title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet elprojektering i gymnasieskolan

text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: Ämnesplanen för ämnet elprojektering finns i bilagan till dessa föreskrifter.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jan Sydhoff

text: Bilaga

text: Elprojektering

text: Ämnt elprojektering behandlar den arbetsprocess där man projekterar och dokumenterar elanläggningar. I projektering ingår det utrednings- och förberedelsearbete som föregår det operativa genomförandet av en insats. Ämnet elprojektering får bara anordnas av skolor som av Skolverket har beviljats försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet elprojektering ska syfta till att eleverna utvecklar förståelse av processen när elanläggningar planeras, projekteras, konstrueras och dokumenteras. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur elinstallationer utförs och projekteras samt förståelse av den tekniska utvecklingen inom teknikområdet och samspelet mellan teknik och människa. Undervisningen ska även belysa hur installationer och projekteringar genomförs med hänsyn till miljö, tillgänglighet och säkerhet. Dessutom ska den bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om väl fungerande och störningsfri elförsörjning samt om hur de störningar som finns inom elnätet minimeras eller motverkas. Därutöver ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om bestämmelser, standarder och normer inom teknikområdet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att dokumentera installationer i olika miljöer samt att kommunicera kring förslag och lösningar i projekteringsarbeten. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att arbeta med datorstödda applikationer och kommunicerande system. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att arbeta i projekt med koppling till planerade och pågående byggprojekt med tillhörande elanläggning och installationer.

text: Undervisningen i ämnet elprojektering ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande:

text: 1. Förmåga att planera, projektera, konstruera och dokumentera el- och teletekniska anläggningar. 2. Kunskaper om hur elanläggningar är uppbyggda med hänsyn till säkerhet, tillgänglighet och miljö. 3. Kunskaper om författningar, föreskrifter, anvisningar och standarder gällande el- och teleanläggningar. 4. Kunskaper om dimensionering av ledningssystem och skydd. 5. Kunskaper om kommunicerande system i dator- och medianät, telefoni och trådlös kommunikation. 6. Kunskaper om installation, driftsättning och underhåll av el- och teleanläggningar. 7. Färdigheter i att framställa, tolka och använda ritningar och scheman.

text: 8. Färdigheter i att hantera datorbaserade applikationer inom området. 9. Förmåga att kommunicera kring egna och andras förslag och lösningar i samband med projekteringsarbetet.

text: Kurser i ämnet

text: Installationer, 100 poäng, som bygger på kursen praktisk ellära. Projektering, 200 poäng, som bygger på kursen praktisk ellära.

text: Installationer, 100 poäng

text: Kurskod: ELPINS0

text: Kursen installationer omfattar punkterna 2–3 och 5–7 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll:

text: • Abonnentanläggningar såväl utom- som inomhus. • Elkvalitet i form av störningsfri och fungerande elförsörjning. • Energiprestanda med utgångspunkt i energieffektivitet. • Teleinstallationer för till exempel drift och övervakning, passagekontroll och datanät. • Kommunicerande system, till exempel dator- och medianät, telefoni och trådlös kommunikation. • Regelverk och standarder. • Ritnings- och schemaläsning. • Enlinjescheman med komponenters funktion och symbol. • Ritningskonstruktion.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för hur elanläggningar är uppbyggda med hänsyn till säkerhet, tillgänglighet och miljö. Dessutom redogör eleven översiktligt för författningar, föreskrifter, anvisningar och standarder gällande elanläggningar. Eleven redogör översiktligt för hur system för dator- och medianät, telefoni och trådlös kommunikation är uppbyggda och fungerar. Dessutom redogör eleven översiktligt för hur el- och teleanläggningar installeras, driftsätts och underhålls. Eleven framställer, tolkar och använder i samråd med handledare ritningar och scheman. Inför arbetet väljer eleven med viss säkerhet lämpliga metoder. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för hur elanläggningar är uppbyggda med hänsyn till säkerhet, tillgänglighet och miljö. Dessutom redogör eleven utförligt för författningar, föreskrifter, anvisningar och standarder gällande elanläggningar. Eleven redogör utförligt för hur system för dator- och medianät, telefoni och trådlös kommunikation är uppbyggda och fungerar. Dessutom redogör eleven utförligt för hur el- och teleanläggningar installeras, driftsätts och underhålls. Eleven framställer, tolkar och använder efter samråd med handledare ritningar och scheman. Inför arbetet väljer eleven med viss säkerhet lämpliga metoder. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur elanläggningar är uppbyggda med hänsyn till säkerhet, tillgänglighet och miljö. Dessutom redogör eleven utförligt för författningar, föreskrifter, anvisningar och standarder gällande elanläggningar. Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur system för dator- och medianät, telefoni och trådlös kommunikation är uppbyggda och fungerar. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för hur el- och teleanläggningar installeras, driftsätts och underhålls. Eleven framställer, tolkar och använder efter samråd med handledare ritningar och scheman. Inför arbetet väljer eleven med säkerhet lämpliga metoder. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Projektering, 200 poäng

text: Kurskod: ELPPRO0

text: Kursen projektering omfattar punkterna 1, 5 och 7–9 under rubriken Ämnets syfte, med särskild betoning på punkt 8.

text: Centralt innehåll

text: • Tekniska beskrivningar. • Beskrivningsteknik, till exempel för att formulera beställarens krav på den färdiga produkten och dess delar. • AMA EL-struktur, användningsform och funktion i en teknisk beskrivning. • Datorstödda applikationer anpassade för elområdet, till exempel cad. • Framställning av ritningar och scheman. • Dimensionering av ledningssystem och skydd. • Belysningsanläggningar. • Kommunicerande system för dator- och medianät, telefoni och trådlös kommunikation. • Miljöns betydelse vid elinstallationer för till exempel energieffektivitet, estetik, säkerhet och tillgänglighet. Arbetsmiljö. • Teknisk kommunikation och dokumentation inom teknikområdet. • Planering, projektering, konstruktion och dokumentation av el- och teleanläggningar.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven planerar, projekterar och konstruerar med datorstöd och i samråd med handledare el- och teleanläggningar. I planeringen tolkar eleven med viss säkerhet instruktioner, ritningar och underlag. Eleven redogör översiktligt för hur ledningssystem och skydd dimensioneras. Eleven utför med visst handlag konstruktions- och projekteringsarbeten, i enlighet med säkerhetsföreskrifter samt givna instruktioner och kravspecifikationer. Resultatet av arbetet är tillfredsställande utifrån givna kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med viss säkerhet instruktioner och tillverkningsunderlag och håller god ordning på arbetsplatsen. Dessutom använder eleven med viss säkerhet datorbaserade applikationer. Under arbetet upptäcker eleven eventuella problem som uppkommer och åtgärdar dem i samråd med handledare. När arbetsuppgiften är utförd gör eleven en enkel dokumentation av arbetsprocessen och resultatet. Eleven samarbetar i sitt arbete med andra samt för enkla resonemang om andras lösningar i samband med projekteringsarbetet. Eleven redogör översiktligt för arbetsprocessen, resultatet, eventuella avvikelser från specifikationen samt den egna arbetsinsatsen. Dessutom utvärderar eleven sitt arbete och resultat med enkla omdömen. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven planerar, projekterar och konstruerar med datorstöd och efter samråd med handledare el- och teleanläggningar. I planeringen tolkar eleven med viss säkerhet instruktioner, ritningar och underlag. Eleven redogör utförligt för hur ledningssystem och skydd dimensioneras. Eleven utför med gott handlag konstruktions- och projekteringsarbeten, i enlighet med säkerhetsföreskrifter samt givna instruktioner och kravspecifikationer. Resultatet av arbetet är tillfredsställande utifrån givna kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med viss säkerhet instruktioner och tillverkningsunderlag och håller god ordning på arbetsplatsen. Dessutom använder eleven med viss säkerhet datorbaserade applikationer. Under arbetet upptäcker eleven eventuella problem som uppkommer och åtgärdar dem efter samråd med handledare. När arbetsuppgiften är utförd gör eleven en noggrann dokumentation av arbetsprocessen och resultatet. Eleven samarbetar i sitt arbete med andra samt för välgrundade resonemang om andras lösningar i samband med projekteringsarbetet. Eleven redogör utförligt för arbetsprocessen, resultatet, eventuella avvikelser från specifikationen samt den egna arbetsinsatsen. Dessutom utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven planerar, projekterar och konstruerar med datorstöd och efter samråd med handledare el- och teleanläggningar. I planeringen tolkar eleven med säkerhet instruktioner, ritningar och underlag. Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur ledningssystem och skydd dimensioneras. Eleven utför med mycket gott handlag konstruktions- och projekteringsarbeten, i enlighet med säkerhetsföreskrifter samt givna instruktioner och kravspecifikationer. Resultatet av arbetet är gott utifrån givna kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med säkerhet instruktioner och tillverkningsunderlag och håller god ordning på arbetsplatsen. Dessutom använder eleven med säkerhet datorbaserade applikationer. Under arbetet upptäcker eleven eventuella problem som uppkommer och åtgärdar dem efter samråd med handledare. När arbetsuppgiften är utförd gör eleven en noggrann och utförlig dokumentation av arbetsprocessen och resultatet. Eleven samarbetar i sitt arbete med andra samt för välgrundade och nyanserade resonemang om andras lösningar i samband med projekteringsarbetet.

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för arbetsprocessen, resultatet, eventuella avvikelser från specifikationen samt den egna arbetsinsatsen. Dessutom utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

type: stycke

type: paragraf

text: Ämnesplanen för ämnet hippologi finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jan Sydhoff

text: SKOLFS 2022:143

text: Bilaga

text: Hippologi

type: rubrik

text: Ämnet hippologi behandlar hästen som biologisk varelse, samspelet mellan häst och människa samt hästens användning inom till exempel hästsport, fritidsverksamhet, rehabilitering och natur- och landskapsvård. Ämnet behandlar också hästens domesticering och historiska utveckling och användning. I ämnet ingår hästens etologi, anatomi, fysiologi, näringsbehov, hälsa samt reproduktion och avel. Dessutom behandlas etiska ställningstaganden samt lagar och andra bestämmelser som reglerar hästhållning.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet hippologi ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper för vidare naturvetenskapliga studier inom de vetenskapsområden som rör djur. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hästens biologi och naturliga beteende. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att iaktta och tolka hästars beteende, utveckling, välmående och hälsa. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hästens träning och träningsfysiologi samt kunskaper om samspelet mellan människa och häst. Undervisningen ska bidra till att eleverna kan analysera och värdera etiska frågor och ställningstaganden kring hästhållning ur både naturvetenskapligt och samhällsvetenskapligt perspektiv. Undervisningen ska innefatta naturvetenskapliga arbetsmetoder som att formulera och söka svar på frågor, göra systematiska observationer, planera och utföra experiment och fältstudier samt bearbeta, tolka och kritiskt granska resultat och information. I undervisningen ska eleverna ges tillfälle att presentera och argumentera kring resultat och slutsatser. Eleverna ska även ges möjligheter att använda datorstödd utrustning för insamling, simulering, beräkning, bearbetning och presentation av data.

text: Undervisningen i ämnet hippologi ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om hästen som biologisk varelse omfattande etologi, anatomi och fysiologi, näringsbehov, hälsa samt reproduktion och avel. Kunskaper om vilka krav på miljön hästen som biologisk varelse ställer. 2. Kunskaper om samspelet mellan människa och häst samt hästens roll i samhället. 3. Förmåga att iaktta och tolka hästars utveckling, rörelse, utseende och beteende. 4. Förmåga att använda begrepp, tillämpa teorier, modeller och metoder inom hippologi. 5. Förmåga att analysera och söka svar på ämnesrelaterade frågor samt att identifiera, formulera och lösa problem. Förmåga att reflektera över och värdera valda strategier, metoder och resultat.

text: SKOLFS 2022:143

text: Kurser i ämnet

text: Hippologi – anatomi och fysiologi, 100 poäng, som bygger på kursen biologi 2. Hippologi – avel och hästens hälsa, 100 poäng, som bygger på kursen biologi 2. Hippologi – etologi, 100 poäng, som bygger på kursen biologi 2.

text: Kurskod: HIOHIP0

text: Kursen hippologi – anatomi och fysiologi omfattar punkterna 1–7 under rubriken Ämnets syfte, med betoning på hästens näringsfysiologi, utfodring och träningsfysiologi.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Hästens exteriör och signalement. – Hästens anatomi och fysiologi. Organsystem och deras byggnad, funktion och samspel hos hästen. Hormonsystemets och nervsystemets reglering av hästen. Hovens anatomi och fysiologi. Hästens tillväxt och utveckling från föl till fullvuxen individ. Hästens rörelsemekanik. – Näringsfysiologi, näringslära och hästens utfodring. – Fodermedel, sammansättning, sorter, kvalitet och hygien samt foderstater. – Grovfoder från vall till utfodring, näringsinnehåll och foderkvalitet. – Kraftfoder, sammansättning, näringsämnenas funktion och kvalitet. – Strömedel, funktion, kvalitet och sammansättning. – Olika raser och rasegenskaper samt deras användningsområden. – Hästens reaktion på träning – träningsfysiologi. – Begrepp, teorier, modeller och metoder inom kunskapsområdet och hur dessa har vuxit fram. – Planering, genomförande och utvärdering av experiment och undersökningar. Prövning av hypoteser. Analys av metodval, arbetsprocess och felkällor. – Naturvetenskapliga presentationer, till exempel rapporter, reportage och seminarier. – Lagar och andra bestämmelser, till exempel djurskydds-, arbetsmiljö- och miljölagstiftning relevant för verksamheten.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: SKOLFS 2022:143

text: Eleven redogör översiktligt för hästen som biologisk varelse och för samspelet mellan människa och häst. Eleven iakttar och tolkar hästars utveckling, rörelse och utseende med tillfredsställande resultat. Eleven analyserar och söker svar på enkla frågor med tillfredsställande resultat. Eleven använder med viss säkerhet begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder för att söka svar på frågor samt för att beskriva och exemplifiera företeelser inom hästens anatomi och fysiologi. Utifrån något exempel redogör eleven översiktligt för hur modeller och teorier inom området utvecklas. Eleven planerar och genomför i samråd med handledare fältstudier och undersökande arbete på ett tillfredsställande sätt. I arbetet hanterar eleven hästar, material och utrustning på ett säkert sätt. Vidare tolkar eleven sina resultat, utvärderar sina metoder med enkla omdömen och motiverar sina slutsatser med enkla resonemang. Eleven diskuterar översiktligt frågor som rör hippologi. I diskussionerna för eleven fram enkla argument och redogör översiktligt för konsekvenser av något tänkbart ställningstagande. Eleven använder med viss säkerhet naturvetenskapliga uttrycks- och presentationsformer och anpassar till viss del sin kommunikation till syfte och sammanhang. Dessutom använder eleven olika typer av källor och gör enkla bedömningar av informationens och källornas trovärdighet och relevans. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för hästen som biologisk varelse och för samspelet mellan människa och häst. Eleven iakttar och tolkar hästars utveckling, rörelse och utseende med tillfredsställande resultat. Eleven analyserar och söker svar på frågor med tillfredsställande resultat. Eleven använder med viss säkerhet begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder för att söka svar på frågor och för att beskriva och exemplifiera företeelser inom hästens anatomi och fysiologi. Utifrån några exempel redogör eleven utförligt för hur modeller och teorier inom området utvecklas. Eleven planerar och genomför efter samråd med handledare fältstudier och undersökande arbete på ett tillfredsställande sätt. I arbetet hanterar eleven hästar, material och utrustning på ett säkert sätt. Vidare tolkar eleven sina resultat, utvärderar sina metoder med nyanserade omdömen och motiverar sina slutsatser med välgrundade resonemang.

text: SKOLFS 2022:143

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för hästen som biologisk varelse och för samspelet mellan människa och häst. Eleven iakttar och tolkar hästars utveckling, rörelse och utseende med gott resultat. Eleven analyserar och söker svar på komplexa frågor med gott resultat. Eleven använder med säkerhet begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder för att söka svar på frågor samt för att beskriva och generalisera kring företeelser inom hästens anatomi och fysiologi. Utifrån flera exempel redogör eleven utförligt och nyanserat för hur modeller och teorier inom området utvecklas. Eleven planerar och genomför efter samråd med handledare fältstudier och undersökande arbete på ett tillfredsställande sätt. Dessutom hanterar eleven hästar, material och utrustning på ett säkert sätt. Vidare tolkar eleven sina resultat, utvärderar sina metoder med nyanserade omdömen och motiverar sina slutsatser med välgrundade och nyanserade resonemang.

text: Vid behov föreslår eleven också förändringar.

text: Eleven diskuterar utförligt och nyanserat komplexa frågor som rör hippologi. I diskussionerna för eleven fram välgrundade och nyanserade argument och redogör utförligt och nyanserat för konsekvenser av flera tänkbara ställningstaganden. Eleven föreslår också nya frågeställningar att diskutera. Eleven använder med säkerhet naturvetenskapliga uttrycks- och presentationsformer och anpassar till stor del sin kommunikation till syfte och sammanhang. Dessutom använder eleven olika typer av källor och gör välgrundade och nyanserade bedömningar av informationens och källornas trovärdighet och relevans. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Kurskod: HIOHIO0

text: Kursen hippologi – avel och hästens hälsa omfattar punkterna 1–7 under rubriken Ämnets syfte, med betoning på avelsarbete och hästens hälsa.

text: SKOLFS 2022:143

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Reproduktionsbiologi, genetik och nedärvning av olika egenskaper. – Avelsarbete. – Hästens hälsa, hälsofrämjande åtgärder som val av foder, träningsmetoder för muskeluppbyggnad och smittskydd. – Mikroorganismer och virus som förorsakar sjukdomar hos hästen, sjukdomssymtom och behandling. – Smittspridning, smittskydd och hygien samt förebyggande hälsovård. – Skador, hästens reaktion på skador och lämpliga behandlingsmetoder. – Observationer av hästars välbefinnande och hälsa. – Veterinärmedicinska termer och begrepp, teorier, modeller och metoder inom kunskapsområdet och hur dessa har vuxit fram. – Naturvetenskapliga presentationer, till exempel rapporter, reportage och seminarier. – Lagar och andra bestämmelser, till exempel djurskydds-, arbetsmiljö- och miljölagstiftning relevant för verksamheten.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för hästen som biologisk varelse och för samspelet mellan människa och häst. Eleven iakttar, undersöker och tolkar hästars välbefinnande och hälsa med tillfredsställande resultat. Eleven analyserar och söker svar på enkla frågor med tillfredsställande resultat. Eleven använder med viss säkerhet begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder för att söka svar på frågor samt för att beskriva och exemplifiera företeelser inom hästavel och hästars hälsa. Utifrån något exempel redogör eleven översiktligt för hur modeller och teorier inom området utvecklas. Eleven planerar och genomför i samråd med handledare fältstudier och undersökande arbete på ett tillfredsställande sätt. I arbetet hanterar eleven hästar, material och utrustning på ett säkert sätt. Vidare tolkar eleven sina resultat, utvärderar sina metoder med enkla omdömen och motiverar sina slutsatser med enkla resonemang. Eleven diskuterar översiktligt frågor inom hästavel och hästars hälsa. I diskussionerna för eleven fram enkla argument och redogör översiktligt för konsekvenser av något tänkbart ställningstagande. Eleven använder med viss säkerhet naturvetenskapliga uttrycks- och presentationsformer och anpassar till viss del sin kommunikation till syfte och sammanhang. Dessutom använder eleven olika typer av källor och gör enkla bedömningar av informationens och källornas trovärdighet och relevans. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: SKOLFS 2022:143

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för hästen som biologisk varelse och för samspelet mellan människa och häst. Eleven iakttar och tolkar hästars utveckling, rörelse och utseende med tillfredsställande resultat. Eleven analyserar och söker svar på frågor med tillfredsställande resultat. Eleven använder med viss säkerhet begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder för att söka svar på frågor och för att beskriva och exemplifiera företeelser inom hästavel och hästars hälsa. Utifrån några exempel redogör eleven utförligt för hur modeller och teorier inom området utvecklas. Eleven planerar och genomför efter samråd med handledare fältstudier och undersökande arbetet på ett tillfredsställande sätt. I arbetet hanterar eleven hästar, material och utrustning på ett säkert sätt. Vidare tolkar eleven sina resultat, utvärderar sina metoder med nyanserade omdömen och motiverar sina slutsatser med välgrundade resonemang. Eleven diskuterar utförligt frågor som rör hästavel och hästars hälsa. I diskussionerna för eleven fram välgrundade argument och redogör utförligt för konsekvenser av några tänkbara ställningstaganden. Eleven använder med viss säkerhet naturvetenskapliga uttrycks- och presentationsformer och anpassar till stor del sin kommunikation till syfte och sammanhang. Dessutom använder eleven olika typer av källor och gör välgrundade bedömningar av informationens och källornas trovärdighet och relevans. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för hästen som biologisk varelse och för samspelet mellan människa och häst. Eleven iakttar och tolkar hästars utveckling, rörelse och utseende med gott resultat. Eleven analyserar och söker svar på komplexa frågor med gott resultat. Eleven använder med säkerhet begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder för att söka svar på frågor samt för att beskriva och generalisera kring företeelser inom hästavel och hästars hälsa. Utifrån flera exempel redogör eleven utförligt och nyanserat för hur modeller och teorier inom området utvecklas.

text: SKOLFS 2022:143

text: Eleven diskuterar utförligt och nyanserat komplexa frågor som rör hästavel och hästars hälsa. I diskussionerna för eleven fram välgrundade och nyanserade argument och redogör utförligt och nyanserat för konsekvenser av flera tänkbara ställningstaganden. Eleven föreslår också nya frågeställningar att diskutera. Eleven använder med säkerhet naturvetenskapliga uttrycks- och presentationsformer och anpassar till stor del sin kommunikation till syfte och sammanhang. Dessutom använder eleven olika typer av källor och gör välgrundade och nyanserade bedömningar av informationens och källornas trovärdighet och relevans. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Hippologi – etologi, 100 poäng

text: Kurskod: HIOHIL0

text: Kursen hippologi – etologi omfattar punkterna 1–7 under rubriken Ämnets syfte, med betoning på hästens etologi och samspelet mellan människa och häst.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Hästens ursprung, hästens domesticering, dagens hästraser, deras exteriör och signalement samt hästens evolution. – Biologisk fördjupning inom vetenskapsområdet etologi med utgångspunkt från hästens etologi samt jämförande studier inom området. – Organisationer inom hästnäringen, hästens ekonomiska och sociala betydelse i dagens samhälle samt hästens historiska användning och betydelse. – Diskussioner om hästens betydelse i dagens och morgondagens samhälle. Utvecklingstendenser, hinder och möjligheter. – Tolkning av hästens beteende med utgångspunkt från kunskaper i etologi. Samspel mellan människa och häst. Hantering av hästar. – Begrepp, teorier, modeller och metoder inom kunskapsområdet och hur dessa har vuxit fram. – Källkritisk granskning, tolkning och värdering av information från olika medier och källor. – Planering och genomförande av fältstudier och observationer inom etologi samt formulering och prövning av hypoteser i samband med detta. – Naturvetenskapliga presentationer, till exempel rapporter, reportage och seminarier.

text: SKOLFS 2022:143

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för hästen som biologisk varelse samt för hästens roll i samhället. Eleven iakttar och tolkar hästars beteende med tillfredsställande resultat. Eleven analyserar och söker svar på enkla frågor med tillfredsställande resultat. Eleven använder med viss säkerhet begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder för att söka svar på frågor samt för att beskriva och exemplifiera företeelser inom etologi. Utifrån något exempel redogör eleven översiktligt för hur modeller och teorier inom området utvecklas. Eleven planerar och genomför i samråd med handledare fältstudier och undersökande arbete på ett tillfredsställande sätt. I arbetet hanterar eleven hästar, material och utrustning på ett säkert sätt. Vidare tolkar eleven sina resultat, utvärderar sina metoder med enkla omdömen och motiverar sina slutsatser med enkla resonemang. Eleven diskuterar översiktligt frågor som rör hippologi. I diskussionerna för eleven fram enkla argument och redogör översiktligt för konsekvenser av något tänkbart ställningstagande. Eleven använder med viss säkerhet vetenskapliga uttrycks- och presentationsformer och anpassar till viss del sin kommunikation till syfte och sammanhang. Dessutom använder eleven olika typer av källor och gör enkla bedömningar av informationens och källornas trovärdighet och relevans. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för hästen som biologisk varelse samt för hästens roll i samhället. Eleven iakttar och tolkar hästars beteende med tillfredsställande resultat. Eleven analyserar och söker svar på frågor med tillfredsställande resultat. Eleven använder med viss säkerhet begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder för att söka svar på frågor och för att beskriva och exemplifiera företeelser inom etologi. Utifrån några exempel redogör eleven utförligt för hur modeller och teorier inom området utvecklas. Eleven planerar och genomför efter samråd med handledare fältstudier och undersökande arbete på ett tillfredsställande sätt. I arbetet hanterar eleven hästar, material och utrustning på ett säkert sätt. Vidare tolkar eleven sina resultat, utvärderar sina metoder med nyanserade omdömen och motiverar sina slutsatser med välgrundade resonemang. 9

text: SKOLFS 2022:143

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för hästen som biologisk varelse samt för hästens roll i samhället. Eleven iakttar och tolkar hästars beteende med gott resultat. Eleven analyserar och söker svar på komplexa frågor med gott resultat. Eleven använder med säkerhet begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder för att söka svar på frågor samt för att beskriva och generalisera kring företeelser inom etologi. Utifrån flera exempel redogör eleven utförligt och nyanserat för hur modeller och teorier inom området utvecklas. Eleven planerar och genomför efter samråd med handledare fältstudier och undersökande arbete på ett tillfredsställande sätt. Dessutom hanterar eleven hästar, material och utrustning på ett säkert sätt. Vidare tolkar eleven sina resultat, utvärderar sina metoder med nyanserade omdömen och motiverar sina slutsatser med välgrundade och nyanserade resonemang.

text: Eleven diskuterar utförligt och nyanserat komplexa frågor som rör hippologi. I diskussionerna för eleven fram välgrundade och nyanserade argument och redogör utförligt och nyanserat för konsekvenser av flera tänkbara ställningstaganden. Eleven föreslår också nya frågeställningar att diskutera. Eleven använder med säkerhet vetenskapliga uttrycks- och presentationsformer och anpassar till stor del sin kommunikation till syfte och sammanhang. Dessutom använder eleven olika typer av källor och gör välgrundade och nyanserade bedömningar av informationens och källornas trovärdighet och relevans. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet hippologi i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jan Sydhoff

text: Bilaga

text: Hippologi

text: Ämnets syfte

text: 5. Förmåga att analysera och söka svar på ämnesrelaterade frågor samt att identifiera, formulera och lösa problem. Förmåga att reflektera över och värdera valda strategier, metoder och resultat. 6. Förmåga att planera, genomföra, tolka och redovisa fältstudier, experiment och observationer samt förmåga att hantera det material och den utrustning som används. 7. Kunskaper om lagar och andra bestämmelser som rör hästar.

text: Kurser i ämnet

text: Kurskod: HIOHIP0

text: Centralt innehåll

text: • Hästens exteriör och signalement. • Hästens anatomi och fysiologi. Organsystem och deras byggnad, funktion och samspel hos hästen. Hormonsystemets och nervsystemets reglering av hästen. Hovens anatomi och fysiologi. Hästens tillväxt och utveckling från föl till fullvuxen individ. Hästens rörelsemekanik. • Näringsfysiologi, näringslära och hästens utfodring. • Fodermedel, sammansättning, sorter, kvalitet och hygien samt foderstater. • Grovfoder från vall till utfodring, näringsinnehåll och foderkvalitet. • Kraftfoder, sammansättning, näringsämnenas funktion och kvalitet. • Strömedel, funktion, kvalitet och sammansättning. • Olika raser och rasegenskaper samt deras användningsområden. • Hästens reaktion på träning – träningsfysiologi. • Begrepp, teorier, modeller och metoder inom kunskapsområdet och hur dessa har vuxit fram. • Planering, genomförande och utvärdering av experiment och undersökningar. Prövning av hypoteser. Analys av metodval, arbetsprocess och felkällor. • Naturvetenskapliga presentationer, till exempel rapporter, reportage och seminarier. • Lagar och andra bestämmelser, till exempel djurskydds-, arbetsmiljö- och miljölagstiftning relevant för verksamheten. 3

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: sina resultat, utvärderar sina metoder med nyanserade omdömen och motiverar sina slutsatser med välgrundade resonemang. Eleven diskuterar utförligt frågor som rör hippologi. I diskussionerna för eleven fram välgrundade argument och redogör utförligt för konsekvenser av några tänkbara ställningstaganden. Eleven använder med viss säkerhet naturvetenskapliga uttrycks- och presentationsformer och anpassar till stor del sin kommunikation till syfte och sammanhang. Dessutom använder eleven olika typer av källor och gör välgrundade bedömningar av informationens och källornas trovärdighet och relevans. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Eleven diskuterar utförligt och nyanserat komplexa frågor som rör hippologi. I diskussionerna för eleven fram välgrundade och nyanserade argument och redogör utförligt och nyanserat för konsekvenser av flera tänkbara ställningstaganden. Eleven föreslår också nya frågeställningar att diskutera. Eleven använder med säkerhet naturvetenskapliga uttrycksoch presentationsformer och anpassar till stor del sin kommunikation till syfte och sammanhang. Dessutom använder eleven olika typer av källor och gör välgrundade och nyanserade bedömningar av informationens och källornas trovärdighet och relevans. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Kurskod: HIOHIO0

text: Centralt innehåll

text: • Reproduktionsbiologi, genetik och nedärvning av olika egenskaper. • Avelsarbete. • Hästens hälsa, hälsofrämjande åtgärder som val av foder, träningsmetoder för muskeluppbyggnad och smittskydd. • Mikroorganismer och virus som förorsakar sjukdomar hos hästen, sjukdomssymtom och behandling. • Smittspridning, smittskydd och hygien samt förebyggande hälsovård. • Skador, hästens reaktion på skador och lämpliga behandlingsmetoder. • Observationer av hästars välbefinnande och hälsa. • Veterinärmedicinska termer och begrepp, teorier, modeller och metoder inom kunskapsområdet och hur dessa har vuxit fram. • Naturvetenskapliga presentationer, till exempel rapporter, reportage och seminarier. • Lagar och andra bestämmelser, till exempel djurskydds-, arbetsmiljö- och miljölagstiftning relevant för verksamheten.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för hästen som biologisk varelse och för samspelet mellan människa och häst. Eleven iakttar och tolkar hästars utveckling, rörelse och utseende med resultat. Eleven analyserar och söker svar på frågor med 7

text: gott komplexa

text: gott resultat. Eleven använder med säkerhet begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder för att söka svar på frågor samt för att beskriva och generalisera kring företeelser inom hästavel och hästars hälsa. Utifrån flera exempel redogör eleven utförligt och nyanserat för hur modeller och teorier inom området utvecklas. Eleven planerar och genomför efter samråd med handledare fältstudier och undersökande arbete på ett tillfredsställande sätt. Dessutom hanterar eleven hästar, material och utrustning på ett säkert sätt. Vidare tolkar eleven sina resultat, utvärderar sina metoder med nyanserade omdömen och motiverar sina slutsatser med välgrundade och nyanserade resonemang.

text: Hippologi – etologi, 100 poäng

text: Kurskod: HIOHIL0

text: Centralt innehåll

text: • Hästens ursprung, hästens domesticering, dagens hästraser, deras exteriör och signalement samt hästens evolution. • Biologisk fördjupning inom vetenskapsområdet etologi med utgångspunkt från hästens etologi samt jämförande studier inom området. • Organisationer inom hästnäringen, hästens ekonomiska och sociala betydelse i dagens samhälle samt hästens historiska användning och betydelse. • Diskussioner om hästens betydelse i dagens och morgondagens samhälle. Utvecklingtendenser, hinder och möjligheter. • Tolkning av hästens beteende med utgångspunkt från kunskaper i etologi. Samspel mellan människa och häst. Hantering av hästar. • Begrepp, teorier, modeller och metoder inom kunskapsområdet och hur dessa har vuxit fram. 8 • Källkritisk granskning, tolkning och värdering av information från olika medier och källor.

text: • Planering och genomförande av fältstudier och observationer inom etologi samt formulering och prövning av hypoteser i samband med detta. • Naturvetenskapliga presentationer, till exempel rapporter, reportage och seminarier. • Lagar och andra bestämmelser, till exempel djurskydds-, arbetsmiljö- och miljölagstiftning samt lagstiftning som rör lastning och transport av hästar.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: exemplifiera företeelser inom etologi. Utifrån några exempel redogör eleven utförligt för hur modeller och teorier inom området utvecklas. Eleven planerar och genomför efter samråd med handledare fältstudier och undersökande arbete på ett tillfredsställande sätt. I arbetet hanterar eleven hästar, material och utrustning på ett säkert sätt. Vidare tolkar eleven sina resultat, utvärderar sina metoder med nyanserade omdömen och motiverar sina slutsatser med välgrundade resonemang. Eleven diskuterar utförligt frågor som rör hippologi. I diskussionerna för eleven fram välgrundade argument och redogör utförligt för konsekvenser av några tänkbara ställningstaganden. Eleven använder med viss säkerhet vetenskapliga uttrycks- och presentationsformer och anpassar till stor del sin kommunikation till syfte och sammanhang. Dessutom använder eleven olika typer av källor och gör välgrundade bedömningar av informationens och källornas trovärdighet och relevans. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven diskuterar utförligt och nyanserat komplexa frågor som rör hippologi. I diskussionerna för eleven fram välgrundade och nyanserade argument och redogör utförligt och nyanserat för konsekvenser av flera tänkbara ställningstaganden. Eleven föreslår också nya frågeställningar att diskutera. Eleven använder med säkerhet vetenskapliga uttrycks- och presentationsformer och anpassar till stor del sin kommunikation till syfte och sammanhang. Dessutom använder eleven olika typer av källor och gör välgrundade och nyanserade bedömningar av informationens och källornas trovärdighet och relevans. 10 När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet språk specialisering finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Jan Sydhoff

text: Bilaga

text: Språk specialisering

text: Ämnet språk specialisering möjliggör en fördjupning inom ett specifikt färdighetsområde i ett annat språk än svenska. Ämnet ger möjlighet till fördjupade kunskaper och färdigheter när det gäller språk, genre, arbetsprocesser samt språkets användning. En utvecklad förmåga att kreativt, varierat och med säkerhet använda språket och uttrycka sin personlighet, sina erfarenheter, kunskaper och åsikter ökar individens möjligheter att ingå i olika sociala och kulturella sammanhang och i ett globaliserat studie- och arbetsliv.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet språk specialisering ska syfta till att eleverna fördjupar sin förmåga att använda målspråket inom ett färdighetsområde. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla språklig säkerhet och kreativitet i olika genrer och sammanhang inom färdighetsområdet. Eleverna ska vidare ges möjlighet att utveckla förmåga att förstå talat och skrivet språk, interagera samt uttrycka sig med variation och med anpassning till mottagarens erfarenheter, referensramar och kulturella bakgrund. Undervisningen i ämnet ska även syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om målspråket och om sammanhang där språket används samt tilltro till sin förmåga att använda språket. Undervisningen ska i allt väsentligt bedrivas på målspråket. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda relevanta begrepp, metoder och arbetsprocesser inom området. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att söka och värdera information och olika budskap, att diskutera och beakta frågor om etik, upphovsrätt och källkritik samt att resonera kring och presentera resultat. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att konstruktivt ge respons på andras arbetsprocesser och framställningar och att, efter egen reflektion och andras råd, bearbeta och förbättra sina egna processer och framställningar. I undervisningen ska eleverna dessutom ges möjlighet att utveckla förmågan att använda informations- och kommunikationsteknik inom området. 1. Förmåga att använda språket utifrån kunskaper om genre, språkriktighet, stilnivå, stilistiska drag och kulturella sammanhang. 2. Förmåga att arbeta processinriktat inom området, dvs. att på ett strukturerat och metodiskt sätt planera, bearbeta, presentera och utvärdera framställningar. 3. Förmåga att tillgodogöra sig, reflektera över och kritiskt granska processer och framställningar samt förbättra egna. 4. Förmåga att använda informations- och kommunikationsteknik samt att reflektera över och diskutera etiska frågor, upphovsrätt och källkritik.

text: Kurser i ämnet

text: SKOLFS 2022:288

text: Språk specialisering – retorik 1a, 50 poäng, som bygger på någon av kurserna engelska 5, moderna språk 5 eller modersmål 1. Kursen kan läsas flera gånger i olika språk. I ett och samma språk kan endast betyg i en av kurserna språk specialisering – retorik 1a eller språk specialisering – retorik 1b ingå i elevens examen. Språk specialisering – retorik 1b, 100 poäng, som bygger på någon av kurserna engelska 5, moderna språk 5 eller modersmål 1. Kursen kan läsas flera gånger i olika språk. I ett och samma språk kan endast betyg i en av kurserna språk specialisering – retorik 1b eller språk specialisering – retorik 1a ingå i elevens examen. Språk specialisering – skrivande, 100 poäng, som bygger på någon av kurserna engelska 5, moderna språk 5 eller modersmål 1. Kursen kan läsas flera gånger i olika språk.

text: Kurskod: SPAXXX01a

text: Kursen språk specialisering – retorik 1a omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Muntlig framställning av varierade slag och med olika syften, såväl monologisk framställning inför en grupp som dialogisk. – Röst, uttal och kroppsspråk som redskap samt olika sätt att skapa kontakt och förtroende. Språkriktighet och variation. – Olika talsituationer och anpassning när det gäller syfte och språk. Anpassning till målgruppens förförståelse. – Retorikens praktiska användningsområden. Den retoriska arbetsprocessen som redskap för förberedelser samt som stöd för genomförande av och reflektioner kring muntlig framställning. – Grundläggande berättartekniska och stilistiska begrepp som behövs för att samtala om och kommentera muntlig framställning. – Aktivt lyssnande samt konsten att ge respons på ett konstruktivt sätt. – Användning av presentationstekniska hjälpmedel som stöd i muntlig framställning. Olika sätt att med hjälp av kommunikationsteknik göra muntliga framställningar tillgängliga för andra. – Yttrandefrihet i relation till etik och upphovsrätt.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven genomför med viss säkerhet muntliga framställningar av olika slag och med varierande syften. I muntliga framställningar formulerar sig eleven varierat, tydligt och strukturerat. Eleven formulerar sig även med flyt och viss anpassning till syfte, mottagare och situation. Eleven har god åhörarkontakt. Eleven redogör utförligt för den retoriska arbetsprocessen. Eleven kommenterar utförligt förberedelser och genomförande av egna och andras muntliga framställningar. Med utgångspunkt i andra framställningar producerar eleven med viss säkerhet egna. Med nyanserade omdömen värderar eleven sin egen muntliga prestation samt ger välgrundad respons på andras muntliga framställningar. Med stöd av andras respons och egen reflektion bearbetar eleven egna framställningar och genomför välgrundade förbättringar. Eleven använder med viss säkerhet presentationstekniska hjälpmedel och förklarar utförligt hur inspelningar av muntliga framställningar kan spridas. Eleven diskuterar översiktligt yttrandefrihet och ansvar.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: SKOLFS 2022:288

text: Kurskod: SPAXXX01b

text: Kursen språk specialisering – retorik 1b omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Muntlig framställning av varierade slag och med olika syften, såväl monologisk framställning inför en grupp som dialogisk, i form av diskussions- och debattinlägg i till exempel paneldebatter, och för skiftande tänkta informella och formella arenor. – Röst, uttal och kroppsspråk som redskap samt olika sätt att skapa kontakt och förtroende. Språkriktighet, variation och stilnivå. Effekter av skiftande sätt att formulera sig i muntliga framställningar. – Olika talsituationer och anpassning när det gäller syfte, stil och språk. Anpassning till målgruppens förförståelse, förväntningar och kulturella erfarenheter. – Retorikens praktiska användningsområden, retoriska strategier samt den retoriska arbetsprocessen, framför allt som redskap för förberedelser, som stöd för genomförande av muntlig framställning och som redskap för analys. – Analys av muntlig framställning från olika tider och i olika medier. Grundläggande berättartekniska och stilistiska begrepp som behövs för att på ett metodiskt och strukturerat sätt samtala om och analysera muntlig framställning. – Aktivt lyssnande samt konsten att ge respons på ett konstruktivt sätt. – Användning av presentationstekniska hjälpmedel som stöd i muntlig framställning. Olika sätt att med hjälp av kommunikationsteknik göra muntliga framställningar tillgängliga för andra. – Källkritik, källhänvisning och citatteknik i muntliga presentationer. Yttrandefrihet i relation till etik och upphovsrätt.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven genomför med viss säkerhet muntliga framställningar av olika slag och med varierande syften i informella och formella sammanhang. I muntliga framställningar i olika genrer formulerar sig eleven relativt varierat, tydligt och relativt strukturerat. Eleven formulerar sig även med flyt och viss anpassning till syfte, mottagare, situation och kulturellt sammanhang. Eleven använder retoriska strategier och har viss åhörarkontakt. Eleven redogör översiktligt för grunderna i den retoriska arbetsprocessen. I samband med muntlig framställning motiverar eleven översiktligt sitt val av disposition, språk, stoff och framställningsform utifrån den retoriska arbetsprocessen, mottagare och situation. Eleven gör enkla analyser av muntliga framställningar från olika tider och i olika medier utifrån den retoriska arbetsprocessen. Med utgångspunkt i andra framställningar producerar eleven med viss säkerhet egna. Med enkla omdömen värderar eleven sin egen muntliga prestation samt ger enkel respons på andras muntliga framställningar. Med stöd av andras respons och egen reflektion bearbetar eleven egna framställningar och genomför enkla förbättringar. Eleven använder med viss säkerhet presentationstekniska hjälpmedel och förklarar översiktligt hur inspelningar av muntliga framställningar kan spridas. Utifrån egna framställningar och framställningar i medier diskuterar eleven översiktligt yttrandefrihet och ansvar.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven genomför med viss säkerhet muntliga framställningar av olika slag och med varierande syften i informella och formella sammanhang. I muntliga framställningar i olika genrer formulerar sig eleven varierat, tydligt och strukturerat. Eleven formulerar sig även med flyt och viss anpassning till syfte, mottagare, situation och kulturellt sammanhang. Eleven använder retoriska strategier och har god åhörarkontakt. Eleven redogör utförligt för den retoriska arbetsprocessen. I samband med muntlig framställning motiverar eleven utförligt sitt val av disposition, språk, stoff och framställningsform utifrån den retoriska arbetsprocessen, mottagare och situation. Eleven gör analyser av muntliga framställningar från olika tider och i olika medier utifrån den retoriska arbetsprocessen. Med utgångspunkt i andra framställningar producerar eleven med viss säkerhet egna. Med nyanserade omdömen värderar eleven sin egen muntliga prestation samt ger välgrundad respons på andras muntliga framställningar. Med stöd av andras respons och egen reflektion bearbetar eleven egna framställningar och genomför välgrundade förbättringar.

text: SKOLFS 2022:288

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven genomför med säkerhet muntliga framställningar av olika slag och med varierande syften i informella och formella sammanhang. I muntliga framställningar i olika genrer formulerar sig eleven varierat, nyanserat, tydligt och strukturerat. Eleven formulerar sig även med flyt och anpassning till syfte, mottagare, situation och kulturellt sammanhang. Eleven använder retoriska strategier och har god åhörarkontakt. Eleven redogör utförligt och nyanserat för den retoriska arbetsprocessen. I samband med muntlig framställning motiverar eleven utförligt och nyanserat sitt val av disposition, språk, stoff och framställningsform utifrån den retoriska arbetsprocessen, mottagare och situation. Eleven gör komplexa analyser av muntliga framställningar från olika tider och i olika medier utifrån den retoriska arbetsprocessen. Med utgångspunkt i andra framställningar producerar eleven med säkerhet egna. Med nyanserade omdömen värderar eleven sin egen muntliga prestation samt ger välgrundad och nyanserad respons på andras muntliga framställningar. Med stöd av andras respons och egen reflektion bearbetar eleven egna framställningar och genomför välgrundade och nyanserade förbättringar. Eleven använder med säkerhet och på ett väl integrerat sätt presentationstekniska hjälpmedel och förklarar utförligt hur inspelningar av muntliga framställningar kan spridas. Utifrån egna framställningar och framställningar i medier diskuterar eleven utförligt och nyanserat yttrandefrihet och ansvar.

text: Kurskod: SPAXXX0

text: Kursen språk specialisering – skrivande omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Skriftlig framställning och gestaltning i olika slags texter, med fokus på skönlitterära och journalistiska texter i olika genrer.

text: – Olika genrer, till exempel noveller, poesi, dramatiska scener, kåserier, recensioner, reportage och debattinlägg. Spänningen mellan fakta och fiktion i texter. Skriftlig framställning efter mönster och förebilder. Berättande i texter som har som syfte att informera, utreda, övertyga och underhålla. – Personliga uttrycksformer utifrån egna erfarenheter och fritt skapande. – Retorikens praktiska användningsområden, retoriska strategier samt den retoriska arbetsprocessen, framför allt som redskap för förberedelser, som stöd för genomförande av skriftliga framställningar och som redskap för analys. – Estetiska aspekter och språkdrag som gör texter smidiga och lätta att läsa. Skrivtekniska strategier och metoder för att gå från idé till färdig text, till exempel genom imitation, improvisation, flödesskrivning och kollaborativt skrivande. – Framställningars syfte, mottagare och kommunikationssituation. Läsarens förförståelse, förväntningar och kulturella erfarenheter. – Textuppbyggnad, sammanhang, struktur, dialog, miljöskildring, stilistiska drag, variation, perspektiv och språkriktighet i texter. Fördjupning och problematisering av vad som är korrekt och lämpligt språk i skönlitteratur och andra typer av texter. – Metoder för konstruktiv textkritik och arbete med egna och andras texter för att förbättra skrivandet och öka den språkliga medvetenheten. – Utformning av texter för olika syften och i olika medier, inklusive multimediala texter av olika slag där till exempel skriven text, bild och ljud samspelar. – Källkritik när det gäller underlag till eget skrivande. Källhänvisning och citatteknik. Olika sätt att publicera och sprida texter, till exempel olika medier. Yttrandefrihet i relation till etik, upphovsrätt och censur.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven skriver med viss säkerhet texter av olika slag, både skönlitterära och andra typer av texter. I framställningarna i olika genrer formulerar sig eleven relativt varierat, tydligt och relativt strukturerat. Språket innehåller goda formuleringar. Eleven formulerar sig med flyt och viss anpassning till syfte, mottagare, genre och kommunikationssituation. Eleven skriver såväl texter efter mönster och förebilder som mer fritt. Eleven resonerar översiktligt dels om de egna texternas relation till konventionella texttyper, textmönster och eventuella förebilder, dels om olika alternativa uttryckssätt i sina texter. Eleven använder med viss säkerhet den retoriska arbetsprocessen och andra metoder för att utveckla sina skrividéer till färdig text. Eleven beaktar stilistiska och estetiska aspekter och gör enkla reflektioner kring läsarens möjliga tolkningar. Eleven följer i huvudsak skriftspråkets normer för språkriktighet, och gör enkla reflektioner över dessa normers tillämpbarhet i texter av olika slag. Eleven utformar med viss säkerhet olika typer av texter på ett visuellt tilltalande och lättillgängligt sätt samt motiverar översiktligt utformningen.

text: SKOLFS 2022:288

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven skriver med viss säkerhet texter av olika slag, både skönlitterära och andra typer av texter. I framställningarna i olika genrer formulerar sig eleven varierat, tydligt och strukturerat. Språket innehåller goda formuleringar. Eleven formulerar sig med flyt och viss anpassning till syfte, mottagare, genre och kommunikationssituation. Eleven skriver såväl texter efter mönster och förebilder som mer fritt. Eleven resonerar utförligt dels om de egna texternas relation till konventionella texttyper, textmönster och eventuella förebilder, dels om olika alternativa uttryckssätt i sina texter. Eleven använder med viss säkerhet den retoriska arbetsprocessen och andra metoder för att utveckla sina skrividéer till färdig text. Eleven beaktar stilistiska och estetiska aspekter och gör välgrundade reflektioner kring läsarens möjliga tolkningar. Eleven skriver funktionellt för textsammanhanget, följer i huvudsak skriftspråkets normer för språkriktighet samt gör välgrundade reflektioner över dessa normers tillämpbarhet i texter av olika slag. Eleven utformar med viss säkerhet olika typer av texter på ett visuellt tilltalande och lättillgängligt sätt samt motiverar utformningen utförligt. Eleven värderar sina egna texter med nyanserade omdömen, gör välgrundade förbättringar av dem med utgångspunkt i sin egen värdering och andras råd samt ger välgrundad återkoppling på andras texter. Eleven diskuterar utförligt hur skönlitterära och journalistiska framställningar kan spridas. Utifrån egna framställningar och framställningar i medier diskuterar eleven utförligt yttrandefrihet och ansvar.

text: Betyget B

text: Betyget A

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet språk specialisering i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jan Sydhoff

text: Bilaga

text: Språk specialisering

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet språk specialisering ska ge eleverna

text: förutsättningar att utveckla följande:

text: 1. Förmåga att använda språket utifrån kunskaper om genre, språkriktighet, stilnivå, stilistiska drag och kulturella sammanhang. 2. Förmåga att arbeta processinriktat inom området, dvs. att på ett strukturerat och metodiskt sätt planera, bearbeta, presentera och utvärdera framställningar. 3. Förmåga att tillgodogöra sig, reflektera över och kritiskt granska 2 processer och framställningar samt förbättra egna.

text: Kurser i ämnet

text: Språk specialisering – retorik a, 50 poäng, som bygger på någon av kurserna engelska 5, moderna språk 5 eller modersmål 1. Kursen kan läsas flera gånger i olika språk. I ett och samma språk kan endast betyg i en av kurserna språk specialisering – retorik a eller språk specialisering – retorik b ingå i elevens examen. Språk specialisering – retorik b, 100 poäng, som bygger på någon av kurserna engelska 5, moderna språk 5 eller modersmål 1. Kursen kan läsas flera gånger i olika språk. I ett och samma språk kan endast betyg i en av kurserna språk specialisering – retorik b eller språk specialisering – retorik a ingå i elevens examen. Språk specialisering – skrivande, 100 poäng, som bygger på någon av kurserna engelska 5, moderna språk 5 eller modersmål 1. Kursen kan läsas flera gånger i olika språk.

text: Kurskod: SPASPR0aS

text: Kursen språk specialisering – retorik a omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: • Muntlig framställning av varierade slag och med olika syften, såväl monologisk framställning inför en grupp som dialogisk. • Röst, uttal och kroppsspråk som redskap samt olika sätt att skapa kontakt och förtroende. Språkriktighet och variation. • Olika talsituationer och anpassning när det gäller syfte och språk. Anpassning till målgruppens förförståelse. • Retorikens praktiska användningsområden. Den retoriska arbetsprocessen som redskap för förberedelser samt som stöd för genomförande av och reflektioner kring muntlig framställning. • Grundläggande berättartekniska och stilistiska begrepp som behövs för att samtala om och kommentera muntlig framställning. • Aktivt lyssnande samt konsten att ge respons på ett konstruktivt sätt. • Användning av presentationstekniska hjälpmedel som stöd i muntlig framställning. Olika sätt att med hjälp av kommunikationsteknik göra muntliga framställningar tillgängliga för andra. • Yttrandefrihet i relation till etik och upphovsrätt.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven genomför med viss säkerhet muntliga framställningar av olika slag och med varierande syften. I muntliga framställningar formulerar sig eleven relativt varierat, tydligt och relativt strukturerat. Eleven formulerar sig även med flyt och viss anpassning till syfte, mottagare och situation. Eleven har viss åhörarkontakt. Eleven redogör översiktligt för grunderna i den retoriska arbetsprocessen. Eleven kommenterar översiktligt förberedelser och genomförande av egna och andras muntliga framställningar. Med utgångspunkt i andra framställningar producerar eleven med viss säkerhet egna. Med enkla omdömen värderar eleven sin egen muntliga prestation samt ger enkel respons på andras muntliga framställningar. Med stöd av andras respons och egen reflektion bearbetar eleven egna framställningar och genomför enkla förbättringar. Eleven använder med viss säkerhet presentationstekniska hjälpmedel och förklarar översiktligt hur inspelningar av muntliga framställningar kan spridas. Eleven diskuterar översiktligt yttrandefrihet och ansvar.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven genomför med säkerhet muntliga framställningar av olika slag och med varierande syften. I muntliga framställningar formulerar sig eleven varierat, nyanserat, tydligt och strukturerat. Eleven formulerar sig även med flyt och anpassning till syfte, mottagare och situation. Eleven har god åhörarkontakt. Eleven redogör utförligt och nyanserat för den retoriska arbetsprocessen. Eleven kommenterar utförligt och nyanserat förberedelser och genomförande av egna och andras muntliga framställningar. Med utgångspunkt i andra framställningar producerar eleven med säkerhet egna. Med nyanserade omdömen värderar eleven sin egen muntliga prestation samt ger välgrundad och nyanserad respons på andras muntliga framställningar. Med stöd av andras respons och egen reflektion bearbetar eleven egna framställningar och genomför välgrundade och nyanserade förbättringar. Eleven använder med säkerhet och på ett väl integrerat sätt presentationstekniska hjälpmedel och förklarar utförligt hur inspelningar av muntliga framställningar kan spridas. Eleven diskuterar översiktligt yttrandefrihet och ansvar.

text: Kurskod: SPASPR0bS

text: Kursen språk specialisering – retorik b omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: • Muntlig framställning av varierade slag och med olika syften, såväl monologisk framställning inför en grupp som dialogisk, i form av diskussions- och debattinlägg i till exempel paneldebatter, och för skiftande tänkta informella och formella arenor. • Röst, uttal och kroppsspråk som redskap samt olika sätt att skapa kontakt och förtroende. Språkriktighet, variation och stilnivå. Effekter av skiftande sätt att formulera sig i muntliga framställningar. • Olika talsituationer och anpassning när det gäller syfte, stil och språk. Anpassning till målgruppens förförståelse, förväntningar och kulturella erfarenheter. • Retorikens praktiska användningsområden, retoriska strategier samt den retoriska arbetsprocessen, framför allt som redskap för förberedelser, som stöd för genomförande av muntlig framställning och som redskap för analys. • Analys av muntlig framställning från olika tider och i olika medier. Grundläggande berättartekniska och stilistiska begrepp som behövs för att

text: på ett metodiskt och strukturerat sätt samtala om och analysera muntlig framställning. • Aktivt lyssnande samt konsten att ge respons på ett konstruktivt sätt. • Användning av presentationstekniska hjälpmedel som stöd i muntlig framställning. Olika sätt att med hjälp av kommunikationsteknik göra muntliga framställningar tillgängliga för andra. • Källkritik, källhänvisning och citatteknik i muntliga presentationer. Yttrandefrihet i relation till etik och upphovsrätt.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven genomför med viss säkerhet muntliga framställningar av olika slag och med varierande syften i informella och formella sammanhang. I muntliga framställningar i olika genrer formulerar sig eleven relativt varierat, tydligt och relativt strukturerat. Eleven formulerar sig även med flyt och viss anpassning till syfte, mottagare och situation. Eleven använder retoriska strategier och har viss åhörarkontakt. Eleven redogör översiktligt för grunderna i den retoriska arbetsprocessen. I samband med muntlig framställning motiverar eleven översiktligt sitt val av disposition, språk, stoff och framställningsform utifrån den retoriska arbetsprocessen, mottagare och situation. Eleven gör enkla analyser av muntliga framställningar från olika tider och i olika medier utifrån den retoriska arbetsprocessen. Med utgångspunkt i andra framställningar producerar eleven med viss säkerhet egna. Med enkla omdömen värderar eleven sin egen muntliga prestation samt ger enkel respons på andras muntliga framställningar. Med stöd av andras respons och egen reflektion bearbetar eleven egna framställningar och genomför enkla förbättringar. Eleven använder med viss säkerhet presentationstekniska hjälpmedel och förklarar översiktligt hur inspelningar av muntliga framställningar kan spridas. Utifrån egna framställningar och framställningar i medier diskuterar eleven översiktligt yttrandefrihet och ansvar.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: språk, stoff och framställningsform utifrån den retoriska arbetsprocessen, mottagare och situation. Eleven gör analyser av muntliga framställningar från olika tider och i olika medier utifrån den retoriska arbetsprocessen. Med utgångspunkt i andra framställningar producerar eleven med viss säkerhet egna. Med nyanserade omdömen värderar eleven sin egen muntliga prestation samt ger välgrundad respons på andras muntliga framställningar. Med stöd av andras respons och egen reflektion bearbetar eleven egna framställningar och genomför välgrundade förbättringar. Eleven använder med viss säkerhet presentationstekniska hjälpmedel och förklarar utförligt hur inspelningar av muntliga framställningar kan spridas. Utifrån egna framställningar och framställningar i medier diskuterar eleven utförligt yttrandefrihet och ansvar.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Kurskod: SPASPA00S

text: Centralt innehåll

text: • Skriftlig framställning och gestaltning i olika slags texter, med fokus på skönlitterära och journalistiska texter i olika genrer. • Olika genrer, till exempel noveller, poesi, dramatiska scener, kåserier, recensioner, reportage och debattinlägg. Spänningen mellan fakta och fiktion i texter. Skriftlig framställning efter mönster och förebilder. Berättande i texter som har som syfte att informera, utreda, övertyga och underhålla. • Personliga uttrycksformer utifrån egna erfarenheter och fritt skapande. • Retorikens praktiska användningsområden, retoriska strategier samt den retoriska arbetsprocessen, framför allt som redskap för förberedelser, som stöd för genomförande av skriftliga framställningar och som redskap för analys. • Estetiska aspekter och språkdrag som gör texter smidiga och lätta att läsa. Skrivtekniska strategier och metoder för att gå från idé till färdig text, till exempel genom imitation, improvisation, flödesskrivning och kollaborativt skrivande. • Framställningars syfte, mottagare och kommunikationssituation. Läsarens förförståelse, förväntningar och kulturella erfarenheter. • Textuppbyggnad, sammanhang, struktur, dialog, miljöskildring, stilistiska drag, variation, perspektiv och språkriktighet i texter. Fördjupning och problematisering av vad som är korrekt och lämpligt språk i skönlitteratur och andra typer av texter. • Metoder för konstruktiv textkritik och arbete med egna och andras texter för att förbättra skrivandet och öka den språkliga medvetenheten. • Utformning av texter för olika syften och i olika medier, inklusive multimediala texter av olika slag där till exempel skriven text, bild och ljud samspelar. • Källkritik när det gäller underlag till eget skrivande. Källhänvisning och citatteknik. Olika sätt att publicera och sprida texter, till exempel olika medier. Yttrandefrihet i relation till etik, upphovsrätt och censur.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: goda formuleringar. Eleven formulerar sig med flyt och viss anpassning till syfte, mottagare, genre och kommunikationssituation. Eleven skriver såväl texter efter mönster och förebilder som mer fritt. Eleven resonerar översiktligt dels om de egna texternas relation till konventionella texttyper, textmönster och eventuella förebilder, dels om olika alternativa uttryckssätt i sina texter. Eleven använder med viss säkerhet den retoriska arbetsprocessen och andra metoder för att utveckla sina skrividéer till färdig text. Eleven beaktar stilistiska och estetiska aspekter och gör enkla reflektioner kring läsarens möjliga tolkningar. Eleven följer i huvudsak skriftspråkets normer för språkriktighet, och gör enkla reflektioner över dessa normers tillämpbarhet i texter av olika slag. Eleven utformar med viss säkerhet olika typer av texter på ett visuellt tilltalande och lättillgängligt sätt samt motiverar översiktligt utformningen. Eleven värderar sina egna texter med enkla omdömen, gör enkla förbättringar av dem med utgångspunkt i sin egen värdering och andras råd samt ger enkel återkoppling på andras texter. Eleven diskuterar översiktligt hur skönlitterära och journalistiska framställningar kan spridas. Utifrån egna framställningar och framställningar i medier diskuterar eleven översiktligt yttrandefrihet och ansvar.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven skriver med viss säkerhet texter av olika slag, både skönlitterära och andra typer av texter. I framställningarna i olika genrer formulerar sig eleven varierat, tydligt och strukturerat. Språket innehåller goda formuleringar. Eleven formulerar sig med flyt och viss anpassning till syfte, mottagare, genre och kommunikationssituation. Eleven skriver såväl texter efter mönster och förebilder som mer fritt. Eleven resonerar utförligt dels om de egna texternas relation till konventionella texttyper, textmönster och eventuella förebilder, dels om olika alternativa uttryckssätt i sina texter. Eleven använder med viss säkerhet den retoriska arbetsprocessen och andra metoder för att utveckla sina skrividéer till färdig text. Eleven beaktar stilistiska och estetiska aspekter och gör välgrundade reflektioner kring läsarens möjliga tolkningar. Eleven skriver funktionellt för textsammanhanget, följer i huvudsak skriftspråkets normer för språkriktighet samt gör välgrundade reflektioner över dessa normers tillämpbarhet i texter av olika slag. Eleven utformar med viss säkerhet olika typer av texter på ett visuellt tilltalande och lättillgängligt sätt samt motiverar utformningen utförligt. Eleven värderar sina egna texter med nyanserade omdömen, gör välgrundade förbättringar av dem med utgångspunkt i sin egen värdering och andras råd samt ger välgrundad återkoppling på andras texter. 9

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven skriver med säkerhet texter av olika slag, både skönlitterära och andra typer av texter. I framställningarna i olika genrer formulerar sig eleven varierat, nyanserat, tydligt och strukturerat. Språket är i regel välformulerat. Eleven formulerar sig med flyt och anpassning till syfte, mottagare, genre och kommunikationssituation. Eleven skriver såväl texter efter mönster och förebilder som mer fritt. Eleven resonerar utförligt och nyanserat dels om de egna texternas relation till konventionella texttyper, textmönster och eventuella förebilder, dels om olika alternativa uttryckssätt i sina texter. Eleven använder med säkerhet den retoriska arbetsprocessen och andra metoder för att utveckla sina skrividéer till färdig text. Eleven beaktar stilistiska och estetiska aspekter och gör välgrundade och nyanserade reflektioner kring läsarens möjliga tolkningar. Eleven skriver funktionellt för textsammanhanget, följer i huvudsak skriftspråkets normer för språkriktighet samt gör välgrundade och nyanserade reflektioner över dessa normers tillämpbarhet i texter av olika slag. Eleven utformar med säkerhet olika typer av texter på ett visuellt tilltalande och lättillgängligt sätt samt motiverar utformningen utförligt och nyanserat. Eleven värderar sina egna texter med nyanserade omdömen, gör välgrundade och nyanserade förbättringar av dem med utgångspunkt i sin egen värdering och andras råd samt ger välgrundad och nyanserad återkoppling på andras texter. Eleven diskuterar utförligt hur skönlitterära och journalistiska framställningar kan spridas. Utifrån egna framställningar och framställningar i medier diskuterar eleven utförligt och nyanserat yttrandefrihet och ansvar.


text: För yrkesdansarutbildningen ska de examensmål gälla som framgår av bilagan till dessa föreskrifter. Dessa mål gäller utöver de gemensamma kunskapsmål för gymnasieskolans nationella program som anges i förordningen (

text: SKOLFS 2011:144

text: ) om läroplan för gymnasieskolan. __________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2011. Bestämmelserna ska tillämpas på utbildning som påbörjas första läsåret i gymnasieskolan efter den 1 juli 2011.

text: På Skolverkets vägnar

text: RAGNAR ELIASSON Per Byström

text: Bilaga

text: Examensmål för yrkesdansarutbildningen

text: Yrkesdansarutbildningen är en riksrekryterande särskild yrkesutbildning inom gymnasieskolan med egna examensmål. Den är en elitutbildning. Efter examen från utbildningen ska eleverna ha de kunskaper som behövs för att arbeta som dansare vid nationella och internationella scener där klassisk balett eller samtida dans används på tekniskt avancerad och konstnärligt hög nivå. Utbildningen ska utveckla elevernas kunskaper om och färdigheter i sceniskt framförande av dans. Det innebär daglig träning och att eleverna kontinuerligt ska förfina dansteknik, repetera koreografiskt material, lösa danstekniska och konstnärliga problem samt delta i sceniska produktioner. Scenisk erfarenhet är en central yrkeskunskap. Därför ska utbildningen ge eleverna scenisk erfarenhet och kunskaper om scenkonstens olika yrkesroller och hur dessa samverkar i en produktion. Utbildningen ska utveckla elevernas förmåga att ta eget ansvar, samarbeta och se sin roll som en del i en konstnärlig helhet. Det innebär också att utbildningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda de koder och konventioner som används inom det sceniska området. Det innefattar såväl historiska kunskaper om äldre traditioner som samtida kunskaper inom dansområdet. Utvecklingen inom yrket kräver förmåga att dansa enligt både äldre och samtida repertoar samt att delta i konstnärliga processer med koreografer. Utbildningen ska därför utveckla elevernas förmåga till interpretation och stilkänsla för olika typer av repertoar samt förmåga att improvisera, vara kreativa, initiativrika och problemlösande i medskapande konstnärliga processer. Koreografier kan bestå av solo-, par- eller gruppdanser, och de kan vara historiska eller samtida. Utbildningen ska därför ge eleverna förmåga att anpassa dansteknik och konstnärligt uttryck till olika sammanhang och koreografiska förhållningssätt samt utveckla elevernas förmåga att arbeta både solistiskt och i ensemble. Utbildningen ska leda till att eleverna på en avancerad nivå utvecklar en hög dansteknisk kvalitet inom klassisk balett eller samtida dans. Det danstekniska området inom klassisk balett och samtida dans omfattar hela vidden av rörelser, stegkombinationer och rörelsekvaliteter som används inom yrkesområdet. Utbildningen ska utveckla elevernas danstekniska kvaliteter och konstnärliga uttryck i enlighet med både tradition och samtida utveckling. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla danstekniska och konstnärliga kunskaper enligt senaste forskning och utvecklingsarbete. Utbildningen ska ge eleverna förmåga att använda olika förhållningssätt till musik inom olika stilar och genrer, såväl historiska som samtida. Dans, konst och musik både speglar och deltar i skapandet av kulturella värderingar när det gäller exempelvis synen på kropp, genus och etnicitet, och eleverna ska ges förmåga att problematisera dessa när det gäller teknikträning, gestaltningsarbete och färdiga koreografier. Utbildningen ska också ge eleverna kunskaper om hur konstnärliga uttrycksformer i olika sammanhang kan analyseras ur olika perspektiv. Eleverna ska även ges möjlighet att 2 utveckla ett yrkesmässigt språkbruk.

text: Kraven på eget ansvar är höga inom yrket. Individuell problemlösande återkoppling och coachning som inriktas mot utvecklingsmöjligheter är viktiga metoder för att utbildningen ska ge eleverna förmåga att, på det sätt yrket kräver, utvärdera och reflektera över sin egen kunskapsutveckling när det gäller kroppskännedom, dansteknik, gestaltningsarbete och sceniskt arbete. Utbildningen ska även ge eleverna kunskaper om hur kompletterande träningsmetoder kan stärka kroppen samt om hur hälsa, ergonomi och levnadsvanor påverkar kroppen. Att arbeta med kroppen som konstnärligt uttryck innebär även höga krav på att hantera stress. Utbildningen ska därför ge eleverna förmåga att använda olika metoder för mental träning. I utbildningen ska eleverna ges möjlighet att samverka med andra konstnärliga uttrycksformer och med kunskapsområden där konstnärliga uttryck har en framträdande roll, som kulturvetenskap, historia och språk. Utbildningen ska ge eleverna kunskaper om juridiska och etiska frågor om yttrandefrihet och upphovsrätt i kulturutövande och i kommunikation med publik. Utbildningen ska också ge eleverna kunskaper om upphovsmäns och artisters rättigheter i digitala sammanhang. Arbetsplatsförlagt lärande ska förekomma på utbildningen. Det arbetsplatsförlagda lärandet ska bidra till att eleverna utvecklar yrkeskunskaper och en yrkesidentitet samt reflekterar över yrkeskulturen och blir en del av yrkesgemenskapen på en arbetsplats. Det arbetsplatsförlagda lärandet ska också ge en inblick i det scenkonstnärliga arbetets villkor.

text: Profiler

text: Yrkesdansarutbildningen har två nationella profiler. Profilen klassisk balett kan leda till arbete som klassisk dansare. Profilen samtida dans kan leda till arbete som samtida dansare.

text: Mål för gymnasiearbetet

text: Gymnasiearbetet ska visa att eleven är förberedd för yrket som dansare. Det ska pröva elevens förmåga att utföra vanligt förekommande arbetsuppgifter inom yrkesområdet. Gymnasiearbetet ska utföras på ett sådant sätt att eleven planerar, genomför och utvärderar sin uppgift. Gymnasiearbetet ska utformas så att det ger eleverna möjlighet att pröva sitt yrkeskunnande i sceniska sammanhang.

title: Skolverkets föreskrifter om examensmål för yrkesdansarutbildningen i gymnasieskolan

text: SKOLFS 1994:2

text: ) om 1994 års läroplan för de frivilliga skolformerna.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2011. Bestämmelserna ska tilllämpas på utbildning som påbörjas första läsåret i gymnasieskolan efter den 1 juli 2011.

text: På Skolverkets vägnar

text: RAGNAR ELIASSON Per Byström

text: Bilaga

text: Examensmål för yrkesdansarutbildningen

text: Yrkesdansarutbildningen är en riksrekryterande särskild yrkesutbildning inom gymnasieskolan med egna examensmål. Den är en elitutbildning. Efter examen från utbildningen ska eleverna ha de kunskaper som behövs för att arbeta som dansare vid nationella och internationella scener där klassisk balett eller modern nutida dans används på tekniskt avancerad och konstnärligt hög nivå. Utbildningen ska utveckla elevernas kunskaper om och färdigheter i sceniskt framförande av dans. Det innebär daglig träning och att eleverna kontinuerligt ska förfina dansteknik, repetera koreografiskt material, lösa danstekniska och konstnärliga problem samt delta i sceniska produktioner. Scenisk erfarenhet är en central yrkeskunskap. Därför ska utbildningen ge eleverna scenisk erfarenhet och kunskaper om scenkonstens olika yrkesroller och hur dessa samverkar i en produktion. Utbildningen ska utveckla elevernas förmåga att ta eget ansvar, samarbeta och se sin roll som en del i en konstnärlig helhet. Det innebär också att utbildningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda de koder och konventioner som används inom det sceniska området. Det innefattar såväl historiska kunskaper om äldre traditioner som samtida kunskaper inom dansområdet. Utvecklingen inom yrket kräver förmåga att dansa enligt både äldre och samtida repertoar samt att delta i konstnärliga processer med koreografer. Utbildningen ska därför utveckla elevernas förmåga till interpretation och stilkänsla för olika typer av repertoar samt förmåga att improvisera, vara krea tiv, initiativrik och problemlösande i medskapande konstnärliga processer. Koreografier kan bestå av solo-, par- eller gruppdanser, och de kan vara historiska eller samtida. Utbildningen ska därför ge eleverna förmåga att anpassa dansteknik och konstnärligt uttryck till olika sammanhang och koreo grafiska förhållningssätt samt utveckla elevernas förmåga att arbeta både solistiskt och i ensemble. Utbildningen ska leda till att eleverna på en avancerad nivå utvecklar en hög dansteknisk kvalitet inom klassisk balett och modern nutida dans. Det danstekniska området inom klassisk balett och modern nutida dans omfattar hela vidden av rörelser, stegkombinationer och rörelsekvaliteter som används inom yrkesområdet. Utbildningen ska utveckla elevernas danstekniska kvaliteter och konstnärliga uttryck i enlighet med både tradition och samtida utveckling. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla danstekniska och konstnärliga kunskaper enligt senaste forskning och utvecklingsarbete. Utbildningen ska ge eleverna förmåga att använda olika förhållningssätt till musik inom olika stilar och genrer, såväl historiska som samtida. Dans, konst och musik både speglar och deltar i skapandet av kulturella värderingar när det gäller exempelvis synen på kropp, genus och etnicitet, och eleverna ska ges förmåga att problematisera dessa när det gäller teknikträning, gestaltningsarbete och färdiga koreografier. Utbildningen ska också ge eleverna kunskaper om hur konstnärliga uttrycksformer i olika sammanhang kan analyseras ur olika perspektiv. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla ett yrkesmässigt språkbruk. Kraven på eget ansvar är höga inom yrket. Individuell problemlösande

text: feedback och coachning som inriktas mot utvecklingsmöjligheter är viktiga metoder för att utbildningen ska ge eleverna förmåga att, på det sätt yrket kräver, utvärdera och reflektera över sin egen kunskapsutveckling när det gäller kroppskännedom, dansteknik, gestaltningsarbete och sceniskt arbete. Utbildningen ska även ge eleverna kunskaper om hur kompletterande träningsmetoder kan stärka kroppen samt om hur hälsa, ergonomi och livsstil påverkar kroppen. Att arbeta med kroppen som konstnärligt uttryck innebär även höga krav på att hantera stress. Utbildningen ska därför ge eleverna förmåga att använda olika metoder för mental träning. I utbildningen ska eleverna ges möjlighet att samverka med andra konstnärliga uttrycksformer och med kunskapsområden där konstnärliga uttryck har en framträdande roll, som kulturvetenskap, historia och språk. Utbildningen ska också ge eleverna kunskaper om juridiska och etiska frågor om yttrandefrihet och upphovsrätt i kulturutövande och i kommunikation med publik. Arbetsplatsförlagt lärande ska förekomma på utbildningen. Det arbetsplatsförlagda lärandet ska bidra till att eleverna utvecklar yrkeskunskaper och en yrkesidentitet samt förstår yrkeskulturen och blir en del av yrkesgemenskapen på en arbetsplats. Det arbetsplatsförlagda lärandet ska också ge en inblick i det scenkonstnärliga arbetets villkor.

text: Inriktningar

text: Yrkesdansarutbildningen har inga inriktningar, men utbildningen ger möjlighet till specialisering i klassisk balett eller modern nutida dans inom ramen för programfördjupningen. Utbildningen kan leda till arbete som klassisk eller modern dansare.

text: Mål för gymnasiearbetet

type: foreskrift