fs: bfnar

publisher: Bokföringsnämnden

title: Ändring i Bokföringsnämndens allmänna råd (BFNAR 2012:1) om årsredovisning och koncernredovisning

text: 18.8 Enligt kostnadsföringsmodellen ska alla utgifter som avser framtagande av en internt upparbetad immateriell anläggningstillgång redovisas som kostnader när de uppkommer. 18.23 Företaget ska välja en avskrivningsmetod som återspeglar förväntad förbrukning av den immateriella anläggningstillgångens framtida ekonomiska fördelar.

type: stycke

text: Kan inte den förväntade förbrukningen av tillgångens framtida ekonomiska fördelar fastställas på ett tillförlitligt sätt, ska företaget tillämpa en linjär avskrivningsmetod.

text: Avskrivningsmetoden ska omprövas, om det finns en indikation på att förväntad förbrukning har förändrats väsentligt jämfört med uppskattningen vid föregående balansdag.

text: BFNAR 2021:2

text: _______________ Detta allmänna råd gäller från och med den 19 oktober 2021 och ska tillämpas för räkenskapsår som avslutas den 31 december 2021 eller senare.

text: STEN ANDERSSON Stefan Pärlhem

type: foreskrift


text: BOKFÖRINGSNÄMNDENS ALLMÄNNA RÅD

type: rubrik

text: ISSN 1404-5761 Utgivare: Stefan Pärlhem, Bokföringsnämnden, Box 7849, 103 99 STOCKHOLM

text: Konsoliderad version

text: Bokföringsnämndens allmänna råd om tillämpning av rekommendationer från Rådet för finansiell rapportering;

text: Konsoliderad version – senast ändrad genom

text: BFNAR 2019:2

text: Bokföringsnämnden lämnar följande allmänna råd om tillämpning av rekommendationer från Rådet för finansiell rapportering.

text: Tillämpning av RFR 1 i koncernredovisningen

text: 1. Ett företag som omfattas av

text: artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002

text: om tillämpning av internationella redovisningsstandarder ska i sin koncernredovisning tillämpa Rådet för finansiell rapporterings rekommendation RFR 1 Kompletterande redovisningsregler för koncerner.

text: Första stycket gäller även ett företag som med stöd av

text: 7 kap. 33 § årsredovisningslagen (1995:1554)

text: har valt att upprätta koncernredovisning med tillämpning av internationella redovisningsstandarder.

text: Andra företag får inte tillämpa RFR 1.

text: Tillämpning av RFR 2 i juridisk person

text: 2. Ett företag som omfattas av

text: om tillämpning av internationella redovisningsstandarder ska i sin årsredovisning tillämpa Rådet för finansiell rapporterings rekommendation RFR 2 Redovisning för juridiska personer.

text: Ett företag vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad enligt den definition som anges i

text: 1 kap. 4 b § lagen (2007:528)

text: om värdepappersmarknaden, ska i sin årsredovisning tillämpa RFR 2. (

text: BFNAR 2019:2

text: 3. Ett företag som omfattas av en koncernredovisning som upprättas med tillämpning av internationella redovisningsstandarder som avses i

text: Ikraftträdande

text: BFNAR 2012:3

text: Detta allmänna råd gäller från 8 juni 2012.

text: BFNAR 2013:1

text: Detta allmänna råd gäller från och med den 1 januari 2014.

text: BFNAR 2016:5

text: Detta allmänna råd gäller från och med den 22 september 2016.

text: BFNAR 2019:2

text: Detta allmänna råd gäller från och med den 3 maj 2019.

title: Tillämpning av rekommendationer från Rådet för finansiell rapportering

text: BOKFÖRINGSNÄMNDENS ALLMÄNNA RÅD

text: ISSN 1404-5761 Utgivare: Gunvor Pautsch, Bokföringsnämnden, Box 7849, 103 99 STOCKHOLM

text: beslutat den 8 juni 2012.

text: 1. Ett företag som omfattas av

text: Andra företag får inte tillämpa RFR 1.

text: Tillämpning av RFR 2 i juridisk person

text: 2. Ett företag som omfattas av

text: 3. Ett företag som omfattas av en koncernredovisning som upprättas med tilllämpning av internationella redovisningsstandarder som avses i Europapar-

text: lamentets och

text: får i sin årsredovisning tillämpa Rådet för finansiell rapporterings rekommendation RFR 2 Redovisning för juridiska personer. 4. Andra företag än de som omfattas av punkterna 2 och 3 får inte tillämpa RFR 2. _______________ Detta allmänna råd gäller från den 8 juni 2012.

text: OLLE STENMAN

text: Gunvor Pautsch


text: BOKFÖRINGSNÄMNDENS ALLMÄNNA RÅD

text: ISSN 1404-5761 Utgivare: Stefan Pärlhem, Bokföringsnämnden, Box 7849, 103 99 STOCKHOLM

text: Konsoliderad version

text: Bokföringsnämndens allmänna råd om byte mellan K-regelverk;

text: Konsoliderad version – senast ändrad genom

text: BFNAR 2016:11

text: 1. I detta allmänna råd regleras under vilka förutsättningar det är förenligt med god redovisningssed att byta från ett allmänt råd till ett annat för ett företag som enligt

text: 6 kap. 1 § bokföringslagen (1999:1078)

text: är skyldigt att upprätta årsredovisning. Det allmänna rådet gäller vid byte mellan följande K-regelverk:

text: a) Bokföringsnämndens allmänna råd (

text: BFNAR 2016:10

text: ) om årsredovisning i mindre företag (K2), och b) Bokföringsnämndens allmänna råd (

text: BFNAR 2012:1

text: ) om årsredovisning och koncernredovisning (K3). (

text: BFNAR 2016:11

text: 2. Ett företag får alltid byta till Bokföringsnämndens allmänna råd (

text: BFNAR 2012:1

text: Ett företag som tillämpar Bokföringsnämndens allmänna råd (

text: BFNAR 2012:1

text: ) om årsredovisning och koncernredovisning får byta till Bokföringsnämndens allmänna råd (

text: BFNAR 2016:10

text: ) om årsredovisning i mindre företag. Särskilda skäl krävs om företaget tidigare tillämpat något av nedanstående K2-regelverk:

text: a) Bokföringsnämndens allmänna råd (

text: BFNAR 2008:1

text: ) om årsredovisning i mindre aktiebolag, b) Bokföringsnämndens allmänna råd (

text: BFNAR 2009:1

text: ) om årsredovisning i mindre ekonomiska föreningar, eller c) Bokföringsnämndens allmänna råd (

text: BFNAR 2016:10

text: ) om årsredovisning i mindre företag.

text: Skatteskäl är inte särskilda skäl. (

text: BFNAR 2016:11

text: 3. Ett byte av K-regelverk är ett byte av redovisningsprincip.

text: Ett företag som har bytt från Bokföringsnämndens allmänna råd (

text: BFNAR 2012:1

text: ) om årsredovisning och koncernredovisning till Bokföringsnämndens allmänna råd (

text: BFNAR 2016:10

text: ) om årsredovisning i mindre företag ska upplysa om skälen för bytet. Upplysningen ska lämnas i not. (

text: BFNAR 2016:11

text: BFNAR 2016:11

text: Detta allmänna råd gäller från och med den 29 november 2016 och tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 2015.

title: Byte mellan K-regelverk

text: BOKFÖRINGSNÄMNDENS ALLMÄNNA RÅD

text: BFNAR 2012:4

text: beslutat den 6 december 2012.

text: Bokföringsnämnden lämnar följande allmänna råd om byte mellan Kregelverk.

text: 6 kap. 1 § bokföringslagen (1999:1078)

text: a) Bokföringsnämndens allmänna råd (

text: BFNAR 2008:1

text: ) om årsredovisning i mindre aktiebolag (K2). b) Bokföringsnämndens allmänna råd (

text: BFNAR 2009:1

text: ) om årsredovisning i mindre ekonomiska föreningar (K2). c) Bokföringsnämndens allmänna råd (

text: BFNAR 2012:1

text: BFNAR 2012:1

text: BFNAR 2012:1

text: ) om årsredovisning och koncernredovisning får byta till ett sådant K2-regelverk som anges i punkt 1. Har företaget tidigare tillämpat ett sådant K2-regelverk, får byte tillbaka till detta K2-regelverk ske endast om det finns särskilda skäl.

text: Skatteskäl är inte särskilda skäl.

text: BFNAR 2012:1

text: ) om årsredovisning och koncernredovisning till ett sådant K2-

text: regelverk som anges i punkt 1 ska upplysa om skälen för bytet. Upplysningen ska lämnas i not. _______________ Detta allmänna råd gäller från den 6 december 2012.

text: OLLE STENMAN

text: Gunvor Pautsch


text: 4 kap.

text: 14 a

text: 14 e §§

text: årsredovisningslagen

text: Tillämpningsområde

text: 12.1 Detta kapitel ska tillämpas vid redovisning av finansiella instrument av företag som har valt att värdera instrumenten enligt

text: 4 kap.

text: 14 a

text: 14 e §§

text: årsredovisningslagen (1995:1554)

text: med undantag för företag som avses i tredje stycket.

text: Har ett företag valt att värdera finansiella instrument enligt

text: 4 kap.

text: 14 a

text: 14 e §§

text: årsredovisningslagen

text: ska kapitel 12 tillämpas på företagets samtliga finansiella instrument, med undantag för instrument som omfattas av punkt 12.2.

text: Ett företag som har valt att tillämpa

text: 4 kap. 14 b § tredje stycket årsredovisningslagen

text: får inte tillämpa detta kapitel. Företaget ska då tillämpa de internationella redovisningsstandarder som avses i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002

text: om tillämpning av internationella redovisningsstandarder på samtliga finansiella instrument.

text: Ett företag som har valt att inte värdera finansiella instrument enligt

text: 4 kap.

text: 14 a

text: 14 e §§

text: årsredovisningslagen

text: får inte tillämpa detta kapitel. Ett sådant företag ska tillämpa kapitel 11.

text: Kapitel 12 får inte tillämpas i juridisk person om kapitel 11 tillämpas på koncernredovisningen.

text: I punkt 12.82 finns särskilda regler för juridisk person.

text: 12.2 Detta kapitel får inte tillämpas på följande slag av finansiella instrument: a) Andelar i dotterföretag, intresseföretag och gemensamt styrda företag (se kapitel 9, 14, 15 och 27). b) Finansiella instrument som har getts ut av företaget och som helt eller delvis klassificeras som eget kapital (se kapitel 22 och 26). c) Leasingavtal (se kapitel 20). d) Företagets rättigheter och förpliktelser för ersättningar efter avslutad anställning (se kapitel 28).

text: e) Finansiella instrument avseende aktierelaterade ersättningar (se kapitel 26). f) Terminsavtal om köp eller försäljning av aktier eller andelar som kommer att leda till ett rörelseförvärv vid en framtida förvärvstidpunkt. g) Avtal om villkorad tilläggsköpeskilling vid rörelseförvärv (se kapitel 19). h) Rättigheter att erhålla ersättning för utgifter för en förpliktelse som företaget redovisar som en avsättning i enlighet med kapitel 21. i) Avtal som a. ingåtts för att täcka företagets förväntade behov av inköp, försäljning eller egen förbrukning av rå- och stapelvaror, b. även efter avtalets ingående har tillgodosett detta behov, c. utformats för detta ändamål när det ingicks, och d. förväntas regleras genom leverans av varan. j) Finansiella garantiavtal som ställts ut till förmån för dotterföretag, intresseföretag eller gemensamt styrda företag. k) Försäkringsavtal. l) Lånelöften.

text: Byte av redovisningsprincip

text: 12.3 Ett företag som tillämpar kapitel 12 får byta till kapitel 11 om värdering av finansiella instrument utifrån anskaffningsvärdet endast om punkt 10.2 c eller 10.2 d är tillämplig.

text: Värderingskategorier

text: 12.4 Ett företag ska klassificera finansiella instrument i någon av följande värderingskategorier: a) Finansiella tillgångar och finansiella skulder som innehas för handel. b) Investeringar som hålls till förfall. c) Lånefordringar och kundfordringar. d) Finansiella tillgångar som kan säljas. e) Övriga finansiella skulder.

text: Första stycket gäller inte derivatinstrument som identifierats som säkringsinstrument och ingår i säkringsredovisning enligt punkterna 12.47–12.72.

text: 12.5 Finansiella tillgångar och finansiella skulder som innehas för handel är finansiella tillgångar eller finansiella skulder som a) förvärvades eller uppkom med syfte att säljas eller återköpas på kort sikt,

text: b) vid det första redovisningstillfället ingick i en portfölj med finansiella instrument som förvaltades tillsammans och för vilka det fanns ett nyligen uppvisat mönster av kortfristiga realiseringar av vinst, eller c) är derivatinstrument och som inte har identifierats som ett säkringsinstrument enligt punkterna 12.51–12.56 och ingår i en säkringsredovisning.

text: 12.6 Investeringar som hålls till förfall är finansiella tillgångar som inte är derivatinstrument, som har fastställda eller fastställbara betalningar och fastställd löptid och som företaget har både avsikt och förmåga att hålla till förfall, om inte något annat framgår av punkt 12.7.

text: 12.7 Finansiella tillgångar får inte klassificeras i värderingskategorin Investeringar som hålls till förfall, om företaget under innevarande räkenskapsår eller de två föregående räkenskapsåren har sålt eller omklassificerat tillgångar i denna värderingskategori för mer än ett obetydligt belopp före förfallotidpunkten.

text: Första stycket gäller inte försäljningar eller omklassificeringar som a) är så nära förfall att förändringar i marknadsräntan inte skulle ha en betydande inverkan på verkligt värde, b) sker efter det att företaget har erhållit i stort sett hela tillgångens ursprungliga nominella belopp, eller c) är hänförliga till en isolerad händelse av engångskaraktär som företaget inte har kontroll över och som inte rimligen kunde förutses av företaget.

text: 12.8 Lånefordringar och kundfordringar är finansiella tillgångar som har fastställda eller fastställbara betalningar men inte är derivatinstrument.

text: 12.9 Finansiella tillgångar som kan säljas är sådana finansiella tillgångar som företaget antingen klassificerat i denna värderingskategori eller som inte kan hänföras till någon av de övriga värderingskategorierna i punkt 12.4 a–c.

text: Derivatinstrument får inte hänföras till denna värderingskategori.

text: 12.10 Övriga finansiella skulder är finansiella skulder som företaget inte har klassificerat i värderingskategorin Finansiella tillgångar och finansiella skulder som innehas för handel.

text: Omklassificering

text: 12.11 Finansiella instrument får inte omklassificeras från värderingskategorin Finansiella tillgångar och finansiella skulder som innehas för handel till någon annan värderingskategori under den tid de innehas eller är utestående.

text: Trots det som sägs i första stycket får finansiella tillgångar som inte längre innehas i syfte att säljas eller återköpas på kort sikt i exceptionella fall omklassificeras.

text: 12.12 Finansiella instrument får inte omklassificeras till värderingskategorin

text: Finansiella tillgångar och finansiella skulder som innehas för

text: handel från någon annan värderingskategori.

text: 12.13 Finansiella tillgångar får inte omklassificeras från värderingskategorin Finansiella tillgångar som kan säljas, om företaget med stöd av

text: 4 kap. 14 d § tredje stycket årsredovisningslagen (1995:1554)

text: har valt att redovisa förändringar i verkligt värde direkt i resultaträkningen.

text: 12.14 Har ett företag sålt eller omklassificerat finansiella tillgångar som klassificerats i värderingskategorin Investeringar som hålls till förfall för mer än ett obetydligt belopp, ska samtliga tillgångar som finns kvar i denna värderingskategori omklassificeras till värderingskategorin Finansiella tillgångar som kan säljas.

text: Första stycket gäller inte i de fall som anges i punkt 12.7 andra stycket.

text: När ska finansiella instrument redovisas i balansräkningen?

text: 12.15 Ett företag ska redovisa en finansiell tillgång eller en finansiell skuld i balansräkningen när företaget blir part i det finansiella instrumentets avtalsmässiga villkor.

text: Vid avistaköp eller avistaförsäljning av en finansiell tillgång får tillgången redovisas i balansräkningen på affärsdagen eller likviddagen. Den valda principen ska tillämpas konsekvent för samtliga köp och försäljningar av tillgångar som klassificerats i samma värderingskategori.

text: 12.16 Med avistaköp eller avistaförsäljning avses köp eller försäljning av en finansiell tillgång som görs enligt ett avtal vars villkor kräver leverans av tillgången inom den generella tidsram som fastställts av regelverk eller praxis på den berörda marknaden.

text: 12.17 Affärsdagen är den dag då företaget ingår ett bindande avtal om att köpa eller sälja en tillgång.

text: 12.18 Likviddagen är den dag då en tillgång levereras.

text: Värdering vid det första redovisningstillfället

text: 12.19 En finansiell tillgång eller en finansiell skuld ska vid det första redovisningstillfället värderas till verkligt värde med tillägg av transaktionsutgifter som är direkt hänförliga till förvärvet, om inte annat framgår av andra stycket.

text: Transaktionsutgifter får inte ingå i värderingen av finansiella tillgångar och finansiella skulder som efter det första redovisningstillfället värderas till verkligt värde och där värdeförändringen redovisas direkt i resultaträkningen.

text: Värdering efter det första redovisningstillfället

text: Finansiella tillgångar

text: 12.20 Finansiella tillgångar som tillhör värderingskategorin Finansiella tillgångar och finansiella skulder som innehas för handel eller värderingskategorin Finansiella tillgångar som kan säljas ska värderas till verkligt värde.

text: 12.21 Finansiella tillgångar som tillhör värderingskategorin Investeringar som hålls till förfall eller värderingskategorin Lånefordringar och kundfordringar ska värderas till upplupet anskaffningsvärde.

text: Finansiella skulder

text: 12.22 Finansiella skulder som tillhör värderingskategorin Finansiella tillgångar och finansiella skulder som innehas för handel ska värderas till verkligt värde.

text: 12.23 Finansiella skulder som tillhör värderingskategorin Övriga finansiella skulder ska värderas till upplupet anskaffningsvärde.

text: Första stycket gäller inte finansiella garantiavtal. Sådana avtal ska värderas till det högsta av a) avsättningen beräknad enligt kapitel 21, och b) den premie som ursprungligen erhölls för garantin efter avdrag för eventuell periodisering av premien i enlighet med kapitel 2.

text: Verkligt värde

text: Beräkning av verkligt värde

text: 12.24 Det bästa uttrycket för verkligt värde är marknadsvärdet i form av noterade priser på en aktiv marknad.

text: 12.25 En aktiv marknad existerar när följande villkor är uppfyllda:

text: a) Handeln avser likartade produkter. b) Intresserade köpare och säljare finns normalt. c) Information om priserna är allmänt tillgänglig.

text: 12.26 Finns inte noterade priser på en aktiv marknad för det finansiella instrumentet, likartade instrument eller instrumentets beståndsdelar, ska företaget bestämma det verkliga värdet genom att använda en värderingsteknik.

text: 12.27 En värderingsteknik för att bestämma verkligt värde på finansiella instrument ska baseras på marknadsinformation i så hög grad som möjligt och företagsspecifik information i så låg grad som möjligt.

text: Finns en värderingsteknik som är vanligt förekommande bland marknadsaktörer för att prissätta instrumentet, och denna teknik har visat sig ge tillförlitliga uppskattningar av priser som kan erhållas i faktiska marknadstransaktioner, ska denna teknik användas.

text: 12.28 En värderingsteknik förutsätts ge en tillförlitlig uppskattning av det verkliga värdet om a) tekniken på ett rimligt sätt återspeglar hur marknaden förväntas prissätta instrumentet, och b) de indata som används på ett rimligt sätt motsvarar marknadsförväntningar och mått på de faktorer avseende risk och avkastning som är inneboende i instrumentet.

text: 12.29 Om det senaste transaktionspriset avspeglar det belopp företaget skulle erhålla eller betala vid en påtvingad transaktion, ofrivillig likvidation eller utmätning, ska priset justeras när det verkliga värdet bestäms.

text: 12.30 Använder företaget en värderingsteknik som baseras på nyligen genomförda transaktioner, ska företaget justera de indata som används, om betydande förändringar i de ekonomiska omständigheterna har inträffat avseende emittenten.

text: 12.31 Det verkliga värdet på ett finansiellt instrument som inte har ett noterat pris på en aktiv marknad kan bestämmas på ett tillförlitligt sätt endast om a) variationen inom intervallet med rimliga uppskattningar av verkliga värden inte är betydande för instrumentet, och b) sannolikheterna för de olika uppskattningarna i intervallet kan bedömas på ett rimligt sätt.

text: Redovisning av förändringar i verkligt värde

text: 12.32 De finansiella tillgångar som omfattas av

text: är de som enligt detta allmänna råd

text: ingår i värderingskategorin Finansiella tillgångar som kan säljas.

text: Ett företag som enligt samma paragraf har valt att redovisa förändringar i verkligt värde i posten Fond för verkligt värde ska tillämpa den valda principen konsekvent för samtliga tillgångar i denna värderingskategori.

text: Har företaget redovisat en nedskrivning, ska företaget därefter redovisa framtida förändringar i verkligt värde i resultaträkningen på den tillgång som skrivits ned.

text: 12.33 Även om ett företag har valt att redovisa förändringar i verkligt värde i posten Fond för verkligt värde på en finansiell tillgång som tillhör värderingskategorin Finansiella tillgångar som kan säljas, ska följande värdeförändringar redovisas i resultaträkningen: a) Valutakursvinster och valutakursförluster på monetära poster. b) Ränta på fordringsrätter. c) Utdelning på egetkapitalinstrument. d) Nedskrivningar.

text: 12.34 Har ett företag valt att redovisa förändringar i verkligt värde på en finansiell tillgång som tillhör värderingskategorin Finansiella tillgångar som kan säljas i posten Fond för verkligt värde, ska företaget tillämpa punkt 12.36 om det verkliga värdet understiger anskaffningsvärdet.

text: 12.35 Har företaget valt att redovisa förändringar i verkligt värde i posten Fond för verkligt värde på en finansiell tillgång som tillhör värderingskategorin Finansiella tillgångar som kan säljas, ska de värdeförändringar som redovisats i posten överföras till resultaträkningen när tillgången enligt punkt 12.39 eller 12.40 tas bort från balansräkningen.

text: Nedskrivningar

text: 12.36 Ett företag ska för en finansiell tillgång eller en grupp av finansiella tillgångar som tillhör värderingskategorin Investeringar som hålls till förfall eller värderingskategorin Lånefordringar och kundfordringar per varje balansdag bedöma om det finns objektiva omständigheter som tyder på att tillgången eller tillgångarna behöver skrivas ned.

text: Första stycket gäller också för tillgångar som tillhör värderingskategorin Finansiella tillgångar som kan säljas, om företaget har valt att redovisa förändringar i verkligt värde i posten Fond för verkligt värde.

text: Beräkning av nedskrivning

text: 12.37 Finns objektiva omständigheter som visar ett nedskrivningsbehov av en finansiell tillgång som tillhör värderingskategorin Investeringar som hålls till förfall eller värderingskategorin Lånefordringar och kundfordringar, ska nedskrivningen beräknas som skillnaden mellan tillgångens redovisade värde och nuvärdet av företagsledningens bästa uppskattning av de framtida kassaflödena diskonterade med tillgångens ursprungliga effektivränta.

text: Ett företag som har valt att redovisa förändringar i verkligt värde på en finansiell tillgång som tillhör värderingskategorin Finansiella tillgångar som kan säljas i posten Fond för verkligt värde ska beräkna nedskrivningen som skillnaden mellan tillgångens värde vid det första redovisningstillfället och aktuellt verkligt värde.

text: Återföring av nedskrivning

text: 12.38 Ett företag ska tillämpa punkt 11.29 när det gäller återföring av nedskrivning av finansiella tillgångar.

text: Borttagande från balansräkningen

text: Finansiella tillgångar

text: 12.39 Ett företag får inte längre redovisa en finansiell tillgång i balansräkningen när den avtalsenliga rätten till kassaflödet från tillgången har upphört eller reglerats.

text: 12.40 Har ett företag i allt väsentligt överfört de risker och fördelar som är förknippade med innehavet av en finansiell tillgång till en annan part, får tillgången inte längre redovisas i balansräkningen.

text: Är det svårt att bedöma om väsentliga risker och fördelar har överförts, ska företaget bestämma om det behållit kontrollen över den finansiella tillgången. Har företaget behållit kontrollen, ska det fortsätta att redovisa tillgången. Har företaget inte behållit kontrollen, får tillgången inte längre redovisas i balansräkningen.

text: 12.41 Ett företag anses inte längre ha kontroll över en finansiell tillgång om tillgången har överförts till en annan part som i sin tur har praktisk möjlighet att överföra tillgången i sin helhet till en fristående tredje part och ensidigt kan utnyttja denna möjlighet utan att behöva införa ytterligare begränsningar på överföringen. I annat fall anses företaget ha behållit kontrollen.

text: 12.42 Eventuella rättigheter och skyldigheter som uppkommer eller kvarstår i samband med att en finansiell tillgång tas bort från balansräkningen ska redovisas som nya tillgångar eller skulder.

text: 12.43 Är villkoren i punkterna 12.39 och 12.40 inte uppfyllda, ska företaget fortsätta att redovisa den finansiella tillgången i balansräkningen och samtidigt redovisa en finansiell skuld för erhållen ersättning.

text: Företaget ska också redovisa varje intäkt från den finansiella tillgången och varje kostnad för den finansiella skulden under de räkenskapsår de avser.

text: Finansiella skulder

text: 12.44 Ett företag får inte längre redovisa en finansiell skuld, eller del av en finansiell skuld, i balansräkningen när den avtalade förpliktelsen fullgjorts eller upphört.

text: 12.45 Ersätts en finansiell skuld med en annan finansiell skuld till samma långivare och med i huvudsak samma villkor som för den ursprungliga skulden, anses inte den ursprungliga avtalade förpliktelsen ha fullgjorts eller upphört och en ny skuld får inte redovisas.

text: Eventuella resultateffekter i samband med att skulden ersätts ska periodiseras som ränta över återstående löptid för den ändrade skulden.

text: 12.46 Skillnaden mellan det redovisade värdet för en finansiell skuld, eller del av en finansiell skuld, som har tagits bort från balansräkningen och den ersättning som erlagts ska redovisas i resultaträkningen i den period då skulden togs bort. I ersättningen ska överförda tillgångar som inte är kontanter och påtagna skulder räknas in.

text: Säkringsredovisning

text: 12.47 Ett företag får tillämpa säkringsredovisning om säkringsförhållandet uppfyller villkoren för säkringsredovisning enligt punkterna 12.48– 12.59.

text: Tillämpas säkringsredovisning ska vinster och förluster på säkringsinstrumentet och den säkrade posten redovisas enligt punkterna 12.60–12.74.

text: Tre slag av säkringsförhållanden Villkor för säkringsredovisning

text: 12.48 Säkringsredovisning får endast tillämpas om följande villkor är uppfyllda: a) Säkringsförhållandet samt företagets mål för riskhantering och riskhanteringsstrategi avseende säkringen ska vara dokumenterade senast när säkringen ingås och omfatta a. identifiering av säkringsinstrumentet och den säkrade posten,

text: b. beskrivning av karaktären på den risk eller de risker som säkras, samt c. beskrivning av hur företaget kommer att bedöma säkringens effektivitet. b) Det ska finnas en ekonomisk relation mellan säkringsinstrumentet och den säkrade posten som överensstämmer med företagets mål för riskhantering. c) Säkringsförhållandet ska förväntas vara mycket effektivt under den period för vilken säkringen har identifierats.

text: Företaget ska per varje balansdag bedöma om villkoren i första stycket är uppfyllda.

text: 12.49 Med säkringsförhållandets effektivitet avses i vilken utsträckning förändringar i en säkrad posts värde eller förändringar i kassaflöden, som är hänförliga till en säkrad risk, uppvägs av förändringar i säkringsinstrumentets värde eller kassaflöden.

text: 12.50 Ett säkringsförhållande anses vara mycket effektivt om a) säkringsinstrumentet effektivt motverkar förändringar i verkligt värde hänförliga till den säkrade risken eller förändringar i kassaflöden hänförliga till den säkrade risken när säkringsförhållandet ingås och därefter, och b) säkringsförhållandets faktiska effektivitet ligger inom intervallet 80–125 procent.

text: Identifiering av säkringsinstrument och säkringsförhållande

text: 12.51 Endast finansiella instrument som har en extern motpart får identifieras som säkringsinstrument i ett säkringsförhållande.

text: 12.52 Ett finansiellt instrument som är ett derivatinstrument får, med undantag av optioner utställda av företaget, identifieras som säkringsinstrument.

text: En andel av instrumentet, t.ex. 50 procent av nominellt belopp, får identifieras som säkringsinstrument i ett säkringsförhållande.

text: 12.53 Ett finansiellt instrument som inte är ett derivatinstrument får endast identifieras som säkringsinstrument för säkring av en valutakursrisk.

text: 12.54 Trots det som sägs i punkterna 12.52 och 12.53 får ett säkringsförhållande inte identifieras för ett belopp som överstiger det

text: lägsta av den säkrade postens nominella belopp och det identifierade säkringsinstrumentets nominella belopp.

text: 12.55 Ett säkringsförhållande får inte identifieras för endast en del av säkringsinstrumentets återstående löptid.

text: 12.56 Två eller flera finansiella instrument får tillsammans identifieras som ett säkringsinstrument.

text: Identifiering av säkrade poster

text: 12.57 En redovisad tillgång, en redovisad skuld, ett ej redovisat bindande åtagande eller en mycket sannolik prognostiserad transaktion får endast identifieras som säkrad post om det finns en extern motpart.

text: En nettoinvestering i en utlandsverksamhet får identifieras som säkrad post.

text: Första stycket gäller inte till den del koncernens finansiella ställning och resultat påverkas.

text: 12.58 En grupp av redovisade tillgångar, redovisade skulder, mycket sannolika prognostiserade transaktioner, ej redovisade bindande åtaganden eller nettoinvesteringar i utlandsverksamheter får identifieras som en säkrad post om posterna i gruppen har likartade riskegenskaper.

text: 12.59 För kassaflödessäkringar ska en prognostiserad transaktion som säkras vara mycket sannolik och innebära en exponering för förändringar i kassaflöden som ytterst kan påverka resultatet.

text: Redovisning av säkring av verkligt värde

text: 12.60 Är säkringsinstrumentet ett derivatinstrument, ska värdeförändringen vid en omvärdering av säkringsinstrumentet till verkligt värde redovisas i resultaträkningen.

text: 12.61 Är säkringsinstrumentet inte ett derivatinstrument, ska värdeförändringen från en valutakomponent i säkringsinstrumentets redovisade värde redovisas i resultaträkningen.

text: 12.62 Den värdeförändring som är hänförlig till den säkrade risken i en säkrad post ska redovisas i resultaträkningen och det redovisade värdet på den säkrade posten ska justeras med motsvarande belopp.

text: Första stycket gäller även den värdeförändring som är hänförlig till den säkrade risken i en säkrad post som tillhör värderingskategorin Finansiella tillgångar som kan säljas om företaget har valt att

text: redovisa värdeförändringar i posten Fond för verkligt värde.

text: 12.63 Leder en säkring av ett ej redovisat bindande åtagande till att en tillgång eller skuld redovisas, ska de ackumulerade värdeförändringar som redovisats i balansräkningen inkluderas i anskaffningsvärdet för tillgången eller skulden.

text: 12.64 Företaget ska upphöra med säkringsredovisning enligt punkterna 12.60–12.63 om a) säkringsinstrumentet förfaller, säljs, avvecklas eller löses in, b) säkringen inte längre uppfyller villkoren för säkringsredovisning i punkt 12.48, eller c) företaget häver identifieringen.

text: 12.65 Ett säkringsinstrument som har ersatts med ett annat säkringsinstrument är inte förfall eller avveckling enligt punkt 12.64, om företagets dokumenterade mål för riskhantering och riskhanteringsstrategi avseende säkringen enligt punkt 12.48 a omfattar ett sådant förfarande.

text: 12.66 Upphör säkringsredovisningen enligt punkt 12.64, ska både säkringsinstrumentet och den säkrade posten värderas och redovisas enligt principerna för värdering vid det första redovisningstillfället men utifrån förhållandena vid den tidpunkt då säkringen upphör.

text: Resultateffekter som uppkommer när säkringen upphör ska redovisas i resultaträkningen.

text: Redovisning av kassaflödessäkring

text: 12.67 Den del av värdeförändringen på säkringsinstrumentet som bestämts vara en mycket effektiv säkring av ett kassaflöde ska redovisas i posten Fond för verkligt värde.

text: Resterande del av värdeförändringen på säkringsinstrumentet ska redovisas i resultaträkningen.

text: 12.68 Leder en säkring av en prognostiserad transaktion till att en ickefinansiell tillgång eller icke-finansiell skuld redovisas, får de värdeförändringar som redovisats i posten Fond för verkligt värde inkluderas i anskaffningsvärdet för tillgången eller skulden. Den valda principen ska tillämpas konsekvent.

text: 12.69 Företaget ska upphöra med säkringsredovisning enligt punkterna 12.67 och 12.68 om a) säkringsinstrumentet förfaller, säljs, avvecklas eller löses in, b) säkringen inte längre uppfyller villkoren för säkringsredovisning i punkt 12.48,

text: c) den prognostiserade transaktionen inte längre förväntas inträffa, eller d) företaget häver identifieringen.

text: 12.70 Ett säkringsinstrument som har ersatts med ett annat säkringsinstrument är inte förfall eller avveckling enligt punkt 12.69, om företagets dokumenterade mål för riskhantering och riskhanteringsstrategi avseende säkringen enligt punkt 12.48 a omfattar ett sådant förfarande.

text: 12.71 Upphör säkringsredovisningen enligt punkt 12.69, ska både säkringsinstrumentet och den säkrade posten värderas och redovisas enligt principerna för värdering vid det första redovisningstillfället men utifrån förhållandena vid den tidpunkt då säkringen upphör.

text: 12.72 De värdeförändringar som redovisats i posten Fond för verkligt värde ska kvarstå fram till dess den prognostiserade transaktionen påverkar resultaträkningen eller inte längre förväntas inträffa och därefter överföras till resultaträkningen.

text: Redovisning av säkring av en nettoinvestering i en utlandsverksamhet

text: 12.73 Den del av värdeförändringen på säkringsinstrumentet som bestämts vara en mycket effektiv säkring av en nettoinvestering i en utlandsverksamhet, inklusive säkring av en monetär post som redovisas som en del av en nettoinvestering, ska redovisas i posten Fond för verkligt värde.

text: 12.74 De värdeförändringar som motsvarar den avyttrade delen av en nettoinvestering i en utlandsverksamhet och som redovisats i posten Fond för verkligt värde, ska överföras till resultaträkningen vid avyttring av hela eller delar av utlandsverksamheten.

text: Inbäddade derivat

text: 12.75 Ett inbäddat derivat är en del av ett avtal som också omfattar ett värdkontrakt som inte är ett derivatinstrument, vilket innebär att vissa av avtalets kassaflöden varierar på ett sätt som liknar kassaflödena för fristående derivatinstrument.

text: 12.76 Ett inbäddat derivat ska skiljas från värdkontraktet och redovisas som ett derivatinstrument om a) det inbäddade derivatets ekonomiska egenskaper och risker inte är nära förknippade med värdkontraktets ekonomiska egenskaper och risker, b) ett separat instrument med samma villkor som det inbäddade derivatet skulle uppfylla definitionen på ett derivatinstrument, och c) det sammansatta instrumentet inte tillhör a. värderingskategorin Finansiella tillgångar eller finansiella skulder som innehas för handel, eller b. värderingskategorin Finansiella tillgångar som kan säljas och företaget har valt att redovisa förändringar i verkligt värde i resultaträkningen.

text: 12.77 Avskiljs ett inbäddat derivat från ett värdkontrakt som är ett finansiellt instrument ska värdkontraktet värderas till skillnaden mellan det verkliga värdet för det inbäddade derivatet och det värde som enligt punkt 12.19 skulle ha redovisats för hela det sammansatta finansiella instrumentet, om separation inte hade skett.

text: Upplysningar

text: Upplysningar om värdering till verkligt värde

text: 12.78 Ett företag ska lämna upplysning om grunden för att bestämma det verkliga värdet.

text: Upplysningar enligt första stycket får lämnas på aggregerad nivå.

text: 12.79 Finns inte längre ett tillförlitligt verkligt värde på ett finansiellt instrument som tidigare värderats till verkligt värde, ska företaget upplysa om detta. Upplysning ska även lämnas när det finansiella instrumentet åter värderas till verkligt värde.

text: Upplysningar om tillgångar som inte tagits bort från balansräkningen

text: 12.80 Har ett företag överfört en finansiell tillgång till en annan part men inte tagit bort tillgången från balansräkningen, ska följande upplysningar lämnas för varje slag av sådana tillgångar: a) Tillgångens karaktär. b) Karaktären på de risker och fördelar som är förknippade med innehavet och som företaget har kvar. c) Redovisat värde på tillgången och den skuld som är knuten till tillgången.

text: Upplysningar om säkringsredovisning

text: 12.81 Ett företag som tillämpar säkringsredovisning ska lämna följande upplysningar: a) En beskrivning av säkringen. b) En beskrivning av de finansiella instrument som identifierats som säkringsinstrument och instrumentens verkliga värden på balansdagen. c) Karaktären på den säkrade risken och beskrivning av den säkrade posten.

text: Redovisning i juridisk person

text: 12.82 I juridisk person behöver inte punkterna 12.63 och 12.68 tillämpas vid anskaffning av en icke-finansiell tillgång.

text: Kapitel 18 – Immateriella tillgångar utom goodwill

text: 18.1 Detta kapitel ska tillämpas på identifierbara immateriella tillgångar med undantag av a) immateriella tillgångar som innehas för försäljning i företagets normala verksamhet (se kapitel 13 och 23), och b) mineralrättigheter och mineralreserver som olja, naturgas och liknande ej förnyelsebara naturtillgångar.

text: I punkterna 18.29 och 18.30 finns särskilda regler för juridisk person.

text: Kapitel 19 – Rörelseförvärv och goodwill

text: 19.8 Är det vid förvärvstidpunkten sannolikt att köpeskillingen kommer att justeras vid en senare tidpunkt och kan beloppet uppskattas på ett tillförlitligt sätt, ska beloppet ingå i det beräknade slutliga anskaffningsvärdet för den förvärvade enheten.

text: Anskaffningsvärdet ska justeras på balansdagen och när den slutliga köpeskillingen har fastställts. Justering får inte göras senare än ett år efter förvärvstidpunkten.

text: 19.20 I det fall förutsättningarna för förvärvsanalysen är ofullständiga, ska förvärvsanalysen justeras för att bättre återspegla faktiska förhållanden vid förvärvstidpunkten. Justeringarna ska göras retroaktivt inom tolv månader efter förvärvstidpunkten. Justeringar senare än tolv månader efter förvärvstidpunkten ska redovisas som en ändrad uppskattning

text: och bedömning (se kapitel 10).

text: Kapitel 21 – Avsättningar, ansvarsförbindelser och eventualtillgångar

text: 21.17 Ett företag ska, för varje slag av ansvarsförbindelse på balansdagen, lämna en kortfattad beskrivning av ansvarsförbindelsens karaktär, om inte sannolikheten för en reglering är ytterst liten. En sådan beskrivning ska alltid lämnas om företaget har tecknat ett borgensåtagande eller liknande eller är obegränsat ansvarig delägare i ett annat företag.

text: Följande upplysningar ska lämnas för varje slag av ansvarsförbindelse om det inte är praktiskt ogenomförbart: a) En uppskattning av dess finansiella effekt värderad enligt principerna i punkterna 21.9–21.13. b) En indikation om osäkerheterna beträffande beloppet eller tidpunkten för dessa utflöden. c) Möjligheten att eventuell gottgörelse erhålls.

text: Är det praktiskt ogenomförbart att lämna en eller flera upplysningar enligt andra stycket, ska detta förhållande anges.

text: Kapitel 23 – Intäkter

text: 23.8 Ett företag ska redovisa en intäkt från försäljning av varor när kriterierna i punkt 2.18 är uppfyllda, och a) företaget har överfört de väsentliga risker och fördelar som är förknippade med varornas ägande till köparen, b) företaget inte längre har något sådant engagemang i den löpande förvaltningen som vanligtvis förknippas med ägande och inte heller utövar någon reell kontroll över de sålda varorna, samt c) de utgifter som har uppkommit eller som förväntas uppkomma till följd av transaktionen kan beräknas på ett tillförlitligt sätt.

text: 23.31 För pågående arbeten i branscher som avses i

text: 17 kap. 23 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: får en juridisk person redovisa en inkomst från sådana uppdrag som avses i

text: 17 kap. 27 § samma lag

text: som intäkt senast när arbetet väsentligen är fullgjort (färdigställandemetoden). Fram till dess redovisas utgifter för sådana uppdrag som tillgång och fakturerade belopp som skuld om inte annat framgår av punkt 23.32.

text: Första stycket gäller endast om företaget redovisar samtliga uppdrag som omfattas av

text: 17 kap. 27 § inkomstskattelagen

text: på samma sätt.

text: 23.37 En juridisk person som tillämpar färdigställandemetoden (punkterna 23.31–23.36) får byta till successiv vinstavräkning (punkterna 23.18– 23.26).

text: Byte från successiv vinstavräkning till färdigställandemetoden får endast göras, om det finns särskilda skäl.

text: Kapitel 28 – Ersättningar till anställda

text: 28.22 Ett företag som valt att tillämpa punkt 28.14 b får i koncernredovisningen redovisa pensionsförpliktelser i ett utländskt dotterföretag på samma sätt som pensionsförpliktelserna redovisas i dotterföretaget. (

text: BFNAR 2012:5

text: 28.29 Ett företag som valt att tillämpa punkt 28.14 a ska lämna följande upplysningar: a) En allmän beskrivning av planen. b) En beskrivning av de viktigaste aktuariella antagandena såsom diskonteringsränta och förväntad löneökningstakt. c) Vad som har redovisats som pensionskostnad och räntekostnad. d) Aktuariella intäkter och kostnader samt andra poster som har redovisats direkt mot eget kapital.

text: 28.32 Vid redovisning i juridisk person får punkterna 28.18–28.21 tillämpas även om punkt 28.14 a tillämpas i koncernredovisningen.

text: Kapitel 29 – Inkomstskatter

text: 29.20 Ett företag får inte redovisa en uppskjuten skatteskuld eller uppskjuten skattefordran för temporära skillnader som hänför sig till investeringar i dotterföretag, filialer, intresseföretag eller gemensamt styrda företag om a) företaget kan styra tidpunkten för återföring av de temporära skillnaderna, och b) det inte är uppenbart att den temporära skillnaden kommer att återföras inom en överskådlig framtid.

text: Kapitel 30 – Effekter av ändrade valutakurser

text: 30.1 Detta kapitel ska tillämpas vid omräkning av a) poster i utländsk valuta, b) nettoinvesteringar i utlandsverksamhet, och c) tillgångar och skulder samt intäkter och kostnader i svenska dotterföretag och utlandsverksamheter som rapporterar i utländsk valuta.

text: Kapitlet ska inte tillämpas på poster som säkringsredovisas (se kapitel 11 och 12).

text: I punkt 30.14 finns särskilda regler för juridisk person.

text: 30.11 En valutakursdifferens avseende en monetär post som utgör en del av nettoinvesteringen i en utlandsverksamhet och som är värderad utifrån anskaffningsvärdet ska a) i juridisk person redovisas i resultaträkningen i det företag där differensen uppstår, och b) i koncernredovisningen redovisas som en separat komponent direkt i eget kapital.

text: Avyttras en nettoinvestering i en utlandsverksamhet ska valutakursdifferenser enligt första stycket b redovisas i resultaträkningen.

text: 30.12 Rapporterar ett svenskt dotterföretag eller en utlandsverksamhet i utländsk valuta ska intäkter och kostnader samt tillgångar och skulder räknas om till redovisningsvalutan på följande sätt: a) Tillgångar och skulder, inklusive jämförelsetal, till respektive balansdagskurs. b) Intäkter och kostnader, inklusive jämförelsetal, till avistakursen per varje dag för affärshändelserna, om inte företaget använder en kurs som utgör en approximation av den faktiska kursen.

text: Valutakursdifferenser som uppkommer vid omräkningen ska redovisas direkt mot eget kapital. Avyttras det svenska dotterföretaget eller utlandsverksamheten ska de ackumulerade valutakursdifferenserna redovisas i resultaträkningen.

text: Härrör valutakursdifferenserna från ett delägt svenskt dotterföretag eller en delägd utlandsverksamhet som omfattas av koncernredovisningen, ska de ackumulerade kursdifferenser som uppkommer vid omräkningen och som är hänförbara till minoritetsandelarna fördelas på och redovisas som en del av minoritetsintresset i koncernbalansräkningen.

text: Redovisning i juridisk person

text: 30.14 I juridisk person ska utländska filialers tillgångar och skulder räknas om enligt punkterna 30.3 och 30.4.

text: Kapitel 34 – Jord- och skogsbruksverksamhet samt utvinning av mineraltillgångar

text: 34.3 Tillgångar anskaffade för att användas vid prospektering och utvinning av mineraltillgångar ska redovisas enligt kapitel 17 eller kapitel 18.

text: Kapitel 35 – Första gången detta allmänna råd tillämpas

text: 35.2 En förstagångstillämpare ska vid tidpunkten för övergång räkna om posterna i balansräkningen, resultaträkningen, kassaflödesanalysen och noterna enligt detta kapitel.

text: 35.7 Tidpunkten för övergång är första dagen på det tidigaste räkenskapsår för vilket ett företag upprättar fullständig jämförande information enligt detta allmänna råd.

text: För ett mindre företag som med stöd av

text: 3 kap. 5 § fjärde stycket årsredovisningslagen (1995:1554)

text: inte räknar om jämförelsetalen är tidpunkten för övergång i stället första dagen på det räkenskapsår som detta allmänna råd tillämpas.

text: 35.17 Avskrivning på goodwill som gjorts före tidpunkten för övergång får inte räknas om.

text: Ett företag som har tillämpat en längre avskrivningstid än tio år ska skriva av återstående goodwill vid tidpunkten för övergång som om företaget från början tillämpat tio år som avskrivningstid.

text: Första stycket gäller inte om företaget tillämpar punkt 35.24 andra stycket. I det fallet får avskrivning på goodwill räknas om.

text: Kapitel 36 – Särskilda regler för stiftelser och företag som drivs under stiftelseliknande former

text: 36.21 En fysisk tillgång som en stiftelse innehar för stiftelseändamålet är en materiell anläggningstillgång även om kriterierna i punkt 17.2 inte är uppfyllda.

text: 36.22 Vid prövning av nedskrivningsbehov av materiella och immateriella anläggningstillgångar som innehas för stiftelseändamålet ska punkterna 36.23–36.27 tillämpas i stället för kapitel 27. Detta gäller inte för tillgångar som förväntas generera kassaflöden.

text: Kapitel 37 – Särskilda regler för ideella föreningar, registrerade trossamfund och linkande sammanslutningar

text: 37.21 En fysisk tillgång som en förening innehar för det ideella ändamålet är en materiell anläggningstillgång även om kriterierna i punkt 17.2 inte är uppfyllda.

text: 37.22 Vid prövning av nedskrivningsbehov av materiella och immateriella anläggningstillgångar som innehas för föreningens ideella ändamål ska punkterna 37.23–37.27 tillämpas i stället för kapitel 27. Detta gäller inte för tillgångar som förväntas generera kassaflöden.

text: _______________ Kapitel 11 och 12 i

text: BFNAR 2012:1

text: upphör att gälla den 6 december 2012. (

text: BFNAR 2012:5

text: ) _______________ Detta allmänna råd gäller från och med den 6 december 2012.

text: OLLE STENMAN

text: Gunvor Pautsch


title: Ändring i Bokföringsnämndens allmänna råd (BFNAR 2012:3) om tillämpning av rekommendationer från Rådet för finansiell rapportering

text: OLLE STENMAN

text: Gunvor Pautsch


title: Bokföring

text: BOKFÖRINGSNÄMNDENS ALLMÄNNA RÅD

text: ISSN 1404-5761 Utgivare: Gunvor Pautsch, Bokföringsnämnden, Box 7849, 103 99 STOCKHOLM

text: Bokföringsnämndens allmänna råd om bokföring;

text: beslutat den 5 december 2013. Bokföringsnämnden lämnar följande allmänna råd om bokföring.

text: Avsnitt I  Inledande bestämmelser

text: Kapitel 1 – Tillämpning, definitioner och språk

text: Tillämpning av detta allmänna råd

text: 1.1 Detta allmänna råd innehåller bestämmelser om löpande bokföring, verifikationer, arkivering av räkenskapsinformation samt systemdokumentation och behandlingshistorik.

text: Vilka företag ska tillämpa detta allmänna råd?

text: 1.2 Detta allmänna råd ska tillämpas av en fysisk eller juridisk person som är bokföringsskyldig enligt

text: bokföringslagen (1999:1078)

text: , om inte annat anges i detta allmänna råd. 1.3 En fysisk eller juridisk person som tillämpar detta allmänna råd benämns företag.

text: Utländska filialer m.m. i Sverige

text: Definitioner

text: Företag

text: Verksamhet

text: Bokföringspost

text: Affärshändelser

text: 1.4 En inbetalning eller en utbetalning som tagits emot respektive betalats ut för annans räkning är en affärshändelse.

text: Verifikation

text: Räkenskapsinformation

text: Nettoomsättning

text: 1.5 Företag som avses i

text: 2 kap. 2 § första stycket

text: och

text: 3 §

text: bokföringslagen (1999:1078)

text: ska vid tillämpningen av punkterna 3.7–3.9 till nettoomsättningen lägga bidrag, gåvor, medlemsavgifter och andra liknande intäkter.

text: 1.6 Med andra liknande intäkter i

text: 1 kap. 2 § andra stycket bokföringslagen (1999:1078)

text: avses intäkter som kan likställas med gåvor och bidrag som erhålls utan någon omedelbar motprestation.

text: 1.7 Omfattar räkenskapsåret annan tid än tolv månader, ska nettoomsättningen justeras vid tillämpningen av

text: 5 kap. 2 § tredje stycket bokföringslagen (1999:1078)

text: samt punkterna 3.7–3.9. Företag som anges i

text: 2 kap. 2 § första stycket

text: och

text: 3 §

text: samma lag ska i stället justera summan av nettoomsättning, bidrag, gåvor, medlemsavgifter och andra liknande intäkter.

text: Redovisningsperiod

text: 1.8 En redovisningsperiod omfattar en kalendermånad eller en liknande tidsperiod.

text: Kontanta in- och utbetalningar

text: 1.9 Kontanta in- och utbetalningar omfattar betalning med sedlar och mynt samt postväxlar, mottagna checkar och andra betalningsanvisningar som omedelbart kan omsättas i pengar.

text: 1.10 Mottagna betalningsanvisningar i pappersform, t.ex. måltidskuponger, rabattkuponger och presentkort, ska vid tillämpning av detta allmänna råd jämställas med kontanta inbetalningar, om det mottagande företaget får ersättning genom inlösen eller liknande.

text: Kassaregister

text: 1.11 Med kassaregister avses kassaapparat, kassaterminal, kassasystem och liknande apparatur för registrering av försäljning av varor och tjänster.

text: 1.12 Med certifierat kassaregister enligt

text: 39 kap. 8 § skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: likställs i detta allmänna råd ett kassaregister med en tillverkardeklaration som visar att kassaregistret uppfyller de krav som ställs på registret i Skatteverkets föreskrifter.

text: Presentation i registreringsordning och systematisk ordning

text: Språk

text: Avsnitt II  Att bokföra löpande

text: Kapitel 2 – Den löpande bokföringen och dess presentation

text: Inledning Grundläggande bestämmelser

text: Varaktighet

text: 2.1 Bokföringen ska göras på ett varaktigt sätt. Det innebär att det som har bokförts inte ska kunna raderas eller på annat sätt göras oläsligt.

text: Löpande bokföring

text: 2.2 Inom den systematiska ordningen ska registreringsordningen framgå för varje sorteringsbegrepp, t.ex. varje enskilt konto. Använder företaget flera verifikationsnummerserier, ska registreringsordningen framgå inom varje enskild serie.

text: Uppgifter i den löpande bokföringen

text: 2.3 Följande uppgifter ska kunna utläsas ur den löpande bokföringen för varje bokföringspost: a) registreringsordning, b) redovisningsperiod, c) verifikationsnummer eller motsvarande identifieringstecken, d) kontering, och e) bokfört belopp.

text: Redovisningsvaluta

text: 2.4 En affärshändelse i en annan valuta än redovisningsvalutan ska räknas om till redovisningsvalutan enligt avistakursen per dagen för affärshändelsen.

text: 2.5 Vid omräkning till redovisningsvalutan får ett företag, i stället för avistakurs enligt punkt 2.4, använda a) en valutakurs som är en approximation av faktiska kurser, om den inte ger en för stor avvikelse från en omräkning till avistakurs, eller b) den valutakurs som ska tillämpas för affärshändelsen enligt

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: 2.6 Ett företag som med stöd av

text: tillämpar kontantmetoden får vid omräkning till redovisningsvalutan använda kursen till vilken betalning sker.

text: 2.7 En affärshändelse som omfattas av en valutasäkring får räknas om till redovisningsvalutan enligt den kurs som följer av de värderingsregler för säkrade poster som företaget tillämpar.

text: När får flera affärshändelser bokföras och presenteras i en bokföringpost?

text: 2.8 Affärshändelser som dokumenteras genom en gemensam verifikation får bokföras och presenteras i en bokföringspost.

text: 2.9 Likartade affärshändelser hänförliga till en och samma dag som dokumenteras genom flera verifikationer får bokföras och presenteras i sammandrag i en bokföringspost, om det utan svårighet kan klarläggas vilka affärshändelser som ingår i bokföringsposten.

text: 2.10 Affärshändelser som ingår i en mottagen faktura eller motsvarande handling och som dokumenteras genom flera verifikationer får bokföras och presenteras i sammandrag i en bokföringspost, om det utan svårighet kan klarläggas vilka affärshändelser som ingår i bokföringsposten.

text: 2.11 Affärshändelser som bokförts och presenterats i registreringsordning i ett delsystem får i den systematiska sammanställningen bokföras och presenteras i sammandrag i en bokföringspost.

text: När får flera affärshändelser bokföras och presenteras som en affärshändelse?

text: 2.12 En försäljning mot kontokort med efterföljande betalning från kontokortsföretaget får bokföras och presenteras som en enda affärshändelse under förutsättning att säljföretaget dagligen redovisar kontokortsförsäljningen till kontokortsföretaget och betalning enligt avtal ska vara säljföretaget tillhanda inom tre bankdagar.

text: 2.13 En in- eller utbetalning via ett bankkonto med efterföljande automatisk överföring till eller från ett annat bankkonto får bokföras och presenteras som en enda affärshändelse om a) in- eller utbetalningen sker samma dag som den automatiska överföringen, och b) saldot på kontot med den automatiska överföringen vid dagens slut är noll.

text: Gåvor som inte behöver bokföras vid mottagandet

text: 2.14 Gåvor som avses i

text: 5 kap. 1 § andra stycket bokföringslagen (1999:1078)

text: är begagnade kläder, möbler och liknande som mottagaren avser att sälja vidare, skänka bort eller utrangera.

text: Sidoordnad bokföring Avstämning

text: 2.15 Bokföringen ska stämmas av löpande enligt fasta rutiner. Hur ofta avstämning ska göras får bedömas med hänsyn till förhållandena i det enskilda företaget.

text: 2.16 Vid avstämningen identifierade avvikelser och hur dessa har hanterats ska dokumenteras.

text: Rättelse av bokföringspost

text: 2.17 I en datorbaserad bokföring ska en bokföringspost rättas genom en särskild rättelsepost.

text: I en manuell bokföring får en bokföringspost som inte påverkat summeringar rättas genom att den felaktiga posten stryks över och det rätta skrivs intill.

text: 2.18 En rättelsepost enligt

text: 5 kap. 5 § bokföringslagen (1999:1078)

text: utgör en ny bokföringspost och ska dokumenteras genom en verifikation.

text: Bokslutstransaktioner

text: 2.19 Med bokslutstransaktioner avses a) fördelning av inkomster och utgifter som helt eller delvis hänför sig till ett annat räkenskapsår än det räkenskapsår då de uppstår, och b) andra typer av transaktioner som ska bokföras när den löpande bokföringen avslutas.

text: Bokföring för flera verksamheter

text: 2.20 Bestämmelsen i

text: 4 kap. 4 § första stycket bokföringslagen (1999:1078)

text: utesluter inte att ett företag har separata delsystem som avser olika verksamheter eller verksamhetsgrenar om delsystemen ingår i en samlad presentation i systematisk ordning.

text: 2.21 Särskilda skäl för flera bokföringar enligt

text: 4 kap. 4 § andra stycket första meningen bokföringslagen (1999:1078)

text: finns om a) ett företag bedriver dels egen verksamhet, dels verksamhet gemensamt med annan för vilken gemensam bokföring upprättas, b) ett företag endast bedriver flera verksamheter gemensamt med andra för vilka gemensam bokföring upprättas för respektive verksamhet, c) ett företag bedriver verksamhet både i Sverige och genom filial eller liknande utomlands, eller d) en stiftelse har placerat förmögenhet gemensamt med annan stiftelse och gemensam bokföring upprättas för den gemensamma förmögenhetsförvaltningen.

text: 2.22 För andra företag än aktiebolag, ekonomiska föreningar eller liknande finns, utöver punkt 2.21, särskilda skäl för flera bokföringar enligt

text: om företaget bedriver flera egna verksamheter och verksamheterna är fristående från varandra.

text: Vid bedömningen av om verksamheterna är fristående från varandra ska hänsyn tas till bl.a. verksamheternas affärsidé, efterfråge- och produktionsstruktur, risknivå, kundoch leverantörskrets samt om marknadsliknande relationer finns vid transaktioner mellan verksamheterna.

text: Gemensam bokföring för flera bokföringsskyldiga

text: 2.23 Ett företag får ha gemensam bokföring med någon annan bokföringsskyldig enligt

text: 4 kap. 5 § bokföringslagen (1999:1078)

text: om den gemensamma bokföringen är ordnad på ett sådant sätt att det utan svårighet går att bedöma ställningen i varje enskilt företag.

text: 2.24 Vid gemensam bokföring för flera bokföringsskyldiga ansvarar var och en för att bokföringsskyldigheten fullgörs.

text: Kapitel 3 – Tidpunkten för bokföring

text: Inledning När ska kontanta in- och utbetalningar bokföras?

text: 3.1 Med påföljande arbetsdag i

text: 5 kap. 2 § första stycket första meningen bokföringslagen (1999:1078)

text: avses första dagen efter den dag affärshändelsen inträffade som arbete utförs i verksamheten.

text: 3.2 Är det mer än några dagar mellan den dag affärshändelsen inträffade och påföljande arbetsdag ska kontanta in- och utbetalningar bokföras senast dagen efter den dag affärshändelsen inträffade.

text: När ska andra affärshändelser än kontanta in- och utbetalningar bokföras?

text: 3.3 Begreppet så snart det kan ske i

text: 5 kap. 2 § första stycket andra meningen bokföringslagen (1999:1078)

text: innebär att bokföring ska göras så snart företaget har tillräckliga uppgifter för att kunna bokföra affärshändelserna på ett godtagbart sätt. Om företaget har tillräckliga uppgifter får bedömas med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet.

text: 3.4 Bokföring av fordringar och skulder får anstå till dess faktura eller motsvarande handling har utfärdats eller mottagits eller sådan handling enligt god affärssed borde ha utfärdats eller mottagits.

text: Tillämpas första stycket, ska det göras konsekvent under räkenskapsåret samt gälla både utfärdade och mottagna fakturor.

text: När får bokföringen senareläggas?

text: 3.5 Senareläggs bokföringen enligt punkterna 3.6–3.11 ska verifikationerna i avvaktan på bokföring ordnas i takt med att de mottas eller sammanställs.

text: 3.6 Bokföringen får senareläggas till 50 dagar efter utgången av den månad då affärshändelsen inträffade.

text: Första stycket gäller inte bokföring av kontanta in- och utbetalningar för presentation i registreringsordning.

text: Senareläggning i företag med låg nettoomsättning

text: 3.7 Om den årliga nettoomsättningen normalt uppgår till högst tre miljoner kronor, får bokföringen senareläggas till 50 dagar efter utgången av det kvartal då affärshändelsen inträffade.

text: 3.8 Bokföringen får senareläggas till 60 dagar efter utgången av det räkenskapsår då affärshändelsen inträffade om a) det normalt förekommer högst 50 verifikationer som avser sammanlagt högst 250 affärshändelser per räkenskapsår, och b) den årliga nettoomsättningen normalt uppgår till högst en miljon kronor.

text: Omfattar räkenskapsåret annan tid än tolv månader, ska antalet verifikationer och affärshändelser i första stycket a justeras.

text: 3.9 Enskilda näringsidkare får senarelägga bokföringen till den dag som inkomstdeklaration för det räkenskapsår då affärshändelsen inträffade ska lämnas enligt bestämmelserna i

text: skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: om a) företaget inte utför sådana gränsöverskridande transaktioner inom EU som avses i

text: 26 kap. 33 a § andra stycket skatteförfarandelagen

text: , b) det normalt förekommer högst 50 verifikationer som avser sammanlagt högst 250 affärshändelser per räkenskapsår, och c) den årliga nettoomsättningen normalt uppgår till högst en miljon kronor.

text: Omfattar räkenskapsåret annan tid än tolv månader, ska antalet verifikationer och affärshändelser i första stycket b justeras.

text: Senareläggning vid användning av certifierat kassaregister

text: 3.10 Bokföringen av kontanta in- och utbetalningar så att de kan presenteras i registreringsordning får senareläggas till 50 dagar efter utgången av den månad då affärshändelserna inträffade om in- och utbetalningarna har registrerats i ett kassaregister som ska vara certifierat enligt

text: 39 kap. 8 § andra stycket skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: Senareläggning i ideella föreningar, stiftelser m.fl.

text: 3.11 Bokföringen av kontanta in- och utbetalningar så att de kan presenteras i registreringsordning får senareläggas till högst fyra veckor efter den dag då affärshändelsen inträffade om

text: a) företaget är bokföringsskyldigt enligt

text: 2 kap.

text: eller

text: 3 §

text: bokföringslagen (1999:1078)

text: , och b) de kontanta inbetalningarna under ett år normalt understiger ett prisbasbelopp.

text: Senareläggning vid försäljning från myntautomat

text: 3.12 Vid försäljning från myntautomat får bokföringen av kontanta inbetalningar, så att de kan presenteras i registreringsordning, senareläggas antingen till dagen efter automaten tömts eller till dagen efter uppgift mottagits från företag som anlitats för att tömma automaten. Myntautomater ska alltid tömmas i nära anslutning till räkenskapsårets utgång.

text: Vid tillämpning av punkterna 3.6–3.9 och 3.11 får tidpunkten för bokföring av de kontanta inbetalningarna räknas från dagen då automaten tömts eller från dagen då uppgift mottagits från företag som anlitats för att tömma automaten.

text: Ytterligare senareläggning

text: 3.13 Bokföring får göras vid senare tidpunkt än som anges i punkterna 3.6–3.12 endast om det finns särskilda hinder av tillfällig natur. Om sådana hinder finns får bedömas med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet.

text: Kontantmetoden

text: 3.14 Ett företag, som med stöd av

text: tillämpar kontantmetoden, ska i avvaktan på bokföring ordna verifikationerna i takt med att de mottas eller sammanställs.

text: 3.15 Ett företag som med stöd av

text: tillämpar kontantmetoden får senarelägga bokföringen i enlighet med punkterna 3.6– 3.13. Vid bedömningen av när affärshändelsen enligt punkterna 3.6–3.8 senast ska vara bokförd ska tiden räknas från betalningstillfället.

text: Andra bokföringsposter än sådana som avser affärshändelser

text: Rättelseposter m.m.

text: Bokslutstransaktioner

text: Kapitel 4 – Anläggningsregister

text: Inledning Tillämpning

text: 4.1 Detta kapitel ska inte tillämpas av företag som tillämpar a) Bokföringsnämndens allmänna råd för enskilda näringsidkare som upprättar förenklat årsbokslut (

text: BFNAR 2006:1

text: ), eller b) Bokföringsnämndens allmänna råd för ideella föreningar och registrerade trossamfund som upprättar förenklat årsbokslut (

text: BFNAR 2010:1

text: Vilka ska upprätta ett anläggningsregister?

text: 4.2 Ett företag ska upprätta ett anläggningsregister om inte annat framgår av andra stycket.

text: Ett anläggningsregister behöver inte upprättas om a) företaget endast har ett fåtal materiella och immateriella anläggningstillgångar, och b) den löpande bokföringen är organiserad på sådant sätt att redan den ger en tillfredsställande kontroll och överblick över anläggningstillgångarna.

text: 4.3 Ett anläggningsregister är en förteckning eller en annan samling med uppgifter om företagets samtliga materiella och immateriella anläggningstillgångar.

text: När ska anläggningsregistret uppdateras?

text: 4.4 Ett anläggningsregister ska uppdateras senast i samband med det bokslut som upprättas per räkenskapsårets utgång.

text: Vilka uppgifter ska anläggningsregistret innehålla?

text: 4.5 Ett anläggningsregister ska för varje enskild tillgång innehålla uppgift om a) uppgifter som gör det möjligt att identifiera tillgången, b) anskaffningsvärde, c) anskaffningstidpunkt, d) beräknat restvärde, e) tillämpad avskrivningsmetod, om annan metod än linjär används, eller uppgift om att tillgången inte skrivs av, f) nyttjandeperiod, g) ackumulerade avskrivningar, h) ackumulerade nedskrivningar, i) korrigeringar av tidigare års avskrivningar eller nedskrivningar, och j) omklassificeringar.

text: 4.6 I aktiebolag och ekonomiska föreningar ska anläggningsregistret, utöver vad som anges i punkt 4.5, innehålla uppgift om a) tidpunkt för uppskrivning, b) ackumulerade uppskrivningar, och c) korrigeringar av tidigare års uppskrivningar.

text: 4.7 Har en tillgång överlåtits eller utrangerats under räkenskapsåret, ska anläggningsregistret innehålla uppgift om detta.

text: 4.8 Har en tillgång delats upp i komponenter eller separata avskrivningsenheter, ska uppgifterna enligt punkterna 4.5–4.7 anges för varje komponent respektive avskrivningsenhet.

text: Tillgångar som får tas upp som en post

text: 4.9 Likartade tillgångar som var och en har ett lågt värde och som anskaffats vid samma tillfälle får tas upp som en post i anläggningsregistret. 4.10 Flera tillgångar får i anläggningsregistret tas upp som en post om a) de funktionellt sett framstår som en enhet, och b) nyttjandeperioden är densamma för de olika tillgångarna.

text: Tillgångar som inte behöver tas upp i anläggningsregistret

text: 4.11 Tillgångar som i enlighet med god redovisningssed kostnadsförts direkt behöver inte tas upp i anläggningsregistret.

text: Avsnitt III  Verifikationer

text: Kapitel 5 – Verifikationer

text: Grundläggande bestämmelser

text: 5.1 En verifikation ska dokumentera en affärshändelse eller en vidtagen justering i bokföringen och får inte samtidigt utgöra presentation i registreringsordning eller systematisk ordning.

text: Vad ska användas som verifikation?

text: Mottagna uppgifter om affärshändelser

text: Egenupprättade uppgifter om affärshändelser

text: 5.2 Om företaget inte tagit emot någon uppgift om affärshändelsen ska företaget självt sammanställa en verifikation.

text: Följesedlar m.m.

text: 5.3 En följesedel, en handling som utgör underlag för utbetalning av lön eller ersättning till arbetstagare eller en annan sammanställning av uppgifter med liknande funktioner ska ingå i verifikationen endast om a) den innehåller obligatoriska uppgifter för en verifikation, och b) de obligatoriska uppgifterna inte ersätts av en fullständig sammanställning, t.ex. en faktura eller ett kvitto, som innehåller dessa uppgifter. Första stycket gäller inte en följesedel eller motsvarande handling som mottagits som underlag för så kallad självfakturering. En sådan handling ska alltid ingå i verifikationen.

text: Vad ska en verifikation innehålla?

text: Uppgifter i en verifikation

text: 5.4 De uppgifter som en verifikation ska innehålla enligt

text: 5 kap. 7 § bokföringslagen (1999:1078)

text: ska vara varaktiga och får inte raderas eller på annat sätt göras oläsliga.

text: 5.5 Uppgiften om vad affärshändelsen avser enligt

text: 5 kap. 7 § första stycket bokföringslagen (1999:1078)

text: ska omfatta information som gör det möjligt att identifiera affärshändelsen och förstå dess innebörd.

text: 5.6 Uppgiften om motpart enligt

text: ska omfatta information som gör det möjligt att identifiera motparten.

text: Utelämnande av uppgifter i en verifikation

text: 5.7 Det är förenat med svårighet enligt

text: 5 kap. 8 § bokföringslagen (1999:1078)

text: att låta uppgiften om motpart ingå i en verifikation om företaget får betalt direkt i samband med att en vara levereras eller en tjänst utförs samt a) kundkretsen i huvudsak är anonym och motparten normalt inte identifieras, eller b) kundkretsen i huvudsak inte är anonym men uppgiften om motpart inte registreras i företagets kassaregister eller ingår i företagets kassarapport.

text: Komplettering av uppgifter i en mottagen verifikation

text: 5.8 En komplettering enligt

text: 5 kap. 6 § bokföringslagen (1999:1078)

text: får inte medföra att innehållet i de mottagna uppgifterna förändras.

text: Av verifikationen ska framgå när kompletteringen har gjorts, vem som har gjort kompletteringen och vilka uppgifter verifikationen har kompletterats med.

text: Verifikationsnummer

text: 5.9 En serie av verifikationsnummer eller andra identifieringstecken ska vara obruten för en tidsperiod. Serien ska föras i en följd utan att mellanliggande nummer eller tecken hoppas över. Det ska i bokföringssystemet gå att kontrollera att verifikationsserien är obruten.

text: 5.10 Ett företag får använda flera verifikationsnummerserier under förutsättning att bokföringen fortfarande är överskådlig och i god ordning.

text: 5.11 En avkastningsstiftelse som har gemensam bokföring med andra avkastningsstiftelser för gemensamt placerad förmögenhet får ha en serie av verifikationsnummer eller andra identifieringstecken som är gemensam för förmögenhetsförvaltningens bokföring och den egna verksamhetens bokföring. Det ska i bokföringssystemet gå att kontrollera att den gemensamma verifikationsserien som helhet är obruten för de bokföringar som omfattas av serien.

text: Kontering på verifikation

text: 5.12 Kontering ska göras på verifikationen om det behövs för att säkerställa sambandet mellan verifikationen och bokföringsposten.

text: Hänvisningsverifikation

text: 5.13 Det som anges i

text: 5 kap. 6 § andra stycket bokföringslagen (1999:1078)

text: om hänvisningsverifikation får tillämpas på en egenupprättad verifikation.

text: 5.14 Används en hänvisningsverifikation ska det av hänvisningsverifikationen eller företagets systemdokumentation framgå var den ursprungliga uppgiften om affärshändelsen förvaras.

text: Rättelse av verifikation

text: 5.15 Rättas en verifikation ska det göras på sådant sätt att den ursprungliga uppgiften klart framgår.

text: 5.16 Rättas en verifikation genom att den ersätts med en ny, utgör även fortsättningsvis den ersatta verifikationen räkenskapsinformation.

text: Kapitel 6 – Gemensam verifikation

text: Inledning

text: Gemensam verifikation vid likartade affärshändelser

text: I vilka fall får gemensam verifikation användas vid likartade affärshändelser?

text: 6.1 Likartade affärshändelser som får dokumenteras genom en gemensam verifikation enligt

text: 5 kap. 6 § tredje stycket första meningen bokföringslagen (1999:1078)

text: är a) återkommande affärshändelser som av praktiska skäl sammanförs i en samlingsfaktura som avser en period om högst en månad, b) affärshändelser som genereras automatiskt, eller c) andra likartade affärshändelser hänförliga till en och samma dag som av praktiska skäl är lämpliga att sammanföra.

text: För att företaget ska få använda en gemensam verifikation vid likartade affärshändelser krävs det att företaget har ett system för intern kontroll av levererade varor och utförda tjänster.

text: Uppgifter i den gemensamma verifikationen vid likartade affärshändelser

text: 6.2 I en gemensam verifikation för affärshändelser som sammanförs i en samlingsfaktura får uppgifterna om när de enskilda affärshändelserna inträffat och vad de avser enligt

text: ersättas med uppgift om a) vilken period samlingsfakturan avser, och b) den kvantitet av varje vara eller omfattning av varje tjänst som totalt levererats respektive utförts under perioden.

text: 6.3 I en gemensam verifikation för automatiskt genererade affärshändelser får uppgifterna enligt

text: ersättas med uppgift om a) datum när verifikationen sammanställts, b) vilken period transaktionerna avser, c) transaktionstyp, d) beloppet per transaktionstyp, och e) totalbelopp.

text: Den gemensamma verifikationen ska hänvisa till andra av systemet producerade sammanställningar av affärshändelserna av vilka framgår delbelopp per transaktionstyp och motpart.

text: Gemensam verifikation vid kontantförsäljning

text: 6.4 Försäljning mot kontokort eller andra elektroniska betalningsmedel får antingen ingå i en gemensam verifikation som avser försäljning mot kontant betalning eller redovisas i separata gemensamma verifikationer för varje slag av betalningsmedel.

text: Försäljning mot faktura som registreras i företagets kassaregister får ingå i en gemensam verifikation som avser försäljning mot kontant betalning.

text: 6.5 Vid försäljning från myntautomat får den gemensamma verifikationen omfatta mer än en dags försäljning trots det som anges i

text: 5 kap. 6 § tredje stycket andra meningen bokföringslagen (1999:1078)

text: I vilka fall får gemensam verifikation användas vid kontantförsäljning?

text: 6.6 Gemensam verifikation vid försäljning mot kontant betalning enligt

text: får användas om a) försäljningen registreras i ett kassaregister, eller b) försäljningen avser mindre belopp.

text: Vad ska användas som gemensam verifikation vid kontantförsäljning?

text: 6.7 I företag som använder kassaregister ska den gemensamma verifikationen bestå av tömningskvitton samt antingen kontrollremsor eller journalminnen.

text: Vid försäljning från myntautomat med kassaregister ska den gemensamma verifikationen bestå av motsvarande uppgifter om den löpande registreringen och en sammanställning över de registrerade affärshändelserna.

text: 6.8 I företag som inte använder kassaregister ska den gemensamma verifikationen bestå av en kassarapport per kassa, om inte annat framgår av punkt 6.9.

text: I kassarapporten ska anges a) vilken dag den avser, b) på vilken eller vilka orter försäljningen gjorts, och c) summan av dagens försäljning.

text: Kassarapporten ska dateras och undertecknas av den som har upprättat den.

text: 6.9 Vid försäljning från myntautomat som saknar kassaregister ska den gemensamma verifikationen bestå av en kassarapport per automat.

text: I kassarapporten ska anges a) vilken period den avser, b) vilken automat den avser, och

text: c) summan som fanns i automaten vid tömning.

text: 6.10 Dokumenteras försäljningen i en gemensam verifikation ska försäljningen delas upp på a) kontantförsäljning, och b) försäljning mot kontokort eller andra elektroniska betalningsmedel samt försäljning mot faktura.

text: 6.11 Ingår försäljning mot kontokort, andra elektroniska betalningsmedel eller faktura i en gemensam verifikation, ska även en sammanställning över dessa försäljningar ingå i den gemensamma verifikationen. I förekommande fall ska även de enskilda köpnotorna ingå.

text: Avsnitt IV  Räkenskapsinformation och dess arkivering

text: Kapitel 7 – Räkenskapsinformation

text: Vad är räkenskapsinformation?

text: Primär räkenskapsinformation

text: Avtal och andra viktigare handlingar

text: Övrig räkenskapsinformation

text: I vilken form ska räkenskapsinformation sparas?

text: 7.1 Är räkenskapsinformation sparad med teknik som företaget inte längre använder accepteras en viss fördröjning för att få utskrift till vanlig läsbar form enligt

text: 7 kap. 1 § första stycket 3 bokföringslagen (1999:1078)

text: Räkenskapsinformation som företaget har tagit emot från någon annan

text: 7.2 Mottagen räkenskapsinformation i elektronisk form som inte antagit fysisk form när den kom till företaget får konverteras till företagets system och sparas i det konverterade formatet under förutsättning att uppgifterna inte förändras eller försvinner i samband med konverteringen.

text: 7.3 Räkenskapsinformation som företaget hämtar via någon annans webbplats eller liknande får sparas i den form i vilken räkenskapsinformationen är avsedd att presenteras i företaget.

text: 7.4 Räkenskapsinformation som företaget tar emot både i elektronisk form och i pappersform i nära anslutning till varandra får sparas i den form i vilken räkenskapsinformationen är avsedd att presenteras i företaget.

text: Räkenskapsinformation som företaget självt har upprättat

text: 7.5 Räkenskapsinformation som företaget självt har upprättat anses sammanställd enligt

text: 7 kap. 1 § andra stycket andra meningen bokföringslagen (1999:1078)

text: när den fått den form i vilken den är avsedd att presenteras i företaget.

text: Överföring av räkenskapsinformation

text: 7.6 Överförs räkenskapsinformation enligt

text: 7 kap. 6 § bokföringslagen (1999:1078)

text: , ska det säkerställas att sambandet mellan det ursprungliga materialet och bokföringsposten kan följas.

text: Varaktighet

text: 7.7 Tar ett företag emot räkenskapsinformation i form av ett dokument som inte uppfyller kravet på varaktighet i

text: 7 kap. 2 § första stycket bokföringslagen (1999:1078)

text: , ska företaget överföra räkenskapsinformationen till ett annat dokument, till mikrofiche eller till ett maskinläsbart medium som uppfyller kravet på varaktighet.

text: Både det ursprungliga dokumentet och det nya materialet ska sparas under hela arkiveringstiden, om inte företaget valt att tillämpa

text: 7 kap. 6 § bokföringslagen (1999:1078)

text: om förstöring efter överföring.

text: Kryptering

text: 7.8 Räkenskapsinformation får krypteras eller på annat liknande sätt göras oläsbar för den som saknar tillgång till särskild utrustning endast om a) det är motiverat av säkerhetsskäl, och b) informationen omedelbart kan presenteras i klartext.

text: Är räkenskapsinformation sparad med teknik som företaget inte längre använder, accepteras en viss fördröjning för att få presentationen i klartext enligt b.

text: Kapitel 8 – Arkivering av räkenskapsinformation

text: Inledning Hur ska arkivering ske?

text: Arkivering på betryggande sätt

text: 8.1 För att arkivering ska anses ske på betryggande sätt enligt

text: 7 kap. 2 § bokföringslagen (1999:1078)

text: , ska räkenskapsinformationen förvaras så att den inte riskerar att förstöras eller förkomma.

text: 8.2 Räkenskapsinformation som lagras på maskinläsbart medium och som fortfarande används i det löpande bokföringsarbetet ska säkerhetskopieras. Motsvarande gäller räkenskapsinformation som inte längre används i det löpande bokföringsarbetet men som lagras på ett lagringsmedium på vilket det läggs till eller uppdateras data.

text: Hur ofta räkenskapsinformation som fortfarande används i arbetet ska

text: säkerhetskopieras, får bedömas med hänsyn till förhållandena i det enskilda företaget.

text: En säkerhetskopia ska förvaras åtskild från den kopierade räkenskapsinformationen.

text: Överskådlighet, åtkomlighet och ordnat skick

text: 8.3 Ett företag ska upprätta en arkivplan om det behövs för att kunna överblicka den arkiverade räkenskapsinformationen. Av arkivplanen ska framgå a) vad som arkiverats, och b) var det förvaras.

text: Om det behövs, ska det av arkivplanen även framgå hur arkivet är uppbyggt.

text: Var ska arkivering ske?

text: Utomlands förvaring av maskinläsbara medier, maskinutrustning och system

text: 8.4 Är räkenskapsinformation sparad med teknik som företaget inte längre använder, accepteras en viss fördröjning för att få elektronisk åtkomst och utskrift enligt

text: 7 kap. 3 a § bokföringslagen (1999:1078)

text: Tillfällig förvaring utomlands av verifikationer i pappersform

text: 8.5 Särskilda skäl enligt

text: 7 kap. 3 § bokföringslagen (1999:1078)

text: för tillfällig förvaring utomlands av dokument som innefattar en verifikation finns om dokumentet behövs för hantering, bearbetning eller bokföring i utlandet.

text: 8.6 Ett dokument som innefattar en verifikation och som behövs för hantering eller bearbetning i utlandet ska återföras till Sverige så snart dokumentet har tjänat sitt syfte utomlands. Behövs verifikationen för bokföring i utlandet, ska den återföras till Sverige så snart arbetet med den redovisningsperiod i vilken verifikationen har bokförts är avslutat.

text: 8.7 Ett dokument som tillfälligt förvaras utomlands med stöd av punkt 8.5 får återföras till Sverige senare än vad som anges i punkt 8.6, dock senast tre månader efter att det fördes ut ur Sverige eller togs emot utomlands för företagets räkning, om a) dokumentet förvaras i ett land inom Europeiska unionen eller ett land med vilket det finns rättsliga instrument om ömsesidigt bistånd enligt

text: 7 kap. 3 a § andra stycket bokföringslagen (1999:1078)

text: , b) det finns uppgift om var dokumentet förvaras, c) företaget har omedelbar elektronisk åtkomst till dokumentet, och d) dokumentet vid behov omedelbart kan återföras till Sverige.

text: 8.8 Ett företag som senarelagt bokföringen enligt någon av punkterna 3.6–3.9 och som avser att tillfälligt förvara ett dokument utomlands med stöd av punkt 8.5, ska i avvaktan på hantering, bearbetning eller bokföring utomlands förvara dokumentet i Sverige.

text: 8.9 Särskilda skäl enligt

text: 7 kap. 3 § bokföringslagen (1999:1078)

text: för tillfällig förvaring utomlands av dokument som innefattar en verifikation finns om dokumentet behövs för att kunna återkräva skatt eller av annat skäl behöver uppvisas i original. 8.10 När dokument förs ut ur landet med stöd av punkt 8.9 ska företaget spara en kopia av handlingen i Sverige. Av kopian eller på annat sätt ska det framgå a) när originalet skickades, b) vart det skickades, och c) i vilket syfte det skickades. 8.11 Ett dokument som förts ut ur landet med stöd av punkt 8.9 ska återföras till Sverige så snart dokumentet har tjänat sitt syfte utomlands.

text: Filial utomlands

text: Arkivering vid bokföring för flera verksamheter

text: 8.12 Företag som avses i

text: 6 kap. 1 § bokföringslagen (1999:1078)

text: och som inte bedriver någon egen verksamhet utan endast flera verksamheter tillsammans med andra ska förvara uppgifterna om ställning och resultat enligt

text: 4 kap. 4 § andra stycket andra meningen bokföringslagen (1999:1078)

text: åtskilda från de andra verksamheternas bokföring.

text: Hur länge ska räkenskapsinformationen sparas? När får material för bevarande av räkenskapsinformation förstöras?

text: Förstöring efter överföring

text: Förstöring efter tillstånd

text: Vem är ansvarig för arkiveringen?

text: Enskilda näringsidkare

text: Juridiska personer

text: Avtal om arkivering

text: Likvidation

text: 8.13 Har en juridisk person upphört genom likvidation ansvarar a) likvidatorn för räkenskapsinformation som avser en juridisk person som likviderats under medverkan av likvidator, och b) bolagsmännen för räkenskapsinformation som avser ett handelsbolag som likviderats utan likvidator.

text: Fusion

text: Konkurs

text: Avsnitt V  Systemdokumentation och behandlingshistorik

text: Kapitel 9 – Systemdokumentation och behandlingshistorik

text: Systemdokumentation

text: 9.1 Bokföringssystem är system eller delar av system där bokföringsposter och räkenskapsinformation skapas eller bearbetas.

text: Grundläggande krav på systemdokumentation

text: 9.2 Systemdokumentationen ska innehålla a) kontoplan, b) beskrivning av hur konton används och hur de sammanställs när årsbokslut eller årsredovisning upprättas, om detta inte framgår av kontoplanen, c) samlingsplan, och d) arkivplan enligt punkt 8.3.

text: I företag med enkla bokföringssystem, där den överblick som systemdokumentationen ska ge framgår direkt av bokföringen, behöver systemdokumentationen inte innehålla det som anges i första stycket.

text: 9.3 Kontoplan är en sammanställning över företagets konton i vilken kontonas namn och, i förekommande fall, kontonummer eller annat identifieringstecken framgår.

text: 9.4 Samlingsplan är en dokumentation över bokföringssystemets uppbyggnad och sambanden mellan bokföringssystemets delar.

text: 9.5 Enkla bokföringssystem är dels system med manuell bokföring i form av en kolumndagbok, dels system i vilka bokföringen görs i ett standardiserat bokföringsprogram och övriga delar i systemet hanteras manuellt. Används automatkonteringar i bokföringsprogrammet anses bokföringssystemet inte vara enkelt.

text: Kompletterande systemdokumentation

text: 9.6 Systemdokumentationen ska innehålla en beskrivning av hur verifikationer identifieras om a) flera verifikationsnummerserier används, b) identifieringen görs på annat sätt än numeriskt, eller c) det av något annat skäl behövs för att det ska gå att förstå hur verifikationerna identifieras.

text: Om flera verifikationsnummerserier används, ska det av beskrivningen framgå hur serierna är indelade och vilken tidsperiod de omfattar.

text: 9.7 Systemdokumentationen ska innehålla en beskrivning av verifieringskedjor om

text: a) olika identifieringstecken används för samma affärshändelse i olika delar av bokföringssystemet, b) verifieringskedjorna byggts upp på olika sätt för olika bokföringsposter eller i olika delar av bokföringssystemet, c) hänvisningar och identifieringstecken inte klart framgår av räkenskapsinformationen, eller d) det av något annat skäl behövs för att det ska gå att följa verifieringskedjor.

text: 9.8 En verifieringskedja utgörs av hänvisningar och identifieringstecken som gör det möjligt att följa en affärshändelse från verifikation, via presentationerna i registreringsordning och systematisk ordning, till årsbokslut eller årsredovisning och omvänt.

text: 9.9 Systemdokumentationen ska innehålla en beskrivning av behandlingsregler och hur de påverkar de enskilda bokföringsposterna om a) det förekommer behandlingsregler som automatiskt påverkar uppgifter om konto eller belopp i en bokföringspost, b) det förekommer behandlingsregler som skapar nya bokföringsposter, eller c) det av något annat skäl behövs för att det ska gå att förstå behandlingsregler och hur de påverkar de enskilda bokföringsposterna.

text: Systemdokumentationen ska även innehålla en beskrivning av behandlingsregler om det behövs för att förstå hur uppgifter i en verifikation enligt

text: 5 kap. 7 § bokföringslagen (1999:1078)

text: eller uppgifter i en bokföringspost enligt punkt 2.3 a–c tagits fram.

text: 9.10 Behandlingsregel är en instruktion eller liknande för beräkning av belopp som ska bokföras, kontering, sammanställning av uppgifter i årsbokslut eller årsredovisning m.m.

text: 9.11 Systemdokumentationen ska innehålla en beskrivning av informationsflöden om a) bokföringssystemet består av flera datorbaserade delar, eller b) det av något annat skäl behövs för att det ska gå att förstå informationsflödena.

text: Beskrivningen ska omfatta alla flöden som berör bokföringssystemet inklusive de delar som skapar eller bearbetar bokföringsposter.

text: Om bokföringsposterna följer skilda behandlingsvägar ska det framgå vilken typ av bokföringspost som följer respektive väg.

text: Systemdokumentation vid räkenskapsinformation på maskinläsbart medium

text: 9.12 I företag som lagrar räkenskapsinformation på maskinläsbart medium ska systemdokumentationen innehålla en beskrivning av hur räkenskapsinformationen kan omvandlas till vanlig läsbar form eller mikroskrift.

text: Systemdokumentation för kassaregister

text: 9.13 I företag som använder kassaregister ska systemdokumentationen innehålla en beskrivning av a) vilka delar kassaregistret består av och hur de samverkar, samt b) programmeringar och inställningar.

text: Systemdokumentation vid flera separata bokföringar

text: Systemdokumentation vid gemensam bokföring

text: 9.14 Företag som har gemensam bokföring enligt

text: 4 kap. 5 § bokföringslagen (1999:1078)

text: får upprätta en gemensam systemdokumentation för denna.

text: Systemdokumentation för behandlingshistorik

text: 9.15 Systemdokumentationen ska innehålla en beskrivning av hur och var behandlingshistoriken skapas om det behövs för att ge överblick över företagets behandlingshistorik.

text: Behandlingshistorik

text: 9.16 Behandlingshistoriken ska visa de bokföringsposter som har tillförts bokföringssystemet samt, i datorbaserade system, registreringsdatum. Behandlingshistoriken ska även beskriva förändringar i bokföringssystemet som påverkar bokföringsposternas behandling samt när dessa förändringar infördes.

text: Behandlingshistorik i kassaregister

text: Behandlingshistorik vid gemensam bokföring

text: 9.17 Företag som har gemensam bokföring enligt

text: 4 kap. 5 § bokföringslagen (1999:1078)

text: ska upprätta en gemensam behandlingshistorik för denna.

text: Detta allmänna råd ska tillämpas för det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 2013 men får tillämpas för räkenskapsår som inleds tidigare. Ifråga om rättelse av bokföringspost ska dock punkt 2.17 tillämpas först för det räkenskapsår som inleds efter den 31 december 2014 men får tillämpas för räkenskapsår som inleds tidigare.

text: OLLE STENMAN

text: Gunvor Pautsch


title: Ändring i Bokföringsnämndens allmänna råd (BFNAR 2006:1) för enskilda näringsidkare som upprättar förenklat årsbokslut

text: 1.4 Företag som tillämpar detta allmänna råd ska också följa Bokföringsnämndens allmänna råd (

text: BFNAR 2013:2

text: ) om bokföring och Bokföringsnämndens allmänna råd (

text: BFNAR 2004:2

text: ) om bokföringsskyldighetens upphörande i enskild näringsverksamhet.

text: 2.4 Anskaffningsvärde beräknas exklusive ingående mervärdesskatt som företaget får dra av eller som återbetalas enligt

text: mervärdesskattelagen (1994:200)

text: 3.15 Skatter som hör till näringsverksamheten, t.ex. mervärdesskatt, arbetsgivaravgifter och preliminärskatt för anställda ska bokföras i företaget. Företagarens inkomstskatteskulder är däremot privata skulder som inte ska bokföras i företaget.

text: 4.1 Ett företag som bokför enligt kontantmetoden ska utöver bestämmelserna i Bokföringsnämndens allmänna råd (

text: BFNAR 2013:2

text: ) om bokföring tillämpa detta kapitel. Företag som tillämpar faktureringsmetoden ska inte tillämpa detta kapitel.

text: 6.45 En vara ska tas upp som varulager hos köparen när varan har levererats. Varan anses levererad när den har kommit till köparen.

text: Varor som förvärvats genom gåva och som med stöd av

text: 5 kap. 1 § bokföringslagen (1999:1078)

text: inte har bokförts löpande ska tas upp om de finns kvar på balansdagen.

text: 6.62 Företagets skattefordringar är företagets fordringar på balansdagen avseende mervärdesskatt samt för mycket inbetald arbetsgivaravgift och preliminärskatt för anställda.

text: 6.63 Ett företag ska ta upp övriga fordringar till det belopp som anges i faktura, avtal eller liknande handling exklusive ingående mervärdesskatt som ska dras av eller återbetalas. Fordran får dock inte tas upp till högre belopp än värdet av den prestation som på balansdagen kan förväntas tillfalla företaget.

text: Bilaga 2 – Förenklat årsbokslut

text: __________________ Detta allmänna råd ska tillämpas för det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 2013 men får tillämpas för räkenskapsår som inleds tidigare. OLLE STENMAN Gunvor Pautsch


title: Ändring i Bokföringsnämndens allmänna råd (BFNAR 2010:1) för ideella föreningar och registrerade trossamfund som upprättar förenklat årsbokslut

text: Medel som föreningen tagit emot för annans räkning ska också bokföras som tillgång. 4.1 En förening som bokför enligt kontantmetoden ska utöver bestämmelserna i Bokföringsnämndens allmänna råd (

text: BFNAR 2013:2

text: ) om bokföring tillämpa detta kapitel. Föreningar som tillämpar faktureringsmetoden ska inte tillämpa detta kapitel. 6.38 En vara ska tas upp som varulager hos köparen när varan har levererats. Varan anses levererad när den har kommit till köparen.

text: 5 kap. 1 § bokföringslagen (1999:1078)

text: inte har bokförts löpande ska tas upp om de finns kvar på balansdagen. 7.2 En förening ska redovisa en erhållen gåva som intäkt när gåvan överlämnas till föreningen på ett sakrättsligt bindande sätt.

text: Intäkten ska motsvara tillgångens anskaffningsvärde beräknat enligt reglerna i punkt 3.6 och kapitel 6.

text: Om det i föreningens varulager ingår erhållna gåvor som inte bokförts löpande och värdet enligt punkterna 6.41-6.47 på denna del av varulagret är högre vid räkenskapsårets utgång än ingång ska skillnaden redovisas som intäkt.

text: 7.12 Kostnaderna för föreningens verksamhet är, med undantag av kostnader för personal, summan av följande: a) sådana utbetalningar, exklusive avdragsgill ingående mervärdesskatt, som föreningen gjort med anledning av utgifter i verksamheten, b) erhållna gåvor i form av varor som bokförts löpande, c) skillnaden mellan föreningens skulder, exklusive avdragsgill ingående mervärdesskatt, vid räkenskapsårets utgång och ingång till leverantörer med anledning av att föreningen erhållit faktura eller borde ha erhållit faktura, d) skillnaden mellan föreningens fordringar på leverantörer för förskott, exklusive avdragsgill ingående mervärdesskatt, enligt punkt 6.51 vid räkenskapsårets ingång och utgång, samt e) skillnaden mellan varulagrets värde enligt punkterna 6.41-6.47 vid räkenskapsårets ingång och utgång om inte annat följer av andra stycket.

text: Ingår det i varulagret gåvor som inte bokförts löpande och har värdet på denna del av varulagret ökat ska skillnaden för denna del istället redovisas som intäkt enligt punkt 7.2 tredje stycket.

text: Detta allmänna råd ska tillämpas för det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 2013 men får tillämpas för räkenskapsår som inleds tidigare.

text: OLLE STENMAN

text: Gunvor Pautsch


title: Upphävande av vissa allmänna råd, uttalanden och rekommendationer på bokföringsområdet

text: BFNAR 2000:5

text: Räkenskapsinformation och dess arkivering, 2.

text: BFNAR 2000:6

text: Verifikationer, 3.

text: BFNAR 2001:2

text: Löpande bokföring, 4.

text: BFNAR 2002:14

text: Redovisning av försäljning från myntautomat, 5.

text: BFNAR 2003:1

text: Anläggningsregister, 6.

text: BFNAR 2004:1

text: Systemdokumentation och behandlingshistorik för kassaregister, 7. BFN U 88:11 Bokföring av tvistiga skulder, 8. BFN U 88:17 Bokföringsskyldighetens fullgörande i partrederi, 9. BFN U 89:11 Försäljning mot kontokort, 10. BFN U 90:5 Bokföring av redovisningsmedel, 11. BFN R 2 Gemensam verifikation, och 12. BFN R10 Systemdokumentation och behandlingshistorik.

text: Ovanstående upphävda allmänna råd, uttalanden och rekommendationer ska dock fortfarande tillämpas för det räkenskapsår som har inletts före 1 januari 2014 om Bokföringsnämndens allmänna råd (

text: BFNAR 2013:2

text: ) om bokföring inte tillämpas.

text: OLLE STENMAN

text: Gunvor Pautsch


text: att punkt 1.3 ska ha följande lydelse.

text: 1.3 Detta allmänna råd ska, med undantag av IFRS-företag, tillämpas av alla företag som tillämpar

text: årsredovisningslagen (1995:1554)

text: när en finansiell rapport upprättas.

text: Detta allmänna råd ska dock inte tillämpas av företag som har valt att tillämpa följande normgivning: a) Bokföringsnämndens allmänna råd Årsredovisning i mindre aktiebolag (

text: BFNAR 2008:1

text: ). b) Bokföringsnämndens allmänna råd Årsredovisning i mindre ekonomiska föreningar (

text: BFNAR 2009:1

text: ). c) Rådet för finansiell rapporterings rekommendation Redovisning för juridiska personer (RFR 2).

text: Ett företag som är ett mindre företag enligt

text: 1 kap. 3 § årsredovisningslagen (1995:1554)

text: och som har en annan associationsform än aktiebolag eller ekonomisk förening behöver inte tillämpa detta allmänna råd. Är företaget moderföretag i en större koncern ska dock detta allmänna råd tillämpas.

text: _______________ Detta allmänna råd gäller från och med den 17 november 2014.

text: OLLE STENMAN Stefan Pärlhem


title: Ändring i Bokföringsnämndens allmänna råd (BFNAR 2013:2) om bokföring

text: _______________ Detta allmänna råd gäller från och med den 11 juni 2015.

text: OLLE STENMAN

text: Stefan Pärlhem