. Gemensamma vinds- eller källarutrymmen utgör inte hinder för en sådan indelning som sägs i andra stycket. Byggnadskropp som genom vertikalt genomgående väggar är uppdelad i delar med två bostadslägenheter i varje del, ska dock indelas som en byggnad (hyreshus) om byggnadskroppen ligger på en fastighet.

text: Byggnad under uppförande

text: En byggnad ska anses vara under uppförande till dess att den till övervägande del kunnat tas i bruk i sin slutliga utformning och därmed för sitt blivande ändamål. En byggnad som används för kommersiellt bruk ska anses ha tagits i bruk vid den tidpunkt då förutsättningar finns för byggnadens ägare att till övervägande del tillgodogöra sig avkastning från den nyuppförda byggnaden.

text: Omräkningsfaktor för byggnad under uppförande

text: Omräkningsfaktorn för byggnad under uppförande ska för hela riket bestämmas så som anges i nedanstående tabell. Byggnadsvärdet för byggnad under uppförande får dock aldrig överstiga det byggnadsvärde som skulle ha åsatts byggnaden i färdigt skick.

text: År För FFT 14 För AFT 15 För FFT 16 2012 0,5 2013 0,5 0,5 2014 0,5 0,5 0,5 2015 0,5 0,5 0,5

text: Avrundning

text: Då storleken av en värdefaktor ska anges med föreskriven noggrannhet, ska matematisk avrundning enligt Svensk Standard SS 14141 regel A tillämpas, om inte annat anges särskilt. ___________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 september 2015 och tillämpas vid förenklad och särskild fastighetstaxering 2016. På Skatteverkets vägnar INGEMAR HANSSON Lena Abrahamsson (Rättsavdelningen, enhet 3)


title: Skatteverkets föreskrifter om personalliggare

text: Uttrycket personalliggare har i dessa föreskrifter samma betydelse som i

text: 39 kap.

text: 11 b §§

text: skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: Uttrycken restaurang-, frisör-, tvätteri- och byggverksamhet samt byggarbetsplats har i dessa föreskrifter samma betydelse som uttrycken har i

text: 39 kap. 2 § skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: Med samlad personalliggare avses den personalliggare som en byggherre enligt

text: 39 kap. 12 § andra stycket skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: ska hålla tillgänglig för Skatteverket på en byggarbetsplats. Den består av de personalliggare som de som bedriver byggverksamhet på byggarbetsplatsen ska hålla tillgängliga för byggherren.

text: Gemensamma bestämmelser

text: Sifferuppgifter som en personalliggare ska innehålla enligt

text: 9 kap. 5 § första stycket skatteförfarandeförordningen (2011:1261)

text: ska anges med användande av tecknen 0–9. Annan text än namn och sifferuppgifter ska avfattas på svenska.

text: I

text: anges vilka uppgifter som en personalliggare ska innehålla. Andra uppgifter får antecknas i personalliggaren om detta inte hindrar Skatteverkets kontroll.

text: Ändring i en personalliggare får inte göras genom att en uppgift utplånas eller på annat sätt görs oläslig utan ska göras genom tillägg. Av ett tillägg ska framgå, förutom det som lagts till, vem som gjort tillägget och tidpunkten då tillägget gjorts. Vid komplettering genom införande av uppgift som rätteligen borde förts in tidigare ska framgå vem som gjort kompletteringen och tidpunkten då kompletteringen gjorts.

text: tvätteriverksamheter

text: Personalliggare i restaurang-, frisör- och tvätteriverksamheter får föras manuellt eller elektroniskt.

text: En manuellt förd personalliggare ska vara bunden till sin form och dess sidor ska vara förnumrerade. I en sådan personalliggare ska alla uppgifter antecknas med beständig skrift.

text: Särskilda bestämmelser för byggverksamhet

text: Personalliggare i byggverksamhet ska enligt

text: 39 kap. 11 a § skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: föras elektroniskt.

text: Av

text: 2 kap. 2 a § första stycket skatteförfarandeförordningen (2011:1261)

text: framgår att den som registreras enligt

text: 7 kap. 2 a § skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: ska tilldelas ett identifikationsnummer för byggarbetsplatsen. Identifikationsnumret ska framgå av personalliggaren.

text: En personalliggare ska vara utformad på ett sådant sätt att de uppgifter, som liggaren ska innehålla enligt

text: , kan föras in och att uppgifter, som inte förts in vid den tidpunkt då de borde förts in, kan föras in senare.

text: Personalliggaren ska vara utformad på ett sådant sätt att det framgår när uppgifter har förts in i liggaren. Datum och tidpunkt ska anges i formaten ÅÅÅÅ:MM:DD respektive TT:MM:SS.

text: Personalliggaren ska vara utformad på ett sådant sätt att det vid kontrollbesök går att se vilka uppgifter som har förts in inom ett visst tidsintervall.

text: En samlad personalliggare ska vara utformad på ett sådant sätt att det vid kontrollbesök går att se uppgifter som avser en viss person eller vissa personer som bedriver byggverksamhet på byggarbetsplatsen. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2016. 2. Genom föreskrifterna upphävs Skatteverkets föreskrifter (

text: SKVFS 2006:22

text: ) om personalliggare. 3. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för ärenden som avser tid före ikraftträdandet.

text: På Skatteverkets vägnar

text: INGEMAR HANSSON Anders Bäck (Produktionsavdelningen, verksamhetsenhet 3)


title: Skatteverkets föreskrifter om identifikationsnummer för en byggarbetsplats

text: Ett identifikationsnummer enligt

text: för en byggarbetsplats ska bestå av 13 alfanumeriska tecken i formatet A–Z och 0–9. ___________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2016.

text: På Skatteverkets vägnar


title: Skatteverkets föreskrifter om förberedelsearbetet inför 2017 års allmänna fastighetstaxering av lantbruksenheter

text: I denna föreskrift avses med riktvärdekarta: en karta (kartbild) på vilken gränserna mellan värdeområden för en eller flera typer av värderingsenheter har angetts samt de riktvärdeangivelser och de förutsättningar som enligt tillhörande förteckning ska gälla inom respektive värdeområde, riktvärdekarta LS: riktvärdekarta för småhus och tomtmark till småhus ingående i lantbruksenhet, riktvärdekarta J: riktvärdekarta för ekonomibyggnad, åkermark och betesmark, riktvärdekarta SK: riktvärdekarta för produktiv skogsmark utan avverkningsrestriktioner, produktiv skogsmark med avverkningsrestriktioner och skogligt impediment, normhus: ett sådant småhus som anges i

text: 8 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152)

text: , normaltomt: en sådan tomt som anges i

text: 1 kap. 3 § fastighetstaxeringsförordningen (1993:1199)

text: , och värdenivå: sådan uppgift som enligt

text: 7 kap. 3 § fastighetstaxeringslagen

text: erfordras inom varje värdeområde för att bestämma riktvärde. Övriga begrepp som används i denna föreskrift har samma innebörd som i

text: fastighetstaxeringslagen

text: Värdeområde

text: För en värdefaktor inom ett värdeområde ska det anges på riktvärdekartan om det förutsätts något annat än genomsnittliga förhållanden.

text: I ett värdeområde får det inte ingå delområden med så skilda värdenivåer att olika riktvärdeangivelser kan anges för delområdena.

text: Riktvärdekarta för småhus och tomtmark till småhus vid allmän fastighetstaxering 2015 ska ligga till grund för indelningen i värdeområden.

text: Av riktvärdekarta LS ska framgå Skatteverkets beslut avseende – indelningen i värdeområden för småhus och tomtmark till småhus, – riktvärdeangivelse och de förutsättningar som gäller för beräkning av riktvärden för småhus, och – riktvärdeangivelse och de förutsättningar som gäller för beräkning av riktvärden för tomtmark. Ett värdeområde för småhus och tomtmark till småhus får inte omfatta mer än en kommun. Ett värdeområde för småhus får endast omfatta ett värdeområde för tomtmark.

text: För småhus som ingår i en lantbruksenhet ska riktvärdeangivelse anges för varje värdeområde och avse en värderingsenhet bestående av ett normhus. Riktvärdeangivelse för småhus ska innefatta uppgifter om dels vilken värdenivå (S-nivåfaktor) och dels vilken tabell för åldersinverkan (SO-tabell L) som ska gälla inom varje värdeområde för de tre klasserna (friliggande hus, kedjehus m.m. och radhus) av värdefaktorn byggnadskategori.

text: För tomtmark ingående i lantbruksenhet ska riktvärdeangivelse anges för varje värdeområde för tomtmark och avse en normaltomt. För de tre klasserna av värdefaktorn typ av bebyggelse – tomtmark för friliggande hus, för kedjehus m.m. och för radhus – ska riktvärdeangivelse för tomtmark inom ett värdeområde innehålla uppgift om de genomsnittliga egenskaperna, dvs. – normaltomtens storlek i kvadratmeter, – normaltomtens värde i kronor, – korrektionsbelopp i kronor per kvadratmeter vid avvikelse från normaltomtens storlek, – belägenhetsfaktorer för belägenhetsklasserna 1 och 2, – VA-klass för normaltomten, och – korrektionsbelopp i kronor per klass vid avvikelse från normaltomtens VA-klass. Beloppet ska anges i hela 2 000-tal kronor. Om vägledande ortspriser saknas ska normaltomtens riktvärdeangivelse anges med ledning av tomtvärdetabell enligt

text: 1 kap. 35 b § fastighetstaxeringsförordningen (1993:1199)

text: Av riktvärdekarta J och tillhörande förteckning ska framgå Skatteverkets beslut avseende – indelningen i värdeområden, – vilken värdenivå (E-nivåfaktor) som gäller inom varje värdeområde för ekonomibyggnader och vilken E-tabell som ska tillämpas, och

text: – vilken värdenivå (J-nivåfaktor) som gäller inom varje värdeområde för åkermark och betesmark. Riktvärdekarta J ska upprättas för varje län.

text: Av riktvärdekarta SK ska framgå Skatteverkets beslut avseende – indelningen i värdeområden, och – vilken värdenivå (SK-nivåfaktor) som gäller inom varje värdeområde för produktiv skogsmark utan avverkningsrestriktioner, produktiv skogsmark med avverkningsrestriktioner och skogligt impediment. Riktvärdekarta SK ska upprättas för varje län.

text: Underlag för riktvärdeangivelser

text: Förslag till riktvärdeangivelser respektive förslag till vilka förutsättningar som ska gälla för riktvärdekartorna LS, J och SK ska upprättas med utgångspunkt från köpeskillingar för representativa överlåtelser under åren 2013–2015. Dessa överlåtelser ska avse hela eller delar av lantbruksenheter som enligt bestämmelserna i 1 A kap.

text: fastighetstaxeringsförordningen (1993:1199)

text: har granskats och godkänts och därefter tagits in i Skatteverkets ortsprisregister.

text: Om marknadsvärdenivån avseende de representativa överlåtelserna av lantbruksenheter som skett under åren 2013–2015 har förändrats under denna period ska en prisutvecklingsfaktor bestämmas. Prisutvecklingsfaktorn ska bestämmas så att köpeskillingarna motsvarar 2015 års marknadsvärdesnivå. Prisutvecklingsfaktorerna ska differentieras om prisutvecklingen har varit väsentligt olika för skilda regioner eller för olika slags egendom. För viktning av överlåtelser gjorda under åren 2013–2015 ska vid beräkning av 2015 års marknadsvärdesnivå, följande koefficienter användas: – för 2013: 0,6 – för 2014: 0,8 – för 2015: 1,0.

text: För riktvärdekarta SK ska förslag till riktvärdeangivelser i huvudsak grunda sig på överlåtelser för medelstora lantbruksenheter där köpeskillingen till huvudsaklig del, 75 procent eller mer, kan antas ha avsett produktiv skogsmark utan avverkningsrestriktioner, produktiv skogsmark med avverkningsrestriktioner och skogligt impediment (skogsdominerade). För viktning av överlåtelser av enbart produktiv skogsmark utan avverkningsrestriktioner, produktiv skogsmark med avverkningsrestriktioner och skogligt impediment ska följande koefficienter användas om den produktiva skogsmarken utan avverkningsrestriktioner är: – under 4 hektar: 0,5 – 4–9 hektar: 1,0

text: – 10 hektar och större: 1,5. För övriga skogsdominerade överlåtelser ska följande koefficienter användas om den produktiva skogsmarken utan avverkningsrestriktioner är: – under 10 hektar: 0,5 – 10 hektar och större: 1,0.

text: För riktvärdekarta J ska förslag till riktvärdeangivelser i huvudsak grunda sig på överlåtelser för medelstora lantbruksenheter där köpeskillingen till övervägande del, mer än 50 procent, kan antas ha avsett åkermark, betesmark och ekonomibyggnad (jordbruksdominerade). För viktning av överlåtelser av enbart åker- och betesmark ska följande koefficienter användas: – under 4 hektar: 0,5 – 4–9 hektar: 1,0 – 10 hektar och större: 1,5. För jordbruksdominerade överlåtelser om 10 hektar och större och där köpeskillingen till huvudsaklig del, 75 procent eller mer, kan antas ha avsett åkermark och betesmark ska koefficienten 1,0 användas. För jordbruksdominerade överlåtelser om 10 hektar och större och där köpeskillingen till huvudsaklig del inte kan antas ha avsett åkermark och betesmark samt för övriga jordbruksdominerade överlåtelser under 10 hektar ska koefficienten 0,5 användas.

text: För de överlåtelser som inte är skogsdominerade eller jordbruksdominerade ska koefficienten 1,0 användas.

text: Varje överlåtelse viktas genom en sammanvägning av två koefficienter. Den ena beroende av överlåtelseår och den andra som är beroende av typ och storlek på sätt som anges i 11–14 §§. Sammanvägningen utgörs av produkten av de två koefficienterna och överlåtelserna får totalt nio olika vikter.

text: Provvärdering

text: Under förberedelsearbetet ska provvärdering ske för att kontrollera vilken taxeringsvärdesnivå som kommer att uppnås vid tillämpning av föreslagna indelningar i värdeområden och riktvärdeangivelser. De förutsättningar som anges på riktvärdekartorna LS, J och SK för respektive byggnadstyp och ägoslag ska leda fram till taxeringsvärden som motsvarar 75 procent av marknadsvärdesnivån för respektive grupp av lantbruksenheter. Provvärderingen ska göras med utgångspunkt från de förslag till riktvärdekartor som Lantmäteriet ska lämna till Skatteverket enligt 27 och 28 §§. De representativa överlåtelserna enligt 18 § ska ligga till grund för provvärderingen. En analys av de tillämpade prisutvecklingsfaktorerna ska göras och taxeringsvärdesnivåer och spridning ska anges för åren 2013, 2014 och 2015.

text: Provvärdering ska ske för varje värdeområde och omfatta samtliga provvärderingsobjekt. Då ett antal värdeområden tillsammans ska bilda ett provvärderingsområde ska detta framgå av en bilagd beskrivning till riktvärdekartan. Varje provvärderingsområde ska ha ett särskilt nummer.

text: Kontrollvärdering

text: Kontrollvärdering ska avse överlåtelser av lantbruksenheter eller delar därav som överlåtits genom köp eller frivilliga fastighetsregleringar och ska avse ett eller flera värdeområden. Kontrollvärderingen ska ske utifrån nedanstående indelning i grupper. För grupperna a–c ska kontrollvärderingen göras på länsnivå. a. Kontrollvärdering ska göras för grupper av värdeområden för produktiv skogsmark utan avverkningsrestriktioner, produktiv skogsmark med avverkningsrestriktioner och skogligt impediment. Kontrollvärderingen ska avse samtliga överlåtelser där köpeskillingen till huvudsaklig del kan antas ha avsett produktiv skogsmark utan avverkningsrestriktioner, produktiv skogsmark med avverkningsrestriktioner och skogligt impediment. Särredovisning ska ske för överlåtelser avseende skogsarealklasser enligt följande: – upp till 29 hektar – 30–49 hektar – 50–200 hektar – över 200 hektar. b. Kontrollvärdering ska göras för grupper av värdeområden för åkermark och betesmark och ska avse samtliga överlåtelser där köpeskillingen till övervägande del kan antas ha avsett ekonomibyggnad, åkermark och betesmark. Särredovisning ska ske för överlåtelser avseende åkerarealklasser enligt följande: – upp till 9 hektar – 10–29 hektar – 30–100 hektar – över 100 hektar. c. Kontrollvärdering ska göras för grupper av värdeområden för småhus på lantbruk och tomtmark till småhus på lantbruk och ska avse samtliga överlåtelser där köpeskillingen till övervägande del kan antas ha avsett småhus på lantbruk och tomtmark till småhus på lantbruk. Särredovisning ska ske för överlåtelser avseende värdeklasser med redovisning av taxeringsvärde enligt följande: – upp till 200 000 kronor – 201 000–400 000 kronor – 401 000–800 000 kronor – 801 000–1 200 000 kronor – 1 201 000–2 000 000 kronor – över 2 000 000 kronor. d. Kontrollvärdering ska avse samtliga överlåtelser för respektive län och respektive kommun. Särredovisning ska ske för överlåtelser

text: avseende dels skogsdominerade taxeringsenheter, dels jordbruksdominerade taxeringsenheter, dels bostadsdominerade taxeringsenheter och dels övriga.

text: Förteckningar över de provvärderingsobjekt (representativa överlåtelser) som legat till grund för prov- och kontrollvärderingen ska bifogas redovisningen av kontrollvärderingen. Förteckningarna ska upprättas per kommun och innehålla – fastighetsbeteckning, – överlåtelsedatum, – köpeskilling, jämkad köpeskilling, prisutvecklingsfaktor, korrigerad köpeskilling och koefficient för viktning av köpet, – klassindelningsdata för värderingsenheterna, – värden för värderingsenheterna, delvärden och taxeringsvärden enligt föreslagna riktvärdeangivelser, och – taxeringsvärdet dividerat med korrigerad köpeskilling (T/K). För varje värdeområde eller grupp av värdeområden ska dessutom genomsnittligt T/K redovisas.

text: Förteckning över gallrade överlåtelser ska upprättas per kommun. Grunderna för bortgallring ska anges i varje enskilt fall utifrån följande gallringskoder: TR Transportköp EX Tvångsförvärv X Vissa exekutiva förvärv S Släktköp IG Annan intressegemenskap LV Köp av egendom med lågt taxeringsvärde LK Köp eller fastighetsreglering av egendom med låg köpeskilling eller låg likvid IA Köp av ideell andel, om andelen understiger 50 procent, såvida inte samtidigt försålts andelar uppgående till minst 50 procent AE Köpeskillingen kan inte jämkas i den omfattning som erfordras TS Överlåtelser som är särskilt svåra att analysera AP Överlåtelser med extrem relation mellan köpeskilling och taxeringsvärde ES Köp som inte huvudsakligen avser en och samma typ av taxeringsenhet

text: Värderingsmetoder, klassindelning av värdefaktorer och värdetabeller

text: Lantmäteriet ska på det sätt Skatteverket bestämmer till Skatteverket lämna preliminära förslag till värderingsmetoder, klassindelning av värdefaktorer och värdetabeller för lantbruksenheter. Till grund för förslagen ska ligga det som anges i 1–5 och 10–16 §§ Skatteverkets föreskrifter (

text: SKVFS 2013:9

text: ) om värderingen vid förenklad fastighetstaxering av lantbruksenheter 2014 och Skatte-

text: verkets föreskrifter (

text: SKVFS 2014:3

text: ) om värderingen av småhusenheter vid 2015 och senare års fastighetstaxeringar. Vid bestämmande av storlekskorrektion för lantbruksenhet ska med medelstor lantbruksenhet enligt

text: 7 kap. 4 a § fastighetstaxeringslagen (1979:1152)

text: förstås en lantbruksenhet vars sammanlagda riktvärde utgör 900 000 kronor. Om inte annat anges särskilt ska Lantmäteriet lämna förslag till Skatteverket om tabeller enligt 29 § och övriga ändringar i

text: fastighetstaxeringsförordningen

text: senast den 7 december 2015.

text: Skogsstyrelsen ska till Skatteverket lämna förslag till sådana tabeller som avses i

text: 1 kap.

text: och

text: 21 §§

text: (skogstabell M och S samt tabell över genomsnittsskogens värden). Lantmäteriet ska till Skatteverket lämna förslag till sådan tabell som avses i

text: 1 kap. 24 § fastighetstaxeringsförordningen

text: (SKI-tabell). Skogsstyrelsen och Lantmäteriet ska avseende sådana tabeller lämna – slutligt förslag senast den 16 november 2015, och – slutligt förslag till värden senast den 27 november 2015.

text: För produktiv skogsmark utan avverkningsrestriktioner, produktiv skogsmark med avverkningsrestriktioner och skogligt impediment ska Lantmäteriet senast den 16 december 2015 utifrån Skogsstyrelsens förslag till tabeller enligt 21 §, kontrollera att tabellernas värderelationer stämmer överens med ortsprismaterialet i provvärderingen.

text: För produktiv skogsmark utan avverkningsrestriktioner, produktiv skogsmark med avverkningsrestriktioner och skogligt impediment ska Skogsstyrelsen till Skatteverket senast den 29 februari 2016 lämna förslag till områdesvisa tabeller över procenttal för sådan volymtillväxt som anges i

text: 18 kap. 4 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152)

text: samt slutligt förslag till skogsbeskrivning för de värdeområden där detta bedöms nödvändigt med hänsyn till förändrade förutsättningar. Förslaget ska för varje värdeområde innehålla uppgift om medelvärden för bonitet, virkesförråd och procenttal för volymtillväxt.

text: Lantmäteriet ska senast den 29 februari 2016 lämna slutligt förslag till indelning i värdeområden för produktiv skogsmark utan avverkningsrestriktioner, produktiv skogsmark med avverkningsrestriktioner och skogligt impediment.

text: Tidplan

text: Lantmäteriet ska på det sätt Skatteverket bestämmer senast den 1 december 2015 säkerställa former och format för leveranser enligt 30 §.

text: Lantmäteriet ska senast den 19 oktober 2015 lämna ett preliminärt förslag till värdeområdesindelning för produktiv

text: Lantmäteriet ska senast den 31 december 2015 till Skatteverket lämna ett preliminärt förslag till värdeområdesindelning för dels ekonomibyggnader, åkermark och betesmark, dels småhus och tomtmark till småhus.

text: Lantmäteriet ska senast den 8 februari 2016 till Skatteverket lämna ett preliminärt förslag till prisutvecklingsfaktorer och senast den 29 februari 2016 lämna slutligt förslag till prisutvecklingsfaktorer.

text: Lantmäteriet ska senast den 22 februari 2016 till Skatteverket lämna preliminärt förslag på värden till de tabeller som avses i –

text: 1 kap. 4 a § fastighetstaxeringsförordningen (1993:1199)

text: (tabeller för storlekskorrektion), –

text: 1 kap.

text: 7 b §§

text: fastighetstaxeringsförordningen

text: (SV-tabell, SOtabell L och FV-tabell L), –

text: 1 kap. 11 § fastighetstaxeringsförordningen

text: (E-tabell), –

text: 1 kap. 17 § fastighetstaxeringsförordningen

text: (J-tabell), –

text: 1 kap.

text: och

text: 21 §§

text: fastighetstaxeringsförordningen

text: (skogstabell M och S), –

text: (SKI-tabell), –

text: 1 kap. 35 a § fastighetstaxeringsförordningen

text: (FB-tabell), och –

text: (tomtvärdetabell). Samma datum ska Lantmäteriet även lämna preliminärt förslag på värden i ny tabell avseende produktiv skogsmark med avverkningsrestriktioner. Övriga förslag som berör Skatteverkets föreskrifter och allmänna råd om taxeringen och värdesättningen senast den 22 februari 2016.

text: Lantmäteriet ska senast den 22 februari 2016 lämna en förteckning till Skatteverket över de vid denna tidpunkt kända representativa överlåtelser av lantbruksenheter som föreslås som provvärderingsobjekt samt en förteckning över de överlåtelser som inte har ansetts som representativa.

text: Lantmäteriet ska senast den 29 februari 2016 till Skatteverket lämna förslag till riktvärdekartorna LS, J och SK (första ansatsen).

text: Lantmäteriet ska senast den 2 maj 2016 för varje lantbruksenhet lämna uppgift till Skatteverket om dels till vilket värdeområde enhetens ekonomibyggnad, åkermark, betesmark, produktiv skogsmark utan avverkningsrestriktioner, produktiv skogsmark med avverkningsrestriktioner och skogligt impediment hör, dels till vilket värdeområde småhus på lantbruk och tomtmark till småhus på lantbruk hör. Samma datum ska Lantmäteriet även lämna uppgift om värdeområdenas omfattning.

text: Lantmäteriet ska senast den 9 maj 2016 till Skatteverket lämna ett förslag till riktvärdekartorna LS, J och SK. Till förslagen ska fogas

text: redovisning av tillämpade provvärderingsområden och företagen provvärdering som visar de genomsnittliga taxeringsvärdenivåer som förslaget leder till.

text: Lantmäteriet ska senast den 30 maj 2016 verkställa de ändringar som Skatteverket bestämmer beträffande de förslag som Lantmäteriet lämnat enligt 33 §. Lantmäteriet ska senast den 13 juni 2016 lämna resultat och tabeller som avses i 29 §. Lantmäteriet ska också till Skatteverket redovisa riktvärdeangivelser för varje värdeområde samt vilka förutsättningar som ska gälla för varje värdeområde. Till förslaget ska fogas dels resultatet av provvärderingen vilken har verifierats genom kontrollvärdering, dels redovisning av tillämpade provvärderingsområden och beräkningar som visar de genomsnittliga taxeringsvärdesnivåer som förslaget leder till. Redovisningen ska ske på sätt som framgår av 16–19 §§.

text: Övrigt

text: Under förberedelsearbetet till 2017 års allmänna fastighetstaxering av lantbruksenheter ska sådana referensgrupper som anges i

text: 19 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152)

text: bestå av tio av de förtroendevalda ledamöterna i skattenämnden. I de fall antalet ledamöter i en skattenämnd är lägre än tio ska samtliga ledamöter ingå i referensgruppen.

text: Vid sammanträde med Skatteverkets referensgrupp ska protokoll föras. ___________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 oktober 2015 och tillämpas vid förberedelsearbetet inför 2017 års allmänna fastighetstaxering av lantbruksenheter.

text: På Skatteverkets vägnar

text: INGEMAR HANSSON Lena Abrahamsson (Rättsavdelningen, enhet 3)


title: Skatteverkets föreskrifter om skyldighet att lämna kontrolluppgift

text: Undantaget i

text: 25 kap. 1 § 7 skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: gäller inte person som är bosatt i eller ska beskattas i ett land eller område enligt nedanstående bilaga. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2016 och tillämpas på kontrolluppgifter som avser inkomståret 2015 och senare. 2. Genom föreskrifterna upphävs Skatteverkets föreskrifter (

text: SKVFS 2012:14

text: ) om skyldighet att lämna kontrolluppgift.

text: På Skatteverkets vägnar

text: INGEMAR HANSSON Åsa Johansson (Rättsavdelningen, enhet 2)

text: Bilaga

text: Albanien Israel Amerikas förenta stater Italien Argentina Australien Jamaica Japan Bangladesh Barbados Kanada Belgien Kazakstan Bolivia Kenya Bosnien och Hercegovina Kina Botswana Korea, Republiken Brasilien Kosovo Bulgarien Kroatien

text: Chile Lettland Cypern Litauen Luxemburg Danmark Makedonien Egypten Malaysia Estland Malta Mauritius Filippinerna Mexiko Finland Montenegro Frankrike Färöarna Namibia Nederländerna Gambia Norge Georgien Nya Zeeland Grekland Grönland Pakistan Polen Indien Portugal Indonesien Irland Rumänien Island Ryssland

text: Bilaga

text: Schweiz Tunisien Serbien Turkiet Singapore Tyskland Slovakien Slovenien Ukraina Spanien Ungern Sri Lanka Storbritannien Venezuela Sydafrika Vietnam Vitryssland Taiwan Tanzania Zambia Thailand Zimbabwe Tjeckien Trinidad och Tobago Österrike


title: Skatteverkets föreskrifter om ändring i Skatteverkets föreskrifter (SKVFS 2009:2) om kontrollenhet till kassaregister

text: 1 kap. Föreskrifternas tillämpningsområde

text: I Skatteverkets föreskrifter (

text: SKVFS 2014:9

text: ) om krav på kassaregister finns allmänna bestämmelser om krav på sådana kassaregister som avses i

text: 39 kap. 2 § skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: . Av 1 kap. 1 § tredje stycket Skatteverkets föreskrifter om krav på kassaregister framgår att som en del i ett kassaregistersystem ska alltid ingå en kontrollenhet eller ett kontrollsystem. Särskilda bestämmelser om kontrollsystemet finns i Skatteverkets föreskrifter (

text: SKVFS 2014:8

text: ) om kontrollsystem till kassaregister. Särskilda bestämmelser om användning av kassaregister finns i Skatteverkets föreskrifter (

text: SKVFS 2014:10

text: ) om användning av kassaregister. I dessa föreskrifter finns särskilda bestämmelser om kontrollenhet till kassaregister. Innehållet i föreskrifterna är uppdelat enligt följande.

text: Se

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster. 2 Författningen omtryckt

text: SKVFS 2009:12

text: . 3 Senaste lydelse

text: SKVFS 2012:5

type: kapitel

text: 1 kap. Föreskrifternas tillämpningsområde 2 kap. Definitioner 3 kap. Allmänna krav på en kontrollenhet 4 kap. Olika typer av kontrollenheter 5 kap. Gränssnitt och klocka 6 kap. Kvittodata från kassaregister och generering av kvittokontrolldata 7 kap. Generering av kontrollkod 8 kap. Lagring av intern data 9 kap. Kryptering och lagring av kvittokontrolldata 10 kap. Överföring av kontrolldata till Skatteverket 11 kap. Kryptering 12 kap. Krav på säkerhet, prestanda, tillförlitlighet och användningsmiljö 13 kap. Tillverkning, test och dokumentation 14 kap. Certifiering av kontrollenhet ( ).

text: 2 kap. Definitioner

text: Med företag avses i dessa föreskrifter den som ska använda kassaregister enligt

text: 39 kap. 4 § skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: Med kontrollremsa och journalminne avses i dessa föreskrifter detsamma som sägs i

text: 42 kap. 2 § skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: SKVFS 2012:5

text: Med kvittodata avses i dessa föreskrifter information som läses in från ett kassaregister till en kontrollenhet.

text: Med kvittokontrolldata avses i dessa föreskrifter del av kvittodata som ger underlag för generering av kontrolldata och kontrollkod.

text: Med kontrolldata avses i dessa föreskrifter kvittokontrolldata och intern data som lagras i kontrollenheten. Endast Skatteverket har åtkomstmöjlighet till kontrolldata i en kontrollenhet.

text: Med kontrollkod avses i dessa föreskrifter en unik kod som identifierar ett kassakvitto.

text: Med kvittotyp normal avses i dessa föreskrifter dels ett sådant kvitto (kassakvitto) som enligt

text: 39 kap. 7 § skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: ska tas fram och erbjudas kunden, dels returkvitto enligt 2 kap. 19 § Skatteverkets föreskrifter (

text: SKVFS 2014:9

text: ) om krav på kassaregister.

text: 4 Senaste lydelse

text: SKVFS 2012:5

text: . 5 Senaste lydelse

text: SKVFS 2012:5

text: I 7 kap. 1 § Skatteverkets föreskrifter om krav på kassaregister finns bestämmelser om vilka uppgifter som ett kassakvitto minst ska innehålla. ( ).

text: Med kvittotyp kopia avses i dessa föreskrifter kopia av ett kassakvitto enligt 7 kap. 1 § Skatteverkets föreskrifter (

text: SKVFS 2014:9

text: ) om krav på kassaregister. (

text: SKVFS 2016:1

text: Med kvittotyp ovning avses i dessa föreskrifter ett övningskvitto enligt 2 kap. 26 § Skatteverkets föreskrifter (

text: SKVFS 2014:9

text: ) om krav på kassaregister. (

text: SKVFS 2016:1

text: Med kvittotyp profo avses i dessa föreskrifter ett pro forma kvitto enligt 2 kap. 16 § Skatteverkets föreskrifter (

text: SKVFS 2014:9

text: ) om krav på kassaregister. (

text: SKVFS 2016:1

text: Med tillverkningsnummer avses i dessa föreskrifter ett unikt nummer på 17 alfanumeriska tecken som identifierar en kontrollenhet och tillverkaren. De fem första tecknen ska vara en unik identitet för tillverkaren. Dessa ska efterföljas av tolv tecken som ska vara en unik identitet för en kontrollenhet. Tecken för tillverkningsnumret får endast utgöras av a–z, A–Z, 0–9, mellanslag och bindestreck. (

text: SKVFS 2012:5

text: Med versionsnummer avses i dessa föreskrifter en unik identifikation av en programvaras version som ändras vid varje förändring av programvaran. Med revisionsnummer avses en unik identifikation av en hårdvaras version som ändras vid varje ny förändring av hårdvaran.

text: Med tillverkare avses i dessa föreskrifter även underleverantör till tillverkaren. Med produktionsmiljö avses i dessa föreskrifter hela processen från utveckling av kontrollenheter till tillverkning av kontrollenheter.

text: 3 kap. Allmänna krav på en kontrollenhet

text: En kontrollenhet ska uppfylla kraven i dessa föreskrifter.

text: En kontrollenhet ska enbart ha funktioner som anges i dessa föreskrifter. Ytterligare funktioner får dock finnas om dessa är nödvändiga för att säkerställa de krav som anges i dessa föreskrifter.

text: Om ett tillbehör eller annan utrustning kopplas till ett kassaregister ska inte kontrollenhetens funktioner förändras.

text: En kontrollenhet får vara så konstruerad att den kan vara i funktion hos företaget samtidigt som den för över kontrolldata till Skatteverket på sätt som anges i 10 kap.

text: En kontrollenhet får inte skriva över eller radera kontrolldata. Dock får kontrolldata som är äldre än fem år skrivas över eller raderas.

text: Motsvarande gäller för uppdateringar av nödvändiga delar av intern data.

text: En kontrollenhets hölje ska vara försett med minst information om  modellbeteckning,  tillverkningsnummer,  versionsnummer för programvaran,  revisionsnummer för hårdvaran,  namnet på det organ som certifierat kontrollenheten,  certifikatets beteckning, och  beteckningen ”

text: SKVFS 2009:2

text: SKVFS 2016:1

text: Skatteverkets huvudnyckel

text: Av 11 kap. 1 § första stycket framgår att en giltig huvudnyckel utfärdad av Skatteverket ska användas vid generering av individuella krypteringsnycklar till varje kontrollenhet. På ansökan av den som vill tillverka kontrollenheter ska Skatteverket skyndsamt utfärda en huvudnyckel om sökanden kan uppvisa certifikat att aktuell kontrollenhetsmodell är certifierad i enlighet med dessa föreskrifter. Skatteverkets huvudnyckel utfärdas endast för en viss tid eller för tillverkning av ett visst antal kontrollenheter. I 14 kap. 29–33 §§ finns bestämmelser om hur tillverkaren ska hantera Skatteverkets huvudnyckel i sin produktionsmiljö. Skatteverkets huvudnyckel får inte användas för tillverkning av kontrollenheter om sådana övervakande åtgärder som ett certifieringsorgan ska utföra enligt 14 kap. 17 och 18 §§ inte utförs. Om sådana åtgärder inte kan utföras beroende på att certifieringsorganets ackreditering upphört att gälla utgör detta inte hinder mot att Skatteverkets huvudnyckel får användas för tillverkning av kontrollenheter under högst sex månader efter det att certifieringsorganets ackreditering återkallades. (

text: SKVFS 2012:5

text: 4 kap. Olika typer av kontrollenheter

text: En kontrollenhet ska vara av typ A, B eller C enligt vad som anges i detta kapitel.

text: Kontrollenhet typ A

text: En kontrollenhet av typ A ska ha portar och kontakter enligt vad som framgår av följande figur.

text: 6 Senaste lydelse

text: SKVFS 2009:12

text: En kontrollenhet av typ A ska kunna ta emot kvittodata från ett kassaregister via port 1. Den ska skicka tillbaka kontrollkod till kassaregistret via port 1. Den får ha ett journalminne som ska kunna läsas via port 4.

text: Kontrollenhet typ B

text: En kontrollenhet av typ B ska ha portar och kontakter enligt vad som framgår av följande figur.

text: En kontrollenhet av typ B ska kunna ta emot kvittodata från ett kassaregister via port 1. Den ska ha ett journalminne som ska kunna läsas via port 4. Kvitton ska skrivas ut via port 2.

text: Kontrollenhet typ C

text: En kontrollenhet av typ C ska ha portar och kontakter enligt vad som framgår av följande figur.

text: En kontrollenhet av typ C ska kunna ta emot kvittodata från mer än ett kassaregister. Den får också kunna ta emot kvittodata från mer än ett företags registreringar enligt 5 kap. 3 § Skatteverkets föreskrifter (

text: SKVFS 2014:9

text: ) om krav på kassaregister. (

text: SKVFS 2016:1

text: En kontrollenhet av typ C ska ta emot kvittodata via port 1. Den ska skicka tillbaka kontrollkod till respektive kassaregister via port 1. Den får ha ett journalminne som ska kunna läsas via port 4.

text: 5 kap. Gränssnitt och klocka

text: Logiska gränssnitt (portar)

text: En kontrollenhets portar ska överföra data endast enligt vad som framgår av tabellen nedan och endast i angiven riktning. (

text: SKVFS 2009:12

text: Port Gränssnitt mot Tillåten data

text: Port 1 Kassaregister In: - Kvittodata eller annan data som ska skrivas ut - Förfrågan om skrivarstatus Ut: - Skrivarstatus - Kontrollkod Port 2 Skrivare In: - Skrivarstatus Ut: - Kvittodata eller annan data som ska skrivas ut Port 3 Skatteverket Ut: - Kontrolldata Port 4 Företag Ut: - Journalminne

text: Funktioner per port

text: Port 2 får endast finnas för kontrollenhet av typ B.

text: Fysiska gränssnitt (kontakter)

text: Följande gäller för kontakter. Kontakt 1: Ska finnas för port 1. Får användas för strömförsörjning. Kontakt 2: Får finnas för port 2. Kontakt 3: Ska finnas för port 3 och vara konstruerad för Secure Digital (SD-kort) eller Universal Serial Bus (USB) version 2,0 eller högre. Kontakt 4: Får finnas för port 4. (

text: SKVFS 2016:1

text: En kontrollenhet ska ha ett kommunikationsprotokoll där dataformaten för port 1, port 2 och port 4 är definierade.

text: Inställningen av port 1 och port 2 ska konfigureras i produktionen. Konfigurationsparametrar som efter tillverkning får ställas in med hårdvarulösning är hastighet, bitar, stoppbitar och paritet samt skrivarinställningar och kommunikationsprotokoll.

text: Strömförsörjning

text: En kontrollenhet ska ha egen strömförsörjning om inte strömförsörjning kan ske genom anslutet kassaregister.

text: Klocka

text: En kontrollenhet ska ha en realtidklocka med datum och tid inställd enligt svensk normaltid.

text: 6 kap. Kvittodata från kassaregister och generering av kvittokontrolldata

text: En kontrollenhet ska ta emot och behandla kvittodata per kvitto från kassaregister.

text: Kontrollenheten ska tolka och behandla kvittodata för att ta fram kvittokontrolldata.

text: För varje post av kvittodata som kontrollenheten läser in ska nödvändig intern data i kontrollenheten uppdateras.

text: Kvittokontrolldata ska utgöras av följande del av kvittodata. (

text: SKVFS 2016:1

text: Data Beskrivning Format

text: Datum och tid Datum och klockslag 12 siffror, format för försäljning enligt YYYYMMDDttmm 7 kap. 1 § c

text: SKVFS 2014:9

text: Organisations- Företagets organisa- 10 siffror nummer tionsnummer eller personnummer enligt 7 kap. 1 § a

text: SKVFS 2014:9

text: Kassabeteck- Kassabeteckning enligt Maximalt 16 ning 2 kap. 5 § SKVFS alfanumeriska tecken 2014:10 Löpnummer Löpnummer enligt Maximalt 12 siffror 7 kap. 1 § d

text: SKVFS 2014:9

text: Kvittotyp Beroende av kvittotyp Maximalt 6 alfanumeriska ska motsvarande text tecken skapas: - normal - kopia - ovning - profo Returbelopp Absolutvärde för sum- Maximalt 14 tecken inkl. merat belopp retur- decimalkomma*) poster på ett returkvitto Försäljnings- Totalt försäljnings- Maximalt 14 tecken inkl. belopp belopp för kunden att decimalkomma*) betala enligt 7 kap. 1 § h

text: SKVFS 2014:9

text: Mervärdes- Första mervärdesskatte- <Procentsats>;<Belopp> skattesats 1; sats i procent; Procentsats: maximalt 5 Summa Belopp första mer- tecken inkl. mervärdes- värdesskattesats enligt decimalkomma*) skatt 1 7 kap. 1 § j SKVFS Belopp: maximalt 14 2014:9 tecken inkl. decimalkomma*) Fältlängd: 20 tecken inkl. semikolon Mervärdes- Andra mervärdesskatte- <Procentsats>;<Belopp> skattesats 2; sats i procent; Procentsats: maximalt 5 Summa Belopp andra mer- tecken inkl. decimalmervärdes- värdesskattesats enligt komma*) skatt 2 7 kap. 1 § j SKVFS Belopp: maximalt 14 2014:9 tecken inkl. decimalkomma*) Fältlängd: 20 tecken inkl. semikolon

text: Data Beskrivning Format

text: Mervärdes- Tredje mervärdesskatte- <Procentsats>;<Belopp> skattesats 3; sats i procent; Procentsats: maximalt 5 Summa Belopp tredje mer- tecken inkl. decimalmervärdes- värdesskattesats enligt komma*) skatt 3 7 kap. 1 § j SKVFS Belopp: maximalt 14 2014:9 tecken inkl. decimalkomma*) Fältlängd: 20 tecken inkl. semikolon Mervärdes- Fjärde mervärdesskatte- <Procentsats>;<Belopp> skattesats 4; sats i procent; Procentsats: maximalt 5 Summa Belopp fjärde mer- tecken inkl. decimalmervärdes- värdesskattesats enligt komma*) skatt 4 7 kap. 1 § j SKVFS Belopp: maximalt 14 2014:9 tecken inkl. decimalkomma*) Fältlängd: 20 tecken inkl. semikolon *) Det ska alltid vara två siffror efter decimalkommat

text: Data ska vara i ASCII teckenformat och högerjusterad, eventuellt ifylld med blanka tecken (mellanslag) för att uppnå angiven fältlängd.

text: 7 kap. Generering av kontrollkod

text: Kontrollenheten ska generera en kontrollkod per kvitto för kvittotyperna normal och kopia. För kvittotyperna ovning och profo ska inte någon kontrollkod genereras.

text: Kontrollenheten ska använda kvittokontrolldata enligt 6 kap. 4 § som underlag för generering av kontrollkod.

text: Kontrollkoden ska bestå av två delar. Del 1: Signeringskod, 32 tecken Del 2: Krypteringskod, 26 tecken Avgränsning mellan del 1 och del 2 ska göras med tecknet semikolon (;). Den sammanlagda längden ska vara 59 tecken.

text: Del 1, Signeringskod

text: Signeringskoden ska skapas med följande steg (1–2). 1. Kvittokontrolldata enligt 6 kap. 4 § ska signeras med algoritmen enligt 11 kap. 6 §. Signaturen ska vara på 20 bytes. 2. Resultatet ska konverteras med bas-32 kodning för att skapa signeringskoden. Signeringskoden ska bli 32 alfanumeriska tecken i ASCII teckenformat.

text: Del 2, Krypteringskod

text: Krypteringskoden ska skapas med följande steg (1–3). 1. Underlaget för generering av krypteringskoden ska bestå av en 128-bitars datapost med följande fält:

text: Fält (bitar) Data Beräkning

text: 0–31 32-bitars heltal för Räknare G (total för- (längd 32 bitar) total försäljnings- säljningssumma) ska summa exkl. mer- minskas med räknare H värdesskatt i tusental (total mervärdesskatt). kronor Resultatet ska avrundas till närmast tusental kronor och divideras med 1 000. 32–47 16-bitars heltal som Värdet på räknare B (antal (längd 16 bitar) innehåller saknade saknade kvitton). Om värdet kvittoräknare är större än 65535 ska detta fält ha värdet 65535. 48–95 48-bitars heltal som Försäljningsbelopp enligt (längd 48 bitar) innehåller för- 6 kap. 4 § angivet i öre från säljningsbelopp detta kvittots kvittodata. Om angivet i öre beloppet är negativt ska detta representeras med ett två-komplement binärt tal. 96–127 32-bitars heltal som Löpnummer enligt 6 kap. (längd 32 bitar) innehåller löpnum- 4 § från detta kvittots mer kvittodata. Om löpnummer inte ryms inom 32-bitar ska värdet på detta fält vara 4294967295.

text: 2. Underlaget för generering av krypteringskoden (tabellen ovan) ska krypteras med algoritmen enligt 11 kap. 5 §. 3. Resultatet ska konverteras med bas-32 kodning för att skapa den krypterade kontrollinformationen. Krypteringskoden ska bli 26 alfanumeriska tecken i ASCII teckenformat. (

text: SKVFS 2016:1

text: 8 kap. Lagring av intern data

text: Lagring av intern data

text: En kontrollenhet ska lagra intern data som behövs för att skapa kontrolldata och minst lagra de uppgifter som anges i 2–15 §§.

text: Räknare i kontrollenheten

text: En kontrollenhet ska ha följande räknare; räknare A, transaktionsräknare, räknare B, räknare av antal saknade kvitton,

text: räknare C, räknare av antal kvitton av kvittotyp normal, räknare D, räknare av antal kvitton av kvittotyp kopia, räknare E, räknare av antal kvitton av kvittotyp ovning, räknare F, räknare av totalt returbelopp, räknare G, räknare av total försäljningssumma, och räknare H, räknare av total mervärdesskatt. (

text: SKVFS 2016:1

text: Räknare A - transaktionsräknare

text: Räknare A ska löpande räkna antal poster av kvittodata för kvittotyperna normal, kopia, ovning och profo som läses in i kontrollenheten. Räknare A ska börja med värdet 1 för första post och öka med värdet 1 för varje post.

text: Räknare B - räknare av antal saknade kvitton

text: Räknare B ska räkna antal löpnummer som saknas för kvitton av kvittotyp normal. Räkningen ska göras enligt följande.  Om skillnaden mellan aktuellt löpnummer och föregående löpnummer är värdet 1 ska den inte räknas upp.  Om aktuellt löpnummer har värdet 1 och kvittot inte är det första som läses in får den räknas upp med värdet 1.  Om skillnaden mellan aktuellt löpnummer och föregående löpnummer är värdet 0 ska den räknas upp med värde 1.  Om skillnaden mellan aktuellt löpnummer och föregående löpnummer har värdet större än 1 ska den räknas upp med detta värde minus 1.  Om skillnaden mellan aktuellt löpnummer och föregående löpnummer har värdet mindre än 0 ska den räknas upp med absolutvärdet av skillnaden. Räknare B ska börja med värdet 0. Räknare B ska inte räknas upp för första kvittot som läses in. (

text: SKVFS 2016:1

text: Räknare C - räknare av antal kvitton av kvittotyp normal

text: Räknare C ska löpande räkna antalet poster av kvittodata av kvittotyp normal som läses in i kontrollenheten. Räknare C ska börja med värdet 1 för första post av kvittodata och öka med värdet 1 för varje post.

text: Räknare D - räknare av antal kvitton av kvittotyp kopia

text: Räknare D ska löpande räkna antalet poster av kvittodata för kvittotyp kopia som läses in i kontrollenheten. Räknare D ska börja med värdet 1 för första post av kvittodata och öka med värdet 1 för varje post.

text: Räknare E – räknare av antal kvitton av kvittotyp ovning

text: Räknare E ska löpande beräkna antalet poster av kvittodata för kvittotyp ovning som läses in i kontrollenheten. Räknare E ska börja med värdet 1 för första post av kvittodata och öka med värdet 1 för varje post.

text: Räknare F – räknare av totalt returbelopp

text: Räknare F ska löpande summera returbelopp per kvitto för kvittotypen normal som läses in i kontrollenheten. Räknare F ska börja med värdet 0.00 före första post av kvittodata som läses in i kontrollenheten.

text: Räknare G – räknare av total försäljningssumma

text: Räknare G ska löpande summera för varje post av kvittodata försäljningsbelopp för kvittotyp normal som läses in i kontrollenheten. Räknare G ska börja med värdet 0.00 före första post av kvittodata som läses in i kontrollenheten.

text: Räknare H – räknare av total mervärdesskatt

text: Räknare H ska löpande summera för varje post av kvittodata den totala mervärdesskattesumman för kvittotyp normal som läses in i kontrollenheten. Räknare H ska börja med värdet 0.00 före första post av kvittodata som läses in i kontrollenheten. (

text: SKVFS 2016:1

text: Övrigt räknare

text: Räknare A–H får inte minskas eller nollställas. Detta gäller dock inte åtgärd som anges i 3 kap. 5 §.

text: För kontrollenhet av typ C enligt 4 kap. 6 § ska räknare A–H finnas för varje kassaregister som kontrollenheten tar emot kvittodata från.

text: Övrig intern data

text: Senaste transaktionsräknare som innehåller värdet på räknare A (transaktionsräknaren) vid tiden för senaste kopiering av kontrolldata till Skatteverket ska lagras i kontrollenheten. Denna ska ha värdet 0 före första kopiering.

text: Tidstämpel senaste kopiering ska lagras i kontrollenheten och ska innehålla tidsuppgiften för när senaste kopiering av kontrolldata gjordes. Denna ska ha värdet 0 före första kopiering.

text: Tillverkningsnummer för kontrollenheten ska lagras.

text: kvittokontrolldata

text: Kvittokontrolldata för kvittotyperna normal och kopia med tillhörande kontrollkod och tidstämpel ska krypteras och lagras. Detta utgör krypterad kontrolldata per kvitto.

text: Kvittokontrolldata ska lagras i den ordning den kommer in.

text: För kontrollenhet av typ C enligt 4 kap. 6 § ska kvittokontrolldata även sorteras per kassaregister.

text: Krypterad kontrolldata per kvitto

text: En kontrollenhet ska kryptera och lagra poster av kontrolldata för kvittotyperna normal och kopia enligt vad som framgår av tabellen nedan. (

text: SKVFS 2016:1

text: Data Beskrivning Format

text: Datum och tid Datum och klockslag för 12 siffror, format försäljning enligt 7 kap. YYYYMMDDttmm 1 § c

text: SKVFS 2014:9

text: Organisa- Företagets organisations- 10 siffror tionsnummer nummer eller personnummer enligt 7 kap. 1 § a

text: SKVFS 2014:9

text: Kassabeteck- Kassabeteckning enligt Maximalt 16 alfanumeriska ning 2 kap. 5 § SKVFS tecken 2014:10 Löpnummer Löpnummer enligt 7 kap. Maximalt 12 siffror 1 § d

text: SKVFS 2014:9

text: Kvittotyp Beroende av kvittotyp Maximalt 6 alfanumeriska ska motsvarande text tecken skapas: - normal - kopia Returbelopp Absolutvärde för sum- Maximalt 14 tecken inkl. merat belopp returposter decimalkomma *) på ett kvitto Försäljnings- Totalt försäljningsbelopp Maximalt 14 tecken inkl. belopp för kunden att betala decimalkomma *) enligt 7 kap. 1 § h

text: SKVFS 2014:9

text: 7 Senaste lydelse

text: SKVFS 2009:12

text: Data Beskrivning Format

text: Mervärdes- Första mervärdesskatte- <Procentsats>;<Belopp> skattesats 1; sats i procent; Procentsats: maximalt 5 tecken Summa Belopp första mer- inkl. decimalkomma *) mervärdes- värdesskattesats enligt Belopp: maximalt 14 tecken skatt 1 7 kap. 1 § j SKVFS inkl. decimalkomma *) 2014:9 Fältlängd: 20 tecken inkl. semikolon Mervärdes- Andra mervärdesskatte- <Procentsats>;<Belopp> skattesats 2; sats i procent; Procentsats: maximalt 5 tecken Summa Belopp andra mer- inkl. decimalkomma *) mervärdes- värdesskattesats enligt Belopp: maximalt 14 tecken skatt 2 7 kap. 1 § j SKVFS inkl. decimalkomma *) 2014:9 Fältlängd: 20 tecken inkl. semikolon Mervärdes- Tredje mervärdesskatte- <Procentsats>;<Belopp> skattesats 3; sats i procent; Procentsats: maximalt 5 tecken Summa Belopp tredje mervärdes- inkl. decimalkomma *) mervärdes- skattesats enligt 7 kap. Belopp: maximalt 14 tecken skatt 3 1 § j

text: SKVFS 2014:9

text: inkl. decimalkomma *) Fältlängd: 20 tecken inkl. semikolon Mervärdes- Fjärde mervärdesskatte- <Procentsats>;<Belopp> skattesats 4; sats i procent; Procentsats: maximalt 5 tecken Summa Belopp fjärde mervärdes- inkl. decimalkomma *) mervärdes- skattesats enligt 7 kap. Belopp: maximalt 14 tecken skatt 4 1 § j

text: SKVFS 2014:9

text: inkl. decimalkomma *) Fältlängd: 20 tecken inkl. semikolon Total Räknare G 14 tecken inkl. decimalkomma försäljningssumma Kontrollkod, Signeringskod enligt 32 alfanumeriska tecken del 1 7 kap. 3 § för detta kvitto Kontrollkod, Krypteringskod enligt 26 alfanumeriska tecken del 2 7 kap. 3 § för detta kvitto Tidstämpel Tidpunkt enligt kontroll- 12 siffror, format enhetens klocka YYYYMMDDttmm *) Det ska alltid vara två siffror efter decimalkommat

text: Data ska vara i ASCII teckenformat och högerjusterad, eventuellt utfylld med blanka tecken (mellanslag) för att uppnå angiven fältlängd.

text: Kryptering av kontrolldata

text: Varje post av kontrolldata ska krypteras. Kryptering ska ske med algoritmen enligt 11 kap. 5 §.

text: 10 kap. Överföring av kontrolldata till Skatteverket

text: Kontrolldata till Skatteverket

text: En kontrollenhet ska generera loggfiler med kontrolldata och kopiera dessa till externt minne via port 3 när denna port aktiveras.

text: En kontrollenhet ska skapa loggfilerna Serial.Log, TransHdr.Log och Trans.Log.

text: Serial.Log

text: Loggfilen Serial.Log ska vara en textfil och innehålla följande data.

text: Fält Beskrivning Format

text: KontrollenhetsID Kontrollenhetens tillverk- 17 (5+12) alfaningsnummer i klartext numeriska tecken

text: TransHdr.Log

text: Loggfilen TransHdr.Log ska vara en binär fil som innehåller en krypterad datapost och en signaturpost.

text: För kontrollenhet av typ C enligt 4 kap. 6 § ska en loggfil THdrX.Log skapas för varje kassaregister där X är ett löpnummer som börjar på 1 och ökas med 1 för varje kassaregister. (

text: SKVFS 2009:12

text: TransHdr.Log ska ha följande delposter som utgör en post med fast längd.

text: Delpost Innehåll Längd

text: Krypterad Krypterad datapost enligt 7–10 §§ 176 byte datapost Signaturpost Signatur av krypterad datapost 20 byte

text: Krypterad datapost

text: Krypterad datapost ska utgöras av följande data. (

text: SKVFS 2016:1

text: Fält Beskrivning Format

text: KontrollenhetsID Tillverkningsnummer 17 alfanumeriska för kontrollenheten tecken enligt 11 kap. 3 § Kassabeteckning Kassabeteckning enligt 16 alfanumeriska 2 kap. 5 § SKVFS tecken 2014:10 Tidstämpel för Tidpunkt vid start av 12 siffror, format kopiering av kopiering YYYYMMDDttmm kontrolldata Transaktionsräknare Värde av räknare A vid 10 siffror start av kopiering Saknade Värde av räknare B vid 10 siffror kvittoräknaren start av kopiering Antal kvitton av Värde av räknare C vid 10 siffror kvittotyp normal start av kopiering Antal kvitton av Värde av räknare D vid 10 siffror kvittotyp kopia start av kopiering Antal kvitton av Värde av räknare E vid 10 siffror kvittotyp ovning start av kopiering Totalt returbelopp Värde av räknare F vid 14 tecken inkl. start av kopiering decimalkomma *) Total Värde av räknare G vid 14 tecken inkl. försäljningssumma start av kopiering decimalkomma *) Total mervärdesskatt Värde av räknare H vid 14 tecken inkl. start av kopiering decimalkomma*) Tidstämpel senaste Värdet av tidstämpel 12 siffror, format kopiering senaste kopiering enligt YYYYMMDDttmm 8 kap. 14 § Transaktions- Värdet av senaste 10 siffror räknarens värde vid transaktionsräknare senaste kopiering enligt 8 kap. 13 § Antal poster i Antal poster av 10 siffror Trans.Log kontrolldata som Trans.Log innehåller *) Det ska alltid vara två siffror efter decimalkommat

text: Data ska krypteras med algoritmen enligt 11 kap. 5 §.

text: Signaturpost

text: Krypterad datapost enligt 9 § ska signeras med algoritmen enligt 11 kap. 6 §.

text: Trans.Log

text: Loggfilen Trans.log ska vara en binär fil och innehålla en krypterad kontrolldatapost och en signaturpost per kvitto lagrad i kontrollenheten.

text: Trans.Log ska per kvitto lagrad i kontrollenheten ha följande delposter som utgör en post med fast längd:

text: Delposter Innehåll Längd

text: Krypterad Krypterad kontrolldata per 256 byte kontrolldatapost kvitto enligt 9 kap. 4–6 §§ Signaturpost Signatur av krypterad 20 byte kontrolldatapost

text: Posterna ska läggas i samma ordningsföljd som de blev inlästa och lagrade i kontrollenheten.

text: Krypterad kontrolldatapost

text: Krypterad kontrolldatapost ska vara krypterad kontrolldata per kvitto som finns lagrad i kontrollenheten.

text: Signaturpost

text: Signaturpost ska vara krypterad kontrolldatapost signerad med algoritmen enligt 11 kap. 6 §.

text: 11 kap. Kryptering

text: Individuella krypteringsnycklar

text: Generering av individuella krypteringsnycklar

text: En giltig huvudnyckel utfärdad av Skatteverket ska användas vid generering av individuella krypteringsnycklar till varje kontrollenhet. I 3 kap. 7 § finns bestämmelser om utfärdande av Skatteverkets huvudnyckel. I 14 kap. 29–33 §§ finns bestämmelser om hur tillverkaren ska hantera Skatteverkets huvudnyckel i sin produktionsmiljö. Skatteverkets huvudnyckel får inte användas för annat ändamål än vad som anges i första stycket. (

text: SKVFS 2012:5

text: Följande tre individuella krypteringsnycklar ska genereras.

text: 1. Individuell krypteringsnyckel: lägg till versal "K" på slutet av tillverkningsnumret. Individuell krypteringsnyckel = HMAC-SHA256 (<huvudnyckel>,<tillverkningsnummer>K) Detta ska ge 256 bitar.

text: 2. Individuell initialiseringsvektor: lägg till versal "I" på slutet av tillverkningsnumret. Individuell initialiseringsvektor = HMAC-SHA256 (<huvudnyckel>,<tillverkningsnummer>I) Endast de 128 minst signifikanta bitarna i resultatet ska användas.

text: 3. Individuell signeringsnyckel: lägg till versal "A" på slutet av tillverkningsnumret. Individuell signeringsnyckel = HMAC-SHA256 (<huvudnyckel>,<tillverkningsnummer>A) Detta ska ge 256 bitar.

text: Tillverkningsnummer för varje kontrollenhet ska användas. Tillverkningsnummer ska ha följande format:

text: Fält Format

text: Tillverkarens 5 alfanumeriska tecken identitet Kontrollenhetens 12 alfanumeriska tecken identitet

text: Fälten ska vara i ASCII teckenformat och högerjusterad, eventuellt utfylld med blanka tecken (mellanslag) för att uppnå angiven fältlängd.

text: Krypteringsalgoritm

text: Den symmetriska krypteringsalgoritmen AES-256 i CBC-läge ska användas för att kryptera data i kontrollenheten. Den individuella krypteringsnyckeln enligt 2 § 1 och den individuella initialiseringsvektorn enligt 2 § 2 ska användas i algoritmen. Krypterad data ska fyllas på med nollor (0) till nödvändig längd.

text: Signeringsalgoritm

text: För signering ska algoritmen HMAC-SHA1 användas. Den individuella signeringsnyckeln enligt 2 § 3 ska användas i algoritmen.

text: 12 kap. Krav på säkerhet, prestanda, tillförlitlighet och användningsmiljö

text: Säkerhet

text: Skydd av säkerhetsfunktioner och säkerhetskritisk data

text: De individuella krypteringsnycklarna ska lagras på ett sådant sätt att risken för röjning (kompromettering) av nycklarna minimeras.

text: De individuella krypteringsnycklarna ska lagras i ett minne som inte kan ändras eller läsas av obehöriga eller kan läsas ut med hjälp av oscilloskop eller andra verktyg.

text: Intern data ska lagras i ett minne som inte kan modifieras eller läsas av obehöriga. Kontrolldata ska lagras i ett minne som inte kan modifieras. (

text: SKVFS 2009:12

text: Mjukvara ska skyddas så att den inte kan modifieras, utökas eller läsas ut från kontrollenheten.

text: Mjukvara för kryptering och signering ska ligga i en säker komponent som är konstruerad för sådan användning.

text: Individuella krypteringsnycklar, intern data och kontrolldata ska lagras i ett icke flyktigt minne utan rörliga delar. Minnet ska inte behöva strömförsörjning för att lagrad data ska behållas.

text: Transport och lagring

text: En kontrollenhet ska kunna transporteras och lagerhållas utan att individuella krypteringsnycklar eller intern data ändras eller förvanskas.

text: Skalskydd och plombering

text: En kontrollenhet ska inte vara öppningsbar. Fysiska intrång och intrångsförsök ska vara visuellt synliga.

text: En kontrollenhet ska vara plomberad med plomberingstape eller motsvarande som ska klara temperaturområdet -30 °C till +110 °C. Om plomberingen bryts ska detta ge synliga spår.

text: Kontakt 3 ska vara plomberad med plomberingstape eller motsvarande som ska klara temperaturområdet -30 °C till +110 °C. Om plomberingen bryts ska detta ge synliga spår.

text: Krav på prestanda och tillförlitlighet

text: Kontinuerlig drift och prestanda

text: En kontrollenhet ska kunna slutföra kryptering och lagring av kontrolldata även vid strömavbrott.

text: Data ska kunna lagras i minst sju år även om kontrollenheten inte är strömförsörjd. (

text: SKVFS 2016:1

text: En kontrollenhet ska ha en livstid på minst sju år. (

text: SKVFS 2016:1

text: Minnet som lagrar kontrolldata ska ha sådan kapacitet att det kan hantera lagring av minst fem års kontrolldata.

text: En kontrollenhet får inte försena utskrift av kassakvitto så att det är märkbart av användaren eller påverkar dennes arbetsmiljö.

text: Användargränssnitt

text: En kontrollenhet ska signalera om den fungerar eller inte.

text: En kontrollenhet ska signalera när kopiering av kontrolldata till externt minne är klart. Kontrollenheten ska signalera om fel uppstår vid kopieringen.

text: Prestanda klocka

text: En kontrollenhets realtidsklocka får inte avvika mer än +/-5 minuter per år i rumstemperatur (+20 °C).

text: Fysisk tålighet

text: En kontrollenhet ska minst uppfylla IEC 721-3-7, sektion 7. Den ska klara fritt fall < 1kg i klass 7M2.

text: Temperatur

text: En kontrollenhet ska klara den användningsmiljö den är avsedd för och minst klara temperaturområdet +5 °C till +40 °C.

text: Luftfuktighet

text: En kontrollenhet ska klara den användningsmiljö den är avsedd för och minst klara luftfuktigheten 10–85 procent utan att kondensation uppkommer som är skadlig för enheten. (

text: SKVFS 2016:1

text: EMC (elektromagnetisk immunitet och emission)

text: En kontrollenhet ska minst uppfylla immunitetskraven i SS-EN 55024, immunitet mot elektromagnetiska störningar. Den ska minst klara den avmagnetiseringsutrustning som används i kontrollenhetens användningsmiljö.

text: En kontrollenhet ska minst uppfylla emissionskraven i klass B i SS-EN 55022, gränsvärden mot radiostörningar.

text: Elsäkerhet

text: En kontrollenhet ska minst uppfylla elsäkerhetskraven i SS-EN 60 950-1.

text: Användningsmiljö

text: Det ska finnas en beskrivning avseende vilken användningsmiljö som en kontrollenhet är avsedd för. Beskrivningen ska minst omfatta specificering av krav enligt 18–24 §§.

text: Tillverkning av kontrollenheter

text: Inställning av klocka

text: Kontrollenhetens klocka ska vara inställd med svensk normaltid och datum. Inställningen ska göras innan kontrollenheten tillsluts.

text: Tillverkningsnummer och krypteringsnycklar

text: Tillverkningsnumret ska lagras i kontrollenheten innan den tillsluts.

text: De individuella krypteringsnycklarna ska lagras i kontrollenheten innan den tillsluts.

text: Skatteverkets huvudnyckel får inte lagras i kontrollenheten.

text: Överensstämmelse

text: Tillverkade kontrollenheter ska överensstämma med den version av produkten som har bedömts vid certifieringen.

text: Test och testdokumentation

text: För varje modell av en kontrollenhet ska det valideras att kraven i dessa föreskrifter är uppfyllda. Valideringen ska bestå av följande.  Test av funktionerna som anges i 4–11 kap. i dessa föreskrifter.  Test av kraven gällande säkerhet, prestanda, tillförlitlighet och användningsmiljö som anges i 12 kap. i dessa föreskrifter.

text: Testdokumentation ska finnas för valideringen. Testdokumentationen ska innehålla beskrivning av testförfarande och testfall samt användningsmiljö enligt 12 kap. 25 §. Dokumentationen ska tillhandahållas på begäran av Skatteverket.

text: Dokumentation av en kontrollenhet

text: Det ska finnas detaljerad dokumentation av kontrollenhetens mjuk- och hårdvara med funktionsbeskrivningar samt av användningsmiljön. Dokumentationen ska tillhandahållas på begäran av Skatteverket.

text: Det ska finnas dokumentation avseende instruktion för installation av kontrollenheten.

text: Det ska finnas dokumentation (användarhandbok) avseende kontrollenhetens alla funktioner. Användarhandboken ska vara på svenska eller engelska och åtfölja kontrollenheten vid leverans.

text: Tillverkaren ska föra ett register över tillverkade kontrollenheter med uppgifter om när de tillverkats, tillverkningsnummer och identitet på använd huvudnyckel. På begäran från Skatteverket ska tillverkaren tillhandahålla uppgifter från registret. (

text: SKVFS 2009:12

text: 14 kap. Certifiering av kontrollenhet

text: Inledande bestämmelser

text: Av

text: 39 kap. 8 § andra stycket skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: framgår att kassaregister som avses i

text: 39 kap. 2 § samma lag

text: ska vara certifierade. En kontrollenhet enligt dessa föreskrifter ska certifieras i enlighet med bestämmelserna i detta kapitel. Bestämmelser om certifiering och om ackreditering av organ som får utföra certifiering finns i

text: 39 kap. 8 § andra stycket skatteförfarandelagen

text: respektive i

text: 9 kap. 2 § första stycket skatteförfarandeförordningen (2011:1261)

text: . Det ackrediterade organet som certifierar kontrollenheter till kassaregister ska vara ackrediterat för certifiering av produkter. (

text: SKVFS 2016:1

text: Har upphävts genom

text: SKVFS 2016:1

text: Har upphävts genom

text: SKVFS 2012:5

text: Av

text: 9 kap. 2 § andra stycket skatteförfarandeförordningen (2011:1261)

text: framgår att certifiering även får utföras av ett organ från ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller från ett land utanför EES som Europeiska unionen har träffat avtal med om ömsesidigt erkännande. (

text: SKVFS 2016:1

text: Omfattning och användningsmiljöer

text: Certifieringen ska omfatta tester av funktioner, säkerhet, prestanda, tillförlitlighet och användarmiljö samt krav på tillverkning som anges i dessa föreskrifter. Som tolkningsdokument för krav på mjukvara ska WELMEC 7.2 användas. I tillämpliga fall ska även WELMEC 2.2 användas. Som tolkning mot WELMEC:s risknivå ska risknivå D följas. (

text: SKVFS 2016:1

text: Specifikation ska finnas avseende vilka användningsmiljöer som olika kontrollenheter är avsedda att fungera i. Minst en typ av användningsmiljö ska anges. Certifiering görs med hänsyn tagen till modell och angiven användningsmiljö. (

text: SKVFS 2016:1

text: 8 Senaste lydelse

text: SKVFS 2012:5

text: . 9 Senaste lydelse

text: SKVFS 2012:5

text: Tillverkaren ska granska de koder som ingår i kontrollenhetens programvara för att säkerställa att programmets funktionalitet överensstämmer med dessa föreskrifter (kodgranskning). Kodgranskningen ska dokumenteras. (

text: SKVFS 2009:12

text: Tillverkaren ska göra en sårbarhetsanalys av kontrollenheten. De sårbarheter som identifieras ska analyseras och konsekvensbedömas. Nödvändiga säkerhetsåtgärder ska vidtas för att minimera sårbarheterna. (

text: SKVFS 2009:12

text: Tillverkaren ska ta fram en övergripande beskrivning (högnivåbeskrivning) och en detaljerad beskrivning (lågnivåbeskrivning) som ska användas i sårbarhetsanalysen enligt 8 §. Högnivåbeskrivningen ska innehålla en övergripande beskrivning av hur kontrollenheten fungerar samt dess användningsmiljö och säkerhetsfunktioner. Lågnivåbeskrivningen ska innehålla en detaljerad beskrivning av programvara, källkod och vilka mekanismer som utför de funktioner som anges i dessa föreskrifter. (

text: SKVFS 2009:12

text: Tillverkaren ska utföra säkerhetstester för att validera de åtgärder som vidtagits efter genomförd sårbarhetsanalys. Åtgärderna ska testas för att verifiera att införda säkerhetsfunktioner fungerar på ett tillförlitligt sätt. Tillverkaren ska dokumentera gjorda säkerhetstester i form av testfall och testmiljö. Testresultaten ska vara repeterbara. (

text: SKVFS 2009:12

text: Utvärdering

text: Certifieringsorganet ska vid bedömning av säkerhetstesterna använda internationella standarder eller accepterade normativa specifikationer. Tillverkarens egna metoder för bedömning av säkerhetstesterna får användas om dessa ger minst samma säkerhet vid bedömningen. (

text: SKVFS 2009:12

text: Certifieringsorganets utvärdering av säkerhetsfunktioner ska minst omfatta  skydd av individuella krypteringsnycklar i kontrollenheten,  skydd av kontrollenhetens programvara, och  skydd av kontrolldata. (

text: SKVFS 2016:1

text: Certifieringsorganets analys och test av kontrollenhetens säkerhetsfunktioner ska minst omfatta  att individuella krypteringsnycklar inte kan ändras eller läsas ut från kontrollenheten,

text: 10 Senaste lydelse

text: SKVFS 2009:12

text: . 11 Senaste lydelse

text: SKVFS 2009:12

text:  att kontrollenhetens programvara inte kan ändras, och  att Skatteverkets kontrolldata inte kan ändras eller raderas. (

text: SKVFS 2016:1

text: Certifieringsorganet ska kontrollera att det är spårbart  om individuella krypteringsnycklar i kontrollenheten raderas,  om kontrollenhetens programvara raderas, och  om Skatteverkets kontrolldata ändras eller raderas. (

text: SKVFS 2016:1

text: Certifieringsorganet ska utvärdera och bedöma tillverkarens sårbarhetsanalys och säkerhetstester samt vid behov utföra egna säkerhetstester. Certifieringsorganet ska vid behov utföra nödvändiga penetrationstester för att identifiera ytterligare sårbarheter hos kontrollenheten som inte omfattas av tillverkarens sårbarhetsanalys. (

text: SKVFS 2009:12

text: Certifieringsorganet ska utvärdera och bedöma tillverkarens kodgranskning. Vid behov ska certifieringsorganet utföra egen kodgranskning. (

text: SKVFS 2009:12

text: Certifieringsorganet ska minst en gång per år genomföra utvärdering (referensprovning) av kontrollenheter från tillverkarens tillverkningsmiljö. Referensprovningen ska minst omfatta de erfarenhetsmässigt mest kritiska funktionerna i kontrollenheten. Referensprovningen ska vara faktabaserad och ske från ett från produktionen representativt urval. Om certifieringsorganet anser att referensprovningen bör omfatta dekryptering av utlästa filer från en kontrollenhet ska Skatteverket på begäran av certifieringsorganet tillhandahålla en sådan dekryptering. Referensprovning behöver inte göras om tillverkaren inte producerat några kontrollenheter under de senaste tolv månaderna. (

text: SKVFS 2016:1

text: Revision

text: Certifieringsorganet ska initialt och minst en gång per år göra revision av tillverkarens produktionsmiljö. Revisionen ska göras på plats. (

text: SKVFS 2009:12

text: Produktionsmiljön

text: Ledningssystem

text: Tillverkaren ska ha dokumenterade rutiner i form av ledningssystem för produktionsmiljön motsvarande ISO 9001. Ledningssystemet ska dessutom motsvara de krav som anges i 20–36 §§. Ledningssystemet ska kontinuerligt revideras för att svara upp mot de krav och risker som finns. (

text: SKVFS 2009:12

text: 12 Senaste lydelse

text: SKVFS 2009:12

text: . 13 Senaste lydelse

text: SKVFS 2009:12

text: Det ska finnas en riskanalys som underlag för tillverkarens ledningssystem. Tillverkaren ska initialt och minst en gång per år göra en riskanalys. En riskanalys ska alltid ingå som underlag vid varje ändring av produktionsmiljön. En riskanalys behöver dock inte göras om ändringen av produktionsmiljön uppenbarligen inte förändrar hotbilden mot produktionsmiljön (säkerhet och kvalitet). (

text: SKVFS 2009:12

text: En riskanalys ska omfatta  hantering av krypteringsnycklar,  produktionsprocessen från utveckling till tillverkning,  vilka hot som finns mot informationssäkerheten, och  vilka nödvändiga skyddsåtgärder som behövs för att upprätta lämpligt skydd för tillgångar knutna till produktionsmiljön för kontrollenheter. Med tillgångar avses sådana tillgångar som är kritiska för kontrollenhetens kvalitet och säkerhet (tillförlitlighet). (

text: SKVFS 2016:1

text: Tillverkaren ska vidta de skyddsåtgärder för produktionsmiljön som i riskanalysen bedömts som nödvändiga för att upprätthålla lämpligt skydd för tillgångar knutna till kontrollenheten. Tillverkaren ska vidta nödvändiga skyddsåtgärder samt vidta åtgärder för att bevaka kvarstående risker. Tillverkaren ska hantera nya och kvarstående risker genom omvärldsbevakning i den omfattning som behövs. (

text: SKVFS 2009:12

text: Tillverkaren ska tydligt definiera ansvarsfördelningen för informationssäkerheten i sin produktionsmiljö samt fördela ansvaret i roller. Särskilt ska ansvaret för hantering av ledningssystemet, Skatteverkets huvudnyckel och individuella krypteringsnycklar vara tydligt definierade. För varje roll ska det finnas en riskprofil. (

text: SKVFS 2009:12

text: Tillverkaren ska se till att de roller som är definierade upprätthålls av personer som har tillräcklig kompetens, är lämpliga för sina roller och att de förstår sitt ansvar för de roller som de tilldelats. (

text: SKVFS 2016:1

text: I sin produktionsmiljö ska tillverkaren ha rutiner för hantering och rapportering av säkerhetsincidenter och för incidentrapportering. Resultatet av incidenthanteringen ska användas i riskhanteringen. (

text: SKVFS 2009:12

text: Verksamhetskritisk data och system för utveckling och tillverkning av kontrollenheter ska skyddas från obehörig åtkomst genom behörighetskontroller och spårbarhet ner på individnivå. Tillverkaren ska säkerställa att varje användares åtkomstmöjligheter är

text: 14 Senaste lydelse

text: SKVFS 2009:12

text: . 15 Senaste lydelse

text: SKVFS 2009:12

text: begränsade. Åtkomstmöjligheterna ska vara baserade på behörighet, ansvarsområde och tilldelad roll. För att säkerställa spårbarhet ska nödvändiga uppgifter samlas in och lagras. Datainsamlingen av de nödvändiga uppgifterna ska minst omfatta uppdatering av programvara och utbyte av huvudnyckel. Uppgifterna ska lagras på ett säkert sätt och under så lång tid som bedöms skäligt av certifieringsorganet. Tillverkaren ska regelbundet analysera insamlade uppgifter med avseende på att säkerställa att ingen obehörig åtkomst eller obehörig användning av data och system har skett. (

text: SKVFS 2009:12

text: Tillverkaren ska tillämpa rutiner för ändringshantering för att säkerställa att tillverkade kontrollenheter är i enlighet med den kontrollenhet som bedömdes under certifieringen. Det ska finnas rutiner för ändringshantering avseende uppdatering av programvaran i kontrollenheten och uppdatering av all operativ programvara i tillverkningsprocessen. (

text: SKVFS 2009:12

text: I produktionsmiljön ska tillverkaren ha rutiner för informationssäkerheten. Efterlevnaden av rutinerna ska kontrolleras genom interna revisioner. Genomgång av rutinernas lämplighet ska ske kontinuerligt. (

text: SKVFS 2009:12

text: Skatteverkets huvudnyckel

text: Tillverkaren ska hantera Skatteverkets huvudnyckel på ett säkert sätt under hela dess livslängd. I sin produktionsmiljö ska tillverkaren förvara och använda Skatteverkets huvudnyckel på ett sådant sätt att risken minimeras för att den röjs (komprometteras). (

text: SKVFS 2009:12

text: Tillverkaren ska säkerställa att all hantering av Skatteverkets huvudnyckel sker under sådana former att minst två hos tillverkaren anställda personer samtidigt är närvarande. Tillverkaren ska samla in och för tillsynsändamål kunna delge Skatteverket information om spårbarhet på individnivå avseende hantering av huvudnycklar. (

text: SKVFS 2009:12

text: Tillverkaren ska utan dröjsmål informera certifieringsorganet och Skatteverket om en huvudnyckel misstänks vara eller har konstaterats vara röjd. Certifieringsorganet och Skatteverket ska också informeras om orsaken till detta. Den röjda huvudnyckeln ska förstöras utan dröjsmål och den får inte användas för att generera individuella krypteringsnycklar. (

text: SKVFS 2009:12

text: Kopiering av Skatteverkets huvudnyckel får enbart ske i den säkra produktionsmiljön och enbart i den utsträckning som det är nödvändigt. Kopior av huvudnyckeln ska hanteras som originalet. Kopior av huvudnyckeln som behövs för mellanlagring ska förstöras utan dröjsmål och på ett sådant sätt att de inte kan återskapas. (

text: SKVFS 2009:12

text: Tillverkaren ska förstöra Skatteverkets huvudnyckel om dess giltighet upphör eller om Skatteverket ställer krav på förstöring av en huvudnyckel. Då tillverkning av kontrollenheter upphör ska tillverkaren förstöra alla huvudnycklar. Förstöringen ska ske utan dröjsmål och på sådant sätt att huvudnyckeln inte kan återskapas. (

text: SKVFS 2009:12

text: Individuella krypteringsnycklar

text: Tillverkaren ska generera och hantera individuella krypteringsnycklar i tillverkningsmiljön på ett sådant sätt att risken minimeras för att nycklarna röjs. Individuella krypteringsnycklar får inte kopieras eller lagras utanför kontrollenheten efter det att kontrollenheten är tillverkad. Kopior av de individuella krypteringsnycklarna som har skapats för mellanlagring eller i tillverkningsprocessen ska förstöras utan dröjsmål och på ett sådant sätt att de inte kan återskapas. (

text: SKVFS 2009:12

text: Tillverkaren ska utan dröjsmål informera certifieringsorganet och Skatteverket om en individuell krypteringsnyckel, i en kontrollenhet som har lämnat tillverkaren, misstänks vara eller har konstaterats vara röjd. Certifieringsorganet och Skatteverket ska också informeras om orsaken till detta. (

text: SKVFS 2009:12

text: Tillverkaren får enbart generera individuella krypteringsnycklar för kontrollenheter som uppfyller kraven i dessa föreskrifter. Andra genererade individuella krypteringsnycklar ska tillverkaren omedelbart förstöra på ett säkert sätt. (

text: SKVFS 2009:12

text: Certifikat

text: Innan kontrollenheten tillhandahålls på den svenska marknaden ska tillverkaren lämna uppgift om kontrollenhetens certifikatsbeteckning till Skatteverket. (

text: SKVFS 2009:12

text: Certifieringsorganet ska återkalla ett certifikat  om tillverkaren inte har följt bestämmelserna i dessa föreskrifter,  om tillverkaren har röjt Skatteverkets huvudnyckel, och  om tillverkaren på annat sätt har gjort något som innebär att kontrollenheten inte skulle ha godkänts vid certifieringen eller inte skulle komma att godkännas vid en förnyad certifiering. Certifieringsorganet ska även utvärdera om ytterligare åtgärder bör vidtagas mot tillverkaren. Vid återkallande av ett certifikat ska certifieringsorganet utan dröjsmål underrätta Skatteverket om indragningen och orsaken till denna. (

text: SKVFS 2016:1

text: Certifieringsorganet ska fastställa kriterier för när en förnyad certifiering ska göras. Kriterierna ska minst omfatta väsentliga änd-

text: 16 Senaste lydelse

text: SKVFS 2009:12

text: ringar av kontrollenheten och väsentliga ändringar av produktionsmiljön. (

text: SKVFS 2009:12

text: ). ___________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 februari 2016.

text: På Skatteverkets vägnar

text: INGEMAR HANSSON Anders Bäck (Produktionsavdelningen, verksamhetsenhet 3)