fs: tppvfs

identifier: TPPVFS 2024:1

publisher: Totalförsvarets plikt- och prövningsverk

title: Totalförsvarets plikt- och prövningsverks föreskrifter och allmänna råd om förmåner till totalförsvarspliktiga (TPPVFS 2024:1)

text: 1 kap. Grundläggande bestämmelser

text: Grundläggande bestämmelser om förmåner till totalförsvarspliktiga finns i

text: 8 kap.

text: lagen (

text: ) om totalförsvarsplikt och i förordningen (

text: ) om förmåner till totalförsvarspliktiga.

text: Bestämmelser om vilken verksamhet som beslutar och betalar ut vilka förmåner finns i

text: 11 kap.

text: förordningen (

text: 2 kap. Information till den totalförsvarspliktige

text: I samband med att den totalförsvarspliktige börjar sin tjänstgöring ska den som svarar för tjänstgöringen informera om de förmåner som han eller hon har rätt till.

text: 3 kap. Dagersättning

text: Grundläggande bestämmelser

text: Bestämmelser om de totalförsvarspliktigas rätt till dagersättning finns i

text: 2 kap. 1 § förordningen (1995:239)

text: om förmåner till totalförsvarspliktiga.

text: Utbetalning av dagersättning

text: Den som svarar för tjänstgöringen ska betala ut dagersättning månadsvis i efterskott.

text: I samband med att dagersättningen betalas ut ska den totalförsvarspliktige informeras om att det utbetalade beloppet är preliminärt och att det kan korrigeras i efterhand. Har den totalförsvarspliktige avslutat sin tjänstgöring ska han eller hon så snart som möjligt få rätt belopp eller krävas på det belopp som betalats för mycket.

text: Om dagersättning vid frånvaro

text: Enligt

text: 2 kap. 4 § förordningen (1995:239)

text: om förmåner till totalförsvarspliktiga har en totalförsvarspliktig inte rätt till dagersättning om han eller hon utan giltigt skäl varit frånvarande under hela tjänstgöringsdagen eller varit frihetsberövad eller intagen på kriminalvårdsanstalt. Den som svarar för tjänstgöringen ska dokumentera vilka dagar som den totalförsvarspliktige inte har rätt till dagersättning.

text: Kvittning mot dagersättning

text: Enligt

text: 2 kap. 5 § förordningen (1995:239)

text: om förmåner till totalförsvarspliktiga får kvittning göras mot dagersättning med högst hälften av det belopp som ska betalas ut om inte den totalförsvarspliktige skriftligen medger annat.

text: 4 kap. Utbildningspremie

text: Rätten till utbildningspremie

text: Den totalförsvarspliktige har enligt

text: 2 kap. 6 § förordningen (1995:239)

text: om förmåner till totalförsvarspliktiga rätt till utbildningspremie om han eller hon 1. har slutfört grundutbildning som är längre än 60 dagar, 2. har avbrutit en sådan grundutbildning på grund av skada, 3. har avbrutit en sådan grundutbildning av annat skäl och det finns särskilda skäl

text: Allmänna råd

text: Följande bör beaktas vid bedömningen av en totalförsvarspliktigs rätt till utbildningspremie enligt 1 § punkt 2: A. Begreppet skada avser även sjukdom. B. Skadan eller sjukdomen kan ha inträffat under såväl tjänstgöringstid som fritid. Utbildningspremie enligt 1 § punkt 3 bör medges endast om avbrottet är orsakat av förhållanden som den totalförsvarspliktige inte råder över.

text: Utbetalning

text: Den totalförsvarspliktige ska ha tillgång till utbildningspremien så snart som möjligt efter utryckningsdagen. Om tjänstgöringen avbryts ska utbildningspremien betalas ut så snart som möjligt därefter.

text: 5 kap. Ersättning för högskoleprov

text: En totalförsvarspliktig som fullgör grundutbildning som är längre än 60 dagar har rätt till ersättning för avgiften för två högskoleprov enligt

text: 2 kap. 8 § förordningen (1995:239)

text: om förmåner till totalförsvarspliktiga. Avgift för högskoleprov ersätts med styrkta kostnader i efterskott.

text: 6 kap. Resor

text: Grundläggande bestämmelser

text: Bestämmelser om totalförsvarspliktigas rätt till fria resor finns i

text: 3 kap.

text: 12 §§

text: förordningen (

text: Av

text: 3 kap. 1 § förordning (1995:239)

text: om förmåner till totalförsvarspliktiga framgår att den som inställer sig till mönstring eller annan utredning har rätt till en fri resa till inställelseplatsen från den plats inom landet där han eller hon är folkbokförd eller vistas stadigvarande och rätt till en fri återresa.

text: Av

text: 3 kap. 2 § förordning (1995:239)

text: om förmåner till totalförsvarspliktiga framgår att en totalförsvarspliktig som har kallats in till värnplikt eller civilplikt har rätt till en fri resa till tjänstgöringsplatsen från den plats inom landet där han eller hon är folkbokförd eller vistas stadigvarande. En totalförsvarspliktig som har fullgjort värnplikt eller civilplikt har rätt till en fri resa från tjänstgöringsplatsen till en plats inom landet varifrån han eller hon skulle vara berättigad till fri resa vid inryckning till tjänstgöring. Rätten till fri resa gäller även vid avbrott från tjänstgöringen.

text: Förutsättningar för att få fria resor

text: En totalförsvarspliktig får fria resor endast om han eller hon 1. reser med det färdmedel som har anvisats, 2. följer de beställningsrutiner och instruktioner som har lämnats, och 3. reser vid de tillfällen som har bestämts. Föreligger särskilda skäl utanför den totalförsvarspliktiges kontroll har den

text: totalförsvarspliktige rätt att göra avsteg från gällande beställningsrutiner och instruktioner.

text: Om resan inte ska genomföras ska den totalförsvarspliktige följa anvisningarna för avbokning av resan.

text: Resor under tjänstgöring

text: En totalförsvarspliktig har inte rätt till fri resa när han eller hon har övningsuppehåll eller är sjukskriven i hemmet.

text: En totalförsvarspliktig som fullgör grundutbildning som är längre än 60 dagar får byta de fria resorna under en månad mot ett lokalt eller regionalt månadskort om den totalförsvarspliktige inte har fått en färdhandling som ger motsvarande reseförmåner.

text: Resor utomlands

text: Enligt

text: 3 kap. 12 § förordningen (1995:239)

text: om förmåner till totalförsvarspliktiga kan en totalförsvarspliktig få fria utlandsresor under vissa förutsättningar. För att få rätt till fri resa utomlands krävs en skriftlig ansökan.

text: Fria utlandsresor under tjänstgöring får göras i samband med övningsuppehåll eller annan ledighet. Vid annan ledighet får resa beviljas om det är skäligt med hänsyn till avstånd, restid och resekostnader.

text: Transportmedel

text: Enligt

text: 3 kap. 5 § förordningen (1995:239)

text: om förmåner till totalförsvarspliktiga får annat allmänt kommunikationsmedel än det billigaste användas om det finns särskilda skäl.

text: Allmänna råd

text: Annat allmänt kommunikationsmedel än det billigaste får användas vid dessa resor: A. Resa vid inställelse till mönstring, annan utredning eller tjänstgöring om den totalförsvarspliktige annars inte kan vara framme vid inställelsedagen i rätt tid om han eller hon reser på inställelsedagen och man inte kan medge senare inställelse med hänsyn till verksamheten. B. Resor under tjänstgöring om det är lämpligt med hänsyn till restid och till den tid den totalförsvarspliktige kan vistas i hemmet eller hos en anhörig. C. Resa i samband med tjänstledighet för enskild angelägenhet om detta är det mest ändamålsenliga kommunikationsmedlet med hänsyn till tjänstledigheten. D. Resa när mönstring, annan utredning eller tjänstgöring är avslutad om det är en förutsättning för att den totalförsvarspliktige ska kunna nå sin bostadsort den dag mönstring, annan utredning eller tjänstgöringen slutar.

text: Vid resa med allmänt kommunikationsmedel har en totalförsvarspliktig rätt till sittplatsbiljett i 2 klass. En totalförsvarspliktig har rätt till sovplats om större del av resan måste göras nattetid.

text: Enligt

text: 3 kap. 6 § förordningen (1995:239)

text: om förmåner till totalförsvarspliktiga får annat transportmedel användas vid fri resa om ett särskilt transportmedel inte ordnas och det saknas allmänt kommunikationsmedel eller om restiden med ett sådant skulle bli oskäligt lång.

text: Allmänna råd

text: Innan resa företas med ett annat transportmedel ska den totalförsvarspliktige kontakta den som svarar för utredningen eller tjänstgöringen och få resan godkänd.

text: Utbetalning av resekostnadsersättning

text: Vid resor under och efter tjänstgöring ska resekostnadsersättning betalas ut månadsvis i efterskott. Ersättningen får betalas i förskott om det finns särskilda skäl.

text: Vid resor till tjänstgöring och i samband med repetitionsutbildning ska resekostnadsersättning betalas ut efter beviljat beslut.

text: 7 kap. Förplägnad

text: Mönstring eller annan utredning

text: Grundläggande bestämmelser

text: Bestämmelser om totalförsvarspliktigas rätt till fri förplägnad under inställelse till mönstring eller annan utredning finns i

text: 4 kap. 1 § förordningen (1995:239)

text: om förmåner till totalförsvarspliktiga. Om den totalförsvarspliktige inte medges fri förplägnad har han eller hon rätt till måltidsersättning. Om särskilda skäl finns, får måltidsersättning också betalas vid resa till och från mönstring eller annan utredning.

text: Allmänna råd

text: Vid bedömningen av om det finns särskilda skäl bör man beakta restidens längd samt när på dygnet som den totalförsvarspliktige reser. Måltidsersättningen bör betalas om restiden är längre än åtta timmar.

text: Om fri förplägnad inte ges ska måltidsersättning betalas med 275 kronor per dag eller: 55 kr för frukost 110 kr för lunch 110 kr för middag. Om den totalförsvarspliktige har rätt till måltidsersättning vid resa till och från mönstring eller annan utredning är måltidsersättningen 63 kronor för enkel resa.

text: Tjänstgöring

text: Grundläggande bestämmelser

text: Bestämmelser om totalförsvarspliktigas rätt till förplägnad under tjänstgöring finns i

text: 4 kap.

text: 3 §§

text: förordningen (

text: Enligt

text: 4 kap. 2 § förordningen (1995:239)

text: om förmåner till totalförsvarspliktiga har en totalförsvarspliktig rätt till fri förplägnad under tjänstgöringen. I vissa fall får den totalförsvarspliktige förplägnadsersättning eller måltidsersättning i stället för fri förplägnad.

text: Enligt

text: 4 kap. 3 § förordningen (1995:239)

text: om förmåner till totalförsvarspliktiga har en totalförsvarspliktig rätt till förplägnadsersättning om han eller hon 1. har tillstånd att själv svara för sin förplägnad, 2. är tjänstledig eller sjuk och då inte befinner sig vid förbandet eller tjänstgöringsstället, 3. har tjänstgöringsfria dagar och då inte befinner sig vid förbandet eller tjänstgöringsstället. Om det finns särskilda skäl kan den totalförsvarspliktige få ett tillägg till förplägnadsersättningen.

text: Allmänna råd

text: Den totalförsvarspliktige bör få tillägg till förplägnadsersättning om den totalförsvarspliktige kontinuerligt tjänstgör i komprimerat arbetspass med efterföljande schemalagd ledighet i minst sex dagar.

text: En totalförsvarspliktig som har tillstånd att själv svara för sin förplägnad har rätt till förplägnadsersättning med 90 kronor per dag. Detsamma gäller för den som inte befinner sig vid förbandet eller tjänstgöringsstället på grund av tjänstledighet eller sjukdom eller har tjänstgöringsfria dagar. Tillägg till förplägnadsersättning är 55 kronor per dag och ska betalas från och med första dagen.

text: Måltidsersättning

text: En totalförsvarspliktig har enligt

text: 4 kap. 2 § andra stycket förordningen (1995:239)

text: om förmåner till totalförsvarspliktiga rätt till måltidsersättning om fri förplägnad inte ges under tjänstgöringen eller tjänsteresan samt vid annan fri resa om det finns synnerliga skäl.

text: Allmänna råd

text: Med annan fri resa avses resa till och från tjänstgöring, resa under tjänstgöring samt resa i samband med tjänstledighet för enskild angelägenhet. Vid bedömningen om det finns synnerliga skäl bör man beakta restidens längd samt när på dygnet som den totalförsvarspliktige reser. Måltidsersättning bör som regel betalas om restiden är längre än åtta timmar.

text: Om fri förplägnad inte ges under tjänstgöringen eller tjänsteresan ska måltidsersättning betalas med 275 kronor per dag eller: 55 kr för frukost 110 kr för lunch 110 kr för middag. Om den totalförsvarspliktige har rätt till måltidsersättning vid annan fri resa än tjänsteresa är måltidsersättningen 63 kronor vid enkel resa.

text: Den som svarar för tjänstgöringen ska betala förplägnadsersättning och måltidsersättning månadsvis i efterskott. Ersättningen får betalas i förskott om det finns särskilda skäl. I samband med övningsuppehåll ska förplägnadsersättning alltid betalas i förskott.

text: 8 kap. Inkvartering

text: Mönstring eller annan utredning

text: Grundläggande bestämmelser

text: Bestämmelser om totalförsvarspliktigas rätt till fri inkvartering under inställelse för mönstring eller annan utredning finns i

text: 4 kap. 1 § förordningen (1995:239)

text: om förmåner till totalförsvarspliktiga.

text: Om den totalförsvarspliktige inte givits fri inkvartering har han eller hon rätt till ersättning för skäliga styrkta kostnader.

text: Tjänstgöring

text: Grundläggande bestämmelser

text: Bestämmelser om totalförsvarspliktigas rätt till inkvartering under tjänstgöring finns i

text: 4 kap. 4 § förordningen (1995:239)

text: om förmåner till totalförsvarspliktiga.

text: Hyresbidrag

text: En totalförsvarspliktig som accepterar att bo hemma under tjänstgöringen har rätt till hyresbidrag med 465 kronor per månad. För tjänstgöring som inte uppgår till en hel månad är hyresbidraget för varje hel tjänstgöringsdag en trettiondedel av månadsbeloppet. Hyresbidraget betalas endast om tjänstgöringen varar mer än fem dagar.

text: Utbetalning av hyresbidrag

text: Den som svarar för tjänstgöringen ska betala ut hyresbidrag månadsvis i efterskott. Ersättningen får betalas i förskott om det finns särskilda skäl.

text: 9 kap. Beklädnad

text: Grundläggande bestämmelser

text: Bestämmelser om totalförsvarspliktigas rätt till beklädnadsersättning under tjänstgöring finns i

text: 4 kap. 6 § förordningen (1995:239)

text: om förmåner till totalförsvarspliktiga.

text: Beklädnadsersättning

text: En totalförsvarspliktig som har tillstånd att använda egna kläder i tjänsten enligt

text: 4 kap. 6 § förordningen (1995:239)

text: om förmåner till totalförsvarspliktiga har rätt till beklädnadsersättning med följande månadsbelopp: 390 kr för hel beklädnad 90 kr enbart för skor 90 kr för enbart underkläder.

text: För tjänstgöring som inte uppgår till en hel månad är beklädnadsersättningen för varje hel tjänstgöringsdag en trettiondedel av månadsbeloppet. Beklädnadsersättning betalas endast om tjänstgöringen varar mer än fem dagar.

text: Utbetalning av beklädnadsersättning

text: Den som svarar för tjänstgöringen ska betala ut beklädnadsersättning månadsvis i efterskott. Ersättningen får betalas i förskott om det finns särskilda skäl.

text: 10 kap. Hälso- och sjukvård

text: Grundläggande bestämmelser

text: Bestämmelser om totalförsvarspliktigas rätt till fri hälso- och sjukvård finns i

text: 5 kap.

text: förordningen (

text: Rätten till fri hälso- och sjukvård

text: Av

text: 5 kap. 1 § förordningen (1995:239)

text: om förmåner till totalförsvarspliktiga framgår vad fri hälso- och sjukvård omfattar.

text: För att få fri hälso- och sjukvård ska den totalförsvarspliktige följa anvisningarna från den som svarar för tjänstgöringen. Om den totalförsvarspliktige på grund av olycksfall eller akuta besvär inte kan följa dessa anvisningar får han eller hon vända sig direkt till offentlig vårdgivare eller till privata vårdgivare som har samverkansavtal med regionen enligt lag (

text: ) om läkarvårdsersättning.

text: Läkemedel och tekniska hjälpmedel

text: Den som svarar för tjänstgöringen får ersätta utlägg för läkemedel och tekniska hjälpmedel endast efter skriftlig ordination av legitimerad sjukvårdspersonal.

text: En totalförsvarspliktig har rätt att kostnadsfritt få glasögon som är nödvändiga för tjänsten. Den totalförsvarspliktige kan få kontaktlinser endast om det är förutsättningen för att den totalförsvarspliktige får en godtagbar syn med hänsyn till tjänstens krav.

text: Rehabilitering

text: Om en totalförsvarspliktig skadas under tjänstgöringen ska den som svarar för tjänstgöringen utse en handläggare som ansvarar för ärendet enligt

text: 8 kap.

text: 11 §§

text: lagen (

text: ) om totalförsvarsplikt och

text: 5 kap. 5 § förordningen (1995:239)

text: om förmåner till totalförsvarspliktiga.

text: Den ansvarige handläggaren ska informera den skadade totalförsvarspliktige och hans eller hennes anhöriga om förmåner och rättigheter. Handläggaren ska fortlöpande även informera den totalförsvarspliktige och de anhöriga om ärendehandläggningen.

text: 11 kap. Tandvård

text: Enligt

text: 6 kap. 2 § förordningen (1995:239)

text: om förmåner till totalförsvarspliktiga har den totalförsvarspliktige rätt till fri tandvård vid akuta besvär. Under grundutbildning omfattar rätten till fri tandvård även tandvård som är nödvändig för att tandhälsan inte ska försämras eller är nödvändig för att den totalförsvarspliktige ska klara tjänsten.

text: Rätten till fri tandvård vid akuta besvär omfattar endast tandvård som är nödvändig för att häva de akuta besvären.

text: Tandvård som är nödvändig för att tandhälsan inte ska försämras ska styrkas med skriftlig remiss från tidigare vårdgivare.

text: För att få fri tandvård ska den totalförsvarspliktige följa anvisningarna från den som svarar för tjänstgöringen. Om den totalförsvarspliktige på grund av olycksfall eller akuta besvär inte kan följa

text: dessa anvisningar får han eller hon vända sig direkt till vårdgivare vars vård kan berättiga till ersättning enligt lagen (

text: ) om statligt tandvårdsstöd.

text: 12 kap. Ekonomiskt stöd

text: En totalförsvarspliktig kan få ekonomiskt stöd enligt

text: 8 kap.

text: 3 §§

text: förordningen (

text: ) om förmåner till totalförsvarspliktiga. För att få ekonomiskt stöd krävs en skriftlig ansökan.

text: Den som beviljar ekonomiskt stöd i form av lån ska upprätta en skuldförbindelse som den totalförsvarspliktige ska underteckna innan lånet betalas ut.

text: Flyttningsbidrag enligt

text: 8 kap. 2 § förordningen (1995:239)

text: om förmåner till totalförsvarspliktiga får beviljas endast för styrkta kostnader.

text: Vad som utgör skälig levnadsnivå enligt

text: 8 kap. 3 § förordningen (1995:239)

text: om förmåner till totalförsvarspliktiga beräknas enligt bestämmelserna om förbehållsbelopp i

text: 7 kap. 5 § utsökningsbalken (1981:774)

text: Allmänna råd

text: I förbehållsbeloppet ingår faktisk boendekostnad samt ett normalbelopp som ska täcka de vanliga levnadskostnaderna. Normalbeloppet framgår av Kronofogdemyndighetens föreskrifter om bestämmande av förbehållsbeloppet vid löneutmätning. Om hushållets totala inkomst efter avdrag för skatt och bostadskostnader är lägre än normalbeloppet på grund av tjänstgöringen utgår ekonomiskt stöd i form av bidrag upp till normalbeloppet.

text: 13 kap. Begravningshjälp

text: Bestämmelser om begravningshjälp finns i

text: 9 kap. 1 § förordningen (1995:239)

text: om förmåner till totalförsvarspliktiga.

text: Den som svarar för tjänstgöringen ska informera den totalförsvarspliktiges dödsbo om de ersättningar som dödsboet kan ha rätt till.

text: Beslutad begravningshjälp ska betalas till dödsboet omedelbart.

text: 14 kap. Överklagande

text: Beslut om förmåner enligt dessa föreskrifter får enligt

text: 12 kap. 2 § förordningen (1995:239)

text: om förmåner till totalförsvarspliktiga överklagas hos Statens överklagandenämnd.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2024. Samtidigt upphör Totalförsvarets rekryteringsmyndighets föreskrifter och allmänna råd (

text: TRMFS 2017:2

text: ) om förmåner till totalförsvarspliktiga under tjänstgöring och Totalförsvarets rekryteringsmyndighets föreskrifter och allmänna råd (

text: TRMFS 2017:3

text: ) om förmåner till totalförsvarspliktiga under mönstring eller annan utredning om personliga förhållanden enligt

text: 2 kap.

text: lagen (

text: ) om totalförsvarsplikt.

text: CHRISTINA MALM

text: Johan Rådman


fs: trmfs

publisher: Totalförsvarets rekryteringsmyndighet

title: Totalförsvarets rekryteringsmyndighets föreskrifter om totalförsvarsplikt (TRMFS 2017:1)

text: 1 kap. Inledande bestämmelser

type: rubrik

text: Grundläggande bestämmelser om totalförsvarsplikt finns i lagen (

text: ) om totalförsvarsplikt och i förordningen (

text: ) om total försvarsplikt.

type: stycke

type: paragraf

text: Försvarsmakten har meddelat föreskrifter om utbildningarnas längd och genomförande när det gäller värnplikt och sådan civilplikt som ska fullgöras hos Försvarsmakten.

text: Enligt

text: 15 § förordningen (1999:1134)

text: om belastningsregister och enligt

text: 4 § förordningen (1999:1135)

text: om misstankeregister får Totalförsvarets rekryteringsmyndighet ta del av uppgifter i registren som rör totalförsvarspliktiga.

type: kapitel

text: 2 kap. Underlag för beslut om inskrivning efter mönstring

text: Befattningskrav

text: De utbildningsansvariga myndigheterna ska i samverkan med Totalförsvarets rekryteringsmyndighet fastställa de krav (befattningskrav) som de totalförsvarspliktiga ska uppfylla för att bli inskrivna till olika befattningar.

text: Bestämmelserna om befattningskrav ska tillämpas både vid inskrivning i samband med mönstring och vid ändring av inskrivningsbeslut.

text: Underrättelse om utbildningsplatser

text: Den som vill få totalförsvarspliktiga inskrivna efter mönstring ska före den 1 december varje år underrätta Totalförsvarets rekryteringsmyndighet om hur många som ska skrivas in för värnplikt eller civilplikt och till vilka befattningar.

text: Underrättelsen ska dessutom innehålla uppgifter om 1. vid vilka förband, skolor, myndigheter eller andra organisationer grund utbildningen huvudsakligen ska fullgöras, och 2. datum när grundutbildningen är planerad att börja.

text: Om det är möjligt ska underrättelsen enligt 3 § omfatta planerna för de kommande 18 månaderna. Om planerna för utbildningsplatserna behöver ändras ska den som svarar för planeringen beakta de tidsgränser som är föreskrivna i 9 kap. Innebär ändringen nya utbildningsplatser eller nya befattningar ska Totalförsvarets rekryteringsmyndighet underrättas senast sex månader innan utbildningen börjar.

text: Planering av mönstringen

text: Totalförsvarets rekryteringsmyndighet ska planera mönstringen så att antalet mönstrande vid varje prövningsenhet blir proportionerligt i förhållande till antalet utbildningsplatser som ska bemannas.

text: 3 kap. Vilka som ska kallas till mönstring

text: Enligt

text: 3 kap. 1 § förordningen (1995:238)

text: om totalförsvarsplikt ska Skatteverket före 15 januari varje år lämna uppgift till Totalförsvarets rekryteringsmyndighet om varje svensk medborgare som är folkbokförd i landet och som fyller 17 år under året.

text: Ålder vid mönstringen

text: En totalförsvarspliktig som omfattas av en avisering från Skatteverket ska kallas till mönstring under det kalenderår den totalförsvarspliktige fyller 18 år. Totalförsvarets rekryteringsmyndighet får besluta om avvikelse från denna föreskrift. Den som har två gymnasieår kvar det kalenderår han eller hon fyller 18 år kan kallas till mönstring året därpå. Den som inte har mönstrat före det kalenderår han eller hon fyller 20 år ska inte kallas till mönstring, om han eller hon inte särskilt begär detta och särskilda skäl föreligger.

text: Undantag från mönstring för dem som aviserats av myndigheter m.m.

text: Totalförsvarets rekryteringsmyndighet ska inte kalla en totalförsvarspliktig till mönstring om den totalförsvarspliktige 1. omfattas av en avisering från en kommun, ett landsting eller en enskild vårdinrättning enligt

text: 2 kap. 4 § lagen (1994:1809)

text: om totalförsvarsplikt, 2. omfattas av en avisering från Statens institutionsstyrelse eller andra vårdinrättningar, Försäkringskassan eller Kriminalvården enligt

text: 3 kap.

text: 7 §§

text: förordningen (

text: ) om totalförsvarsplikt, 3. även är medborgare i en annan stat än Sverige och bestämmelserna i 4 kap. 3 § lagen om totalförsvarsplikt är tillämpliga, eller

text: 4. är eller avser att bli medlem i sekten Jehovas vittnen och har fått ett beslut enligt

text: 10 kap. 8 § 2 lagen (1994:1809)

text: om totalförsvarsplikt. En totalförsvarspliktig som bor utomlands ska inte kallas till mönstring om inte den totalförsvarspliktige särskilt begär det. En grundläggande förutsättning för att bli kallad är att den totalförsvarspliktige har god hälsa och avser att flytta till Sverige innan en eventuell grundutbildning börjar.

text: Kallelse till mönstring efter utredning

text: Enligt

text: 4 kap. 1 § förordningen (1995:238)

text: om totalförsvarsplikt ska Totalförsvarets rekryteringsmyndighet kalla de totalförsvarspliktiga till mönstring som myndigheten bedömer har förutsättningar att skrivas in enligt

text: 3 kap. 1 § lagen (1994:1809)

text: om totalförsvarsplikt och som i övrigt kan antas komma i fråga för sådan inskrivning.

text: En totalförsvarspliktig som är skyldig att mönstra ska på begäran av Totalförsvarets rekryteringsmyndighet lämna fullständiga och sanningsenliga uppgifter i det webbaserade frågeformulär som den totalförsvarspliktige ska besvara. Formulärets innehåll är grundat på

text: 2 kap. 1 § lagen (1994:1809)

text: om totalförsvarsplikt och omfattar uppgifter om hälsotillstånd, utbildning, arbete och personliga förhållanden i övrigt. Totalförsvarets rekryteringsmyndighet ska informera den totalförsvarspliktige om skyldigheten att lämna uppgifterna och att uppgifterna kommer att registreras i myndighetens informationssystem.

text: När Totalförsvarets rekryteringsmyndighet avgör vilka totalförsvarspliktiga som ska kallas till mönstring ska myndigheten grunda avgörandet på en samlad bedömning av de uppgifter som den totalförsvarspliktige har lämnat i frågeformuläret.

text: De totalförsvarspliktiga som Totalförsvarets rekryteringsmyndighet bedömer är lämpliga att mönstra ska delas in i två grupper utifrån de uppgifter som de har lämnat i beredskapsunderlaget. I den ena gruppen ingår de som ska kallas till mönstring och i den andra gruppen ingår de som kan bli kallade till mönstring (reserver). Reserverna får inte stå kvar som reserver längre än sex månader efter att de fick beskedet att de kan bli kallade till mönstring. Detta ska framgå av ett besked från Totalförsvarets rekryteringsmyndighet till de totalförsvarspliktiga. Även de totalförsvarspliktiga som kommer att kallas till mönstring ska få ett besked om detta från Totalförsvarets rekryteringsmyndighet. De reserver som inte har kallats till mönstring inom sex månader kommer att få besked om att de inte längre är aktuella för mönstring.

text: Grundläggande bestämmelser om mönstring

text: Bestämmelser om mönstring finns i

text: 2 kap.

text: 5 §§

text: lagen (

text: ) om totalförsvarsplikt och i

text: 4 kap.

text: och

text: 2 §§

text: förordningen (

text: ) om totalförsvarsplikt.

text: Mönstringen syftar till att utreda om den totalförsvarspliktige är lämpad att skrivas in för värnplikt eller civilplikt med en grundutbildning som är längre än 60 dagar.

text: Om mönstringsort samt utflyttad mönstring och förmönstring

text: Mönstringen genomförs vid Totalförsvarets rekryteringsmyndighets prövningsenheter om inte myndigheten har bestämt annat. En mönstring som genomförs på annan ort (utflyttad mönstring) ska omfatta samtliga utredningsmoment eller enbart vissa utredningsmoment (förmönstring). Utredningsmomenten vid utflyttad mönstring och förmönstring ska genomföras med samma metoder och ha samma kvalitet som när mönstringen genomförs vid myndighetens prövningsenheter. En förmönstring ska visa vilka totalförsvarspliktiga som ska fullfölja mönstringen vid en prövningsenhet. Totalförsvarspliktiga som efter förmönstringen inte går vidare till mönstring vid en prövningsenhet ska få ett beslut enligt 5 kap. 1 §.

text: Kallelse till mönstring

text: Totalförsvarets rekryteringsmyndighet får inte utfärda kallelsen till mönstring senare än en månad före dagen för inställelsen. Kallelsen får sändas senare om det finns särskilda skäl eller om den totalförsvarspliktige medger det. I samband med kallelsen ska Totalförsvarets rekryteringsmyndighet informera den totalförsvarspliktige om syftet med mönstringen och om rättigheter och skyldigheter.

text: Hinder för inställelse

text: En totalförsvarspliktig som tagit emot kallelsen till mönstring ska enligt

text: 2 kap. 5 § lagen (1994:1809)

text: om totalförsvarsplikt anmäla till Totalförsvarets rekryteringsmyndighet om han eller hon är förhindrad att inställa sig enligt kallelsen. Myndigheten ska underrätta den totalförsvarspliktige om hindret är ett giltigt skäl att inte inställa sig.

text: En totalförsvarspliktig som tagit del av kallelsen till mönstring men ute blivit utan giltigt skäl ska anmälas till åklagarmyndigheten enligt föreskrifterna i

text: 7 kap. 4 § förordningen (1995:238)

text: om totalförsvarsplikt.

text: Medicinska och psykologiska undersökningar

text: Den totalförsvarspliktige ska genomgå en medicinsk och psykologisk undersökning i den omfattning som behövs för att Totalförsvarets rekryteringsmyndighet ska kunna bedöma den totalförsvarspliktiges förmåga (tjänstbarhet) att fullgöra värnplikt eller civilplikt med grundutbildning som är längre än 60 dagar.

text: Tjänstbarheten ska bedömas av läkare och psykolog med utgångspunkt i resultaten från testerna och undersökningarna enligt 8 och 9 §§.

text: För att Totalförsvarets rekryteringsmyndighet ska kunna bedöma den totalförsvarspliktiges tjänstbarhet enligt 7 § ska den totalförsvarspliktige genomgå en medicinsk undersökning som omfattar 1. en upptagning av den totalförsvarspliktiges sjukdomshistoria med utgångspunkt i de uppgifter han eller hon lämnar i en hälsodeklaration, 2. en medicinsk förundersökning, 3. fysiologiska tester och undersökningar, och 4. en läkarundersökning. För att kunna skrivas in på vissa befattningar krävs att den totalförsvarspliktige genomgår fördjupade eller särskilda tester, prov och bedömningar förutom de som anges i första stycket.

text: För att Totalförsvarets rekryteringsmyndighet ska kunna bedöma den totalförsvarspliktiges tjänstbarhet enligt 7 § ska den totalförsvarspliktige genomgå en psykologisk undersökning som omfattar 1. begåvningstester och andra tester, 2. en psykologintervju, 3. bedömning av social förmåga och andra psykologiska förutsättningar, och 4. en sammanställning av intressen och önskemål. Om den totalförsvarspliktige har uppnått medelvärde eller högre vid begåvningstesterna ska Totalförsvarets rekryteringsmyndighet även bedöma hans eller hennes ledarförmåga.

text: Vissa giltighets- och spärrtider gäller för de medicinska och psykologiska undersökningar, tester och bedömningar som Totalförsvarets rekryteringsmyndighet gör vid mönstringen. Giltighetstiden anger hur länge de uppmätta värdena gäller. Spärrtiden anger hur lång tid som måste gå innan en ny prövning kan göras. Totalförsvarets rekryteringsmyndighet fastställer giltighets- och spärrtiderna i samverkan med Försvarsmakten i ett särskilt beslut.

text: Information om alternativa befattningar och dokumentation av intresse

text: Totalförsvarets rekryteringsmyndighet ska informera den totalförsvarspliktige om lämpliga utbildningsbefattningar. Informationen ska grundas på mönstringsresultaten. Den totalförsvarspliktige ska informeras om utbildningsorterna och om utbildningarnas längd, innehåll och genomförande på ett sådant sätt att den totalförsvarspliktige kan medverka i bedömningen av vad som är lämpligt för honom eller henne.

text: Den totalförsvarspliktiges intresse för värnplikt eller civilplikt och intresse för en anställning i Försvarsmakten ska dokumenteras. Även andra intressen som har betydelse för inskrivningen ska dokumenteras. Om den totalförsvarspliktige har särskilda önskemål om inskrivningen ska de önskemålen dokumenteras.

text: Uppgifter från polisregister och medgivande till säkerhetsprövning

text: Under mönstringen ska Totalförsvarets rekryteringsmyndighet informera den totalförsvarspliktige om de kontroller myndigheten gör genom Polismyndighetens register. Om den totalförsvarspliktige är aktuell för inskrivning på en befattning som är placerad i säkerhetsklass enligt

text: säkerhetsskyddslagen (1996:627)

text: ska den totalförsvarspliktige tillfrågas om han eller hon medger säkerhetsprövning.

text: 5 kap. Beslut och besked efter mönstring

text: Inte skyldig att fullgöra lång grundutbildning

text: Den som vid mönstringen inte uppnått de prövningsresultat som krävs för att bli inskriven till den befattning som har de lägsta befattningskraven, ska få ett beslut enligt

text: 3 kap. 3 § lagen (1994:1809)

text: om totalförsvarsplikt att han eller hon inte är skyldig att fullgöra värnplikt eller civilplikt med en grundutbildning som är längre än 60 dagar.

text: Besked om preliminär inskrivning

text: Den som uppfyller kraven för inskrivning för värnplikt eller civilplikt med en grundutbildning längre än 60 dagar och inte omfattas av bestämmelserna i 6 kap. 8 § ska efter mönstringen få ett besked om vilken inskrivning han eller hon sannolikt kommer att få (besked om preliminär inskrivning).

text: Ett besked om preliminär inskrivning ska innehålla uppgift om 1. befattning, 2. förband, skola, myndighet eller annan organisation där grundutbildningen huvudsakligen ska genomföras, 3. grundutbildningens längd, och 4. datum när grundutbildningen är planerad att börja. Beskedet om preliminär inskrivning får innehålla högst två alternativa befattningar.

text: I anslutning till beskedet om preliminär inskrivning ska den totalförsvarspliktige få skriftlig och muntlig information om att den preliminära inskrivningen endast är en prognos. Totalförsvarets rekryteringsmyndighet ska även informera om att innehållet i det kommande inskrivningsbeslutet kan bli ett annat än vad som anges i beskedet eftersom den totalförsvarspliktiges mönstringsresultat kommer att jämföras med andra totalförsvarspliktigas mönstringsresultat.

text: 6 kap. Beslut om inskrivning

text: Grundläggande bestämmelser om inskrivning

text: Bestämmelser om inskrivning finns i

text: 3 kap.

text: 11 §§

text: lagen (

text: ) om totalförsvarsplikt och i

text: 4 kap.

text: och

text: 6 §§

text: förordningen (

text: ) om totalförsvarsplikt.

text: Utgångspunkter för inskrivning

text: Enligt

text: 3 kap. 2 § lagen (1994:1809)

text: om totalförsvarsplikt ska de som är bäst lämpade skrivas in för tjänstgöring. Vid bedömningen av vilka totalförsvarspliktiga som är bäst lämpade ska den primära utgångspunkten vara den totalförsvarspliktiges mönstringsresultat i förhållande till befattningskraven. Den totalförsvarspliktiges intresse, motivation och vilja att bli inskriven för tjänstgöring ska också vägas in i bedömningen.

text: Beslut om inskrivning efter urval

text: Huvudregeln är att inskrivning för tjänstgöring ska ske genom urval. Det innebär att de totalförsvarspliktiga rangordnas utifrån sina mönstringsresultat och jämförs med varandra,

text: Om Totalförsvarets rekryteringsmyndighet bedömer att två eller flera totalförsvarspliktiga har likvärdiga mönstringsresultat ska myndigheten skriva in den som bedöms mest motiverad för en anställning i Försvarsmakten.

text: De totalförsvarspliktiga som inte skrivs in för tjänstgöring efter urvalet ska skrivas in i utbildningsreserven. Beslutet om inskrivning i utbildningsreserven ska innehålla uppgift om vilken befattningsgrupp den totalförsvarspliktige tillhör.

text: Beslut om inskrivning utan urval

text: En totalförsvarspliktig kan skrivas in för tjänstgöring utan urval om 1. den totalförsvarspliktige är lämpad att skrivas in för en grundutbildning som syftar till en placering i Hemvärnet, 2. den aktuella utbildningsplatsen annars inte kan bemannas eftersom nästa urvalstillfälle ligger för långt fram i tiden, 3. det gäller befattningar som är avsedda för de som har anmält intresse för en anställning som gruppbefäl, soldat eller sjöman i Försvarsmakten.

text: Beslut om inskrivning i utbildningsreserven

text: En totalförsvarspliktig kan skrivas in i utbildningsreserven utan urval om 1. den totalförsvarspliktige har rätt att vara vapenfri men inte kan skrivas in för civilplikt, 2. det är uppenbart att den totalförsvarspliktige inte kommer att skrivas in till tjänstgöring vid ett urval enligt 3-5 §§, 3. den totalförsvarspliktige har särskilda önskemål om inskrivning till viss befattning och önskemålet inte kan tillgodoses vid mönstringstillfället.

text: Beslut om inskrivning för tjänstgöring

text: Beslutet om inskrivning för tjänstgöring (inskrivningsbeslutet) ska innehålla uppgift om 1. befattning, 2. förband, skola, myndighet eller annan organisation där grundutbildningen huvudsakligen ska genomföras,

text: 3. grundutbildningens längd, och 4. datum när grundutbildningen är planerad att börja.

text: 7 kap. Annan utredning än mönstring

text: Grundläggande bestämmelser om annan utredning än mönstring

text: Bestämmelser om annan utredning än mönstring finns i

text: 2 kap.

text: och

text: 5 §§

text: lagen (

text: ) om totalförsvarsplikt.

text: Av

text: 4 kap. 5 § förordningen (1995:238)

text: om totalförsvarsplikt framgår vilka myndigheter som får genomföra annan utredning.

text: Utredningen

text: Annan utredning får göras för att fastställa en totalförsvarspliktigs förutsättningar att fullgöra värnplikt eller civilplikt, men utredningen behöver inte leda till inskrivning.

text: Beroende på syftet med annan utredning kan den vara mer eller mindre ingående, men medicinska och psykologiska undersökningar får göras bara om den totalförsvarspliktige samtycker till det.

text: Annan utredning kan göras skriftligt, per telefon eller genom att den totalförsvarspliktige inställer sig personligen.

text: Den myndighet som genomför annan utredning bestämmer vilka utredningar och undersökningar som ska göras.

text: Kallelse

text: Kallelse till personlig inställelse får inte utfärdas senare än en månad före dagen för inställelsen om inte den totalförsvarspliktige medger det.

text: Information till den totalförsvarspliktige i samband med annan utredning

text: Den myndighet som genomför annan utredning ska informera den totalförsvarspliktige om hur utredningen går till och att utredningen inte behöver leda till en inskrivning.

text: Resultaten från annan utredning

text: När utredningen är avslutad ska den totalförsvarspliktige få skriftlig information om sina resultat.

text: Beslut om avskrivning

text: Har en totalförsvarspliktig varit föremål för annan utredning men inte ska skrivas in ska ärendet avskrivas från fortsatt handläggning. Den totalförsvarspliktige ska underrättas om avskrivningsbeslutet.

text: Underlag för inskrivning till kort civilplikt

text: Har en annan myndighet än Totalförsvarets rekryteringsmyndighet gjort utredningen ska den myndigheten skicka kopior av handlingarna i utredningen till Totalförsvarets rekryteringsmyndighet tillsammans med en begäran om inskrivning av den totalförsvarspliktige.

text: 8 kap. Rätt att vara vapenfri

text: Bestämmelser om rätt att vara vapenfri finns i

text: 3 kap.

text: 22 §§

text: lagen (

text: ) om totalförsvarsplikt.

text: Ansökan om rätt att vara vapenfri ska göras på den blankett som Totalförsvarets rekryteringsmyndighet har fastställt.

text: Den som ansöker om rätt att vara vapenfri under pågående utbildning ska lämna ansökan till den utbildningsansvariga myndigheten som ska kontrollera att ansökan är fullständigt ifylld. Därefter ska den snarast sändas till Totalförsvarets rekryteringsmyndighet.

text: Bestämmelser om att en ansökan inte får avslås utan att sökanden har fått tillfälle att muntligt lämna uppgifter finns i

text: 3 kap. 20 § lagen (1994:1809)

text: om totalförsvarsplikt.

text: Bestämmelser om uppskov för en totalförsvarspliktig som har ansökt om rätt att vara vapenfri finns i

text: 5 kap. 9 § lagen (1994:1809)

text: om totalförsvarsplikt.

text: Bestämmelser om avbrott för en totalförsvarspliktig som har ansökt om rätt att vara vapenfri finns i

text: 5 kap. 13 § lagen (1994:1809)

text: om totalförsvarsplikt.

text: 9 kap. Inkallelse till utbildning

text: Bestämmelser om inkallelse till utbildning finns i

text: 5 kap.

text: och

text: 7 §§

text: lagen (

text: ) om totalförsvarsplikt och i

text: 5 kap.

text: och

text: 4 §§

text: förordningen (

text: ) om totalförsvarsplikt.

text: Underlag för kallelse till repetitionsutbildning

text: Den som vill få totalförsvarspliktiga inkallade för repetitionsutbildning ska underrätta Totalförsvarets rekryteringsmyndighet senast åtta månader före utbildningens början, om inte myndigheten bestämmer annat i varje särskilt fall. Av underrättelsen ska det framgå när utbildningen ska börja och sluta och var den totalförsvarspliktige ska inställa sig.

text: Tidpunkt för kallelsen

text: Om det är möjligt bör Totalförsvarets rekryteringsmyndighet sända kallelse till utbildning minst sex månader före utbildningens början och inte senare än en månad innan utbildningen börjar. Kallelsen får sändas senare om det finns särskilda skäl eller om den totalförsvarspliktige medger det.

text: Tidsgräns för upphävande av kallelsen

text: Totalförsvarets rekryteringsmyndighet får inte upphäva en kallelse till utbildning senare än tre månader före utbildningens början om det inte finns särskilda skäl eller om den totalförsvarspliktige tillåter att den upphävs senare.

text: 10 kap. Utebliven inställelse och hämtning till grundutbildning

text: Underrättelse till Totalförsvarets rekryteringsmyndighet

text: De utbildningsansvariga myndigheterna ska underrätta Totalförsvarets rekryteringsmyndighet om vilka totalförsvarspliktiga som inte har inställt sig till grundutbildningen.

text: Hämtning

text: Bestämmelser om hämtning till mönstring och tjänstgöring finns i

text: 10 kap. 6 § lagen (1994:1809)

text: om totalförsvarsplikt.

text: De utbildningsansvariga myndigheterna får besluta att en totalförsvarspliktig ska hämtas om han eller hon utan giltigt skäl uteblir från en grundutbildning som är längre än 60 dagar.

text: 11 kap. Behörighet att besluta om avbrott

text: Bestämmelser om avbrott finns i

text: 5 kap.

text: 16 §§

text: lagen (

text: ) om totalförsvarsplikt och i

text: 5 kap.

text: och

text: 8 §§

text: förordningen (

text: ) om totalförsvarsplikt.

text: De utbildningsansvariga myndigheterna får besluta att utbildningen för en totalförsvarspliktig ska avbrytas 1. vid frånvaro enligt

text: 5 kap. 12 § 1 lagen (1994:1809)

text: om totalförsvarsplikt, 2. vid tillfälligt nedsatt fysisk eller psykisk prestationsförmåga enligt

text: 5 kap. 12 § 2 lagen (1994:1809)

text: om totalförsvarsplikt, och 3. vid vägran enligt

text: 5 kap. 13 § 2 lagen (1994:1809)

text: om totalförsvarsplikt. Innan utbildningsansvariga myndigheter beslutar enligt andra punkten ska de inhämta ett utlåtande från en läkare. Anser läkaren att det är oklart om den nedsatta prestationsförmågan är tillfällig eller om läkaren anser att nedsättningen är bestående ska ärendet överlämnas till Totalförsvarets rekryteringsmyndighet för fortsatt handläggning.

text: Totalförsvarets rekryteringsmyndighet beslutar i ärenden som gäller att avbryta utbildningen för en totalförsvarspliktig som ansökt om rätt att vara vapenfri med stöd av

text: 5 kap. 13 § 1 lagen (1994:1809)

text: om totalförsvarsplikt. Den utbildningsansvariga myndigheten ska överlämna det underlag som Totalförsvarets rekryteringsmyndighet behöver för att bedöma ärendet.

text: Om en utbildningsansvarig myndighet har beslutat om avbrott ska en kopia av beslutet och övriga handlingar i ärendet skickas till Totalförsvarets rekryteringsmyndighet.

text: Bestämmelser om brott mot totalförsvarsplikten m.m. finns i

text: 10 kap

text: 5 §§

text: lagen (

text: ) om totalförsvarsplikt och i

text: 7 kap.

text: och

text: 5 §§

text: förordningen (

text: ) om totalförsvarsplikt och om vite i

text: 10 kap. 7 § lagen (1994:1809)

text: om totalförsvarsplikt.

text: Om en totalförsvarspliktig har anmälts till åtal för ett brott enligt

text: 10 kap.

text: eller

text: 4 §

text: lagen (

text: ) om totalförsvarsplikt ska en kopia av anmälan och övriga handlingar i ärendet sändas till Totalförsvarets rekryteringsmyndighet.

text: 13 kap. Behörighet att besluta om ändring av inskrivningsbeslut

text: Bestämmelser om ändring av ett inskrivningsbeslut finns i

text: 3 kap. 9 § lagen (1994:1809)

text: om totalförsvarsplikt och i

text: 5 kap. 7 § förordningen (1995:238)

text: om totalförsvarsplikt.

text: De utbildningsansvariga myndigheterna får under pågående grundutbildning ändra ett beslut om inskrivning om ändringen innebär byte av befattning inom myndigheten. När beslutet ändras ska föreskriften om befattningskrav i 2 kap. 2 § tillämpas. Om ändringen av beslutet innebär ändrad utbildningsort eller ändrad utbildningslängd och den totalförsvarspliktige skriftligen motsätter sig ändringen ska ärendet överlämnas till Totalförsvarets rekryteringsmyndighet för fortsatt handläggning.

text: Totalförsvarets rekryteringsmyndighet ska besluta om inskrivningen ska ändras från värnplikt till civilplikt eller från civilplikt till värnplikt. Detsamma gäller för ärenden som inte omfattas av föreskrifterna i 2 § första stycket.

text: Om en utbildningsansvarig myndighet bedömer att ett inskrivningsbeslut bör ändras ska myndigheten utreda samtliga omständigheter i ärendet. Den totalförsvarspliktige ska få möjlighet att ta del av utredningen och kunna lämna muntliga eller skriftliga synpunkter. Framför den totalförsvarspliktige muntliga synpunkter ska dessa antecknas och anteckningen ska godkännas skriftligt av honom eller henne eller dokumenteras med en tjänsteanteckning. Det ska framgå av handlingarna om den totalförsvarspliktige godtar eller motsätter sig ändringen av inskrivningsbeslutet.

text: Om en utbildningsansvarig myndighet har ändrat ett inskrivningsbeslut ska en kopia av beslutet och övriga handlingar i ärendet skickas till Totalförsvarets rekryteringsmyndighet.

text: undersökningar samt om drogtest

text: En utbildningsansvarig myndighet får besluta att en totalförsvarspliktig, som fullgör värnplikt eller civilplikt vid myndigheten, är skyldig att genomgå 1. de medicinska och psykologiska undersökningar som krävs för att utreda hans eller hennes förutsättningar att tjänstgöra, och 2. drogtest på det sätt som är föreskrivet i

text: 5 kap. 1 § lagen (1994:1809)

text: om totalförsvarsplikt.

text: Bestämmelser om drogtester finns i Totalförsvarets rekryteringsmyndighets föreskrifter (

text: TRMFS 2017:4

text: ) om drogtestning av totalförsvarspliktiga.

text: 15 kap. Medlemmar i sekten Jehovas vittnen

text: Bestämmelser om sekten Jehovas vittnen finns i

text: 7 kap. 3 § förordningen (1995:238)

text: om totalförsvarsplikt.

text: Om en totalförsvarspliktig kan visa att han eller hon är medlem eller avser att bli medlem i Jehovas vittnen och inte kommer att fullgöra värnplikt eller civilplikt ska Totalförsvarets rekryteringsmyndighet besluta att inte kalla den totalförsvarspliktige till mönstring eller till värnplikt eller civilplikt.

text: 16 kap. Information efter utbildningen

text: Information till den totalförsvarspliktige

text: Innan grundutbildningen avslutas ska den som svarar för utbildningen informera den totalförsvarspliktige om att han eller hon enligt

text: 7 kap. 1 § lagen (1994:1809)

text: om totalförsvarsplikt är skyldig att 1. se till att inom rimlig tid kunna nås av postförsändelser från Totalförsvarets rekryteringsmyndighet, 2. efter uppmaning bekräfta mottagandet av kallelser till utredning, inkallelser till tjänstgöring och beslut om krigsplacering och ta del av innehållet i sådana handlingar, samt 3. ta emot, väl förvara och efter uppmaning återlämna handlingar och utrustning som rör tjänstgöring inom totalförsvaret.

text: Den som svarar för totalförsvarspliktigas utbildning ska snarast efter utbildningens slut underrätta Totalförsvarets rekryteringsmyndighet om vilka som fullgjort utbildningen. Dessa uppgifter ska framgå för varje totalförsvarspliktig 1. vitsord eller betyg, 2. förvärvade färdigheter, 3. antal fullgjorda dagar, och 4. förslag till krigsplacering.

text: _____________________ Denna författning träder i kraft den 1 augusti 2017. Samtidigt upphävs Totalförsvarets pliktverks föreskrifter (TPVFS 2007:1) om totalförsvarsplikt.

text: CHRISTINA MALM Jan Nyquist


title: Totalförsvarets rekryteringsmyndighets föreskrifter om drogtester av totalförsvarspliktiga (TRMFS 2017:4 )

text: Grundläggande bestämmelser om inskränkningar i den personliga friheten och skyldigheten för totalförsvarspliktiga att genomgå medicinska och psyko logiska undersökningar finns i

text: 5 kap. 1 § lagen (1994:1809)

text: om totalförsvarsplikt.

text: Av 14 kap. 1 § Totalförsvarets rekryteringsmyndighets föreskrifter (TRMFS 2017: 1) om totalförsvarsplikt framgår att en utbildningsansvarig myndighet får besluta att en totalförsvarspliktig, som fullgör värnplikt eller civilplikt vid myndigheten, är skyldig att genomgå drogtest på det sätt som är föreskrivet i

text: 5 kap. 1 § lagen (1994:1809)

text: om totalförsvarsplikt.

text: Av

text: 5 kap. 1 § lagen (1994:1809)

text: om totalförsvarsplikt framgår vilka prover som får tas för att kontrollera att en totalförsvarspliktig inte är påverkad av beroendeframkallande medel eller något sådant dopningsmedel som avses i

text: 1 § lagen (1991:1969)

text: om förbud mot vissa dopningsmedel eller någon sådan vara som omfattas av lagen (

text: ) om förbud mot vissa hälsofarliga varor. Med beroendeframkallande medel avses i denna författning alkohol och narkotika.

text: Vid mönstringen ska Totalförsvarets rekryteringsmyndighet informera de totalförsvarspliktiga om drogtestet och vad ett positivt testresultat kan innebära. Utbildningsansvariga myndigheter ska ge motsvarande information i samband med att den totalförsvarspliktige börjar sin tjänstgöring.

text: Myndigheter som ansvarar för utbildning av totalförsvarspliktiga ska säkerställa att det finns rutiner för sådan provtagning som anges i

text: 5 kap. 1 § lagen (1994:1809)

text: om totalförsvarsplikt så att provtagningen sker på ett effektivt och rättssäkert sätt.

text: Provtagningen ska göras på ett sådant sätt att den totalförsvarspliktiges integritet påverkas så litet som möjligt.

text: Endast kvalitetssäkrade och godkända metoder för testning och analys av resultat får användas vid provtagningen. Den utbildningsansvariga myndigheten ska säkerställa att test görs i enlighet med Socialstyrelsens och SWEDAC:s råd, riktlinjer och anvisningar för varje test.

text: Den slutliga bedömningen av ett testresultat ska göras av läkare som har särskild kompetens för detta och är fristående från totalförsvaret. Alkohol utandningsprov får dock bedömas direkt av hälso och sjukvårdspersonalen vid förbandet eller skolan.

text: Åtgärder vid positivt provresultat och om den totalförsvarspliktige vägrar

text: Den utbildningsansvariga myndigheten ska utreda om det kan antas att ett positivt testresultat beror på en engångsföreteelse eller på missbruk eller beroende. Myndigheten ska även utreda om övriga omständigheter i ärendet kan ha betydelse för den totalförsvarspliktiges fortsatta tjänstgöring.

text: Om det positiva testresultatet kan antas bero på en engångsföreteelse bör den totalförsvarspliktige fullgöra sin tjänstgöring om det inte finns särskilda skäl att avbryta den.

text: Vid konstaterat missbruk eller beroende ska den utbildningsansvariga myndigheten bedöma om tjänstgöringen ska avbrytas eller om den kan fortsätta. Om tjänstgöringen ska avbrytas ska myndigheten lämna ett beslutsunderlag till Totalförsvarets rekryteringsmyndighet. Myndigheten ska även överväga om socialtjänsten i den totalförsvarspliktiges hemkommun ska underrättas så att han eller hon får nödvändig vård och rehabilitering. Om myndigheten bedömer att socialtjänsten bör underrättas men den totalförsvarspliktige inte samtycker, ska myndigheten särskilt överväga om det finns grund enligt offentlighets- och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: att ändå underrätta socialtjänsten.

text: Om den totalförsvarspliktige har vägrat att genomföra ett drogtest ska den utbildningsansvariga myndigheten överväga om tjänstgöringen ska avbrytas.

text: Denna författning träder i kraft den 1 augusti 2017. Samtidigt upphävs Total försvarets pliktverks föreskrifter (TPVFS 2007:2) om drogtestning av totalförsvarspliktiga.

text: CHRISTINA MALM Jan Nyquist

type: foreskrift


title: Totalförsvarets rekryteringsmyndighets föreskrifter om upphävande av Totalförsvarets pliktverks föreskrifter (TPVFS 2010:1) om ändring i de författningar som beslutats av Totalförsvarets pliktverk(TRMFS 2017:5)

text: CHRISTINA MALM Jan Nyquist


fs: trvfs

publisher: Trafikverket

title: Trafiksäkerhetsverkets regler (1981:22) om klassificering

text: x 3 § I denna kungörelse användes följande beteckningar med nedan angiven bex tydelse. x x Beteckning Betydelse x x Bil Motorfordon som är försett med tre eller flera hjul eller medar eller x med band och som ej är att anse som motorcykel eller moped. Bilar x indelas i personbilar, lastbilar och bussar. x x Buss Bil som är inrättad för befordran av flera än åtta personer utöver x föraren, även om bilen dessutom är inrättad för annat ändamål. x x Cykel 1. Fordon som är avsett att drivas med tramp- eller vevanordning x och ej är lekfordon. x 2. Eldriven rullstol som föres av den åkande och är konstruerad x för en hastighet av högst 15 kilometer i timmen. x x Cykelkärra Fordon som är avsett att dragas av moped eller cykel och ej är sidx vagn. Tillkopplad cykelkärra anses dock ej som särskilt fordon. x x Efterfordon Till bil, traktor, motorredskap eller terrängmotorfordon kopplat x fordon som ej är släpfordon eller terrängsläp. x x Fordon Anordning på hjul, band, medar eller liknande som är inrättad för x färd på marken och ej löper på skenor. Fordon indelas i motor x drivna fordon, släpfordon, terrängsläp, efterfordon, sidvagnar, cykx lar, hästfordon och övriga fordon. x x Hästfordon Fordon som är förspänt med dragare. x x Lastbil Bil som ej är att anse som personbil eller buss. Lastbilar indelas i x lätta lastbilar och tunga lastbilar. x x Lekfordon Fordon som är avsett uteslutande för lek. x

text: 1) Ersätter kontrollnummer 2-388, 2-335, 2-003, 2-004, 2-009, 2-010, 2-200, 2-408, 2-015, 2-020, 2-405 och 2-025

text: Fordon 51-01

text: TSVFS 1981:22

text: x Lätt lastbil Lastbil med totalvikt av högst 3,5 ton. x x Lätt Motorcykel vars motor har en slagvolym av högst 125 kubikcentix motorcykel meter. x x Moped Sådant motorfordon x 1. på två hjul eller medar, med eller utan sidvagn, eller x 2. på tre hjul eller medar med en tjänstevikt, beräknad såsom för x moped, av högst 400 kilogram, x som är konstruerat för en hastighet av högst 30 kilometer i timmen x och endast med svårighet kan ändras till avsevärt högre hastighet x och som drives antingen av förbränningsmotor med en slagvolym x av högst 50 kubikcentimeter eller av elektrisk motor. x x Motorcykel 1. Motorfordon på två hjul eller medar, med eller utan sidvagn, x dock ej moped. x 2. Motorfordon på tre hjul eller medar med en tjänstevikt, beräkx nad såsom för motorcykel, av högst 400 kilogram, dock ej moped. x Motorcyklar indelas i lätta motorcyklar och tunga motorcyklar. x x Motordrivet Fordon som för framdrivande är försett med motor, dock ej flygfordon plan eller x fordon sådan eldriven rullstol som är att hänföra till cykel. x motordrivna fordon indelas i motorfordon, traktorer, motorredskap och x terrängmotorfordon. x x Motorfordon Motordrivet fordon som ej är terrängmotorfordon och som är inrättat x 1. huvudsakligen för att självständigt användas till person- eller godsbefordran, eller x 2. för annat ändamål än som anges under 1, om fordonet ej är att anse som traktor x eller. motorredskap. x Motorfordon indelas i bilar, motorcyklar och mopeder. x x Motor- Motordrivet fordon som är inrättat huvudsakligen som arbetsredx redskap skap och som är konstruerat för en hastighet av högst 30 kilometer x i timmen och endast med svårighet kan ändras till högre hastighet. x x Personbil Bil som är inrättad huvudsakligen för befordran av personer, dock x höst förare och åtta passagerare. x x Påhängs- Släpvagn som är inrättad för att genom tapp med vändskiva eller x vagn liknande anordning förenas med bil, traktor eller motorredskap och x som är så utförd att chassiet eller karosseriet vilar direkt på det x dragande fordonet. x x Sidvagn Fordon som är inrättat för att kopplas vid sidan av tvåhjulig motor x cykel, moped eller cykel. Tillkopplad sidvagn anses dock ej som x särskilt fordon. x x Släpfordon Fordon som är inrättat för koppling till bil, traktor eller motor x redskap och avsett för person- eller godsbefordran eller för att x bära anordning för drivande av bilen, traktorn eller motorredskax pet. Släpfordon indelas i släpvagnar och släpslädar. x x Släpsläde Släpfordon på medar. x x Släpvagn Släpfordon på hjul eller band. x x Tandem- Cykel som är inrättad för att drivas av två eller flera personer. x cykel x

text: x Terräng- Terrängmotorfordon och terrängsläp. x fordon x x Terräng- Motordrivet fordon som är inrättat huvudsakligen för att självstänx motorfordon digt användas till person- eller godsbefordran i terräng. x x Terrängsläp Fordon som är inrättat för att dragas av terrängmotorfordon och ej x är släpfordon. x x Traktor Motordrivet fordon som är inrättat huvudsakligen för att draga anx nat fordon eller arbetsredskap och som är konstruerat för en hasx tighet av högst 30 kilometer i timmen och endast med svårighet kan x ändras till högre hastighet. x x Transport- Cykel som är inrättad huvudsakligen för godsbefordran. x cykel x x Tung lastbil Lastbil med totalvikt över 3,5 ton. x x Tung motor- Motorcykel vars motor har en slagvolym som överstiger 125 kubik x cykel centimeter. x x Utrycknings- Fordon som i bilregistret är upptaget som utryckningsfordon. x fordon x x 4 § Kan det i fråga om ett visst fordon eller en viss fordontyp inte med ledning x av 3 § bestämmas till vilket slag av fordon som fordonet eller fordonstypen skall x höra, prövas frågan av trafiksäkerhetsverket. x Finns det skäl att hänföra ett visst fordon, en viss fordonstyp eller en viss grupp x av fordon till ett annat slag av fordon än som skulle bli fallet om 3 § tillämpades, x prövar trafiksäkerhetsverket frågan. x x 5 § Vad i denna kungörelse föreskrives för visst slag av fordon gäller i tillämpx liga delar även chassi till sådant fordon. x Vid tillämpningen av denna kungörelse anses styraxel för påhängsvagn som särx skild släpvagn. I stället för 22, 26, 28 och 29 §§ gäller dock vad trafiksäkerhetsverket x föreskriver.

text: . Fordon 51-01

text: TSVFS 1981:22

text: Kungörelsen (1952: 45) angående klassificeringen av vissa gaffeltruckar.

text: x Gaffeltruck - varmed förstås sådant med höj- och sänkbar godshållare försett x motordrivet fordon, som är byggt för att användas för lossning, lastning och stapling x gods ävensom för av dylikt albete föranledda korta transporter - skall x hänföras till motorredskap, därest fordonet är konstruerat för en hastighet av x högst 30 kilometer i timmen och endast med svårighet kan ändras till högre hasx tighet samt fordonet med hänsyn till sin konstruktion uppenbarligen icke är lämpat x för andra transporter än nyss angivits.

text: Kungörelsen (1954: 617) angående klassificeringen av så kallade stenröjningsvagnar.

text: x Stenröjningsvagn - varmed förstås motordrivet fordon, som dels är försett med x lyftanordning samt så kallad stenkorg eller annat för borttransport av sten lämpat x lastunderlag, vars längd, om detsamma utgöres av flak, icke överstiger 260 centix meter, och dels är konstruerat för en hastighet av högst 30 kilometer i timmen x samt endast med svårighet kan ändras till högre hastighet - skall, utan hinder av att x fordonet icke är inrättat huvudsakligen såsom arbetsredskap, hänföras till x motorredskap, därest fordonet uteslutande användes för stenröjnings- eller därmed x jämförliga arbeten och endast vid färd till eller från arbetsplats eller eljest tillfälligt x framföres på allmän väg, gata eller annan allmän plats, som är upplåten för allmän x samfärdsel.

text: Trafiksäkerhetsverkets regler

text: Trafiksäkerhetsverket föreskriver med stöd av

text: och

text: 104 §§

text: fordonskungörelsen (1972:595)

text: följande

text: 1, Motordrivna fordon

text: 1.1 Kombibilar Kan det med ledning av

text: 3 § fordonskungörelsen

text: (1972: 595) inte bestämmas om en så kallad kombibil skall klassificeras som personbil eller lastbil bör bilen hänföras till det fordonsslag som förrättningssökanden begär vid typ- eller registreringsbesiktning.

text: 1.2 Husbilar Bilar som permanent är försedda med ett karosseri inrättat som bostadsutrymme, så kallade husbilar, bör hänföras till fordonsslaget personbil om bilens totalvikt inte överstiger 3,5 ton.

text: 1.3 Traktordumprar och skotare x Fordon som är ledbart hopbyggda med en lastbärarenhet och utrustade med ram x styrning, så kallade traktordumprar och skotare, skall klassificeras som traktor x med tillkopplad släpvagn under förutsättning att fordonskombinationen är konx struerad för en hastighet av högst 30 kilometer i timmen och endast med svårighet x kan ändras till högre hastighet. Detta gäller oavsett på vilken enhet den drivande x motorn är placerad.

text: Fordon 51-01

text: TSVFS 1981:22

text: 1.4 Gränsle-, bygeltruckar och sidlastare x Motordrivna fordon som är försedda med höj- och sänkbar godshållare placerad mellan x hjulen eller på fordonets sida, så kallade gränsletruckar och bygeltruckar respektive x sidlastare, skall klassificeras som motorredskap under förutsättning att de är x konstruerade för en hastighet av högst 30 kilometer i timmen och endast med svårighet x kan ändras till högre hastighet.

text: 1.5 Hydrokoptrar x Luftpropellerdrivna fordon försedda med vattentätt skrov med medar och avsedda x att framföras på snö, is eller i vatten, så kallade hydrokoptrar, skall klassificeras x som terrängmotorfordon. Hydrokoptrar som används endast i vatten skall dock x inte anses som motordrivna fordon.

text: 2. Övriga fordon

text: 2.1 Tivolivagnar m m x Följande fordon skall kopplade till bil, traktor, motorredskap eller terrängmotor x fordon hänföras till fordonsslaget efterfordon.

text: x 1. Fordon inrättade som fundament för en isärtagbar tivolianordning - karusell x eller dylikt.

text: x 2. Fordon i ambulerande tivolirörelse eller liknande verksamhet vars påbyggnad x inrymmer elverk för annat än fordonets eget behov, manövercentral eller är inredd x för bostads- eller serviceändamål eller som personalutrymme.

text: x 3. Fordon vars påbyggnad är inrättad som nöjeslokal, lotteristånd, kiosk, handelsbod x eller verkstad.

text: x Som villkor gäller att med fordonet inte befordras annat gods än sådant som hör till x fordonets användningsområde eller det verksamhetsområde inom vilket fordonet x används.

text: 2.2 Bogseringsanordningar x Enaxliga fordon med vridbart ok, vilka är avsedda för bogsering av fordon genom x uppbärande av en av det bogserade fordonets axlar, skall kopplade till bil, traktor, x motorredskap eller terrängmotorfordon hänföras till fordonsslaget efterfordon.

text: 2.3 x Bagagehållare x Bagagehållare med stödhjul som är avsedda att användas på bil skall om de inte x är permanent kopplade till bilen hänföras till fordonsslaget släpvagn.

text: 2.4 Ofjädrade fordon x Till bil, traktor, motorredskap eller terrängmotorfordon kopplad x båttransportvagn x husvagn x kabelutläggningsvagn x tankvagn eller x vägvältsvagn x vilken inte är försedd med fjädringsanordning mellan hjul och chassi eller vars x fjädringsanordning på varaktigt sätt satts ur funktion, skall hänföras till fordons x slaget efterfordon.

text: Fordon 51-01

text: TSVFS 1981:22

text: 2.5 Efterfordon - släpvagnar x Efterfordon, som uppfyller för släpvagnar föreskrivna krav beträffande beskaffenx het och utrustning, skall hänföras till fordonsslaget släpvagn om förrättningssökanx den begär det vid typ- eller registreringsbesiktning.

text: 3. Undantag

text: 3.1 x Frågor om undantag från dessa regler prövas av trafiksäkerhetsverket.

text: Dessa regler träder i kraft den 1 juni 1981, då bladen 51-00-00-01, 51-01-01-01, 51-02-01-01, 51-02-02-01, 51-02-03-01, 51-02-07-01, 51-02-08-01, 51-02-09-01, 51-03-01-01, 51-04-03-01, 51-05-01-01, 51-10-01-01 och 51-11-01-01 i trafiksäkerhetsverkets Bestämmelser om fordon skall upphöra att gälla.

text: LARS PETERSON

text: Olof Eklund (Fordonsbyrån)


title:
Trafiksäkerhetsverkets regler (1983:91) om karosserier i vissa fall
(P 2-4 upphävda 1985-07-01 genom TSVFS 1985:63)

text: x Lastutrymmet skall vara funktionsdugligt. Detta innebär bl a att tillhörande delar x såsom flak, bankar, bommar, stöttor och lämmar skall vara hela och att x förekommande låsanordningar skall fungera.

text: x Banke skall vara förbunden med fordonets ram eller flak. Banke på släpvagn avsedd x att uppbära gemensam last med dragfordon skall vara rörlig i längsled. I sådant fall x skall banke på både bil och släpvagn vara vridbar.

text: 2. x Motorhuv och bagagelucka framtill på bil skall utöver låsanordningen ha spärr eller x annan anordning så att huven eller luckan inte kan öppnas av sig själv under x färd.

text: 3. x Om motorcykel inrättas för befordran av passagerare skall den ha tillräckligt x sittutrymme för två personer och lämpligt stöd för passagerarens fötter.

text: Kravet på tillräckligt sittutrymme anses uppfyllt om utrymmet är minst 0, 6 m långt.

text: 4. x Utan hinder av trafiksäkerhetsverkets regler om att solskydd i fordon skall vara x utfört av eller klätt med energiabsorberande material får s k make-up spegel finnas x på solskyddet.

text: Dessa regler träder i kraft den l januari 1984. Genom reglerna upphävs trafiksäkerhetsverkets bestämmelser och tillämpningsanvisningar om - motorcykelsadel (RF 10-01-05-01), - motorhuv (RF 10-01-13-01), - lastutrymme (RF 10-01-13-01), - personbilskarosserier (RF 10-03-01-01), - fastsättning av lastutrymme (RF 10-06-02-01), - tankfordon, specialtransporter (RF 10-07-02-01), - anbringande av extra godsutrymme på tankfordon (RF 10-07-02-01), - enaxlig släpvagns lämplighet för transport av flytande bränsle (RF 10-07- 03-01),

text: –––––––––––– Ersätter kontrollnummer 439, 832, 448, 338, 116, 118, 119, 122, 123, 713, 2-043 samt blad 10-00-00-01 i Regler om fordon.

text: Fordon 10-01 TSVFS 1983:91

text: - släpkärra med löstankar (RF 10-07-03-01), - speciella karosserier (RF 10-08-01-01), - motorcykelkarosserier (RF 10-09-01-01) och - registreringsbesiktning av tankfordon (RFK 54-04-01-01).

text: Genom reglerna upphävs också trafiksäkerhetsverkets bestämmelser i typbesiktningshandboken om - motorhuv (blad 8.2-30), - lastutrymme, punkterna 8.2.10.10.1.1 - 8.2.10.10.1.4 (blad 8.2-30), - tippanordning (blad 8.2-31), - förarplatsen (blad 8.3-10) och - passagerarutrymme, punkterna 8.3.10.2.1 och 8.3.10.2.2 (blad 8.3-10).

text: LARS PETERSON

text: Olof Eklund (Fordonsbyrån)


publisher: Vägverket

title: Vägverkets föreskrifter (1986:1) om färjning vid allmän färjled

text: ISSN 0283-2135


publisher: Trafiksäkerhetsverket

title: Trafiksäkerhetsverkets föreskrifter (1987:15) om högsta tillåtna hastighet för bil med tillkopplad vägmärkesvagn

text: 1 x Med vägmärkesvagn avses i dessa föreskrifter fordon som är x inrättat som bärare av och som stativ för vägmärken, markeringsx skärmar, trafiksignal eller lyktor som behövs vid vägarbeten. x Vägmärkesvagn skall hänföras till fordonsslaget efterfordon.

text: 2 x För bil med tillkopplad vägmärkesvagn, som i enlighet med x tidigare gällande regler försetts med trafiksäkerhetsverkets typ x godkännandenummer och bokstavskombinationen Skv, skall de i x

text: 66 § vägtrafikkungörelsen (1972:603)

text: angivna högsta hastigheterna x för obromsad släpvagn tillämpas.

text: 3 x Bil med tillkopplad vägmärkesvagn i annat fall än som sägs under 2 x får utan hinder av bestämmelserna i

text: 66 § vägtrafikkungörelsen

text: x (

text: ) i samband med transport till eller från vägarbete föras x med en hastighet av högst 70 kilometer i timmen. Undantaget x gäller under förutsättning x a) att fordonets bruttovikt inte överstiger en sjättedel av bilens x tjänstevikt, x b) att fordonet är försett med tillfredsställande fjädringsanordningar x mellan hjul och chassi samt x c) att fordonet uppfyller bestämmelserna i

text: 22 §

text: fordonskungörelx sen (

text: ) om utrustning för släpvagn som dras av bil med x avseende på däck, kopplingsanordning, baklyktor, stopplyktor, sidomarkeringslyktor, x reflexanordningar baktill och på sidan samt stänkskydd.

text: 4 x Vägmärkesvagn enligt dessa föreskrifter behöver inte föra LGF-skylt.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 september 1987, då reglerna (TSVFS 1981:65) högsta tillåtna hastighet för bil med tillkopplad vägmärkesvagn skall upphöra att gälla.

text: JAN BRANDBORN Dick Ivarsson (Trafikbyrån)

text: gotab Stockholm 1987 ISSN 0281-3653


title: Trafiksäkerhetsverkets föreskrifter (1987:16) om högsta tillåtna hastighet för bil med tillkopplad sand- eller saltspridare

text: 1 x Med sand- eller saltspridare avses i dessa föreskrifter fordon, vars x totalvikt inte överstiger 2000 kg, som är inrättat för koppling till bil x och avsett för spridning av sand eller salt. Sådant fordon skall x hänföras till fordonsslaget efterfordon.

text: 2 x Bil med tillkopplad sand- eller saltspridare får under färd till eller x frän väghållningsarbete och under sådant arbete föras med samma x hastighet som enligt

text: 66 § vägtrafikkungörelsen (1972:603)

text: gäller x för bil med tillkopplad släpvagn under förutsättning att efterforx donet uppfyller bestämmelserna i 22 § fordonskungörelsen x (

text: ) om utrustning för släpvagn som dras av bil med x avseende på däck, kopplingsanordning, körriktningsvisare, bak x lyktor, stopplyktor, sidomarkeringslyktor, reflexanordning bakx till eller på sidan samt stänkskydd.

text: 3 x Vid färd med sand-eller saltspridare behöver LGF-skylt inte föras x på fordonet.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 september 1987, då reglerna (TSVFS 1983:62) om högsta tillåtna hastighet för bil med tillkopplad sand- eller saltspridare skall upphöra att gälla.

text: JAN BRANDBORN

text: Dick Ivarsson (Trafikbyrån)

text: gotab Stockholm 1987 ISSN 02813653


title: Trafiksäkerhetsverkets föreskrifter (1988:17) om skolskjutsning

text: 1 Tidsplaner och färdvägar

text: 1.1 I tidsplaner bör anges tidigaste avgång från vissa hållplatser.

text: x Körtiden skall beräknas så att föraren kan att följa de x bestämmelser som gäller för trafiken och vidta behövliga x säkerhetsåtgärder. Vidare skall beaktas de ändringar i x siktförhållanden och väglag som kan uppkomma.

text: 1.2 Färdväg för skolskjuts bör inte läggas över skolgård. Om färdvägen läggs över en skolgård bör den avskiljas från de områden där eleverna uppehåller sig. Backning på skolgård och område i direkt anslutning till skolan bör förbjudas.

text: 2 Hållplatser

text: 2.1 Vid skola bör hällplats för skolskjuts läggas i direkt anslutning till skolområdet. Kan hållplats inte förläggas i direkt anslutning till skolområdet och måste eleverna därför korsa väg med livlig fordonstrafik, bör det eftersträvas att gångtunnel, gängbro eller signalreglerat övergångsställe anläggs.

text: 2.2 Om på- eller avstigning skall ske vid livligt trafikerad väg bör särskilt anordnad hållplats användas eller särskild hållplats för skolskjutsning anordnas.

text: 3 Samråd

text: Samråd enligt

text: 2 § 2 st förordningen (1970:340)

text: om skolskjutsning bör ske i god tid före varje läsårs början. Skolstyrelsen bör också samråda med dem som kommer att svara för skolskjutsningen, för äldraföreningar, trafiksäkerhetsnämnd eller motsvarande och rep-

text: TSVFS 1988:17

text: resentanter för skolskjutsförarna. Berör skolskjuts mer än en kommun bör samråd mellan skolstyrelserna i berörda kommuner.

text: 4 Undervisning, ordning

text: 4.1 Vid läsårets början bör hällas särskild genomgång med de elever som färdas till, och från skolan med skolskjuts, Genomgången bör omfatta trafiksäkerhets- och ordningsregler vid hållplats, vid på- och avstigning, under färden samt vid förflyttning till och från fordonet. Vidare bör lämnas räd och anvisningar om åtgärder och uppträdande i samband med ert eventuell olycka.

text: 4.2 Lärare, skolvärd eller vaktmästare bör svara för ordningen vid påoch avstigning vid skolan.

text: 5 Utmärkning av skolskjuts

text: 5.1 Om särskild utmärkning av fordon som används för skolskjutsning finns bestämmelser i föreskrifterna (TSVFS 1985:43) om anordningar för utmärkning av skolskjuts.

text: 5.2 Anordningar för utmärkning av skolskjuts bör användas även vid persontransport som inte är att anse som skolskjutsning om flerta let av passagerarna utgörs av skolelever. Som exempel på sådana transporter kan nämnas bad- och studieresor samt sådan transport . av skolbarn sent inrättas som linjetrafik för att bereda vuxna möj lighet att medfölja.

text: 5.3 x När fordon används för annat ändamål än för skolskjutsning eller x enligt 5.2 skall utmärkningsanordning vara borttagen, övertäckt x eller vänd.

text: 5.4 x På fordon som används för skolskjutsning skall blinklyktorna x tändas då det befinner sig cirka 100 meter frän den plats där det x skall stannas för på- eller avstigning. Blinklyktorna skall släckas x när fordonet befinner sig cirka 100 meter från den plats där påx eller avstigning skett.

text: 5.5 x Genomlyst skylt skall vara tänd vid skolskjutsning.

text: 6 Dörrlås

text: I

text: 15 § andra meningen förordningen (1970:340)

text: om skolskjutsning föreskrivs att dörr på vänster sida av fordonet ej skall kunna öpp nas av passagerare. En sådan konstruktion kan vara att dörrens låsanordning är försedd med spärr som i ett läge sätter inre låsvre 2 det eller motsvarande anordning ur funktion.

text: x Spärren skall ej vara åtkomlig när dörren är stängd.

text: TSVFS 1988:17

text: 7 Mellanvägg

text: x Skyddskåpa av plast som godkänts av trafiksäkerhetsverket för användning x som mellanvägg behöver inte tas bort vid skolskjutsning. 8 Bilbälte och särskild skyddsanordning 8.1 x Utan hinder av föreskrifterna i 5 § tredje stycket skolskjutsförordx ningen (

text: ) får personbil, som före den 1 januari 1989 god x känts vid registrerings- och lämplighetsbesiktning med sittplats x utan bilbälte, användas för skolskjutsning till den 1 augusti 1991 x om kommunen gett tillstånd till detta. 8.2 x Ett barn skall till och med det år varunder barnet fyller fem år istäl x let för eller tillsammans med bilbältet använda särskild skyddsanx ordning för barn. 8.3 x Bestämmelserna i 1.1 - 1.3, 2.1, 2.2, 3.5, 3.6 p 1 och 2, och 3.7 i x trafiksäkerhetsverkets föreskrifter (TSVFS 1988:7) om använ x dande av bilbälte och. särskild skyddsanordning gäller även vid x skolskjutsning. 9 Inspektion m m x Skolstyrelsen skall se till att bestämmelserna om skolskjutsning och styrelsens x direktiv efterlevs. 10 Undantag 10.1 x Åtgärd enligt 5.3 behöver inte vidtas x - under transportsträckor till och från skolskjutskörning x -vid transporter enligt 5.2 på sträcka där endast vuxna passagerare befordras. 10.2 x Undantag från dessa föreskrifter prövas av trafiksäkerhetsverket Dessa föreskrifter träder i kraft såvitt avser 8.2 den 1 augusti 1989 och i övrigt den 1 augusti 1988. Genom föreskrifterna upphävs föreskrifterna (TSVFS 1986:99) om skolskjutsning. LARS EGGERTZ Dick Ivarsson (Trafikbyrån)


title: Trafiksäkerhetsverkets föreskrifter (1989:77) om upphävande av vissa bestämmelser om vägmärken, trafiksignaler m m

text: 1) Ändrade genom TSVFS 1980:49, 1981:41, 1981:42, 1984:33, 1984:34, 1985:72 och 1986:55 2) Ändrade genom TSVFS 1987:14 3) Ändrade genom TSVFS 1982:130 ISSN 0281-3653

text: TSVFS 1989:77

text: x - föreskrifterna om vägvisning till tillfälliga arrangemang x 1.9.20.52 (införda på blad 1.9.20.52 - 1.9.20.52 C i x handboken Regler om vägmärken) x - reglerna (TSVFS 1983:3) om trafiksignaler, x flerfärgssignaler x - reglerna (TSVFS 1983:4) om trafiksignaler, x fordonssignaler x - reglerna (TSVFS 1983:5) om trafiksignaler, särskilda x cykelsignaler x - reglerna (TSVFS 1983:6) om trafiksignaler, gångsignaler x - reglerna (TSVFS 1983:7) om trafiksignaler, material x - reglerna (TSVFS 1983:8) om trafiksignaler, x kollektivtrafiksignaler x - reglerna (TSVFS 1983:9) om trafiksignaler, x körfältssignaler x - reglerna (TSVFS 1983:10) om signalanläggning vid x plankorsning x - reglerna (TSVFS 1983:11) om trafiksignaler, x signalanläggning x vid rörlig bro, färja, flygfält, utryckningsstation m m x - reglerna (TSVFS 1983:12) om trafiksignaler, x signalanläggning vid rörlig bro x - reglerna (TSVFS 1983:13) om trafiksignaler, x signalanläggning vid flygfält - reglerna (TSVFS x 1983:14) om trafiksignaler, signalanläggning vid x utryckningsstation x - reglerna (TSVFS 1983:15) om x trafiksignaler, signalanläggning x för påkallande av särskild uppmärksamhet och x - föreskrifterna (TSVFS 1986:39) om vägmärke 1.2.53, Stopp.

text: De upphävda föreskrifterna får efter den 1 april 1989 tillämpas på vägmärken som anbringats före denna dag. I fråga om trafiksignaler som tillverkats före den 1 januari 1992 finns övergångsbestämmelser i föreskrifterna (TSVFS 1989:62) om trafiksignaler, material.

text: LARS EGGERTZ

text: Dick Ivarsson (Trafikbyrån)

text: 4) Ändrade genom TSVFS 1984:97 5) Ändrade genom TSVFS 1984:96


title: Trafiksäkerhetsverkets föreskrifter (1990:23) om upphävande av vissa bestämmelser om vägmarkeringar

text: TSVFS 1990:23

text: De upphävda bestämmelserna gäller dock fortfarande för sådan vägmarkering som anbringats före den 1 juli 1990.

text: LARS EGGERTZ Dick Ivarsson (Trafikmiljöbyrån)


title: Trafiksäkerhetsverkets föreskrifter (1991:1) om undantag från kravet på kontrollbesiktning i vissa fall


title: Trafiksäkerhetsverkets föreskrifter (1992:41) om högsta tillåten hastighet för bil med tillkopplat reservkraftsaggregat

text: 1 x Med reservkraflsaggregat avses i dessa föreskrifter efter x fordon som är inrättat för koppling till bil och som är x avsett för elkraftproduktion till starkströmsanläggning vid x oförutsett avbrott i strömförsörjningen.

text: 2 x Bil med tillkopplat reservkraftsaggregat får under färd till x plats för elkraftproduktion föras med samma hastighet som x enligt

text: 66 § vägtrafikkungörelsen (1972:603)

text: gäller för bil x med en tillkopplad släpvagn.

text: 3 x Undantaget gäller under förutsättning

text: x a) att efterfordonet uppfyller bestämmelserna i 22 § for x

text: donskungörelsen (1972:595)

text: om utrustning för släpvagn x som dras av bil med avseende på däck, kopplingsanordx ning, körriktningsvisare, baklyktor, stopplyktor, sidornarx keringslyktor, reflexanordningar baktill och på sidan samt x stänkskydd.

text: x b) att efterfordonet uppfyller de krav på däck, kopplings x anordning, körriktningsvisare, baklyktor, stopplyktor, x sidomarkeringslyktor, reflexanordningar baktill och på x sidan samt stänkskydd som trafiksäkerhetsverket har bex slutat enligt bemyndigande i fordonskungörelsen x (

text: x c) att efterfordon som har en totalvikt över tre ton tilldelas x kopplingsklass enligt reglerna (TSVFS 1983:16) om koppx lingsklasser. I sådant fall får efterfordonet endast dras av x lastbil med motsvarande kopplingsklass enligt reglerna x (TSVFS 1983:18) om släpvagnar som fårdras av lastbilar x utan föregående kopplingsbesiktning.

text: x d) att föraren medför ett intyg från en särskild besiktning x vid riksprovplats (AB Svensk Bilprovning), som utvisar att x fordonet vid besiktningen uppfyllt kraven i 3 a-c. Intyget x skall vara utfärdat vid besiktning tidigast fjorton månader x före färden.

text: x e) att föraren har körkort med den behörighet som enligt x

text: körkortslagen (1977:477)

text: gäller för förande av bil och x släpvagn med totalvikt motsvarande reservkraftsaggregatets x vikt.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 oktober 1992.

text: PER ANDERS ÖRTENDAHL

text: Dick Ivarsson (Trafikmiljöbyrån)


title: Vägverkets föreskrifter (1994:37) om försöksverksamhet med nya symboler vid utmärkning av parkering vid stationer och hållplatser för kollektiva färdmedel


title: Vägverkets föreskrifter (1995:95) om försöksverksamhet med lokaliseringsmärke med samlingsnamn för destinationer med gemensamt vägval (samlingsmärke)

text: Dessa föreskrifter träder i kraft när de utkommit från trycket och gäller till utgången av år 1997. BENGT JÄDERHOLM Bengt Holmström

text: ISSN 0283-2135


title:
Förordning med särskilda bestämmelser om förarbehörighet
inom Luftfartsverkets brand- och räddningstjänst m.m

text: Denna förordning skall kungöra i Vägverkets författningssamling (VVFS). Förordningen träder i kraft den 1 februari 1996 då förordningen med särskilda bestämmelser inom Luftfartsverkets brand- och räddningstjänst m.m. (TSVFS 1983:61) skall upphöra att gälla. På regeringens vägnar

text: INES UUSMANN Anders Iacobaeus (Kommunikationsdepartementet)

text: ISSN 0283-2135


title: Förordning med särskilda bestämmelser om förarbehörighet inom räddningstjänsten

text: Denna förordning skall kungöras i Vägverkets författningssamling. Förordningen träder i kraft den 1 november 1996. På regeringens vägnar

text: ULRICA MESSING Anders Iacobaeus (Kommunikationsdepartementet)

text: ISSN 0283-2135


title: Vägverkets föreskrifter (1997:379) om statsbidrag till vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m m

text: Med regional kollektiv persontrafik avses trafik som inte endast bedrivs inom kommuncentrum/tätort. Ett allmänt kommunikationsbehov anses föreligga om den kollektiva persontrafiken bedrivs dagligen med turer enligt fastställd tidtabell eller till sådan knuten anropsstyrd trafik.

text: Till investeringar i väg- och gatuanläggningar för regional kollektiv persontrafik räknas byggande av markanläggningar för hållplatser, busstrafikleder m m samt infarts- och anslutningsparkeringar på vägar med annan väghållare än staten. På vägar med staten som väghållare svarar Vägverket för markanläggningen. Med markanläggning menas anläggning upp till och med slitlagerytan samt i förekommande fall belysningsanordning, räcken och liknande. Om en anläggning som betjänar regional kollektivtrafik även används för lokal kollektivtrafik som har koppling till den regionala trafiken, kan även den del av anläggningen som är avsedd för lokal kollektivtrafik vara bidragsgrundande.

text: Till investeringar i stationer, terminaler, vänthallar, väderskydd m m för regional kollektiv persontrafik samt vid flygplats med trafik som uppfyller ett allmänt kommunikationsbehov, räknas fasta anläggningar såsom byggnader och därtill erforderliga uppställningsytor m m samt informationssystem. Om en anläggning som betjänar regional kollektivtrafik även används för lokal kollektivtrafik som har koppling till den regionala trafiken, kan även den del av anläggningen som är avsedd för lokal kollektivtrafik vara bidragsgrundande.

text: ISSN 0283-2135

text: VVFS 1997:379

text: Bidrag kan delvis lämnas för kommersiella utrymmen och utrymmen för resgodshantering. Utrymmen för personal är bidragsgrundande endast om de är avsedda för trafikledning.

text: Spåranläggningar som avses anslutas till statens spåranläggningar ska byggas enligt de föreskrifter och allmänna råd som Banverket skulle ha tillämpat om anläggningen byggts i statlig regi.

text: Till investeringar i fartyg räknas fartyg för persontransporter alternativt kombinerade person- och godstransporter för regional kollektivtrafik.

text: Till investeringar i kajanläggningar för regional kollektivtrafik räknas bryggor, muddring m m i direkt anslutning till anläggningen. Muddring av farled räknas inte som bidragsgrundande åtgärd.

text: Till investeringar i kollektivtrafiken som ökar funktionshindrade resenärers tillgänglighet till den kollektiva persontrafiken räknas merkostnader vid handikappanpassning av kollektivtrafikfordon, terminaler, hållplatser eller andra anläggningar i anslutning till dessa. Detta gäller även befintliga anläggningar utmed det statliga vägnätet. Medlen får också användas för investeringar inom informationsområdet som underlättar funktionshindrades resor.

text: Till investeringar i kommunala gator och vägar för att höja bärigheten räknas ombyggnad av väg, gata och bro etc. Åtgärderna skall ingå i vägsystem som upplåts för BK1-laster.

text: Till investeringar i flygplatser, med annan huvudman än staten, räknas rullbanor och stråk. Även inflygningshjälpmedel och uppställningsplats för flygplan, tillfartsvägar och angöringsytor kan räknas in i bidragsunderlaget.

text: Till investeringar för att förbättra miljö och trafiksäkerhet på det kommunala väg- och gatunätet räknas främst åtgärder mot vägtrafikbuller samt åtgärder för säkrare trafik för oskyddade trafikanter.

text: VVFS 1997:379

text: Nya beläggningar eller hastighetsdämpande åtgärder får inte räknas in i den bidragsgrundande kostnaden för bulleråtgärder.

text: Till investeringarna enligt 2-9 §§ får i begränsad omfattning även räknas sådant byggande som, utan att ingå i det egentliga objektet, är direkt föranlett av detta.

text: Bidrag till anläggning enligt 2-10 §§ kan lämnas för kostnader vid nybyggnation, reinvestering eller förvärv. Bidrag för hyreskostnader till anläggning enligt 3 och 5 §§ kan lämnas om trafikhuvudman hyr anläggningen enligt kontrakt som sträcker sig över minst sju år. Som investeringskostnad räknas i sådant fall normalt sju års hyreskostnad.

text: För att en åtgärd enligt 2-10 §§ skall komma ifråga för statsbidrag krävs att effekter redovisats mot samtliga målområden trafiksäkerhet, miljö och tillgänglighet. Respektive trafikverk har att bedöma om de samlade effekterna är sådana att bidrag kan lämnas.

text: Bidrag lämnas till kostnader för mark och intrångsersättning och övrig skada enligt bestämmelser i fjärde kapitlet

text: expropriationslagen (1972:719)

text: . Inom detaljplanelagt område där kommun är huvudman för allmän plats gäller bestämmelser enligt plan- och

text: bygglagen (1987:10)

text: Endast kostnader för mark och intrångsersättning som avser sådan fastighet eller del av fastighet som tas i anspråk för byggnadsobjekt är bidragsgrundande. Om det finns särskilda skäl kan ersättning för skada på fastighet som inte ingår i byggnadsobjekt räknas in i den bidragsgrundande kostnaden.

text: Förvaltningskostnader

text: Den bidragsgrundande förvaltningskostnaden beräknas schablonmässigt till 12 % av summan av investeringskostnaden och kostnaden för mark. När arbeten upphandlas på totalentreprenad skall förvaltningskostnaden beräknas till 6 % av investeringskostnaden och kostnaden för mark.

text: VVFS 1997:379

text: Handläggning

text: Trafikhuvudman och kommun skall i anslutning till upprättande av länsplaner för regional transportinfrastruktur göra framställan om godkännande av omfattning och principutformning för de objekt som beräknas inrymmas de fyra första åren i planen. Framställan, som skall innehålla tillämpliga uppgifter enligt bilaga 1 till dessa föreskrifter, skall lämnas till Vägverket alternativt Banverket, Luftfartsverket respektive Sjöfartsverket i de fall när dessa skall godkänna underlaget enligt 9 § förordningen om statsbidrag till vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m m. Objekten skall godkännas av respektive trafikverk till sin omfattning och principutformning innan den regionala planen fastställs av länsstyrelse alternativt regionalt självstyrelseorgan. Principgodkännande m m av objekt som bedöms inrymmas de sex sista åren i planen får prövas vid nästa planeringsomgång. För åtgärdspaket som ingår i planen skall godkännande av omfattning och principutformning ske av åtgärdspaket alternativt i detta ingående objekt i anslutning till den årliga verksamhetsplaneringen. Framställan skall innehålla tillämpliga uppgifter enligt bilaga 2 till dessa föreskrifter.

text: De objekt som skall ingå i planens åtgärdspaket fastställs av Vägverket i samband med den årliga verksamhetsplaneringen utifrån framställningar från trafikhuvudman och kommun. Detta skall ske efter samråd med länsstyrelse respektive regionalt självstyrelseorgan.

text: Efter begäran från trafikhuvudman eller kommun skall, i anslutning till den tidpunkt investeringsobjektet påbörjas, trafikverk enligt 9 § förordningen om statsbidrag till vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m m, besluta om preliminärt bidragsunderlag och bidragsbelopp om inte detta gjorts tidigare. Begäran skall innehålla en bekräftelse på eventuella justeringar som gjorts i samråd med Vägverket, Banverket, Luftfartsverket eller Sjöfartsverket. Bidragsunderlaget justeras med hänsyn till kostnadsutvecklingen. Det preliminära bidragsbeloppet utbetalas av Vägverket allteftersom arbetet fortgår. Återstående 10 % av det preliminära bidragsbeloppet betalas ut först efter det att trafikverk, enligt 9 §

text: VVFS 1997:379

text: förordningen om statsbidrag till vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m m, avsynat objektet och därefter fastställt slutligt bidragsunderlag och bidragsbelopp.

text: Den kostnad som tagits upp i bidragsunderlaget för ett investeringsobjekt får inte öka med mer än 20 % i förhållande till den kostnad som tagits upp i länsplanen för regional transportinfrastruktur. Om kostnaden ökar med mer än 20 % skall trafikhuvudmannen eller kommunen välja något av följande alternativ eller en kombination av dessa: Alt 1 Objektets omfattning och/eller principutformning ändras så att kostnadsökningen inte överstiger 20 %. Nyttan av objektet får dock ej gå förlorad. Alt 2 Trafikhuvudman eller kommun svarar för den del av kostnaden som överstiger 20 procents kostnadsökning. Alt 3 Objektet omprövas vid nästa planeringsomgång.

text: Har oförutsedda tilläggsarbeten utförts under byggtiden och är arbetena av väsentlig omfattning kan trafikhuvudmannen eller kommun, i samband med anmälan om avsyning, begära jämkning av det preliminära bidragsunderlaget. Jämkning får ske endast om trafikhuvudmannen eller kommunen, under byggtiden informerat trafikverk enligt 9 § förordningen om statsbidrag till vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m m.

text: Överensstämmer utförandet med tidigare godkänd omfattning och principutformning skall resterande bidrag utbetalas av Vägverket sedan beslut om slutligt bidragsbelopp och eventuell jämkning fattats av trafikverk enligt 9 § förordningen om statsbidrag till vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m m.

text: Tidigareläggning

text: Vägverket, Banverket, Luftfartsverket respektive Sjöfartsverket kan lämna tillstånd att tidigarelägga investeringsobjekt. I normalfallet lämnas sådant tillstånd endast för objekt som är inplacerade under de fyra första åren i en fastställd länsplan för regional transportinfrastruktur. Om tillstånd skall lämnas för objekt som ligger senare i plan krävs att objektet är godkänt vad avser omfattning och principutformning. Om ett objekt tidigareläggs innebär detta inte att objektet ges en annan prioritering i planen.

text: VVFS 1997:379

text: Undantag

text: Föreligger särskilda skäl får undantag från dessa föreskrifter medges av Vägverket efter samråd med Banverket, Luftfartsverket och Sjöfartsverket.

text: _________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den dag föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket i Vägverkets författningssamling varvid Vägverkets föreskrifter (

text: VVFS 1993:19

text: ) om statsbidrag till vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m m skall upphöra att gälla. Föreskrifterna tillämpas första gången på de länsplaner som upprättas och fastställs för åren 1998 - 2007.

text: JAN BRANDBORN

text: Anne-Marie Snäll

text: VVFS 1997:379

text: Bilaga 1 till föreskrifterna (

text: VVFS 1997:379

text: Uppgifter för godkännande av omfattning och principutformning för namngivna objekt

text: •= Kortfattad projektbeskrivning •= Redovisning av trafikfördelning mellan regional och lokal samt för flygplats mellan bidragsgrundande trafik och övrig trafik •= Planritning för objektets geografiska avgränsning •= Ritning över eventuella andra åtgärder exempelvis angränsande vägnät eller spår •= Objektets utformning, typsektioner för väg/spår •= Terminalytors storlek för respektive användningsområde •= Terminalytors storlek för personal, gods och kommersiell användning •= Körfält, busskörfält, gång- och cykelbanor etc. •= Parkeringsytors användning exempelvis taxi eller kommersiell verksamhet •= Kostnad för investeringen, exklusive moms •= Kostnad för mark, intrångsersättning och övrig skada •= Förvaltningskostnader •= Åtgärdens betydelse för att stärka kollektivtrafikens konkurrenskraft •= Redovisning av effekter trafiksäkerhet, miljö och tillgänglighet enligt bilaga 2 •= Har upphandlingen gjorts som total eller generalentreprenad •= Redovisning av hyreskostnad när bidraget skall beräknas med utgångspunkt från detta •= Vid åtgärd enligt

text: 2 § 7. förordningen (1988:1017)

text: om statsbidrag till vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m m, en redovisning av att samordning skett mellan trafikförsörjningsplan för den lokala och regionala linjetrafiken för persontransporter och trafikförsörjningsplan för färdtjänst och riksfärdtjänst

text: VVFS 1997:379

text: Bilaga 2 till föreskrifterna (

text: VVFS 1997:379

text: Uppgifter för godkännande av omfattning och principutformning för objekt i åtgärdspaket

text: Allmänt

text: •= Kortfattad projektbeskrivning •= Kostnad för investeringen, exklusive moms

text: Trafiksäkerhetsåtgärder

text: •= Klassificering av aktuell väg/gata enligt principerna i dokumentet ”Säkrare trafikmiljö i tätort” •= Döda och skadade före och efter åtgärd uppdelat på alla oskyddade trafikanter och barn •= Övriga effekter

text: Miljö

text: •= Bullervärden före och efter åtgärd •= Övriga effekter •= Antal utsatta boende, i 5 dBA - intervaller

text: Handikappanpassning

text: •= Kategori av, och om möjligt antal, funktionshindrade som efter åtgärd erhållit ökad tillgänglighet till kollektivtrafiken •= Redovisning av att samordning skett mellan trafikförsörjningsplan för den lokala och regionala linjetrafiken för persontransporter och trafikförsörjningsplan för färdtjänst och riksfärdtjänst •= Övriga effekter


title: Vägverkets föreskrifter (1998:111) om registreringsbesiktning i samband med inmontering av alkolås

text: Dessa föreskrifter gäller registreringsbesiktning av personbil som utrustats med alkolås enligt lagen (

text: ) om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse. Besiktningen skall vara begränsad och endast omfatta kontroll av alkolåsets funktion, kalibrering och installation samt fastställande av de uppgifter som skall föras in i registreringsunderlaget. Fordonets tjänstevikt skall anses oförändrad.

text: För att bilen skall godkännas vid registreringsbesiktningen skall alkolåset uppfylla de krav som sägs i 1 § Vägverkets föreskrifter (

text: VVFS 1998:110

text: Vid besiktningen skall företes 1. intyg som styrker vad som sägs i 2 §. Intyget skall vara utfärdat av tillverkaren av alkolåset eller av den som hyr ut alkolåset, 2. intyg om att alkolåset installerats enligt alkolåstillverkarens anvisningar, och därvid bedöms inte negativt påverka övriga system i fordonet. Intyget skall vara utfärdat av den som har installerat alkolåset.

text: Vid registreringsbesiktningen skall

text: 45 § första stycket fordonskungörelsen (1972:595)

text: inte tillämpas.

text: Vid registreringsbesiktning efter demontering av alkolåset skall ingen annan kontroll göras än vad som behövs för att fastställa de uppgifter som skall föras in i registreringsunderlaget.

text: Beträffande begränsad registreringsbesiktning i andra fall finns bestämmelser i Trafiksäkerhetsverkets föreskrifter (TSVFS 1988:25) om begränsad registreringsbesiktning. ISSN 0283-2135

text: VVFS 1998:111

text: ___________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 februari 1999. JAN BRANDBORN Lars Bergfalk


title: Vägverkets föreskrifter (1998:36) om avvikelse från bestämmelser om färg på vägmärken

text: Vägmärken som behövs för att ge tillfällig anvisning för trafik och som utförs med lysande text och symboler får, i enlighet med vad som sägs i 2-6 §§, sättas upp med avvikelse från bestämmelserna i

text: vägmärkesförordningen (1978:1001)

text: om vägmärkenas färg.

text: Varningsmärken får ha vit lysande symbol på mörk botten. Bården skall vara röd och lysande.

text: Förbudsmärken får ha vit lysande symbol på mörk botten. Bården skall vara röd och lysande. Detsamma gäller eventuellt förekommande röda symboler.

text: Påbudsmärken och anvisningsmärken får ha symbol och bård som är vit och lysande på mörk botten.

text: Lokaliseringsmärken får ha symbol och text som är vit lysande på mörk botten.

text: Tilläggstavla som anbringas under märke enligt 2-4 §§ skall ha vit lysande text på mörk botten. Bården skall vara lysande i samma färg som vägmärkets bård.

text: ISSN 0283-2135

text: VVFS 1998:36

text: Vägmärken och tilläggstavlor enligt 2-6 §§ får sättas upp endast efter medgivande av chefen för Vägverkets enhet för sektors- och myndighetsuppgifter eller den han utser. Ett medgivande får innehålla villkor för märkenas tekniska utförande och funktion.

text: ______________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 1998 och gäller till utgången av år 2002.

text: JAN BRANDBORN

text: Lars Bergfalk


title: Vägverkets föreskrifter (1998:37) om försöksverksamhet med symboler på varningsmärken

text: För att upplysa om kö som kan innebära fara för vägtrafikanter får på försök användas följande märke. Märket skall vara utfört som varningsmärke enligt bestämmelserna i 2 § Vägverkets föreskrifter (

text: VVFS 1998:36

text: ) om avvikelse från bestämmelser om färg på vägmärken.

text: Märke enligt 1 § får sättas upp endast efter medgivande av chefen för Vägverkets enhet för sektors- och myndighetsuppgifter eller den han utser. Ett medgivande får innehålla villkor för försöket.

text: JAN BRANDBORN

text: Lars Bergfalk

text: ISSN 0283-2135


title: Förordning om ändring i förordningen (VVFS 1996:1) med särskilda bestämmelser om förarbehörighet inom Luftfartsverkets brand- och räddningstjänst m m

text: Inom en enhet för räddningsinsatser vid en flygplats som har godkänts enligt

text: 6 kap. 9 § första stycket luftfartslagen (1957:297)

text: får tunga lastbilar och släpfordon föras av den som tjänstgör där enligt

text: 4 kap.

text: lagen (

text: ) om totalförsvarsplikt och som har körkort med behörigheten B och ett av Luftfartsverket utfärdat förarbevis för fordonet. Beviset skall medföras under färd. Körning som ingår i utbildningen för att få förarbeviset anses som övningskörning enligt

text: körkortslagen (1998:488)

text: . ____________

text: Denna förordning skall kungöras i Vägverkets författningssamling (VVFS). Förordningen träder i kraft den 1 oktober 1998.

text: På regeringens vägnar

text: ANNIKA ÅHNBERG

text: Björn Hansson (Kommunikationsdepartementet)

text: ISSN 0283-2135