title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet svenskt teckenspråk för
hörande – fördjupning i gymnasieskolan och inom
kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet svenskt teckenspråk för hörande – fördjupning finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Svenskt teckenspråk för hörande – fördjupning

text: Svenskt teckenspråk är ett av många visuella och gestuella språk i världen. Tecknade språk har många likheter med talade språk men skiljer sig när det gäller bland annat produktion, reception och grammatik. Kunskaper i svenskt teckenspråk ökar individens möjligheter att ingå i olika sociala och kulturella sammanhang bland döva och andra teckenspråkstalare samt att delta i studie- och arbetsliv där språket används. Kunskaper i svenskt teckenspråk kan dessutom ge nya perspektiv på omvärlden, ökade möjligheter till kontakter och större förståelse för olika sätt att leva.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet svenskt teckenspråk för hörande – fördjupning ska syfta till att eleverna utvecklar språk- och omvärldskunskaper så att de kan, vill och vågar använda språket i olika sammanhang och syften. Undervisningen ska i allt väsentligt bedrivas på svenskt teckenspråk och bidra till att eleverna, genom språkanvändning i funktionella och meningsfulla sammanhang, utvecklar en allsidig kommunikativ förmåga. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sin förståelse av svenskt teckenspråk både i möten med människor och i teckenspråkiga texter (reception) samt sin förmåga att formulera sig och samspela med andra på svenskt teckenspråk med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang (produktion och interaktion). Genom undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla språklig säkerhet, bland annat genom teckenförråd, grammatiska strukturer, meningsbyggnad och textbindning och genom att utveckla sin förmåga att använda olika strategier och verktyg som stöd för kommunikationen. Undervisningen ska även bidra till att eleverna kan värdera och använda innehåll från olika typer av källor i sin egen produktion och interaktion samt formulera och utveckla sina framställningar på egen hand och tillsammans med andra. Undervisningen ska dra nytta av omvärlden för kontakter, upplevelser och kunskaper. Eleverna ska på så sätt ges möjlighet att utveckla förståelse av livsvillkor, samhällsfrågor och kulturella förhållanden i det teckenspråkiga samhället och i andra sammanhang där tecknade språk används, även internationellt. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet på språk och kultur samt ge dem möjlighet att utveckla sin flerspråkighet där kunskaper i olika språk samverkar och stödjer varandra. Undervisningen ska dessutom bidra till att eleverna utvecklar språklig medvetenhet och kunskaper om hur de kan lära sig språk i och utanför undervisningen.

text: Undervisningen i ämnet svenskt teckenspråk för hörande – fördjupning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förståelse av det svenska teckenspråket. – Förmåga att formulera sig och kommunicera på svenskt teckenspråk. – Förmåga att anpassa språket efter olika syften, mottagare och samman- 2 hang.

text: – Förståelse av kulturella och sociala förhållanden bland döva och andra teckenspråkiga i olika sammanhang, nationellt och internationellt.

text: Nivåer i ämnet svenskt teckenspråk för hörande – fördjupning

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 2 i ämnet svenskt teckenspråk för hörande – fortsättning. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: SVEF1000X

text: Innehållet och kriterierna för betyget E på denna nivå relaterar till B1.2 i den gemensamma europeiska referensramen för språk.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet svenskt teckenspråk för hörande – fördjupning på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Kommunikationens innehåll

text: – Aktuella och bekanta ämnesområden, även med anknytning till samhälls- och arbetsliv och till elevernas utbildning. – Händelser och händelseförlopp. – Åsikter, tankar och erfarenheter samt relationer och etiska frågor. – Innehåll och form i olika typer av fiktion på svenskt teckenspråk. – Sociala och kulturella företeelser och förhållanden i olika sammanhang där tecknade språk används, även i jämförelse med egna erfarenheter och kunskaper. – Värderingar och attityder kopplade till döva, hörselskadade, personer med dövblindhet och andra teckenspråkiga personer. – Teckenspråkens ställning i olika delar av världen.

text: Reception

text: – Svenskt teckenspråk i varierande tempo, även med inslag av dialektal och sociolektal variation, och teckenspråkiga texter, däribland texter av mindre komplex karaktär, från olika medier. – Svenskt teckenspråk som är berättande, förklarande, diskuterande, argumenterande och rapporterande, till exempel samtal, intervjuer, reportage och enklare populärvetenskapliga teckenspråkiga texter. – Skönlitteratur och annan fiktion. – Teckenspråkspoesi. – Strategier för att uppfatta detaljer och dra slutsatser om innehåll och budskap, till exempel genom att associera, återberätta, förutse innehåll och ställa sig frågor. – Värdering av relevans och trovärdighet hos teckenspråkiga källor av olika slag och utifrån olika syften.

text: – Hur variation och anpassning till syfte, mottagare och sammanhang, i det språk som eleverna möter, skapas genom meningsbyggnad, tecken, fraser och kollokationer. – Hur struktur och sammanhang, i det språk som eleverna möter, skapas genom tecken, fraser och grammatiska signaler som markerar till exempel orsakssammanhang, kontrast, talarens inställning, tidsaspekt och avslutning. – Strategier för att jämföra svenska eller annat förstaspråk med svenskt teckenspråk.

text: Produktion och interaktion

text: – Produktion och interaktion av olika slag, i informella och något formella sammanhang, där eleverna berättar, sammanfattar, förklarar, motiverar sina åsikter, värderar och diskuterar. – Hur man skiljer mellan en källas innehåll och sina egna tankar i egen produktion och interaktion. – Strategier för att bidra till och aktivt medverka i diskussioner och annan interaktion, även digital, med anknytning till samhälls- och arbetsliv, till exempel genom att ställa följdfrågor, formulera om, förklara och bidra med nya infallsvinklar. – Språklig säkerhet i elevernas egen produktion och interaktion. Hur man kan uttrycka sig sammanhängande och med variation, tydlighet, struktur, flyt och grundläggande anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Tecken, munrörelser, icke-manuella markörer, meningsbyggnad och textbindning i elevernas egen produktion och interaktion. – Bearbetning av egna framställningar.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: SVEF2000X

text: Innehållet och kriterierna för betyget E på denna nivå relaterar till B2.1 i den gemensamma europeiska referensramen för språk.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet svenskt teckenspråk för hörande – fördjupning på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Kommunikationens innehåll

text: – Konkreta och abstrakta ämnesområden med anknytning till samhällsoch arbetsliv samt elevernas utbildning. – Åsikter, idéer och erfarenheter samt etiska och existentiella frågor. – Teman, innehåll och form i fiktion på svenskt teckenspråk. – Samhällsfrågor, sociala, kulturella, politiska och historiska förhållanden samt värderingar kopplade till döva, teckenspråkiga och tecknade språk i olika sammanhang, även i jämförelse med egna erfarenheter och kunskaper. – Internationell teckenkommunikation.

text: Reception

text: – Svenskt teckenspråk och teckenspråkiga texter, även av relativt komplex och formell karaktär, i relativt snabbt tempo och med inslag av dialektal och sociolektal variation, från olika medier. – Svenskt teckenspråk som är berättande, diskuterande, argumenterande, rapporterande och redogörande, till exempel föredrag, debatter, intervjuer och populärvetenskapliga teckenspråkiga texter. – Skönlitteratur, poesi och scenkonst på svenskt teckenspråk. – Hur attityder, synsätt och stilnivå kommer till uttryck i det språk som eleverna möter. – Strategier för att dra slutsatser om syfte, synsätt och underförstådd betydelse, även i längre sekvenser av teckenspråkig text, till exempel genom att ställa sig frågor och identifiera huvudbudskap. – Värdering av relevans och tillförlitlighet hos teckenspråkiga källor av olika slag och utifrån olika syften. – Hur variation och anpassning till syfte, mottagare och sammanhang, i det språk som eleverna möter, skapas genom meningsbyggnad, teckenbildning och val av tecken i informella och formella sammanhang. – Hur struktur och sammanhang, i det språk som eleverna möter, skapas genom sambandsmarkörer som uttrycker till exempel orsakssammanhang och jämförelse. – Hur det språk som eleverna möter är uppbyggt för att påverka en tänkt målgrupp. – Strategier för översättning och tolkning mellan svenskt teckenspråk och svenska.

text: Produktion och interaktion

text: – Produktion och interaktion med olika syften, i informella och något formella sammanhang, där eleverna resonerar, argumenterar och ansöker samt sammanför innehåll från olika teckenspråkiga källor. – Strategier för att bidra till och aktivt medverka i argumentation och diskussioner med anknytning till samhälls- och arbetsliv, till exempel genom att ställa följdfrågor, förklara, bidra med nya infallsvinklar och anknyta till andras inlägg. – Olika sätt att dokumentera och föra anteckningar när man avläser och bearbetar framställningar från olika källor. – Språklig säkerhet i elevernas egen produktion och interaktion. Hur man kan uttrycka sig nyanserat och med variation, tydlighet, struktur, ledighet och anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Teckenförråd, grammatiska strukturer, meningsbyggnad och textbindning i elevernas egen produktion och interaktion. – Bearbetning av egna framställningar.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: SVEF3000X

text: Innehållet och kriterierna för betyget E på denna nivå relaterar till B2.2 i den gemensamma europeiska referensramen för språk.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet svenskt teckenspråk för hörande – fördjupning på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Kommunikationens innehåll

text: – Teoretiska och komplexa ämnesområden, även av viss vetenskaplig karaktär, med anknytning till elevernas utbildning och valt fördjupningsområde samt till samhälls- och arbetsliv. – Åsikter, idéer och erfarenheter. – Kulturyttringar i samtiden och historien. – Samhällsfrågor, sociala, kulturella, politiska och historiska förhållanden samt aktuella etiska och existentiella frågor kopplade till döva, teckenspråkiga och tecknade språk i olika sammanhang, även i jämförelse med egna erfarenheter och kunskaper. – Andra länders teckenspråk.

text: Reception

text: – Svenskt teckenspråk och teckenspråkiga texter, även av komplex och formell karaktär, i snabbt tempo och med inslag av dialektal och sociolektal variation, från olika medier. – Svenskt teckenspråk som är berättande, diskuterande, argumenterande, redogörande och utredande, till exempel debatter och föreläsningar. – Skönlitteratur på svenskt teckenspråk i olika genrer, till exempel dramatik. – Underförstådd betydelse i det språk som eleverna möter. – Strategier för att överblicka och strukturera innehåll i längre sekvenser av svenskt teckenspråk, till exempel genom att sortera, sammanfatta och identifiera det bärande innehållet. – Värdering av användbarhet hos teckenspråkiga källor av olika slag och utifrån olika syften. – Hur variation och anpassning till syfte, mottagare och sammanhang, i det språk som eleverna möter, skapas genom komplex meningsbyggnad, teckenbildning och stilnivå. – Hur struktur och sammanhang, i det språk som eleverna möter, skapas genom sambandsmarkörer och tes. – Hur stilistiska och retoriska grepp används för olika syften samt hur språk används som maktmedel.

text: Produktion och interaktion

text: – Produktion och interaktion med olika syften, i informella och formella sammanhang, där eleverna resonerar utifrån olika perspektiv, argumenterar, utreder, ansöker och förhandlar. – Framställning inom ett fördjupningsområde. – Användning av olika typer av källor, med källkritisk medvetenhet och vedertagna sätt att ange källor, inom valt fördjupningsområde och inom andra områden. – Strategier för att leda samtal och att medverka vid tolk- och översättningssituationer med anknytning till samhälls- och arbetslivet. – Användning av grundläggande stilistiska och retoriska grepp.

text: – Språklig säkerhet i elevernas egen produktion och interaktion. Hur man kan uttrycka sig nyanserat och välstrukturerat samt med variation, tydlighet, ledighet, precision och flexibilitet med hänsyn till syfte, mottagare och sammanhang. Teckenförråd, grammatiska strukturer, meningsbyggnad och textbindning i elevernas egen produktion och interaktion. – Bearbetning av egna och andras framställningar.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven förstår och tolkar huvudsakligt innehåll och tydliga detaljer i svenskt teckenspråk i olika sammanhang. Eleven väljer med källkritisk medvetenhet innehåll från teckenspråkiga källor av olika slag och använder på ett relevant sätt det valda materialet i sin egen produktion och interaktion. I framställningar av olika slag uttrycker sig eleven med viss språklig säkerhet och till viss del anpassat till syfte, mottagare och sammanhang. I interaktion i olika sammanhang uttrycker sig eleven med viss språklig säkerhet och till viss del anpassat till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven använder dessutom strategier som i viss utsträckning underlättar och förbättrar interaktionen. Eleven diskuterar på ett översiktligt sätt, på svenskt teckenspråk, förhållanden i olika sammanhang där språket används, även utifrån egna erfarenheter eller kunskaper.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven förstår och tolkar på ett välgrundat sätt huvudsakligt innehåll och väsentliga detaljer i svenskt teckenspråk i olika sammanhang. Eleven väljer med källkritisk medvetenhet innehåll från teckenspråkiga källor av olika slag och använder på ett relevant och effektivt sätt det valda materialet i sin egen produktion och interaktion. I framställningar av olika slag uttrycker sig eleven med språklig säkerhet och i huvudsak anpassat till syfte, mottagare och sammanhang. I interaktion i olika sammanhang uttrycker sig eleven med språklig säkerhet och i huvudsak anpassat till syfte, mottagare och sammanhang.

text: Eleven använder dessutom strategier som underlättar och förbättrar interaktionen. Eleven diskuterar på ett utvecklat sätt, på svenskt teckenspråk, förhållanden i olika sammanhang där språket används, även utifrån egna erfarenheter eller kunskaper.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven förstår och tolkar på ett välgrundat och nyanserat sätt såväl helhet som detaljer i svenskt teckenspråk i olika sammanhang. Eleven väljer med källkritisk medvetenhet innehåll från teckenspråkiga källor av olika slag och använder på ett relevant, effektivt och problematiserande sätt det valda materialet i sin egen produktion och interaktion. I framställningar av olika slag uttrycker sig eleven med god språklig säkerhet och anpassat till syfte, mottagare och sammanhang. I interaktion i olika sammanhang uttrycker sig eleven med god språklig säkerhet och anpassat till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven använder dessutom strategier som underlättar och förbättrar interaktionen och för den framåt på ett konstruktivt sätt. Eleven diskuterar på ett välutvecklat sätt, på svenskt teckenspråk, förhållanden i olika sammanhang där språket används, även utifrån egna erfarenheter eller kunskaper.


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet lastbilspåbyggnad – container och anläggning i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet lastbilspåbyggnad – container och anläggning finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

type: stycke

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

type: paragraf

text: Lastbilspåbyggnad – container och anläggning

type: rubrik

text: Ämnet lastbilspåbyggnad – container och anläggning behandlar felsökning och reparationer av chassiburna container- och anläggningspåbyggnader på lastbilar med tillhörande system och utrustning.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet lastbilspåbyggnad – container och anläggning ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om container- och anläggningspåbyggnader och tillhörande utrustning samt deras olika användningsområden. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika system och komponenter för container- och anläggningspåbyggnader och tillhörande utrustning. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att genomföra funktionskontroll, felsökning och enklare reparationer av system, komponenter och tillhörande utrustning. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda teknisk information och övrig utrustning i samband med felsökning och enklare reparationer av system i container- eller anläggningspåbyggnader och tillhörande utrustning. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta och samarbeta på ett säkert och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt inom reparationer av lastbilars container- eller anläggningspåbyggnader som främjar ekonomisk och miljömässig hållbarhet. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla en yrkesidentitet och ett yrkesmässigt språk samt förmåga att kommunicera med såväl arbetskamrater som kunder. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förståelse för vikten av ett ansvarsfullt förhållningssätt gentemot kunden och kundens egendom. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta med problemlösning såväl självständigt som tillsammans med andra. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att dokumentera och kvalitetssäkra arbetet samt reflektera över hur arbetsprocessen har påverkat resultatet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med uppgifter som återspeglar och förbereder för situationer som eleverna kan komma att möta i arbetslivet.

text: Undervisningen i ämnet lastbilspåbyggnad – container och anläggning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika typer av container- och anläggningspåbyggnader för lastbilar samt deras tillhörande utrustningar, system och komponenter. – Kunskaper om lastbilstillverkares och påbyggnadstillverkares anvisningar.

text: – Förmåga att genomföra funktionskontroll, felsökning och enklare reparationer av container- eller anläggningspåbyggnader och deras tillhörande utrustning. – Förmåga att använda specialverktyg samt mät- och diagnosutrustning i samband med felsökning och enklare reparationer. – Förmåga att använda teknisk information och digitala informationssystem i samband med felsökning och enklare reparationer. – Förmåga att arbeta och samarbeta på ett säkert, miljö- och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. – Förmåga att använda ett yrkesmässigt språk samt kunna anpassa språket efter målgruppen.

text: Nivåer i ämnet lastbilspåbyggnad – container och anläggning

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 3 i ämnet lastbilar – system- och diagnosteknik.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: LASY1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet lastbilspåbyggnad – container och anläggning på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Lastbilars olika container- och anläggningspåbyggnader och tillhörande utrustningar, deras uppbyggnad och konstruktion, system och komponenter samt användningsområden. – Lastbilstillverkares och påbyggnadstillverkares anvisningar och scheman, till exempel för el, pneumatik och hydraulik. – Funktionskontroll, felsökning, diagnos och enklare reparationer av system och komponenter i container- eller anläggningspåbyggnader och tillhörande utrustning enligt tillverkarens anvisningar och krav. – Användning av specialverktyg och mät- och diagnosutrustning vid felsökning och enklare reparationer av system och komponenter i container- eller anläggningspåbyggnader. – Användning av teknisk information och digitala informationssystem i samband med felsökning med mät- och diagnosinstrument samt vid enklare reparationer av system och komponenter. – Säkerhetsmedvetet och kvalitetsmässigt arbete såväl självständigt som tillsammans med andra i enlighet med rutiner, lagar och andra bestämmelser. – Riskbedömning i samband med felsökning, diagnos och reparationer av fordon, däribland av elektrifierade fordon och flerbränslefordon. – Användning av tekniska begrepp och uttryck på svenska och engelska samt yrkesmässig kommunikation med medarbetare och kunder.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om olika typer av container- och anläggningspåbyggnader för lastbilar samt deras tillhörande utrustningar, system och komponenter. Eleven visar godtagbara kunskaper om påbyggnadsanvisningar för lastbilar och container- och anläggningspåbyggnader. Eleven genomför med viss säkerhet funktionskontroll, felsökning och enklare reparationer av container- eller anläggningspåbyggnader och tillhörande utrustning enligt tillverkarens anvisningar och krav. Eleven använder med viss säkerhet mät- och diagnosutrustning vid system- och komponentmätningar samt använder specialverktyg med visst handlag i samband med felsökning och enklare reparationer. Eleven använder med viss säkerhet teknisk information och digitala informationssystem i samband med felsökning och enklare reparationer. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är godtagbart. Eleven kommunicerar med viss användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om olika typer av container- och anläggningspåbyggnader för lastbilar samt deras tillhörande utrustningar, system och komponenter. Eleven visar goda kunskaper om påbyggnadsanvisningar för lastbilar och container- och anläggningspåbyggnader. Eleven genomför med säkerhet funktionskontroll, felsökning och enklare reparationer av container- eller anläggningspåbyggnader och tillhörande utrustning enligt tillverkarens anvisningar och krav. Eleven använder med säkerhet mät- och diagnosutrustning vid systemoch komponentmätningar samt använder specialverktyg med gott handlag i samband med felsökning och enklare reparationer.

text: Eleven använder med säkerhet teknisk information och digitala informationssystem i samband med felsökning och enklare reparationer. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är gott. Eleven kommunicerar med god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om olika typer av container- och anläggningspåbyggnader för lastbilar samt deras tillhörande utrustningar, system och komponenter. Eleven visar mycket goda kunskaper om påbyggnadsanvisningar för lastbilar och container- och anläggningspåbyggnader. Eleven genomför med god säkerhet funktionskontroll, felsökning och enklare reparationer av container- eller anläggningspåbyggnader och tillhörande utrustning enligt tillverkarens anvisningar och krav. Eleven använder med god säkerhet mät- och diagnosutrustning vid system- och komponentmätningar samt använder specialverktyg med mycket gott handlag i samband med felsökning och enklare reparationer. Eleven använder med god säkerhet teknisk information och digitala informationssystem i samband med felsökning och enklare reparationer. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är mycket gott. Eleven kommunicerar med mycket god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

type: foreskrift


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet svenskt teckenspråk för
hörande – grund i gymnasieskolan och inom
kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet svenskt teckenspråk för hörande – grund finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Svenskt teckenspråk för hörande – grund

text: Svenskt teckenspråk är ett av många visuella och gestuella språk i världen. Tecknade språk har många likheter med talade språk men skiljer sig när det gäller bland annat produktion, reception och grammatik. Kunskaper i svenskt teckenspråk ökar individens möjligheter att ingå i olika sociala och kulturella sammanhang bland döva och andra teckenspråkstalare samt att delta i studie- och arbetsliv där språket används. Kunskaper i svenskt teckenspråk kan dessutom ge nya perspektiv på omvärlden, ökade möjligheter till kontakter och större förståelse för olika sätt att leva. Svenskt teckenspråk för hörande – grund behandlar grundläggande kunskaper i språket.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet svenskt teckenspråk för hörande – grund ska syfta till att eleverna utvecklar språk- och omvärldskunskaper så att de kan, vill och vågar använda svenskt teckenspråk i enkla sammanhang för olika syften. Undervisningen ska i möjligaste mån bedrivas på svenskt teckenspråk och bidra till att eleverna, genom språkanvändning i funktionella och meningsfulla sammanhang, utvecklar en grundläggande kommunikativ förmåga. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av svenskt teckenspråk både i möten med människor och i teckenspråkiga texter (reception) samt förmåga att formulera sig och samspela med andra på svenskt teckenspråk med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang (produktion och interaktion). I detta ingår även förmåga att använda olika strategier och verktyg som stöd för kommunikationen. Undervisningen ska dessutom ge eleverna möjlighet att använda innehåll från olika typer av källor i sin egen produktion och interaktion samt att formulera och utveckla sina framställningar på egen hand och tillsammans med andra. Undervisningen ska dra nytta av omvärlden för kontakter, upplevelser och kunskaper. Eleverna ska på så sätt ges möjlighet att utveckla förståelse av livsvillkor, samhällsfrågor och kulturella förhållanden i det teckenspråkiga samhället och i andra sammanhang där tecknade språk används, även internationellt. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet på språk och kultur samt ge dem möjlighet att utveckla sin flerspråkighet där kunskaper i olika språk samverkar och stödjer varandra. Undervisningen ska dessutom bidra till att eleverna utvecklar språklig medvetenhet och kunskaper om hur de kan lära sig språk i och utanför undervisningen.

text: Undervisningen i ämnet svenskt teckenspråk för hörande – grund ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förståelse av det svenska teckenspråket. – Förmåga att formulera sig och kommunicera på svenskt teckenspråk. – Förmåga att anpassa språket efter olika syften, mottagare och sammanhang.

text: – Förståelse av kulturella och sociala förhållanden bland döva och andra teckenspråkiga i olika sammanhang, nationellt och internationellt.

text: Nivåer i ämnet svenskt teckenspråk för hörande – grund

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper grundskolan ger eller motsvarande eller nivå 1 i ämnet svenskt teckenspråk för hörande – nybörjare.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: SVEG1000X

text: Innehållet och kriterierna för betyget E på denna nivå relaterar till A2.1 i den gemensamma europeiska referensramen för språk.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet svenskt teckenspråk för hörande – grund på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Kommunikationens innehåll

text: – Ämnesområden som är välbekanta för eleverna. – Vardagliga situationer samt intressen, personer, platser, aktiviteter och händelser. – Åsikter, känslor och erfarenheter. – Vardagsliv och sociala relationer i olika sammanhang där tecknade språk används, även i jämförelse med egna erfarenheter och kunskaper. – Den svenska dövrörelsens utveckling.

text: Reception

text: – Tydligt svenskt teckenspråk och enkla, teckenspråkiga texter, främst i lugnt tempo, som är instruerande, beskrivande och kontaktskapande, från olika medier. – Dialoger, samtal och intervjuer. – Berättelser och annan fiktion på svenskt teckenspråk, även i dramatiserad form. – Meddelanden och information på svenskt teckenspråk. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande enheter och förstå sammanhang samt för att anpassa avläsningen till framställningens form och innehåll. – Sökning av enkel information i ett avgränsat urval av teckenspråkiga källor av olika slag för användning i egen produktion och interaktion. – Språkliga företeelser, däribland tecken, bokstavering, satsbyggnad, munrörelser och icke-manuella markörer, i det språk som eleverna möter. – Hur olika markörer används för att inleda och avsluta olika typer av samtal och teckenspråkiga texter.

text: Produktion och interaktion

text: – Samtal för kontakt och kommunikation. – Enkla presentationer, instruktioner, meddelanden, berättelser och beskrivningar på sammanhängande svenskt teckenspråk.

text: – Strategier, däribland omformuleringar och frågor, för att bidra till och underlätta samtal och digital interaktion. – Hur eleverna i sin egen produktion och interaktion kan uttrycka sig sammanhängande samt med tydlighet, någon variation och grundläggande anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Tecken, bokstavering, satsbyggnad, munrörelser och icke-manuella markörer i elevernas egen produktion och interaktion. – Bearbetning av egna framställningar.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven förstår och tolkar det mest väsentliga av innehållet i tydligt och enkelt svenskt teckenspråk i lugnt tempo om vardagliga och välbekanta ämnen. Eleven väljer enkel information från ett avgränsat urval av teckenspråkiga källor samt använder på ett delvis relevant sätt det valda materialet i sin egen produktion och interaktion. I framställningar av olika slag uttrycker sig eleven enkelt och begripligt med fraser och meningar. I interaktion uttrycker sig eleven enkelt och begripligt med tecken, fraser och meningar. Eleven använder dessutom strategier som i någon mån underlättar och förbättrar interaktionen. Eleven kommenterar på ett enkelt sätt, på svenskt teckenspråk, förhållanden i olika sammanhang där språket används.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven förstår och tolkar huvudsakligt innehåll och tydliga detaljer i tydligt och enkelt svenskt teckenspråk i lugnt tempo om vardagliga och välbekanta ämnen. Eleven väljer enkel information från ett avgränsat urval av teckenspråkiga källor samt använder på ett relevant sätt det valda materialet i sin egen produktion och interaktion. I framställningar av olika slag uttrycker sig eleven enkelt, relativt tydligt och till viss del sammanhängande.

text: I interaktion uttrycker sig eleven enkelt och relativt tydligt med tecken, fraser och meningar. Eleven använder dessutom strategier som i viss utsträckning underlättar och förbättrar interaktionen. Eleven kommenterar på ett enkelt sätt, på svenskt teckenspråk, förhållanden i olika sammanhang där språket används.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven förstår och tolkar helheten och väsentliga detaljer i tydligt och enkelt svenskt teckenspråk i lugnt tempo om vardagliga och välbekanta ämnen. Eleven väljer enkel information från ett avgränsat urval av teckenspråkiga källor samt använder på ett relevant och effektivt sätt det valda materialet i sin egen produktion och interaktion. I framställningar av olika slag uttrycker sig eleven i någon mån varierat, relativt tydligt och relativt sammanhängande. I interaktion uttrycker sig eleven relativt tydligt med tecken, fraser och

text: meningar samt i någon mån anpassat till syfte, mottagare och samman-

text: hang. Eleven använder dessutom strategier som underlättar och förbättrar interaktionen. Eleven kommenterar på ett översiktligt sätt, på svenskt teckenspråk, förhållanden i olika sammanhang där språket används.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet svenskt teckenspråk för
hörande – nybörjare i gymnasieskolan och inom
kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet svenskt teckenspråk för hörande – nybörjare finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Svenskt teckenspråk är ett av många visuella och gestuella språk i världen. Tecknade språk har många likheter med talade språk men skiljer sig när det gäller bland annat produktion, reception och grammatik. Kunskaper i svenskt teckenspråk ökar individens möjligheter att ingå i olika sociala och kulturella sammanhang bland döva och andra teckenspråkstalare samt att delta i studie- och arbetsliv där språket används. Kunskaper i svenskt teckenspråk kan dessutom ge nya perspektiv på omvärlden, ökade möjligheter till kontakter och större förståelse för olika sätt att leva. Svenskt teckenspråk för hörande – nybörjare riktar sig till elever utan förkunskaper i språket.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet svenskt teckenspråk för hörande – nybörjare ska syfta till att eleverna utvecklar språk- och omvärldskunskaper så att de kan, vill och vågar använda svenskt teckenspråk i enkla sammanhang för olika syften. Undervisningen ska i möjligaste mån bedrivas på svenskt teckenspråk och bidra till att eleverna, genom språkanvändning i funktionella och meningsfulla sammanhang, utvecklar en grundläggande kommunikativ förmåga. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av svenskt teckenspråk både i möten med människor och i teckenspråkiga texter (reception) samt förmåga att formulera sig och samspela med andra på svenskt teckenspråk (produktion och interaktion). I detta ingår även förmåga att använda olika strategier och verktyg som stöd för kommunikationen. Undervisningen ska dessutom ge eleverna möjlighet att använda innehåll från olika typer av källor i sin egen produktion och interaktion samt att formulera och utveckla sina framställningar på egen hand och tillsammans med andra. Undervisningen ska dra nytta av omvärlden för kontakter, upplevelser och kunskaper. Eleverna ska på så sätt ges möjlighet att utveckla förståelse av livsvillkor, samhällsfrågor och kulturella förhållanden i det teckenspråkiga samhället och i andra sammanhang där tecknade språk används, även internationellt. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet på språk och kultur samt ge dem möjlighet att utveckla sin flerspråkighet där kunskaper i olika språk samverkar och stödjer varandra. Undervisningen ska dessutom bidra till att eleverna utvecklar språklig medvetenhet och kunskaper om hur de kan lära sig språk i och utanför undervisningen.

text: Undervisningen i ämnet svenskt teckenspråk för hörande – nybörjare ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förståelse av det svenska teckenspråket. – Förmåga att formulera sig och kommunicera på svenskt teckenspråk. – Förståelse av kulturella och sociala förhållanden bland döva och andra teckenspråkiga i olika sammanhang, nationellt och internationellt.

text: Nivåer i ämnet svenskt teckenspråk för hörande – nybörjare

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: SVEY1000X

text: Innehållet och kriterierna för betyget E på denna nivå relaterar till A1.2 i den gemensamma europeiska referensramen för språk.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet svenskt teckenspråk för hörande – nybörjare på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Kommunikationens innehåll

text: – Ämnesområden som är välbekanta för eleverna. – Vardagliga situationer samt intressen, personer och platser. – Åsikter och känslor. – Vardagsliv i olika sammanhang där tecknade språk används.

text: Reception

text: – Tydligt svenskt teckenspråk och korta, enkla teckenspråkiga texter, främst i långsamt tempo, som är instruerande, beskrivande och kontaktskapande, från olika medier, även i kombination med illustrationer. – Dialoger och samtal. – Berättelser och annan fiktion på svenskt teckenspråk, även i dramatiserad form. – Meddelanden och information på svenskt teckenspråk, till exempel vägbeskrivningar. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande enheter och dra slutsatser om innehållet, till exempel med hjälp av förförståelse och bilder. – Olika sätt att orientera sig i anvisade teckenspråkiga källor av olika slag för att hitta enkel information att använda i egen produktion och interaktion. – Grundläggande principer för det svenska teckenspråkets gestuellavisuella struktur. – Språkliga företeelser, däribland tecken, munrörelser och icke-manuella markörer, i det språk som eleverna möter. – Hur ord bokstaveras och används på svenskt teckenspråk i olika situationer.

text: Produktion och interaktion

text: – Samtal för kontakt och kommunikation. – Tecken, fraser och meningar för enkla presentationer, instruktioner, meddelanden, berättelser och beskrivningar. – Strategier för att underlätta samtal, däribland omformuleringar, frågor och visualisering. – Hur eleverna i sin egen produktion och interaktion kan uttrycka sig med tydlighet. Bokstavering, tecken, artighetsfraser och andra fasta språkliga

text: uttryck samt icke-manuella markörer i elevernas egen produktion och interaktion. – Bearbetning av egna framställningar.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven förstår enkel bokstavering, vanliga tecken och enkla fraser i tydligt och enkelt svenskt teckenspråk i långsamt tempo om vardagliga och välbekanta ämnen. Eleven hittar enkel information i anvisade teckenspråkiga källor samt använder på ett delvis relevant sätt det valda materialet i sin egen produktion och interaktion. I framställningar av olika slag uttrycker sig eleven enkelt och begripligt med bokstavering, enstaka tecken och fraser. I interaktion uttrycker sig eleven enkelt och begripligt med bokstavering, enstaka tecken och fraser. Eleven använder dessutom strategier som i någon mån underlättar och förbättrar interaktionen. Eleven kommenterar på ett mycket enkelt sätt, på svenskt teckenspråk, förhållanden i olika sammanhang där språket används.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll och tydliga detaljer i tydligt och enkelt svenskt teckenspråk i långsamt tempo om vardagliga och välbekanta ämnen. Eleven hittar enkel information i anvisade teckenspråkiga källor samt använder på ett relevant sätt det valda materialet i sin egen produktion och interaktion. I framställningar av olika slag uttrycker sig eleven enkelt och relativt tydligt med bokstavering, fraser och meningar. I interaktion uttrycker sig eleven enkelt och begripligt med bokstavering, tecken, fraser och meningar. Eleven använder dessutom strategier som i viss utsträckning underlättar och förbättrar interaktionen. Eleven kommenterar på ett mycket enkelt sätt, på svenskt teckenspråk, förhållanden i olika sammanhang där språket används.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll och väsentliga detaljer i tydligt och enkelt svenskt teckenspråk i långsamt tempo om vardagliga och välbekanta ämnen. Eleven hittar enkel information i anvisade teckenspråkiga källor samt använder på ett relevant och effektivt sätt det valda materialet i sin egen produktion och interaktion. I framställningar av olika slag uttrycker sig eleven enkelt, relativt tydligt och till viss del sammanhängande. I interaktion uttrycker sig eleven enkelt och relativt tydligt med tecken, fraser och meningar. Eleven använder dessutom strategier som underlättar och förbättrar interaktionen. Eleven kommenterar på ett enkelt sätt, på svenskt teckenspråk, förhållanden i olika sammanhang där språket används.


text: Ämnesplanen för ämnet svetsmetod MIG/MAG finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Svetsmetod MIG/MAG

text: Ämnet svetsmetod MIG/MAG (metal inert gas/metal active gas) behandlar olika tekniker för sammanfogning av metaller med svetsmetoden MIG/MAG. Dessutom behandlar ämnet kvalitetsbedömning av svetsresultat.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet svetsmetod MIG/MAG ska syfta till att eleverna utvecklar färdigheter i att svetsa metaller med hjälp av utrustning anpassad för materialet. Genom undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla förmåga att hantera och underhålla utrustning och kringutrustning. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att tolka information från tillverkningsunderlag som används vid svetsning av material. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att minimera formavvikelser vid svetsningen samt kunskaper om hur sådana åtgärdas om de överstiger givna kravgränser. Att tillverka produkter med rätt kvalitet är viktigt inom industriteknisk produktion. Undervisningen ska därför leda till att eleverna utvecklar förmåga att kvalitetsbedöma det färdiga resultatet med hjälp av standarder. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att lösa produktionstekniska problem. Att arbeta med svetsning kan innebära risker. Undervisningen ska därför bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta säkert och ergonomiskt samt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Den ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att samverka och kommunicera i alla led i produktionen. Undervisningen ska ta sin utgångspunkt i verkstadsmiljö och bidra till att eleverna utvecklar ett problemlösande arbetssätt. Den ska även stimulera elevernas intresse för teknikutveckling inom området.

text: Undervisningen i ämnet svetsmetod MIG/MAG ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Färdigheter i att utföra svetsning med metoden MIG/MAG. – Förmåga att hantera och underhålla utrustning. – Förmåga att tolka och använda tillverkningsunderlag. – Förmåga att bedöma resultat vid MIG/MAG-svetsning samt att hantera formavvikelser. – Förmåga att arbeta säkert i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. – Förmåga att kommunicera om arbetsprocesser och resultat.

text: Nivåer i ämnet svetsmetod MIG/MAG

text: Nivå 1, 200 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet svetsteknik. Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 200 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivåkod: SVEM1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet svetsmetod MIG/MAG på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Arbetsprocess och utrustning

text: – Organisation av och förberedelser inför svetsprocessen inom kälsvetsning, plåt mot plåt och rör mot plåt. – MIG/MAG-svetsning av kälsvetsar, plåt mot plåt samt rör mot plåt i olika relevanta svetslägen, däribland rör mot plåt i stående horisontal (PB), liggande under upp (PD) och stående vertikalt (PF, PG, PH), enligt acceptanskrav i gällande standard. – Hantering av svetsströmkällor och kringutrustning som används vid kälsvets. – Hantering av olika typer av tillsatsmaterial och gaser utifrån deras egenskaper. – Tillsatsmaterial för andra metaller än låglegerat stål. – Underhåll av utrustning som används vid kälsvets. – Tolkning och användning av tillverkningsunderlag, däribland enklare ritningar och svetsdatablad (WPS).

text: Kvalitetsbedömning och problemlösning

text: – Hantering av vanligt förekommande problem vid MIG/MAG-svetsning i kälsvetsar. – Reparation av fel som uppstår under kälsvetsning. – Bedömning av kälsvetsar utifrån kvalitetsstandarder. – Produktionsteknisk problemlösning vid kälsvetsning.

text: Säkerhet och kommunikation

text: – Arbete i enlighet med instruktioner samt lagar och andra bestämmelser inom området. – Tillämpning av ergonomiska arbetsmetoder samt metoder för struktur, ordning och en effektiv arbetsmiljö. – Bedömning av risker i samband med arbetsuppgifter inom kälsvetsning, däribland risker med el, ultraviolett strålning (UV-strålning) och svetsrök samt hälsorisker. – Användning av begrepp och uttryck inom kälsvetsning för kommunikation om arbetsprocesser och resultat.

text: Nivåkod: SVEM2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet svetsmetod MIG/MAG på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Arbetsprocess och utrustning

text: – Organisation av och förberedelser inför svetsprocessen inom stumsvetsning av plåt. – MIG/MAG-svetsning av enkel- och dubbelsidiga stumsvetsar i olika relevanta svetslägen, däribland liggande och stående vertikalt (PC, PF, PG), liggande horisontalt (PA) samt under upp (PE), enligt acceptanskrav i gällande standard. – Hantering av vanligt förekommande utrustning och kringutrustning som används vid stumsvets utifrån deras egenskaper och funktioner. – Systematiskt underhåll samt service och felsökning av utrustning som används vid stumsvets. – Tolkning och användning av tillverkningsunderlag, däribland standarder, svetsdatablad (WPS) och svetsplaner.

text: Kvalitetsbedömning och problemlösning

text: – Hantering av vanligt förekommande problem vid MIG/MAG-svetsning av stumsvetsar. – Åtgärder av eventuella felaktigheter på utförd stumsvets. – Bedömning av stumsvetsar utifrån angivna kvalitetsstandarder. – Produktionsteknisk problemlösning vid stumsvetsning.

text: Säkerhet och kommunikation

text: – Arbete i enlighet med instruktioner samt lagar och andra bestämmelser inom området. – Tillämpning av ergonomiska arbetsmetoder samt metoder för struktur, ordning och en effektiv arbetsmiljö. – Bedömning av risker samt konsekvenser av brister i arbetsmiljön i samband med arbetsuppgifter inom stumsvetsning. – Användning av begrepp och uttryck inom stumsvetsning för kommunikation om arbetsprocesser och resultat.

text: Nivå 3, 200 poäng

text: Nivåkod: SVEM3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet svetsmetod MIG/MAG på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Arbetsprocess och utrustning

text: – Organisation av och förberedelser inför svetsprocessen inom stumsvetsning av rör och rörförgreningar. – MIG/MAG-svetsning av stumsvetsar i rör i olika svetslägen, däribland horisontalt och vertikalt fastspända rör (PC, PH) samt lutande fastspända

text: rör (H-L045) och rörförgreningar, enligt acceptanskrav i gällande standard. – Hantering av utrustning och kringutrustning som används vid stumsvetsning av rör och rörförgreningar. – Systematiskt underhåll samt service och felsökning av utrustning som används vid stumsvetsning av rör och rörförgreningar. – Tolkning och användning av tillverkningsunderlag, däribland isometriska ritningar, standarder, svetsdatablad (WPS) och svetsplaner.

text: Kvalitetsbedömning och problemlösning

text: – Hantering av problem och formavvikelser vid MIG/MAG-svetsning av rör och rörförgreningar. – Åtgärder av eventuella felaktigheter på utförd svetsning av rör och rörförgreningar. – Bedömning av stumsvetsar av rör och rörförgreningar utifrån kvalitetsstandarder samt tillämpning av olika kvalitetsnivåer. – Produktionsteknisk problemlösning vid stumsvetsning av rör och rörförgreningar.

text: Säkerhet och kommunikation

text: – Arbete i enlighet med instruktioner samt lagar och andra bestämmelser inom området. – Tillämpning av ergonomiska arbetsmetoder samt metoder för struktur, ordning och en effektiv arbetsmiljö. – Bedömning av risker samt analys, dokumentation och åtgärder vid bristande i arbetsmiljö. – Användning av begrepp och uttryck inom stumsvetsning av rör och rörförgreningar för kommunikation om arbetsprocesser och resultat.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven utför med visst handlag MIG/MAG-svetsning. Eleven hanterar och underhåller utrustning med viss säkerhet. Eleven använder med viss säkerhet tillverkningsunderlag. Eleven bedömer resultatet av svetsningen och hanterar eventuella formavvikelser eller andra felaktigheter som uppkommer med viss säkerhet. Eleven håller ordning på arbetsplatsen och arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven använder med viss säkerhet begrepp och uttryck som är relevanta för området i kommunikation om arbetsprocesser och resultat.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven utför med gott handlag MIG/MAG-svetsning. Eleven hanterar och underhåller utrustning med säkerhet. Eleven använder med säkerhet tillverkningsunderlag. Eleven bedömer resultatet av svetsningen och hanterar eventuella formavvikelser eller andra felaktigheter som uppkommer med säkerhet. Eleven håller ordning på arbetsplatsen och arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven använder med säkerhet begrepp och uttryck som är relevanta för området i kommunikation om arbetsprocesser och resultat.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven utför med mycket gott handlag MIG/MAG-svetsning. Eleven hanterar och underhåller utrustning med god säkerhet. Eleven använder med god säkerhet tillverkningsunderlag. Eleven bedömer resultatet av svetsningen och hanterar eventuella formavvikelser eller andra felaktigheter som uppkommer med god säkerhet. Eleven håller ordning på arbetsplatsen och arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven använder med god säkerhet begrepp och uttryck som är relevanta för området i kommunikation om arbetsprocesser och resultat.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet svetsmetod MIG/MAG i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Svetsmetod MIG/MAG

text: Ämnets syfte

text: Nivåer i ämnet svetsmetod MIG/MAG

text: Nivåkod: SVEM1000X

text: Centralt innehåll

text: Arbetsprocess och utrustning

text: – Organisation av och förberedelser inför svetsprocessen inom kälsvetsning, plåt mot plåt och plåt mot rör. – MIG/MAG-svetsning av kälsvetsar, plåt mot plåt samt plåt mot rör i olika relevanta svetslägen, däribland plåt mot rör i stående horisontal (PB), liggande under upp (PD) och stående vertikalt (PF, PG, PH), enligt acceptanskrav i gällande standard. – Hantering av svetsströmkällor och kringutrustning som används vid kälsvets. – Hantering av olika typer av tillsatsmaterial och gaser utifrån deras egenskaper. – Tillsatsmaterial för andra metaller än låglegerat stål. – Underhåll av utrustning som används vid kälsvets. – Tolkning och användning av tillverkningsunderlag, däribland enklare ritningar och svetsdatablad (WPS).

text: Kvalitetsbedömning och problemlösning

text: Säkerhet och kommunikation

text: Nivåkod: SVEM2000X

text: Centralt innehåll

text: Arbetsprocess och utrustning

text: Kvalitetsbedömning och problemlösning

text: Säkerhet och kommunikation

text: Nivå 3, 200 poäng

text: Nivåkod: SVEM3000X

text: Centralt innehåll

text: Arbetsprocess och utrustning

text: Kvalitetsbedömning och problemlösning

text: Säkerhet och kommunikation

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


text: Ämnesplanen för ämnet svetsmetod MMA finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Svetsmetod MMA

text: Ämnet svetsmetod MMA (manual metal arc) behandlar olika tekniker för sammanfogning av metaller med svetsmetoden MMA. Dessutom behandlar ämnet kvalitetsbedömning av svetsresultat.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet svetsmetod MMA ska syfta till att eleverna utvecklar färdigheter i att svetsa metaller med hjälp av utrustning anpassad för materialet. Genom undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla förmåga att hantera och underhålla utrustning och kringutrustning. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att tolka information från tillverkningsunderlag som används vid svetsning av material. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att minimera formavvikelser vid svetsningen samt kunskaper om hur sådana åtgärdas om de överstiger givna kravgränser. Att tillverka produkter med rätt kvalitet är viktigt inom industriteknisk produktion. Undervisningen ska därför leda till att eleverna utvecklar förmåga att kvalitetsbedöma det färdiga resultatet med hjälp av standarder. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att lösa produktionstekniska problem. Att arbeta med svetsning kan innebära risker. Undervisningen ska därför bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta säkert och ergonomiskt samt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Den ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att samverka och kommunicera i alla led i produktionen. Undervisningen ska ta sin utgångspunkt i verkstadsmiljö och bidra till att eleverna utvecklar ett problemlösande arbetssätt. Den ska även stimulera elevernas intresse för teknikutveckling inom området.

text: Undervisningen i ämnet svetsmetod MMA ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Färdigheter i att utföra svetsning med metoden MMA. – Förmåga att hantera och underhålla utrustning. – Förmåga att tolka och använda tillverkningsunderlag. – Förmåga att bedöma resultat vid MMA-svetsning samt att hantera formavvikelser. – Förmåga att arbeta säkert i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. – Förmåga att kommunicera om arbetsprocesser och resultat.

text: Nivåer i ämnet svetsmetod MMA

text: Nivå 1, 200 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet svetsteknik. Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 200 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivåkod: SVTS1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet svetsmetod MMA på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Arbetsprocess och utrustning

text: – Organisation av och förberedelser inför svetsprocessen inom kälsvetsning, plåt mot plåt och rör mot plåt. – MMA-svetsning av kälsvetsar, plåt mot plåt samt rör mot plåt i olika relevanta svetslägen, däribland rör mot plåt i stående horisontal (PB), liggande under upp (PD) och stående vertikalt (PF, PH) enligt acceptanskrav i gällande standard. – Hantering av svetsströmkällor och kringutrustning som används vid kälsvets. – Hantering av olika typer av elektroder samt av tillsatsmaterial och gaser utifrån deras egenskaper. – Tillsatsmaterial för andra metaller än låglegerat stål. – Underhåll av utrustning som används vid kälsvets. – Tolkning och användning av tillverkningsunderlag, däribland enklare ritningar och svetsdatablad (WPS).

text: Kvalitetsbedömning och problemlösning

text: – Hantering av vanligt förekommande problem vid MMA-svetsning i kälsvetsar. – Reparation av fel som uppstår under kälsvetsning. – Bedömning av kälsvetsar utifrån kvalitetsstandarder. – Produktionsteknisk problemlösning vid kälsvetsning.

text: Säkerhet och kommunikation

text: – Arbete i enlighet med instruktioner samt lagar och andra bestämmelser inom området. – Tillämpning av ergonomiska arbetsmetoder samt metoder för struktur, ordning och en effektiv arbetsmiljö. – Bedömning av risker i samband med arbetsuppgifter inom kälsvetsning, däribland risker med el, ultraviolett strålning (UV-strålning) och svetsrök samt hälsorisker. – Grundläggande begrepp och uttryck inom kälsvetsning för kommunikation om arbetsprocesser och resultat.

text: Nivåkod: SVTS2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet svetsmetod MMA på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Arbetsprocess och utrustning

text: – Organisation av och förberedelser inför svetsprocessen inom stumsvetsning av plåt. – MMA-svetsning av enkel- och dubbelsidiga stumsvetsar i olika relevanta svetslägen, däribland liggande och stående vertikalt (PC, PF), liggande horisontalt (PA) samt under upp (PE), enligt acceptanskrav i gällande standard. – Hantering av utrustning och kringutrustning som används vid stumsvetsning utifrån deras egenskaper och funktioner. – Systematiskt underhåll samt service och felsökning av utrustning som används vid stumsvets. – Tolkning och användning av tillverkningsunderlag, däribland standarder, svetsdatablad (WPS) och svetsplaner.

text: Kvalitetsbedömning och problemlösning

text: – Hantering av vanligt förekommande problem vid MMA-svetsning av stumsvetsar. – Åtgärder av eventuella felaktigheter på utförd stumsvets. – Bedömning av stumsvetsar utifrån angivna kvalitetsstandarder. – Produktionsteknisk problemlösning vid stumsvetsning.

text: Säkerhet och kommunikation

text: – Arbete i enlighet med instruktioner samt lagar och andra bestämmelser inom området. – Tillämpning av ergonomiska arbetsmetoder samt metoder för struktur, ordning och en effektiv arbetsmiljö. – Bedömning av risker samt konsekvenser av brister i arbetsmiljön i samband med arbetsuppgifter inom stumsvetsning. – Begrepp och uttryck inom stumsvetsning för kommunikation om arbetsprocesser och resultat.

text: Nivå 3, 200 poäng

text: Nivåkod: SVTS3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet svetsmetod MMA på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Arbetsprocess och utrustning

text: – Organisation av och förberedelser inför svetsprocessen inom stumsvetsning av rör och rörförgreningar. – MMA-svetsning av stumsvetsar i rör i olika relevanta svetslägen, däribland horisontalt och vertikalt fastspända rör (PC, PH) samt lutande

text: fastspända rör (H-L045) och rörförgreningar, enligt acceptanskrav i gällande standard. – Hantering av utrustning och kringutrustning som används vid stumsvetsning av rör och rörförgreningar. – Systematiskt underhåll samt service och felsökning av utrustning som används vid stumsvetsning av rör och rörförgreningar. – Tolkning och användning av tillverkningsunderlag, däribland isometriska ritningar, standarder, svetsdatablad (WPS) och svetsplaner.

text: Kvalitetsbedömning och problemlösning

text: – Hantering av problem och formavvikelser vid MMA-svetsning av rör och rörförgreningar. – Reparationer av eventuella felaktigheter på utförd rörsvetsning. – Bedömning av stumsvetsar av rör och rörförgreningar utifrån kvalitetsstandarder samt tillämpning av olika kvalitetsnivåer. – Produktionsteknisk problemlösning vid stumsvetsning av rör och rörförgreningar.

text: Säkerhet och kommunikation

text: – Arbete i enlighet med instruktioner samt lagar och andra bestämmelser inom området. – Tillämpning av ergonomiska arbetsmetoder samt metoder för struktur, ordning och en effektiv arbetsmiljö. – Bedömning av risker samt analys, dokumentation och åtgärder vid bristande arbetsmiljö. – Användning av begrepp och uttryck inom stumsvetsning av rör och rörförgreningar för kommunikation om arbetsprocesser och resultat.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven utför med visst handlag MMA-svetsning. Eleven hanterar och underhåller utrustning med viss säkerhet. Eleven använder med viss säkerhet tillverkningsunderlag. Eleven bedömer resultatet av svetsningen och hanterar eventuella formavvikelser eller andra felaktigheter som uppkommer med viss säkerhet. Eleven håller ordning på arbetsplatsen och arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven använder med viss säkerhet begrepp och uttryck som är relevanta för området i kommunikation om arbetsprocesser och resultat.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven utför med gott handlag MMA-svetsning. Eleven hanterar och underhåller utrustning med säkerhet. Eleven använder med säkerhet tillverkningsunderlag. Eleven bedömer resultatet av svetsningen och hanterar eventuella formavvikelser eller andra felaktigheter som uppkommer med säkerhet. Eleven håller ordning på arbetsplatsen och arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven använder med säkerhet begrepp och uttryck som är relevanta för området i kommunikation om arbetsprocesser och resultat.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven utför med mycket gott handlag MMA-svetsning. Eleven hanterar och underhåller utrustning med god säkerhet. Eleven använder med god säkerhet tillverkningsunderlag. Eleven bedömer resultatet av svetsningen och hanterar eventuella formavvikelser eller andra felaktigheter som uppkommer med god säkerhet. Eleven håller ordning på arbetsplatsen och arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven använder med god säkerhet begrepp och uttryck som är relevanta för området i kommunikation om arbetsprocesser och resultat.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet svetsmetod MMA i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Svetsmetod MMA

text: Ämnets syfte

text: Nivåer i ämnet svetsmetod MMA

text: Nivåkod: SVTS1000X

text: Centralt innehåll

text: Arbetsprocess och utrustning

text: – Organisation av och förberedelser inför svetsprocessen inom kälsvetsning, plåt mot plåt och plåt mot rör. – MMA-svetsning av kälsvetsar, plåt mot plåt samt plåt mot rör i olika relevanta svetslägen, däribland plåt mot rör i stående horisontal (PB), liggande under upp (PD) och stående vertikalt (PF, PG, PH) enligt acceptanskrav i gällande standard. – Hantering av svetsströmkällor och kringutrustning som används vid kälsvets. – Hantering av olika typer av elektroder samt av tillsatsmaterial och gaser utifrån deras egenskaper. – Tillsatsmaterial för andra metaller än låglegerat stål. – Underhåll av utrustning som används vid kälsvets. – Tolkning och användning av tillverkningsunderlag, däribland enklare ritningar och svetsdatablad (WPS).

text: Kvalitetsbedömning och problemlösning

text: Säkerhet och kommunikation

text: Nivåkod: SVTS2000X

text: Centralt innehåll

text: Arbetsprocess och utrustning

text: – Organisation av och förberedelser inför svetsprocessen inom stumsvetsning av plåt. – MMA-svetsning av enkel- och dubbelsidiga stumsvetsar i olika relevanta svetslägen, däribland liggande och stående vertikalt (PC, PG), liggande horisontalt (PA) samt under upp (PE), enligt acceptanskrav i gällande standard. – Hantering av utrustning och kringutrustning som används vid stumsvetsning utifrån deras egenskaper och funktioner. – Systematiskt underhåll samt service och felsökning av utrustning som används vid stumsvets. – Tolkning och användning av tillverkningsunderlag, däribland standarder, svetsdatablad (WPS) och svetsplaner.

text: Kvalitetsbedömning och problemlösning

text: Säkerhet och kommunikation

text: Nivå 3, 200 poäng

text: Nivåkod: SVTS3000X

text: Centralt innehåll

text: Arbetsprocess och utrustning

text: Kvalitetsbedömning och problemlösning

text: Säkerhet och kommunikation

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


text: Ämnesplanen för ämnet svetsmetod TIG finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Svetsmetod TIG

text: Ämnet svetsmetod TIG (tungsten inert gas) behandlar olika tekniker för sammanfogning av metaller med svetsmetoden TIG. Dessutom behandlar ämnet kvalitetsbedömning av svetsresultat.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet svetsmetod TIG ska syfta till att eleverna utvecklar färdigheter i att svetsa metaller med hjälp av utrustning anpassad för materialet. Genom undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla förmåga att hantera och underhålla utrustning och kringutrustning. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att tolka information från tillverkningsunderlag som används vid svetsning av material. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att minimera formavvikelser vid svetsningen samt kunskaper om hur sådana åtgärdas om de överstiger givna kravgränser. Att tillverka produkter med rätt kvalitet är viktigt inom industriteknisk produktion. Undervisningen ska därför leda till att eleverna utvecklar förmåga att kvalitetsbedöma det färdiga resultatet med hjälp av standarder. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att lösa produktionstekniska problem. Att arbeta med svetsning kan innebära risker. Undervisningen ska därför bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta säkert och ergonomiskt samt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Den ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att samverka och kommunicera i alla led i produktionen. Undervisningen ska ta sin utgångspunkt i verkstadsmiljö och bidra till att eleverna utvecklar ett problemlösande arbetssätt. Den ska även stimulera elevernas intresse för teknikutveckling inom området.

text: Undervisningen i ämnet svetsmetod TIG ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Färdigheter i att utföra svetsning med metoden TIG. – Förmåga att hantera och underhålla utrustning. – Förmåga att tolka och använda tillverkningsunderlag. – Förmåga att bedöma resultat vid TIG-svetsning samt att hantera formavvikelser. – Förmåga att arbeta säkert i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. – Förmåga att kommunicera om arbetsprocesser och resultat.

text: Nivåer i ämnet svetsmetod TIG

text: Nivå 1, 200 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet svetsteknik. Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 200 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivåkod: SVEI1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet svetsmetod TIG på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Arbetsprocess och utrustning

text: – Organisation av och förberedelser inför svetsprocessen inom kälsvetsning, plåt mot plåt och rör mot plåt. – TIG-svetsning av kälsvetsar, plåt mot plåt samt rör mot plåt i olika relevanta svetslägen, däribland rör mot plåt stående horisontal (PB), liggande under upp (PD) och stående vertikalt (PF, PG, PH), enligt acceptanskrav i gällande standard. – Hantering av svetsströmkällor och kringutrustning som används vid kälsvets. – Hantering av olika typer av tillsatsmaterial och gaser utifrån deras egenskaper. – Tillsatsmaterial för andra metaller än låglegerat stål. – Underhåll av utrustning som används vid kälsvets. – Tolkning och användning av tillverkningsunderlag, däribland enklare ritningar och svetsdatablad (WPS).

text: Kvalitetsbedömning och problemlösning

text: – Hantering av vanligt förekommande problem vid TIG-svetsning i kälsvetsar. – Reparation av fel som uppstår under kälsvetsning. – Bedömning av kälsvetsar utifrån kvalitetsstandarder. – Produktionsteknisk problemlösning vid kälsvetsning.

text: Säkerhet och kommunikation

text: – Arbete i enlighet med instruktioner samt lagar och andra bestämmelser inom området. – Tillämpning av ergonomiska arbetsmetoder samt metoder för struktur, ordning och en effektiv arbetsmiljö. – Bedömning av risker i samband med arbetsuppgifter inom kälsvetsning, däribland risker med el, ultraviolett strålning (UV-strålning) och svetsrök samt hälsorisker. – Användning av begrepp och uttryck inom kälsvetsning för kommunikation om arbetsprocesser och resultat.

text: Nivåkod: SVEI2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet svetsmetod TIG på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Arbetsprocess och utrustning

text: – Organisation av och förberedelser inför svetsprocessen inom stumsvetsning av plåt. – TIG-svetsning av enkel- och dubbelsidiga stumsvetsar i olika relevanta svetslägen, däribland liggande och stående vertikalt (PC, PF, PG), liggande horisontalt (PA) samt under upp (PE), enligt acceptanskrav i gällande standard. – Hantering av utrustning och kringutrustning som används vid stumsvetsning utifrån deras egenskaper och funktioner. – Systematiskt underhåll samt service och felsökning av utrustning som används vid stumsvets. – Tolkning och användning av tillverkningsunderlag, däribland standarder, svetsdatablad (WPS) och svetsplaner.

text: Kvalitetsbedömning och problemlösning

text: – Hantering av vanligt förekommande problem vid TIG-svetsning av stumsvets. – Reparation av eventuella felaktigheter på utförd stumsvets. – Bedömning av stumsvetsar utifrån angivna kvalitetsstandarder. – Produktionsteknisk problemlösning vid stumsvetsning.

text: Säkerhet och kommunikation

text: – Arbete i enlighet med instruktioner samt lagar och andra bestämmelser inom området. – Tillämpning av ergonomiska arbetsmetoder samt metoder för struktur, ordning och en effektiv arbetsmiljö. – Bedömning av risker samt konsekvenser av brister i arbetsmiljön i samband med arbetsuppgifter inom stumsvetsning. – Begrepp och uttryck inom stumsvetsning för att kommunicera om arbetsprocesser och resultat.

text: Nivå 3, 200 poäng

text: Nivåkod: SVEI3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet svetsmetod TIG på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Arbetsprocess och utrustning

text: – Organisation av och förberedelser inför svetsprocessen inom stumsvetsning av rör och rörförgreningar. – TIG-svetsning av stumsvets i rör i olika relevanta svetslägen, däribland horisontalt och vertikalt fastspända rör (PC, PH) samt lutande fastspända

text: rör (H-L045) och rörförgreningar, enligt acceptanskrav i gällande standard. – Hantering av utrustning och kringutrustning som används vid rörsvetsning av rör och rörförgreningar. – Systematiskt underhåll samt service och felsökning av utrustning som används vid stumsvets av rör och rörförgreningar. – Tolkning och användning av tillverkningsunderlag, däribland isometriska ritningar, standarder, svetsdatablad (WPS) och svetsplaner.

text: Kvalitetsbedömning och problemlösning

text: – Hantering av problem och formavvikelser vid TIG-svetsning av rör och rörförgreningar. – Åtgärder av eventuella felaktigheter på utförd svetsning av rör och rörförgreningar. – Bedömning av stumsvetsar av rör och rörförgreningar utifrån kvalitetsstandarder samt tillämpning av olika kvalitetsnivåer. – Produktionsteknisk problemlösning vid stumsvets av rör och rörförgreningar.

text: Säkerhet och kommunikation

text: – Arbete i enlighet med instruktioner samt lagar och andra bestämmelser inom området. – Tillämpning av ergonomiska arbetsmetoder samt metoder för struktur, ordning och en effektiv arbetsmiljö. – Bedömning av risker samt analys, dokumentation och åtgärder vid brister i arbetsmiljön. – Begrepp och uttryck inom stumsvetsning av rör och rörförgreningar för att kommunicera om arbetsprocesser och resultat.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven utför med visst handlag TIG-svetsning. Eleven hanterar och underhåller utrustning med viss säkerhet. Eleven använder med viss säkerhet tillverkningsunderlag. Eleven bedömer resultatet av svetsningen och hanterar eventuella formavvikelser eller andra felaktigheter som uppkommer med viss säkerhet. Eleven håller ordning på arbetsplatsen och arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven använder med viss säkerhet begrepp och uttryck som är relevanta för området i kommunikation om arbetsprocesser och resultat.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven utför med gott handlag TIG-svetsning. Eleven hanterar och underhåller utrustning med säkerhet. Eleven använder med säkerhet tillverkningsunderlag. Eleven bedömer resultatet av svetsningen och hanterar eventuella formavvikelser eller andra felaktigheter som uppkommer med säkerhet. Eleven håller ordning på arbetsplatsen och arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven använder med säkerhet begrepp och uttryck som är relevanta för området i kommunikation om arbetsprocesser och resultat.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven utför med mycket gott handlag TIG-svetsning. Eleven hanterar och underhåller utrustning med god säkerhet. Eleven använder med god säkerhet tillverkningsunderlag. Eleven bedömer resultatet av svetsningen och hanterar eventuella formavvikelser eller andra felaktigheter som uppkommer med god säkerhet. Eleven håller ordning på arbetsplatsen och arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven använder med god säkerhet begrepp och uttryck som är relevanta för området i kommunikation om arbetsprocesser och resultat.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet svetsmetod TIG i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Svetsmetod TIG

text: Ämnets syfte

text: Nivåer i ämnet svetsmetod TIG

text: Nivåkod: SVEI1000X

text: Centralt innehåll

text: Arbetsprocess och utrustning

text: – Organisation av och förberedelser inför svetsprocessen inom kälsvetsning, plåt mot plåt och plåt mot rör. – TIG-svetsning av kälsvetsar, plåt mot plåt samt plåt mot rör i olika relevanta svetslägen, däribland plåt mot rör stående horisontal (PB), liggande under upp (PD) och stående vertikalt (PF, PG, PH), enligt acceptanskrav i gällande standard. – Hantering av svetsströmkällor och kringutrustning som används vid kälsvets. – Hantering av olika typer av tillsatsmaterial och gaser utifrån deras egenskaper. – Tillsatsmaterial för andra metaller än låglegerat stål. – Underhåll av utrustning som används vid kälsvets. – Tolkning och användning av tillverkningsunderlag, däribland enklare ritningar och svetsdatablad (WPS).

text: Kvalitetsbedömning och problemlösning

text: Säkerhet och kommunikation

text: Nivåkod: SVEI2000X

text: Centralt innehåll

text: Arbetsprocess och utrustning

text: Kvalitetsbedömning och problemlösning

text: Säkerhet och kommunikation

text: Nivå 3, 200 poäng

text: Nivåkod: SVEI3000X

text: Centralt innehåll

text: Arbetsprocess och utrustning

text: Kvalitetsbedömning och problemlösning

text: Säkerhet och kommunikation

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet sömnad – fördjupning i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet sömnad – fördjupning finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Sömnad – fördjupning

text: Klädmodet och efterfrågan på kläder förändras kontinuerligt och klädindustrin behöver ständigt anpassa tillverkningen. Centralt i ämnet sömnad – fördjupning är konfektionssömnad och mönsterhantering vid tillverkning av dam- och herrkläder samt klädkollektioner. Ämnet behandlar även hållbart mode utifrån ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet sömnad – fördjupning ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att utföra konfektionssömnad för kläder samt förmåga att designa kläder och skapa klädkollektioner. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla hantverksmässiga färdigheter samt förmåga att planera arbetet, tillverka kläder och att utvärdera arbetsprocess och resultat. Undervisningen ska stimulera elevernas idérikedom, självständighet, personliga ansvarstagande, samarbetsförmåga, egna drivkraft och skaparglädje. Eleverna ska också ges möjlighet att använda sin kreativitet och befästa sin kunskap om färg-, form- och stillära vid design och tillverkning av kläder och klädkollektioner. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att utföra skräddade detaljer samt att konstruera och förändra mönster. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att använda fackspråk inom den textila branschen för att bemöta och kommunicera med kunder, uppdragsgivare och leverantörer. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar sin förmåga att använda olika digitala verktyg och tekniker i arbetet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om de textila yrkenas tradition och historiska utveckling. Som inspirationskälla och som grund för ökad förståelse av kulturella och stilhistoriska influenser ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om såväl dagens trendutveckling och klädmode som den kultur- och stilhistoriska utvecklingen inom klädbranschen. I undervisningen ska eleverna dessutom ges möjlighet att utveckla och tillämpa kunskaper om ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet för ett hållbart arbetsliv inom klädbranschen. Eleverna ska ges rika möjligheter att förfina tekniker för både sömnad och mönsteranpassning för olika ändamål. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att använda experimentella arbetsmetoder samt att arbeta i såväl textila material som i andra material. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att använda sina teoretiska kunskaper för att vidareutveckla och befästa sin förmåga att arbeta med mönster, sömnad, design och formgivning. Undervisningen ska leda till att eleverna befäster sina kunskaper om hur ändamålsenliga material och tekniker väljs utifrån tänkt klädesplagg eller klädkollektion med hänsyn till tidsåtgång, kostnader och miljö.

text: Undervisningen i ämnet sömnad – fördjupning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att planera arbetet och att använda olika sömnadstekniker och mönster vid tillverkning av kläder och klädkollektioner. – Förmåga att designa kläder och skapa klädkollektioner. – Förmåga att dokumentera och utvärdera arbetsprocess och resultat samt att använda fackspråk. – Förmåga att arbeta säkert och hållbart. – Kunskaper om de textila yrkenas historia samt om olika stilepoker inom klädmode.

text: Nivåer i ämnet sömnad – fördjupning

text: Nivå 1, 200 poäng, som bygger på nivå 3 i ämnet modedesign och sömnad och nivå 1 i ämnet manuell mönsterkonstruktion. Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 200 poäng, som bygger på nivå 2. Nivå 4, 100 poäng, som bygger på nivå 3.

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: SOMF1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet sömnad – fördjupning på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Planering av eget arbete. – Val av material och beräkning av materialåtgång. – Tekniker för konfektionssömnad vid produktion av kläder med fokus på funktion och konstruktion. – Sömnadsdetaljer, till exempel för kjol, byxa, skjorta och klänning. – Mönsterförändring och mönsteranpassning. – Hur designprocessen genomförs vid skapandet av kläder eller klädkollektioner, däribland portfolioarbete. – Användning av färg-, form- och proportionslära vid modeteckning och tillverkning av kläder. – Tygers och andra materials egenskaper samt användningsområden vid tillverkning av kläder. – Hur tvätt- och skötselråd för valt material kan formuleras och tolkas. – Digitala tekniker för inspiration och presentation av kläder, till exempel presentation med rörlig bild. – Portfolioarbete med idé- och plaggskisser, färgtekniker, moodboard, färg- och tygkarta. – Utvärdering och analys av arbetsprocess och resultat samt hur arbetet kan förbättras. – Fackspråk för att förstå och följa instruktioner samt för att kommunicera om arbetsprocess och resultat. – Ergonomiskt och säkert arbetssätt, däribland användning av ergonomiska hjälpmedel. 3

text: – Arbete med hänsyn till miljön, däribland återvinning och återanvändning av tyger och annat material. – Underhåll och skötsel av maskiner och verktyg. – Ansvarsfullt yrkesutövande vid tillverkning av kläder. – Huvuddragen i de textila yrkenas historia. – Centrala stilepoker och trender som påverkat klädmodet.

text: Nivå 2, 200 poäng

text: Nivåkod: SOMF2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet sömnad – fördjupning på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Planering av arbete och val av material, däribland beräkning av materialåtgång och kostnad. – Varierade tekniker vid produktion av kläder med fokus på kvalitet och lönsamhet. – Skräddade sömnadsdetaljer och foder för kavaj, byxa, väst, klänning, kjol eller byxa avseende både dam- och herrkläder. – Mönsterförändring och mönsteranpassning. – Designprocessen från idé till färdigt plagg eller klädkollektion. – Användning av färg-, form- och proportionslära vid modeteckning och tillverkning av kläder. – Tygers och andra materials egenskaper samt användningsområden vid tillverkning av kläder. – Tvätt- och skötselråd för valt material. – Digitala tekniker för dokumentation av idéer och arbetsprocess samt vid presentation av klädkollektion eller uppdrag, till exempel rit- och illustrationsprogram eller rörlig bild. – Portfolioarbete med idé- och plaggskiss, samt modeteckning. – Utvärdering och analys av egen och andras arbetsprocess och resultat samt hur arbetet kan förbättras. – Fackspråk för att kommunicera om arbetsprocess och resultat. – Ergonomiskt och säkert arbetssätt. – Arbete med hänsyn till miljön, däribland återvinning och återanvändning av tyger och annat material. – Klädproduktion på ett ekonomiskt och miljömässigt hållbart sätt, däribland ombearbetning och lagning av kläder. – Underhåll och skötsel av maskiner och verktyg. – Ansvarsfullt yrkesutövande vid tillverkning av kläder. – Det textila hantverkets historia från skråsamhälle till dagens textila yrken. – Mode- och klädhistoria, däribland betydelsefulla designers som påverkat klädmodet.

text: Nivåkod: SOMF3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet sömnad – fördjupning på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Produktionsplanering för tillverkning av kläder med fokus på effektivisering, däribland kostnad för plagg eller klädkollektion. – Val av material utifrån klädkollektionens design, användningsområde eller funktion. – Produktion av hela och sammanhängande klädkollektioner i textila material eller andra material. – Varierade skräddade sömnadsdetaljer för både dam- och herrkläder, till exempel kavaj, byxa eller väst. – Mönsterförändring och mönsteranpassning. – Designprocessen från idé till färdigt plagg eller klädkollektion med fokus på kvalitet. – Tygers och andra materials egenskaper samt användningsområden vid tillverkning av kläder. – Tvätt- och skötselråd för valt material. – Analoga och digitala tekniker för dokumentation av arbetsprocess och resultat samt presentation av klädkollektion eller uppdrag, till exempel rit- och illustrationsprogram eller rörlig bild. – Modeteckning och teknisk plaggskiss för vidareutveckling av idéer, däribland för kläder i olika material och med olika konstruktioner. – Utvärdering och analys av egen och andras arbetsprocess och resultat med förslag på hur arbetet kan förbättras. – Fackspråk för att kommunicera om arbetsprocess och resultat. – Ergonomiskt och säkert arbetssätt. – Arbete med hänsyn till miljön, däribland återvinning och återanvändning av tyger och annat material. – Hållbart klädmode, däribland hur beteendemönster och attityder kan påverkas för en mer hållbar konsumtion av kläder. – Kundorienterat och ansvarsfullt yrkesutövande, till exempel vid måttagning och provning av kläder. – Textila yrkets historia, däribland gesäll- och mästarbrev. – Mode- och klädhistoria, däribland trendtolkning och analys av hur dagens klädmode och aktuella trender kan kopplas till ett historiskt ursprung.

text: Nivåkod: SOMF4000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet sömnad – fördjupning på nivå 4 ska behandla följande centrala innehåll: – Planering och val av material utifrån kollektionens design och användningsområde. – Produktionsplanering för tillverkning av kläder med fokus på materialoch tidsåtgång samt kostnadsberäkning. – Varierade tekniker vid produktion av klädkollektion där skräddade sömnadsdetaljer för kavaj, byxa, väst eller klänning ingår. – Mönsterförändring och mönsteranpassning. – Designprocessen från idé till färdig klädkollektion med fokus på kvalitet. – Tygers och andra materials egenskaper samt användningsområden vid tillverkning av kläder. – Tvätt- och skötselråd för valt material. – Analoga och digitala tekniker för dokumentation av arbetsprocess och resultat, till exempel modeteckning, moodboard och research. – Modeteckning och teknisk plaggskiss för vidareutveckling av idéer, däribland idéer till kläder i olika material och med olika konstruktioner. – Utvärdering och analys av arbetsprocess och resultat med förslag på hur arbetet kan förbättras. – Fackspråk för att kommunicera om arbetsprocess och resultat. – Ergonomiskt och säkert arbetssätt. – Arbete med hänsyn till miljön, däribland återvinning och återanvändning av tyger och annat material. – Hållbart klädmode genom ombearbetning och lagning av kläder. – Kundorienterat och ansvarsfullt yrkesutövande, till exempel vid måttagning och provning av kläder. – Textila branschens historia, däribland uppkomst och förändring av olika textila yrken. – Mode- och klädhistoria, däribland trendtolkning och analys av hur dagens klädmode och aktuella trender kan kopplas till ett historiskt ursprung.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven planerar sitt arbete och använder med visst handlag olika tekniker för sömnad. Eleven hanterar mönster och skapar kläder och klädkollektioner av godtagbar teknisk, funktionell och estetisk kvalitet. Eleven designar kläder och skapar klädkollektioner med viss säkerhet och uppnår ett godtagbart resultat. Eleven gör en enkel dokumentation och utvärdering av arbetsprocess och resultat samt ger förslag på hur arbetet kan utvecklas. Dessutom använder eleven fackspråk i sin kommunikation. Eleven arbetar säkert och hållbart. Eleven visar godtagbara kunskaper om de textila yrkenas historia samt om stilepoker inom klädmode.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven planerar sitt arbete och använder med gott handlag olika tekniker för sömnad. Eleven hanterar mönster och skapar kläder och klädkollektioner av god teknisk, funktionell och estetisk kvalitet. Eleven designar kläder och skapar klädkollektioner med säkerhet och uppnår ett gott resultat. Eleven gör en noggrann dokumentation och utvärdering av arbetsprocess och resultat samt ger förslag på hur arbetet kan utvecklas. Dessutom använder eleven fackspråk i sin kommunikation. Eleven arbetar säkert och hållbart. Eleven visar goda kunskaper om de textila yrkenas historia samt om stilepoker inom klädmode.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven planerar sitt arbete och använder med mycket gott handlag olika tekniker för sömnad. Eleven hanterar mönster och skapar kläder och klädkollektioner av mycket god teknisk, funktionell och estetisk kvalitet. Eleven designar kläder och skapar klädkollektioner med god säkerhet och uppnår ett mycket gott resultat. Eleven gör en noggrann och utförlig dokumentation och utvärdering av arbetsprocess och resultat samt ger förslag på hur arbetet kan utvecklas. Dessutom använder eleven fackspråk i sin kommunikation. Eleven arbetar säkert och hållbart. Eleven visar mycket goda kunskaper om de textila yrkenas historia samt om stilepoker inom klädmode.