title: Statens jordbruksverks föreskrifter om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om Statens växtsortnämnds prövning och godkännande av växt sorter, av de i bilaga 1 till

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: angivna arterna av lantbruks- och köksväxter, för intagning i den officiella svenska sortlistan. Bestämmelserna i dessa föreskrifter skall även tillämpas på växtsorter av köksväxtarterna Allium cepa L. var. ascalonicum (schalottenlök), Allium fistulosum L. (piplök), Allium sativum L. (vitlök), Cynara scolymus L. (kronärtskocka) samt Rheum spp. L. (rabarber). Sorter (inavelslinjer och hybrider) som uteslutande är avsedda som komponenter till hybridsorter behöver endast godkännas för intagning i sortlistan, om utsäde av dessa sorter skall saluföras under sin sortbenämning.

text: 1 Jfr

text: rådets direktiv 70/457/EEG av den 29 september 1970

text: om den gemensamma sortlistan för arter av lantbruksväxter (EGT L 225, 12.10.1970, s. 1, Celex 31970L0457), senast ändrat genom

text: rådets direktiv 98/96/EG

text: (EGT L 25, 1.2.1999, s. 27, Celex 31998L0096),

text: rådets direktiv 70/458/EEG av den 29 september 1970

text: om saluföring av utsäde av köksväxter (EGT L 225, 12.10.1970, s. 7, Celex 31970L0458), senast ändrat genom

text: rådets direktiv 98/96/EG

text: rådets direktiv 92/33/EEG av den 28 april 1992

text: om saluförande av annat föröknings- och plantmaterial av grönsaker än utsäde (EGT L 157, 10.6.1992, s. 1, Celex 31992L0033), senast ändrat genom

text: kommissionens beslut 99/29/EG av den 18 december 1998

text: om att skjuta upp det datum som nämns i

text: artikel 16.2 i rådets direktiv 92/33/EEG

text: om import av annat föröknings- och plantmaterial av grönsaker än utsäde från tredje länder (EGT L 8, 14.1.1999, s. 29, Celex 31999D0029),

text: kommissionens direktiv 72/168/EEG av den 14 april 1972

text: om fastställande av egenskaper och minimikrav för besiktning av sorter av köksväxter (EGT L 103, 2.5.1972, s. 6, Celex 31972L0168),

text: kommissionens direktiv 72/180/EEG av den 14 april 1972

text: om fastställande av egenskaper och minimikrav för kontroll av sorter av lantbruksväxter (EGT L 108, 8.5.1972, s. 8, Celex 31972L0180) samt Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 69/98 av den 17 juli 1998 om ändring av bilaga I (Veterinära frågor och växtskyddsfrågor) till EES-avtalet (EGT L 158, 24.6.1999, s. 1).

text: Saknr U 27

text: Växtsortnämnden kan besluta om intagning i sortlistan även av sorter av andra arter än de som anges i första respektive andra stycket. Bestämmelser om avgifter finns i Statens växtsortnämnds föreskrifter (

text: SJVFS 1999:137

text: ) om avgifter i ärenden om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan.

text: Ansökan

text: En ansökan om intagning i sortlistan ges in till Växtsortnämnden, som föranstaltar om provning i enlighet med 4 och 6 §§. Ansökan skall göras på ett formulär som tillhandahålls av nämnden och vara nämnden tillhanda senast vid den tidpunkt som fastställs av nämnden. Vid ansökan om intagning i sortlistan skall även ett förslag till sortbenämning inlämnas. Av ansökan skall framgå om en ansökan om godkännande har gjorts även i ett annat EES-land . I sådant fall skall detta land anges liksom om ansökan bifallits där.

text: Förutsättningar för godkännande

text: Växtsortnämnden fattar beslut om godkännande av en sort för intagning i sortlistan på grundval av resultat från officiell provning enligt 4 och 6 §§, inhämtande av uppgifter om tillstånd för utsläppande på marknaden enligt 9 respektive 10 §§ samt om sorten har en sortbenämning som efter kungörande kan godkännas av nämnden i enlighet med 11 §.

text: En sort kan godkännas för intagning i sortlistan om: 1. Sorten är särskiljbar, vilket betyder att den, oavsett om det ursprungliga material från vilken den framställts uppkommit genom naturligt urval eller genom växt förädlingsarbete, klart går att skilja, med avseende på ett eller flera viktiga kännetecken, från alla andra sorter som är kända inom EES enligt definitionen i 5 §. Kännetecknen hos en sort skall vara klart identifierbara och möjliga att beskriva noggrant. Om det vid nämndens prövning visar sig att två eller flera anmälda sorter inte är särskiljbara från varandra skall den sort, för vilken ansökan först har givits in, ha företräde. 2. Sorten är tillräckligt enhetlig, vilket betyder att de plantor den består av, med mycket få avvikelser, är likartade eller genetiskt identiska

text: 2 Med EES avses Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, vilket utgörs av Europeiska unionen (EU) och de länder inom Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som undertecknat avtalet om det europeiska ekonomiska samarbetsområdet, dvs. Belgien, Danmark, Finland, Frankrike, Grekland, Irland, Island, Italien, Liechtenstein, Luxemburg, Nederländerna, Norge, Portugal, Spanien, Storbritannien, Sverige, Tyskland och Österrike.

text: Saknr U 27

text: vad beträffar alla i sammanhanget väsentliga kännetecken. Hänsyn skall härvid tas till växtarters skilda reproduktionssystem. 3. Sorten är stabil, vilket betyder att den efter upprepad förökning i enlig het med den av förädlaren angivna förökningsmetoden, i fråga om sina väsentliga kännetecken fortsatt överensstämmer med sortbeskrivningen.

text: För att en sort skall anses känd inom EES, skall den vid tidpunkten för ingivandet av ansökan om en ny sorts godkännande vara 1. intagen i den gemensamma sortlistan över arter av lantbruksväxter eller i den gemensamma sortlistan över arter av köksväxter, 2. godkänd för certifiering och saluföring i ett EES-land men ännu inte intagen i någon av de gemensamma sortlistorna enligt punkt 1, eller 3. godkänd för certifiering i ett annat land utanför EES. En sort skall även anses känd inom EES när en ansökan om godkännande har lämnats in i Sverige eller i något annat EES-land vid den tidpunkt som anges i första stycket. En sort skall dock inte anses känd inom EES om de i första och andra styckena angivna förutsättningarna inte längre gäller i något EES -land, vid den tidpunkt då ett beslut om godkännande av den nya sorten fattas.

text: En sort kan godkännas för intagning i sortlistan om den har ett tillfredsställande odlings- och bruksvärde, som grundar sig på resultat som framkommit vid ett tillräckligt antal officiella värdeprovningsförsök under minst två år. Dessa försök skall utföras på ett s ådant sätt att minst följande egenskaper hos sorten kan bedömas 1. avkastningsförmåga, 2. resistens mot skadliga organismer, 3. reaktioner på odlingsmiljön, 4. kvalitetsegenskaper, 5. växling mellan höstform och vårform, för en art med båda formerna, samt 6. beträffande grässorter även tillväxtrytm. En sorts odlings- och bruksvärde skall anses som tillfredsställande om dess egenskaper som helhet, vid en jämförelse med andra sorter som är intagna i sortlistan, visar ett klart framsteg i minst ett bes tämt geografiskt område vad gäller odlingen, utnyttjandet av den skördade varan eller av sådana produkter som framställs av den. Vid bedömningen får Växtsortnämnden även bortse från enstaka mindre goda egenskaper hos sorten om dessa uppvägs av andra överlägsna sådana. Nämnden får vid sin prövning ta hänsyn även till andra provningsresultat som kan tillmätas betydelse vid bedömningen. Intagning i sortlistan får nekas om odlingen av en sort kan medföra hälsofara för människor, djur eller växter.

text: Saknr U 27

text: För köksväxtsorter utom industricikoria skall, om upprätthållaren begär det, anges om utsäde av en godkänd sort endast får saluföras som standardutsäde, genom att det i sortlistan anges att det är fråga om en s.k. ”b-sort”. För sådana sorter får resultaten från inofficiella undersökningar och kunskap som erhållits genom praktiska odlingserfarenheter beaktas vid Växtsortnämndens prövning.

text: Kravet på prövning av en sorts odlings- och bruksvärde enligt 6 § omfattar inte 1. grässorter som, enligt sökandens försäkran, skall användas för annat ändamål än produktion av foder, 2. sorter, vilkas utsäde endast är avsett att saluföras a) i ett annat EES -land än Sverige, och detta land har godkänt sorten såvitt avser dess odlings- och bruksvärde, eller b) i ett land utanför EES, 3. sorter (inavelslinjer och hybrider) som uteslutande är avsedda som komponenter till hybridsorter som uppfyller de krav som anges i 4 §, 4. sorter av köksväxtarter, med undantag av industricikoria, samt 5. sorter av arter som avses i 1 § fjärde stycket. För hansterila hybridsorter av Brassica napus L. (raps) och Brassica rapa L. var. sylvestris (Lam.) Briggs (rybs), som enbart skall användas till sammansatta sorter , skall prövningen av odlings- och bruksvärdet göras för den sammansatta sorten.

text: En sort, som är eller innehåller en sådan genetiskt modifierad organism som avses i

text: 13 kap.

text: miljöbalken (1998:808)

text: , får endast godkännas för intagning i sortlistan under förutsättning att ett tillstånd för utsläppande på marknaden finns enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken

text: eller enligt

text: 6 § förordningen (1994:901)

text: om genetiskt modifierade organismer. För provning av en sådan sort fordras tillstånd för avsiktlig utsättning enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken

text: . Uppgift om att en sort som tagits in i sortlistan är genetiskt modifierad skall framgå av sortlistan.

text: Om material från en sort är avsett att användas som ett livsmedel eller en livsmedelsingrediens som omfattas av rådets och Europaparlamentets förordning

text: (EG) nr 258/97

text: av den 27 januari 1997 om nya livs-

text: 3 Jfr

text: kommissionens beslut 95/232/EG av den 27 juni 1995

text: om ett tidsbegränsat försök enligt

text: rådets direktiv 69/208/EEG

text: för att fastställa de villkor so m skall uppfyllas av utsäde av hybrider och av sammansatta sorter av raps och rybs (EGT L 154, 5.7.1995, s. 22, Celex 31995L0232), senast ändrat genom

text: kommissionens beslut 2001/18/EG av den 21 december 2000

text: om ändring av beslut

text: om ett tidsbegränsat försök enligt

text: rådets direktiv 69/208/EEG

text: för att fastställa de villkor som skall uppfyllas av utsäde av hybrider och av sammansatta sorter av raps och rybs (EGT L 4, 9.1.2001, s. 36, Celex 32001L0018).

text: Saknr U 27 medel och livsmedelsingredienser , skall ett tillstånd enligt nämnda förordning finnas för en sådan användning, för att sorten skall kunna godkännas för intagning i sortlistan.

text: Växtsortnämnden skall vid sin prövning av sortbenämningens lämplighet tillämpa

text: artikel 63 i rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994

text: om gemenskapens växtförädlarrätt , ändrad genom

text: rådets förordning (EG) nr 2506/95

text: , samt

text: kommissionens förordning (EG) nr 930/2000 av den 4 maj 2000

text: om tillämpningsföreskrifter beträffande lämpligheten hos sortbenämningar för arter av lantbruks- och köksväxter . Om en sortbenämning senare skulle befinnas olämplig, kan Växtsortnämnden återkalla godkännandet och förelägga upprätthållaren att föreslå en annan benämning för godkännande. Nämnden kan bestämma att den ursprungliga benämningen under en viss tid skall användas som tilläggsnamn.

text: Provningens utförande

text: Provningen av en sorts särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet skall utföras av Statens utsäd eskontroll eller av en myndighet i ett annat EESland eller ett tredje land om provningen enligt Växtsortnämndens beslut kan jämställas med provning som har utförts här i landet. Provningen skall utföras enligt de regler som fastställs av den internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV). Provningen av en sorts odlings- och bruksvärde utförs genom Sveriges lantbruksuniversitets försorg. Provningen kan avkortas i de fall ett officiellt provningsresultat från ett EES-land eller ett tredje land finns och detta resultat enligt beslut av nämnden kan jämställas med provning som har utförts här i landet. Sökanden skall tillhandahålla utsäde eller förökningsmaterial av en sort som anmälts till provning, i den mängd och av den kvalitet som den provande myndigheten begär. De myndigheter som utför provning enligt första eller andra stycket skall årligen informera sökanden om erhållna provningsresultat.

text: 4 EGT L 43, 14.2.1997, s. 1 (Celex 31997R0258). 5 EGT L 227, 1.9.1994, s. 1 (Celex 31994R2100). 6 EGT L 258, 28.10.1995, s. 3 (Celex 31995R2506). 7 EGT L 108, 5.5.2000, s. 3 (Celex 32000R0930).

text: Saknr U 27

text: Sortlistan

text: Växtsortnämnden skall kungöra beslut om intagning i eller uttagning ur sortlistan, förnyat godkännande för en sort liksom andra ändringar av betydelse. Övriga EES-länder och Europeiska gemenskapernas kommission skall underrättas om dessa beslut och om ingivna, återkallade och avslagna ansökningar samt förslag till sortbenämn ingar. För varje ny sort skall en kort beskrivning av sorten bifogas. Underrättelsen till kommissionen utgör en anmälan till EG:s gemensamma sortlista för arter av lantbruksväxter respektive för arter av köksväxter .

text: Växtsortnämnden skall årligen publicera den officiella svenska sortlistan, som för varje sort skall innehålla 1. sortens benämning, om denna är en kod skall det särskilt framgå, 2. namnet på den som är ansvarig för upprätthållandet av sorten och dennes eventuella ombud i landet, 3. tidpunkten för sortens intagning i sortlistan, 4. tidpunkten när sortgodkännandets giltighetstid löper ut, 5. eventuell synonym sortbenämning som används i ett annat EESland, 6. förbehåll som gäller för en sådan sort som avses i 8 § första stycket punkt 2 (exportsort), 7. uppgift om eventuell förlängd period enligt 16 § fjärde stycket för certifie ring och saluföring av en sort vars giltighetstid löpt ut, samt 8. uppgift om att en sort är genetiskt modifierad. För sorter av raps och rybs skall det framgå om de är dubbellåga (00), dvs. har påvisats producera frö med en högsta glukosinolathalt på 25 µmol/g vid en vattenhalt på 9 %, bestämd i enlighet med EN ISO 9167- 1:1995, och högst 2 % erukasyra av det totala innehållet av fettsyra, bestämt i enlighet med EN ISO 5508:1995 . För en grässort, som är avsedd för annat ändamål än produktion av foder, får det anges i sortlistan om sorten vid officiell provning i Sverige har bedömts ha ett tillfredsställande odlings- och bruksvärde.

text: Växtsortnämnden skall för varje godkänd sort sammanställa dokumentation som innehåller en sortbeskrivning och de uppgifter som legat till grund för intagningen i sortlistan. Denna dokumentation skall ställas till övriga EES -länders och kommissionens förfogande om så begärs.

text: 8 Kommissionen publicerar de gemensamma sortlistorna i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (EGT). 9 Jfr

text: artikel 4 i kommissionens förordning (EG) nr 2316/1999 av den 22 oktober 1999

text: om tillämpningsföreskrifter till

text: rådets förordning (EG) nr 1251/1999

text: om upprättande av ett stödsystem för producenter av vissa jordbruksgrödor (EGT L 280, 30.10.1999, s. 43, Celex 31999R2316).

text: Saknr U 27

text: Statens utsädeskontroll skall bevara referensprov av godkända sorter för efterkontroll.

text: Giltighetstid för sortgodkännande

text: Ett godkännande är giltigt fram till utgången av det tionde kalenderåret efter det år då sorten godkändes för intagning i sortlistan. Ett godkännande kan därefter förnyas med 10 år i taget, under förutsättning att sorten enligt Växtsortnämndens bedömning odlas i tillräcklig omfattning, eller bör bibehållas i syfte att bevara de växtgenetiska resurserna, och att den fortfarande uppfyller kraven på särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet. En ansökan om förnyat godkännande skall inges till nämnden senast två år före godkännandetidens utgång. Nämnden skall i sortlistan ange om ansökan om förnyat godkännande givits in. Sku lle ansökan inte vara slutbehandlad vid tioårsperiodens utgång, får nämnden tillfälligt förlänga godkännandets giltighetstid till dess ett beslut om förnyat godkännande är fattat. Om en sorts giltighet löpt ut utan att förnyelse begärts eller erhållits, eller sortgodkännandet av annan anledning återkallats, skall den tas ut ur sortlistan. Certifiering och saluföring av förökningsmaterial av en sort, som godkänts enligt dessa eller tidigare föreskrifter, får dock ske till och med den 30 juni det tredje året efter giltighetstidens utgång. Om upprätthållaren önskar använda sig av denna möjlighet skall det meddelas till Växtsortnämnden, senast innan sortgodkännandets giltighetstid löper ut, annars kan denna period inte utnyttjas. En sådan förlängd period skall framgå av sortlistan.

text: Övriga bestämmelser

text: Den som är ansvarig för en sorts upprätthållande skall 1. svara för att sorten upprätthålls enligt vedertaget bruk för upprätthållande av sorten, 2. föra och bevara anteckningar om förökning av sorten, att användas för kontroll av upprätthållandet. I anteckningarna skall även ingå uppgifter som omfattar generationerna före basutsäde eller motsvarande kategori, samt 3. på anmodan av Statens utsädeskontroll ta ut och sända in prov av förökningsmaterial för kontroll. Sådant prov kan även tas ut officiellt.

text: Saknr U 27 Upprätthållande kan ske i ett annat EES -land eller i ett land utanför EES vars kontroll av upprätthållande av sorter av ministerrådet har bedömts vara likvärdig med upprätthållande inom EU .

text: Växtsortnämnden skall återkalla ett godkännande och ta ut en sort ur sortlistan om 1. det efter provning visar sig att sorten inte längre är särskiljbar, tillräckligt enhetlig eller stabil, eller 2. den som är ansvarig för upprätthållandet av sorten begär det, såvida inte upprätthållandet tillgodoses av någon annan.

text: Växtsortnämnden får återkalla ett godkännande och ta ut en sort ur sortlistan 1. om bestämmelserna i dessa föreskrifter inte följs, 2. om upprätthållaren trots uppmaning inte ställer nödvändigt förökningsmaterial till förfogande för efterkontroll, 3. om upprätthållaren trots uppmaning inte betalar förfallna avgifter i angiven tid, eller 4. om intagningen i sortlistan skett på oriktiga grunder.

text: Denna författning träder i kraft den 5 april 2001, då verkets föreskrifter (

text: SJVFS 1994:196

text: ) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan skall upphöra att gälla.

text: MATS PERSSON

text: Eva Dahlberg (Växtodlingsenheten)

text: 10 Se

text: rådets beslut 97/788/EG av den 17 november 1997

text: om likvärdighet av kontroller i tredje land av förfaranden för upprätthållande av sorter (EGT L 322, 25.11.1997, s. 39, Celex 31997D0788).

type: foreskrift


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Statens jordbruksverks föreskrifter om agromonetärt kompensationsstöd på grund av växelkursförändringar för handjursbidrag, am- och dikobidrag och extensifieringsbidrag för bidragsåret 2000

text: Grundläggande bestämmelser om agromonetärt kompensationsstöd på grund av växelkursförändrin gar finns i 1.

text: rådets förordning (EG) nr 2799/98 av den 15 december 1998

text: om att fastställa ett agromonetärt system för euron , 2.

text: kommissionens förordning (EG) nr 2808/98 av den 22 december 1998

text: om tillämpningsföreskrifter för den agromonetära ordningen för euron inom jordbrukssektorn , 3.

text: kommissionens förordning (EG) nr 341/2000 av den 15 februari 2000

text: om fastställande av omräkningskursen för vissa direkta stöd och åtgärder av strukturell eller miljömässig karaktär , 4. kommissionens förordning (EG) n r 801/2000 av den 17 april 2000 om fastställande av maximibeloppet för kompensation enligt de växelkurser för danska kronan, svenska kronan och pund sterling som gäller den 1 och 2 januari 2000 , 5. lagen (

text: ) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter, samt 6. förordningen (

text: ) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter.

type: stycke

type: paragraf

text: Agromonetärt kompensationsstöd för bidragsåret 2000 och som gäller handjursbidrag beräknas och betalas ut med beaktande av beviljat bidrag per bidragsberättigande djur.

text: EGT L 349, 24.12.1998, s.1 (Celex 31998R2799). 2 EGT L 349, 24.12.1998, s. 36 (Celex 31998R2808). 3 EGT L 043, 16.02.2000, s. 19 (Celex 32000R0314). 4 EGT L 096, 18.04.2000, s. 34 (Celex 32000R0801).

text: Agromonetärt kompensationsstöd för bidragsåret 2000 och som gäller am- och dikobidrag beräknas och betalas ut med beaktande av beviljat bidrag per bidragsberättigande djur. 4 § Agromonetärt kompensationsstöd för bidragsåret 2000 och som gäller extensifieringsbidrag beräknas och betalas ut med beaktande av beviljat bidrag per bidragsberättigande djur. 5 § Beräknade agromonetära kompensationsstöd som sammanlagt understiger 200 kr skall inte betalas ut. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 30 mars 2001.

text: INGBRITT IRHAMMAR

text: Annika Larsson (Djurbidragsenheten)


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks före skrifter (SJVFS 1995:33) om användning av genetiskt modifierade djur

text: Grundläggande bestämmelser om genetiskt modifierade organis mer finns i 2 och

text: 13 kap.

text: miljöbalken (1998:808)

text: , i förordningen (

text: ) om genetiskt modifierade organismer och i förordningen (

text: ) om

text: Jfr

text: rådets direktiv 90/220/EEG av den 23 april 1990

text: om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön (EGT L 117, 8.5.1990, s. 15, Celex 31990L0220), senast ändrat genom

text: kommissionens direktiv 1997/35/EG

text: (EGT L 169, 27.6.1997, s. 72, Celex 31997L0035). 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2000:17

text: . 3 Senaste lydelse

text: SJVFS 2000:17

text: Saknr M 62 innesluten användning av genetiskt modifierade organismer. (

text: SJVFS 2001:39

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om innesluten användning och avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade ej vattenlevande djur samt utsläppande på marknaden av produkter som innehåller eller består av genetiskt modifierade ej vattenlevande djur. Bestämmelserna omfattar inte avsiktlig utsättning eller utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade nematoder, spindeldjur och insekter.

text: Definitioner

text: De termer och begrepp som används i

text: 13 kap.

text: miljöbalken (1998:808)

text: , i förordningen (

text: ) om innesluten användning av genetiskt modifierade organismer skall ha samma betydelse i dessa föreskrifter. ( ).

text: I dessa föreskrifter avses med: anläggning: ett djurhus, ett djurrum, ett laboratorium eller annat utrymme där genetiskt modifierade djur förvaras, avlas eller hanteras. ( ).

text: Förhandsbedömning av skador

text: I en sådan utredning som avses i

text: 13 kap. 8 § miljöbalken (1998:808)

text: skall vid bedömningen av vilka hälso- och miljöskador som kan uppstå vid användningen särskild hänsyn tas till de uppgifter som krävs i bilagorna 1 och 2. ( ).

text: Etiska hänsyn

text: Vid iakttagande av försiktighetsmått enligt

text: 2 kap. 3 § miljöbalken (1998:808)

text: skall utifrån etiska aspekter en uppskattning göras av det vetenskapliga värdet och allmännyttan av att ta fram och använda det genetiskt modifierade djuret i förhållande till a. risker för människors hälsa, b. risker för djurlidande och djurs hälsa, eller c. ekologiska risker vad gäller genetisk utarmning och spridning till icke avsedda miljöer. (

text: SJVFS 2000:17

text: 4 Senaste lydelse

text: SJVFS 2000:17

text: . 5 Senaste lydelse

text: SJVFS 2000:17

type: rubrik

text: Saknr M 62

text: Innesluten användning

text: Ansökan om tillstånd för brukande av anläggning samt anmälan om

text: verksamhet

text: En ansökan om tillstånd enligt

text: 28 § förordningen (2000:271)

text: om innesluten användning av genetiskt modifierade organismer skall innehålla de uppgifter som framgår av bilaga 2. Ett tillstånd meddelas för viss tid. En anmälan om verksamhet skall göras tillsammans med ansökan om tillstånd för brukande av anläggning och skall innehålla de uppgifter som framgår av bilaga 2. ( ).

text: I

text: 22 § förordningen (2000:271)

text: om innesluten användning av genetiskt modifierade organismer finns bestämmelser om skyldigheter att underrätta Jordbruksverket om verksamheten förändras eller upphör. Sådan underrättelse skall ske innan en planerad förändring genomförs eller om verksamheten upphör. (

text: SJVFS 2001:39

text: Avsiktlig utsättning

text: Ansökan om tillstånd

text: En ansökan om tillstånd enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken (1998:808)

text: till en avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade djur skall innehålla: 1. En sammanställning med de tekniska uppgifter som enligt bilaga 1 erfordras för en bedömning av de förutsebara risker, omedelbara eller fördröjda, som det genetiskt modifierade djuret kan innebära för människors och djurs hälsa eller för miljön, samt uppgifter om de metoder som använts och litteraturreferenser till dessa. 2. En sådan utredning som avses i 4 §, inklusive uppgifter om eventuella risker för människors och djurs hälsa eller miljön av den användning som kan förutses, 3. Uppgifter om data eller resultat från av sökanden gjorda ansökningar om eller genomförda utsättningar av likadana genetiskt modifierade djur inom eller utanför Sverige, 4. Underlag för en etisk bedömning enligt 5 §, 5. Den djurförsöksetiska nämndens utlåtande, i de fall en etisk prövning företagits enligt

text: 21 § första stycket djurskyddslagen (1988:534)

text: , och

text: 6 Senaste lydelse

text: SJVFS 2000:17

text: Saknr M 62 6. En sammanfattning av ansökan, en s.k. Summary Notification Information Format (SNIF), enligt EG-kommissionens anvisningar , i form av ett elektroniskt dokument. ( ).

text: Sökanden får även åberopa data eller resultat från tidigare inlämnade ansökningar från andra sökande.

text: Om sökanden, innan tillstånd meddelas, avser att förändra avsedd utsättning av genetiskt modifierade djur skall Jordbruksverket omedelbart underrättas. Sådan underrättelse skall också ske ifall nya uppgifter om risker för människors och djurs hälsa eller miljön framkommer innan tillstånd meddelas. En underrättelse skall åtföljas av en revidering av i ansökan tidigare lämnade uppgifter. ( ).

text: Utsläppande av produkter på marknaden

text: Ansökan om tillstånd

text: En ansökan om tillstånd, enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken (1998:808)

text: , att släppa ut produkter som innehåller eller består av genetiskt modifierade djur på marknaden skall innehålla: 1. De uppgifter som erfordras enligt bilaga 1, jämte upplysningar om de använda metoderna och litteraturreferenserna till dessa, 2. uppgifter som är nödvändiga med hänsyn till olikheter mellan platser där produkten skall användas, inklusive uppgifter avseende påverkan på ekosystem vid användning av produkten, och användningens påverkan, direkt eller indirekt, på människors och djurs hälsa eller miljön, 3. en sådan utredning som avses i

text: 13 kap. 8 § miljöbalken (1998:808)

text: , 4. de uppgifter som erfordras enligt bilaga 3, inklusive särskilda hanteringsvillkor, 5. uppgifter om data eller resultat från av sökanden gjorda ansökningar om eller genomförda utsättningar av likadana genetiskt modifierade djur inom eller utanför Sverige, 6. underlag för en etisk bedömning enligt

text: 13 kap. 10 § miljöbalken (1998:808)

text: , och

text: 7 Jfr

text: rådets beslut 91/596/EEG av den 4 november 1991

text: om utformning av den samman-fattning av anmälan som avses i

text: artikel 9 i direktiv 90/220/EEG

text: om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön (EGT L 322, 23.11.1991, s. 1, Celex 31991D0596) senast ändrat genom

text: kommissionens beslut 94/211/EG

text: (EGT L 105, 26.4.1994, s. 26, Celex 31994D0211). 8 Senaste lydelse

text: SJVFS 2000:17

text: Saknr M 62 7. En sammanfattning av ansökan, en s.k. Summary Notification Information Format (SNIF), enligt EG-kommissionens anvisningar , i form av ett elektroniskt dokument. ( ).

text: Om en sökande med hänvisning till resultatet av en avsiktlig utsättning för vilken tillstånd givits, eller på grundval av väl underbyggda vetenskapliga data anser att det inte medför någon risk för människors och djurs hälsa eller miljön att använda produkten eller släppa ut den på marknaden, kan sökanden begära att det bortses från ett eller flera av kraven i bilaga 3 B. Skälen härför skall därvid anges. ( ).

text: Om nya uppgifter har framkommit om risker som produkten kan innebära för människors och djurs hälsa eller miljön, innan tillstånd meddelas, skall sökanden omedelbart underrätta Jordbruksverket. En underrättelse skall åtföljas av en revidering av tidigare i ansökan lämnade uppgifter.

text: Aktsamhetskrav

text: I

text: 21 § förordningen (2000:271)

text: om innesluten användning av genetiskt modifierade organismer finns bestämmelser om skyldigheter att underrätta Jordbruksverket om verksamheten ändras på ett sätt som kan ha påtaglig betydelse för riskerna med verksamheten. ( ).

text: I händelse av olycka eller annat oplanerat utsläppande av genetiskt modifierade djur vid innesluten användning eller avsiktlig utsättning skall användaren respektive tillståndshavaren omedelbart underrätta Jordbruksverket samt vidta de åtgärder som krävs för att skydda människors och djurs hälsa eller miljön. En underrättelse skall innehålla följande uppgifter: 1. närmare omständigheter kring olyckan eller utsläppandet, 2. samtliga nödvändiga uppgifter för bedömningen av olyckans eller utsläppandets inverkan på människors och djurs hälsa eller miljön, och 3. vilka åtgärder som vidtagits.

text: Transport av genetiskt modifierade djur skall ske i en bur, en behållare eller en transportvagn som säkerställer att djuren inte kan ta sig ut eller på

text: 9 Jfr

text: kommissionens beslut 92/146/EEG av den 11 februari 1992

text: om utformningen av den sammanfattning av anmälan som avses i

text: artikel 12 i rådets direktiv 90/220/EEG

text: (EGT L 60, 5.3.1992, s. 19, Celex 31992D0146).

text: Saknr M 62 annat sätt komma i kontakt med omgivningen. Buren, behållaren eller vagnen skall vara konstruerad så att den omöjliggör oplanerat öppnande eller intrång från utsidan medan transporten pågår. Emballaget skall vara märkt på så sätt att det klart framgår att innehållet består av genetiskt modifierade djur.

text: Avgifter

text: Den som ansöker om brukande av anläggning och anmäler verksamhet som avses i dessa föreskrifter skall betala avgifter enligt följande: 1. Vid ansökan om tillstånd för brukande av anläggning för innesluten användning 20 000 kr 2. Vid ansökan om tillstånd för avsiktlig utsättning 45 000 kr a. Om tidigare prövning gjorts av sådan ansökan 20 000 kr b. Om tillstånd tidigare meddelats för sådan ansökan 10 000 kr 3. Vid tillståndsprövning för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller eller består av genetiskt modifierade djur debiteras 400 kr/tim Ansökningsavgift enligt punkterna 1 - 2 skall betalas när ansökan görs. Avgift enligt punkten 3 betalas när tillstånd ges. (

text: SJVFS 2001:39

text: Avgifter för särskilda utredningar och inspektioner i anslutning till prövningar av anmälan eller tillstånd debiteras med 400 kr/tim. (

text: SJVFS 2001:39

text: Kostnader för utomstående expertutredningar, inspektioner och tester i anslutning till prövningar av anmälan eller tillstånd debiteras enligt självkostnadsprincipen. (

text: SJVFS 2001:39

text: Avgift vid förnyad ansökan efter det att ett tillstånd för brukande av anläggning har löpt ut och avgift för tillsyn av sådan verksamhet som avses i dessa föreskrifter, debiteras med 400 kr/tim. (

text: SJVFS 2001:39

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket i det enskilda fallet besluta att avgift enligt 18, 19 och 21 §§ skall nedsättas eller efter-skänkas.

text: Övrigt

text: Om det finns särskilda skäl får Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter ( ).

text: Saknr M 62

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: ------------------------ Denna författning träder i kraft den 14 februari 1995. ------------------------ Denna författning träder i kraft den 22 mars 2000. ------------------------ 1. Denna författning träder i kraft den 1 maj 2001. 2. Beslut om ibruktagande av en anläggning för innesluten användning av genetiskt modifierade djur med stöd av Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:33

text: ) om användning av genetiskt modifierade djur gäller längst till den 1 september 2001.

text: INGBRITT IRHAMMAR

text: Eva-Marie Stålhammar (Djurmiljöenheten)

text: SJVFS 1995:33

text: . 11

text: SJVFS 2000:17

text: . 12

text: SJVFS 2001:39

text: Saknr M 62

text: Bilaga 1 Obligatoriska uppgifter i ansökningar om tillstånd för avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade djur och för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller eller består av genetiskt modifierade djur.

text: Samtliga uppgifter gäller inte för varje enskilt fall. Det kan förutses att ansökningar endast kommer att innehålla uppgifter enligt de rubriker som är tillämpliga i det enskilda fallet. Hur detaljerade uppgifter som behöver lämnas enligt varje rubrik förutses också variera med hänsyn till utsättningens beskaffenhet och omfattning.

text: I. ALLMÄNNA UPPGIFTER A. Sökandens (företag eller in stitution) namn och adress. B. Ansvarig(a) forskares namn, meriter och erfarenhet. C. Projektets namn.

text: II. UPPGIFTER OM DE GENETISKT MODIFIERADE ORGANISMERNA A. Egenskaper hos a) givarorganism(er), b) mottagarorganism(er) eller c) (i förekommande fall) moderorganism(er): 1. Vetenskapligt namn. 2. Taxonomi. 3. Övriga namn (vedertaget namn, stamnamn osv.). 4. Fenotypiska och genetiska markörer. 5. Grad av släktskap mellan givar- och mottagarorganismer eller mellan moderorganismer. 6. Beskrivning av identifierings- och detekteringsmetoder. 7. Detekterings- och identifieringsmetodernas känslighet och tillförlitlighet (i kvantitativa termer) samt specificitet. 8. Beskrivning av organismens geografiska utbredning och naturliga livsmiljö, inklusive information om predatorer och bytesorganismer, parasiter och konkurrenter, symbionter och värdorganismer. 9. Potentialen för genetisk överföring och genetiskt utbyte med andra organismer. 10. Verifiering av organismernas genetiska stabilitet och faktorer som påverkar denna. 11. Patologiska, ekologiska och fysiologiska egenskaper: a) faroklassificering enligt gällande gemenskapsregler för skyddet av människors hälsa och miljön, b) generationstid i naturliga ekosystem, sexuell och asexuell reproduk tionscykel, c) uppgifter om överlevnadsförmåga inklusive anpassning till årstidsväxlingar samt förmåga att bilda överlevnadsstrukturer såsom frön, sporer och sklerotier, d) patogenicitet: infektionsförmåga, toxicitet, virulens och allergicitet, bärare (vektor) av patogener, möjliga vektorer, spektrum av värdorganismer inklusive icke-målorganismer, möjlig

text: Saknr M 62

text: aktivering av latenta virus (provirus) samt förmåga att kolonisera andra orga nismer, e) antibiotikaresistens och möjlig användning av dessa antibiotika för profylax och behandling av människor och husdjur, f) medverkan i miljöprocesser: primärproduktion, näringsomsättning, nedbrytning av organiskt material, respiration etc. 12. Egenskaper hos naturliga vektorer: a) sekvens, b) mobiliseringsfrekvens, c) specificitet, d) närvaro av gener som överför resistens. 13. Historik avseende tidigare genetiska modifieringar. B. Vektorns egenskaper: 1. Vektorns beskaffenhet och ursprung. 2. Sekvens av transposoner, vektorer och andra icke-kodade genetiska segment som används för konstruktionen av genetiskt modifierade organismer och för att uppnå att vektorn och den infogade DNAsekvensen fungerar i denna. 3. Den införda vektorns mobiliseringsfrekvens eller förmåga att överföra genetiskt material samt metoder för att fastställa detta. 4. Uppgifter om i vilken omfattning vektorn är begränsad till det DNA som krävs för den avsedda funktionen. C. Den modifierade organismens egenskaper: 1. Uppgifter om den genetiska modifieringen: a) använda modifieringsmetoder, b) metoder som används för att konstruera och införa den eller de aktuella DNA-sekvenserna i mottagaren eller för att ta bort en sekvens, c) beskrivning av det infördas eller vektorns uppbyggnad, d) det införda genmaterialets renhet med avseende på okända sekvenser samt uppgifter om i vilken omfattning den införda sekvensen är begränsad till det DNA som krävs för den avsedda funktionen, e) sekvens, funktionell identitet och lokalisering av berörda ändrade/införda/borttagna nukleinsyrasegment med särskild hänvisning till eventuellt förekommande känd skadlig sekvens. 2. Uppgifter om slutligt genetiskt modifierade organismer: a) beskrivning av genetiska och fenotypiska egenskaper, särskilt sådana nya egenskaper som kan komma till uttryck eller inte längre ut trycks, b) struktur och mängd avseende den nukleinsyra från vektor eller givare som finns kvar i den modifierade organismens slutliga konstruktion, c) organismens genetiska stabilitet, d) halt och nivå vad gäller uttrycket av det nya genetiska materialet samt mätmetoden och dess känslighet, e) de uttryckta proteinernas aktivitet,

text: Saknr M 62

text: f) beskrivning av identifierings- och detekteringsmetoder, inklusive metoder för att identifiera och detektera införd sekvens och vektor, g) detekterings- och identifieringsmetodernas känslighet, tillförlitlighet (i kvantitativa termer) och specificitet, h) historik över tidigare utsättningar av aktuell genetiskt modifierad organism, i) hälsoaspekter: I) toxiska eller allergiframkallande effekter av icke livskraftiga genetiskt modifierade organismer eller deras metaboliska produkter, II) farliga egenskaper hos produkten, III) jämförelse mellan den modifierade organismen och givaren, mottagaren eller (i förekommande fall) moderorganismen avseende patogenicitet, IV) koloniseringsförmåga, V) om organismen är patogen för människor med ett fungerande immunförsvar:  de sjukdomar som uppkommer och patogen mekanism inklusive invasiv förmåga och virulens,  grad av smittsamhet,  infekterande dos,  spektrum av värdorganismer, möjliga förändringar,  förmåga att överleva utanför mänsklig värd,  förekomst av vektorer eller spridningssätt,  biologisk stabilitet,  mönster för antibiotikaresistens,  allergiframkallande egenskaper,  existerande lämpliga behandlingsmetoder.

text: III. UPPGIFTER OM UTSÄTTNINGSFÖRHÅLLANDENA OCH DEN BERÖRDA MILJÖN A. Uppgifter om utsättningen: 1. Beskrivning av den planerade avsiktliga utsättningen, inklusive dess ändamål och förväntade produkter. 2. Planerade utsättningstidpunkter och ett tidsschema för försöket med angivande av utsättningarnas frekvens och varaktighet. 3. Förberedelser avseende platsen för utsättningen. 4. Platsens storlek. 5. Utsättningsmetod(er). 6. Den mängd genetiskt modifierade organismer som skall sättas ut. 7. Störningar på platsen (odlingsslag och -metod, gruvbrytning, konstbe vattning eller annan verksamhet). 8. Arbetarskyddsåtgärder som skall vidtas under utsättningen. 9. Behandling av platsen efter utsättningen. 10. Planerade metoder för eliminering eller inaktivering av genetiskt modifierade organismer vid försökets slut. 11. Uppgifter om och resultat av tidigare utsättningar av samma genetiskt modifierade organismer, framför allt utsättningar som genomförts i annan skala och i andra ekosystem.

text: Saknr M 62

text: B. Uppgifter om miljön (både på utsättningsplatsen och i dess omgivningar): 1. Utsättningsplatsens eller -platsernas geografiska lokalisering med hänvisning till rutsystem på karta (vid anmälningar enligt del C motsvarar utsättningsplatserna de områden där produkten är tänkt att användas). 2. Fysiskt eller biologiskt avstånd till människor och andra livsformer av betydelse. 3. Avstånd till biotoper eller skyddade områden av betydelse. 4. Lokalbefolkningens storlek. 5. Näringar som är baserade på områdets naturresurser och som bedrivs av lokalbefolkningen. 6. Avstånd till närmaste områden som är skyddade för dricksvattenuttag eller av miljöskäl. 7. Klimatförhållanden inom den eller de regioner som kan komma att påverkas. 8. Geografiska, geologiska och pedologiska egenskaper. 9. Flora och fauna, inklusive grödor, boskap och migrerande arter. 10. Beskrivning av målekosystem och andra ekosystem som kan komma att påverkas. 11. En jämförelse mellan mottagarorganismens naturliga livsmiljö och tänkta utsättningsplatser 12. Känd planerad utveckling eller förändring av markanvändningen i regionen som skulle kunna påverka utsättningens miljöeffekter.

text: IV. UPPGIFTER OM INTERAKTIONER MELLAN GENETISKT MODIFIERADE ORGANISMER OCH MILJÖN A. Egenskaper som påverkar överlevnad, förökning och utbredning: 1. Biologiska egenskaper som påverkar överlevnad, förökning och spridning. 2. Kända eller förutsedda miljöförhållanden som kan påverka överlevnad, förökning och utbredning (vind, vatten, mark, temperatur, pH etc.). 3. Känslighet för specifika former av påverkan. B. Interaktion med miljön: 1. Förutsedd livsmiljö för aktuell genetiskt modifierad organism. 2. Undersökningar avseende uppträdande och egenskaper hos den berörda genetiskt modifierade organismen samt avseende ekologiska effekter, vilka har utförts i simulerade miljöer såsom mikrokosmer, växtkammare eller växthus. 3. Genöverföringsförmåga: a) överföring av genetiskt material från genetiskt modifierade organismer till organismer i påverkade ekosystem efter utsättningen, b) överföring av genetiskt material från naturligt förekommande organismer till genetiskt modifierade organismer efter utsättningen. 4. Sannolikheten för att en selektion efter utsättningen leder till att oväntade eller oönskade egenskaper uttrycks i den modifierade organismen.

text: Saknr M 62

text: 5. Åtgärder som vidtas för att säkerställa och verifiera genetisk stabilitet. Beskrivning av genetiska egenskaper som kan hindra eller begränsa spridning av genetiskt material. Metoder för att verifiera genetisk stabilitet. 6. Biologiska spridningsvägar samt känd eller möjlig interaktion med det som sprids, t.ex. inandning, förtäring, ytkontakt, inträngning etc. 7. Beskrivning av ekosystem till vilka spridning av aktuella genetiskt modifierade organismer skulle kunna ske. C. Potentiell miljöpåverkan: 1. Potential för en extraordinär populationsökning i miljön. 2. Konkurrensfördelar för berörda genetiskt modifierade organismer i förhållande till icke-modifierade mottagar- eller moderorganismer. 3. Identifiering och beskrivning av målorganismerna. 4. Förväntad mekanism och resultat av interaktioner mellan genetiskt modifierade organismer som sätts ut och målorganismen. 5. Identifiering och beskrivning av icke-målorganismer som kan påverkas oavsiktligt. 6. Sannolikheten för förskjutningar i biologiska interaktioner eller i spektrum av värdorganismer efter utsättningen. 7. Kända eller förutsedda effekter på icke-målorganismer i miljön, påverkan på populationsnivån för konkurrentorganismer såsom bytesorganismer, värdorganismer, symbionter, predatorer, parasiter och patogener. 8. Känd eller förutsedd medverkan i biogeokemiska processer. 9. Andra potentiellt betydelsefulla interaktioner med miljön.

text: V. UPPGIFTER OM ÖVERVAKNING, KONTROLL, AVFALLSB EHANDLING OCH BEREDSKAPSPLANER A. Övervakningsmetoder: 1. Metoder för att spåra aktuella genetiskt modifierade organismer och för att övervaka deras effekter. 2. Övervakningsmetodernas specificitet (för att identifiera berörda genetiskt modifierade organismer och för att skilja dem från givar-, mottagar- eller, i förekommande fall, moderorganismerna), känslighet och tillförlitlighet. 3. Metoder för att upptäcka överföring av det tillförda genetiska materialet till andra organismer. 4. Övervakningens varaktighet och frekvens. B. Kontroll av utsättningen: 1. Metoder och förfaranden för att undvika eller begränsa spridning av aktuella genetiskt modifierade organismer utanför utsättningsplatsen eller det avsedda området. 2. Metoder och förfaranden för att skydda platsen mot tillträde av obehöriga. 3. Metoder och förfaranden för att hindra att andra organismer tränger in på platsen. C. Avfallsbehandling 1. Typ av avfall som uppstår. 2. Förutsedd avfallsmängd. 3. Eventuella risker.

text: Saknr M 62

text: 4. Beskrivning av planerad avfallsbehandling. D. Åtgärder i nödsituationer: 1. Metoder och förfaranden för att kontrollera aktuella genetiskt modifierade organismer vid oväntad spridning. 2. Metoder för dekontaminering av påverkade områden, t.ex. utrotning av aktuella GMO. 3. Metoder för omhändertagande eller sanering av växter, djur, jord etc. som exponerats i samband med eller efter spridningen. 4. Metoder för isolering av det område som påverkats av spridningen. 5. Planer för att sk ydda människors och djurs hälsa och miljön om oönskade effekter uppträder.

text: Saknr M 62

text: Bilaga 2 Obligatoriska uppgifter som krävs för ansökan om tillstånd för brukande av anläggning samt anmälan om verksamhet med inne-sluten användning enligt 6 §

text: Allmänna uppgifter

text: 1. Sökandes (företag, institution eller dylikt) namn, adress och telefonnummer. 2. Ansvarig/a persons/ers namn, adress och telefonnummer samt befattning. 3. Anläggningens adress, identifierade benämning och i förekommande fall organisationsnummer.

text: Uppgifter om anläggningen

text: 1. En beskrivning av anläggningen, med dess olika avdelningar och med uppgifter om: a) konstruktionsmaterial, b) golvmaterial, c) fönster och andra öppningar, d) dörrar och eventuella slussar, e) ventilation och eventuella filterutrustningar, f) golvbrunnar, g) eventuella sanerings- och tvättmöjligheter för personal, och h) eventuella autoklaver. 2. En enkel ritning över anläggningen.

text: Saknr M 62

text: Uppgifter om den inneslutna användningen

text: 1. Syftet med den inneslutna användningen. 2. Verksamhetens beräknade omfattning samt de djurarter som kommer att användas. 3. En beskrivning av intagning, förvaring/uppstallning och hantering av de genetiskt modifierade djur ansökan avser samt en beskrivning av avfallshanteringen. 4. En beskrivning och bedömning av de risker för människors hälsa och miljön som kan vara förknippade med den inneslutna användningen. 5. En redogörelse för behovet av skyddsåtgärder med anledning av ovan beskrivna risker, inklusive praktiska arbetsrutiner för att förhindra spridning av de genetiskt modifierade djuren.

text: Uppgifter om de genetiskt modifierade djuren

text: 1. Arter från vilka genetiskt material kommer att införas. 2. Metoder för införande av det genetiska materialet. 3. Hur det genetiskt modifierade djuret skiljer sig från mottagardjuret/föräldradjuren. (

text: SJVFS 2001:39

text: Saknr M 62

text: Bilaga 3 Ytterligare uppgifter som erfordras vid ansökan om tillstånd för utsläppande av produkter på marknaden som innehåller eller består av genetiskt modifierade djur

text: A. Förutom uppgifterna i bilaga 1 skall följande uppgifter lämnas i en ansökan om tillstånd för utsläppande av en produkt på marknaden som innehåller eller består av genetiskt modifierade djur: 1. Produktens namn och namn på det genetiskt modifierade djur som den innehåller, 2. tillverkarens eller distributörens namn samt dennes adress inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, 3. produktspecifika uppgifter och exakta användningsvillkor, inklusive i tillämpliga fall typen av miljö eller geografiskt avgränsades områden inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet som produkten lämpar sig för, och 4. avsett användningsområde: industri, jordbruk eller konsumenter i allmänhet.

text: B. Förutom uppgifterna enligt A skall följande uppgifter lämnas i tillämpliga fall: 1. Åtgärder som skall vidtas vid oavsiktlig utsättning eller felaktig användning, 2. särskilda anvisningar eller rekommendationer för transport och användning, 3. beräknad framtagning inom eller import till det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, 4. förslag till bur, behållare eller transportvagn som måste vara utformad så att oavsiktlig utsättning av genetiskt modifierade djur undviks under transport eller i andra sammanhang, 5. förslag till märkning, vilken åtminstone i sammanfattad form måste omfatta de uppgifter som anges i punkterna A1, A2, A3, B1 och B2. (

text: SJVFS 2001:39


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1999:77) om utförsel av nötkreatur och svin till länder som ingår i Europeiska unionen (EU) och till Norge

text: Dessa föreskrifter avser utförsel av nötkreatur och svin till länder som ingår i Europeiska unionen (EU) samt till Andorra, Färöarna och Norge. Dessa föreskrifter gäller inte nötkreatur och svin som skall delta i kultur- eller sportevenemang. Föreskrifterna gäller inte heller vildsvin. (

text: SJVFS 2001:50

text: Definitioner

text: Vid tillämpning av dessa föreskrifter avses med besättning: samtliga djur som hålls i en anläggning som en epidemiologisk enhet; om flera besättningar hålls i en och samma anläggning skall de bilda en enhet som har samma hälsostatus, handelsanläggning: anläggning, godkänd av Statens jordbruksverk, som får användas endast av en handlare i dennes verksamhet vid handel mellan länder inom EU, nötkreatur avsedda för avel eller produktion: andra nötkreatur inklusive bison (bison bison) och vattenbuffel (bubalus bubalus) än de som är avsedda för slakt eller för vetenskapligt bruk, nötkreatur avsedda för slakt: nötkreatur inklusive bison (bison bison) och vattenbuffel (bubalus bubalus) avsedda för omedelbar slakt, svin avsedda för avel eller produktion: andra svin än vildsvin och svin som är avsedda för slakt eller för vetenskapligt bruk, svin avsedda för slakt: svin, utom vildsvin, avsedda för omedelbar slakt, uppsamlingsplats: varje plats inklusive anläggningar, uppsamlingsstationer och marknader som godkänts av Jordbruksverket, dock inte handelsanläggningar, där nötkreatur eller svin som kommer från olika besättningar samlas för att utgöra sändningar av djur avsedda för handel, samt vildsvin: andra svin än sådana som hålls eller föds upp i en anläggning inom- eller utomhus.

text: Registrering

text: En exportör skall vara registrerad hos Jordbruksverket. Ansökan om registrering skall ske på fastställd blankett och vara Jordbruksverket tillhanda senast 30 dagar före första beräknade utförseltillfället. Registreringen gäller under ett år.

text: Transport m.m. 4 § Regler om hur djur skall lastas och transporteras samt om rengöring och desinfektion m.m. finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:105

text: ) om transport av levande djur.

text: Blankett (D 92) rekvireras från Statens jordbruksverk, 551 82 Jönköping.

text: Saknr J 136

text: Uppsamling av djur

text: Djur som kommer från olika anläggningar och som är avsedda för utförsel till länder inom EU eller till Andorra, Färöarna och Norge får endast samlas på en uppsamlingsplats eller en handelsanläggning. En uppsamlingsplats får vara belägen i Sverige, annat land inom EU, Andorra, Färöarna eller Norge. Bestämmelser om uppsamlingsplatser finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1998:71

text: ) om uppsamlingsplatser för nötkreatur och svin avsedda för utförsel. Bestämmelser om djur som förs via en handelsanläggning finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1998:72

text: ) om handlare som bedriver handel med nötkreatur och svin avsedda för in- eller utförsel m.m. (

text: SJVFS 2001:50

text: Hälsointyg m.m. 6 § Djuren skall vid utförsel åtföljas av ett hälsointyg utformat enligt ett av Europeiska gemenskapernas råd fastställt formulär för 1. nötkreatur avsedda för avel, produktion eller slakt , eller 2. svin avsedda för avel, produktion eller slakt. Intyget skall utfärdas av en officiell veterinär. Intyget skall vara utfärdat samma dag som en klinisk undersökning av djuren utförs och inom 24 timmar före avsändandet. Denna undersökning får utföras i avsändarbesättningen eller på en godkänd uppsamlingsplats. Den officiella veterinären skall även kontrollera djurens identitet samt att eventuella krav på tilläggsgarantier enligt gemenskapslagstiftningen är uppfyllda. Intyget gäller i tio dagar och skall i original åtfölja djurtransporten till destinationsorten. Om sändningen är avsedd för flera mottagare skall varje djur eller djurgrupp åtföljas av ett hälsointyg. Hälsointyget skall vara utfärdat på svenska och på minst ett i mottagarlandet officiellt språk. Det skall ha ett löpnummer och bestå av ett enda ark eller vara utformat så att varje sidpar bildar en odelbar enhet.

text: För djur som transporteras via en godkänd uppsamlingsplats skall den officiella veterinär som utövar tillsyn över uppsamlingsplatsen utfärda sådant hälsointyg som avses i 6 § på grundval av 1. handlingar som innehåller nödvändiga uppgifter om djuren från den officiella veterinären som är ansvarig för avsändarbesättningen, eller 2. det hälsointyg som avses i 6 §, där avsnitt A och B har ifyllts och undertecknats av den officiella veterinär som är ansvarig för avsändarbesättningen.

text: Blankett E9.7 rekvireras från Statens jordbruksverk, 551 82 Jönköping. 4 Blankett E9.9 rekvireras från Statens jordbruksverk, 551 82 Jönköping.

text: Saknr J 136

text: Exportpass m.m. 8 § Nötkreatur skall åtföljas av exportpass. Deras förflyttning skall ha rapporterats till den centrala djurdatabasen (CDB) i enlighet med Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1997:130

text: ) om systemet för registrering av nötkreatur.

text: Härstamningsbevis

text: Djuren skall vid utförsel åtföljas av härstamningsbevis i enlighet med Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:83

text: ) om nötkreatur som används till avel och verkets föreskrifter (

text: SJVFS 1994:79

text: ) om svin som används i avel.

text: Djurhälsovillkor m.m.

text: Allmänt

text: Djuren 1. skall vara märkta i enlighet med med Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:190

text: ) om märkning och registrering av djur, 2. får inte ha visat kliniska sjukdomssymptom vid en klinisk undersökning utförd av officiell veterinär inom 24 timmar före avsändandet, 3. får inte vara avsedda för slakt till följd av ett bekämpningsprogram för smittsam sjukdom, 4. får inte härröra från en besättning eller ett område som står under djurhälsorestriktioner, 5. skall även vara fria från sjukdomar som mottagarlandet har rätt att kräva frihet från enligt gemenskapslagstiftningen, och 6. skall härröra från något land inom EU, Andorra, Färöarna eller Norge eller ha importerats från ett annat av EU godkänt tredje land. (

text: SJVFS 2001:50

text: Nötkreatur för avel eller produktion

text: Djuren skall på avsändningsdagen ha befunnit sig i avsändarbesättningen i minst 30 dagar eller i ursprungsbesättningen sedan födseln om djuren är yngre än 30 dagar.

text: Nötkreatur avsedda för avel eller produktion skall komma från en besättning som är 1. officiellt fri från brucellos, 2. officiellt fri från, bovin tuberkulos och 3. officiellt fri från enzootisk bovin leukos (EBL). (

text: SJVFS 2001:50

text: Nötkreatur avsedda för slakt

text: Nötkreatur avsedda för s lakt skall komma från en besättning som är officiellt fri från brucellos, bovin tuberkulos och EBL.

text: Saknr J 136

text: Svin avsedda för avel eller produktion

text: Övriga bestämmelser

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 26 juli 1999, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:5

text: ) om utförsel av tamdjur av nötkreatur och svin till länder som ingår i Europeiska unionen (EU) och till Norge skall upphöra att gälla. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 15 maj 2001.

text: INGBRITT IRHAMMAR

text: Mariann Sköld (Smittskyddsenheten)

text: SJVFS 1999:77

text: . 6

text: SJVFS 2001:50


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om statistisk undersökning av näringsidkares innehav av svin, nötkreatur, får, höns och kycklingar samt vallarealer

text: Uppgifter till den statistiska undersökningen skall på begäran lämnas till Statistiska centralbyrån (SCB) av 1. den näringsidkare som brukar sammanlagt mer än 2,0 hektar åkermark och innehar nötkreatur, svin, får, höns eller kycklingar, eller 2. den näringsidkare som äger en djurbesättning som någon gång under innevarande år omfattat minst 50 kor, eller minst 250 nötkreatur, eller minst 50 suggor, eller minst 250 svin, eller minst 50 tackor, eller minst 1 000 höns inklusive kycklingar.

text: De uppgifter som skall lämnas framgår av blanketten ”Djurräkning den 14 juni 2001” som utgör bilaga till denna författning och skall avse näringsidkarens innehav av djur och vallarealer per den 14 juni 2001. Uppgifterna skall ha kommit in till SCB senast den 21 juni 2001. Om det finns särskilda skäl kan Statens jordbruksverk besluta att uppgifterna lämnas vid ett senare tillfälle.

text: Jfr

text: rådets direktiv 93/23/EEG

text: (EGT 149, 21.6.1993, s. 1, Celex 31993L0023),

text: rådets direktiv 93/24/EEG

text: (EGT 149, 21.6.1993, s. 5, Celex 31993L0024) ,

text: rådets direktiv 93/25/EEG

text: (EGT 149, 21.6.1993, s. 10, Celex 31993L0025 senast ändrade genom

text: rådets direktiv 97/77/EG

text: (EGT 010, 16.1.1998, s. 28, Celex 31997L0077).

text: Denna författning träder i kraft den 1 juni 2001. INGBRITT IRHAMMAR Per Eklund (Statistikenheten)

text: Bilaga


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2000:126) om stöd för bevarande av värdefulla naturoch kulturmiljöer i renskötselområdet

text: Grundläggande bestämmelser om stöd finns i 1.

text: rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999

text: om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar , 2.

text: kommissionens förordning (EG) nr 1750/1999 av den 23 juli 1999

text: om tillämpningsföreskrifter till

text: rådets förordning (EG) nr 1257/99

text: om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden , 3. lagen (

text: ) om EG:s förordningar om miljö- och strukturstöd, samt 4. förordningen (

text: ) om stöd för miljö - och landsbygdsutvecklingsåtgärder (LBU-förordningen),

text: EGT L 160, 26.6.1999, s. 80 (Celex 31999R1257). 2 EGT L 214, 13.8.1999, s. 31 (Celex 31999R1750).

text: rådets förordning (EEG) nr 3508/92 av den 27 november 1992

text: o m ett integrerat system för administration och kontroll av vissa stödsystem inom gemenskapen , samt 6.

text: kommissionens förordning (EEG) nr 3887/92 av den 23 december 1992

text: om fastställande av tillämpningsföreskrifter för det integrerade administrations- och kontrollsystemet för vissa av gemenskapens stödsystem (IAKS-förordningen). ( ).

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter förstås med förna: dött växtmaterial på marken som fortfarande har kvar sin struktur och ännu inte brutits ned, kräva skötsel för att behålla sina värden: marken har sådan växtlighet att årlig skötsel krävs för att hindra att markvegetationen bildar förna, landskapselement: landskapselement som krävs för att kvalificera renvall som stödobjekt och som uppfyller förutsättningarna i 19 §, renvall: renvallar som uppfyller förutsättningarna i 17 §, renhägn: renhägn som uppfyller förutsättningarna i 18 §, skadlig ansamling av förna: en ansamling av förna som kan leda till uppluckring av grässvålen eller på annat sätt skada markens natureller kulturmiljövärden, stödobjekt: renvallar och renhägn, traditionell: huvudsakligen uppförd före motoriseringen av renskötseln, d.v.s. före 1960, träd och buskar av igenväxningskaraktär: träd och buskar som kunnat etablera sig p.g.a. att renvallen/renhägnet inte längre används vid renskötsel och/eller som kan skada natur- och kulturmiljövärden; hit räknas varken de träd och buskar som haft en funktion i den traditionella renskötseln eller deras ersättningsträd, samt öppen mark: sådan mark där markvegetationen inte påverkas av skugga eller annan konkurrens från träd och buskar. ( ).

text: Allmänt om ansökningar m.m.

text: En ansökan, redovisning eller anmälan skall göras skriftligen på det sätt, inlämnas inom den tid och innehålla de uppgifter som framgår av EG:s regler, LBU-förordningen, dessa föreskrifter eller den blankett på vilken uppgifterna skall lämnas. Detsamma gäller uppgifter som senare ändras eller tillförs en ansökan, redovisning eller anmälan. Uppgifter som inte påverkar stödbeloppet eller utbetalningen av stöd får dock lämnas muntligt om länsstyrelsen medger det.

text: 3 EGT L 355, 05.12.1992, s. 1 (Celex 31992R3508). 4 EGT L 391, 31.12.1992, s. 36 (Celex 31992R3887).

text: En ansökan, redovisning eller anmälan skall ges in i original och vara undertecknad av sökanden eller behörig firmatecknare för sökanden.

text: Av 1 kap. 9 § LBU-förordningen framgår att om en ansökan om utbetalning av stöd lämnas in för sent skall reglerna i IAKS-förord ningen om för sen ansökan tillämpas. Detsamma skall gälla komp letteringar och ändringar som skall vara inkomna senast vid den tidpunkt som anges i 10 §. Avdraget skall när det gäller kompletteringar och ändringar beräknas på de stödobjekt som berörs av ändringen.

text: Ansökan om godkännande av åtagande för bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet (ansökan om stödåta-

text: gande) ( ).

text: Stödperioden börjar löpa den 1 oktober och omfattar en period av fem år. ( ).

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2001:76

text: Är den sökande annan än berörd sameby skall den berörda samebyn genom länsstyrelsens fö rsorg ges möjlighet att yttra sig över den sökandes lämplighet att genomföra åtagandet.

text: Ansökan om stödåtagande med början 2001 skall göras på Jord bruksverkets blankett ”Ansökan om stöd för bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet 2001”. Blanketten skall ha kommit in till länsstyrelsen senast den 30 augusti 2001 och då innehålla tydliga uppgifter om: 1. Vem som ansöker om stödåtagande. 2. Varje stödobjekts typ. 3. Läget för varje stödobjekt enligt rikets nät. En kopia av originalkarta från Lantmäteriverket på vilken varje renvall och renhägn som ingår i ansökan markerats skall bifogas ansökan. Skalan skall vara sådan att läget av enskilda stödobjekt framträder tydligt. 4. Varje stödobjekts omfattning. 5. För renvallar beteckning på de kartskisser som skall fogas till ansökan enligt fjärde stycket. 6. För renvallar det landskapselement som gör att varje renvall som ingår i ansökan kvalificerar sig för stöd. Läget på varje stödobjekts mittpunkt skall anges med minst femsiffriga x- och y -koordinater enligt rikets nät. Omfattningen av renvallar skall anges i hektar med två decimalers noggrannhet. Redovisning av renvallar skall ske med varje renvalls areal projicerad i ett horisontalplan. Utebliven decimal i redovisningen av renvallar skall betraktas som en nolla. Omfattningen av renhägn skall anges i löpmeter.

text: För varje renvall som ingår i ansökan om stödåtagande skall en kart skiss bifogas som visar renvallens gränser och landskapselementens läge inom vallen. Skissen skall vara ett fullgott stöd för att återfinna de gränser som enligt 15 § skall ha markerats i terrängen. Är den särskilda blanketten inte inkommen och villkoren i punkterna 1-3 inte uppfyllda senast den 24 september 2001 kan ett åtagande med början år 2001 inte godkännas. Komplettering med uppgifter som avses i punkterna 4-6 får göras inom den tid som framgår av 10 §. Komplettering med andra uppgifter än de som avses i punkterna ovan får ske inom den tid som länsstyrelsen begär dock alltid innan länsstyrelsen har lämnat besked om resultat av administrativa kontroller eller om att fältkontroll av sökandens stödobjekt kommer att ske. ( ).

text: Ansökan om utbetalning av stöd ( ).

text: Ansökan om utbetalning av stöd för år 2001 skall göras på Jord bruksverkets blankett ”Ansökan om stöd för bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet 2001”. Blanketten skall ha kommit in till länsstyrelsen senast den 30 augusti 2001 och då innehålla tydliga uppgifter om: 1. Vem som ansöker om utbetalning av stöd. 2. Vilka stödobjekt som ansökan om ut betalning avser. 3. Stödobjektens omfattning. En handling som givits in till länsstyrelsen, och som den 30 augusti 2001 inte uppfyller de ovan nämnda kraven i punkt 1 och 2, skall behandlas som en ansökan om utbetalning av stöd först vid den tidpunkt då handlingen har kompletterats så att dessa krav är uppfyllda. Komplettering med uppgifter som avses i punkten 3 får göras inom den tid som framgår av 10 §. Komplettering med andra uppgifter får ske inom den tid som länsstyrelsen begär dock alltid innan länsstyrelsen har lämnat besked om resultat av administrativa kontroller eller om att fältkontroll av sökandens stödobjekt kommer att ske. ( ).

text: Kompletteringar och ändringar av ansökan

text: Kompletteringar och ändringar får, om ingenting annat framgår av denna författning, ges in till länsstyrelsen senast den 24 oktober 2001. Inkommer komplettering eller ändring senare skall avdrag för sen komplettering eller ändring göras enligt 4 §. ( ).

text: Det är tillåtet att dra tillbaka stödobjekt, eller minska stödobjektens omfattning, från en ansökan om stödåtagande eller en ansökan om utbetalning av stöd. En sådan ändring skall göras skriftligen innan länssty-

text: relsen har lämnat besked om resultaten av administrativa kontroller av de aktuella uppgifterna eller att kontrollbesök kommer att ske. (

text: SJVFS 2001:76

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2001:76

text: Anpassning av befintligt stödåtagande ( ).

text: Om det vid kontroll eller på annat sätt fastställs av länsstyrelsen att ett åtagandes omfattning skiljer sig från den omfattning sökanden angivit i sin ansökan om stödåtagande får länsstyrelsen anpassa åtagandets omfattning till de av länsstyrelsen fastställda uppgifterna. I de fall länsstyrelsen fastställer en större omfattning än den omfattning sökanden angivit i sin ansökan om stödåtagande får länsstyrelsen anpassa åtagandet först efter överenskommelse med sökanden. Anpassningen skall vara berättigad med hänsyn till syftet med åtagandet. ( ).

text: Ansökan om övertagande av stödåtagande m.m. ( ).

text: Sameby eller medlem av sameby får helt eller delvis överta en annan samebys eller samebymedlems ansökan om ett stödåtagande, beslut om stödåtagande eller ansökan om utbetalning av stöd. Ansökan om ett sådant övertagande skall göras på Jordbruksverkets blankett ”Ansökan om övertagande av stöd för bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet 2001”. ( ).

text: Vid överlåtelse av företaget i dess helhet, enligt artikel 14 a i IAKS- förordningen, skall blanketten enligt 13 § ha kommit in till länsstyrelsen senast en månad efter det att överlåtelsen har skett och då innehålla tydliga uppgifter om 1. vem som överlåtit företaget och till vem överlåtelsen har skett, samt 2. datum för överlåtelsen. En handling som lämnats till länsstyrelsen och som vid ovan nämnda tidpunkt inte uppfyller de ovan och de i 13 § redovisade kraven på form och innehåll utgör och behandlas som en ansökan om övertagande först vid den tidpunkt då handlingen har kompletterats så att kraven är uppfyllda. ( ).

text: Om överlåtelsen omfattar annat än överlåtelse av företaget i dess helhet skall blanketten, enligt 13 §, ha kommit in till länsstyrelsen senast den 24 september 2001 och då innehålla tydliga och fullständiga uppgifter om 1. vem som överlåtit och vem som övertagit hela eller delar av en ansökan om ett stödåtagande, ett beslut om stödåtagande eller en ansökan om utbetalning av stöd,

text: 2. överlåtelsens omfattning, samt 3. datum för överlåtelsen. En handling som lämnats in till länsstyrelsen och som vid den tidpunkt som anges i 10 § inte uppfyller de i första stycket och i 13 § redovisade kraven på form och innehåll, utgör och skall behandlas som en ansökan om övertagande först vid den tidpunkt då handlingen har kompletterats så att kraven är uppfyllda. Föreligger endast brister i fråga om redovisning av överlåtelsens omfattning och ingen komplettering i dessa avseenden sker omfattar ansökan endast de uppgifter som redovisats på före skrivet sätt. Komplettering med andra uppgifter får ske inom den tid som länsstyrelsen begär dock alltid in nan länsstyrelsen lämnat besked om resultaten av administrativa kontroller eller att kontrollbesök kommer att ske. ( ).

text: Är övertagaren annan än berörd sameby skall genom länsstyrelsens försorg den berörda samebyn ges möjlighet att yttra sig över övertagarens lämplighet att genomföra åtagandet.

text: Markering av stödobjekt i terrängen

text: Gränserna för varje enskilt stödobjekt skall tydligt framgå i terrängen genom markering eller på något annat likvärdigt sätt. För marke ringar gäller skötselvillkor enligt 20 § under hela stödperioden.

text: Kontroll

text: För varje kontrollbesök skall den rapport som avses i artikel 7 a i IAKS-förordningen innehålla uppgifter om vilka stödobjekt, skötselvillkor och andra villkor som kontrollerats samt resultatet av kontrollerna. För renvallar skall därtill anges vilka typer av värdefulla landskapselement enligt 19 § som förekommer inom stödobjektet.

text: Kvalificering av stödobjekt

text: För att en traditionell renvall skall vara stödberättigande skall den uppfylla följande krav: 1. Marken och markvegetationen inom hela vallen skall visa på långvarig renskötsel. 2. Vallen skall kräva skötsel för att behålla sina natur- och kulturvärden. 3. Minst en fjärdedel av vallen skall bestå av öppen mark. 4. Inom eller i nära anslutning till vallen skall det förekomma minst ett värdefullt landskapselement av de typer som anges i 19 §. Till renvall får även anslutande viste räknas. ( ).

text: För att ett traditionellt renhägn skall vara stödberättigande skall det uppfylla följande krav: 1. Hägnet skall ha använts för renskötsel. 2. Hägnet skall vara uppfört av naturmaterial motsvarande naturmiljön på platsen. Till hägn får även anslutande fångstarmar räknas. ( ).

text: Följande värdefulla landskapselement kan användas för kvalificering av renvallar enligt 17 § under förutsättning att elementen är fullt synliga ovan mark och används eller har använts i samband med renskötsel: 1. Hägn som uppfyller kraven enligt 18 § eller rester av sådant hägn. 2. Bostadskåta av traditionell typ eller rester av sådan kåta. 3. Bod eller förrådsställning eller rester av sådana anläggningar. 4. Jordkällare eller mjölkgrop eller rester av sådana anläggningar. 5. Härd eller rökhärd. 6. Träd som bär tydliga spår av att ha använts i samband med renskötsel. Ett enskilt värdefullt landskapselement får inte användas för kvalificering av mer än en renvall.

text: Skötselvillkor

text: Stödmottagaren är skyldig att inom hela renvallen eller renhägnet tillse att: 1. Träd och buskar av igenväxningskaraktär är borttagna vid slutet av stödperiodens första år. 2. Ingen skadlig ansamling av grenar och kvistar eller förna från gräs, örter, löv och skott förekommer på marken. 3. Värdefulla landskapselement av de typer som räknas upp i 19 § inte skadas eller tas bort. Om en renvall vid tillfället för ansökan om åtagande i väsentlig omfattning är bevuxen med träd och buskar av igenväxningskaraktär får borttagandet skjutas upp till slutet av stödperiodens andra år.

text: Skötselvillkor enligt 20 § gäller för en zon om fem meters bredd på vardera sidan om renhägn inklusive eventuella anslutande fångstarmar. För renhägn gäller utöver skötselvillkoren i 20 § att stödmottagaren är skyldig att underhålla renhägnet på sådant sätt att det är funktionsdugligt eller skulle ha varit det om hägnet oms lutit hela renhagen. Hägnet skall underhållas med naturmaterial motsvarande naturmiljön på platsen. ( ).

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge en sökande undantag från bestämmelserna i 1-16 §§ i dessa föreskrifter.

text: Denna författning träder i kraft den 21 augusti 2000, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1999:27

text: ) om miljöstöd för bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet skall upphöra att gälla. I fråga om stöd som avser stödår före stödåret med början den 1 oktober 2000 gäller äldre författningar.

text: Denna författning träder i kraft den 15 juli 2001. I fråga om stöd som avser stödår före stödåret med början den 1 oktober 2001 gäller äldre författningar.

text: MATS PERSSON

text: Helena Busk (Miljö - och regionalstödsenheten)

text: SJVFS 2000:126

text: . 6

text: SJVFS 2001:76


text: Utkom från trycket

text: bekämpningsplaner mot flyghavre;

text: den 11 juli 2001 Statens jordbruksverk meddelar – i enlighet med

text: 12 § författningssamlingsförordningen (1976:725)

text: – att bekämpningsplaner mot flyghavre har kungjorts enligt följande:

text: - Kungörelse om bekämpningsplan mot flyghavre i Stockholms län beslutad den 7 juli 2000 av Statens jordbruksverk och införd i Stockholms läns författningssamling med nr 01FS 2000:131.

text: - Kungörelse om bekämpningsplan mot flyghavre i Uppsala län beslutad den 28 april 2000 av Statens jordbruksverk och införd i Uppsala läns författningssamling med nr 03FS 2001:43.

text: - Kungörelse om bekämpningsplan mot flyghavre i Östergötlands län beslutad den 9 maj 2001 av Statens jordbruksverk och införd i Östergötlands läns författningssamling med nr 05FS 2001:10.

text: - Kungörelse om bekämpningsplan mot flyghavre i Västmanlands län beslutad den 7 maj 2001 av Statens jordbruksverk och införd i Västmanlands läns författningssamling med nr 19FS 2001:15.

text: MATS PERSSON

text: Anita Andersson (Växtodlingsenheten)


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1998:88) om systemet med importoch exportlicenser och förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter

text: Ansöka n om importlicens skall göras på blankett E4.1.1 och ges in till Statens jordbruksverk, 551 82 Jönköping. Vid ansökan om förmånsbehandling skall i förekommande fall kvotnummer anges.

text: Ansökan om licens om aktiv förädling (AF-licens) skall göras på blankett E4.33 och ges in till Statens jordbruksverk, 551 82 Jönköping.

text: Ansökan om exportlicens skall göras på blankett E4.2.1 och ges in till Statens jordbruksverk, 551 82 Jönköping.

text: Ansökan om bidragslicens skall göras på blankett E4.3.1 och ges in till Statens jordbruksverk, 551 82 Jönköping. (

text: SJVFS 1999:140

text: Ansökan om licens får i enlighet med

text: artikel 13 i förordning (EG) nr 1291/2000

text: och

text: artikel 5 i förordning (EG) nr 1488/2001

text: inlämnas via skriftlig telekommunikation eller ele ktroniskt meddelande, om ansökan innehåller alla upplysningar som skulle ha funnits med på en tryckt blankett om sådan använts. ( ).

text: Vid ansökan om förmånsbehandling skall tidigare import styrkas genom ingivande av 1. faktura och enhetsdokumentets exemplar 8, 2. kopia av tullräkning och kopia av enhetsdokumentet, eller 3. annan handling som Statens jordbruksverk godkänner.

text: Övriga bestämmelser

text: I de fall licensen skall användas i ett annat EU -land än Sverige skall licensinnehavaren hos Jordbruksverket begära en licens utskriven på papper.

text: Beträffande import- och exportlicenser gäller att endast ett licensnummer per varupost får anges på tulldeklarationen eller, i före kommande fall, i ansökan om exportbidrag. Om en sändning skall

text: 5 EGT L 196, 20.7.2000, s. 9 (Celex 32000R1488).

text: avskrivas på flera licenser anges licensnummer med tillhörande kvantitet i var sin varupost. Beträffande bidragslicenser gäller att numret på den eller de licenser som skall avskrivas skall anges i fält 42 i ansökan om exportbidrag. Om flera licenser skall avskrivas, skall numren på licenserna anges i den turordning avskrivning skall göras. (

text: SJVFS 1999:140

text: 6 7 § Begäran om frisläppande av säkerhet för licens som överförts till Tullverkets datasystem, eller som förvaras som en datafil hos Jordbruksverket, skall göras hos Jordbruksverket med angivande av licensnummer. I annat fall skall utnyttjad licens åtföljas av en sådan begäran. ( ).

text: För licenser som överförts till Tullverkets datasystem eller som finns i Jordbruksverkets datafil behöver de bevis som avses i

text: artikel 35.4 a

text: första strecksatsen i förordning

text: (EG) nr 1291/2000

text: inte uppvisas . ( ).

text: För att bekräfta utförsel av C-socker, C-isoglukos och C-inulinsirap enligt förordning

text: (EEG) nr 2670/81

text: samt av potatisstärkelse enligt förordning

text: (EEG) nr 1868/94

text: (s.k. C-stärkelse) utanför kvotsystemet skall ett ifyllt original av kontrollexemplar T5 ges in till exporttullkontoret. Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelsen i första stycket. ( ).

text: Exportlicens krävs inte om de förutsättningar som anges i

text: artikel 5.3 i förordning (EG) nr 1291/2000

text: är uppfyllda. ( ).

text: 7 Denna författning träder i kraft den 2 september 1998, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1997:37

text: ) om systemet med importoch exportlicenser och förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter skall upphöra att gälla.

text: 8 Denna författning träder i kraft den 1 februari 2000.

text: 6 Senaste lydelse

text: SJVFS 1999:140

text: . 7

text: SJVFS 1998:88

text: . 8

text: SJVFS 1999:140

text: 9 Denna författning träder i kraft den 15 november 2001. INGBRITT IRHAMMAR Stig Wingård (Utredningsenheten)

text: SJVFS 2001:92


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om statistisk undersökning av näringsidkares innehav av nötkreatur och svin

text: Uppgifter till den statistiska undersökningen av näringsidkares innehav av nötkreatur och svin skall på begäran lämnas till Statistiska centralbyrån (SCB) av 1. den näringsidkare som brukar sammanlagt mer än 2,0 hektar åkermark och innehar nötkreatur eller svin, eller 2. den näringsidkare som äger en djurbesättning som någon gång under innevarande år omfattat minst 50 kor, eller minst 250 nötkreatur, eller minst 50 suggor, eller minst 250 svin.

text: De uppgifter som skall lämnas framgår av blanketten ”Djurräkning den 3 december 2001” som utgör bilaga till denna författning och skall avse näringsidkarens innehav av nötkreatur och svin per den 3 december 2001. Uppgifterna skall ha inkommit till SCB senast den 12 december 2001. Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket besluta att uppgifterna skall lämnas vid ett senare tillfälle.

text: Denna författning träder i kraft den 26 november 2001.

text: MATS PERSSON

text: Per Eklund (Statistikenheten)

text: Jfr

text: rådets direktiv 93/23/EEG

text: (EGT 149, 21.6.1993, s. 1, Celex 31993L0023),

text: rådets direktiv 93/24/EEG

text: (EGT 149, 21.6.1993, s. 5, Celex 31993L0024), senast ändrade genom

text: rådets direktiv 97/77/EG

text: (EGT 010, 16.1.1998, s. 28, Celex 31997L0077).

text: Bilaga


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1994:224) om införsel av får och getter

text: Dessa föreskrifter avser införsel av får och getter. Införsel får endast ske från länder inom Europeiska unionen (EU), och från Norge, samt de tredje länder som anges i bilaga 1 till dessa föreskrifter. Bestämmelser om avgifter finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1998:19

text: ) om avgifter för handläggning av ärenden enligt förordningen (

text: ) om införsel av levande djur m.m. Bestämmelser om införsel från tredje land finns även i tullagstiftningen. Bestämmelser om anmälan till Tullverket vid införsel från ett annat land inom EU finns i lagen (

text: ) om Tullverkets befogenheter vid Sveriges gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen. Bestämmelser om hur djuren skall märkas efter införsel finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:190

text: ) om märkning och registrering av djur. (

text: SJVFS 2000:21

text: 1 Jfr

text: rådets direktiv 91/68/EEG av den 28 januari 1991

text: om djurhälsovillkor för handeln med får och getter inom gemenskapen (EGT nr L 46, 19.2.1991, s. 19, Celex 31991L0068) senast ändrad genom Europaparlamentet och

text: rådets direktiv 2001/10/EG av den 22 maj 2001

text: om ändring av

text: rådets direktiv 91/68/EEG

text: vad gäller scrapie (EGT nr L 147, 31.5.2001, s. 41, Celex 32001L0010). 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2000:21

text: Saknr J 20

text: Definitioner

text: Vid tillämpning av dessa föreskrifter avses med djur avsedda för slakt: får eller getter som är avsedda för omedelbar slakt, djur avsedda för avel eller uppfödning för slakt (göddjur): andra får och getter än de som är avsedda för slakt eller för vetenskapligt bruk, transitering: transport genom landet av sändning som står under tullkontroll, samt tullplats: plats där det finns tullkontor. (

text: SJVFS 2000:21

text: Importören skall vara registrerad hos Statens jordbruksverk. Ansökan om registrering skall ske på fastställd blankett och vara Jordbruksverket tillhanda senast 30 dagar före första beräknade införseltillfället. Registreringen gäller under ett år.

text: Föranmälan

text: Importören skall senast en arbetsdag före sändningens ankomst anmäla införsel från land inom EU, eller från Norge, till Jordbruksverket. Vid införsel från tredje land utom från Norge, skall anmälan ske till gränskontrollveterinären på införselorten senast en arbetsdag före sändningens ankomst. (

text: SJVFS 2000:21

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2000:21

text: Gränskontroll

text: Införsel från tredje land, utom från Norge, får endast ske vid gränskontrollstation på de införselorter som anges i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1999:134

text: ) om veterinära kontroller av levande djur som förs in från tredje land till Europeiska unionen (EU) och Norge. (

text: SJVFS 2000:21

text: Vid införsel av djur för avel och produktion får inga klövbärande djur lämna mottagarbesättningen inom 30 dagar från införseltillfället. Undantag medges för slakt efter tillstånd från officiell veterinär.

text: Gränstrafik

text: Personer bosatta nära gränsen mot Finland och Norge får införa eller återinföra får och getter om dessa tillhör eller innehas av gränsbo och djuren är avsedda att under kortare tid gå på bete i gränsnära trakter.

text: 3 Blankett kan rekvireras från Statens jordbruksverk, 551 82 Jönköping.

text: Saknr 20

text: Transport m.m.

text: Under transporten skall får och getter avsedda för avel eller uppfödning för slakt ha hållits åtskilda från djur avsedda för slakt och från djur som inte uppfyller djurhälsokraven i dessa föreskrifter samt från andra klövbärande djur. (

text: SJVFS 2000:21

text: Djuren skall vid införsel åtföljas av ett hälsointyg utformat i en lighet med ett av Europeiska gemenskapernas råd fastställt formulär. In tyget skall utfärdas av en officiell veterinär. Intyget skall vara utfärdat inom 48 timmar före lastningen eller, vad gäller tredje land utom Norge, på dagen för lastningen av djuren. Intyget gäller i tio dagar och skall i original åtfölja djurtransporten till gränskontrollstationen eller destinationsorten. Det skall vara utfärdat på svenska och på minst ett i avsändarlandet officiellt språk och bestå av ett enda ark. Av intyget skall framgå att djure n uppfyller de hälsokrav som anges i dessa föreskrifter. Importören skall under minst sex månader behålla de intyg som åtföljer sändningen och på begäran uppvisa dem för en officiell veterinär. (

text: SJVFS 2000:21

text: Djur som är avsedda för avel skall vid införseln åtföljas av ett härstamningsbevis i enlighet med de regler som har uppställts av Europeis ka gemenskapernas kommission. (

text: SJVFS 1997:121

text: Djurhälsokrav m.m.

text: Införsel får inte ske av djur som av hälsoskäl inte får saluföras i avsändarlandet. (

text: SJVFS 1997:121

text: Djuren 1. skall vara märkta på ett sådant sätt att de kan identifieras, 2. skall vara registrerade på ett sådant sätt att det går att spåra den ursprungliga anläggningen och anläggningar de passerat, 3. får inte ha företett kliniska tecken på sjukdom vid undersökning utförd inom 48 timmar före lastningen eller, vad gäller tredje land utom Norge, da gen för lastningen, 4. får inte härröra från eller ha varit i kontakt med djur från en anläggning som står under djurhälsorestriktioner, 5. får inte vara avsedda för slakt till följd av ett bekämpningsprogram för någon av de smittsamma sjukdomar som anges i bilaga 2 till dessa föreskrifter,

text: Saknr J 20

text: 6. får inte härröra från ett land där utbrott av mul- och klövsjuka har förekommit under de senaste två åren eller vaccination har skett mot sjukdomen de senaste tolv månaderna, samt 7. skall, vid införsel från tredje land, utom från Norge, uppfylla de ytterligare hälsovillkor som anges i hälsointyget. (

text: SJVFS 2000:21

text: Karantän

text: Vid införsel av får och getter skall djuren genomgå en karantänsbehandling enligt bilaga 3 till dessa föreskrifter. Bestämmelserna om karantän gäller inte vid införsel av djur som är födda i och sedan födseln har befunnit sig i Danmark eller Finland under förutsättning att de villkor som anges i bilaga 3 till dessa föreskrifter är uppfyllda. (

text: SJVFS 1997:121

text: Djur avsedda för avel eller uppfödning för slakt skall härröra från en anläggning som är officiellt brucellosfri (Brucella melitensis) eller 1. härröra från en anläggning som är brucellosfri, 2. inte vara vaccinerade mot brucellos under de senaste två åren med undantag av hondjur som är äldre än två år, som får ha vaccinerats före sju månaders ålder, samt 3. ha varit isolerade under officiell kontroll och under isoleringstiden ha genomgått två brucellostester med sex veckors mellanrum med negativt resultat. (

text: SJVFS 1997:121

text: Vid införsel från land inom EU, och från Norge, skall får och getter avsedda för avel eller uppfödning för slakt vara födda och sedan födseln ha befunnit sig i ett land inom EU eller i Norge. Vid införsel från tredje land, utom från Norge, skall får och getter avsedda för avel eller uppfödning för slakt på avsändningsdagen ha vistats i avsändarlandet under minst sex månader eller sedan födseln. (

text: SJVFS 2000:21

text: Djur avsedda för avel

text: Djur avsedda för avel skall komma från en anläggning där klinis ka fall av följande sjukdomar inte har diagnostiserats: 1. Smittsam agalakti (Mycoplasma agalactie, Mycoplasma capricolum, Mycoplasma mycoides var. mycoides, typ LC) under de senaste sex månaderna, 2. Paratuberkulos och pseudotuberkulos (kaseös lymfadenit) under de senaste tolv månaderna, och 3. Pulmonär adenomatos, maedi/visna och caprin artrit och encefalit (CAE) under de senaste tre åren. Vad gäller maedi/visna och CAE kan

text: Saknr 20 denna tidsperiod reduceras till tolv månader under förutsättning att samt liga infekterade djur har slaktats och att återstående djur har genomgått två tester avseende dessa sjukdomar med negativt resultat. Djuren får heller inte ha varit i kontakt med djur från en anläggning som inte uppfyller de villkor som anges i första stycke t. Ägaren till den anläggning djuren kommer från skall skriftligen, till intygsskrivande veterinär, försäkra att det inte har funnits omständigheter som tyder på att de sjukdomar som anges i första stycket har förekommit. (

text: SJVFS 1997:121

text: har upphävts genom ( ).

text: Baggar avsedda för avel skall 1. härröra från en besättning där inga fall av smittsam epididymit (Brucella ovis) har diagnosticerats under de senaste tolv månaderna, 2. ha befunnit sig på anläggningen under 60 dagar fö re avsändandet, samt 3. högst 30 dagar före avsändandet med negativt resultat ha genomgått en serologisk test avseende smittsam epididymit. (

text: SJVFS 1997:121

text: Djur avsedda för slakt

text: Vid införsel från land inom EU, och från Norge, skall få r och getter avsedda för slakt vara födda och sedan födseln ha befunnit sig i ett land inom EU eller i Norge. Vid införsel från tredje land, utom från Norge, skall får och getter avsedda för slakt på avsändningsdagen ha vistats i avsändarlandet under minst tre månader eller sedan födseln. (

text: SJVFS 2000:21

text: Djur avsedda för slakt skall efter införseln föras direkt till slakteri för att slaktas omgående. (

text: SJVFS 1997:121

text: Transitering

text: Tillstånd krävs för transitering genom Sverige av djur som inte uppfyller de hälsokrav som anges i dessa föreskrifter. Ansökan om tillstånd skall vara Jordbruksverket tillhanda senast 30 dagar före transitering. Vid transitering skall sändningen föras in via tullplats. (

text: SJVFS 1997:121

text: Bestämmelser om Tullverkets övervakning av införsel av djur till landet finns i förordningen (

text: ) om införsel av levande djur m.m. (

text: SJVFS 2000:21

text: Saknr J 20 20 § Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från dessa föreskrifter. (

text: SJVFS 1997:121

text: ). ------------------------- Denna författning träder i kraft den dag Jordbruksverket bestämmer. Genom författningen upphävs Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:115

text: ) om införsel av får och getter från länder som ingår i Europeiska ekonomiska samarbetesområdet (EES). ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 juli 1995. -------------------------- Denna författning träder i kraft den 29 december 1997. -------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 april 2000. -------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 april 2002.

text: MATS PERSSON

text: Peter Fomin (Smittskyddsenheten)

text: SJVFS 1994:224

text: . 5

text: SJVFS 1995:92

text: . 6

text: SJVFS 1997:121

text: . 7

text: SJVFS 2000:21

text: . 8

text: SJVFS 2002:10

text: Saknr 20

text: Bilaga 1 Införsel av får och getter får ske från följande tredje länder under förutsättning att de villkor som anges i dessa föreskrifter är uppfyllda.

text: Chile Canada* Grönland Island Kroatien* Malta Nya Zeeland Polen Rumänien Slovakien Schweiz Tjeckien Ungern

text: Djur avsedda för slakt

text: Canada * Estland Island Kroatien* Lettland Litauen Malta Nya Zeeland Polen Rumänien Schweiz Slovakien Slovenien Tjeckien Ungern

text: 9 Jfr.

text: kommissionens beslut 93/198/EEG av den 17 februari 1993

text: om djurhälsovillkor och hälsointyg för import från tredje land av tamdjur av får och getter (EGT nr L 86, 6.4.1993, s. 34, Celex 31993D0198) ändrad genom

text: kommissionens beslut 97/231/EG

text: (EGT nr L 93, 8.4.1997, s. 22, Celex 31997D0231),

text: kommissionens beslut 97/232/EG av den 3 mars 1997

text: om att upprätta en förteckning över de tredje länder från vilka medlemsstaterna får importera får och getter (EGT nr L 93, 8.4.1997, s. 43, Celex 31997D0232).

text: Saknr J 20

text: *Regionalisering: Canada: införsel får inte ske från Okanagan Valley regionen i British Columbia. Kroatien: införsel får inte ske från Sisacko -Moslavacka, Karlovacka, Licko -Senjska, Brodsko-Posavska, Zadarsko-Kninska, Osjecko-Baranjska, Sibenska, Vukovarsko-Srijemska, Splitsko-Dalmatinska och Dubrovacko-Neretvanska. (

text: SJVFS 2000:21

text: Saknr 20

text: Bilaga 2 Smittsamma sjukdomar

text: ∗ Mul- och klövsjuka (FMD) ∗ Boskapspest ∗ Pest hos mindre idisslare (PPR) ∗ Vesikulär stomatit (VS) ∗ Blue tongue ∗ Afrikansk hästpest (AHS) ∗ Koppor hos får och get ∗ Lumpy skin disease ∗ Rift valley fever ∗ Elakartad lungsjuka hos nötkreatur ∗ Brucellos (Brucella melitensis) ∗ Smittsam epididymit (Brucella ovis) ∗ Mjältbrand ∗ Rabies

text: Saknr J 20

text: Bilaga 3 Karantän

text: Nedanstående undersökningar skall utföras i en karantän godkänd av Jordbruksverket. Djuren skall under tullkontroll transporteras direkt från införselorten till karantänen. För tullkontoret på införselorten skall uppvisas skriftlig bekräftelse utvisande att karantänen är godkänd av Jordbruksverket och att plats finns för ifrågavarande djur. Djuren skall stanna kvar i karantän till dess resultaten av nedanstående undersökningar är klara för samtliga tillsammans isolerade djur och utvisar att undersökt sjukdom inte har konstaterats. Karantänen hävs genom beslut av Jordbruksverket efter slutrapport från karantänsveterinären. Efter godkänd karantänsbehandling får djuren föras in i landet. Vid införsel av djur som är födda i och sedan födelsen befunnit sig i Danmark eller Finland får karantänsvistelsen ersättas av en isolering i avsändarlandet under förutsättning att dokumentation kan uppvisas att nedanstående krav avseende paratuberkulos är uppfyllda.

text: Undersökningar

text: Paratuberkulos

text: Djuren skall undersökas med avseende på förekomst av paratuberkulos i faeces med slutlig avläsning tidigast sex månader från provtagningstillfället. Träckprov avseende paratuberkulos skall uttas tidigast vid ett års ålder.

text: Exportdjuret samt övriga djur i den besättning varifrån det härrör skall, såvitt känt, ha varit fria från paratuberkulos de senaste fem åren. Om så inte är fallet skall undersökningen upprepas två gånger med tre månader mellan varje provtagningstillfälle.

text: Djuren skall minst tre månader efter varje träckprovtagning underkastas serologisk undersökning avseende paratuberkulos.

text: Undersökningen kan utföras i karantän eller påbörjas före införseln till Sverige under förutsättning att exportdjuren står isolerade under veterinär övervakning från provtagning och fram till exporttillfället utan kontakt med andra djur.

text: Saknr 20 I de fall exportdjuren är under ett år kan träck- och serologisk provtagning enligt ovan ske på moderdjuret samt tio av de djur över ett års ålder som stått längst i besättnin gen. I detta fall skall serologisk undersökning också utföras på de djur avsedda för export som är under ett år.

text: I de fall undersökningen påbörjas i avsändarlandet, skall för karantänsveterinären uppvisas ett av officiell veterinär i avsändarlandet, inom tio dagar före utförseln, utfärdat intyg utvisande följande: Djurens identitet, att djuren stått isolerade under veterinär övervakning i avsändarlandet från provtagning till exporttillfället utan kontakt med andra djur, att, i de fall endast en paratuberkulosodling utförs, exportdjuren samt övriga djur i den besättning varifrån de härrör, såvitt känt, har varit fria från paratuberkulos under de senaste fem åren.

text: I de fall undersökningen avslutas under isolering i avsändarlandet skall intyget uppvisas för en officiell veterinär före insättning i mottagarbesättningen. Intyget skall då även innehålla följande uppgift: att paratuberkulosundersökningarna utvisat negativt resultat för samtliga tillsammans isolerade djur.

text: Mycoplasma

text: Andra djur än sådana som är födda i och sedan födelsen har befunnit sig i Danmark eller Finland, skall undersökas avseende mycoplasma agalactie, dels genom odling, dels genom blodprovsundersökning. Undersökningen skall utföras tidigast efter två veckor i karantänen. (

text: SJVFS 2000:21