text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: Ämnesplanen för ämnet hantverkstekniker finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Hantverkstekniker

text: Ämnet hantverkstekniker behandlar tillverkning av hantverksprodukter. Ämnet handlar om arbetsprocessen och de tekniker, material och utrustning som används för framställning av en produkt.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet hantverkstekniker ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om tillverkning av hantverksprodukter samt förmåga att utföra arbetsuppgifter inom området. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetsprocessen, från idé till färdig produkt. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om material, tekniker och utrustning samt förmåga att använda, sköta och underhålla dessa. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar kreativitet och känsla för färg, form och estetik. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att utföra arbetsuppgifter inom tillverkning av hantverksprodukter. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av funktion och kvalitet i samband med tillverkning av en produkt. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att utföra arbetsuppgifter på ett ergonomiskt och säkert sätt samt med hänsyn till miljön. Undervisningen ska dessutom bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller inom området. Praktiskt arbete samt ett undersökande och problemlösande arbetssätt ska ingå i undervisningen. Eleverna ska ges möjlighet att presentera och reflektera över samt samtala om produktens funktion, kvalitet och estetiska uttryck.

text: Undervisningen i ämnet hantverkstekniker ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskap om material, utrustning och tekniker som används inom hantverksområdet. 2. Förmåga att använda material, utrustning och tekniker på ett säkert sätt. 3. Förmåga att utföra arbetsuppgifter inom tillverkning av hantverksprodukter på ett miljömässigt och säkert sätt. 4. Förmåga att sköta och underhålla material och utrustning inom hantverk.

text: Kurser i ämnet

text: Hantverkstekniker 1, 100 poäng. Hantverkstekniker 2, 200 poäng, som bygger på hantverkstekniker 1. Hantverkstekniker 3, 200 poäng, som bygger på hantverkstekniker 2.

text: Kurskod: HAEHAT51

text: Kursen hantverkstekniker 1 omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Färg, form och estetikens betydelse vid tillverkning av produkter. – Material, till exempel trä, textil och smidesjärn. – Tekniker inom hantverksområdet, till exempel hyvling inom snickeri, tillskärning inom textilt arbete och drejning inom keramik. – Arbetsprocessen, från idé till färdig produkt inom ett hantverksområde, till exempel inom finsnickeri, textilt arbete och keramik. – Verktyg och utrustning inom hantverksområdet. Skyddsutrustning. – Arbetsuppgifter inom tillverkning av hantverksprodukter. – Underhåll och skötsel av verktyg och maskiner. – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet. – Miljöhänsyn inom hantverksområdet, till exempel val av material, källsortering och återvinning.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva material, utrustning och tekniker som används inom hantverksområdet. Eleven medverkar också i att använda material, utrustning och tekniker på ett säkert sätt. Eleven medverkar i att utföra arbetsmoment inom tillverkning av hantverksprodukter på ett säkert sätt. Dessutom medverkar eleven i att sköta samt underhålla material och utrustning inom hantverk.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt material, utrustning och tekniker som används inom hantverksområdet. Eleven använder med visst handlag material, utrustning och tekniker på ett säkert och delvis ändamålsenligt sätt. Eleven utför också med visst handlag arbetsmoment inom tillverkning av hantverksprodukter på ett säkert sätt. Dessutom sköter samt underhåller eleven material och utrustning inom hantverk med tillfredsställande resultat.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt material, utrustning och tekniker som används inom hantverksområdet. Eleven använder med gott handlag material, utrustning och tekniker på ett säkert och ändamålsenligt sätt. Eleven utför också med gott handlag arbetsmoment inom tillverkning av hantverksprodukter på ett säkert sätt. Dessutom sköter samt underhåller eleven material och utrustning inom hantverk med gott resultat.

text: Hantverkstekniker 2, 200 poäng

text: Kurskod: HAEHAT52

text: Kursen hantverkstekniker 2 omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Färg, form och estetikens betydelse vid tillverkning av produkter. – Skissteknik, ritningar och arbetsinstruktioner. Digitala tekniker. – Material, till exempel trä, textil och smidesjärn. Åtgång och kostnadsberäkning. – Tekniker inom hantverksområdet, till exempel hyvling inom snickeri, tillskärning inom textilt arbete och drejning inom keramik. – Arbetsprocessen, från idé till färdig produkt inom ett hantverksområde, till exempel inom finsnickeri, textilt arbete och keramik. – Verktyg och utrustning inom hantverksområdet. Skyddsutrustning. – Arbetsuppgifter inom tillverkning av hantverksprodukter. – Underhåll och skötsel av verktyg och maskiner. – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet. – Miljöhänsyn inom hantverksområdet, till exempel val av material, källsortering och återvinning.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Hantverkstekniker 3, 200 poäng

text: Kurskod: HAEHAT53

text: Kursen hantverkstekniker 3 omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Fördjupning inom något eller några av ämnets kunskapsområden. Tillverkning av en produkt med fokus på funktion, konstruktion och kvalitet. Material och kostnadsberäkningar i samband med arbetsplanering. – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet. – Miljöhänsyn inom hantverksområdet, till exempel val av material, källsortering och återvinning.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet hantverkstekniker i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiesärskolepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Hantverkstekniker

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: Kurskod: HAEHAT51

text: Centralt innehåll

text: • Färg, form och estetikens betydelse vid tillverkning av produkter. • Material, till exempel trä, textil och smidesjärn. • Tekniker inom hantverksområdet, till exempel hyvling inom snickeri, tillskärning inom textilt arbete och drejning inom keramik. • Arbetsprocessen, från idé till färdig produkt inom ett hantverksområde, till exempel inom finsnickeri, textilt arbete och keramik. • Verktyg och utrustning inom hantverksområdet. Skyddsutrustning. • Arbetsuppgifter inom tillverkning av hantverksprodukter. • Underhåll och skötsel av verktyg och maskiner. • Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet. • Miljöhänsyn inom hantverksområdet, till exempel val av material, källsortering och återvinning.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Hantverkstekniker 2, 200 poäng

text: Kurskod: HAEHAT52

text: Centralt innehåll

text: • Färg, form och estetikens betydelse vid tillverkning av produkter. • Skissteknik, ritningar och arbetsinstruktioner. Digitala tekniker. • Material, till exempel trä, textil och smidesjärn. Åtgång och kostnadsberäkning. • Tekniker inom hantverksområdet, till exempel hyvling inom snickeri, tillskärning inom textilt arbete och drejning inom keramik. • Arbetsprocessen, från idé till färdig produkt inom ett hantverksområde, till exempel inom finsnickeri, textilt arbete och keramik. • Verktyg och utrustning inom hantverksområdet. Skyddsutrustning. • Arbetsuppgifter inom tillverkning av hantverksprodukter. • Underhåll och skötsel av verktyg och maskiner. • Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet. • Miljöhänsyn inom hantverksområdet, till exempel val av material, källsortering och återvinning.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva material, utrustning och tekniker som används inom hantverksområdet. Eleven medverkar också i att använda material, utrustning och tekniker på ett säkert sätt. Eleven medverkar i att utföra arbetsmoment inom tillverkning av hantverksprodukter på ett säkert sätt. Dessutom medverkar eleven i att sköta samt underhålla material och 4 utrustning inom hantverk.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Hantverkstekniker 3, 200 poäng

text: Kurskod: HAEHAT53

text: Centralt innehåll

text: • Fördjupning inom något eller några av ämnets kunskapsområden. Tillverkning av en produkt med fokus på funktion, konstruktion och kvalitet. Material och kostnadsberäkningar i samband med arbetsplanering. • Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet. • Miljöhänsyn inom hantverksområdet, till exempel val av material, källsortering och återvinning.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Förordning om skolindex för år 2015

text: Senaste förordning i ämnet

text: SKOLFS 2013:181

text: . 1

type: stycke

type: foreskrift


title: Förordning om belopp för bidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar för bidragsåret 2015

text: Bidrag som avses i 24 § första stycket 1

type: rubrik

text: Antal elever i skolan Belopp

text: högst 10 78 890 kronor 11–53 78 080 kronor för skolor med 11 elever. Därefter reduceras beloppet med 850 kronor för varje elev som tillkommer. lägst 54 40 450 kronor

text: Bidrag som avses i 24 § första stycket 2

text: Belopp

text: Elever i årskurs 1–3 41 530 kronor

text: Antal elever i skolan Belopp

text: högst 5 14 630 kronor

text: 6–19 14 070 kronor för skolor med 6 elever. Därefter reduceras beloppet med 600 kronor för varje elev som tillkommer.

text: lägst 20 5 680 kronor

text: Bidrag som avses i 24 § första stycket 3 och 33 §

text: Belopp

text: 3 150 kronor

text: 1. Denna förordning ska kungöras i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS). 2. Förordningen träder i kraft den 1 januari 2015. 3. Genom förordningen upphävs förordningen (

text: SKOLFS 2013:183

text: ) om belopp för bidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar för bidragsåret 2014. Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande i fråga om statsbidrag för bidragsåret 2014.

text: På regeringens vägnar

text: GUSTAV FRIDOLIN Erik Adell Hellström (Utbildningsdepartementet)


identifier: SKOLFS 2016:7

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesprov i årskurs 3, 6 och 9 i grundskolan läsåret 2015/2016

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 4 § offentlighetsoch

text: sekretesslagen (2009:400)

type: paragraf

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella ämnesprov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: ) om hantering och genomförande av nationella prov.

text: Huvudmannen ska senast den 18 juni 2016 skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas. Bestämmelser om huvudmannens rapportering av provresultat för samtliga elever finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:142

text: ) om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m.

text: Ämnesprov i årskurs 3

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 3 i grundskolan består av flera delprov. Samtliga delprov ska genomföras under tidsperioden den 14 mars till och med den 20 maj 2016.

text: Skolverket återanvänder de ämnesprov för årskurs 3 i grundskolan som avses i dessa föreskrifter, dock längst till och med den 30 juni 2019.

text: Ämnesprov i årskurs 6

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 6 i grundskolan består av flera delprov.

text: Vissa delprov i ämnesproven läsåret 2015/2016 ska genomföras på de datum som anges nedan. Av lärarinformation till delproven framgår vilket delprov som ska genomföras på respektive datum.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum

text: Svenska/ 6 tisdag 9 februari 2016 svenska som andraspråk 6 torsdag 11 februari 2016

text: Matematik 14 onsdag 6 april 2016 14 fredag 8 april 2016

text: Engelska 16 tisdag 19 april 2016 16 fredag 22 april 2016

text: Geografi/historia/ 18 måndag 2 maj 2016 religionskunskap/ 18 onsdag 4 maj 2016 samhällskunskap

text: Biologi/fysik/kemi 19 tisdag 10 maj 2016 19 torsdag 12 maj 2016

text: Andra delprov i ämnesproven läsåret 2015/2016 ska genomföras under den tidsperiod som anges i lärarinformationen för respektive delprov.

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum än det som anges i 7 §. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet.

text: Skolverket återanvänder de ämnesprov för årskurs 6 i grundskolan som avses i dessa föreskrifter, dock längst till och med den 30 juni 2019.

text: Ämnesprov i årskurs 9

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 9 i grundskolan består av flera delprov.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum

text: Svenska/ 11 tisdag 15 mars 2016 svenska som andraspråk 11 torsdag 17 mars 2016

text: Biologi/fysik/kemi 15 fredag 15 april 2016

text: Ämne Vecka Veckodag Datum

text: Engelska 17 måndag 25 april 2016 17 onsdag 27 april 2016

text: Matematik 19 onsdag 11 maj 2016 19 fredag 13 maj 2016

text: Geografi/historia/ 20 tisdag 17 maj 2016 religionskunskap/ 20 torsdag 19 maj 2016 samhällskunskap

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum än det som anges i 12 §. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet.

text: Skolverket återanvänder de ämnesprov för årskurs 9 i grundskolan som avses i dessa föreskrifter, dock längst till och med den 30 juni 2022.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 januari 2015 och gäller till och med den 30 juni 2022.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jessica Ovin


identifier: SKOLFS 2016:8

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesprov i årskurs 4, 7 och 10 i specialskolan läsåret 2015/2016

text: Specialskolan ska i årskurs 4, 7 och 10 använda tillämpliga delar av de ämnesprov som används i årskurs 3, 6 och 9 i grundskolan.

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 4 § offentlighetsoch

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella ämnesprov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: ) om hantering och genomförande av nationella prov.

text: Huvudmannen ska senast den 18 juni 2016 skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas. Bestämmelser om huvudmannens rapportering av provresultat för samtliga elever finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:142

text: ) om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m.

text: Ämnesprov i årskurs 4

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 4 i specialskolan består av flera delprov. Samtliga delprov ska genomföras under tidsperioden den 14 mars till och med den 20 maj 2016.

text: Skolverket återanvänder de ämnesprov för årskurs 4 i specialskolan som avses i dessa föreskrifter, dock längst till och med den 30 juni 2019.

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 7 i specialskolan består av flera delprov.

text: Vissa delprov i ämnesproven läsåret 2015/2016 ska genomföras på de datum som anges nedan. Av lärarinformation till delproven framgår vilket delprov som ska genomföras på respektive datum.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum

text: Svenska/ 6 tisdag 9 februari 2016 svenska som andraspråk 6 torsdag 11 februari 2016

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum än det som anges i 8 §. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet.

text: Skolverket återanvänder de ämnesprov för årskurs 7 i specialskolan som avses i dessa föreskrifter, dock längst till och med den 30 juni 2019.

text: Ämnesprov i årskurs 10

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 10 i specialskolan består av flera delprov.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum

text: Ämne Vecka Veckodag Datum

text: Biologi/fysik/kemi 15 fredag 15 april 2016 Engelska 17 måndag 25 april 2016 17 onsdag 27 april 2016 Matematik 19 onsdag 11 maj 2016 19 fredag 13 maj 2016 Geografi/historia/ 20 tisdag 17 maj 2016 religionskunskap/ 20 torsdag 19 maj 2016 samhällskunskap

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum än det som anges i 13 §. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet.

text: Skolverket återanvänder de ämnesprov för årskurs 10 i specialskolan som avses i dessa föreskrifter, dock längst till och med den 30 juni 2022. Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 januari 2015 och gäller till och med den 30 juni 2022. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Jessica Ovin


identifier: SKOLFS 2016:9

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesprov i årskurs 3 och 6 i sameskolan läsåret 2015/2016

text: sekretesslagen (2009:400)

text: SKOLFS 2013:19

text: SKOLFS 2011:142

text: Ämnesprov i årskurs 3

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 3 i sameskolan består av flera delprov. Samtliga delprov ska genomföras under tidsperioden den 14 mars till och med den 20 maj 2016.

text: Skolverket återanvänder de ämnesprov för årskurs 3 i sameskolan som avses i dessa föreskrifter, dock längst till och med den 30 juni 2019.

text: Ämnesprov i årskurs 6

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 6 i sameskolan består av flera delprov.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum

text: Matematik 14 onsdag 6 april 2016 14 fredag 8 april 2016

text: Engelska 16 tisdag 19 april 2016 16 fredag 22 april 2016

text: Geografi/historia/ 18 måndag 2 maj 2016 religionskunskap/ 18 onsdag 4 maj 2016 samhällskunskap

text: Biologi/fysik/kemi 19 tisdag 10 maj 2016 19 torsdag 12 maj 2016

text: Andra delprov i ämnesproven läsåret 2015/2016 ska genomföras under den tidsperiod som anges i lärarinformationen för respektive delprov.

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum än det som anges i 7 §. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet.

text: Skolverket återanvänder de ämnesprov för årskurs 6 i sameskolan som avses i dessa föreskrifter, dock längst till och med den 30 juni 2019.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 januari 2015 och gäller till och med den 30 juni 2019.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jessica Ovin


title: Skolverkets föreskrifter om nationella kursprov i gymnasieskolan läsåret 2015/2016

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 4 § offentlighetsoch

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella kursprov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: ) om hantering och genomförande av nationella prov.

text: Ett nationellt kursprov består av flera delprov.

text: Följande delprov i kursproven läsåret 2015/2016 ska genomföras på de datum som anges nedan.

text: Kurs Delprov Vecka Veckodag Datum

text: Engelska 5 C 47 fredag 20 november 2015 Engelska 5 B 49 onsdag 2 december 2015 Engelska 5 C 18 onsdag 4 maj 2016 Engelska 5 B 19 tisdag 10 maj 2016

text: Engelska 6 C 48 onsdag 25 november 2015 Engelska 6 B 49 tisdag 1 december 2015 Engelska 6 C 18 tisdag 3 maj 2016 Engelska 6 B 19 torsdag 12 maj 2016

text: Matematik B, C, D 50 tisdag 8 december 2015 1a, 1b, 1c Matematik B, C, D 21 onsdag 25 maj 2016 1a, 1b, 1c

text: Kurs Delprov Vecka Veckodag Datum

text: Matematik B, C, D 50 onsdag 9 december 2015 2a, 2b, 2c Matematik B, C, D 21 torsdag 26 maj 2016 2a, 2b, 2c

text: Matematik B, C, D 50 fredag 11 december 2015 3b, 3c Matematik B, C, D 21 tisdag 24 maj 2016 3b, 3c

text: Matematik 4 B, C, D 50 torsdag 10 december 2015 Matematik 4 B, C, D 20 fredag 20 maj 2016

text: Svenska 1/ B 48 tisdag 24 november 2015 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ C 48 torsdag 26 november 2015 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ B 17 tisdag 26 april 2016 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ C 17 torsdag 28 april 2016 svenska som andraspråk 1

text: Svenska 3/ A 47 torsdag 19 november 2015 svenska som andraspråk 3 Svenska 3/ A 16 onsdag 20 april 2016 svenska som andraspråk 3

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum än det som anges i 4 §. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet.

text: Huvudmannen ska skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter. Uppgifter som avser kursprov genomförda höstterminen 2015 ska lämnas senast den 18 januari 2016. Uppgifter som avser kursprov genomförda vårterminen 2016 ska lämnas senast den 18 juni 2016. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas. Bestämmelser om huvudmannens rapportering av provresultat för samtliga elever finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:142

text: ) om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m.

text: Skolverket återanvänder de kursprov för gymnasieskolan som avses i dessa föreskrifter till och med den 30 juni 2024, om inte annat framgår av respektive prov eller delprov.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 januari 2015 och gäller till och med den 30 juni 2024.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jessica Ovin


title: Skolverkets föreskrifter om nationella kursprov i kommunal vuxenutbildning andra kalenderhalvåret 2015 och första kalenderhalvåret 2016

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 4 § offentlighetsoch

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella kursprov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: För följande delprov gäller följande första datum för genomförande andra kalenderhalvåret 2015 och första kalenderhalvåret 2016.

text: Kurs Delprov Vecka Veckodag Första datum för genomförande

text: Engelska 5 C, B 37 måndag 7 september 2015 Engelska 5 C 47 fredag 20 november 2015 Engelska 5 B 49 onsdag 2 december 2015 Engelska 5 C 18 onsdag 4 maj 2016 Engelska 5 B 19 tisdag 10 maj 2016

text: Engelska 6 C, B 37 måndag 7 september 2015 Engelska 6 C 48 onsdag 25 november 2015 Engelska 6 B 49 tisdag 1 december 2015 Engelska 6 C 18 tisdag 3 maj 2016 Engelska 6 B 19 torsdag 12 maj 2016

text: Matematik 1b B, C, D 37 måndag 7 september 2015

text: Svenska 1/ B, C 37 måndag 7 september 2015 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ B 48 tisdag 24 november 2015 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ C 48 torsdag 26 november 2015 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ B 17 tisdag 26 april 2016 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ C 17 torsdag 28 april 2016 svenska som andraspråk 1

text: Svenska 3/ A 37 måndag 7 september 2015 svenska som andraspråk 3 Svenska 3/ A 47 torsdag 19 november 2015 svenska som andraspråk 3 Svenska 3/ A 16 onsdag 20 april 2016 svenska som andraspråk 3

text: Sista datum för genomförande av ett nationellt kursprov som avses i 4 § är ett år från första datum för genomförande.

text: Om ett kursprov har delprov med olika första datum för genomförande ska provets sista datum för genomförande bestämmas utifrån det datum som infaller först. Samma sista datum för genomförande gäller för samtliga delprov som ingår i ett kursprov.

text: Huvudmannen ska skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter. Uppgifter som avser kursprov genomförda det andra kalenderhalvåret 2015 ska lämnas senast den 18 januari 2016. Uppgifter som avser kursprov genomförda det första kalenderhalvåret 2016 ska lämnas senast den 18 juni 2016. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas. Bestämmelser om huvudmannens rapportering av provresultat för samtliga elever finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:142

text: Skolverket återanvänder de kursprov som avses i dessa föreskrifter till och med den 30 juni 2024, om inte annat framgår av respektive prov eller delprov.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jessica Ovin


title:
Föreskrifter om ändring i Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2014:118) om nationella slutprov i utbildning i svenska för invandrare andra
kalenderhalvåret 2015 och första kalenderhalvåret 2016

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella slutprov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: ) om hantering och genomförande av nationella prov.

text: Nationella slutprov i utbildning i svenska för invandrare består av flera delprov.

text: Följande gäller som första datum för genomförande av nationella slutprov andra kalenderhalvåret 2015 samt första kalenderhalvåret 2016.

text: Kurs Slutprov Första datum för genomförande

text: Sfi B B, nr 7 2015 14 september 2015 Sfi D D, nr 8 2015 26 oktober 2015 Sfi C C, nr 8 2015 14 december 2015 Sfi B B, nr 8 2016 21 mars 2016 Sfi D D, nr 9 2016 30 maj 2016 Sfi C C, nr 9 2016 13 juni 2016

text: Huvudmannen ska skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter. Uppgifter som avser slutprov genomförda det andra kalenderhalvåret 2015 ska lämnas senast den 18 januari 2016. Uppgifter som avser slutprov genomförda det första kalenderhalvåret 2016 ska lämnas senast den 18 juni 2016. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas.

text: Bestämmelser om huvudmannens rapportering av provresultat för samtliga elever finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:142

text: Skolverket återanvänder de slutprov som avses i dessa föreskrifter, dock längst till och med den 30 juni 2022.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 januari 2015 och gäller till och med den 30 juni 2022.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jessica Ovin


text: Dessa föreskrifter ska tillämpas på utbildning motsvarande kommunal vuxenutbildning som anordnas av sådan enskild utbildningsanordnare eller folkhögskola som enligt

text: 6 kap.

text: förordningen (

text: Betygshandlingar

text: Med betygshandlingar i

text: 6 kap. 17 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning avses utdrag ur betygskatalog enligt 4 kap. 12 § förordningen om vuxenutbildning.

text: Överlämnande av betygshandlingar och intyg

text: Överlämnandet av betygshandlingar och intyg enligt

text: 6 kap. 17 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning ska ske i anslutning till avslutad utbildning, dock senast en månad därefter. __________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 februari 2015. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Anna Sundborg

title: Skolverkets föreskrifter om betygshandlingar och intyg för utbildning motsvarande kommunal vuxenutbildning som anordnas av utbildningsanordnare med betygsrätt

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas på utbildning motsvarande kommunal vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare som anordnas av sådan enskild utbildningsanordnare eller folkhögskola som enligt

text: 6 kap.

text: förordningen (

text: ) om vuxenutbildning har tillstånd att sätta betyg, anordna prövning samt utfärda betyg och intyg. I dessa föreskrifter anges vilka handlingar som anses vara sådana betygshandlingar som avses i 6 kap. 17 § förordningen om vuxenutbildning samt när sådana betygshandlingar och intyg ska lämnas till elevernas respektive hemkommuner.

text: Betygshandlingar

text: Med betygshandlingar i

text: 6 kap. 17 § förordningen (2011:1108)

text: 6 kap. 17 § förordningen (2011:1108)


text: Intyg som utfärdas i kommunal vuxenutbildning enligt

text: 20 kap.

text: skollagen (2010:800)

text: samt förordningen (

text: ) om vuxenutbildning ska innehålla de uppgifter som anges i bilaga 1 och vara utformade på det sätt som anges i bilaga 4 till dessa föreskrifter om inte annat inte följer av 2 eller

text: 3 §

text: Intyg om deltagande som utfärdas i kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning enligt

text: 20 kap.

text: och

text: 36 §§

text: skollagen (2010:800)

text: ska innehålla de uppgifter som anges i bilaga 2 och vara utformade på det sätt som anges i bilaga 5 till dessa föreskrifter.

text: Intyg som utfärdas efter validering enligt

text: 20 kap.

text: och

text: 44 §§

text: skollagen (2010:800)

text: samt

text: 4 kap. 25 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning ska innehålla de uppgifter som anges i bilaga 3 och vara utformade på det sätt som anges i bilaga 6 till dessa föreskrifter.

text: Det som sägs om huvudman i dessa föreskrifter gäller även för sådan utbildningsanordnare som enligt 5 eller

text: 6 kap.

text: förordningen (

text: ) om vuxenutbildning anordnar utbildning motsvarande kommunal vuxenutbildning. Det som sägs om skolenhet i dessa föreskrifter gäller även sådan verksamhet där utbildning motsvarande kommunal vuxenutbildning enligt 5 eller 6 kap. förordningen om vuxenutbildning bedrivs. Med personnummer avses i dessa föreskrifter personnummer eller motsvarande. ___________

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 februari 2015.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Anna Sundborg

text: Bilaga 1

text: 1. Dokumenthuvud

text: Ett intyg ska innehålla ett dokumenthuvud. Dokumenthuvudet får innehålla huvudmannens eller skolenhetens logotyp på den plats som anges i bilaga 4. Dokumenthuvudet på intygets första sida ska innehålla följande uppgifter: − dokumentnamn: Intyg − skolform och skolformsdel − datum för utfärdande − namn på huvudman och namn på skolenhet − sidnumrering exklusive bilagor − antal bilagor − elevens efternamn, tilltalsnamn och personnummer (fältet för personnummer ska vara rastrerat) − Skolverkets skolenhetskod. Övriga sidors dokumenthuvud ska innehålla följande uppgifter: − dokumentnamn: Intyg − skolform och skolformsdel − datum för utfärdande − namn på huvudman och namn på skolenhet − sidnumrering exklusive bilagor − elevens efternamn, tilltalsnamn och personnummer (fältet för personnummer ska vara rastrerat) − Skolverkets skolenhetskod.

text: 2. Beskrivning av kunskaper

text: Ett intyg ska innehålla ett fält för beskrivning av kunskaper. I detta fält ska elevens kunskaper efter genomgången kurs, delkurs, nivå i ett ämne eller delnivå beskrivas.

text: 3. Kurs och ämne

text: Ett intyg ska innehålla en kolumn för kurs och ämne. I denna kolumn ska kursens, delkursens eller ämnets namn anges. Om intyget avser flera kurser, delkurser eller ämnen redovisas dessa i bokstavs- och eventuell nummerordning.

text: 4. Nivåer i ämnet

text: Ett intyg ska innehålla en kolumn för nivåer i ämnet. I denna kolumn ska det i förekommande fall anges vilka nivåer eller delnivåer i ämnet som intyget avser. Om intyget avser flera nivåer eller delnivåer i ett ämne anges nivåerna i fallande nummerordning.

text: 5. Kurskod och nivåkod

text: Ett intyg ska innehålla en kolumn för kurskod och nivåkod. I denna kolumn ska Skolverkets kurskod eller nivåkod anges. Om kursnamnet skrivs på fler än en rad ska kurskoden anges på den sista raden. Om intyget avser en nivå i ett ämne som omfattas av en gemensam ämnesplan ska Skolverkets nivåkod med ett tillägg anges.

text: 6. Noteringar

text: Intyg ska innehålla ett fält för noteringar. Följande uppgifter ska i förekommande fall anges i noteringsfältet eller i bilaga till intyget: − en beskrivning av delkursens innehåll och omfattning, i det fall delkursen inte är en nationell delkurs − en beskrivning av delnivåns innehåll och omfattning − en beskrivning av den individuella kursens innehåll och omfattning − en beskrivning av orienteringskursens syfte, innehåll och omfattning − en beskrivning av innehållet i en nivå i ett ämne som kan läsas med olika innehåll. Dessutom kan andra uppgifter anges i noteringsfältet eller i bilaga till intyget.

text: 7. Underskrift

text: Rektorn ska skriva under sista sidan i intyget samt signera varje annan sida i intyget och i förekommande fall bilaga till intyget. Underskriften på sista sidan i intyget ska ges ett namnförtydligande.

text: Bilaga 2

text: 1. Dokumenthuvud

text: Ett intyg om deltagande ska innehålla ett dokumenthuvud. Dokumenthuvudet får innehålla huvudmannens eller skolenhetens logotyp på den plats som anges i bilaga 5. Dokumenthuvudet på intygets första sida ska innehålla följande uppgifter: − dokumentnamn: Intyg om deltagande − skolform och skolformsdel: Kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på grundläggande nivå eller Kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå − datum för utfärdande − namn på huvudman och namn på skolenhet − sidnumrering exklusive bilagor − antal bilagor − elevens efternamn, tilltalsnamn och personnummer (fältet för personnummer ska vara rastrerat) − Skolverkets skolenhetskod.

text: Övriga sidors dokumenthuvud ska innehålla följande uppgifter: − dokumentnamn: Intyg om deltagande − skolform och skolformsdel: Kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på grundläggande nivå eller Kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå − datum för utfärdande − namn på huvudman och namn på skolenhet − sidnumrering exklusive bilagor − elevens efternamn, tilltalsnamn och personnummer (fältet för personnummer ska vara rastrerat) − Skolverkets skolenhetskod.

text: 2. Kurs och ämne

text: 3. Nivåer i ämnet

text: 4. Kurskod och nivåkod

text: 5. Noteringar

text: Intyg ska innehålla ett fält för noteringar. I förekommande fall ska en beskrivning av delkursens eller delnivåns innehåll och omfattning anges i noteringsfältet eller i bilaga till intyget. Dessutom kan andra uppgifter anges i noteringsfältet eller i bilaga till intyget.

text: 6. Underskrift

text: Bilaga 3

text: 1. Dokumenthuvud

text: Ett intyg efter validering ska innehålla ett dokumenthuvud. Dokumenthuvudet får innehålla huvudmannens eller skolenhetens logotyp på den plats som anges i bilaga 6. Dokumenthuvudet på intygets första sida ska innehålla följande uppgifter: − dokumentnamn: Intyg efter validering − skolform och skolformsdel − datum för utfärdande − namn på huvudman och namn på skolenhet − sidnumrering exklusive bilagor − antal bilagor − elevens efternamn, tilltalsnamn och personnummer (fältet för personnummer ska vara rastrerat) − Skolverkets skolenhetskod. Övriga sidors dokumenthuvud ska innehålla följande uppgifter: − dokumentnamn: Intyg efter validering − skolform och skolformsdel − datum för utfärdande − namn på huvudman och namn på skolenhet − sidnumrering exklusive bilagor − elevens efternamn, tilltalsnamn och personnummer (fältet för personnummer ska vara rastrerat) − Skolverkets skolenhetskod.

text: 2. Beskrivning av elevens kunnande

text: Ett intyg ska innehålla ett fält för beskrivning av elevens kunnande. I detta fält ska elevens kunnande beskrivas i förhållande till nationella kurs- och ämnesplaner.

text: 3. Kurs och ämne

text: Ett intyg ska innehålla en kolumn för kurs och ämne. I denna kolumn anges den nationella kurs eller det ämne som elevens kunnande helt eller delvis motsvarar med kurseller ämnesnamn. Vid flera kurser eller ämnen redovisas dessa i bokstavs- och eventuell nummerordning.

text: 4. Nivåer i ämnet

text: Ett intyg ska innehålla en kolumn för nivåer i ämnet. I denna kolumn ska det i förekommande fall anges vilka nivåer i ämnet som intyget avser. Om intyget avser flera nivåer i ett ämne anges nivåerna i fallande nummerordning.

text: 5. Kurskod och nivåkod

text: Ett intyg ska innehålla en kolumn för kurskod och nivåkod. I denna kolumn anges Skolverkets kurskod eller nivåkod för den nationella kurs eller den nivå i ett ämne som elevens kunnande helt eller delvis motsvarar. Om kursnamnet skrivs på fler än en rad ska kurskoden anges på den sista raden. Om intyget avser en nivå i ett ämne som omfattas av en gemensam ämnesplan ska Skolverkets nivåkod med ett tillägg anges.

text: 6. Noteringar

text: Intyg ska innehålla ett fält för noteringar. I de fall validering skett inom en orienteringskurs ska en beskrivning av orienteringskursens syfte, innehåll, omfattning samt kursnamn och kurskod anges i noteringsfältet eller i bilaga till intyget. Dessutom kan andra uppgifter anges i noteringsfältet eller i bilaga till intyget.

text: 7. Underskrift

text: Bilaga 4

text: INTYG

text: Plats för logotyp Skolform:

text: Datum för utfärdande

text: Antal bilagor ( ) Huvudman och skolenhet Skolenhetskod . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Efternamn, tilltalsnamn Personnummer

text: Beskrivning av elevens kunskaper Kurs, ämne Nivåer i ämnet Kurskod, nivåkod

text: Noteringar:

text: Rektorns underskrift . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Rektorns namnförtydligande . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

text: Bilaga 5

text: INTYG OM DELTAGANDE

text: Plats för logotyp Skolform:

text: Datum för utfärdande Antal bilagor ( ) Huvudman och skolenhet Skolenhetskod . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

text: Efternamn, tilltalsnamn Personnummer

text: Kurs, ämne Nivåer i ämnet Kurskod, nivåkod

text: Noteringar:

text: Bilaga 6

text: INTYG EFTER VALIDERING

text: Plats för logotyp Skolform:

text: Datum för utfärdande Antal bilagor ( ) Huvudman och skolenhet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Skolenhetskod

text: Efternamn, tilltalsnamn Personnummer

text: Beskrivning av elevens kunnande Kurs eller ämne som Nivåer i Kurskod, nivåkod kunnandet helt eller ämnet delvis motsvarar

text: Noteringar:

title: Skolverkets föreskrifter om utformningen av intyg i kommunal vuxenutbildning

text: Intyg som utfärdas i kommunal vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare enligt 20–

text: 22 kap.

text: skollagen (2010:800)

text: samt förordningen (

text: 3 §

text: Intyg om deltagande som utfärdas i särskild utbildning för vuxna enligt

text: 21 kap.

text: och

text: 19 §§

text: skollagen (2010:800)

text: 20 kap.

text: och

text: 33 §§

text: 21 kap.

text: och

text: 22 §§

text: och

text: 22 kap.

text: och

text: 27 §§

text: skollagen (2010:800)

text: samt

text: 4 kap. 25 § förordningen (2011:1108)

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Anna Sundborg

text: Bilaga 1

text: 1. Dokumenthuvud

text: • dokumentnamn: Intyg • skolform och i förekommande fall nivå inom skolformen • datum för utfärdande • namn på huvudman och namn på skolenhet • sidnumrering exkl. bilagor • antal bilagor • elevens efternamn, tilltalsnamn och personnummer (fältet för personnummer ska vara rastrerat) • Statistiska centralbyråns skolenhetskod.

text: • dokumentnamn: Intyg • skolform och i förekommande fall nivå inom skolformen • datum för utfärdande • namn på huvudman och namn på skolenhet • sidnumrering exkl. bilagor • elevens efternamn, tilltalsnamn och personnummer (fältet för personnummer ska vara rastrerat) • Statistiska centralbyråns skolenhetskod.

text: 2. Beskrivning av kunskaper

text: Ett intyg ska innehålla ett fält för beskrivning av kunskaper. I detta fält ska elevens kunskaper efter genomgången kurs eller delkurs beskrivas.

text: 3. Kurs

text: Ett intyg ska innehålla en kolumn för kurs. I denna kolumn ska kursens eller delkursens namn anges. Om intyget avser flera kurser eller delkurser redovisas dessa i bokstavs- och eventuell nummerordning.

text: 4. Kurskod

text: Ett intyg ska innehålla en kolumn för kurskod. I denna kolumn ska Skolverkets kurskod för kursen eller delkursen anges. Om kursnamnet skrivs på fler än en rad ska kurskoden anges på den sista raden.

text: 5. Noteringar

text: Följande uppgifter ska i förekommande fall anges i noteringsfältet eller i bilaga till intyget: • en beskrivning av delkursens innehåll och omfattning • en beskrivning av den individuella kursens innehåll och omfattning • en beskrivning av orienteringskursens syfte, innehåll och omfattning • en beskrivning av innehållet i en specialiseringskurs eller kurs som kan läsas med olika innehåll. Dessutom kan andra uppgifter anges i noteringsfältet eller i bilaga till intyget.

text: 6. Underskrift

text: Bilaga 2

text: 1. Dokumenthuvud

text: • dokumentnamn: Intyg om deltagande • skolform: Särskild utbildning för vuxna och nivå inom skolformen • datum för utfärdande • namn på huvudman och namn på skolenhet • sidnumrering exkl. bilagor • antal bilagor • elevens efternamn, tilltalsnamn och personnummer (fältet för personnummer ska vara rastrerat) • Statistiska centralbyråns skolenhetskod.

text: • dokumentnamn: Intyg om deltagande • skolform: Särskild utbildning för vuxna och nivå inom skolformen • datum för utfärdande • namn på huvudman och namn på skolenhet • sidnumrering exkl. bilagor • elevens efternamn, tilltalsnamn och personnummer (fältet för personnummer ska vara rastrerat) • Statistiska centralbyråns skolenhetskod.

text: 2. Kurs

text: 3. Kurskod

text: 4. Noteringar

text: Intyg ska innehålla ett fält för noteringar. I förekommande fall ska en beskrivning av delkursens innehåll och omfattning anges i noteringsfältet eller i bilaga till intyget. Dessutom kan andra uppgifter anges i noteringsfältet eller i bilaga till intyget.

text: Bilaga 3

text: 1. Dokumenthuvud

text: • dokumentnamn: Intyg efter validering • skolform och i förekommande fall nivå inom skolformen • datum för utfärdande • namn på huvudman och namn på skolenhet • sidnumrering exkl. bilagor • antal bilagor • elevens efternamn, tilltalsnamn och personnummer (fältet för personnummer ska vara rastrerat) • Statistiska centralbyråns skolenhetskod.

text: • dokumentnamn: Intyg efter validering • skolform och i förekommande fall nivå inom skolformen • datum för utfärdande • namn på huvudman och namn på skolenhet • sidnumrering exkl. bilagor • elevens efternamn, tilltalsnamn och personnummer (fältet för personnummer ska vara rastrerat) • Statistiska centralbyråns skolenhetskod.

text: 2. Beskrivning av kunskaper och kompetenser

text: Ett intyg ska innehålla ett fält för beskrivning av kunskaper och kompetenser. I detta fält ska de kunskaper och de kompetenser som eleven besitter beskrivas i förhållande till nationella kurs- och ämnesplaner.

text: 3. Kurs

text: Ett intyg ska innehålla en kolumn för kurs. I denna kolumn anges den nationella kurs som elevens kunskaper och kompetenser helt eller delvis motsvarar med kursnamn. Vid flera kurser redovisas dessa i bokstavs- och eventuell nummerordning.

text: 4. Kurskod

text: Ett intyg ska innehålla en kolumn för kurskod. I denna kolumn anges Skolverkets kurskod för den nationella kurs som elevens kunskaper och kompetenser helt eller delvis motsvarar. Om kursnamnet skrivs på fler än en rad ska kurskoden anges på den sista raden.

text: 6. Underskrift

text: INTYG

text: Plats för logotyp

text: Skolform:

text: Huvudman och skolenhet Antal bilagor( ) Skolenhetskod

text: Efternamn, tilltalsnamn Personnummer

text: Beskrivning av elevens kunskaper Kurs Kurskod

text: Noteringar:

text: Rektorns underskrift

text: Rektorns namnförtydligande

text: INTYG OM DELTAGANDE

text: Plats för logotyp

text: Skolform:

text: Efternamn, tilltalsnamn Personnummer

text: Kurs Kurskod

text: Noteringar:

text: Rektorns underskrift

text: Rektorns namnförtydligande

text: INTYG EFTER VALIDERING

text: Plats för logotyp

text: Skolform:

text: Datum för utfärdande Sidnummer (av antal sidor) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Huvudman och skolenhet Antal bilagor( )

text: Efternamn, tilltalsnamn Personnummer

text: Beskrivning av elevens kunskaper och kompetenser Kurs som Kurskod kunskapen och kompetensen helt eller delvis motsvarar

text: Noteringar:

text: Rektorns underskrift

text: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Rektorns namnförtydligande

text: Ansvarig utgivare: Jonas Nordström Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20

text: Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: Elanders Sverige AB, 2014


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet hälsovård finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2014. 2. Föreskrifterna ska tillämpas på kurser som påbörjas från och med den 1 juli 2014. 3. Betyg i ämnets kurser kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i kurserna barnhälsovård, friskvård och hälsa, komplementärmedicin eller kost, måltid och munhälsa i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2010:94

text: ) om ämnesplan för ämnet hälsa i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå i dess lydelse före den 1 juli 2014. 4. I de fall en kurs i 3 har påbörjats före den 1 juli 2014 ska Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2010:94

text: ) om ämnesplan för ämnet hälsa i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå i dess lydelse före den 1 juli 2014 tillämpas.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Thomas Rotter

text: SKOLFS 2022:155

text: Bilaga

text: Hälsovård

text: Ämnet hälsovård är tvärvetenskapligt och har sin grund i hälsovetenskap, medicin, vårdvetenskap och pedagogik. I ämnet behandlas hälsa, förebyggande och hälsovårdande arbete samt vanligt förekommande folksjukdomar. Ämnet utgår från ett helhetsperspektiv på människan som biologisk, psykisk och social varelse.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet hälsovård ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om såväl hälsofrämjande åtgärder som olika former av hälsovårdande insatser. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om sambanden mellan livsstil, livsvillkor och hälsa, välbefinnande samt om komplementära behandlingsmetoder. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta hälsofrämjande och hälsovårdande utifrån ett salutogent förhållningssätt vilket innebär att förstärka det friska och se människan som en resurs för eget välbefinnande. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om och förmåga att arbeta efter lagar och andra bestämmelser som gäller för verksamhetsområdet. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att samarbeta och kommunicera med andra på ett yrkesetiskt sätt samt diskutera egna och andras attityder till hälsa och hälsovård. Problemlösning och handlingsberedskap ska stimuleras i undervisningen. Genom fältstudier och genom att medverka i olika verksamheter ska eleverna ges möjlighet att få inblick i och erfarenhet av olika former av hälsoarbete. Eleverna ska ges möjlighet att reflektera över och diskutera centrala begrepp samt egna och andras handlingar och attityder. I undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla förmåga att kritiskt söka, bearbeta, värdera och använda information från olika källor.

text: Undervisningen i ämnet hälsovård ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om hälsa samt om förebyggande och hälsovårdande arbete. 2. Kunskaper om sambanden mellan livsstil, livsvillkor och hälsa samt välbefinnande. 3. Kunskaper om folksjukdomar. 4. Förmåga att använda begrepp och teorier inom verksamhetsområdet. 5. Kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom verksamhetsområdet samt förmåga att arbeta utifrån dessa. 6. Förmåga att planera, genomföra, dokumentera och utvärdera olika former av hälsoarbete. 7. Förmåga att diskutera egna och andras attityder till och värderingar av hälsa och hälsoarbete. 8. Förmåga att kommunicera, samarbeta och samverka med människor 2 i olika situationer på ett yrkesetiskt sätt.

text: Kurser i ämnet

text: SKOLFS 2022:155

text: Friskvård och hälsa, 100 poäng

text: Kurskod: HAAFRI0

text: Kursen friskvård och hälsa omfattar punkterna 1–8 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Människors livsvillkor och hälsoeffekter ur psykosociala, socioekonomiska, kulturella, historiska och internationella aspekter samt genus- och miljöaspekter. – Kost, näring, fysisk aktivitet och sömn. – Stress och stresshantering. – Missbruk och beroende. – Sexualitet och samlevnad samt STI (sexually transmitted infections). – Folksjukdomar och förebyggande hälsoarbete. – Centrala begrepp och teorier, till exempel KASAM (känsla av sammanhang). – Lagar och andra bestämmelser samt internationella överenskommelser inom hälsoområdet. – Hälsoupplysning individuellt och i grupp. – Hälsoprofil som verktyg. – Hälsofrämjande program på individ- och gruppnivå. – Kommunikation och coachning.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för faktorer som påverkar människors hälsa och välbefinnande samt förklarar enkla samband och drar enkla slutsatser. Dessutom redogör eleven översiktligt för några folksjukdomar samt hur de kan förebyggas och behandlas. I redogörelserna använder eleven med viss säkerhet centrala begrepp och teorier. Eleven redogör översiktligt för lagar och andra bestämmelser som styr verksamheten samt för internationella överenskommelser inom området. Eleven planerar och genomför, i samråd med handledare, vägledande hälsosamtal och hälsofrämjande aktiviteter med ett tillfredsställande resultat. Eleven utvärderar resultatet med enkla omdömen och motiverar översiktligt tillvägagångssättet. Eleven gör en enkel dokumentation av utfört arbete. Eleven diskuterar översiktligt egna och andras attityder, värderingar och handlingar. I diskussionen framför eleven enkla argument för sina åsikter

text: SKOLFS 2022:155

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för faktorer som påverkar människors hälsa och välbefinnande samt förklarar enkla samband och drar välgrundade slutsatser. Dessutom redogör eleven utförligt för några folksjukdomar samt hur de kan förebyggas och behandlas. I redogörelserna använder eleven med viss säkerhet centrala begrepp och teorier. Eleven redogör utförligt för lagar och andra bestämmelser som styr verksamheten samt för internationella överenskommelser inom området. Eleven planerar och genomför, efter samråd med handledare, vägledande hälsosamtal och hälsofrämjande aktiviteter med ett tillfredsställande resultat. Eleven utvärderar resultatet med välgrundade omdömen och motiverar utförligt tillvägagångssättet. Eleven gör en noggrann dokumentation av utfört arbete. Eleven diskuterar utförligt egna och andras attityder, värderingar och handlingar. I diskussionen framför eleven välgrundade argument för sina åsikter samt visar respekt för andras åsikter. Eleven kommunicerar med viss säkerhet i samarbete och möten med människor. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för faktorer som påverkar människors hälsa och välbefinnande samt förklarar komplexa samband och drar välgrundade och nyanserade slutsatser. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för några folksjukdomar samt hur de kan förebyggas och behandlas. I redogörelserna använder eleven med säkerhet centrala begrepp och teorier. Eleven redogör utförligt och nyanserat för lagar och andra bestämmelser som styr verksamheten samt för internationella överenskommelser inom området. Eleven planerar och genomför, efter samråd med handledare, vägledande hälsosamtal och hälsofrämjande aktiviteter med ett gott resultat. Eleven utvärderar resultatet med välgrundade och nyanserade omdömen och motiverar utförligt och nyanserat tillvägagångssättet. Eleven gör en noggrann och utförlig dokumentation av utfört arbete.

text: Eleven diskuterar utförligt och nyanserat egna och andras attityder,

text: SKOLFS 2022:155

text: Komplementärmedicin, 100 poäng

text: Kurskod: HAAKOM0

text: Kursen komplementärmedicin omfattar punkterna 1–2 och 4–8 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Den komplementärmedicinska historiken ur ett kulturellt perspektiv. Etiska perspektiv på komplementärmedicinska behandlingsmetoder. – Komplementära behandlingsmetoder och verkningssätt och effekter ur ett fysiologiskt och psykologiskt perspektiv. – Komplementära behandlingsmetoder i relation till skolmedicin. – Massage och beröring som terapeutisk metod och dess fysiologiska samt psykologiska effekter. – Lagar och andra bestämmelser som reglerar det komplementärmedicinska verksamhetsområdet. – Planering, genomförande och utvärdering samt dokumentation av komplementär metod i syfte att öka psykiskt, fysiskt eller socialt välbefinnande, till exempel taktil stimulering eller klassisk massage. – Yrkesetik i samarbete och kommunikation i utövande av komplementärmedicinska behandlingsmetoder.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt den komplementärmedicinska utvecklingen ur ett historiskt, kulturellt och etiskt perspektiv. Eleven beskriver översiktligt olika komplementärmedicinska behandlingsmetoder och deras fysiologiska samt psykologiska verkningssätt. I beskrivningarna använder eleven med viss säkerhet centrala begrepp och teorier. Eleven redogör översiktligt för lagar och andra bestämmelser som finns på det komplementärmedicinska området samt arbetar, i samråd med handledare, utifrån dessa. Eleven planerar och genomför, i samråd med handledare, enkla komplementärmedicinska behandlingsmetoder med ett tillfredsställande resultat. Dessutom beskriver eleven översiktligt hur dessa kan bidra till människors upplevelse av hälsa samt välbefinnande. Eleven gör även en enkel dokumentation av sitt arbete samt utvärderar det och sitt resultat med enkla omdömen.

text: SKOLFS 2022:155

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt den komplementärmedicinska utvecklingen ur ett historiskt, kulturellt och etiskt perspektiv. Eleven beskriver även utförligt olika komplementärmedicinska behandlingsmetoder och deras fysiologiska samt psykologiska verkningssätt. I beskrivningarna använder eleven med viss säkerhet centrala begrepp och teorier. Eleven redogör utförligt för lagar och andra bestämmelser som finns på det komplementärmedicinska området samt arbetar, efter samråd med handledare, utifrån dessa. Eleven planerar och genomför, efter samråd med handledare, enkla komplementärmedicinska behandlingsmetoder med ett tillfredsställande resultat. Dessutom beskriver eleven utförligt hur dessa kan bidra till människors upplevelse av hälsa samt välbefinnande. Eleven gör även en noggrann dokumentation av sitt arbete samt utvärderar det och sitt resultat med nyanserade omdömen. Eleven beskriver även utförligt relationen mellan skolmedicinska och komplementära behandlingsmetoder samt diskuterar utförligt egna och andras attityder och värderingar till dem. Dessutom samarbetar och kommunicerar eleven med viss säkerhet med andra i nya situationer på ett yrkesetiskt sätt. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för lagar och andra bestämmelser

text: SKOLFS 2022:155

text: som finns på det komplementärmedicinska området samt arbetar, efter samråd med handledare, utifrån dessa. Eleven planerar och genomför, efter samråd med handledare, enkla komplementärmedicinska behandlingsmetoder med ett gott resultat och anpassar vid behov sitt arbete till ändrade förutsättningar. Dessutom beskriver eleven utförligt och nyanserat hur behandlingsmetoderna kan bidra till människors upplevelse av hälsa samt välbefinnande. Eleven gör även en noggrann och utförlig dokumentation av sitt arbete samt utvärderar det och sitt resultat med nyanserade omdömen. Eleven beskriver även utförligt och nyanserat relationen mellan skolmedicinska och komplementära behandlingsmetoder samt diskuterar utförligt och nyanserat egna och andras attityder och värderingar till dem. Dessutom samarbetar och kommunicerar eleven med säkerhet med andra i nya situationer på ett yrkesetiskt sätt. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Kost, måltid och munhälsa, 100 poäng

text: Kurskod: HAAKOS0

text: Kursen kost, måltid och munhälsa omfattar punkterna 1–2, 4 och 6–8 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Näringsbehov, nutrition och nationella kostrekommendationer. – Livsmedelshygien och hantering av livsmedel för bevarande av dess näringsinnehåll. – Kulturella aspekter på kost och måltid samt måltidsmiljöns estetiska och psykosociala aspekter. – Sambanden mellan kost, levnadsvanor, hälsa och välbefinnande. – Balanserad kost och specialkost vid ohälsa, sjukdom och funktionsnedsättning. – Functional food, dvs. livsmedel med specifika fysiologiska hälsoeffekter. – Tillagning, iordningställande och servering av måltider. – Svälj- och matsmältningsbesvär samt anpassning av kosten vid olika sjukdomstillstånd. – Munhygien och munvård hos äldre och sjuka.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: SKOLFS 2022:155

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för människans näringsbehov och ger flera exempel på nationella rekommendationer inom området. Dessutom ger eleven flera exempel på hur livsmedels kvalitet och näringsinnehåll påverkas vid hantering och förvaring. Eleven redogör utförligt för kostens, måltidssituationens och munhygienens betydelse för människors hälsa och välbefinnande ur fysiologiska, psykosociala, estetiska och kulturella aspekter. Eleven redogör även utförligt för olika former av specialkoster samt för vanliga svälj- och matsmältningsbesvär. I redogörelserna använder eleven med viss säkerhet centrala begrepp och teorier. Eleven planerar och genomför, efter samråd med handledare, stöd och assistans vid måltid och munhygien med ett tillfredsställande resultat. Eleven motiverar utförligt sitt handlingssätt utifrån olika teorier om kost och hälsa. Eleven gör även en noggrann dokumentation av sitt arbete samt utvärderar det och sitt resultat med välgrundade omdömen. Eleven diskuterar utförligt egna och andras värderingar samt attityder till kost och hälsa. Dessutom samarbetar och kommunicerar eleven med viss säkerhet med andra på ett yrkesetiskt sätt. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: eleven flera exempel på hur livsmedels kvalitet och näringsinnehåll påverkas

text: SKOLFS 2022:155

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet hälsovård i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: Ämnesplanen för ämnet hälsovård finns i bilagan till dessa föreskrifter.

text: SKOLFS 2010:94

text: SKOLFS 2010:94

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Thomas Rotter

text: Bilaga

text: Hälsovård

text: Ämnet hälsovård är tvärvetenskapligt och har sin grund i hälsovetenskap, medicin, vårdvetenskap och pedagogik. I ämnet behandlas hälsa, förebyggande och hälsovårdande arbete samt vanligt förekommande barnoch folksjukdomar. Ämnet utgår från ett helhetsperspektiv på människan som biologisk, psykisk och social varelse.

text: Ämnets syfte

text: 1. Kunskaper om hälsa samt om förebyggande och hälsovårdande arbete. 2. Kunskaper om sambanden mellan livsstil, livsvillkor och hälsa samt välbefinnande. 3. Kunskaper om barn- och folksjukdomar. 4. Kunskaper om barnhälsovården samt om preventivt arbete för att främja barns hälsa och välbefinnande. 5. Förmåga att använda begrepp och teorier inom verksamhetsområdet. 6. Kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom verksamhetsområdet samt förmåga att arbeta utifrån dessa. 7. Förmåga att planera, genomföra, dokumentera och utvärdera olika former av hälsoarbete.

text: 8. Förmåga att diskutera egna och andras attityder till och värderingar av hälsa och hälsoarbete. 9. Förmåga att kommunicera, samarbeta och samverka med människor i olika situationer på ett yrkesetiskt sätt.

text: Kurser i ämnet

text: Barnhälsovård, 100 poäng. Friskvård och hälsa, 100 poäng. Komplementärmedicin, 100 poäng. Kost, måltid och munhälsa, 100 poäng.

text: Barnhälsovård, 100 poäng

text: Kurskod: HAABAR0

text: Kursen barnhälsovård omfattar punkterna 1–6 och 8–9 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll:

text: • Barns hälsa och välbefinnande. • Sambanden mellan levnadsvanor, livsvillkor samt barns hälsa och välbefinnande. • Vanliga barnsjukdomar och skaderisker hos barn. • Barnhälsovårdens organisation, utveckling och funktion. • Förebyggande barnhälsoarbete, till exempel tandvård, kontroller och vaccinationer. • FN:s konvention om barnets rättigheter. • Lagar och andra bestämmelser inom verksamhetsområdet.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för barns hälsa och sambanden mellan levnadsvanor, livsvillkor samt hälsa och välbefinnande. Eleven ger några exempel på faktorer som påverkar barns hälsa och förklarar enkla samband samt drar enkla slutsatser. Dessutom beskriver eleven översiktligt några barnsjukdomar och skaderisker och hur de kan förebyggas och behandlas. Eleven redogör översiktligt för barnhälsovårdens organisation och arbete och ger några exempel på förebyggande barnhälsoarbete samt beskriver översiktligt insatsernas betydelse för barns hälsa. I redogörelserna och beskrivningarna använder eleven med viss säkerhet centrala begrepp och teorier. Eleven redogör översiktligt för FN:s konvention om barnets rättigheter samt för lagar och andra bestämmelser som reglerar verksamheter för barn.

text: Eleven diskuterar översiktligt egna och andras attityder och värderingar. I diskussionen framför eleven enkla argument för sina åsikter samt visar respekt för andras åsikter. Eleven kommunicerar med viss säkerhet i samarbete och möten med människor.

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för barns hälsa och sambanden mellan levnadsvanor, livsvillkor samt hälsa och välbefinnande. Eleven ger flera exempel på faktorer som påverkar barns hälsa och förklarar enkla samband samt drar välgrundade slutsatser. Dessutom beskriver eleven utförligt några barnsjukdomar och skaderisker och hur de kan förebyggas och behandlas. Eleven redogör utförligt för barnhälsovårdens organisation och arbete och ger flera exempel på förebyggande barnhälsoarbete samt beskriver utförligt insatsernas betydelse för barns hälsa. I redogörelserna och beskrivningarna använder eleven med viss säkerhet centrala begrepp och teorier. Eleven redogör utförligt för FN:s konvention om barnets rättigheter samt för lagar och andra bestämmelser som reglerar verksamheter för barn. Eleven diskuterar utförligt egna och andras attityder och värderingar. I diskussionen framför eleven välgrundade argument för sina åsikter samt visar respekt för andras åsikter. Eleven kommunicerar med viss säkerhet i samarbete och möten med människor.

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för barns hälsa och sambanden mellan levnadsvanor, livsvillkor samt hälsa och välbefinnande. Eleven ger flera exempel på faktorer som påverkar barns hälsa och förklarar komplexa samband samt drar välgrundade och nyanserade slutsatser. Dessutom beskriver eleven utförligt och nyanserat några barnsjukdomar och skaderisker och hur de kan förebyggas och behandlas. Eleven redogör utförligt och nyanserat för barnhälsovårdens organisation och arbete och ger flera exempel på förebyggande barnhälsoarbete samt beskriver utförligt och nyanserat insatsernas betydelse för barns hälsa. I redogörelserna och beskrivningarna använder eleven med säkerhet centrala begrepp och teorier.

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för FN:s konvention om barnets rättigheter samt för andra lagar och bestämmelser som reglerar verksamheter för barn. Eleven diskuterar utförligt och nyanserat egna och andras attityder och värderingar. I diskussionen framför eleven välgrundade och nyanserade argument för sina åsikter samt visar respekt för andras åsikter. Eleven kommunicerar med säkerhet i samarbete och möten med människor.

text: Friskvård och hälsa, 100 poäng

text: Kurskod: HAAFRI0

text: Kursen friskvård och hälsa omfattar punkterna 1–3 och 5–9 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: • Människors livsvillkor och hälsoeffekter ur psykosociala, socioekonomiska, kulturella, historiska och internationella aspekter samt genus- och miljöaspekter. • Kost, näring, fysisk aktivitet och sömn. • Stress och stresshantering. • Missbruk och beroende. • Sexualitet och samlevnad samt STI (sexually transmitted infections). • Folksjukdomar och förebyggande hälsoarbete. • Centrala begrepp och teorier, till exempel KASAM (känsla av sammanhang). • Lagar och andra bestämmelser samt internationella överenskommelser inom hälsoområdet. • Hälsoupplysning individuellt och i grupp. • Hälsoprofil som verktyg. • Hälsofrämjande program på individ- och gruppnivå. • Kommunikation och coachning.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: översiktligt tillvägagångssättet. Eleven gör en enkel dokumentation av utfört arbete. Eleven diskuterar översiktligt egna och andras attityder, värderingar och handlingar. I diskussionen framför eleven enkla argument för sina åsikter samt visar respekt för andras åsikter. Eleven kommunicerar med viss säkerhet i samarbete och möten med människor. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för lagar och andra bestämmelser som styr verksamheten samt för internationella överenskommelser inom området. Eleven planerar och genomför, efter samråd med handledare, vägledande hälsosamtal och hälsofrämjande aktiviteter med ett gott resultat. Eleven utvärderar resultatet med välgrundade och nyanserade omdömen och motiverar utförligt och nyanserat tillvägagångssättet. Eleven gör en noggrann och utförlig dokumentation av utfört arbete. Eleven diskuterar utförligt och nyanserat egna och andras attityder, värderingar och handlingar. I diskussionen framför eleven välgrundade och nyanserade argument för sina åsikter samt visar respekt för andras åsikter. Eleven kommunicerar med säkerhet i samarbete och möten med människor. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Komplementärmedicin, 100 poäng

text: Kurskod: HAAKOM0

text: Kursen komplementärmedicin omfattar punkterna 1–2 och 5–9 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: • Den komplementärmedicinska historiken ur ett kulturellt perspektiv. Etiska perspektiv på komplementärmedicinska behandlingsmetoder. • Komplementära behandlingsmetoder och verkningssätt och effekter ur ett fysiologiskt och psykologiskt perspektiv. • Komplementära behandlingsmetoder i relation till skolmedicin. • Massage och beröring som terapeutisk metod och dess fysiologiska samt psykologiska effekter. • Lagar och andra bestämmelser som reglerar det komplementärmedicinska verksamhetsområdet. • Planering, genomförande och utvärdering samt dokumentation av komplementär metod i syfte att öka psykiskt, fysiskt eller socialt välbefinnande, till exempel taktil stimulering eller klassisk massage. • Yrkesetik i samarbete och kommunikation i utövande av komplementärmedicinska behandlingsmetoder.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: fysiologiska samt psykologiska verkningssätt. I beskrivningarna använder eleven med viss säkerhet centrala begrepp och teorier. Eleven redogör översiktligt för lagar och andra bestämmelser som finns på det komplementärmedicinska området samt arbetar i samråd med handledare utifrån dessa. Eleven planerar och genomför i samråd med handledare enkla komplementärmedicinska behandlingsmetoder med ett tillfredsställande resultat. Dessutom beskriver eleven översiktligt hur dessa kan bidra till människors upplevelse av hälsa samt välbefinnande. Eleven gör även en enkel dokumentation av sitt arbete samt utvärderar det och sitt resultat med enkla omdömen. Eleven beskriver även översiktligt relationen mellan skolmedicinska och komplementära behandlingsmetoder samt diskuterar översiktligt egna och andras attityder och värderingar till dem. Dessutom samarbetar och kommunicerar eleven med viss säkerhet med andra i bekanta situationer på ett yrkesetiskt sätt. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt den komplementärmedicinska utvecklingen ur ett historiskt, kulturellt och etiskt perspektiv. Eleven beskriver även utförligt olika komplementärmedicinska behandlingsmetoder och deras fysiologiska samt psykologiska verkningssätt. I beskrivningarna använder eleven med viss säkerhet centrala begrepp och teorier. Eleven redogör utförligt för lagar och andra bestämmelser som finns på det komplementärmedicinska området samt arbetar efter samråd med handledare utifrån dessa. Eleven planerar och genomför efter samråd med handledare enkla komplementärmedicinska behandlingsmetoder med ett gott resultat. Dessutom beskriver eleven utförligt hur dessa kan bidra till människors upplevelse av hälsa samt välbefinnande. Eleven gör även en noggrann dokumentation av sitt arbete samt utvärderar det och sitt resultat med nyanserade omdömen. Eleven beskriver även utförligt relationen mellan skolmedicinska och komplementära behandlingsmetoder samt diskuterar utförligt egna och andras attityder och värderingar till dem. Dessutom samarbetar och kommunicerar eleven med viss säkerhet med andra i nya situationer på ett yrkesetiskt sätt. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat den komplementärmedicinska utvecklingen ur ett historiskt, kulturellt och etiskt perspektiv. Eleven beskriver även utförligt och nyanserat olika komplementärmedicinska behandlingsmetoder och deras fysiologiska samt psykologiska verkningssätt. I beskrivningarna använder eleven med säkerhet centrala begrepp och teorier. Eleven redogör utförligt och nyanserat för lagar och andra bestämmelser som finns på det komplementärmedicinska området samt arbetar efter samråd med handledare utifrån dessa. Eleven planerar och genomför efter samråd med handledare enkla komplementärmedicinska behandlingsmetoder med ett gott resultat och anpassar vid behov sitt arbete till ändrade förutsättningar. Dessutom beskriver eleven utförligt och nyanserat hur behandlingsmetoderna kan bidra till människors upplevelse av hälsa samt välbefinnande. Eleven gör även en noggrann och utförlig dokumentation av sitt arbete samt utvärderar det och sitt resultat med nyanserade omdömen. Eleven beskriver även utförligt och nyanserat relationen mellan skolmedicinska och komplementära behandlingsmetoder samt diskuterar utförligt och nyanserat egna och andras attityder och värderingar till dem. Dessutom samarbetar och kommunicerar eleven med säkerhet med andra i nya situationer på ett yrkesetiskt sätt. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Kost, måltid och munhälsa, 100 poäng

text: Kurskod: HAAKOS0

text: Kursen kost, måltid och munhälsa omfattar punkterna 1–2, 5 och 7–9 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: • Näringsbehov, nutrition och nationella kostrekommendationer. • Livsmedelshygien och hantering av livsmedel för bevarande av dess näringsinnehåll. • Kulturella aspekter på kost och måltid samt måltidsmiljöns estetiska och psykosociala aspekter. • Sambanden mellan kost, levnadsvanor, hälsa och välbefinnande. • Balanserad kost och specialkost vid ohälsa, sjukdom och funktionsnedsättning. 9

text: • Functional food, dvs. livsmedel med specifika fysiologiska hälsoeffekter. • Tillagning, iordningställande och servering av måltider. • Svälj- och matsmältningsbesvär samt anpassning av kosten vid olika sjukdomstillstånd. • Munhygien och munvård hos äldre och sjuka.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för människans näringsbehov och ger några exempel på nationella rekommendationer inom området. Dessutom ger eleven några exempel på hur livsmedels kvalitet och näringsinnehåll påverkas vid hantering och förvaring. Eleven redogör översiktligt för kostens, måltidssituationens och munhygienens betydelse för människors hälsa och välbefinnande ur fysiologiska, psykosociala, estetiska och kulturella aspekter. Eleven redogör även översiktligt för olika former av specialkoster samt för vanliga svälj- och matsmältningsbesvär. I redogörelserna använder eleven med viss säkerhet centrala begrepp och teorier. Eleven planerar och genomför, i samråd med handledare, stöd och assistans vid måltid och munvård med ett tillfredsställande resultat. Eleven motiverar översiktligt sitt handlingssätt utifrån olika teorier om kost och hälsa. Eleven gör även en enkel dokumentation av sitt arbete samt utvärderar det och sitt resultat med enkla omdömen. Eleven diskuterar översiktligt egna och andras värderingar samt attityder till kost och hälsa. Dessutom samarbetar och kommunicerar eleven med viss säkerhet med andra på ett yrkesetiskt sätt. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för människans näringsbehov och ger flera exempel på nationella rekommendationer på området. Dessutom ger eleven flera exempel på hur livsmedels kvalitet och näringsinnehåll påverkas vid hantering och förvaring. Eleven redogör utförligt och nyanserat för kostens, måltidssituationens och munhygienens betydelse för människors hälsa och välbefinnande ur fysiologiska, psykosociala, estetiska och kulturella aspekter. Eleven redogör även utförligt och nyanserat för olika former av specialkoster samt för vanliga svälj- och matsmältningsbesvär. I redogörelserna använder eleven med säkerhet centrala begrepp och teorier. Eleven planerar och genomför, efter samråd med handledare, stöd och assistans vid måltid och munhygien med ett gott resultat. Eleven motiverar utförligt och nyanserat sitt handlingssätt utifrån olika teorier om kost och hälsa. Eleven gör även en noggrann och utförlig dokumentation av sitt arbete samt utvärderar det och sitt resultat med välgrundade och nyanserade omdömen samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven diskuterar utförligt och nyanserat egna och andras värderingar samt attityder till kost och hälsa. Dessutom samarbetar och kommunicerar eleven med säkerhet på ett yrkesetiskt sätt. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.


title: Skolverkets allmänna råd om fritidshem

text: 1. Förutsättningar för arbetet i fritidshemmet

text: Huvudmannen och rektorn bör • inför beslut som påverkar eleverna i fritidshemmet genomföra barnkonsekvensanalyser, • se till att eleverna har tillgång till säkra, hälsosamma och ändamålsenliga lokaler och utemiljöer som möjliggör en varierad pedagogisk verksamhet samt stödjer elevernas lärande och utveckling såväl enskilt som i grupp, • utforma kompetensutvecklingsinsatser för personalen i fritidshemmet utifrån en kontinuerlig kartläggning och analys av verksamhetens behov i förhållande till fritidshemmets specifika uppdrag, samt • se till att fritidshemmets utvecklingsområden identifieras och synliggörs i det systematiska kvalitetsarbetet.

text: Huvudmannen bör • ha en fungerande modell för resursfördelning som tar hänsyn till de lokala förutsättningarna och behoven i olika fritidshem, såsom – upptagningsområdenas socioekonomiska karaktär – elevernas ålder – personalens kompetens – lokalernas och utemiljöns utformning – elever med annat modersmål än svenska – elever i behov av särskilt stöd – elevgruppens sammansättning och storlek, • föra en dialog med rektorn om personaltäthet, storlek och sammansättning av elevgrupperna i fritidshemmet i förhållande till verksamhetens uppdrag och fördelningen av resurser, • se till att rektorn ges förutsättningar för att ha inblick i och kunskap om det dagliga arbetet i fritidshemmet för att kunna bedriva ett aktivt och nära ledarskap, samt • ha en planering för kompetensförsörjning så att elevernas rätt till undervisning kan tillgodoses av lärare i fritidshem eller fritidspedagoger.

text: 2. Rektorns pedagogiska ledarskap

text: Rektorn bör • utifrån fördelade resurser från huvudmannen anpassa gruppstorlek, personaltäthet och gruppsammansättning så att fritidshemmet kan uppfylla sitt nationella uppdrag, och då väga in faktorer såsom – elevernas ålder – personalens kompetens – lokalernas och utemiljöns utformning – elever med annat modersmål än svenska – elever i behov av särskilt stöd – kontinuitet i elev- och personalgruppen – elevernas närvarotider, • organisera verksamheten så att personalen i fritidshemmet ges utrymme att planera, följa upp och utveckla utbildningen, • föra en kontinuerlig dialog med personalen i fritidshemmet om det dagliga arbetet samt om hur verksamheten kan bidra till ökad måluppfyllelse för eleverna, • organisera verksamheten så att den stödjer samarbetsformer och erfarenhetsutbyten mellan personalen i fritidshemmet, förskoleklassen och skolan för att på så sätt kunna skapa ett helhetsperspektiv på elevens utveckling, lärande och utbildning, samt • ta hänsyn till vårdnadshavares olika möjligheter att delta i och påverka verksamheten genom att se till att det finns olika former för information och inflytande.

text: 3. Lärande i fritidshemmet

text: Personalen i fritidshemmet bör • inventera vilka behov och intressen eleverna i den aktuella elevgruppen har för att kunna erbjuda dem en meningsfull och varierad verksamhet, • välja aktiviteter, arbetssätt och arbetsformer som ger eleverna en möjlighet att utvecklas i riktning mot de övergripande målen i läroplanens andra del, • ge eleverna möjlighet till nya och fördjupade kunskaper och erfarenheter över tid genom att skapa en progression i verksamheten, samt • utgå från samspelet i gruppen för att utveckla elevernas förmåga att kommunicera samt lyssna till, tolka och förstå andras synpunkter och deras sätt att uttrycka sig.

text: 4. Samverkan med hemmet

text: Personalen i fritidshemmet bör • informera och föra en dialog med elevens vårdnadshavare om hur aktiviteterna i fritidshemmet leder fram till syftet och målen med fritidshemmets verksamhet, och • erbjuda eleven och elevens vårdnadshavare samtal om elevens trivsel, lärande och utveckling i fritidshemmet, antingen tillsammans med personalen i förskoleklassen eller skolan, eller enskilt i fritidshemmet.

text: Dessa allmänna råd ersätter Skolverkets allmänna råd (

text: SKOLFS 2007:35

text: ) för kvalitet i fritidshem.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Bengt Thorngren


title: Skolverkets allmänna råd om arbete med extra anpassningar, särskilt stöd och åtgärdsprogram

text: 1. Förutsättningar för arbetet

text: Huvudmannen bör • regelbundet förvissa sig om att rektorn för en skolenhet har tillräckliga resurser för att leva upp till

text: skollagens

text: bestämmelser om extra anpassningar och särskilt stöd, samt • skapa rutiner för att undersöka att arbetet med extra anpassningar och särskilt stöd fungerar på skolenheterna och i förekommande fall vidta nödvändiga åtgärder. Rektorn bör • se till att det finns tillräckliga resurser för att tillgodose elevernas behov av extra anpassningar och särskilt stöd samt vid behov omprioritera resurser på skolenheten, samt • skapa rutiner för hur kvalitetsarbetet kring arbetet med extra anpassningar och särskilt stöd ska bedrivas på skolenheten.

text: 2. Uppmärksamma behov av stödinsatser samt arbeta med extra anpassningar

text: Rektorn bör • se till att elevhälsans kompetens tas tillvara i ett tidigt skede i arbetet med extra anpassningar dels för att identifiera en elevs behov, dels för att stödja lärare och övrig skolpersonal i arbetet med anpassningar i olika lärmiljöer inom verksamheten, samt • skapa rutiner på skolenheten för att tidigt få information från lärare, övrig skolpersonal, elever och elevers vårdnadshavare om att en elev kan vara i behov av särskilt stöd. Lärare och övrig skolpersonal bör • uppmärksamma tecken på att en elev kan vara i behov av extra anpassningar, identifiera elevens behov samt skyndsamt påbörja arbetet med anpassningar i olika lärmiljöer inom verksamheten, • uppmärksamma tecken på att en elev kan vara i behov av annat stöd än det som kan ges i form av extra anpassningar, och då skyndsamt anmäla till rektorn att det finns behov av att göra en utredning om särskilt stöd, samt • så snart som möjligt informera och samverka med eleven och elevens vårdnadshavare om att det kan finnas behov av extra anpassningar, eller behov av att göra en utredning om särskilt stöd.

text: 3. Utreda behov av särskilt stöd

text: Rektorn bör • skapa rutiner för att säkerställa att en utredning om en elevs behov av särskilt stöd görs, samt avgöra vem som ska ansvara för utredningen, • skapa rutiner på skolenheten för hur samarbetet med elevhälsan samt eventuell extern utredningskompetens ska ske vid utredningen av om en elev behöver särskilt stöd,

text: • sträva efter att finna lösningar när det är svårt att få till stånd ett fungerande samarbete med elevens vårdnadshavare i samband med utredningen, samt • skapa riktlinjer på skolenheten för vad som behöver ingå i en utredning och hur utredningen kan dokumenteras. Den som utreder en elevs behov av särskilt stöd bör • kartlägga elevens skolsituation med hänsyn till omständigheter på individ-, grupp- och skolnivå, • utifrån kartläggningen göra en pedagogisk bedömning av om eleven är i behov av särskilt stöd, och i så fall bedöma vilket behov av stöd eleven har, samt • dokumentera utredningen i två delar, dels genom att beskriva elevens skolsituation utifrån kartläggningen, dels genom att beskriva den pedagogiska bedömningen av elevens eventuella behov av särskilt stöd.

text: 4. Utarbeta åtgärdsprogram

text: Rektorn bör • skapa rutiner på skolenheten för att utarbeta, dokumentera och besluta om åtgärdsprogram, samt rutiner för vad som gäller när ett åtgärdsprogram inte ska utarbetas, • sträva efter att finna lösningar om det skulle vara svårt att få till stånd ett fungerande samarbete med elevens vårdnadshavare vid utarbetandet av åtgärdsprogrammet, • se till att en elev bara har ett åtgärdsprogram, oavsett om elevens behov finns i ett eller flera ämnen eller i olika lärmiljöer inom verksamheten, • se till att ett beslut om särskild undervisningsgrupp, enskild undervisning eller anpassad studiegång inte omfattar fler ämnen eller längre tidsperiod än nödvändigt, samt • pröva alla möjligheter för att en elev ska kunna fullfölja ett fullständigt program i gymnasie- och gymnasiesärskolan på avsedd tid, innan skolan fattar ett eventuellt beslut om åtgärder som innebär förlängd skolgång eller reducerat program. Den som utarbetar ett åtgärdsprogram bör • utgå från den pedagogiska bedömningen av elevens behov av särskilt stöd som har gjorts i utredningen och utforma konkreta och utvärderingsbara åtgärder för arbetet med det särskilda stödet, samt • ange i åtgärdsprogrammet vem som ansvarar för vilka åtgärder.

text: 5. Genomföra, följa upp och utvärdera åtgärdsprogram

text: Rektorn bör • besluta om att avsluta åtgärdsprogrammet när det bedöms att eleven inte längre är i behov av särskilt stöd. Den som ansvarar för att genomföra, följa upp och utvärdera åtgärdsprogrammet bör

text: • så snart åtgärdsprogrammet är beslutat se till att alla som är involverade i arbetet med programmet inleder sitt arbete med att genomföra åtgärderna, • tillsammans med dem som är involverade i arbetet kontinuerligt följa upp och utvärdera om åtgärderna utgör ett tillräckligt stöd för eleven, eller om andra eller kompletterande åtgärder behöver vidtas, samt • ge eleven och elevens vårdnadshavare möjlighet att medverka vid utvärderingen av åtgärdsprogrammet.

text: 6. Rätten att överklaga åtgärdsprogram

text: Rektorn bör • se till att informationen om att överklaga ett beslut om åtgärdsprogram är formulerad på ett sådant sätt att eleven och elevens vårdnadshavare förstår hur de ska gå tillväga.

text: SKOLFS 2013:8

text: ) om arbete med åtgärdsprogram för elever i behov av särskilt stöd.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Eva Blomdahl

text: Ansvarig utgivare: Jonas Nordström Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20

text: Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: Elanders Sverige AB, 2014


title: Skolverkets föreskrifter om introduktionsperiod för lärare och förskollärare

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om den introduktionsperiod som en huvudman enligt

text: 2 kap. 22 a § skollagen (2010:800)

text: ska se till att en lärare eller förskollärare genomför i omedelbar anslutning till att anställningen påbörjas.

text: Vissa bestämmelser om introduktionsperioden och mentorn finns i

text: 5 kap.

text: 6 §§

text: förordningen (

text: ) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare.

text: Introduktionsperiodens syfte

text: Introduktionsperioden ska syfta till att 1. ge läraren eller förskolläraren stöd på ett yrkesmässigt, personligt och socialt plan på arbetsplatsen, 2. stimulera läraren eller förskolläraren till professionell utveckling, 3. bidra till att skapa en trygg och utvecklande arbetsmiljö för läraren eller förskolläraren, samt 4. utveckla lärarens eller förskollärarens förståelse för skolan eller förskolan som arbetsplats samt för dess roll i samhället.

text: Introduktionsperiodens längd

text: Bestämmelser om introduktionsperiodens längd finns i

text: 5 kap. 3 § förordningen (2011:326)

text: om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. Huvudmannen ska sträva efter att läraren eller förskolläraren får genomföra sin tjänstgöring under introduktionsperioden på heltid. Om en lärare eller förskollärare inte har tjänstgjort på heltid eller har varit frånvarande under en längre period ska detta kompenseras genom att han eller hon i stället genomför introduktionsperioden under en längre period.

text: Rektorn eller förskolechefen ska ansvara för att introduktionsperioden planeras på sådant sätt att läraren eller förskolläraren ges tillräckligt stöd utifrån sina tidigare kunskaper, erfarenheter och förmåga att fungera självständigt i sin yrkesroll.

text: Läraren eller förskolläraren ska själv kunna påverka hur det egna utvecklingsbehovet under introduktionsperioden bör tillgodoses.

text: Särskilt om lärares introduktionsperiod

text: Rektorn ska utforma introduktionsperioden så att läraren ges möjlighet att fullgöra så många av yrkets uppgifter som möjligt. Olika metoder för att planera och genomföra undervisning, utvecklingssamtal, bedömning och dokumentation och i förekommande fall individuella utvecklingsplaner och betygsättning ska ingå. Vidare ska introduktionsperioden behandla frågor om bemötande av elever, lärares ledarskap samt lärares samverkan med elever, kollegor, föräldrar och vårdnadshavare.

text: Särskilt om förskollärares introduktionsperiod

text: Förskolechefen ska utforma introduktionsperioden så att förskolläraren ges möjlighet att fullgöra så många av yrkets uppgifter som möjligt. Olika metoder för att planera och genomföra pedagogiskt arbete med barn i förskolans alla åldersgrupper och utvecklingssamtal ska ingå. Vidare ska introduktionsperioden behandla frågor om bemötande av barn, förskollärares ledarskap samt förskollärares samverkan med barn, kollegor, föräldrar och vårdnadshavare.

text: En mentor under introduktionsperioden

text: Bestämmelser om mentor finns i

text: 5 kap. 1 § förordningen (2011:326)

text: om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. Rektorn eller förskolechefen ska utse en mentor till den lärare eller förskollärare som genomför introduktionsperioden. Mentorn ska så långt det är möjligt ha samma behörighet som läraren eller förskolläraren.

text: Rektorn eller förskolechefen ska se till att mentorn ges förutsättningar och tillräckligt stöd för att kunna fullgöra sin uppgift.

text: Mentorn ska ge individuellt stöd till läraren eller förskolläraren och regelbundet följa lärarens eller förskollärarens arbete.

text: Mentorn ska bidra med underlag till rektorns eller förskolechefens plan genom att uppmärksamma lärarens eller förskollärarens utvecklingsbehov.

text: Bestämmelser om en plan för introduktionsperioden finns i

text: 5 kap. 2 § förordningen (2011:326)

text: om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. Planen ska utformas så att den ger läraren eller förskolläraren möjlighet att systematiskt planera, följa upp och utvärdera introduktionsperioden.

text: Planen ska utgöra en dokumentation av de moment som ska ingå i en introduktionsperiod enligt 7 § respektive 8 §.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 juli 2014.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Anna Bergqvist


title: Skolförfattningar publicerade i Svensk författningssamling

text: Statens skolverks författningssamling

text: ISSN 1102-1950

text: Skolförfattningar publicerade i

text: Ö 2

text: Svensk författningssamling Utkom från trycket

text: den 18 juli 2014 I Svensk författningssamling (SFS) har utkommit följande skolförfattningar .

text: 70 Förordning om ändring i

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: 95 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om statsbidrag för fortbildning av lärare samt fritidspedagoger och motsvarande 96 Förordning om ändring i

text: skolförordningen (2011:185)

text: 97 Förordning om ändring i

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: 98 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om vuxenutbildning 104 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om försöksverksamhet med ökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i grundskolan 122 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare 144 Förordning om statsbidrag för läxhjälp 145 Förordning om extra statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare i förskoleklasser och grundskolor i utanförskapsområden 154 Förordning om dels fortsatt giltighet av förordningen (

text: ) om försöksverksamhet med distansundervisning i gymnasieskolan i Torsås kommun, dels ändring i samma förordning 158 Förordning om ändring i

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: 159 Förordning om upphävande av förordningen (

text: ) om statsbidrag för fortbildning av personal inom förskolan 161 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om uppdragsutbildning för fortbildning av lärare, förskollärare och viss annan personal 194 Lag om ändring i

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: 195 Lag om ändring i

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: Senaste redovisning

text: SKOLFS 2014:9

text: . 1

text: 235 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om statsbidrag för Ö 2 fortbildning av lärare samt fritidspedagoger och motsvarande 375 Förordning om statsbidrag för utveckling av lärande på arbetsplatser 417 Lag om ändring i

text: skollagen (2010:800)

text: 418 Lag om ändring i lagen (

text: ) om införande av

text: skollagen (2010:800)

text: 419 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare 420 Förordning om ändring i

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: 421 Lag om gymnasial lärlingsanställning 422 Lag om ändring i

text: skollagen (2010:800)

text: 456 Lag om ändring i

text: skollagen (2010:800)

text: 457 Förordning om ändring i

text: skolförordningen (2011:185)

text: 458 Lag om ändring i

text: skollagen (2010:800)

text: 459 Lag om ändring i lagen (

text: ) om införande av

text: skollagen (2010:800)

text: 530 Lag om ändring i

text: skollagen (2010:800)

text: 531 Förordning om ändring i

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: 775 Lag om ändring i

text: skollagen (2010:800)

text: 854 Förordning om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning 855 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om vuxenutbildning 856 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) med instruktion för Statens skolverk 857 Förordning om ändring i

text: skolförordningen (2011:185)

text: 858 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om statsbidrag till kostnader för utlandssvenska elevers skolgång i Sverige 859 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan 860 Förordning om ändring i

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: 903 Lag om ändring i

text: skollagen (2010:800)

text: 960 Lag om ändring i

text: skollagen (2010:800)

text: 1000 Förordning om dels fortsatt giltighet av förordningen (

text: ) om försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning i grundskolans högre årskurser, dels ändring i samma förordning

text: 1001 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning Ö 2 1002 Lag om ändring i

text: skollagen (2010:800)

text: Ansvarig utgivare: Jonas Nordström Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20

text: Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: Elanders Sverige AB, 2014


title: Skolverkets föreskrifter om krav för handledarutbildning

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om de krav som Skolverket uppställt för handledarutbildning som regleras i

text: 3 § tredje stycket förordningen (2011:947)

text: om statsbidrag för gymnasial lärlingsutbildning.

text: Krav avseende handledarutbildningens innehåll

text: Av

text: om statsbidrag för gymnasial lärlingsutbildning framgår förutsättningarna för att erhålla ytterligare statsbidrag för gymnasial lärlingsutbildning. För att uppfylla Skolverkets krav på en handledarutbildning ska utbildningen innehålla nedanstående områden: – skolformens styrdokument och vilken roll arbetsplatsförlagt lärande (apl) har i lärlingsutbildningen, – handledarens roll och ansvar i lärlingsutbildningen, – lärande, handledning och reflekterande samtal, – stöd för lärande och utveckling, – arbetsmiljö och säkerhet, – yrkeskunskaper, yrkeskultur, yrkesidentitet och yrkesspråk, – ungdomars attityder och värderingar till yrkeslivet, samt – bedömning av kvalitet i elevens arbete.

text: Huvudmannen ska skicka in en utbildningsplan som beskriver handledarutbildningens innehåll och omfattning till Skolverket. Om innehållet i eller omfattningen av handledarutbildningen reduceras eller på annat sätt väsentligen ändras ska huvudmannen skicka in en ny utbildningsplan till Skolverket där uppdateringen är markerad.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då de enligt uppgift på dem utkom från trycket och tillämpas på statsbidragsansökningar för gymnasial lärlingsutbildning som inkommit till Skolverket från och med den 1 juli 2014.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: 2 Elanders Sverige AB, 2014