title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet produktionsstyrning – el
inom vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet produktionsstyrning – el finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Produktionsstyrning – el

text: Ämnet produktionsstyrning – el behandlar arbetsledning i den arbetsprocess där tekniska system och anläggningar inom teknikområdet elinstallation projekteras och dokumenteras. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet produktionsstyrning – el ska syfta till att eleverna utvecklar förståelse av processen när installation av elanläggningar planeras, genomförs och dokumenteras. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur installationer tids- och resursplaneras utifrån en beställares projektbeskrivning. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förståelse av den tekniska utvecklingen inom teknikområdet elinstallation och av samspelet mellan teknik och människa. Undervisningen ska belysa hur produktionsstyrning genomförs med hänsyn till miljö, tillgänglighet och säkerhet. Dessutom ska den bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur anläggningar beskrivs genom projektdokument. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att dokumentera installationer och anläggningar i olika miljöer samt att kommunicera om förslag och lösningar i projekteringsarbete. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser samt om standarder och normer som gäller för elinstallationer. Datorstödda tillämpningar är vanliga verktyg för planering och styrning av elprojektering. Undervisningen ska därför bidra till att eleverna utvecklar färdigheter i att framställa dokumentation för produktionsstyrning. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att arbeta i projekt med koppling till planerade och pågående arbeten inom teknikområdet. På så vis ska eleverna ges möjlighet att praktiskt studera hur arbete med elinstallationer går till samt att omsätta sina kunskaper om produktionsstyrning till omdömesgilla och praktiska handlingar. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förståelse för betydelsen av samordning med närliggande yrkesgrupper.

text: Undervisningen i ämnet produktionsstyrning – el ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Färdigheter i att framställa teknisk dokumentation för produktionsstyrning med hjälp av it-stöd. – Förmåga att tolka och använda tekniska dokument från projektering. – Kunskaper om lagar och andra bestämmelser samt om standarder för elinstallationer. – Kunskaper om entreprenadarbete med elanläggningar. – Kunskaper om samverkan med andra entreprenörer.

text: Nivåer i ämnet produktionsstyrning – el

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: PRON100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet produktionsstyrning – el på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Dokumentation

text: – Arbetsorder för montör. – Ändringsarbete, tilläggsarbete och avgående arbete (ÄTA). – Framställning av tids- och resursplaner. Programvaror för tids- och resursplanering. – Hantering av arbetsorder och ÄTA. – Beställning och kalkylering av material samt ekonomisk uppföljning. – Tolkning och användning av byggnadsritningar. – Tolkning och användning av elscheman av olika typer. – Tolkning och användning av tekniska beskrivningar baserade på AMA EL (Allmän material- och arbetsbeskrivning för el).

text: Regelverk

text: – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland elsäkerhetslagen och elsäkerhetsförordningen samt hur dessa påverkar arbetet med elinstallationer. – Elinstallationsreglerna och deras användning vid utförandet av elinstallationer. – Säkerhet, däribland brandfarliga arbeten och ställningsbyggande. Säkerhetens funktion i en teknisk beskrivning.

text: Produktionsstyrning

text: – Projektledarrollen i samband med produktionsstyrning. Samverkan med olika aktörer vid elarbete. – Problem och vinster med samordning av bygg-, VVS- och elarbeten. – Byggnadsinformationsmodellering (BIM), däribland dess konsekvenser för produktionsstyrning. – Teknisk utveckling inom elområdet och hur den påverkar människors arbets- och boendemiljöer.

text: Entreprenadarbete

text: – Uppbyggnad av abonnentanläggningar för både utom- och inomhusbruk, tillfälliga elanläggningar och elanläggningar för specifika miljöer, till exempel våtrum, skolor och industri samt hur de anpassas till krav på miljömässig hållbarhet. – Arbete med värmekamera. – Egenkontroller av utfört arbete.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar ele- 3

text: vens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven framställer teknisk dokumentation för produktionsstyrning inom elområdet på ett fungerande sätt. I arbetet använder eleven relevant it-stöd. Eleven använder med säkerhet tekniska dokument från projektering. Eleven visar godtagbara kunskaper om lagar och andra bestämmelser samt om standarder som gäller elinstallationer. Eleven redogör övergripande för entreprenadarbete med elanläggningar. Eleven resonerar övergripande om hur samverkan med andra entreprenörer kan gå till.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven framställer teknisk dokumentation för produktionsstyrning inom elområdet på ett ändamålsenligt sätt. I arbetet använder eleven relevant itstöd. Eleven använder med god säkerhet tekniska dokument från projektering. Eleven visar goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser samt om standarder som gäller elinstallationer. Eleven redogör utförligt för entreprenadarbete med elanläggningar. Eleven resonerar utvecklat om hur samverkan med andra entreprenörer kan gå till.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven framställer teknisk dokumentation för produktionsstyrning inom elområdet på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. I arbetet använder eleven relevant it-stöd. Eleven använder med mycket god säkerhet tekniska dokument från projektering. Eleven visar mycket goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser samt om standarder som gäller elinstallationer. Eleven redogör utförligt och nyanserat för entreprenadarbete med elanläggningar. Eleven resonerar välutvecklat och nyanserat om hur samverkan med andra entreprenörer kan gå till.


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet produktionsstyrning –
VVS inom vidareutbildning i form av ett fjärde
tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet produktionsstyrning – VVS finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

type: stycke

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

type: paragraf

text: Produktionsstyrning – VVS

type: rubrik

text: Ämnet produktionsstyrning – VVS behandlar arbetsledning i den arbetsprocess där tekniska system och anläggningar inom teknikområdet VVS-installation projekteras och dokumenteras. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet produktionsstyrning – VVS ska syfta till att eleverna utvecklar förståelse av processen när installation av VVS-anläggningar planeras, genomförs och dokumenteras. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur installationer tids- och resursplaneras utifrån en beställares projektbeskrivning. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar förståelse av den tekniska utvecklingen inom teknikområdet VVS-installation och av samspelet mellan teknik och människa. Undervisningen ska belysa hur produktionsstyrning genomförs med hänsyn till miljö, tillgänglighet och säkerhet. Dessutom ska den bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur anläggningar beskrivs genom projektdokument. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att dokumentera installationer och anläggningar i olika miljöer samt att kommunicera om förslag och lösningar i projekteringsarbeten. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser samt om standarder för VVS-installationer. Datorstödda tillämpningar är vanliga verktyg för planering och styrning av VVS-projektering. Undervisningen ska därför bidra till att eleverna utvecklar färdigheter i att framställa dokument för produktionsstyrning. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att arbeta i projekt med koppling till planerade och pågående arbeten inom teknikområdet. På så vis ska eleverna ges möjlighet att praktiskt studera hur arbete med VVS-installationer går till samt att omsätta sina kunskaper om produktionsstyrning till omdömesgilla och praktiska handlingar. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förståelse för betydelsen av samordning med närliggande yrkesgrupper.

text: Undervisningen i ämnet produktionsstyrning – VVS ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Färdigheter i att framställa teknisk dokumentation för produktionsstyrning med hjälp av it-stöd. – Förmåga att tolka och använda tekniska dokument från projektering. – Kunskaper om lagar och andra bestämmelser samt om standarder för VVS-installationer. – Kunskaper om entreprenadarbete med VVS-anläggningar. – Kunskaper om samverkan med andra entreprenörer.

text: Nivåer i ämnet produktionsstyrning – VVS

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: PROS100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet produktionsstyrning – VVS på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Dokumentation

text: – Arbetsordning för montör. – Ändringsarbete, tilläggsarbete och avgående arbete (ÄTA). – Framställning av tids- och resursplaner. Programvaror för tids- och resursplanering. – Hantering av arbetsorder och ÄTA. – Beställning och kalkylering av material samt ekonomisk uppföljning. – Tolkning och användning av byggnadsritningar. – Tolkning och användning av elscheman av olika typer. – Tolkning och användning av tekniska beskrivningar baserade på AMA VVS och kyla (Allmän material- och arbetsbeskrivning för värme, ventilation, sanitet och kyla).

text: Regelverk

text: – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland plan- och bygglagen (PBL) och Boverkets byggregler (BBR) samt hur dessa påverkar arbetet med VVS-installationer. – Kompetens- och utförandekrav enligt VVS-områdets regler för säker vatteninstallation. Kravens koppling till BBR. – Säkerhet, däribland brandfarliga arbeten, ställningsbyggande och arbete från stege. – AMA VVS och kyla, däribland dess struktur, användningsform och funktion i en teknisk beskrivning.

text: Produktionsstyrning

text: – Projektledarrollen i samband med produktionsstyrning. Samverkan med olika aktörer vid VVS-arbete. – Problem och vinster med samordning av bygg-, VVS- och elarbeten. – Byggnadsinformationsmodellering (BIM), däribland dess konsekvenser för produktionsstyrning. – Teknisk utveckling inom VVS-området och hur den påverkar människors arbets- och boendemiljöer.

text: Entreprenadarbete

text: – System för inomhusklimat, ventilation, komfortkyla, värme, tappvatten och avlopp samt hur de anpassas till krav på miljömässig hållbarhet. – Tillfälliga VVS-anläggningar. – Egenkontroller av utfört arbete.

text: Betygskriterier

text: Av

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier 3

text: som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven framställer teknisk dokumentation för produktionsstyrning inom VVS-området på ett fungerande sätt. I arbetet använder eleven relevant itstöd. Eleven använder med säkerhet tekniska dokument från projektering. Eleven visar godtagbara kunskaper om lagar och andra bestämmelser samt om standarder som gäller VVS-installationer. Eleven redogör övergripande för entreprenadarbete med VVS-anläggningar. Eleven resonerar övergripande om hur samverkan med andra entreprenörer kan gå till.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven framställer teknisk dokumentation för produktionsstyrning inom VVS-området på ett ändamålsenligt sätt. I arbetet använder eleven relevant it-stöd. Eleven använder med god säkerhet tekniska dokument från projektering. Eleven visar goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser samt om standarder som gäller VVS-installationer. Eleven redogör utförligt för entreprenadarbete med VVS-anläggningar. Eleven resonerar utvecklat om hur samverkan med andra entreprenörer kan gå till.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven framställer teknisk dokumentation för produktionsstyrning inom VVS-området på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. I arbetet använder eleven relevant it-stöd. Eleven använder med mycket god säkerhet tekniska dokument från projektering. Eleven visar mycket goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser samt om standarder som gäller VVS-installationer. Eleven redogör utförligt och nyanserat för entreprenadarbete med VVSanläggningar. Eleven resonerar välutvecklat och nyanserat om hur samverkan med 4 andra entreprenörer kan gå till.

type: foreskrift


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet produktionsutveckling
inom vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt
år

text: Ämnesplanen för ämnet produktionsutveckling finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Produktionsutveckling

text: Ämnet produktionsutveckling behandlar produktionsprocessen från beredning till färdig produkt och hur alla delar i processen behöver samverka för att skapa en fungerande produktion. Det omfattar även digitalisering av industrin med fokus på utveckling av produktion. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet produktionsutveckling ska syfta till att eleverna utvecklar ett helhetsperspektiv på produktionsprocessen, från idéframtagning till slutgiltig produkt. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att lösa problem genom teori och praktik i samverkan. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förståelse av tillverkningsprocesser och deras förädlingssteg. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av produktionsberedning samt av sambandet mellan en produkts design, funktion och produktion. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förståelse av samband mellan produktion och hållbar utveckling. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla specialiserade kunskaper om styrning och ledning av produktionsflöden. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur effektiviseringar för en konkurrenskraftig produktion med föränderliga behov från interna och externa kunder kan genomföras. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om vikten av driftsäkerhet, underhåll och ständiga förbättringar. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse av individens ansvar i arbetssituationer och dess betydelse för slutresultatet. Dessutom ska undervisningen lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågor och olika handlingsalternativ inom produktionsutveckling.

text: Undervisningen i ämnet produktionsutveckling ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om produktionsprocessens olika delar och hur de samverkar. – Förmåga att genomföra produktionsberedning. – Förmåga att analysera produktionsflöden. – Kunskaper om driftsäkerhet.

text: Nivåer i ämnet produktionsutveckling

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: PROV100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet produktionsutveckling på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Produktionsprocessen

text: – Helhetens betydelse för att hitta grundläggande orsaker till problem i produktionsprocessen samt hur teori och praktik samverkar vid problemlösning. – Produktionsprocessens utformning för en konkurrenskraftig och hållbar produktion med förslag till förbättringar. – Organisationsenheter, tillverkningsprocesser, produktionsutrustning och de förädlingssteg en produkt behöver genomgå i olika produktionslinjer. – Kommunikation och samarbete samt deras betydelse för produktion och organisation.

text: Produktionsberedning

text: – Planering och genomförande av produktionsberedning. – Utvärdering av produktionsberedningen. Hur förändring av en produkts design och funktion påverkar tillverkning och produktion.

text: Produktionsflöden

text: – Produktionsflöden och olika sätt att styra och leda produktionen. – Genomförande av värdeflödesanalyser. – Betydelsen av material, metod och arbetssätt för ett hållbart och fungerande produktionsflöde. – Uppbyggnad av produktionslinjer, produktionsutrustning och arbetsplatsutformning. – Genomförande av produktionsekonomiska beräkningar. Underhåll och driftsäkerhet. – Relevanta begrepp inom underhåll och driftsäkerhet, till exempel avhjälpande, förebyggande, förbättrande och prediktivt underhåll. – Planering och styrning av underhåll. – Samband mellan driftsäkerhet och tillverkningens totalekonomi. – Metoder för ständiga förbättringar. – Säkerhetsföreskrifter för valt produktionsområde.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: PROV200TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet produktionsutveckling på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Produktionsprocessen

text: – Helhetens betydelse för att hitta grundläggande orsaker till problem i produktionsprocessen samt hur teori och praktik samverkar vid problemlösning. 3

text: – Kartläggning och analys av produktionsprocessen och dess delar samt förbättringsförslag. – Produktionsenheters organisering och hur olika delar av organisationen arbetar med produktion på ett hållbart och konkurrenskraftigt sätt. – Kommunikation och samarbete mellan olika sektioner inom produktionsprocessen, till exempel kunder, leverantörer och olika personalgrupper.

text: Produktionsberedning

text: – Planering och genomförande av produktionsberedning med fokus på design, produktion och ekonomi. – Utvärdering av produktionsberedning samt framställning och analys av beredning av produkt eller process.

text: Produktionsflöden

text: – Uppbyggnad av produktionslinje, däribland fabrikslayout och arbetsplatsutformning till stöd för ökad effektivitet och förbättrad arbetsmiljö. – Värdeflödesanalys av material- och informationsflöde. – Arbetssätt för optimering och skapande av stabila processer för en konkurrenskraftig och hållbar produktion. – Genomförande av produktionsekonomiska beräkningar samt slutsatser och analyser av resultatet.

text: Underhåll och driftsäkerhet

text: – Beredning och planering av underhållsupplägg samt skapande av standarder för driftsäkerhet. – Samband mellan driftsäkerhet och tillverkningens totalekonomi. – Effektivitetsstrategier för ökad driftsäkerhet genom standarder och ständiga underhållsförbättringar av produkt och process. – Fysisk, organisatorisk och social arbetsmiljö, däribland ergonomi, stress och arbetsplatsutformning.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven redogör övergripande för produktionsprocessens utvecklingssteg samt ger enkla förslag på hur processen kan förbättras. Eleven planerar, genomför och utvärderar produktionsberedning med godtagbar kvalitet. Eleven analyserar produktionsflöden på ett systematiskt sätt. Eleven visar godtagbara kunskaper om driftsäkerhet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för produktionsprocessens utvecklingssteg samt ger välgrundade förslag på hur processen kan förbättras. Eleven planerar, genomför och utvärderar produktionsberedning med god kvalitet. Eleven analyserar produktionsflöden på ett systematiskt och genomarbetat sätt. Eleven visar goda kunskaper om driftsäkerhet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för produktionsprocessens utvecklingssteg samt ger välgrundade och nyanserade förslag på hur processen kan förbättras. Eleven planerar, genomför och utvärderar produktionsberedning med mycket god kvalitet. Eleven analyserar produktionsflöden på ett systematiskt och effektivt sätt. Eleven visar mycket goda kunskaper om driftsäkerhet.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet programmering,
datastrukturer och algoritmer inom
vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet programmering, datastrukturer och algoritmer finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Programmering, datastrukturer och algoritmer

text: Ämnet programmering, datastrukturer och algoritmer behandlar hur mjukvaror skapas, anpassas och utvecklas samt programmeringens roll i informationstekniska sammanhang som datorsimulering och praktisk datoriserad problemlösning. Ämnet behandlar även hur algoritmer påverkar maskiner, utrustning och beslutsfattande. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet programmering, datastrukturer och algoritmer ska syfta till att eleverna utvecklar specialiserade kunskaper om och färdigheter i programmering. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att anpassa programmering efter avsedd användare av det färdiga programmet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att tillämpa, skapa och välja designmönster, algoritmer och datastrukturer med hänsyn till såväl önskad funktionalitet som prestanda och säkerhet. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att skapa feltoleranta program och att lösa programmeringstekniska problem. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om vanligt förekommande programspråk och programmeringsparadigm. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att använda datakällor för datautbyte. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta i verklighetsnära projekt. Eleverna ska enskilt eller i grupp ges möjlighet att utföra programmeringsuppgifter av varierande komplexitet och inom olika tillämpningsområden. Undervisningen ska lämna utrymme för diskussion om och reflektion över säkerhetsmässiga och etiska frågor samt olika handlingsalternativ inom programmering.

text: Undervisningen i ämnet programmering, datastrukturer och algoritmer ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om programmeringsparadigm och programspråk. – Förmåga att välja och använda designmönster, algoritmer och datastrukturer. – Förmåga att skapa program med ett givet syfte och för en avsedd användare eller uppdragsgivare. – Förmåga att använda datakällor för datautbyte samt identifiera, åtgärda och förhindra fel vid programmering och exekvering.

text: Nivåer i ämnet programmering, datastrukturer och algoritmer

text: Nivåkod: PROA100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet programmering, datastrukturer och algoritmer på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Programmering i objektorienterat språk samt språkets egenskaper och användningsområden i förhållande till andra språk. – Vanligt förekommande designmönster av enklare karaktär för skapande, struktur och beteende. – Datastrukturer, däribland för hantering av mängder. – Vanligt förekommande algoritmer för aktuellt problemområde. – Värdering av algoritmer och datastrukturers lämplighet i olika situationer. – Skapande av program som använder klasser, objekt, interface, templates, inkapsling och polymorfism. – Omstrukturering av kod för att utveckla eller anpassa befintliga program. – Synlighet och livslängd hos identifierare och variabler. – Stark och svag samt statisk och dynamisk typning. – Datautbyte med datakällor och tjänster. – Permanent lagring av data. – Metoder för att förebygga och förhindra uppkomst av fel under exekvering. – Hantering av uppkomna fel under exekvering. – Avläsning av program för att hitta fel och brister med hjälp av verktyg i aktuell utvecklingsmiljö.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: PROA200TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet programmering, datastrukturer och algoritmer på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Olika programmeringsparadigms historik, egenskaper och användningsområden. – Val av språk efter problemområde. – Designmönster och mjukvaruarkitektur. – Analys och val av datastrukturer och algoritmer utifrån problemområde och prestanda. – Programmering i språk från flera paradigm. – Användning av databashanterare för lagring och manipulering av data. – Användning av webbtjänster, protokoll, gränssnitt och format för datautbyte. – Kvalitetssäkring och testning av källkod genom manuella och automatiserade metoder, till exempel kodgranskning och enhetstestning.

text: Betygskriterier

text: Av

text: Betyget E

text: Eleven för övergripande resonemang om egenskaper hos olika programmeringsparadigm och programspråk samt om deras för- och nackdelar. Eleven väljer och använder med säkerhet designmönster, algoritmer och datastrukturer. Eleven skapar fungerande program med ett givet syfte och för en avsedd användare eller uppdragsgivare. Eleven använder med säkerhet datakällor för datautbyte samt identifierar, åtgärdar och förhindrar fel vid programmering och exekvering på ett fungerande sätt.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven för utvecklade resonemang om egenskaper hos olika programmeringsparadigm och programspråk samt om deras för- och nackdelar. Eleven väljer och använder med god säkerhet designmönster, algoritmer och datastrukturer. Eleven skapar ändamålsenliga program med ett givet syfte och för en avsedd användare eller uppdragsgivare. Eleven använder med god säkerhet datakällor för datautbyte samt identifierar, åtgärdar och förhindrar fel vid programmering och exekvering på ett väl fungerande sätt.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven för välutvecklade och nyanserade resonemang om egenskaper hos olika programmeringsparadigm och programspråk samt om deras för- och nackdelar. Eleven väljer och använder med mycket god säkerhet designmönster, algoritmer och datastrukturer. Eleven skapar ändamålsenliga och effektiva program med ett givet syfte och för en avsedd användare eller uppdragsgivare.

text: Eleven använder med mycket god säkerhet datakällor för datautbyte samt identifierar, åtgärdar och förhindrar fel vid programmering och exekvering på ett mycket väl fungerande sätt.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet medier, journalistik och
kommunikation i gymnasieskolan och inom
kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet medier, journalistik och kommunikation finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Medier, journalistik och kommunikation

text: Ämnet medier, journalistik och kommunikation behandlar såväl traditionella som sociala mediers villkor och roll i samhället. Ämnet tar upp hur medier, journalistik och kommunikation fungerar samt vilka strategier och drivkrafter som styr olika aktörers kommunikation i samhället. I ämnet behandlas även etiska regler, lagar och andra bestämmelser som gäller inom medieområdet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet medier, journalistik och kommunikation ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om mediernas roll i samhället, såväl deras betydelse för demokratin som deras inverkan på normer och ideal. Eleverna ska i undervisningen också ges möjlighet att utveckla kunskaper om mediernas historiska utveckling samt om deras roll lokalt, nationellt och globalt. Undervisningen ska vidare leda till att eleverna utvecklar kunskaper om journalistiska arbetssätt och förhållningssätt samt om arbetssätt inom reklam och information. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla ett kritiskt och analytiskt förhållningssätt till medier genom att analysera deras verksamhet, innehåll och uttrycksformer. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av hur budskap kan formuleras för olika syften inom reklam och information. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att utforma journalistiskt innehåll och andra slags medieinnehåll. Undervisningen ska variera praktiska och teoretiska moment. Den ska även bidra till att eleverna utvecklar kreativitet samt problemlösnings- och initiativförmåga för att utföra arbetsuppgifter såväl individuellt som i samarbete med andra. I undervisningen ska eleverna dessutom ges rikliga tillfällen att använda den teknik som förekommer inom såväl traditionella som sociala medier.

text: Undervisningen i ämnet medier, journalistik och kommunikation ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om medielandskapet och mediernas roll i samhället samt om etiska regler, lagar och andra bestämmelser inom området. – Förmåga att analysera olika slags medieinnehåll utifrån mediernas roll i samhället. – Förmåga att utforma olika slags medieinnehåll utifrån olika mediegenrers krav.

text: Nivåer i ämnet medier, journalistik och kommunikation

text: Nivå 1, 100 poäng. Betyg i medier, journalistik och kommunikation som omfattar nivå 1 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i medieteori som omfattar nivå 1.

text: Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Betyg i medier, journalistik och kommunikation som omfattar nivå 2 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i medieteori som omfattar nivå 2. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MEDI1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet medier, journalistik och kommunikation på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Etiska regler, lagar och andra bestämmelser inom medieområdet. – Det svenska medielandskapet. Olika medieformer. Översiktligt om medieformernas utveckling ur ett historiskt perspektiv samt människors förändrade användning av medier. – Nyhetsvärdering och opinionsbildning. Traditionella och sociala mediers betydelse för demokratin i några delar av världen. – Mediernas roll i samtidskulturen, till exempel utveckling av normer och ideal. – Analys av mediers innehåll utifrån källkritiska metoder och utifrån mediernas roll i samhället. – Journalistiskt arbetssätt och förhållningssätt. – Utformning av enklare journalistiskt innehåll med användning av relevant teknik, däribland nyhetsartiklar och faktatexter. – Arbetssätt inom reklam och information. Hur budskap kan anpassas för syfte och mottagare. – Utformning av budskap inom reklam och information med användning av relevant teknik samt reflektion över form och innehåll.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: MEDI2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet medier, journalistik och kommunikation på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Etiska regler, lagar och andra bestämmelser som har haft betydelse för fall i traditionella medier och sociala medier. – Strukturer och ägandeförhållanden inom mediesektorn, såväl kommersiella medier som public service. – Teorier om mediers funktion i olika samhällssystem samt teorier om mediers påverkan på människor. – Analys av journalistiskt innehåll med användning av källkritisk metod och utifrån någon teori om mediers funktion eller påverkan. – Utformning av journalistiskt innehåll, däribland nyhetsartiklar, personporträtt och recensioner, med användning av relevant teknik. – Utformning av budskap inom reklam och kommunikation för olika syften och mottagare med användning av relevant teknik. 3

text: Nivåkod: MEDI3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet medier, journalistik och kommunikation på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Jämförelse av mediesituationen i några olika länder, såväl demokratier som diktaturer, till exempel avseende yttrandefrihet och pressfrihet. – Analys av makthavares och andra aktörers kommunikation i traditionella respektive sociala medier, med fokus på etiska regler, lagar och andra bestämmelser inom området. – Analys av makthavares och andra aktörers kommunikation i traditionella respektive sociala medier utifrån någon teori om mediers funktion eller påverkan. – Utformning av journalistiskt innehåll inom olika genrer, till exempel reportage och dokumentärfilm, med användning av relevant teknik. – Utformning av olika budskap inom reklam och information utifrån enklare marknadsundersökningar.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om medielandskapet och mediernas roll i samhället samt om etiska regler, lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven gör enkla analyser av olika medieinnehåll utifrån mediernas roll i samhället. Eleven utformar medieinnehåll av godtagbar kvalitet utifrån olika mediegenrers krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om medielandskapet och mediernas roll i samhället samt om etiska regler, lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven gör utvecklade analyser av olika medieinnehåll utifrån mediernas roll i samhället. Eleven utformar medieinnehåll av god kvalitet utifrån olika mediegenrers krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om medielandskapet och mediernas roll i samhället samt om etiska regler, lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven gör välutvecklade analyser av olika medieinnehåll utifrån mediernas roll i samhället. Eleven utformar medieinnehåll av mycket god kvalitet utifrån olika mediegenrers krav.


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet programmering för tekniska tillämpningar inom vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet programmering för tekniska tillämpningar finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Programmering för tekniska tillämpningar

text: Ämnet programmering för tekniska tillämpningar behandlar hur mjukvaror skapas, anpassas, utvecklas och tillämpas inom ett valt teknikområde samt hur mjukvaror påverkar teknikutvecklingen. Ämnet möjliggör en fördjupning inom ett valt teknikområde som exempelvis spelutveckling eller inbäddade system. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet programmering för tekniska tillämpningar ska syfta till att eleverna utvecklar breddade och fördjupade kunskaper om och färdigheter i programmering för tekniska tillämpningar. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av programmeringens betydelse för teknikutvecklingen. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att omsätta kunskaper inom såväl aktuell och relevant forskning som praxis och egna erfarenheter i praktisk handling. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att använda de breddade erfarenheterna inom programmering och att utveckla specialiserade kunskaper inom valt teknikområde. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av programmeringens betydelse, möjligheter och begränsningar inom valt teknikområde. Eleverna ska också ges möjlighet att använda relevanta begrepp, teorier, modeller och metoder i arbete med problemlösning inom området. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förståelse av hur programmering påverkar och påverkas av teknikutvecklingen inom teknikområdet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att enskilt eller i grupp utföra programmeringsuppgifter av varierande komplexitet inom valt teknikområde. Undervisningen ska även lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågor samt olika handlingsalternativ inom tillämpad programmering.

text: Undervisningen i ämnet programmering för tekniska tillämpningar ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om utvecklingsprocessen inom valt teknikområde. – Förmåga att identifiera, formulera och lösa problem genom programmering. – Förmåga att analysera konsekvenser av programmering inom teknikutveckling.

text: Nivåer i ämnet programmering för tekniska tillämpningar

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: PROR100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet programmering för tekniska tillämpningar på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Process

text: – Någon relevant utvecklingsprocess inom valt teknikområde och samband mellan processens olika delar.

text: Programmering

text: – Grundläggande begrepp, teorier, modeller och metoder inom programmering, relevanta för valt teknikområde. – Programmering som verktyg för lösning av enklare problem i en tillämpad kontext samt programmeringens möjligheter och begränsningar.

text: Tillämpningar

text: – Någon eller några tillämpningar av programmering inom valt teknikområde. – Reflektion över och värdering av valda strategier, metoder och resultat. – Hur programmering har påverkat och påverkar teknikutvecklingen inom valt teknikområde.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: PROR200TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet programmering för tekniska tillämpningar på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Process

text: – Relevanta utvecklingsprocesser inom valt teknikområde och samband mellan processernas olika delar.

text: Programmering

text: – Begrepp, teorier, modeller och metoder inom programmering, relevanta för valt teknikområde. – Programmering som verktyg för lösning av omfattande och sammansatta problem i en tillämpad kontext samt programmeringens möjligheter och begränsningar.

text: Tillämpningar

text: – Flera olika tillämpningar av programmering inom valt teknikområde. – Reflektion över och värdering av valda strategier och metoder samt utvärdering av slutresultat. Förbättringsförslag. – Hur programmering har påverkat och påverkar teknikutvecklingen inom valt teknikområde.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven resonerar övergripande om utvecklingsprocessens olika delar och hur de samverkar inom valt teknikområde. Eleven identifierar, formulerar och löser på ett systematiskt sätt problem genom programmering. Eleven gör enkla analyser av hur programmering har påverkat och påverkar teknikutvecklingen.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven resonerar utförligt om utvecklingsprocessens olika delar och hur de samverkar inom valt teknikområde. Eleven identifierar, formulerar och löser på ett systematiskt och genomarbetat sätt problem genom programmering. Eleven gör utvecklade analyser av hur programmering har påverkat och påverkar teknikutvecklingen.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven resonerar utförligt och nyanserat om utvecklingsprocessens olika delar och hur de samverkar inom valt teknikområde. Eleven identifierar, formulerar och löser på ett systematiskt och effektivt sätt problem genom programmering. Eleven gör utvecklade och nyanserade analyser av hur programmering har påverkat och påverkar teknikutvecklingen.


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet projektering – el inom vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet projektering – el finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Projektering – el

text: Ämnet projektering – el behandlar den arbetsprocess där tekniska system och anläggningar inom teknikområdet elinstallation konstrueras, projekteras och dokumenteras. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet projektering – el ska syfta till att eleverna utvecklar förståelse av processen när anläggningar planeras, konstrueras och dokumenteras. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur installationer utförs och projekteras samt förståelse av den tekniska utvecklingen inom teknikområdet elinstallation och samspelet mellan teknik och människa. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur projektering genomförs med hänsyn till miljö, tillgänglighet och säkerhet. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur anläggningar utformas i enlighet med funktionskrav från beställaren. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att kommunicera förslag och lösningar i projekteringsarbeten. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser samt standarder för elinstallationer. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att arbeta med datorstödda tilllämpningar och därigenom bidra till att eleverna utvecklar förmåga att framställa installationsritningar och projektkalkyler. I undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att arbeta i projekt med koppling till planerade och pågående arbeten inom elområdet. På så vis ska eleverna ges möjlighet att omsätta sina kunskaper om projektering till omdömesgilla och praktiska handlingar.

text: Undervisningen i ämnet projektering – el ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att framställa och kommunicera teknisk dokumentation för elprojektering med hjälp av it-stöd. – Kunskaper om elinstallationers utformning. – Kunskaper om lagar och andra bestämmelser samt om standarder för elinstallationer.

text: Nivåer i ämnet projektering – el

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: PROL100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet projektering – el på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Dokumentation och kommunikation

text: – Formulering av beställares krav i en teknisk beskrivning med ledning av AMA EL (Allmän material- och arbetsbeskrivning för el). – Upprättande av gränsdragningslistor för ansvarsfördelning mellan yrkeskategorier. – Dokumentation av ändringar i projekt genom relationshandlingar. – Upprättande av protokoll, till exempel vid entreprenad- eller elsäkerhetsbesiktning. – Användning av cad-program för framställning av ritningar för elinstallationer i fastigheter och apparatskåp. – Framställning av material- och kostnadskalkyler med hjälp av kalkylprogram. – Teknisk kommunikation, däribland offerter och avtal. – Byggnadsinformationsmodellering (BIM), däribland dess konsekvenser för projekteringsarbetet.

text: Elinstallationer

text: – Hur elinstallationer utförs med hänsyn tagen till energieffektivitet, estetik, säkerhet, tillgänglighet och miljöpåverkan.

text: Lagar och andra bestämmelser

text: – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland elsäkerhetslagen och elsäkerhetsförordningen samt hur dessa påverkar utformningen av elinstallationer. – Elinstallationsreglerna och deras användning inom planering, projektering och konstruktion av elinstallationer. – AMA EL, däribland dess struktur, användningsform och funktion i en teknisk beskrivning.

text: Betygskriterier

text: Av

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven framställer och kommunicerar teknisk dokumentation för projektering inom elområdet på ett fungerande sätt. I arbetet med elprojektering använder eleven relevant it-stöd. Eleven visar godtagbara kunskaper om elinstallationers utformning. 3

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om lagar och andra bestämmelser samt om standarder inom området.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven framställer och kommunicerar teknisk dokumentation för projektering inom elområdet på ett väl fungerande sätt. I arbetet med elprojektering använder eleven relevant it-stöd. Eleven visar goda kunskaper om elinstallationers utformning. Eleven visar goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser samt om standarder inom området.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven framställer och kommunicerar teknisk dokumentation för projektering inom elområdet på ett mycket väl fungerande sätt. I arbetet med elprojektering använder eleven relevant it-stöd. Eleven visar mycket goda kunskaper om elinstallationers utformning. Eleven visar mycket goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser samt om standarder inom området.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet projektering – VVS inom
vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet projektering – VVS finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Projektering – VVS

text: Ämnet projektering – VVS behandlar den arbetsprocess där tekniska system och anläggningar inom teknikområdet VVS-installation konstrueras, projekteras och dokumenteras. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet projektering – VVS ska syfta till att eleverna utvecklar förståelse av processen när anläggningar planeras, konstrueras och dokumenteras. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur installationer utförs och projekteras samt förståelse av den tekniska utvecklingen inom teknikområdet VVS-installation och samspelet mellan teknik och människa. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur projektering genomförs med hänsyn till miljö, tillgänglighet och säkerhet. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur anläggningar utformas i enlighet med funktionskrav från beställaren. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera om förslag och lösningar i projekteringsarbeten. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser samt standarder för VVS-installationer. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att arbeta med datorstödda tilllämpningar och därigenom bidra till att eleverna utvecklar förmåga att framställa installationsritningar och projektkalkyler. I undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att arbeta i projekt med koppling till planerade och pågående arbeten inom VVS-området. På så vis ska undervisningen ge eleverna möjlighet att omsätta sina kunskaper om projektering till omdömesgilla och praktiska handlingar.

text: Undervisningen i ämnet projektering – VVS ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att framställa och kommunicera teknisk dokumentation för VVS-projektering med hjälp av it-stöd. – Kunskaper om VVS-installationers utformning. – Kunskaper om lagar och andra bestämmelser samt om standarder för VVS-installationer.

text: Nivåer i ämnet projektering – VVS

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: PRJE100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet projektering – VVS på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Dokumentation och kommunikation

text: – Formulering av beställares krav i en teknisk beskrivning med ledning av AMA VVS och kyla (Allmän material- och arbetsbeskrivning för värme, ventilation, sanitet och kyla). – Upprättande av gränsdragningslistor för ansvarsfördelning mellan yrkeskategorier. – Dokumentation av ändringar i projekt genom relationshandlingar. – Upprättande av protokoll, till exempel vid besiktning, mätning eller injustering. – Användning av cad-program för framställning av VVS-ritningar. – Framställning av material- och kostnadskalkyler med hjälp av kalkylprogram. – Teknisk kommunikation, däribland offerter och avtal. – Byggnadsinformationsmodellering (BIM), däribland dess konsekvenser för projekteringsarbetet. – Program för energi-, ljud- och tryckfallsberäkning samt dimensionering, till exempel av ventilations- och rörsystem.

text: VVS-installationer

text: – Hur VVS-installationer utförs med hänsyn tagen till energieffektivitet, estetik, säkerhet, tillgänglighet och miljöpåverkan.

text: Lagar och andra bestämmelser

text: – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland plan- och bygglagen (PBL) och Boverkets byggregler (BBR) samt hur dessa påverkar arbetet med VVS-installationer. – Behörighets- och utförandekrav enligt VVS-områdets regler för säker vatteninstallation. Kravens koppling till BBR samt användningen av kraven inom planering, projektering och konstruktion av VVSinstallationer. – AMA VVS och kyla, däribland dess struktur, användningsform och funktion i en teknisk beskrivning.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven framställer och kommunicerar teknisk dokumentation för projektering inom VVS-området på ett fungerande sätt. I arbetet med VVS-projektering använder eleven relevant it-stöd. Eleven visar godtagbara kunskaper om VVS-installationers utformning. Eleven visar godtagbara kunskaper om lagar och andra bestämmelser samt om standarder inom området.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven framställer och kommunicerar teknisk dokumentation för projektering inom VVS-området på ett väl fungerande sätt. I arbetet med VVS-projektering använder eleven relevant it-stöd. Eleven visar goda kunskaper om VVS-installationers utformning. Eleven visar goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser samt om standarder inom området.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven framställer och kommunicerar teknisk dokumentation för projektering inom VVS-området på ett mycket väl fungerande sätt. I arbetet med VVS-projektering använder eleven relevant it-stöd. Eleven visar mycket goda kunskaper om VVS-installationers utformning. Eleven visar mycket goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser samt om standarder inom området.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet projektering – järnväg inom
vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet projektering – järnväg finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Projektering – järnväg

text: Ämnet projektering – järnväg behandlar järnvägens tekniska system och dess uppbyggnad. Ämnet behandlar även projektering, systemintegration, säkerhet, underhåll och interoperabilitet mellan olika länders järnvägssystem. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet projektering – järnväg ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om projektering och de olika tekniska delsystemen bana, el, signal och tele. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förståelse av hur delsystemen samverkar till en helhet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta med projektering av järnvägens delsystem samt att dokumentera projekteringen med branschmässiga digitala verktyg i enlighet med lagar och andra bestämmelser. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hur den nationella järnvägen förvaltas, utvecklas och underhålls. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om vilka myndigheter som utövar tillsyn och vilka aktörer som är involverade i järnvägen samt om lagar och andra bestämmelser som gäller inom området. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hur den nationella järnvägen samverkar genom interoperabilitet med övriga Europa. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av hur järnvägens signalteknik är uppbyggd samt förmåga att skapa och planera trafiksäkra situationer. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att möta verklighetsnära projekt och situationer samt att reflektera över järnvägens betydelse för hållbar utveckling. Undervisningen ska också lämna utrymme för diskussion om etiska frågor, den egna rollen och olika handlingsalternativ inom arbete med projektering av järnväg.

text: Undervisningen i ämnet projektering – järnväg ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om hur den nationella och europeiska järnvägen är uppbyggd och kan utvecklas. – Kunskaper om hur tekniska delsystem inom järnvägsteknik samverkar. – Kunskaper om tillsyn och underhåll av järnvägen samt om lagar och andra bestämmelser som reglerar järnvägssäkerheten. – Förmåga att tillämpa tekniker och metoder för felsäkring av signalsystem. – Förmåga att utföra projektering och dokumentation inom järnväg.

text: Nivåer i ämnet projektering – järnväg

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: PROJ100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet projektering – järnväg på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Järnvägssystem

text: – Den nationella järnvägens framväxt och framtidens järnvägssatsningar. – Interoperabilitet mellan olika järnvägssystem, nationellt och internationellt. – Europeiska unionens järnvägsbyrå och dess roll för interoperabilitet. – Uppbyggnaden av delsystemen BEST (banteknik, elkraftteknik, signalteknik och teleteknik) och hur de samverkar för att säkerställa driften av järnvägen.

text: Tillsyn, underhåll och säkerhet

text: – Myndigheter som beställare och förvaltare av infrastrukturen inom järnväg. – Myndigheter som tillsynsutövare och tillståndsgivare inom järnväg samt de lagar och andra bestämmelser som reglerar verksamheten. – Entreprenad- och konsultrollen vid utveckling och underhåll av järnvägen. – Säkerhetssystem inom signalteknik, till exempel ERTMS (european rail traffic management system) och ATC (automatic train control). – Blocksträckor och säkerhetsprinciper vid signallogik, till exempel vid vägskydd och mötesspår.

text: Projektering

text: – Tolkning och framställning av specifika ritningar, tekniska underlag och övrig dokumentation. – Vanligt förekommande digitala verktyg, till exempel cad-program.

text: Betygskriterier

text: Av

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven för övergripande resonemang om hur den nationella och europeiska järnvägen är uppbyggd och kan utvecklas. Eleven visar godtagbara kunskaper om hur tekniska delsystem inom järnvägsteknik samverkar. Eleven visar godtagbara kunskaper om hur tillsyn och underhåll av järnvägen sker samt om de lagar och andra bestämmelser som reglerar järnvägssäkerheten. 3

text: Eleven tillämpar med viss säkerhet tekniker och metoder för felsäkring av signalsystem. Eleven utför med viss säkerhet projektering och dokumentation inom järnväg.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven för utförliga resonemang om hur den nationella och europeiska järnvägen är uppbyggd och kan utvecklas. Eleven visar goda kunskaper om hur tekniska delsystem inom järnvägsteknik samverkar. Eleven visar goda kunskaper om hur tillsyn och underhåll av järnvägen sker samt om de lagar och andra bestämmelser som reglerar järnvägssäkerheten. Eleven tillämpar med säkerhet tekniker och metoder för felsäkring av signalsystem. Eleven utför med säkerhet projektering och dokumentation inom järnväg.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven för utförliga och nyanserade resonemang om hur den nationella och europeiska järnvägen är uppbyggd och kan utvecklas. Eleven visar mycket goda kunskaper om hur tekniska delsystem inom järnvägsteknik samverkar. Eleven visar mycket goda kunskaper om hur tillsyn och underhåll av järnvägen sker samt om de lagar och andra bestämmelser som reglerar järnvägssäkerheten. Eleven tillämpar med god säkerhet tekniker och metoder för felsäkring av signalsystem. Eleven utför med god säkerhet projektering och dokumentation inom järnväg.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet reglersystem inom
vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet reglersystem finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Reglersystem

text: Ämnet reglersystem behandlar metoder och komponenter för automatisk styrning av processer för ökad effektivitet och kvalitet på slutprodukten samt industriell mätteknik, reglerteknik och aktuatorer. Ämnet handlar även om den industriella processen och säkerhetsfunktioner inom industrin. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet reglersystem ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om olika mätprinciper och mätutrustning inom processindustrin. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur mätsignaler används för såväl reglering som information och säkerhetsfunktioner. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om aktuatorer och andra komponenter för att direkt kunna styra processer. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att analysera resultatet av regulatorers arbete och kunskaper om hur regleringen kan optimeras genom justering av regulatorns parametrar och samverkan mellan flera kretsar. På så vis ska eleverna ges möjlighet att omsätta sina kunskaper i praktisk handling. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att använda scheman och manualer för reglerteknisk utrustning för uppkoppling, testning och justering. Eleverna ska också ges möjlighet att använda komponenter i normal drift. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att dokumentera det egna arbetet. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att arbeta laborativt och analytiskt med reglerkretsar, utrustning och processer för att avhjälpa fel och säkerställa driften.

text: Undervisningen i ämnet reglersystem ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om metoder, utrustning och komponenter i mät- och reglersystem. – Kunskaper om regulatorer och deras inställningar samt om hur delar samverkar i ett reglersystem. – Förmåga att tolka och använda dokument för reglerteknisk utrustning. – Förmåga att underhålla, felsöka och justera komponenter som ingår i reglerkretsar och närliggande funktioner.

text: Nivåer i ämnet reglersystem

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: REGE100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet reglersystem på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Mät- och styrteknik

text: – Givare och omvandlare för mätning av vanliga storheter, däribland temperatur, tryck, nivå och flöde. – Enklare komponenter, däribland för direkt styrning av storheter. – Hur säkerhet byggs i reglersystem. – Signalens väg genom produktionsanläggningen, däribland standardsignaler och omvandlare. – Vikten av att välja rätt mätmetod. Skillnaden mellan direkt och indirekt mätmetod. – Placering av givare och underhåll av utrustning. – Användning av analysutrustning för miljömätningar i processen. Krav vid miljömätningar. – Funktion och egenskaper för olika aktuatorer, till exempel reglerventil och varvtalsstyrning.

text: Regulatorns funktion

text: – Regulatorns signaler, funktion och användning vid drift. – Analys av regleringens kvalitet, till exempel genom stegsvar. – Regulatorns parametrar och deras funktion för regleringens kvalitet. – Optimeringsmetoder kopplat till processens krav på regleringen. – Regulatorkopplingar där flera kretsar samverkar, till exempel störvärde, framkoppling och kaskadkoppling. – Funktionskontroll, kalibrering och justering av mätutrustning och aktuator utifrån scheman, manualer och instruktioner.

text: Optimering och felsökning

text: – Optimering av PID-regulator via simulering, i laborationsmiljö eller i en verklig process. – Hur analys och felsökning kan genomföras på mätsignaler, regulatorinställningar och ventilfunktioner. Hur dessa signaler, inställningar och funktioner samverkar med reglerprocessen. – Hämtning, analys och tolkning av driftdata från loggsystem. – Kopplingar mellan reglersystemets dokumentation och bilder i jämförelse med den verkliga processen. – Dokumentation av system och arbete, däribland för spårbarhet och underhållsrutiner.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar ele-

text: vens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven redogör övergripande för metoder och utrustning för kontinuerlig mätning inom processindustrin samt för komponenter för styrning. Eleven visar övergripande kunskaper om inställningar och optimering av mät- och reglerparametrar samt om hur olika delar samverkar i ett reglersystem. Eleven tolkar och använder med säkerhet scheman och manualer för reglerteknisk utrustning. Eleven underhåller, felsöker och justerar med säkerhet komponenter i mät- och reglersystem.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för metoder och utrustning för kontinuerlig mätning inom processindustrin samt för komponenter för styrning. Eleven visar utvecklade kunskaper om inställningar och optimering av mät- och reglerparametrar samt om hur olika delar samverkar i ett reglersystem. Eleven tolkar och använder med god säkerhet scheman och manualer för reglerteknisk utrustning. Eleven underhåller, felsöker och justerar med god säkerhet komponenter i mät- och reglersystem.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för metoder och utrustning för kontinuerlig mätning inom processindustrin samt för komponenter för styrning. Eleven visar välutvecklade och nyanserade kunskaper om inställningar och optimering av mät- och reglerparametrar samt om hur olika delar samverkar i ett reglersystem. Eleven tolkar och använder med mycket god säkerhet scheman och manualer för reglerteknisk utrustning. Eleven underhåller, felsöker och justerar med mycket god säkerhet komponenter i mät- och reglersystem.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet rit- och mätningsteknik
inom vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt
år

text: Ämnesplanen för ämnet rit- och mätningsteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Rit- och mätningsteknik

text: Ämnet rit- och mätningsteknik behandlar ritningar för bygg- och anläggningsprojekt och de olika dokument som används i byggprocessen. Det behandlar också geodesi, mätmetoder och grundläggande mätningsteknik för byggproduktion. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet rit- och mätningsteknik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om hur olika beskrivningar och ritningar är utformade för bygg- och anläggningsprojekt. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om olika mätmetoder och om hur mätningsteknisk information används i byggprojekt samt förmåga att utföra mätningstekniska arbetsuppgifter. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar färdigheter i att använda mätredskap och mätinstrument i byggprojekt, både för utomhus- och inomhusmätning. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att använda vanligt förekommande begrepp och metoder inom det mättekniska området. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att använda tekniska ritningar och annan dokumentation i byggprojekt samt färdigheter i att, med hjälp av digitala verktyg, ta fram ritningar och underlag. Eleverna ska ges möjlighet att arbeta i verklighetsnära projekt samt att diskutera om och reflektera över etiska frågor, den egna rollen och delaktigheten samt olika handlingsalternativ inom hållbart byggande.

text: Undervisningen i ämnet rit- och mätningsteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om ritningar för bygg- och anläggningsprojekt samt om andra dokument som används i byggprocessen. – Kunskaper om utsättning och inmätning av hus, vägar och anläggningar. – Kunskaper om mätmetoder för byggnaders inomhusmiljö. – Förmåga att använda och utforma tekniska ritningar och annan mätningsteknisk dokumentation. – Förmåga att använda mätredskap och mätinstrument i byggprojekt.

text: Nivåer i ämnet rit- och mätningsteknik

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: RITO100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet rit- och mätningsteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Mätteknik

text: – Geodesins grundbegrepp, till exempel satellitmätning, kartprojektioner, stomnät, transformationer och plan- och höjdmätning. – Mätutrustning, till exempel totalstation, laser och gps. – Centrala begrepp inom området, till exempel kartprojektion, fukthalt, fuktkvot, ljudnivå, ljuddämpning, temperatur och värmemotstånd. – Mätutrustning för fukt, akustik, lufttäthet och energiegenskaper, till exempel värmekamera och fuktkvotmätare. – Hur utsättning och inmätning av byggnader, vägar och anläggningar går till. – Hur mätmetoder för bygg- och anläggningsbranschen används. – Toleranskrav inom bygg- och anläggningsbranschen. – Enkla redskap, till exempel snörslå, tumstock och måttband. – Mätutrustning, till exempel lasermätare, värmekamera och fuktkvotsmätare.

text: Ritteknik

text: – Ritteknik i cad (computer aided design) och ritningsläsning för områdena bygg, el och VVS. – Beskrivningsteknik. Slutproduktens beskrivning, däribland rambeskrivning, byggbeskrivning, rumsbeskrivning och markbeskrivning kopplat till AMA-systemet. – Teknisk beskrivning och klassifikationssystem. – Mätteknisk information som underlag för byggtekniska ritningar. – Bygg- och utsättningstoleranser inom bygg- och anläggningsbranschen.

text: Betygskriterier

text: Av

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om ritningar för bygg- och anläggningsprojekt samt om andra dokument som används i byggprocessen. Eleven beskriver övergripande hur utsättning och inmätning av hus, vägar och anläggningar sker med hjälp av vald mätmetod. Eleven redogör övergripande för mätmetoder av byggnaders inomhusmiljö.

text: Eleven använder och utformar byggtekniska ritningar med säkerhet samt dokumenterar mätningstekniska uppgifter på ett fungerande sätt. Eleven använder med säkerhet mätredskap och mätinstrument i byggprojekt.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om ritningar för bygg- och anläggningsprojekt samt om andra dokument som används i byggprocessen. Eleven beskriver utförligt hur utsättning och inmätning av hus, vägar och anläggningar sker med hjälp av vald mätmetod. Eleven redogör utförligt för mätmetoder av byggnaders inomhusmiljö. Eleven använder och utformar byggtekniska ritningar med god säkerhet samt dokumenterar mätningstekniska uppgifter på ett ändamålsenligt sätt. Eleven använder med god säkerhet mätredskap och mätinstrument i byggprojekt.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om ritningar för bygg- och anläggningsprojekt samt om andra dokument som används i byggprocessen. Eleven beskriver utförligt och nyanserat hur utsättning och inmätning av hus, vägar och anläggningar sker med hjälp av vald mätmetod. Eleven redogör utförligt och nyanserat för mätmetoder av byggnaders inomhusmiljö. Eleven använder och utformar byggtekniska ritningar med mycket god säkerhet samt dokumenterar mätningstekniska uppgifter på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Eleven använder med mycket god säkerhet mätredskap och mätinstrument i byggprojekt.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet serverhantering och
informationstjänster inom vidareutbildning i
form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet serverhantering och informationstjänster finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Serverhantering och informationstjänster

text: Ämnet serverhantering och informationstjänster behandlar olika typer av tjänster inom nätverksteknik, hur de hanteras och vilka konsekvenser informationstjänster kan ha för individen och samhället. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet serverhantering och informationstjänster ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om hur administrering och underhåll av nätverkstjänster fungerar och utförs. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar förståelse av vilken påverkan olika informationstjänster kan ha för både individ och samhälle. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området samt om säkerhet i samband med informationshantering och vad som kan utgöra hot och risker. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om vad central hantering av klienter innebär. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att installera och underhålla servrar och programvaror samt att hantera system för övervakning och incidenthantering. Undervisningen ska lämna utrymme för diskussion och ge tillfällen till reflektion över möjligheter och tänkbara risker med teknikens användning samt över olika handlingsalternativ inom arbete med serverhantering och informationstjänster. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar förmåga att göra överväganden utifrån såväl juridiska och ekonomiska som etiska, miljömässiga och säkerhetsmässiga frågeställningar inom området. Undervisningen ska varva praktiska och teoretiska moment och innehålla verklighetsnära situationer.

text: Undervisningen i ämnet serverhantering och informationstjänster ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika typer av servrar och nätverkstjänster. – Förmåga att konfigurera, administrera och underhålla olika nätverkstjänster och resurser. – Förmåga att bygga upp en servermiljö utifrån givna förutsättningar. – Kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området samt om möjliga hot och risker vid informationshantering. – Förmåga att hantera incidenter och system för övervakning.

text: Nivåer i ämnet serverhantering och informationstjänster

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: SERH100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet serverhantering och informationstjänster på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Servrar och nätverkstjänster

text: – Någon molntjänst och vilken informationssäkerhetsmässig hänsyn som bör tas vid införande av en molntjänst. – Nätverkstjänster och ramverk samt deras roll i ett mindre informationssystem. – Nätverksoperativsystems uppbyggnad, funktion och struktur i servrar samt systemens sammanställning. Principer för hur servrar kan kommunicera.

text: Hantering

text: – Administration av någon typ av katalogtjänst. – Installation och administration av någon molntjänst eller internetbaserad tjänst. – Kartläggning och dokumentation av ett befintligt system för datakommunikation med avseende på fysisk struktur. – Systematisk felsökning och åtgärdande av fel i någon nätverkstjänst. – Systemintegration för en mindre organisation. – Redundanta lösningar för mindre system. – Installation av något serveroperativsystem samt någon tillhörande nätverkstjänst. – Administration och styrning av rättigheter för en vald nätverksapplikation. – Analys, optimering och felsökning av en servers prestanda. – Grundläggande principer för hantering av incidenter.

text: Säkerhet och krav

text: – Internetrelaterade säkerhetshot och skydd för en mindre organisation. – Konfigurering och användning av säkerhetsfunktioner, däribland säkerhetskopiering. – Autentisering och något system för inloggning i vanligt förekommande nätverksoperativsystem. – Integritetsaspekter och säkerhet vid användning av nätverk. – Driftsäkerhet, övervakning och hur driftstopp upptäcks och undviks. Underhåll av någon server. – Hur val av resurs eller system kan påverka ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland bestämmelser om licenshantering och om upphovsrätt.

text: Nivåkod: SERH200TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet serverhantering och informationstjänster på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Servrar och nätverkstjänster

text: – Några molntjänster och vilken informationssäkerhetsmässig hänsyn som bör tas vid införande av en molntjänst. – Nätverkstjänster och ramverk samt deras roll i ett större informationssystem. – Nätverksoperativsystems uppbyggnad, funktion och struktur i servrar samt systemens sammanställning. Principer för hur servrar kan kommunicera och vilka tjänster de kan erbjuda användarna.

text: Hantering

text: – Administration av olika typer av katalogtjänster. – Konfiguration och installation av molntjänster och internetbaserade tjänster. – Kartläggning och dokumentation av ett befintligt system för datakommunikation med avseende på fysisk struktur och informationssäkerhet. – Systematisk felsökning och åtgärdande av fel i nätverkstjänster. – Systemintegration för en större organisation. – Redundanta lösningar för större system. – Konfigurering av anslutningstjänster till nätverkslagringsplatser. – Installation av några serveroperativsystem samt några tillhörande nätverkstjänster. – Administration och styrning av rättigheter för olika typer av nätverksbaserade applikationer. – Analys, optimering och felsökning av servrars prestanda. – Systematisk hantering av incidenter.

text: Säkerhet och krav

text: – Internetrelaterade säkerhetshot och skydd för en större organisation. – Konfigurering och användning av några säkerhetsfunktioner, däribland säkerhetskopiering och kryptering. – Autentisering och några system för inloggning i olika typer av nätverksoperativsystem. – Integritetsaspekter och säkerhet vid användning av nätverk och nätverkstjänster. – Driftsäkerhet, övervakning och hur driftstopp upptäcks och undviks. Underhåll av några servrar. – Hur val av olika resurser eller system kan påverka ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. Etiska överväganden. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland bestämmelser om licenshantering, upphovsrätt och informationshantering.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om olika typer av servrar och nätverkstjänster. Eleven konfigurerar, administrerar och underhåller med säkerhet nätverkstjänster och nätverksresurser. Eleven bygger med säkerhet upp en servermiljö utifrån givna förutsättningar. Eleven visar godtagbara kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området samt om möjliga hot och risker vid informationshantering. Eleven hanterar med säkerhet incidenter och system för övervakning.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om olika typer av servrar och nätverkstjänster. Eleven konfigurerar, administrerar och underhåller med god säkerhet nätverkstjänster och nätverksresurser. Eleven bygger med god säkerhet upp en servermiljö utifrån givna förutsättningar. Eleven visar goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området samt om möjliga hot och risker vid informationshantering. Eleven hanterar med god säkerhet incidenter och system för övervakning.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om olika typer av servrar och nätverkstjänster. Eleven konfigurerar, administrerar och underhåller med mycket god säkerhet nätverkstjänster och nätverksresurser. Eleven bygger med mycket god säkerhet upp en servermiljö utifrån givna förutsättningar.

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området samt om möjliga hot och risker vid informationshantering. Eleven hanterar med mycket god säkerhet incidenter och system för övervakning.


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet tillämpad cad inom vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet tillämpad cad finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Tillämpad cad

text: Ämnet tillämpad cad (computer aided design) fördjupar och specialiserar användningen av cad inom ett valt teknikområde. I ämnet behandlas olika programvaror för konstruktion och design av verkliga och virtuella objekt och system. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet tillämpad cad ska syfta till att eleverna utvecklar specialiserade kunskaper om cad-systems uppbyggnad samt ingenjörsmässig förmåga att använda något eller några cad-system i ett tillämpat sammanhang. Eleverna ska, med hjälp av digitala verktyg, ges möjlighet att utveckla förmåga att realisera en idé till styrinformation för tillverkning av produkter. I arbetet ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att använda såväl skiss som modellering och ritteknik. Undervisningen ska därför ge eleverna möjlighet att utveckla nyfikenhet och uppfinningsrikedom samt handlingsoch problemlösningsförmåga. Undervisningen ska utgå från ett valt teknikområde, där cad är ett verktyg, ett språk och en metod för att skapa information om produkten. Undervisningen ska behandla hur cad-programmets information kan överföras till och från andra datorprogram samt till maskinell kringutrustning. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att förstå och utföra de olika delarna i produktutvecklingsprocessen. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla fördjupad förståelse av begrepp inom det valda teknikområdet. Eleverna ska ges möjlighet att tillämpa cad-programmets utökade funktioner för utvärdering och simulering inom det valda teknikområdet. Genom praktiskt arbete ska eleverna ges möjlighet att utveckla specialiserad förmåga att effektivt skapa modeller med lämpliga verktyg, inställningar och funktioner. Undervisningen ska även lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågor om kopplingen mellan cad och hållbar utveckling samt olika handlingsalternativ i arbete med cad.

text: Undervisningen i ämnet tillämpad cad ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om hur cad tillämpas i arbetsprocessen. – Färdigheter i att skapa cad-modeller. – Förmåga att utforma cad-ritningar i enlighet med gällande standarder och normer. – Förmåga att använda cad-programmets utökade funktioner.

text: Nivåer i ämnet tillämpad cad

text: Nivåkod: TILP100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet tillämpad cad på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Cad och cad-tillämpning inom avgränsade områden för konstruktion, projektering eller produktion. – Skapande av cad-modeller med hjälp av digitala verktyg som används inom teknikområdet. Framtagande av sammanställningar eller projekteringsunderlag. – Framställning av ritningar och andra underlag för valt teknikområde enligt gällande standard och normer, till exempel för tillverkning, projektering eller produktion. – Användning av cad-programmets utökade funktioner, till exempel analys, simulering eller beräkning.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: TILP200TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet tillämpad cad på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Cad och cad-tillämpning inom mer omfattande områden för konstruktion, projektering eller produktion. – Skapande av avancerade cad-modeller med hjälp av digitala verktyg som används inom teknikområdet. Framtagande av sammanställningar eller projekteringsunderlag. – Framställning av mer omfattande ritningar och specialiserat underlag för valt teknikområde enligt gällande standard och normer, till exempel för tillverkning, projektering eller produktion. – Specialisering i något av cad-programmets komplexa utökade funktioner.

text: Betygskriterier

text: Av

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om tillämpning av cad i arbetsprocessen.

text: Eleven skapar cad-modeller med viss skicklighet och sammanställer underlag av godtagbar kvalitet. Eleven utformar med viss skicklighet cad-ritningar i enlighet med gällande standarder och normer. Eleven använder med säkerhet cad-programmets utökade funktioner.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om tillämpning av cad i arbetsprocessen. Eleven skapar cad-modeller med god skicklighet och sammanställer underlag av god kvalitet. Eleven utformar med god skicklighet cad-ritningar i enlighet med gällande standarder och normer. Eleven använder med god säkerhet cad-programmets utökade funktioner.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om tillämpning av cad i arbetsprocessen. Eleven skapar cad-modeller med mycket god skicklighet och sammanställer underlag av mycket god kvalitet. Eleven utformar med mycket god skicklighet cad-ritningar i enlighet med gällande standarder och normer. Eleven använder med mycket god säkerhet cad-programmets utökade funktioner.


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet tillämpad elteknik inom vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet tillämpad elteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Tillämpad elteknik

text: Ämnet tillämpad elteknik behandlar elteknik, elsäkerhet och arbete med fokus på elanläggningar, elsystem och elektrisk utrustning. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet tillämpad elteknik ska syfta till att eleverna utvecklar specialiserade kunskaper om elteknik och arbete med elektriska anläggningar. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om elanläggningars, elsystems och elektrisk utrustnings uppbyggnad och funktion vid olika driftfall. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om elsäkerhet, lagar och andra bestämmelser samt om standarder inom elteknik. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att utföra och analysera beräkningar, mätningar och simuleringar. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att utföra arbete inom elteknik, bland annat kopplingar, provning, felsökning, avställning och återställning. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att välja och hantera verktyg, instrument, utrustning och programvara. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla ingenjörsmässig förmåga att planera, utföra och dokumentera arbete inom elteknik med hänsyn till kvalitetskrav, arbetsmiljö och säkerhet. Förmåga att tolka och använda teknisk dokumentation, instruktioner och säkerhetsanvisningar är av yttersta vikt vid arbete inom elteknik. Eleverna ska därför ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta systematiskt och säkert genom att använda teknisk dokumentation samt att följa instruktioner och säkerhetsanvisningar. Undervisningen ska varva teoretiska och praktiska moment. Genom ett problemlösande arbetssätt ska undervisningen stimulera elevernas nyfikenhet och lust till fortsatt lärande och yrkesmässig utveckling inom elområdet. Dessutom ska undervisningen lämna utrymme för etiska diskussioner om och reflektioner över kopplingen mellan elteknik och hållbar utveckling samt olika handlingsalternativ i arbete med elteknik.

text: Undervisningen i ämnet tillämpad elteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om anläggningar, system och utrustning inom elteknik. – Kunskaper om lagar och andra bestämmelser samt standarder inom området. – Förmåga att utföra och analysera beräkningar, mätningar och simuleringar. – Förmåga att välja och hantera verktyg, instrument, utrustning och programvara. – Förmåga att planera, utföra och dokumentera arbeten inom elteknik med 2 hänsyn till gällande krav på utförande och resultat.

text: – Förmåga att använda teknisk dokumentation, instruktioner och säkerhetsanvisningar.

text: Nivåer i ämnet tillämpad elteknik

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: TILD100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet tillämpad elteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Elanläggningar, elsystem och elektrisk utrustning

text: – Elsystemets uppbyggnad och funktion vid normala driftfall, från generator till belastning. – Begrepp inom ellära, däribland likström, enfas och trefas växelström samt samband mellan dem. – Lagar och andra bestämmelser samt standarder som gäller basskydd, felskydd och tilläggsskydd. – Elektriska kretsar med olika kopplingar innehållande resistiva, induktiva och kapacitiva laster. – Generatorer med fokus på synkrongeneratorn, deras reglering och styrning. – Transformatorer med tillhörande jordnings- och eldistributionssystem. – Motorer med fokus på asynkronmotorn, däribland motorernas startmetoder och varvtalsstyrning.

text: Elarbete, elsäkerhet och dokumentation

text: – Praktiska övningar inom tillämpad elteknik där beräkningar, mätningar och simuleringar ingår, till exempel kopplingar, provning, enklare felsökning, avställning och återställning. – Elsäkerhet med fokus på arbetsmetoder. – Analys av beräkningar, mätningar och simuleringar. – Val och hantering av vanligt förekommande verktyg, instrument, utrustning och programvara. – Planering, genomförande och dokumentation av arbeten inom elteknik med hänsyn till kvalitetskrav, arbetsmiljö och säkerhet. – Användning av teknisk dokumentation inom elteknik, till exempel ritningar, scheman, symboler, standarder samt system-, komponent-, och funktionsbeskrivningar.

text: Nivåkod: TILD200TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet tillämpad elteknik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: – Elsystemets stabilitet utifrån spänning och frekvens, vid både normal och störd drift. – Begrepp och samband inom ellära, däribland användning av j-omegametoden. – Lagar och andra bestämmelser samt standarder som gäller dimensionering och val av basskydd, felskydd och tilläggsskydd. – Elektriska kretsar med olika kopplingar, belastningar och mätmetoder för ökad elkvalitet. – Olika generatorers uppbyggnad, funktion, skyddsutrustning och kylning. – Dimensionering och krav vid val av elmotorer och tillhörande kopplingar och styrning.

text: Elarbete, elsäkerhet och dokumentation

text: – Praktiskt ingenjörsarbete inom tillämpad elteknik där beräkningar, mätningar och simuleringar ingår, till exempel kopplingar, provning, felsökning, avställning och återställning. – Elsäkerhet med fokus på arbetsmetoder vid högspänning. – Analys av beräkningar, mätningar och simuleringar. – Hantering av verktyg, instrument, utrustning och programvara för specialiserade uppgifter. – Planering, genomförande och dokumentation av tekniskt ingenjörsarbete inom elteknik med hänsyn till kvalitetskrav, arbetsmiljö och säkerhet. – Användning av teknisk dokumentation inom elteknik, till exempel tabell- och formelsamling, diagram, ritningar, scheman, symboler, standarder samt system-, komponent- och funktionsbeskrivningar.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven beskriver övergripande elanläggningars, elsystems och elektrisk utrustnings uppbyggnad och funktion. Eleven visar godtagbara kunskaper om lagar och andra bestämmelser samt standarder inom området.

text: Eleven utför och analyserar enkla beräkningar, mätningar och simuleringar. Eleven väljer och hanterar med säkerhet verktyg, instrument, utrustning och programvara. Eleven planerar, utför och dokumenterar arbeten inom elteknik på ett godtagbart sätt i enlighet med gällande krav och säkerhetsföreskrifter. Eleven använder med säkerhet teknisk dokumentation, instruktioner och säkerhetsanvisningar.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt elanläggningars, elsystems och elektrisk utrustnings uppbyggnad och funktion. Eleven visar goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser samt standarder inom området. Eleven utför och analyserar relativt avancerade beräkningar, mätningar och simuleringar. Eleven väljer och hanterar med god säkerhet verktyg, instrument, utrustning och programvara. Eleven planerar, utför och dokumenterar arbeten inom elteknik på ett gott sätt i enlighet med gällande krav och säkerhetsföreskrifter. Eleven använder med god säkerhet teknisk dokumentation, instruktioner och säkerhetsanvisningar.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat elanläggningars, elsystems och elektrisk utrustnings uppbyggnad och funktion. Eleven visar mycket goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser samt standarder inom området. Eleven utför och analyserar avancerade beräkningar, mätningar och simuleringar. Eleven väljer och hanterar med mycket god säkerhet verktyg, instrument, utrustning och programvara. Eleven planerar, utför och dokumenterar arbeten inom elteknik på ett mycket gott sätt i enlighet med gällande krav och säkerhetsföreskrifter. Eleven använder med mycket god säkerhet teknisk dokumentation, instruktioner och säkerhetsanvisningar.