title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2007:13) om märkning och registrering av svin

text: Grundläggande bestämmelser om märkning och registrering av svin finns i

text: rådets direktiv 92/102/EEG

text: om identifikation och registrering av djur , 2.

text: rådets direktiv 97/12/EG av den 17 mars 1997

text: om ändring och uppdatering av direktiv

text: nötkreatur och svin inom gemenskapen , 3.

text: om ändring av

text: rådets direktiv 64/432/EEG

text: nötkreatur och svin inom gemenskapen , 4.

text: kommissionens beslut 2000/678/EG

text: enlighet med

text: rådets direktiv 64/432/EEG

text: , 5. lagen (

text: ) om provtagning på djur, m.m., samt 6. förordningen (

text: ) om provtagning på djur, m.m.

text: Jfr

text: rådets direktiv 92/102/EEG av den 27 november 1992

text: om identifikation och registrering av djur (EGT L 355, 5.12.1992, s. 32, Celex 31992L0102),

text: om ändring och uppdatering av direktiv

text: om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen (EGT L 109, 25.4.1997, s. 1, Celex 31997L0012),

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/15/EG av den 10 april 2000

text: om ändring av

text: rådets direktiv 64/432/EEG

text: om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen (EGT L 105, 3.5.2000, s. 34, Celex 32000L0015) samt

text: kommissionens beslut 2000/678/EG av den 23 oktober 2000

text: om fastställande av föreskrifter för registrering av jordbruksföretag i nationella databaser avseende svin i enlighet med

text: rådets direktiv 64/432/EEG

text: (EGT L 281, 7.11.2000, s. 16, Celex 32000D0678). 2 EGT L 355, 5.12.1992, s. 32 (Celex 31992L0102). 3 EGT L 109, 25.4.1997, s. 1 (Celex 31997L0012). 4 EGT L 105, 3.5.2000, s. 34 (Celex 32000L0015). 5 EGT L 281, 7.11.2000, s. 16 (Celex 32000D0678).

text: Definitioner

text: Vid tillämpningen av dessa föreskrifter avses med djur: sådana svin som avses i

text: rådets direktiv 64/432/EEG av den 26 juni 1964

text: om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen djurhållare: varje fysisk eller juridisk person som, även tillfälligt, är ansvarig för djur, ersättningsbricka: efterbeställd originalbricka, importbricka: en röd öronbricka förpräglad med ursprunglandets produktionsplatsnummer samt individnummer, klövbärande djur: djur tillhörande ordningen Artiodactyle, såsom exempelvis nötkreatur, svin, får och getter, moderdjur: ett hondjur som har gett avkomma eller är dräktigt, originalbricka: en öronbricka som är förpräglad med produktionsplatsnummer och i förekommande fall individnummer, samt produktionsplats: varje form av verksamhet, byggnad eller, i fråga om frilandsjordbruk, plats där djur hålls, förvaras eller hanteras, samt den del av ett transportmedel varpå djur transporteras och som ska registreras i enlighet med 4 §.

text: Registrering av produktionsplats

text: Djurhållare på en produktionsplats ska till Jordbruksverket på blankett JSB3.1 anmäla följande uppgifter om: 1. Djurhållarens namn, adress, telefonnummer, person- eller organisationsnummer, 2. produktionsplatsens adress, fastighetsbeteckning, församling, kommun, län, 3. vilket djurslag som omfattas av verksamheten på produktionsplatsen, 4. produktionsplatsens geografiska koordinater, 5. produktionsinriktning, 6. produktionsplatsens kapacitet, och 7. typ av verksamhet. De uppgifter som avses i första stycket 4-6 gäller inte en produktionsplats där det enbart hålls svin som omfattas av Djurskyddsmyndighetens föreskrifter (

text: DFS 2004:16

text: ) och allmänna råd om villkor för hållande, uppfödning och försäljning m.m. av djur avsedda för sällskap och hobby. (SJVFS:2007:72)

text: Djurhållare på en produktionsplats som utgör ett transportmedel för djur ska på blankett JSB3.11 anmäla transportmedlets registreringsnummer och typ av transportmedel, samt uppgifterna i 3 §, med undantag för 2 och 4-7, om: 1. Djur från fler än en produktionsplats blandas på transportmedlet under transport varefter de lämnas av på fler än en produktionsplats eller, 2. den mottagande produktionsplatsens djurhållare inte har kännedom om den produktionsplats som djuren hämtades från så att denne kan rapportera de uppgifter som avses i 21 §. (

text: SJVFS 2007:72

text: 6 EGT L 121, 29.7.1964, s. 1977 (Celex 31964L0432).

text: Förändringar på en produktionsplats som medför att sådana uppgifter som anmälts enligt 3 § eller 4 § inte längre är fullständiga eller riktiga ska senast en månad efter förändringen anmälas till Jordbruksverket av djurhållaren. Anmälningsskyldigheten avser även upphörande av djurhållning. Vid en anmälan enligt första stycket ska det produktionsplatsnummer som tilldelats platsen enligt 6 § alltid uppges.

text: Produktionsplatsnummer

text: Produktionsplats som anmälts enligt 3 § eller 4 § tilldelas ett produktionsplatsnummer av Jordbruksverket. Numret gäller för all verksamhet med nötkreatur, svin, får eller getter på produktionsplatsen. Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket i ett enskilt fall medge att en produktionsplats utformas på annat vis än vad som sägs i 2 §. Ett sådant medgivande kan av Jordbruksverket förenas med vissa villkor.

text: Märkning av djur

text: Märkning av djur enligt dessa föreskrifter ska ske genom applicering av minst en öronbricka eller tatuering på djuret. Märkningen får endast utföras i enlighet med de märkningssystem och med användande av de öronbrickor eller de tatueringsenheter som godkänts av Jordbruksverket. Öronbrickor och tatueringsenheter ska innehålla de uppgifter som framgår av 11 §. Brickornas handelar ska alltid vara gula. Brickornas hondelar får aldrig vara röda. Märkningen ska, om inte annat anges, utföras av djurhållaren eller av denne anlitad person. En tatuering ska vara läsbar under djurets hela livstid och öronbrickor ska sitta säkert.

text: Om ett djur ska märkas med öronbrickor ska det första gången ske med originalbrickor. Originalbrickor får endast användas i besättningar där det finns moderdjur av det aktuella djurslaget.

text: Då ett djur tappat en öronbricka eller brickan blivit oläslig ska en ersättningsbricka snarast möjligt appliceras på djuret. Ersättningsbrickan ska alltid vara präglad med samma identitetsuppgifter som fanns på originalbrickan. Detta gäller även i de fall djuret vid beställningen av ersättningsbrickan hålls på annan produktionsplats än i sin födelsebesättning. Ersättningsbrickor får endast användas av djurhållare på sådana produktionsplatser som i enlighet med 3 eller 5 §§ har anmält att de har djur av det aktuella djurslaget.

text: Beställningar av originalbrickor, ersättningsbrickor och tatueringsenheter ska lämnas till Jordbruksverket eller till sådan organisation med vilken Jordbruksverket träffat avtal om detta.

text: Följande identitetsuppgifter ska användas vid märkning av djur: 1. Landsbeteckningen SE, och 2. födelsebesättningens produktionsplatsnummer. Öronbrickorna får kompletteras med djurets individnummer.

text: Djur ska märkas snarast möjligt och senast när de lämnar sin födelsebesättning. Djur som dör i sin födelsebesättning behöver dock inte vara märkta om de lämnas till en destruktionsanläggning.

text: Djur som inte är födda i Sverige ska vid ankomsten till den första mottagande produktionsplatsen i landet märkas med svenska importbrickor. Den ursprungliga märkningen får inte avlägsnas. Djurhållaren svarar för att en officiell veterinär anlitas för märkningen av djuren. Veterinären ska beställa öronbrickorna hos Jordbruksverket och märka djuren i enlighet med de närmare anvisningar som verket lämnar i varje enskilt fall. Veterinären ska även registrera märkningen i den aktuella produktionsplatsens journal på sådant sätt att sambandet mellan den ursprungliga och den svenska märkningen anges tydligt.

text: Journalföring av djurinnehav

text: En djurhållare ska registrera de uppgifter som framgår av 17 §. Journalen ska föras kronologiskt. I journalen ska datum anges för de förändringar som inträffar på produktionsplatsen. Rättningar ska hanteras med annulleringsposter och nya registreringsposter. Uppgifterna ska registreras i journalen samma dag som förändringen inträffat. För respektive djurslag på produktionsplatsen ska en och samma journal användas. En journal ska avse en produktionsplats. Varje produktionsplats identifieras av sitt produktionsplatsnummer. Avsändande och mottagande djurhållare ska vid transporter i sin journal registrera transportfordonets produktionsplatsnummer i de fall som framgår av 19 § tredje stycket 1 – 2. (

text: SJVFS 2007:72

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:72

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:72

text: Journalföring enligt 14 § avseende djur ska omfatta följande uppgifter: 1. Till produktionsplatsen inkommande djur. Därvid ska uppgifter registreras om antalet djur samt den produktionsplats varifrån djuren närmast kommer med angivande av produktionsplatsnummer eller namn och fullständig adress samt datum för djurens ankomst till produktionsplatsen. 2. Djur som lämnar produktionsplatsen. Därvid ska uppgifter registreras om antalet djur samt den produktionsplats som tar emot djuren med angivande av produktionsplatsnummer eller namn och fullständig adress samt det datum då djuren lämnade produktionsplatsen. Detta gäller även döda djur. 3. Djur som föds på produktionsplatsen. Journalföring ska senast ske då djuren blivit avvanda. För samtliga förändringar enligt första stycket 1 – 3 ska det aktuella djurets fullständiga identitet enligt 11 § noteras. Av journalföringen ska det vid varje tidpunkt framgå det totala djurinnehavet med undantag för de djur som ännu inte är avvanda, med angivande av djurens identitet. Då journalföringen påbörjas ska antalet djur som redan finns på produktionsplatsen registreras i journalen. (

text: SJVFS 2007:72

text: Djurhållaren ska bevara uppgifterna i journalen i tre år. (

text: SJVFS 2007:72

text: Rapportering av förflyttning av djur

text: Ett eller flera djur som mottas på en produktionsplats ska rapporteras av djurhållaren på denna produktionsplats eller dennes ombud. Rapporteringsskyldigheten gäller inte om djurhållaren på en produktionsplats mottar sådana djur som avses i 3 § andra stycket och det på produktionsplatsen inte hålls eller hanteras andra klövbärande djur. Om det har skett en utförsel av djur från Sverige ska denna rapporteras av djurhållaren på den avsändande produktionsplatsen. Rapporteringen ska göras till Jordbruksverket och utföras senast sju dagar efter mottagandet på eller avsändandet från produktionsplatsen. Rapportering som skickas med post, ska ha kommit in till Jordbruksverket senast tre dagar efter det att rapporteringen utfördes. Djurhållare vid transport ska räknas som avsändande respektive mottagande produktionsplats i följande fall och är därmed skyldiga att rapportera till grisregistret om: 1. Djur från fler än en produktionsplats blandas under transport varefter de lämnas av på fler än en produktionsplats, eller 2. djurhållare på en produktionsplats som mottar svin inte har sådan kännedom om förflyttningen av svinen att han kan rapportera de uppgifter som avses i 21 §. Om ett slakteri mottar ett eller flera djur för slakt ska denna förflyttning rapporteras genom den ordinarie rapporteringen av slakt enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:56

text: ) om slakteriers rapportering avseende slaktade djur.

text: Rapportering enligt 19 § första och andra stycket ska ske antingen genom att använda 1. Jordbruksverkets blankett JSB3.7, eller 2. en fil enligt en av Jordbruksverket fastställd postbeskrivning (filspecifikation) via Jordbruksverkets internettjänst. Uppgifterna ska verifieras via elegitimation. Jordbruksverket kan besluta att en rapportering enligt 19 § första stycket får ske på annat sätt än vad som framgår av första stycket 1 och 2. (

text: SJVFS 2007:72

text: Vid rapporteringen ska följande anges: 1. Den avsändande produktionsplatsens produktionsplatsnummer, 2. den mottagande produktionsplatsens produktionsplatsnummer, 3. antalet förflyttade djur och 4. datum för ett djurs avfärd och ankomst. Om det har skett en införsel av djur till Sverige ska, utöver vad som anges i första stycket 2 – 4, adressen till den anläggning varifrån ett djur har förflyttats och numret på det hälsointyg som åtföljer djuret eller gruppen av djur anges. Om det har skett en utförsel av djur från Sverige ska, utöver vad som avses i första stycket 1, 3 och 4, det mottagande landet samt numret på det hälsointyg som åtföljer djuret eller gruppen av djur anges.

text: Avgifter

text: En djurhållare som rapporterar enligt 1. 20 § första stycket 1 ska betala en avgift till Jordbruksverket om 50 kronor per rapportering. 2. 20 § första stycket 2 ska betala en avgift till Jordbruksverket om 12 kronor per rapportering. Ett slakteri som rapporterar enligt 19 § fjärde stycket ska betala en avgift till Jordbruksverket om 12 kronor per rapportering. Djurhållaren och slakteriet faktureras avgifterna i efterskott. (

text: SJVFS 2007:72

text: En djurhållare som beställer originalbrickor eller tatueringsenheter ska betala en avgift till Jordbruksverket om 80 kr per beställning för att täcka de kostnader som är förenade med systemet för märkning av djur.

text: Destruktion av använda öronbrickor

text: Övriga bestämmelser

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: Denna författning träder i kraft den 1 december 2007.

text: HARALD SVENSSON

text: Peter Svensson (Registerutvecklingsenheten)


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2007:14) om märkning och registrering av får och getter

text: Grundläggande bestämmelser om systemet för identifiering och registrering av får och getter finns i 1.

text: rådets förordning (EG) nr 21/2004 av den 17 december 2003

text: om upprättande av ett system för identifiering och registrering av får och getter och om ändring av 2 förordning

text: (EG) nr 1782/2003

text: samt direktiven

text: och

text: , 2. lagen (

text: ) om provtagning på djur, m.m, samt 3. förordningen (

text: ) om provtagning på djur, m.m.

type: stycke

type: paragraf

text: Definitioner

type: rubrik

text: Vid tillämpningen av dessa föreskrifter avses med besättning: samtliga djur på en produktionsplats där det stadigvarande hålls moderdjur, djur: detsamma som avses i

text: artikel 2 i förordning (EG) nr 21/2004

text: , djurhållare: detsamma som avses i

text: artikel 2 i förordning (EG) nr 21/2004

text: , egen produktionsplats: produktionsplats varpå man är registrerad som djurhållare enligt 3 § i denna föreskrift, ersättningsbricka: efterbeställd originalbricka, handel inom gemenskapen: detsamma som anges i

text: artikel 2 i förordning (EG) nr 21/2004

text: , importbricka: en röd öronbricka förpräglad med ursprunglandets produktionsplatsnummer, samt individnummer, originalbricka: en öronbricka som är förpräglad med produktionsplatsnummer samt i förekommande fall individnummer, moderdjur: ett hondjur som har gett avkomma eller är dräktigt samt hondjur av får och get som är över tolv månader gamla, samt

text: Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2007:32

text: 2 EUT L 5, 9.1.2004, s. 8 (Celex 32004R0021).

text: produktionsplats: detsamma som avses med anläggning i

text: artikel 2 i förordning (EG) nr 21/2004

text: Registrering av produktionsplats

text: Djurhållare på en produktionsplats ska till Jordbruksverket på blankett JSB3.1 anmäla följande uppgifter om: 1. djurhållarens namn, adress, telefonnummer, person- eller organisationsnummer, 2. produktionsplatsens adress, fastighetsbeteckning, församling, kommun, län, 3. typ av verksamhet som bedrivs på produktionsplatsen, 4. vilket djurslag som omfattas av verksamheten på produktionsplatsen, 5. produktionsinriktning, och 6. produktionsplatsens geografiska koordinater. (

text: SJVFS 2007:73

text: Förändringar på en produktionsplats som medför att sådana uppgifter som anmälts enligt 3 § inte längre är fullständiga eller riktiga ska senast en månad efter förändringen anmälas till Jordbruksverket av djurhållaren. Anmälningsskyldigheten avser även upphörande av djurhållning. Vid en anmälan enligt första stycket ska det produktionsplatsnummer som tilldelats platsen enligt 5 § alltid uppges.

text: Produktionsplatsnummer

text: Produktionsplats som anmälts enligt 3 § tilldelas ett produktionsplatsnummer av Jordbruksverket. Numret gäller för all verksamhet med nötkreatur, svin, får eller getter på produktionsplatsen. Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket i ett enskilt fall medge att en produktionsplats utformas på annat vis än vad som sägs i 2 §. Ett sådant medgivande kan av Jordbruksverket förenas med vissa villkor.

text: Märkning av djur

text: Märkning av djur enligt dessa föreskrifter får endast utföras i enlighet med de märkningssystem och med användande av de öronbrickor som godkänts av Jordbruksverket. Öronbrickor ska innehålla de uppgifter som framgår av 10 och 11 §§. Märkningen ska, om inte annat anges, utföras av djurhållaren eller av denne anlitad person.

text: I de fall ett moderdjur tillfälligt hålls på en annan produktionsplats än den stadigvarande och hon därvid lämnar avkomma ska avkomman märkas med det produktionsplatsnummer där moderdjuret stadigvarande hålls eller senast har hållits stadigvarande.

text: Beställningar av originalbrickor och ersättningsbrickor ska lämnas till Jordbruksverket eller till en sådan organisation med vilken Jordbruksverket träffat avtal om detta.

text: När ett djur ska märkas med öronbrickor ska detta första gången ske med originalbrickor.

text: Originalbrickor får endast användas i besättningar där det finns moderdjur av det aktuella djurslaget.

text: Djur som är födda före den 9 juli 2005 ska märkas med en öronbricka i vartdera örat innan de lämnar sin födelsebesättning. Djur som utan att passera annan produktionsplats lämnas direkt till slakt från sin födelsebesättning behöver dock endast märkas med en öronbricka. Brickorna ska vara präglade med landsbeteckningen SE och födelsebesättningens produktionsplatsnummer.

text: Djur som är födda efter den 9 juli 2005 ska märkas i enlighet med

text: artikel 4 i förordning (EG) nr 21/2004

text: . Därutöver gäller att djuren ska vara märkta senast sex månader från födseln. Märkningen ska utföras med öronbrickor. Djur avsedda för slakt innan de uppnått tolv månaders ålder och som inte är avsedda för handel inom gemenskapen eller export till tredje land kan, istället för vad som sägs i första stycket, märkas enligt det förenklade märkningsystem som avses i

text: artikel 4.3 i förordning (EG) nr 21/2004

text: . Om djur som märkts i enlighet med andra stycket uppnått tolv månaders ålder ska de märkas om i enlighet med första stycket.

text: Djur som inte är födda i Sverige ska vid ankomsten till den första mottagande produktionsplatsen i landet märkas med svenska importbrickor. Den ursprungliga märkningen får inte avlägsnas. Djurhållaren ansvarar för att en officiell veterinär anlitas för märkningen av djuren. Veterinären ska beställa öronbrickorna hos Jordbruksverket och märka djuren i enlighet med de närmare anvisningar som verket lämnar i varje enskilt fall. Veterinären ska även registrera märkningen i den aktuella produktionsplatsens journal på ett sådant sätt att sambandet mellan den ursprungliga och den svenska märkningen anges tydligt. (

text: SJVFS 2007:73

text: Journalföring av djurinnehav

text: En djurhållare ska registrera uppgifter som avses i denna paragraf samt i 16 § i en journal som godkänts av Jordbruksverket. Journalen ska föras kronologiskt. I journalen ska datum anges för förändringar som inträffar på produktionsplatsen. Rättningar ska hanteras med annulleringsposter och nya registreringsposter. Uppgifterna ska registreras i journalen samma dag som förändringen inträffat. För respektive djurslag på produktionsplatsen ska en och samma journal användas. En journal ska avse en produktionsplats. Varje produktionsplats identifieras av sitt produktionsplatsnummer. I de fall djur flyttas till en djurhållares egna produktionsplatser och dessa utgör beten samt under förutsättning att det där inte hålls djur tillhörande någon annan djurhållare, behöver förflyttningarna endast noteras i journalen som förs på den produktionsplats där djuren hålls stadigvarande. (

text: SJVFS 2007:73

text: Vid elektronisk journalföring får enbart databaserade program som godkänts av Jordbruksverket användas. Ansökan om godkännande ska ges in till Jordbruksverket.

text: Dataprogrammen ska vara avsedda för PC- eller Macintosh-datorer. Om annan datormiljö avses att användas måste särskild överenskommelse träffas med

text: Jordbruksverket. Journalföringsdelen ska vara en separat modul i den elektroniska journalen. Journalföringsdelen ska versionshanteras separat. Jordbruksverket godkänner en version av journalföringsmodulen. I den elektroniska stalljournalen ska framgå registreringstidpunkt för varje registrerad post samt uppgift om namnet på det program som utnyttjas för registrering av händelsen. Från den elektroniska stalljournalen ska det vara möjligt att ta fram en lista som har samma uppställning som de manuellt förda journaler som godkänts av Jordbruksverket.

text: Journalföring enligt 13 – 15 §§ avseende djur ska omfatta de uppgifter som avses i del B i bilagan till förordning

text: (EG) nr 21/2004

text: SJVFS 2007:73

text: Djursammanräkning

text: Djur ska räknas i enlighet med

text: artikel 7 i förordning (EG) nr 21/2004

text: en gång årligen. Sammanräkningen ska utföras mellan den 1 och 31 december. Resultatet av sammanräkningen ska sändas till Jordbruksverket på blankett E 12.27. Denna ska vara Jordbruksverket tillhanda senast den 15 januari påföljande år för att registreras i Jordbruksverkets centrala register. (

text: SJVFS 2007:32

text: Transportdokument

text: Det transportdokument som ska åtfölja ett djur enligt

text: artikel 6 i förordning (EG) nr 21/2004

text: ska utgöras av Jordbruksverkets blankett JSB3.12 eller vid transport till slakteri, intransportsedlar godkända av Jordbruksverket. Av de intransportsedlar som används ska det framgå att de är godkända av Jordbruksverket. Djurhållaren på den mottagande produktionsplatsen ska spara dokumenten i minst tre år. (

text: SJVFS 2007:73

text: Avgifter

text: En djurhållare som beställer originalbrickor ska betala en avgift till Jordbruksverket om 80 kr per beställning för att täcka de kostnader som är förenade med systemet för märkning av djur.

text: En djurhållare som den 15 januari varje år är registrerad i enlighet med 3 § ska till Jordbruksverket betala en årlig avgift om 130 kronor för varje enskild produktionsplats för att täcka kostnaderna för registrering av produktionsplatsen, eventuella ändringar av registrerade uppgifter samt registreringen av djursammanräkningen. Den djurhållare som har två eller flera produktionsplatser betalar en avgift om 260 kr för samtliga produktionsplatser. Den som inte skickar in sin djursammanräkning före den 15 januari, debiteras istället en avgift om 155 kronor respektive 310 kronor för att täcka de merkostnader som uppstår då registreringen sker efter fastställt datum. Djurhållaren faktureras avgiften årligen. (

text: SJVFS 2007:32

text: Destruktion av använda öronbrickor

text: Djurhållare på en produktionsplats där slakt eller destruktion bedrivs ska destruera använda öronbrickor från slaktade djur.

text: Övriga bestämmelser

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 december 2007.

text: HARALD SVENSSON

type: foreskrift


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2001:33) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om Statens jordbruksverks prövning och godkännande av växtsorter, av de i bilaga 1 till

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: angivna arterna av lantbruks- och köksväxter, för intagning i den officiella svenska sortlistan. Sorter (inavelslinjer och hybrider) som uteslutande är avsedda som komponenter till hybridsorter behöver endast godkännas för intagning i sortlistan, om utsäde av dessa sorter ska saluföras under sin sortbenämning. Jordbruksverket kan besluta om intagning i sortlistan även av sorter av andra arter än de som anges i

text: första stycket

text: SJVFS 2007:36

text: Ansökan

text: En ansökan om intagning i sortlistan ska ges in till Jordbruksverket, som föranstaltar om provning i enlighet med 4 och 6 §§. Ansökan ska göras på ett formulär

text: Jfr

text: rådets direktiv 2002/53/EG av den 13 juni 2002

text: om den gemensamma sortlistan för arter av lantbruksväxter (EGT L 193, 20.07.2002, s. 12, Celex 32002L0053), ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003

text: om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT L 268, 18.10.2003, s. 1, Celex 32003R1829),

text: rådets direktiv 2002/55/EG av den 13 juni 2002

text: om saluföring av utsäde av köksväxter (EGT L 193, 20.07.2002, s. 33, Celex 32002L0055), senast ändrat genom

text: kommissionens direktiv 2006/124/EG

text: (EUT L 339, 6.12.2006, s. 12, Celex 32006L0124),

text: rådets direktiv 92/33/EEG av den 28 april 1992

text: om saluförande av annat föröknings- och plantmaterial av grönsaker än utsäde (EGT L 157, 10.6.1992, s. 1, Celex 31992L0033), senast ändrat genom

text: kommissionens direktiv 2006/124/EG

text: kommissionens direktiv 2003/90/EG av den 6 oktober 2003

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/53/EG

text: vad gäller vilka egenskaper som minst skall ingå i undersökningar samt minimikraven för utförandet av undersökningar av vissa sorter av arter av lantbruksväxter (EUT L 254, 8.10.2003, s. 7, Celex 32003L0090), senast ändrat genom

text: kommissionens direktiv 2007/48/EG av den 26 juli 2007

text: (EUT L 195, 27.7.2007, s. 29, Celex 32007L0048),

text: kommissionens direktiv 2003/91/EG av den 6 oktober 2003

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/55/EG

text: vad gäller vilka egenskaper som minst skall ingå i undersökningar samt minimikraven för utförandet av undersökningar av vissa sorter av arter av köksväxter (EUT L 254, 8.10.2003, s. 11, Celex 32003L0091), senast ändrat genom

text: kommissionens direktiv 2007/49/EG av den 26 juli 2007

text: (EUT L 195, 27.7.2007, s. 33, Celex 32007L0049) samt Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 69/98 av den 1 juli 1998 om ändring av bilaga I (Veterinära frågor och växtskyddsfrågor) till EESavtalet (EGT L 158, 24.6.1999, s. 1) senast ändrat genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 70/2003 (EUT L 257, 9.10.2003, s. 14). 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2007:36

text: . 3 Ändringen innebär bl.a. att andra stycket upphävs.

text: som tillhandahålls av Jordbruksverket. Den ska vara Jordbruksverket tillhanda senast vid den tidpunkt som fastställs av verket. Vid ansökan om intagning i sortlistan ska även ett förslag till sortbenämning lämnas in. Av ansökan ska framgå om en ansökan om godkännande har gjorts även i ett annat EES-land eller i Schweiz. I sådant fall ska detta land anges liksom om ansökan bifallits där. (

text: SJVFS 2005:88

text: Förutsättningar för godkännande

text: Jordbruksverket fattar beslut om godkännande av en sort för intagning i sortlistan på grundval av resultat från officiell provning enligt 4 och 6 §§, inhämtande av uppgifter om tillstånd för utsläppande på marknaden enligt 9 §, godkännande för användning som livsmedel eller foder enligt 10 § andra stycket samt om sorten har en sortbenämning som efter kungörande kan godkännas av Jordbruksverket i enlighet med 11 §. (

text: SJVFS 2005:88

text: En sort kan godkännas för intagning i sortlistan om: 1. Sorten är särskiljbar, vilket betyder att den, oavsett om det ursprungliga materialet från vilken den framställts uppkommit genom naturligt urval eller genom växtförädlingsarbete, klart går att skilja, med avseende på ett eller flera viktiga kännetecken, från alla andra sorter som är kända inom EES eller Schweiz enligt definitionen i 5 §. Kännetecknen hos en sort ska vara klart identifierbara och möjliga att beskriva noggrant. Om det vid Jordbruksverkets prövning visar sig att två eller flera anmälda sorter inte är särskiljbara från varandra ska den sort, för vilken ansökan först har givits in, ha företräde. 2. Sorten är tillräckligt enhetlig, vilket betyder att de plantor den består av, med mycket få avvikelser, är likartade eller genetiskt identiska vad beträffar alla i sammanhanget väsentliga kännetecken. Hänsyn ska härvid tas till växtarters skilda reproduktionssystem. 3. Sorten är stabil, vilket betyder att den efter upprepad förökning i enlighet med den av förädlaren angivna förökningsmetoden, i fråga om sina väsentliga kännetecken fortsatt överensstämmer med sortbeskrivningen. (

text: SJVFS 2005:88

text: För att en sort ska anses som känd inom EES eller i Schweiz, ska den vid tidpunkten för ingivandet av ansökan om en ny sorts godkännande vara 1. intagen i den gemensamma sortlistan över arter av lantbruksväxter eller i den gemensamma sortlistan över arter av köksväxter, 2. godkänd för certifiering och saluföring i ett EES-land eller i Schweiz men ännu inte intagen i någon av de gemensamma sortlistorna enligt punkt 1, eller 3. godkänd för certifiering i ett annat land utanför EES än Schweiz. En sort ska även anses känd inom EES och Schweiz när en ansökan om godkännande har lämnats in i Sverige, i något annat EES-land eller i Schweiz vid den tidpunkt som anges i första stycket.

text: 4 Med EES avses Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, vilket utgörs av Europeiska unionen (EU) och de länder inom Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som undertecknat avtalet om det europeiska ekonomiska samarbetsområdet, dvs. Belgien, Bulgarien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Grekland, Irland, Island, Italien, Lettland, Liechtenstein, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Storbritannien, Sverige, Tjeckien, Tyskland, Ungern och Österrike.

text: En sort ska dock inte anses som känd inom EES eller i Schweiz om de i första och andra styckena angivna förutsättningarna inte längre gäller i något EES-land eller i Schweiz, vid den tidpunkt då ett beslut om godkännande av den nya sorten fattas. (

text: SJVFS 2004:24

text: En sort kan godkännas för intagning i sortlistan om den har ett tillfredsställande odlings- och bruksvärde, som grundar sig på resultat som framkommit vid ett tillräckligt antal officiella värdeprovningsförsök under minst två år. Dessa försök ska utföras på ett sådant sätt att minst följande egenskaper hos sorten kan bedömas 1. avkastningsförmåga, 2. resistens mot växtskadegörare, 3. hur sorten reagerar på faktorer i den fysiska miljön, samt 4. kvalitetsegenskaper. De metoder som använts för att bedöma egenskaperna ska anges i samband med redogörelsen för resultaten. En sorts odlings- och bruksvärde ska anses som tillfredsställande om dess egenskaper som helhet, vid en jämförelse med andra sorter som är intagna i sortlistan, visar ett klart framsteg i minst ett bestämt geografiskt område vad gäller odlingen, utnyttjandet av den skördade varan eller av produkter som framställs av den. Vid bedömningen får Jordbruksverket bortse från enstaka mindre goda egenskaper hos sorten om dessa uppvägs av andra överlägsna sådana. Jordbruksverket får vid sin prövning ta hänsyn även till andra provningsresultat som kan tillmätas betydelse vid bedömningen. Intagning i sortlistan får nekas om odlingen av en sort kan medföra hälsofara för människor, djur eller växter. (

text: SJVFS 2005:88

text: För köksväxtsorter utom rotcikoria ska, om upprätthållaren begär det, anges om utsäde av en godkänd sort endast får saluföras som standardutsäde, genom att det i sortlistan anges att det är fråga om en s.k. ”b-sort”. För sådana sorter får resultaten från inofficiella undersökningar och kunskap som erhållits genom praktiska odlingserfarenheter beaktas vid Jordbruksverkets prövning. (

text: SJVFS 2007:36

text: Kravet på prövning av en sorts odlings- och bruksvärde enligt 6 § omfattar inte 1. grässorter som, enligt sökandes försäkran, ska användas för annat ändamål än foder, 2. sorter, vilkas utsäde är avsett att saluföras endast a) i Schweiz eller i ett annat EES-land än Sverige, och detta land har godkänt sorten såvitt avser dess odlings- och bruksvärde, eller b) i ett annat land utanför EES än Schweiz, 3. sorter (inavelslinjer och hybrider) som uteslutande är avsedda som komponenter till hybridsorter som uppfyller de krav som anges i 4 §, 4. sorter av köksväxtarter, med undantag av rotcikoria, samt 5. sorter av arter som avses i 1 § fjärde stycket. (

text: SJVFS 2007:36

text: En sort, som är eller innehåller en sådan genetiskt modifierad organism som avses i

text: 13 kap. 4 § miljöbalken

text: , får endast godkännas för intagning i sortlistan under förutsättning att ett tillstånd för utsläppande på marknaden finns enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken

text: eller att ett godkännande för utsläppande på marknaden

text: finns som uppfyller kraven om ömsesidigt erkännande enligt

text: 3 kap. 43 § förordningen (2002:1086)

text: om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön. För provning i Sverige enligt 4 och 6 §§ av en sådan sort som avses i första stycket fordras tillstånd för avsiktlig utsättning enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken

text: . Uppgift om att en sort som tagits in i sortlistan är genetiskt modifierad ska framgå av sortlistan. (

text: SJVFS 2004:24

text: Om en sort ska användas i livsmedel eller foder enligt definitionerna i artiklarna

text: och

text: i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet , får sorten inte vara skadlig för människors eller djurs hälsa vid avsiktlig konsumtion för att kunna godkännas för intagning i sortlistan. Om material från en sort är avsett att användas i livsmedel som omfattas av

text: artikel 3

text: , eller i foder som omfattas av

text: artikel 15

text: , i

text: om genetiskt modifierade livsmedel och foder , ska ett godkännande enligt nämnda förordning finnas för denna användning för att sorten ska kunna godkännas för intagning i sortlistan. (

text: SJVFS 2004:24

text: Jordbruksverket tillämpar vid sin prövning av sortbenämningens lämplighet

text: artikel 63 i rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994

text: om gemenskapens växtförädlarrätt samt

text: kommissionens förordning (EG) nr 930/2000 av den 4 maj 2000

text: om tillämpningsföreskrifter beträffande lämpligheten hos sortbenämningar för 8 arter av lantbruks- och köksväxter . Om en sortbenämning senare skulle befinnas olämplig, kan Jordbruksverket återkalla godkännandet och förelägga upprätthållaren att föreslå en annan benämning för godkännande. Jordbruksverket kan bestämma att den ursprungliga benämningen under en viss tid ska användas som tilläggsnamn. (

text: SJVFS 2005:88

text: Provningens utförande

text: Provningen av en sorts särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet ska utföras av Jordbruksverket eller av en myndighet i ett annat EES-land, Schweiz eller ett tredjeland om provningen enligt Jordbruksverkets beslut kan jämställas med provning som utförs här i landet. När det gäller sorter av de arter som anges i bilaga 1 ska provningen utföras enligt de provningsriktlinjer för respektive art som utfärdats av förvaltningsrådet för Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO). Provningen av sorter av de arter som anges i bilaga 2 ska utföras enligt de provningsriktlinjer som fastställts av Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV). Samtliga sortegenskaper enligt riktlinjerna i bilaga 1 ska användas, respektive alla egenskaper som märkts med en asterisk (*) i de riktlinjer som anges i bilaga 2, om inte observation av en viss egenskap är omöjlig genom att en annan egenskap uttrycks, eller en viss egenskap

text: 5 EGT L 31, 1.2.2002, s. 1 (Celex 32002R0178). 6 EUT L 268, 18.10.2003, s. 1 (Celex 32003R1829). 7 EGT L 227, 1.9.1994, s. 1 (Celex 31994R2100). 8 EGT L 108, 5.5.2000, s. 3 (Celex 32000R0930).

text: inte kommer till uttryck på grund av de miljöförhållanden under vilka provningen utförs. Provningen av sorter av övriga arter ska utföras enligt de riktlinjer som Jordbruksverket fastställer. Provningen av en sorts odlings- och bruksvärde utförs genom Sveriges lantbruksuniversitets försorg. Provningen kan kortas i de fall ett officiellt provningsresultat från ett EES-land, Schweiz eller ett tredjeland finns och då detta resultat enligt Jordbruksverket kan jämställas med provning som utförts här i landet. Sökanden ska tillhandahålla utsäde eller förökningsmaterial av en sort som anmälts till provning, i den mängd och av den kvalitet som den provande myndigheten begär. De myndigheter som utför provning enligt första eller fjärde stycket ska årligen informera sökanden om de preliminära provningsresultaten. (

text: SJVFS 2005:88

text: Sortlistan

text: Jordbruksverket kungör beslut om intagning i eller uttagning ur sortlistan, förnyat godkännande för en sort liksom andra ändringar av betydelse. Övriga EESländer, Europeiska gemenskapernas kommission och Schweiz ska underrättas om dessa beslut och om ingivna, återkallade och avslagna ansökningar samt om förslag till sortbenämningar. För varje ny sort ska en kort beskrivning av sorten bifogas. Underrättelsen till kommissionen utgör en anmälan till EG:s gemensamma sortlista för arter av lantbruksväxter respektive för arter av köksväxter . (

text: SJVFS 2005:88

text: Jordbruksverket publicerar årligen den officiella svenska sortlistan, som för varje sort ska innehålla 1. sortens benämning, om denna är en kod ska det särskilt framgå 2. namnet på den som är ansvarig för upprätthållandet av sorten och dennes eventuella ombud i landet, 3. tidpunkten för sortens intagning i sortlistan, 4. tidpunkten när sortgodkännandets giltighetstid löper ut, 5. eventuell synonym sortbenämning som används i ett annat EES-land eller i Schweiz, 6. förbehåll som gäller för en sådan sort som avses i 8 § första stycket punkt 2 (exportsort), 7. uppgift om eventuell förlängd period enligt 16 § fjärde stycket för saluföring och certifiering av en sort vars giltighetsperiod löpt ut, samt 8. uppgift om att en sort är genetiskt modifierad. För sorter av raps och rybs ska det framgå om de är dubbellåga (00), dvs. har påvisats producera frö med en högsta glukosinolathalt på 25 µmol/g vid en vattenhalt på 9 %, bestämd i enlighet med EN ISO 9167-1:1995, och högst 2 % erukasyra av det totala innehållet av fettsyra, bestämt i enlighet med EN ISO 5508:1995 . För en grässort, som är avsedd för annat ändamål än foder, får det anges i sortlistan om sorten vid officiell provning i Sverige har bedömts ha ett tillfredsställande odlings- och bruksvärde. (

text: SJVFS 2005:88

text: 9 Kommissionen publicerar de gemensamma sortlistorna i Europeiska unionens officiella tidning (EUT). 10 Jfr

text: artikel 4.1 i kommissionens förordning (EG) nr 2316/1999 av den 22 oktober 1999

text: om tillämpningsföreskrifter till

text: rådets förordning (EG) nr 1251/1999

text: om upprättande av ett stödsystem för producenter av vissa jordbruksgrödor (EGT L 280, 30.10.1999, s. 43, Celex 31999R2316).

text: Jordbruksverket ska för varje godkänd sort sammanställa dokumentation som innehåller en sortbeskrivning och de uppgifter som legat till grund för intagningen i sortlistan. Denna dokumentation ska lämnas till övriga EES-länder, Schweiz och kommissionen om så begärs. Jordbruksverket ska bevara referensprov av godkända sorter för efterkontroll. (

text: SJVFS 2005:88

text: Giltighetstid för sortgodkännande

text: Ett godkännande är giltigt fram till utgången av det tionde kalenderåret efter det år då sorten godkändes för intagning i sortlistan. Ett godkännande kan därefter förnyas med 10 år i taget, under förutsättning att sorten enligt Jordbruksverkets bedömning odlas i tillräcklig omfattning, eller bör bibehållas i syfte att bevara de växtgenetiska resurserna, och att den fortfarande uppfyller kraven på särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet. En ansökan om förnyat godkännande ska ges in till Jordbruksverket senast två år före godkännandetidens utgång. Jordbruksverket ska i sortlistan ange om en ansökan om förnyat godkännande givits in. Skulle ansökan inte vara slutbehandlad vid tioårsperiodens utgång, får Jordbruksverket tillfälligt förlänga godkännandets giltighetstid till dess ett beslut om förnyat godkännande är fattat. Om en sorts giltighet löpt ut utan att förnyelse begärts eller erhållits, eller sortgodkännandet av annan anledning återkallats, ska den tas ut ur sortlistan. Certifiering och saluföring av förökningsmaterial av en sort, som godkänts enligt dessa eller tidigare föreskrifter, får dock ske till och med den 30 juni det tredje året efter giltighetens utgång. Om upprätthållaren önskar använda sig av denna möjlighet ska det meddelas till Jordbruksverket, senast innan sortgodkännandets giltighetstid löper ut. Annars kan denna möjlighet inte utnyttjas. En sådan förlängd period ska framgå av sortlistan. (

text: SJVFS 2005:88

text: Övriga bestämmelser

text: Den som är ansvarig för en sorts upprätthållande ska 1. svara för att sorten upprätthålls enligt vedertaget bruk för upprätthållande av sorten, 2. föra och bevara anteckningar om förökning av sorten, att användas för kontroll av upprätthållandet. I anteckningarna ska även ingå uppgifter som omfattar generationerna före basutsäde eller motsvarande kategori, samt 3. på anmodan av Jordbruksverket ta ut och sända in prov av förökningsmaterial för kontroll. Sådant prov kan även tas ut officiellt. Upprätthållande kan ske i ett annat EES-land, Schweiz eller i ett tredjeland vars kontroll av upprätthållande av sorter av ministerrådet har bedömts vara likvärdig med upprätthållande inom EU . (

text: SJVFS 2005:88

text: Jordbruksverket återkallar ett godkännande och tar ut en sort ur sortlistan om 1. det efter provning visar sig att sorten inte längre är särskiljbar, tillräckligt enhetlig eller stabil, eller

text: 11 Se rådets

text: av den 8 november 2005 om likvärdighet av kontroller i vissa tredjeländer av förfaranden för upprätthållande av sorter och om ändring av beslut

text: (EUT L 312, 29.11.2005, s. 51, Celex 32005D0834).

text: 2. den som är ansvarig för upprätthållandet av sorten begär det, såvida inte upprätthållandet tillgodoses av någon annan. (

text: SJVFS 2005:88

text: Jordbruksverket får återkalla ett godkännande och ta ut en sort ur sortlistan 1. om bestämmelserna i dessa föreskrifter inte följs, 2. om upprätthållaren trots uppmaning inte ställer nödvändigt förökningsmaterial till förfogande för efterkontroll, 3. om upprätthållaren trots uppmaning inte betalar förfallna avgifter i angiven tid, eller 4. om intagningen i sortlistan skett på oriktiga grunder. (

text: SJVFS 2005:88

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Denna författning träder i kraft den 5 april 2001, då verkets föreskrifter (

text: SJVFS 1994:196

text: ) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan ska upphöra att gälla.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2002. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilagan angivna arterna påbörjats före den 31 mars 2002 behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med de nya bestämmelserna.

text: Denna författning träder i kraft den 7 maj 2004. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilaga 1 eller 2 angivna arterna påbörjats före den 7 maj 2004 enligt bestämmelserna i de äldre föreskrifterna behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med bestämmelserna i de nya föreskrifterna.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2006. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilaga 1 eller 2 angivna arterna påbörjats före den 1 april 2006 enligt bestämmelserna i de äldre föreskrifterna behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med bestämmelserna i de nya föreskrifterna.

text: SJVFS 2001:33

text: . 13

text: SJVFS 2002:51

text: . 14

text: SJVFS 2004:24

text: . 15

text: SJVFS 2005:88

text: ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 juli 2007. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 november 2007. HARALD SVENSSON Eva Dahlberg (Växtodlingsenheten)

text: SJVFS 2007:36

text: Bilaga 1

text: Arter för vilka provningsriktlinjer (”Protocol for Distinctness, Uniformity and Stability Tests”) för respektive art har utfärdats av förvaltningsrådet för Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO). Protokollen finns tillgängliga på CPVO:s webbplats (www.cpvo.europa.eu).

text: Lantbruksväxter

text: Art Protokoll CPVO:s beslutsdatum

text: Durumvete TP/120/2 6 november 2003 Havre TP/20/1 6 november 2003 Korn TP/19/2 6 november 2003 Majs (fodermajs) TP/2/2 15 november 2001 Potatis TP/23/2 1 december 2005 Raps TP/36/1 25 mars 2004 Ris TP/16/1 18 november 2004 Råg TP/58/1 31 oktober 2002 Rågvete TP/121/2 22 januari 2007 Solros TP/81/1 31 oktober 2002 Spånadslin/Oljelin TP/57/1 21 mars 2007 Vete TP/3/3 6 november 2003 Ärt TP/7/1 6 november 2003

text: Köksväxter

text: Art Protokoll CPVO:s beslutsdatum

text: Blomkål TP/45/1 15 november 2001 Blomsterböna TP/9/1 21 mars 2007 Bondböna TP/Broadbean/1 25 mars 2004 Broccoli TP/151/2 21 mars 2007 Brysselkål TP/54/2 1 december 2005 Böna (buskböna, störböna och brun böna) TP/12/2 1 december 2005 Chilipeppar, paprika TP/76/2 21 mars 2007 Endiviasallat eller Witlof-cikoria TP/173/1 25 mars 2004 Escarolesallat och friséesallat TP/118/2 1 december 2005 Fänkål TP/183/1 25 mars 2004 Gurka (slanggurka och druvgurka) TP/61/1 27 mars 2002 Kardon och kronärtskocka TP/184/1 25 mars 2004 Kålrabbi TP/65/1 25 mars 2004 Lök (Cepa-gruppen) TP/46/1 14 juni 2005 Melon TP/104/2 21 mars 2007 Morot och fodermorot TP/49/2 1 december 2005

text: Persilja TP/136/1 21 mars 2007 Pumpa, squash TP/119/1 25 mars 2004 Purjolök TP/85/1 15 november 2001 Rotcikoria TP/172/2 1 december 2005 Rädisa TP/64/1 27 mars 2002 Rödkål TP/48/2 1 december 2005 Sallat TP/13/3 21 mars 2007 Savojkål TP/48/2 1 december 2005 Schalottenlök TP/46/1 14 juni 2005 Sockermajs, popmajs TP/2/2 15 november 2001 Sparris TP/130/1 27 mars 2002 Spenat TP/55/1 27 mars 2002 Tomat TP/44/3 21 mars 2007 Vattenmelon TP/142/1 21 mars 2007 Vintersallat TP/75/2 21 mars 2007 Vitkål TP/48/2 1 december 2005 Vitlök TP/162/1 25 mars 2004 Ärt (märgärt, spritärt och sockerärt) TP/7/1 6 november 2003 ( ).

text: Bilaga 2

text: Arter för vilka provningsriktlinjer (”Test Guidelines”) för respektive art har fastställts av Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV). Riktlinjerna finns tillgängliga på UPOV:s webbplats (www.upov.int).

text: Lantbruksväxter

text: Art Riktlinjernas nr UPOV:s beslutsdatum

text: Alaskagräs TG/180/3 4 april 2001 Blålupin TG/66/4 31 mars 2004 Bomull TG/88/6 4 april 2001 Brunven TG/30/6 12 oktober 1990 Engelskt rajgräs TG/4/8 5 april 2006 Foderbeta TG/150/3 4 november 1994 Fårsvingel TG/67/5 5 april 2006 Gullupin TG/66/4 31 mars 2004 Hundäxing TG/31/8 17 april 2002 Hybridrajgräs TG/4/8 5 april 2006 Italienskt rajgräs TG/4/8 5 april 2006 Jordnöt TG/93/3 13 november 1985 Krypven TG/30/6 12 oktober 1990 Kålrot TG/89/6 4 april 2001 Lusern TG/6/5 6 april 2005 Oljerättika TG/178/3 4 april 2001 Plattlosta TG/180/3 4 april 2001 Rybs TG/185/3 17 april 2002 Rödklöver TG/5/7 4 april 2001 Rödsvingel TG/67/5 5 april 2006 Rödven TG/30/6 12 oktober 1990 Rörsvingel TG/39/8 17 april 2002 Safflor TG/134/3 12 oktober 1990 Sojaböna TG/80/6 1 april 1998 Sorghum TG/122/3 6 oktober 1989 Storven TG/30/6 12 oktober 1990 Timotej TG/34/6 7 november 1984 Vallmo TG/166/3 24 mars 1999 Vicker TG/32/6 21 oktober 1988 Vitklöver TG/38/7 9 april 2003 Vitlupin TG/66/4 31 mars 2004 Vitsenap TG/179/3 4 april 2001 Åkerböna TG/8/6 17 april 2002 Ängsgröe TG/33/6 12 oktober 1990 Ängssvingel TG/39/8 17 april 2002

text: Köksväxter

text: Aubergin/äggplanta TG/117/4 17 april 2002 Blekselleri TG/82/4 17 april 2002 Gräslök TG/198/1 9 april 2003 Grönkål TG/90/6 31 mars 2004 Jättepumpa (inklusive Vinterpumpa) TG/155/4 14 mars 2007 Mangold TG/106/4 31 mars 2004 Piplök TG/161/3 1 april 1998 Rabarber TG/62/6 24 mars 1999 Rotselleri TG/74/4, korr 17 april 2002 och 5 april 2006 Rova (inklusive majrova) TG/37/10 4 april 2001 Rättika TG/63/6 24 mars 1999 Rödbeta (inklusive Cheltenhambeta TG/60/6 18 oktober 1996 Salladskål TG/105/4 9 april 2003 Sallatscikoria TG/154/3 18 oktober 1996 Svartrot TG/116/3 21 oktober 1988 ( ).