text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet naturkunskap finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Naturkunskap

text: Ämnet naturkunskap behandlar sambanden mellan individen, samhället och naturen. I ämnet ingår fältstudier och undersökningar av naturen och funktioner i människokroppen. Ämnet omfattar också återvinning och kretslopp.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet naturkunskap ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om växter och djur och sambanden i naturen. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om energi och energianvändning. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att använda dessa kunskaper för att reflektera över energi-, miljö- och klimatfrågor, biologisk mångfald och jordens resursfördelning. Genom undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla kunskaper om människokroppen och förmåga att reflektera över sexualitet, relationer och sambanden mellan hälsa, levnadsförhållanden och miljö. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att göra personliga val och ställningstaganden med utgångspunkt i kunskaper om naturen och människokroppen. Genom att samtala om och utforska sin omvärld ska eleverna ges möjlighet att befästa, fördjupa och utveckla kunskaper inom ämnet för att kunna möta, förstå och påverka sin samtid. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om kretsloppssamhället, hantering av avfall samt återvinning av material. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att utföra arbetsuppgifter inom hantering av avfall och återvinning. I undervisningen ska fältstudier och ett undersökande arbetssätt ingå. Eleverna ska ges möjlighet att använda digital teknik och annan utrustning för att avläsa och tolka företeelser i naturen och funktioner i människokroppen.

text: Undervisningen i ämnet naturkunskap ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om växter och djur och sambanden i naturen. 2. Förmåga att reflektera över sambanden mellan hälsa, levnadsförhållanden, miljö- och klimatfrågor och jordens resursfördelning. 3. Kunskaper om samband i människokroppen. 4. Förmåga att genomföra undersökningar av naturen och funktioner i människokroppen. 5. Förmåga att utföra arbetsuppgifter i samband med återvinning av material och hantering av restavfall.

text: Kurser i ämnet

text: Naturkunskap 1, 50 poäng, som bygger på de kunskaper som anpassad grundskolan ger eller motsvarande. Naturkunskap 2, 100 poäng, som bygger på kursen naturkunskap 1. 2 Naturkunskap 3, 100 poäng, som bygger på kursen naturkunskap 2.

text: Naturkunskap 1, 50 poäng

text: Kurskod: NANNAT51

text: Kursen naturkunskap 1 omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Natur och samhälle

text: – Växter, djur och sambanden mellan organismerna och miljön i ett ekosystem. – Människans beroende av och påverkan på ekosystemen. – Energikällor, energianvändning och klimatpåverkan.

text: Kropp och hälsa

text: – Människokroppens organ och organsystem samt deras uppbyggnad och funktion. – Människors sexualitet, relationer och sexuella hälsa.

text: Metoder och arbetssätt

text: – Fältstudier i närmiljön och undersökningar av funktioner i människokroppen. Planering, utförande och dokumentation av fältstudier och undersökningar. – Olika metoder inom naturkunskap, till exempel observationer, sortering och mätningar.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva växter, djur och ekosystem. Eleven medverkar också i att beskriva samband i människokroppen. Dessutom medverkar eleven i att samtala om hälsa, levnadsförhållanden, miljö, klimat och resursfördelning och i att beskriva samband. När eleven genomför fältstudier i närmiljön och undersökningar av funktioner i människokroppen medverkar eleven i att använda metoder och utrustning.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt växter, djur och ekosystem. Eleven beskriver också på ett utvecklat sätt samband i människokroppen. Dessutom samtalar eleven om hälsa, levnadsförhållanden, miljö, klimat och resursfördelning och beskriver förhållandevis komplexa samband. När eleven genomför fältstudier i närmiljön och undersökningar av funktioner i människokroppen använder eleven metoder och utrustning på ett ändamålsenligt sätt.

text: Naturkunskap 2, 100 poäng

text: Kurskod: NANNAT52

text: Kursen naturkunskap 2 omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Natur och samhälle

text: – Olika typer av ekosystem, till exempel jordbrukslandskap och sjöar. Biologisk mångfald och vad som gynnar respektive hotar den. – Ekonomiska och sociala aspekter på hållbar utveckling, till exempel konsumtion, resursfördelning och jämställdhet. – Möjligheter att som konsument och samhällsmedborgare bidra till en hållbar utveckling.

text: Kropp och hälsa

text: – Några vanliga sjukdomar och hur de påverkar kroppen. – Bakterier, virus och antibiotika. – Sambanden mellan individens levnadsförhållanden och hälsa, till exempel kost, motion och sömn.

text: Metoder och arbetssätt

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva olika typer av ekosystem. Eleven medverkar också i att beskriva hur sjukdomar kan påverka människokroppen. Dessutom medverkar eleven i att samtala om hälsa, levnadsförhållanden, miljö, klimat och resursfördelning och i att beskriva samband. När eleven genomför fältstudier i närmiljön och undersökningar av funktioner i människokroppen medverkar eleven i att använda metoder och utrustning.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt olika typer av ekosystem. Eleven beskriver också på ett enkelt sätt hur sjukdomar kan påverka människokroppen. Dessutom samtalar eleven om hälsa, levnadsförhållanden, miljö, klimat och resursfördelning och beskriver enkla samband. När eleven genomför fältstudier i närmiljön och undersökningar av funktioner i människokroppen använder eleven metoder och utrustning på ett delvis ändamålsenligt sätt.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt olika typer av ekosystem. Eleven beskriver också på ett utvecklat sätt hur sjukdomar kan påverka människokroppen. Dessutom samtalar eleven om hälsa, levnadsförhållanden, miljö, klimat och resursfördelning och beskriver utvecklade samband. När eleven genomför fältstudier i närmiljön och undersökningar av funktioner i människokroppen använder eleven metoder och utrustning på ett ändamålsenligt sätt.

text: Naturkunskap 3, 100 poäng

text: Kurskod: NANNAT53

text: Kursen naturkunskap 3 omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Fördjupning inom något eller några av ämnets kunskapsområden.

text: – Kunskapsområdets betydelse i samhället, till exempel inom livsmedelsproduktion, miljövård samt hälso- och sjukvård. – Experiment, fältstudier och observationer inom kunskapsområdet och hur de kan planeras, genomföras och dokumenteras.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva samband i naturen eller människokroppen utifrån något kunskapsområde. Dessutom medverkar eleven i att samtala om hälsa, levnadsförhållanden, miljö, klimat och resursfördelning med koppling till kunskapsområdet och i att beskriva samband. När eleven genomför fältstudier och andra undersökningar medverkar eleven i att använda metoder och utrustning.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt samband i naturen eller människokroppen utifrån något kunskapsområde. Dessutom samtalar eleven om hälsa, levnadsförhållanden, miljö, klimat och resursfördelning med koppling till kunskapsområdet och beskriver enkla samband. När eleven genomför fältstudier och andra undersökningar använder eleven metoder och utrustning på ett delvis ändamålsenligt sätt.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt samband i naturen eller människokroppen utifrån något kunskapsområde. Dessutom samtalar eleven om hälsa, levnadsförhållanden, miljö, klimat och resursfördelning med koppling till kunskapsområdet och beskriver utvecklade samband. När eleven genomför fältstudier och andra undersökningar använder eleven metoder och utrustning på ett ändamålsenligt sätt.

text: Återvinning och kretslopp 1, 100 poäng

text: Kurskod: NANATE51

text: Kursen återvinning och kretslopp 1 omfattar punkterna 1, 3 och 5 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Återvinningscentralers och miljöstationers funktion och syfte. – Avfallskategorier. Organiskt avfall, miljöfarligt avfall, brännbart avfall och avfall som läggs på deponi. – Återanvändning av produkter, återvinning av material och hantering av restmaterial. – Källsortering av material och hantering av avfall i hushåll och på arbetsplatser, till exempel i kök och på kontor. – Arbetsuppgifter inom området, till exempel sortering av avfall för återvinning av material, demontering av produkter för återvinning av material och hantering av miljöfarligt avfall. – Arbetsmiljö och säkerhet.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva kretslopp för olika material. Dessutom medverkar eleven i att föra resonemang om miljö och resursfördelning. Eleven medverkar i att utföra ett urval av arbetsuppgifter inom området. Eleven medverkar i att arbeta på ett säkert sätt inom området.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt kretslopp för olika material. Dessutom för eleven enkla resonemang om miljö och resursfördelning. Eleven utför ett urval av arbetsuppgifter inom området med tillfredsställande resultat. Eleven arbetar på ett säkert sätt inom området.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt kretslopp för olika material. Dessutom för eleven utvecklade resonemang om miljö och resursfördelning. Eleven utför ett urval av arbetsuppgifter inom området med gott resultat. Eleven arbetar på ett säkert sätt inom området.

text: Kurskod: NANATE52

text: Kursen återvinning och kretslopp 2 omfattar punkterna 1, 3 och 5 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Kretsloppssamhälle. – Producentansvar, kommunal avfallshantering och returinsamlingssystem. – Förädling av restprodukter, till exempel glasavfall till nytt glas och glasfiberisolering, organiskt avfall till biogas och biogödsel samt returpapper till nytt papper. – Arbetsuppgifter inom området, till exempel sortering av avfall för återvinning av material, demontering av produkter för återvinning av material och hantering av miljöfarligt avfall. – Sortering av miljöfarligt, organiskt och brännbart avfall samt avfall som läggs på deponi.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva ett kretsloppssamhälle. Dessutom medverkar eleven i att ge exempel på avfallskategorier. Eleven medverkar i att utföra ett urval av arbetsuppgifter inom området. Eleven medverkar i att använda metoder för hantering av material och avfall på ett säkert sätt.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt ett kretsloppssamhälle. Dessutom ger eleven något exempel på avfallskategorier. Eleven utför ett urval av arbetsuppgifter inom området med tillfredsställande resultat. Eleven använder metoder för hantering av material och avfall på ett säkert och delvis ändamålsenligt sätt.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt ett kretsloppssamhälle. Dessutom ger eleven några exempel på avfallskategorier. Eleven utför ett urval av arbetsuppgifter inom området med gott resultat. Eleven använder metoder för hantering av material och avfall på ett säkert och ändamålsenligt sätt.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet naturkunskap i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordning (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiesärskolepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Naturkunskap

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: Naturkunskap 1, 50 poäng, som bygger på de kunskaper som grundsärskolan ger eller motsvarande. Naturkunskap 2, 100 poäng, som bygger på kursen naturkunskap 1. Naturkunskap 3, 100 poäng, som bygger på kursen naturkunskap 2. Återvinning och kretslopp 1, 100 poäng. Återvinning och kretslopp 2, 100 poäng, som bygger på kursen återvinning och kretslopp 1.

text: Naturkunskap 1, 50 poäng

text: Kurskod: NANNAT51

text: Centralt innehåll

text: Natur och samhälle

text: • Växter, djur och sambanden mellan organismerna och miljön i ett ekosystem. • Människans beroende av och påverkan på ekosystemen. • Energikällor, energianvändning och klimatpåverkan.

text: Kropp och hälsa

text: • Människokroppens organ och organsystem samt deras uppbyggnad och funktion. • Människors sexualitet, relationer och sexuella hälsa.

text: Metoder och arbetssätt

text: • Fältstudier i närmiljön och undersökningar av funktioner i människokroppen. Planering, utförande och dokumentation av fältstudier och undersökningar. • Olika metoder inom naturkunskap, till exempel observationer, sortering och mätningar.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt växter, djur och ekosystem. Eleven beskriver också på ett enkelt sätt samband i människokroppen. Dessutom samtalar eleven om hälsa, levnadsförhållanden, miljö, klimat och resursfördelning och beskriver lätt identifierbara samband. När eleven genomför fältstudier i närmiljön och undersökningar av funktioner i människokroppen använder eleven metoder och utrustning på ett delvis ändamålsenligt sätt.

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Naturkunskap 2, 100 poäng

text: Kurskod: NANNAT52

text: Centralt innehåll

text: Natur och samhälle

text: • Olika typer av ekosystem, till exempel jordbrukslandskap och sjöar. Biologisk mångfald och vad som gynnar respektive hotar den. • Ekonomiska och sociala aspekter på hållbar utveckling, till exempel konsumtion, resursfördelning och jämställdhet. • Möjligheter att som konsument och samhällsmedborgare bidra till en hållbar utveckling.

text: Kropp och hälsa

text: • Några vanliga sjukdomar och hur de påverkar kroppen. • Bakterier, virus och antibiotika.

text: • Sambanden mellan individens levnadsförhållanden och hälsa, till exempel kost, motion och sömn.

text: Metoder och arbetssätt

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt olika typer av ekosystem. Eleven beskriver också på ett utvecklat sätt hur sjukdomar kan påverka människokroppen. Dessutom samtalar eleven om hälsa, levnadsförhållanden, miljö, klimat och resursfördelning och beskriver utvecklade samband. 5

text: Naturkunskap 3, 100 poäng

text: Kurskod: NANNAT53

text: Centralt innehåll

text: • Fördjupning inom något eller några av ämnets kunskapsområden. • Kunskapsområdets betydelse i samhället, till exempel inom livsmedelsproduktion, miljövård samt hälso- och sjukvård. • Experiment, fältstudier och observationer inom kunskapsområdet och hur de kan planeras, genomföras och dokumenteras.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Återvinning och kretslopp 1, 100 poäng

text: Kurskod: NANATE51

text: Centralt innehåll

text: • Återvinningscentralers och miljöstationers funktion och syfte. • Avfallskategorier. Organiskt avfall, miljöfarligt avfall, brännbart avfall och avfall som läggs på deponi. • Återanvändning av produkter, återvinning av material och hantering av restmaterial. • Källsortering av material och hantering av avfall i hushåll och på arbetsplatser, till exempel i kök och på kontor. • Arbetsuppgifter inom området, till exempel sortering av avfall för återvinning av material, demontering av produkter för återvinning av material och hantering av miljöfarligt avfall. • Arbetsmiljö och säkerhet.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Återvinning och kretslopp 2, 100 poäng

text: Kurskod: NANATE52

text: Centralt innehåll

text: • Kretsloppssamhälle. • Producentansvar, kommunal avfallshantering och returinsamlingssystem. • Förädling av restprodukter, till exempel glasavfall till nytt glas och glasfiberisolering, organiskt avfall till biogas och biogödsel samt returpapper till nytt papper. • Arbetsuppgifter inom området, till exempel sortering av avfall för återvinning av material, demontering av produkter för återvinning av material och hantering av miljöfarligt avfall. • Sortering av miljöfarligt, organiskt och brännbart avfall samt avfall som läggs på deponi.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

type: stycke

type: paragraf

text: Ämnesplanen för ämnet religionskunskap finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Religionskunskap

type: rubrik

text: Ämnet religionskunskap behandlar hur religioner och andra livsåskådningar kommer till uttryck i människors ord och handlingar. I ämnet ingår även kunskaper om etiska och existentiella frågor. I ämnet behandlas trons och etikens betydelse för individers upplevelse av mening och tillhörighet i tillvaron.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet religionskunskap ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om religioner, andra livsåskådningar och olika sätt att tänka kring och förhålla sig till etiska frågor. Kunskaper om kristendomen och dess traditioner ska ha en särskild betydelse i undervisningen, eftersom denna tradition har förvaltat den värdegrund som ligger till grund för det svenska samhället. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur människors förhållningssätt i moraliska frågor kan motiveras utifrån religioner och andra livsåskådningar. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att beskriva och värdera hur olika religioner kan förhålla sig till etnicitet, funktionsnedsättningar, kön, sexualitet samt till människors sociala och ekonomiska förhållanden. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att samtala om etiska och existentiella frågor samt människors olika värderingar och trosföreställningar. På så sätt ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla respekt och förståelse för olika sätt att tänka och leva samt en beredskap för att förstå och leva i ett samhälle präglat av mångfald. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att ta del av texter och andra källor med anknytning till religionskunskap. Eleverna ska ges möjlighet att samtala om hur relationen mellan religion och vetenskap kan tolkas och uppfattas, till exempel beträffande frågor om skapelse och evolution.

text: Undervisningen i ämnet religionskunskap ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om religioner och andra livsåskådningar. 2. Förmåga att reflektera över hur religioner och andra livsåskådningar kan ta sig uttryck i människors sätt att tänka och handla. 3. Förmåga att undersöka och kommunicera om etiska och existentiella frågor i relation till kristendomen och andra religioner och livsåskådningar. 4. Förmåga att använda etiska ord och begrepp med anknytning till vardagen och yrkeslivet.

text: Kurser i ämnet

text: Religionskunskap 1, 50 poäng, som bygger på de kunskaper som anpassade grundskolan ger eller motsvarande. Religionskunskap 2, 100 poäng, som bygger på kursen religionskunskap 1. Religionskunskap 3, 100 poäng, som bygger på kursen religionskunskap 1.

text: Kurskod: REIREL51

text: Kursen religionskunskap 1 omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Kristendomen, de övriga världsreligionerna och andra livsåskådningar samt några av deras centrala trosuppfattningar och kännetecken. – Gudsuppfattningar och människosyner inom olika religioner. – Olika religioners syn i sociala frågor och samhällsfrågor, till exempel i frågor som rör kön, sexualitet och ekonomi. – Individers och gruppers identiteter och hur de kommer till uttryck i förhållande till religioner och andra livsåskådningar, utifrån till exempel skriftliga källor, traditioner och nutida händelser. – Existentiella frågor av betydelse för eleverna. Livsfrågor i anslutning till födelse, liv och död. – Uppfattningar om relationen mellan religion och vetenskap i den aktuella samhällsdebatten. – Etiska ord och begrepp utifrån olika situationer i vardagen och i yrkeslivet.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att ge exempel på kännetecken för var och en av världsreligionerna. Eleven medverkar i att föra resonemang om hur religioner och andra livsåskådningar kan ta sig uttryck för människor. Eleven medverkar i att samtala om livsfrågor. Utifrån situationer i vardagen och yrkeslivet medverkar eleven även i att samtala om etiska frågor och använda några etiska begrepp.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven ger exempel på något kännetecken för var och en av världsreligionerna. Eleven för enkla resonemang om hur religioner och andra livsåskådningar kan ta sig uttryck för människor. Eleven samtalar på ett enkelt sätt om livsfrågor. Utifrån situationer i vardagen och yrkeslivet samtalar eleven även om etiska frågor på ett enkelt sätt och använder då några etiska begrepp på ett delvis ändamålsenligt sätt.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven ger exempel på några kännetecken för var och en av världsreligionerna. Eleven för utvecklade resonemang om hur religioner och andra livsåskådningar kan ta sig uttryck för människor. Eleven samtalar på ett utvecklat sätt om livsfrågor. Utifrån situationer i vardagen och yrkeslivet samtalar eleven även om etiska frågor på ett utvecklat sätt och använder då några etiska begrepp på ett ändamålsenligt sätt.

text: Religionskunskap 2, 100 poäng

text: Kurskod: REIREL52

text: Kursen religionskunskap 2 omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Nyreligiösa rörelser och strömningar, vad som kännetecknar dem och vad de har för förhållande till världsreligionerna. – Privatreligiositet. Människors egna tolkningar av religiösa trosuppfattningar i ett samhälle präglat av mångfald. – Religioners och livsåskådningars betydelse för människors identitet, tillhörighet, gemenskap och syn på jämställdhet. – Uppfattningar om relationen mellan religion och vetenskap. – Etiska och existentiella frågor med utgångspunkt i kristendomen, övriga världsreligioner och andra livsåskådningar samt i elevernas egna ställningstaganden.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att ge exempel på kännetecken för olika nyreligiösa rörelser. Eleven medverkar i att föra resonemang om hur religioner och andra livsåskådningar kan ta sig uttryck för människor. Eleven medverkar i att samtala om etiska och existentiella frågor. I samtalen medverkar eleven i att använda några etiska begrepp.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven ger exempel på något kännetecken för olika nyreligiösa rörelser. Eleven för enkla resonemang om hur religioner och andra livsåskådningar kan 4 ta sig uttryck för människor.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven ger exempel på några kännetecken för olika nyreligiösa rörelser. Eleven för utvecklade resonemang om hur religioner och andra livsåskådningar kan ta sig uttryck för människor. Eleven samtalar på ett utvecklat sätt om etiska och existentiella frågor. I samtalen använder eleven några etiska begrepp på ett ändamålsenligt sätt.

text: Religionskunskap 3, 100 poäng

text: Kurskod: REIREL53

text: Kursen religionskunskap 3 omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Fördjupning inom något eller några av ämnets kunskapsområden, till exempel centrala idéer, texter och riter i en eller flera valda religioner och andra livsåskådningar. – Ord och begrepp som är relevanta för kunskapsområdet.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva kännetecken för någon religion eller annan livsåskådning. Eleven medverkar i att föra resonemang om hur livsåskådningen kan ta sig uttryck för människor. Utifrån livsåskådningen medverkar eleven i att samtala om etiska och existentiella frågor. I samtalen medverkar eleven i att använda några etiska begrepp.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt kännetecken för någon religion eller annan livsåskådning. Eleven för enkla resonemang om hur livsåskådningen kan ta sig uttryck för människor. 5

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt kännetecken för någon religion eller annan livsåskådning. Eleven för utvecklade resonemang om hur livsåskådningen kan ta sig uttryck för människor. Utifrån livsåskådningen samtalar eleven på ett utvecklat sätt om etiska och existentiella frågor. I samtalen använder eleven några etiska begrepp på ett ändamålsenligt sätt.

fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet religionskunskap i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Religionskunskap

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: Religionskunskap 1, 50 poäng, som bygger på de kunskaper som grundsärskolan ger eller motsvarande. Religionskunskap 2, 100 poäng, som bygger på kursen religionskunskap 1. Religionskunskap 3, 100 poäng, som bygger på kursen religionskunskap 1.

text: Religionskunskap 1, 50 poäng

text: Kurskod: REIREL51

text: Centralt innehåll

text: • Kristendomen, de övriga världsreligionerna och andra livsåskådningar samt några av deras centrala trosuppfattningar och kännetecken. • Gudsuppfattningar och människosyner inom olika religioner. • Olika religioners syn i sociala frågor och samhällsfrågor, till exempel i frågor som rör kön, sexualitet och ekonomi. • Individers och gruppers identiteter och hur de kommer till uttryck i förhållande till religioner och andra livsåskådningar, utifrån till exempel skriftliga källor, traditioner och nutida händelser. • Existentiella frågor av betydelse för eleverna. Livsfrågor i anslutning till födelse, liv och död. • Uppfattningar om relationen mellan religion och vetenskap i den aktuella samhällsdebatten. • Etiska ord och begrepp utifrån olika situationer i vardagen och i yrkeslivet.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Religionskunskap 2, 100 poäng

text: Kurskod: REIREL52

text: Centralt innehåll

text: • Nyreligiösa rörelser och strömningar, vad som kännetecknar dem och vad de har för förhållande till världsreligionerna. • Privatreligiositet. Människors egna tolkningar av religiösa trosuppfattningar i ett samhälle präglat av mångfald. • Religioners och livsåskådningars betydelse för människors identitet, tillhörighet, gemenskap och syn på jämställdhet. • Uppfattningar om relationen mellan religion och vetenskap. • Etiska och existentiella frågor med utgångspunkt i kristendomen, övriga världsreligioner och andra livsåskådningar samt i elevernas egna ställningstaganden.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven ger exempel på något kännetecken för olika nyreligiösa rörelser. Eleven för enkla resonemang om hur religioner och andra livsåskådningar kan ta sig uttryck för människor. Eleven samtalar på ett enkelt sätt om etiska och existentiella frågor. I samtalen använder eleven några etiska begrepp på ett delvis ändamålsenligt sätt.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Religionskunskap 3, 100 poäng

text: Kurskod: REIREL53

text: Centralt innehåll

text: • Fördjupning inom något eller några av ämnets kunskapsområden, till exempel centrala idéer, texter och riter i en eller flera valda religioner och andra livsåskådningar.

text: • Ord och begrepp som är relevanta för kunskapsområdet.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt kännetecken för någon religion eller annan livsåskådning. Eleven för enkla resonemang om hur livsåskådningen kan ta sig uttryck för människor. Utifrån livsåskådningen samtalar eleven på ett enkelt sätt om etiska och existentiella frågor. I samtalen använder eleven några etiska begrepp på ett delvis ändamålsenligt sätt.

text: Betyget B

text: Betyget A


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet samhällskunskap finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Samhällskunskap

text: Ämnet samhällskunskap behandlar kunskaper om samhället och olika samhällsfrågor. I ämnet ingår bland annat kunskaper om hur samhällen styrs, de mänskliga rättigheterna, privatekonomi och arbetslivets villkor. Ämnet har också ett historiskt perspektiv.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet samhällskunskap ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om samhället och om människors livsvillkor i samhället. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om frågor som berör makt, demokrati, jämställdhet och de mänskliga rättigheterna. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om och förmåga att reflektera över olika ideologiska, politiska, ekonomiska, sociala och miljömässiga samhällsförhållanden och hur de påverkas av individer och grupper. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att söka, strukturera och värdera information från olika källor och medier. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om arbetslivet, olika branscher och verksamheter. Undervisningen ska på så sätt bidra till att eleverna deltar aktivt i samhällslivet. Genom undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika trafikmiljöer och trafiksituationer, för att därigenom kunna vistas säkert i trafiken. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med olika metoder för att samla in och bearbeta information. De ska också ges möjlighet att besöka och studera olika verksamheter i närsamhället. Eleverna ska även ges möjlighet att uttrycka sina kunskaper och uppfattningar i ämnet såväl muntligt och skriftligt som med hjälp av digitala verktyg.

text: Undervisningen i ämnet samhällskunskap ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om samhället och människors livsvillkor i samhället. 2. Förmåga att reflektera över demokrati och de mänskliga rättigheterna. 3. Förmåga att reflektera över och jämföra olika samhällsförhållanden och samhällsfrågor. 4. Förmåga att söka, värdera och använda information från olika källor. 5. Kunskaper om arbetsmarknaden och arbetslivets villkor. 6. Förmåga att vistas säkert i olika trafikmiljöer.

text: Kurser i ämnet

text: Samhällskunskap 1, 50 poäng, som bygger på de kunskaper som anpassadegrundskolan ger eller motsvarande. Samhällskunskap 2, 100 poäng, som bygger på kursen samhällskunskap 1. 2 Samhällskunskap 3, 100 poäng, som bygger på kursen samhällskunskap 2.

text: Samhällskunskap 1, 50 poäng

text: Kurskod: SALSAM51

text: Kursen samhällskunskap 1 omfattar punkterna 1–5 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Politiska partier i Sverige. Val till kommun, landsting och riksdag. Sveriges deltagande i EU. – Begreppet demokrati och medborgarens möjligheter att påverka politiska beslut. – De mänskliga rättigheterna. Vilka de är och hur man kan utkräva sina individuella och kollektiva mänskliga rättigheter. Konventionen om barnets rättigheter. – Gruppers och individers identitet, relationer och sociala livsvillkor med utgångspunkt i att människor grupperas utifrån kategorier som skapar både gemenskap och utanförskap. – Närsamhällets kommunikationer, tjänster och samhällsservice. – Privatekonomi. Hushållets inkomster, utgifter, tillgångar och skulder. – Olika sätt att söka, värdera och använda information. – Arbetsmarknaden och hur den fungerar, till exempel anställningsvillkor och fackföreningar. Hur arbetet regleras genom arbetsrätt. Arbetsmiljön och dess betydelse.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva samhället och människors livsvillkor. Dessutom medverkar eleven i att föra resonemang om demokrati och i att ge exempel på mänskliga rättigheter. Eleven medverkar i att samtala om samhällsfrågor. När eleven söker information medverkar eleven i att använda källor och i att föra resonemang om informationens och källornas användbarhet. Eleven medverkar i att ge exempel på hur arbetsmarknaden fungerar.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt samhället och människors livsvillkor. Dessutom för eleven enkla resonemang om demokrati och ger något exempel på mänskliga rättigheter. Eleven samtalar om samhällsfrågor på ett enkelt sätt. När eleven söker information använder eleven någon källa och för enkla resonemang om informationens och källans användbarhet. Eleven ger något exempel på hur arbetsmarknaden fungerar.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt samhället och människors livsvillkor. Dessutom för eleven utvecklade resonemang om demokrati och ger några exempel på mänskliga rättigheter. Eleven samtalar om samhällsfrågor på ett utvecklat sätt. När eleven söker information använder eleven några källor och för utvecklade resonemang om informationens och källornas användbarhet. Eleven ger några exempel på hur arbetsmarknaden fungerar.

text: Samhällskunskap 2, 100 poäng

text: Kurskod: SALSAM52

text: Kursen samhällskunskap 2 omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Internationella och globala samhällsfrågor, till exempel handel och kulturmöten. – Hållbar utveckling, vad det innebär och hur människor, företag och stater kan bidra till en sådan utveckling. – Massmediers och informationsteknikens roll i samhället. Deras möjligheter att påverka människor och samhällsutvecklingen samt de möjligheter de ger människor att påverka. Mediers innehåll och nyhetsvärdering. – Hur privatekonomin påverkas av samhällsekonomiska förändringar. – Konsumentens rättigheter. Människans konsumtion i förhållande till hennes behov och resurser. – Några olika metoder som används inom samhällsvetenskaperna, till exempel intervjuer och observationer.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva samhället och människors livsvillkor. Dessutom medverkar eleven i att föra resonemang om massmedier och demokrati. Eleven medverkar i att beskriva samband i någon samhällsfråga. I beskrivningen medverkar eleven i att använda någon samhällsvetenskaplig metod. Eleven medverkar också i att använda källor och i att föra resonemang om informationens och källornas användbarhet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt samhället och människors livsvillkor. Dessutom för eleven enkla resonemang om massmedier och demokrati. Eleven beskriver enkla samband i någon samhällsfråga. I beskrivningen använder eleven någon samhällsvetenskaplig metod på ett delvis ändamålsenligt sätt. Eleven använder också någon källa och för enkla resonemang om informationens och källans användbarhet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt samhället och människors livsvillkor. Dessutom för eleven utvecklade resonemang om massmedier och demokrati. Eleven beskriver utvecklade samband i någon samhällsfråga. I beskrivningen använder eleven någon samhällsvetenskaplig metod på ett ändamålsenligt sätt. Eleven använder också några källor och för utvecklade resonemang om informationens och källornas användbarhet.

text: Samhällskunskap 3, 100 poäng

text: Kurskod: SALSAM53

text: Kursen samhällskunskap 3 omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Fördjupning inom något eller några av ämnets kunskapsområden, till exempel människohandel, välfärdspolitik eller människors exkludering och inkludering i samhället. – Ord och begrepp som är relevanta för kunskapsområdet.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva samhället och människors livsvillkor med utgångspunkt i något kunskapsområde. Dessutom medverkar eleven i att göra kopplingar till demokrati och mänskliga rättigheter. Eleven medverkar i att beskriva samband i kunskapsområdet. I beskrivningen medverkar eleven i att använda någon samhällsvetenskaplig metod. Eleven medverkar också i att använda källor och i att föra resonemang om informationens och källornas användbarhet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt samhället och människors livsvillkor med utgångspunkt i något kunskapsområde. Dessutom gör eleven någon koppling till demokrati och mänskliga rättigheter. Eleven beskriver enkla samband i kunskapsområdet. I beskrivningen använder eleven någon samhällsvetenskaplig metod på ett delvis ändamålsenligt sätt. Eleven använder också någon källa och för enkla resonemang om informationens och källans användbarhet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt samhället och människors livsvillkor med utgångspunkt i något kunskapsområde. Dessutom gör eleven några kopplingar till demokrati och mänskliga rättigheter. Eleven beskriver utvecklade samband i kunskapsområdet. I beskrivningen använder eleven någon samhällsvetenskaplig metod på ett ändamålsenligt sätt. Eleven använder också några källor och för utvecklade resonemang om informationens och källornas användbarhet.

text: Kurskod: SALARB5

text: Kursen samhällskunskap – arbetslivets villkor omfattar punkten 5 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Olika branscher och yrken i samhället. – Olika sätt att söka arbete, till exempel genom arbetsförmedlingen och kontakter. – Arbetsansökningar. Presentation av kunskaper och erfarenheter i samband med dessa, till exempel att skriva ett cv. Förberedelser inför en anställningsintervju. – Lagar och andra bestämmelser inom arbetslivet, till exempel frågor om arbetsrätt och diskriminering. – Miljöfrågor och säkerhetsfrågor inom elevens valda yrkesområde och vid arbetsplatsförlagt lärande.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva olika branscher och yrken i samhället. Dessutom medverkar eleven i att ge exempel på individens rättigheter och skyldigheter i rollen som arbetstagare. Eleven medverkar i att samtala om arbetsuppgifter och arbetslivsfrågor inom ett yrkesområde. Eleven medverkar i att föra resonemang om miljöoch säkerhetsfrågor inom ett yrkesområde.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt olika branscher och yrken i samhället. Dessutom ger eleven något exempel på individens rättigheter och skyldigheter i rollen som arbetstagare. Eleven samtalar på ett enkelt sätt om arbetsuppgifter och arbetslivsfrågor inom ett yrkesområde. Eleven för enkla resonemang om miljö- och säkerhetsfrågor inom ett yrkesområde.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt olika branscher och yrken i samhället. Dessutom ger eleven några exempel på individens rättigheter och skyldigheter i rollen som arbetstagare. Eleven samtalar på ett utvecklat sätt om arbetsuppgifter och arbetslivsfrågor inom ett yrkesområde. Eleven för utvecklade resonemang om miljöoch säkerhetsfrågor inom ett yrkesområde.

text: Trafikantkunskap, 100 poäng

text: Kurskod: SALTRA5

text: Kursen trafikantkunskap omfattar punkterna 3 och 6 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Olika trafikmiljöer och trafiksituationer. – Vanliga trafikregler för fotgängare, cyklister och förare av motorfordon. – Behörigheter som krävs för att framföra motorfordon. – Risker i trafiken i samband med användningen av alkohol och andra droger. – Trafikens påverkan på miljön.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva olika trafikmiljöer i samhället. Eleven medverkar i att ge exempel på trafikregler och behörighetsregler för motorfordon. Dessutom medverkar eleven i att samtala om samhällsfrågor med koppling till trafik. Eleven medverkar i att vistas säkert i olika trafikmiljöer.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt olika trafikmiljöer i samhället. Eleven ger något exempel på trafikregler och behörighetsregler för motorfordon. Dessutom samtalar eleven på ett enkelt sätt om samhällsfrågor med koppling till trafik. Eleven vistas säkert i olika trafikmiljöer.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt olika trafikmiljöer i samhället. Eleven ger några exempel på trafikregler och behörighetsregler för motorfordon. Dessutom samtalar eleven på ett utvecklat sätt om samhällsfrågor med koppling till trafik. Eleven vistas säkert i olika trafikmiljöer.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet samhällskunskap i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiesärskolepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Samhällskunskap

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: Samhällskunskap 1, 50 poäng, som bygger på de kunskaper som grundsärskolan ger eller motsvarande. Samhällskunskap 2, 100 poäng, som bygger på kursen samhällskunskap 1. Samhällskunskap 3, 100 poäng, som bygger på kursen samhällskunskap 2. Samhällskunskap – arbetslivets villkor, 100 poäng. Trafikantkunskap, 100 poäng.

text: Samhällskunskap 1, 50 poäng

text: Kurskod: SALSAM51

text: Centralt innehåll

text: • Politiska partier i Sverige. Val till kommun, landsting och riksdag. Sveriges deltagande i EU. • Begreppet demokrati och medborgarens möjligheter att påverka politiska beslut. • De mänskliga rättigheterna. Vilka de är och hur man kan utkräva sina individuella och kollektiva mänskliga rättigheter. Konventionen om barnets rättigheter. • Gruppers och individers identitet, relationer och sociala livsvillkor med utgångspunkt i att människor grupperas utifrån kategorier som skapar både gemenskap och utanförskap. • Närsamhällets kommunikationer, tjänster och samhällsservice. • Privatekonomi. Hushållets inkomster, utgifter, tillgångar och skulder. • Olika sätt att söka, värdera och använda information. • Arbetsmarknaden och hur den fungerar, till exempel anställningsvillkor och fackföreningar. Hur arbetet regleras genom arbetsrätt. Arbetsmiljön och dess betydelse.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Samhällskunskap 2, 100 poäng

text: Kurskod: SALSAM52

text: Centralt innehåll

text: • Internationella och globala samhällsfrågor, till exempel handel och kulturmöten. • Hållbar utveckling, vad det innebär och hur människor, företag och stater kan bidra till en sådan utveckling. • Massmediers och informationsteknikens roll i samhället. Deras möjligheter att påverka människor och samhällsutvecklingen samt de möjligheter de ger människor att påverka. Mediers innehåll och nyhetsvärdering. • Hur privatekonomin påverkas av samhällsekonomiska förändringar.

text: • Konsumentens rättigheter. Människans konsumtion i förhållande till hennes behov och resurser. • Några olika metoder som används inom samhällsvetenskaperna, till exempel intervjuer och observationer.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Kurskod: SALSAM53

text: Centralt innehåll

text: • Fördjupning inom något eller några av ämnets kunskapsområden, till exempel människohandel, välfärdspolitik eller människors exkludering och inkludering i samhället. • Ord och begrepp som är relevanta för kunskapsområdet.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Kurskod: SALARB5

text: Centralt innehåll

text: • Olika branscher och yrken i samhället. • Olika sätt att söka arbete, till exempel genom arbetsförmedlingen och kontakter. • Arbetsansökningar. Presentation av kunskaper och erfarenheter i samband med dessa, till exempel att skriva ett cv. Förberedelser inför en anställningsintervju. • Lagar och andra bestämmelser inom arbetslivet, till exempel frågor om arbetsrätt och diskriminering. • Miljöfrågor och säkerhetsfrågor inom elevens valda yrkesområde och vid arbetsplatsförlagt lärande.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt olika branscher och yrken i samhället. Dessutom ger eleven några exempel på individens rättigheter och skyldigheter i rollen som arbetstagare. Eleven samtalar på ett utvecklat sätt om arbetsuppgifter och arbetslivsfrågor inom ett yrkesområde. Eleven för utvecklade resonemang om miljö- och säkerhetsfrågor inom ett yrkesområde.

text: Trafikantkunskap, 100 poäng

text: Kurskod: SALTRA5

text: Centralt innehåll

text: • Olika trafikmiljöer och trafiksituationer. • Vanliga trafikregler för fotgängare, cyklister och förare av motorfordon. • Behörigheter som krävs för att framföra motorfordon. • Risker i trafiken i samband med användningen av alkohol och andra droger. • Trafikens påverkan på miljön.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet svenska finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Svenska

text: Ämnet svenska behandlar olika former av kommunikation mellan människor. Kärnan i ämnet är språket och litteraturen. I ämnet ingår kunskaper om språket, skönlitteratur och andra typer av texter för att lära känna sin omvärld, sina medmänniskor och sig själv.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet svenska ska syfta till att eleverna utvecklar sin förmåga att kommunicera i tal och skrift. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att anpassa språket till olika sammanhang och för olika syften. Undervisningen ska bidra till att eleverna fördjupar sin fantasi och lust att skapa med hjälp av språket, enskilt och tillsammans med andra. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar sin förmåga att läsa och reflektera över skönlitteratur och andra typer av texter. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om vad som kännetecknar olika slags texter och hur de är uppbyggda. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att använda skönlitteratur, andra typer av texter och film som en källa till självinsikt och förståelse för andra människors erfarenheter, livsvillkor, tankar och föreställningsvärldar. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om berättande och kommunikation genom film och digitala medier. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om det svenska språket samt förmåga att reflektera över olika former av språklig variation. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att söka, sammanställa och kritiskt granska information från olika källor. Undervisningen ska stimulera elevernas lust att tala, lyssna, skriva och läsa, och därmed stödja deras personliga utveckling. Eleverna ska ges möjlighet att bygga upp en tillit till sin egen språkförmåga och tillägna sig de språkliga redskap som krävs för vardags- och samhällslivet. De ska också ges möjlighet att utveckla sådana kunskaper om muntlig och skriftlig kommunikation som behövs i arbetslivet och för vidare studier. I undervisningen ska eleverna ges rikliga tillfällen att tala, lyssna, skriva och läsa. De ska också ges tillfälle att använda digitala verktyg i samband med detta.

text: Undervisningen i ämnet svenska ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Förmåga att kommunicera i tal och skrift samt anpassa språket till syftet, mottagaren och sammanhanget. 2. Förmåga att läsa och reflektera över skönlitteratur och andra typer av texter från olika medier. 3. Förmåga att reflektera över olika former av språklig variation.

text: Kurser i ämnet

text: Svenska 1, 200 poäng, som bygger på de kunskaper som anpassade grundskolan ger eller motsvarande. Svenska 2, 100 poäng, som bygger på kursen svenska 1. Litteratur, 100 poäng, som bygger på kursen svenska 1. Skrivande, 100 poäng, som bygger på kursen svenska 1.

text: Svenska 1, 200 poäng

text: Kurskod: SVBSVE51

text: Kursen svenska 1 innefattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Muntlig kommunikation. Hur man samspelar i en dialog, formulerar och bemöter argument samt sammanfattar huvuddragen i vad som sagts. – Muntlig framställning. Hur språket, innehållet och dispositionen kan anpassas till syftet och mottagaren. Hur man kan använda olika hjälpmedel för att planera och genomföra muntliga framställningar, till exempel stödord och digitala verktyg. – Skrivande av texter för att kommunicera, lära och reflektera. Strategier för att skriva olika typer av texter som är anpassade till sammanhanget. Olika sätt att bearbeta egna texter till innehåll och form. – Beskrivande, förklarande, instruerande och argumenterande texter från olika medier, till exempel tidningsartiklar, arbetsbeskrivningar och blogginlägg. Texternas innehåll, uppbyggnad och typiska språkliga drag. – Skönlitteratur för ungdomar och vuxna från olika tider och kulturer. Berättande i film och andra medier där ord, bild och ljud samspelar. Olika genrer och berättarteknik i skönlitteratur, film och andra medier. – Olika sätt att ta emot och ge respons på egna och andras muntliga framställningar samt texter. – Lässtrategier för att förstå och tolka texter. Hur man urskiljer budskap, syfte, avsändare och sammanhang i texter från olika medier. – Ordkunskap, språkriktighet och språkets struktur, till exempel stavningsregler, skiljetecken och tempus. Hjälpmedel för stavning och ordförståelse. – Skillnader mellan formellt och informellt språkbruk. Ords och begrepps nyanser och värdeladdning. – Språkliga strategier för att minnas och lära, till exempel genom att identifiera nyckelord. – Informationssökning i olika medier och källor. Hur man bedömer informationens rimlighet samt hur texters avsändare påverkar innehållet.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven deltar i samtal genom att medverka i att framföra och efterfråga tankar och åsikter. Dessutom medverkar eleven i att genomföra muntliga presentationer med anpassning till syfte och mottagare. Eleven skriver mycket enkla texter och medverkar i att anpassa texterna till sammanhanget. Eleven läser texter med visst flyt. Genom att reflektera över och medverka i att göra sammanfattningar av texternas innehåll visar eleven läsförståelse. Eleven medverkar i att föra resonemang om skönlitteratur och andra typer av texter från olika medier. Eleven medverkar i att samtala om formellt och informellt språkbruk. När eleven söker information medverkar eleven i att föra resonemang om olika källors användbarhet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven deltar i samtal genom att framföra och efterfråga tankar och åsikter på ett sätt som till viss del för samtalet framåt. Dessutom genomför eleven enkla muntliga presentationer med viss anpassning till syfte och mottagare. Eleven skriver texter som är begripliga, delvis sammanhängande och delvis anpassade till sammanhanget. Eleven läser texter med flyt. Genom att reflektera över och göra enkla sammanfattningar av texternas innehåll visar eleven tillfredsställande läsförståelse. Eleven för enkla resonemang om skönlitteratur och andra typer av texter från olika medier. Eleven samtalar på ett enkelt sätt om formellt och informellt språkbruk. När eleven söker information för eleven enkla resonemang om olika källors användbarhet.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Svenska 2, 100 poäng

text: Kurskod: SVBSVE52

text: Kursen svenska 2 innefattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Muntlig information och argumentation, i och inför grupp. Vad som gör en muntlig presentation intressant och övertygande. Presentationstekniska hjälpmedel som stöd vid muntliga framställningar. – Skrivande av berättande, informerande och argumenterande texter. Hur dessa texttyper är uppbyggda och deras typiska språkliga drag. Bearbetning av egna texter till innehåll och form. – Hur man citerar och gör sammanfattningar. – Lässtrategier för att förstå och tolka berättande, informerande och argumenterande texter från olika medier. – Några betydelsefulla verk inom skönlitteratur, teater och film samt de historiska och kulturella sammanhang som verken har tillkommit i. Några betydelsefulla författare från Sverige och övriga världen. – Dialekter och språklig variation och hur detta varierar mellan olika grupper av människor, till exempel beroende på ålder och social bakgrund. De nationella minoritetsspråken i Sverige.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven deltar i samtal genom att medverka i att framföra och efterfråga information, åsikter och argument. Dessutom medverkar eleven i att genomföra muntliga presentationer med anpassning till syfte och mottagare. Eleven skriver mycket enkla texter och medverkar i att anpassa texterna till sammanhanget. Eleven läser texter med visst flyt. Genom att reflektera över och medverka i att göra sammanfattningar av texternas innehåll visar eleven läsförståelse. Eleven medverkar i att föra resonemang om skönlitteratur och andra typer av texter från olika medier. Eleven medverkar i att samtala om variationer i svenska språket. När eleven söker information medverkar eleven i att föra resonemang om olika källors användbarhet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven deltar i samtal genom att framföra och efterfråga information, åsikter och argument på ett sätt som till viss del för samtalet framåt. Dessutom genomför eleven enkla muntliga presentationer med viss anpassning till syfte och mottagare. Eleven skriver texter som är begripliga, delvis sammanhängande och delvis anpassade till sammanhanget. Eleven läser texter med flyt. Genom att reflektera över och göra enkla sammanfattningar av texternas innehåll visar eleven tillfredsställande läsförståelse. Eleven för enkla resonemang om skönlitteratur och andra typer av texter från olika medier. Eleven samtalar på ett enkelt sätt om variationer i svenska språket. När eleven söker information för eleven enkla resonemang om olika källors användbarhet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven deltar i samtal genom att framföra och efterfråga information, åsikter och argument på ett sätt som för samtalet framåt. Dessutom genomför eleven utvecklade muntliga presentationer med anpassning till syfte och mottagare. Eleven skriver texter som är tydliga, sammanhängande och anpassade till sammanhanget. Eleven läser texter med gott flyt. Genom att reflektera över och göra utvecklade sammanfattningar av texternas innehåll visar eleven god läsförståelse. Eleven för utvecklade resonemang om skönlitteratur och andra typer av texter från olika medier. Eleven samtalar på ett utvecklat sätt om variationer i svenska språket. När eleven söker information för eleven utvecklade resonemang om olika källors användbarhet.

text: Litteratur, 100 poäng

text: Kurskod: SVBLIT5

text: Kursen litteratur omfattar punkterna 1–3 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Skönlitterära texter, författade av både kvinnor och män, inom genrerna prosa, lyrik och dramatik. Centrala teman och motiv i fiktivt berättande. – Högläsning och muntligt berättande för att förmedla en berättelse. – Strategier för att förstå, tolka och analysera texter från olika medier samt för att urskilja texternas budskap, både de uttalade och sådant som står mellan raderna.

text: – Språkliga drag, uppbyggnad och berättarperspektiv i skönlitteratur. Parallellhandling, tillbakablickar, miljö- och personbeskrivningar samt inre och yttre dialoger. – Ord och begrepp med anknytning till litteratur och skrivande, till exempel genrebegrepp som biografi och fantasy eller stilbegrepp som liknelse och metafor. – Några skönlitterärt betydelsefulla barn-, ungdoms- och vuxenboksförfattare. – Fördjupade studier av ett skönlitterärt tema, en genre eller ett författarskap.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven läser med visst flyt skönlitterära texter inom olika genrer. Genom att reflektera över och medverka i att göra sammanfattningar av texternas innehåll visar eleven läsförståelse. Dessutom medverkar eleven i att urskilja och beskriva texternas budskap. Utifrån ett tema, en genre eller ett författarskap medverkar eleven i att jämföra olika verk och föra resonemang om likheter och skillnader. Eleven medverkar i att samtala om språkliga drag och språklig variation i skönlitteratur.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven läser med flyt skönlitterära texter inom olika genrer. Genom att reflektera över och göra enkla sammanfattningar av texternas innehåll visar eleven tillfredställande läsförståelse. Dessutom urskiljer och beskriver eleven på ett enkelt sätt texternas budskap. Utifrån ett tema, en genre eller ett författarskap jämför eleven olika verk och för enkla resonemang om likheter och skillnader. Eleven samtalar på ett enkelt sätt om språkliga drag och språklig variation i skönlitteratur.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Skrivande, 100 poäng

text: Kurskod: SVBSKR5

text: Kursen skrivande omfattar punkterna 1–3 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Skrivande av informerande, berättande och argumenterande texter samt skönlitterära texter av olika slag, både efter mönster och efter förebilder. – Olika sätt att skapa struktur och samband i en text, till exempel med hjälp av styckeindelning och sambandsord. Hur man skriver en varierad och intresseväckande text. – Skapande av texter där ord, bild och ljud samspelar, till exempel film och digitala presentationer. – Att ge konstruktiv respons samt arbeta med egna och andras texter. – Centrala teman och motiv i fiktivt berättande. – Ord och begrepp med anknytning till litteratur och skrivande, till exempel genrebegrepp som biografi och fantasy eller stilbegrepp som liknelse och metafor.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven skriver mycket enkla texter och medverkar i att anpassa texterna till syfte, mottagare och texttyp. Genom att medverka i att kombinera olika texttyper, bilder och ljud så att de olika delarna samspelar förstärker och levandegör eleven sina texters budskap. Eleven medverkar i att föra resonemang om språkliga och berättartekniska drag i olika typer av texter.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven skriver olika slags texter som är tydliga, sammanhängande och anpassade till syfte, mottagare och texttyp. Genom att kombinera olika texttyper, bilder och ljud så att de olika delarna samspelar på ett fungerande sätt förstärker och levandegör eleven sina texters budskap. Eleven för utvecklade resonemang om språkliga och berättartekniska drag i olika typer av texter.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet svenska i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Svenska

text: Ämnets syfte

text: 2. Förmåga att läsa och reflektera över skönlitteratur och andra typer av texter från olika medier. 3. Förmåga att reflektera över olika former av språklig variation. 4. Förmåga att söka, sammanställa och kritiskt granska information från olika källor.

text: Kurser i ämnet

text: Svenska 1, 200 poäng, som bygger på de kunskaper som grundsärskolan ger eller motsvarande. Svenska 2, 100 poäng, som bygger på kursen svenska 1. Litteratur, 100 poäng, som bygger på kursen svenska 1. Skrivande, 100 poäng, som bygger på kursen svenska 1.

text: Svenska 1, 200 poäng

text: Kurskod: SVBSVE51

text: Centralt innehåll

text: • Muntlig kommunikation. Hur man samspelar i en dialog, formulerar och bemöter argument samt sammanfattar huvuddragen i vad som sagts. • Muntlig framställning. Hur språket, innehållet och dispositionen kan anpassas till syftet och mottagaren. Hur man kan använda olika hjälpmedel för att planera och genomföra muntliga framställningar, till exempel stödord och digitala verktyg. • Skrivande av texter för att kommunicera, lära och reflektera. Strategier för att skriva olika typer av texter som är anpassade till sammanhanget. Olika sätt att bearbeta egna texter till innehåll och form. • Beskrivande, förklarande, instruerande och argumenterande texter från olika medier, till exempel tidningsartiklar, arbetsbeskrivningar och blogginlägg. Texternas innehåll, uppbyggnad och typiska språkliga drag. • Skönlitteratur för ungdomar och vuxna från olika tider och kulturer. Berättande i film och andra medier där ord, bild och ljud samspelar. Olika genrer och berättarteknik i skönlitteratur, film och andra medier. • Olika sätt att ta emot och ge respons på egna och andras muntliga framställningar samt texter. • Lässtrategier för att förstå och tolka texter. Hur man urskiljer budskap, syfte, avsändare och sammanhang i texter från olika medier. • Ordkunskap, språkriktighet och språkets struktur, till exempel stavningsregler, skiljetecken och tempus. Hjälpmedel för stavning och ordförståelse. • Skillnader mellan formellt och informellt språkbruk. Ords och begrepps nyanser och värdeladdning.

text: • Språkliga strategier för att minnas och lära, till exempel genom att identifiera nyckelord. • Informationssökning i olika medier och källor. Hur man bedömer informationens rimlighet samt hur texters avsändare påverkar innehållet.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven deltar i samtal genom att framföra och efterfråga tankar och åsikter på ett sätt som för samtalet framåt. Dessutom genomför eleven utvecklade muntliga presentationer med anpassning till syfte och mottagare. Eleven skriver texter som är tydliga, sammanhängande och anpassade till sammanhanget. Eleven läser texter med gott flyt. Genom att reflektera över och göra utvecklade sammanfattningar av texternas innehåll visar eleven god läsförståelse. Eleven för utvecklade resonemang om skönlitteratur och andra typer av texter från olika medier. Eleven samtalar på ett utvecklat sätt om formellt och informellt språkbruk. När eleven söker information för eleven utvecklade resonemang om olika källors användbarhet.

text: Svenska 2, 100 poäng

text: Kurskod: SVBSVE52

text: Centralt innehåll

text: • Muntlig information och argumentation, i och inför grupp. Vad som gör en muntlig presentation intressant och övertygande. Presentationstekniska hjälpmedel som stöd vid muntliga framställningar. • Skrivande av berättande, informerande och argumenterande texter. Hur dessa texttyper är uppbyggda och deras typiska språkliga drag. Bearbetning av egna texter till innehåll och form. • Hur man citerar och gör sammanfattningar. • Lässtrategier för att förstå och tolka berättande, informerande och argumenterande texter från olika medier. • Några betydelsefulla verk inom skönlitteratur, teater och film samt de historiska och kulturella sammanhang som verken har tillkommit i. Några betydelsefulla författare från Sverige och övriga världen. • Dialekter och språklig variation och hur detta varierar mellan olika grupper av människor, till exempel beroende på ålder och social bakgrund. De nationella minoritetsspråken i Sverige.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven deltar i samtal genom att medverka i att framföra och efterfråga information, åsikter och argument. Dessutom medverkar eleven i att genomföra muntliga presentationer med anpassning till syfte och mottagare. Eleven skriver mycket enkla texter och medverkar i att anpassa texterna till sammanhanget. 5

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Kurskod: SVBLIT5

text: Centralt innehåll

text: • Skönlitterära texter, författade av både kvinnor och män, inom genrerna prosa, lyrik och dramatik. Centrala teman och motiv i fiktivt berättande. • Högläsning och muntligt berättande för att förmedla en berättelse. • Strategier för att förstå, tolka och analysera texter från olika medier samt för att urskilja texternas budskap, både de uttalade och sådant som står mellan raderna. • Språkliga drag, uppbyggnad och berättarperspektiv i skönlitteratur. Parallellhandling, tillbakablickar, miljö- och personbeskrivningar samt inre och yttre dialoger. • Ord och begrepp med anknytning till litteratur och skrivande, till exempel genrebegrepp som biografi och fantasy eller stilbegrepp som liknelse och metafor. • Några skönlitterärt betydelsefulla barn-, ungdoms- och vuxenboksförfattare. • Fördjupade studier av ett skönlitterärt tema, en genre eller ett författarskap.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven läser med flyt skönlitterära texter inom olika genrer. Genom att reflektera över och göra enkla sammanfattningar av texternas innehåll visar eleven tillfredställande läsförståelse. Dessutom urskiljer och beskriver eleven på ett enkelt sätt texternas budskap. Utifrån ett tema, en genre eller 7

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven läser med gott flyt skönlitterära texter inom olika genrer. Genom att reflektera över och göra utvecklade sammanfattningar av texternas innehåll visar eleven god läsförståelse. Dessutom urskiljer och beskriver eleven på ett utvecklat sätt texternas budskap. Utifrån ett tema, en genre eller ett författarskap jämför eleven olika verk och för utvecklade resonemang om likheter och skillnader. Eleven samtalar på ett utvecklat sätt om språkliga drag och språklig variation i skönlitteratur.

text: Skrivande, 100 poäng

text: Kurskod: SVBSKR5

text: Centralt innehåll

text: • Skrivande av informerande, berättande och argumenterande texter samt skönlitterära texter av olika slag, både efter mönster och efter förebilder. • Olika sätt att skapa struktur och samband i en text, till exempel med hjälp av styckeindelning och sambandsord. Hur man skriver en varierad och intresseväckande text. • Skapande av texter där ord, bild och ljud samspelar, till exempel film och digitala presentationer. • Att ge konstruktiv respons samt arbeta med egna och andras texter. • Centrala teman och motiv i fiktivt berättande. • Ord och begrepp med anknytning till litteratur och skrivande, till exempel genrebegrepp som biografi och fantasy eller stilbegrepp som liknelse och metafor.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven skriver mycket enkla texter och medverkar i att anpassa texterna 8 till syfte, mottagare och texttyp. Genom att medverka i att kombinera olika

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven skriver olika slags texter som är begripliga, delvis sammanhängande och delvis anpassade till syfte, mottagare och texttyp. Genom att kombinera olika texttyper, bilder och ljud så att de olika delarna samspelar på ett delvis fungerande sätt förstärker och levandegör eleven sina texters budskap. Eleven för enkla resonemang om språkliga och berättartekniska drag i olika typer av texter.

text: Betyget B

text: Betyget A


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet svenska som andraspråk finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Svenska som andraspråk

text: Ämnet svenska som andraspråk behandlar olika former av kommunikation mellan människor. Kärnan i ämnet är språket och litteraturen. I ämnet ingår kunskaper om språket, skönlitteratur och andra typer av texter för att stärka tilliten till den egna språkförmågan och den flerspråkiga identiteten.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet svenska som andraspråk ska syfta till att eleverna utvecklar sin förmåga att kommunicera i tal och skrift. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att anpassa språket till olika sammanhang och för olika syften. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar sin läsförmåga och sitt intresse för att läsa och skriva på svenska. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om det svenska språket, dess normer, uppbyggnad, uttal, ord och begrepp. I undervisningen ska eleverna också utveckla kunskaper om vilken funktion språket har för att kommunicera, tänka och lära. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att läsa och reflektera över skönlitteratur och andra typer av texter. Genom undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att utveckla förmåga att använda skönlitteratur, andra typer av texter och film som en källa till självinsikt och förståelse av andra människors erfarenheter, livsvillkor, tankar och föreställningsvärldar. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att söka, sammanställa och kritiskt granska information från olika källor. I undervisningen ska eleverna ges rikliga tillfällen att tala, lyssna, skriva och läsa. De ska också ges tillfälle att använda digitala verktyg i samband med detta.

text: Undervisningen i ämnet svenska som andraspråk ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Förmåga att kommunicera i tal och skrift samt anpassa språket till syftet, mottagaren och sammanhanget. 2. Förmåga att läsa och reflektera över skönlitteratur och andra typer av texter från olika medier. 3. Förmåga att reflektera över olika former av språklig variation. 4. Förmåga att söka, sammanställa och kritiskt granska information från olika källor.

text: Kurser i ämnet

text: Svenska som andraspråk 1, 200 poäng, som bygger på de kunskaper som anpassade grundskolan ger eller motsvarande. Svenska som andraspråk 2, 100 poäng, som bygger på kursen svenska som 2 andraspråk 1.

text: Kurskod: SVOSVE51

text: Kursen svenska som andraspråk 1 omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Muntlig kommunikation. Hur man samspelar i en dialog, formulerar och bemöter argument samt sammanfattar huvuddragen i vad som sagts. – Muntlig framställning. Hur språket, innehållet och dispositionen kan anpassas till syftet och mottagaren. Hur man kan använda olika hjälpmedel för att planera och genomföra muntliga framställningar, till exempel stödord och digitala verktyg. – Skrivande av texter för att kommunicera, lära och reflektera. Strategier för att skriva olika typer av texter som är anpassade till sammanhanget. Olika sätt att bearbeta egna texter till innehåll och form. – Beskrivande, förklarande, instruerande och argumenterande texter från olika medier, till exempel tidningsartiklar, arbetsbeskrivningar och blogginlägg. Texternas innehåll, uppbyggnad och typiska språkliga drag. – Skönlitteratur för ungdomar och vuxna från olika tider och kulturer. Berättande i film och andra medier där ord, bild och ljud samspelar. Olika genrer och berättarteknik i skönlitteratur, film och andra medier. – Olika sätt att ta emot och ge respons på egna och andras muntliga framställningar samt texter. – Lässtrategier för att förstå och tolka texter. Hur man urskiljer budskap, syfte, avsändare och sammanhang i texter från olika medier. – Svenska språkets uttal, ordförråd och struktur samt stavningsregler och skiljetecken. Hjälpmedel för stavning och ordförståelse. – Strategier för språkinlärning. Hur muntliga situationer och texter kan användas för att bygga upp ordförrådet och utveckla språket. – Skillnader mellan formellt och informellt språkbruk. Ords och begrepps nyanser och värdeladdning. – Språkliga strategier för att minnas och lära, till exempel genom att identifiera nyckelord. – Informationssökning i olika medier och källor. Hur man bedömer informationens rimlighet samt hur texters avsändare påverkar innehållet.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven deltar i samtal genom att medverka i att framföra och efterfråga tankar och åsikter. Dessutom medverkar eleven i att genomföra muntliga presentationer med anpassning till syfte och mottagare. Eleven skriver mycket enkla texter och medverkar i att anpassa texterna till sammanhanget. Eleven läser texter med visst flyt. Genom att reflektera över och medverka i att göra sammanfattningar av texternas innehåll visar eleven läsförståelse.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven deltar i samtal genom att framföra och efterfråga tankar och åsikter på ett sätt som till viss del för samtalet framåt. Dessutom genomför eleven enkla muntliga presentationer med viss anpassning till syfte och mottagare. Eleven skriver texter som är begripliga, delvis sammanhängande och delvis anpassade till sammanhanget. Eleven läser texter med flyt. Genom att reflektera över och göra enkla sammanfattningar av texternas innehåll visar eleven tillfredsställande läsförståelse. Eleven för enkla resonemang om skönlitteratur och andra typer av texter från olika medier. Eleven samtalar på ett enkelt sätt om formellt och informellt språkbruk. När eleven söker information för eleven enkla resonemang om olika källors användbarhet.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Svenska som andraspråk 2, 100 poäng

text: Kurskod: SVOSVE52

text: Kursen svenska som andraspråk 2 omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen ska behandla följande centrala innehåll: – Muntlig information och argumentation, i och inför grupp. Vad som gör en muntlig presentation intressant och övertygande. Presentationstekniska hjälpmedel som stöd vid muntliga framställningar. – Skrivande av berättande, informerande och argumenterande texter. Hur dessa texttyper är uppbyggda och deras typiska språkliga drag. Bearbetning av egna texter till innehåll och form. – Strategier för språkinlärning, hur muntliga situationer och texter kan användas för att bygga upp ordförrådet och utveckla språket. – Hur man citerar och gör sammanfattningar. – Lässtrategier för att förstå och tolka berättande, informerande och argumenterande texter från olika medier. – Några betydelsefulla verk inom skönlitteratur, teater och film samt de historiska och kulturella sammanhang som verken har tillkommit i. Några betydelsefulla författare från Sverige och övriga världen. – Dialekter och språklig variation och hur detta varierar mellan olika grupper av människor, till exempel beroende på ålder och social bakgrund. De nationella minoritetsspråken i Sverige.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven deltar i samtal genom att medverka i att framföra och efterfråga information, åsikter och argument. Dessutom medverkar eleven i att genomföra muntliga presentationer med anpassning till syfte och mottagare. Eleven skriver mycket enkla texter och medverkar i att anpassa texterna till sammanhanget. Eleven läser texter med visst flyt. Genom att reflektera över och medverka i att göra sammanfattningar av texternas innehåll visar eleven läsförståelse. Eleven medverkar i att föra resonemang om skönlitteratur och andra typer av texter från olika medier. Eleven medverkar i att samtala om variationer i svenska språket. När eleven söker information medverkar eleven i att föra resonemang om olika källors användbarhet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven deltar i samtal genom att framföra och efterfråga information, åsikter och argument på ett sätt som för samtalet framåt. Dessutom genomför eleven utvecklade muntliga presentationer med anpassning till syfte och mottagare. Eleven skriver texter som är tydliga, sammanhängande och anpassade till sammanhanget. Eleven läser texter med gott flyt. Genom att reflektera över och göra utvecklade sammanfattningar av texternas innehåll visar eleven god läsförståelse. Eleven för utvecklade resonemang om skönlitteratur och andra typer av texter från olika medier. Eleven samtalar på ett utvecklat sätt om variationer i svenska språket. När eleven söker information för eleven utvecklade resonemang om olika källors användbarhet.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet svenska som andraspråk i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiesärskolepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Svenska som andraspråk

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: Svenska som andraspråk 1, 200 poäng, som bygger på de kunskaper som 2 grundsärskolan ger eller motsvarande.

text: Svenska som andraspråk 2, 100 poäng, som bygger på kursen svenska som andraspråk 1.

text: Svenska som andraspråk 1, 200 poäng

text: Kurskod: SVOSVE51

text: Centralt innehåll

text: • Muntlig kommunikation. Hur man samspelar i en dialog, formulerar och bemöter argument samt sammanfattar huvuddragen i vad som sagts. • Muntlig framställning. Hur språket, innehållet och dispositionen kan anpassas till syftet och mottagaren. Hur man kan använda olika hjälpmedel för att planera och genomföra muntliga framställningar, till exempel stödord och digitala verktyg. • Skrivande av texter för att kommunicera, lära och reflektera. Strategier för att skriva olika typer av texter som är anpassade till sammanhanget. Olika sätt att bearbeta egna texter till innehåll och form. • Beskrivande, förklarande, instruerande och argumenterande texter från olika medier, till exempel tidningsartiklar, arbetsbeskrivningar och blogginlägg. Texternas innehåll, uppbyggnad och typiska språkliga drag. • Skönlitteratur för ungdomar och vuxna från olika tider och kulturer. Berättande i film och andra medier där ord, bild och ljud samspelar. Olika genrer och berättarteknik i skönlitteratur, film och andra medier. • Olika sätt att ta emot och ge respons på egna och andras muntliga framställningar samt texter. • Lässtrategier för att förstå och tolka texter. Hur man urskiljer budskap, syfte, avsändare och sammanhang i texter från olika medier. • Svenska språkets uttal, ordförråd och struktur samt stavningsregler och skiljetecken. Hjälpmedel för stavning och ordförståelse. • Strategier för språkinlärning. Hur muntliga situationer och texter kan användas för att bygga upp ordförrådet och utveckla språket. • Skillnader mellan formellt och informellt språkbruk. Ords och begrepps nyanser och värdeladdning. • Språkliga strategier för att minnas och lära, till exempel genom att identifiera nyckelord. • Informationssökning i olika medier och källor. Hur man bedömer informationens rimlighet samt hur texters avsändare påverkar innehållet.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: muntliga presentationer med anpassning till syfte och mottagare. Eleven skriver mycket enkla texter och medverkar i att anpassa texterna till sammanhanget. Eleven läser texter med visst flyt. Genom att reflektera över och medverka i att göra sammanfattningar av texternas innehåll visar eleven läsförståelse. Eleven medverkar i att föra resonemang om skönlitteratur och andra typer av texter från olika medier. Eleven medverkar i att samtala om formellt och informellt språkbruk. När eleven söker information medverkar eleven i att föra resonemang om olika källors användbarhet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Eleven deltar i samtal genom att framföra och efterfråga tankar och åsikter på ett sätt som för samtalet framåt. Dessutom genomför eleven utvecklade muntliga presentationer med anpassning till syfte och mottagare. Eleven skriver texter som är tydliga, sammanhängande och anpassade till sammanhanget. Eleven läser texter med gott flyt. Genom att reflektera över och göra utvecklade sammanfattningar av texternas innehåll visar eleven god läsförståelse. Eleven för utvecklade resonemang om skönlitteratur och andra typer av texter från olika medier. Eleven samtalar på ett utvecklat sätt om formellt och informellt språkbruk. När eleven söker information för eleven utvecklade resonemang 4 om olika källors användbarhet.

text: Kurskod: SVOSVE52

text: Centralt innehåll

text: • Muntlig information och argumentation, i och inför grupp. Vad som gör en muntlig presentation intressant och övertygande. Presentationstekniska hjälpmedel som stöd vid muntliga framställningar. • Skrivande av berättande, informerande och argumenterande texter. Hur dessa texttyper är uppbyggda och deras typiska språkliga drag. Bearbetning av egna texter till innehåll och form. • Strategier för språkinlärning, hur muntliga situationer och texter kan användas för att bygga upp ordförrådet och utveckla språket. • Hur man citerar och gör sammanfattningar. • Lässtrategier för att förstå och tolka berättande, informerande och argumenterande texter från olika medier. • Några betydelsefulla verk inom skönlitteratur, teater och film samt de historiska och kulturella sammanhang som verken har tillkommit i. Några betydelsefulla författare från Sverige och övriga världen. • Dialekter och språklig variation och hur detta varierar mellan olika grupper av människor, till exempel beroende på ålder och social bakgrund. De nationella minoritetsspråken i Sverige.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda. 5

text: Betyget C

text: Eleven deltar i samtal genom att framföra och efterfråga information, åsikter och argument på ett sätt som till viss del för samtalet framåt. Dessutom genomför eleven enkla muntliga presentationer med viss anpassning till syfte och mottagare. Eleven skriver texter som är begripliga, delvis sammanhängande och delvis anpassade till sammanhanget. Eleven läser texter med flyt. Genom att reflektera över och göra enkla sammanfattningar av texternas innehåll visar eleven tillfredsställande läsförståelse. Eleven för enkla resonemang om skönlitteratur och andra typer av texter från olika medier. Eleven samtalar på ett enkelt sätt om variationer i svenska språket. När eleven söker information för eleven enkla resonemang om olika källors användbarhet.

text: Betyget B

text: Betyget A


text: Av

text: 1 kap. 5 a § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: framgår att det för varje ämnesområde ska finnas en ämnesområdesplan. Av ämnesområdesplanen ska framgå ämnesområdets syfte, centrala innehåll och kriterier för bedömning av kunskaper.

text: Ämnesområdesplanen för ämnesområdet estetisk verksamhet finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Estetisk verksamhet

text: Kod för ämnesområde: ESE

text: Ämnesområdet estetisk verksamhet behandlar olika estetiska uttrycksformer och hur de kan användas för att förmedla tankar, idéer och känslor. I ämnesområdet ingår skapande verksamhet samt kunskaper om olika verksamheter inom det kulturella och estetiska området.

text: Ämnesområdets syfte

text: Undervisningen i ämnesområdet estetisk verksamhet ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att kommunicera och samverka med andra genom att använda olika estetiska uttrycksformer. Genom arbete med bild, form, musik, dans och drama i undervisningen ska eleverna ges möjlighet att bearbeta egna intryck samt utveckla kreativitet, nyfikenhet och skapande förmåga. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att välja och använda olika konstnärliga tekniker, verktyg och material. Genom undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att utveckla kunskaper om estetiska uttrycksformer genom historien samt om det nutida samhällets kulturutbud. På så sätt ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att undersöka, reagera inför och tolka olika former av estetiska uttryck. I undervisningen ska eleverna ges tillfällen att arbeta med olika former av egen skapande verksamhet, för att därigenom kunna söka olika vägar för att kommunicera genom skapande. Undervisningen ska också bidra till att eleverna får möta samhällets kulturutbud, för att de på så sätt ska ges möjlighet att utveckla intresse för detta.

text: Undervisningen i ämnesområdet estetisk verksamhet ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Förmåga att genom eget skapande kommunicera tankar, idéer och känslor. 2. Förmåga att välja och använda konstnärliga tekniker, verktyg och material. 3. Förmåga att undersöka olika kulturella och estetiska uttryck.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnesområdet ska behandla följande centrala innehåll:

text: Bild och form

text: – Material som används vid olika former av skapande, till exempel lera, papper, tyg och trä. – Traditionella och digitala tekniker. Verktyg som används vid skapande av bilder och former. – Färg, form och struktur vid skapande i olika tekniker och material.

text: – Fotografering och filmande. Digitalt skapande, till exempel med digitala ritprogram. Bearbetning och redigering av det skapade med hjälp av digital teknik. – Arbetsgången i den skapande processen, från idé till färdig produkt. – Komposition av bilder för att förmedla tankar och känslor. – Några exempel på historiska bilder och former från olika kulturer och hur de är framställda.

text: Musik, dans och drama

text: – Rytm- och musikinstrument. – Sånger och berättelser och hur de kan gestaltas med ljud, rytmer och rörelser. – Förmedling av tankar och känslor genom musik, dans och drama. – Imitation och improvisation genom musik, dans och drama. – Arbetsgången i den skapande processen, från idé till färdig gestaltning. – Musikens funktion för att markera högtider, traditioner, identitet och grupptillhörighet. – Några exempel på musik, dans och drama från olika kulturer och från olika tidsperioder.

text: Estetisk verksamhet i samhället

text: – Samhällets kulturutbud, till exempel muséer, bibliotek och utställningar. – Aktuell ungdomskultur, till exempel musik, mode och film. – Design som formspråk i vardagen, till exempel i inredning och kläder. Arkitektur i samhället, historiskt och i nutid.

text: Kriterier för bedömning av grundläggande kunskaper (efter elevens förutsättningar)

text: Eleven deltar i att skapa estetiska uttryck som kommunicerar tankar, idéer och känslor. I arbete med bild och form deltar eleven i att välja och använda tekniker, verktyg och material. I kreativa processer inom musik, dans och drama deltar eleven i att välja och använda instrument, ljud, rytmer och rörelser. Eleven deltar i att undersöka hur några kulturella och estetiska uttryck är utformade och vilka budskap de förmedlar.

text: Kriterier för bedömning av fördjupade kunskaper (efter elevens förutsättningar)

text: Eleven skapar estetiska uttryck som kommunicerar tankar, idéer och känslor. I arbete med bild och form väljer och använder eleven tekniker, verktyg och material. I kreativa processer inom musik, dans och drama väljer och använder eleven instrument, ljud, rytmer och rörelser. Eleven undersöker och beskriver hur några kulturella och estetiska uttryck är utformade och vilka budskap de förmedlar.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesområdesplan för ämnesområdet estetisk verksamhet i anpassade gymnasieskolan

text: Av

text: framgår att det för varje ämnesområde ska finnas en ämnesområdesplan. Av ämnesområdesplanen ska framgå ämnesområdets syfte, centrala innehåll och kravnivåer.

text: Ämnesområdesplanen för ämnesområdet estetisk verksamhet finns i bilagan till dessa föreskrifter. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Estetisk verksamhet

text: Ämnesområdets syfte

text: Centralt innehåll

text: Bild och form

text: • Material som används vid olika former av skapande, till exempel lera, papper, tyg och trä. • Traditionella och digitala tekniker. Verktyg som används vid skapande av 2 bilder och former.

text: • Färg, form och struktur vid skapande i olika tekniker och material. • Fotografering och filmande. Digitalt skapande, till exempel med digitala ritprogram. Bearbetning och redigering av det skapade med hjälp av digital teknik. • Arbetsgången i den skapande processen, från idé till färdig produkt. • Komposition av bilder för att förmedla tankar och känslor. • Några exempel på historiska bilder och former från olika kulturer och hur de är framställda.

text: Musik, dans och drama

text: • Rytm- och musikinstrument. • Sånger och berättelser och hur de kan gestaltas med ljud, rytmer och rörelser. • Förmedling av tankar och känslor genom musik, dans och drama. • Imitation och improvisation genom musik, dans och drama. • Arbetsgången i den skapande processen, från idé till färdig gestaltning. • Musikens funktion för att markera högtider, traditioner, identitet och grupptillhörighet. • Några exempel på musik, dans och drama från olika kulturer och från olika tidsperioder.

text: Estetisk verksamhet i samhället

text: • Samhällets kulturutbud, till exempel muséer, bibliotek och utställningar. • Aktuell ungdomskultur, till exempel musik, mode och film. • Design som formspråk i vardagen, till exempel i inredning och kläder. Arkitektur i samhället, historiskt och i nutid.

text: Kravnivå för grundläggande kunskaper (efter elevens förutsättningar)

text: Kravnivå för fördjupade kunskaper (efter elevens förutsättningar)

type: foreskrift