fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2001:33) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om Statens jordbruksverks prövning och godkännande av växtsorter, av de i bilaga 1 till

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: angivna arterna av lantbruks- och köksväxter, för intagning i den officiella svenska sortlistan. Bestämmelser om godkännande av bevarandesorter av lantbruksväxter för intagning i den officiella svenska sortlistan finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2009:66

text: ) om godkännande av bevarandesorter av lantbruksväxter och om produktion och saluföring av utsäde av sådana sorter. Sorter (inavelslinjer och hybrider) som uteslutande är avsedda som komponenter till hybridsorter behöver endast godkännas för intagning i sortlistan, om utsäde av dessa sorter ska saluföras under sin sortbenämning. Jordbruksverket kan besluta om intagning i sortlistan även av sorter av andra arter än de som anges i

text: första stycket

text: SJVFS 2009:86

type: stycke

type: paragraf

text: Ansökan

type: rubrik

text: En ansökan om intagning i sortlistan ska ges in till Jordbruksverket, som föranstaltar om provning i enlighet med 4 och 6 §§. Ansökan ska göras på ett formulär som tillhandahålls av Jordbruksverket. Den ska vara Jordbruksverket tillhanda senast vid den tidpunkt som fastställs av verket. Vid ansökan om intagning i sortlistan ska även ett förslag till sortbenämning lämnas in.

text: Jfr kommissionens genomförandedirektiv

text: av den 4 december 2014 om ändring av direktiven

text: och

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/53/EG

text: respektive

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/55/EG

text: vad gäller vilka egenskaper som minst ska ingå i undersökningar samt minimikraven för utförandet av undersökningar av vissa sorter av arter av lantbruksväxter och köksväxter (EUT L 349, 5.12.2014, s. 38, Celex 32014L0349). 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2014:13

text: Av ansökan ska framgå om en ansökan om godkännande har gjorts även i ett annat EES-land eller i Schweiz. I sådant fall ska detta land anges liksom om ansökan bifallits där. (

text: SJVFS 2005:88

text: Förutsättningar för godkännande

text: Jordbruksverket fattar beslut om godkännande av en sort för intagning i sortlistan på grundval av resultat från officiell provning enligt 4 och 6 §§, inhämtande av uppgifter om tillstånd för utsläppande på marknaden enligt 9 §, godkännande för användning som livsmedel eller foder enligt 10 § andra stycket samt om sorten har en sortbenämning som efter kungörande kan godkännas av Jordbruksverket i enlighet med 11 §. (

text: SJVFS 2005:88

text: En sort kan godkännas för intagning i sortlistan om: 1. Sorten är särskiljbar, vilket betyder att den, oavsett om det ursprungliga materialet från vilken den framställts uppkommit genom naturligt urval eller genom växtförädlingsarbete, klart går att skilja, med avseende på ett eller flera viktiga kännetecken, från alla andra sorter som är kända inom EES eller Schweiz enligt definitionen i 5 §. Kännetecknen hos en sort ska vara klart identifierbara och möjliga att beskriva noggrant. Om det vid Jordbruksverkets prövning visar sig att två eller flera anmälda sorter inte är särskiljbara från varandra ska den sort, för vilken ansökan först har givits in, ha företräde. 2. Sorten är tillräckligt enhetlig, vilket betyder att de plantor den består av, med mycket få avvikelser, är likartade eller genetiskt identiska vad beträffar alla i sammanhanget väsentliga kännetecken. Hänsyn ska härvid tas till växtarters skilda reproduktionssystem. 3. Sorten är stabil, vilket betyder att den efter upprepad förökning i enlighet med den av förädlaren angivna förökningsmetoden, i fråga om sina väsentliga kännetecken fortsatt överensstämmer med sortbeskrivningen. (

text: SJVFS 2005:88

text: För att en sort ska anses som känd inom EES eller i Schweiz, ska den vid tidpunkten för ingivandet av ansökan om en ny sorts godkännande vara 1. intagen i den gemensamma sortlistan över arter av lantbruksväxter eller i den gemensamma sortlistan över arter av köksväxter, 2. godkänd för certifiering och saluföring i ett EES-land eller i Schweiz men ännu inte intagen i någon av de gemensamma sortlistorna enligt punkt 1, eller 3. godkänd för certifiering i ett annat land utanför EES än Schweiz. En sort ska även anses känd inom EES och Schweiz när en ansökan om godkännande har lämnats in i Sverige, i något annat EES-land eller i Schweiz vid den tidpunkt som anges i första stycket. En sort ska dock inte anses som känd inom EES eller i Schweiz om de i första och andra styckena angivna förutsättningarna inte längre gäller i något EES-land eller i Schweiz, vid den tidpunkt då ett beslut om godkännande av den nya sorten fattas. (

text: SJVFS 2004:24

text: En sort kan godkännas för intagning i sortlistan om den har ett tillfredsställande odlings- och bruksvärde, som grundar sig på resultat som framkommit vid ett till-

text: 3 Med EES avses Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, vilket utgörs av Europeiska unionen (EU) och de länder inom Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som undertecknat avtalet om det europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

text: räckligt antal officiella värdeprovningsförsök under minst två år. Dessa försök ska utföras på ett sådant sätt att minst följande egenskaper hos sorten kan bedömas 1. avkastningsförmåga, 2. resistens mot växtskadegörare, 3. hur sorten reagerar på faktorer i den fysiska miljön, samt 4. kvalitetsegenskaper. De metoder som använts för att bedöma egenskaperna ska anges i samband med redogörelsen för resultaten. En sorts odlings- och bruksvärde ska anses som tillfredsställande om dess egenskaper som helhet, vid en jämförelse med andra sorter som är intagna i sortlistan, visar ett klart framsteg i minst ett bestämt geografiskt område vad gäller odlingen, utnyttjandet av den skördade varan eller av produkter som framställs av den. Vid bedömningen får Jordbruksverket bortse från enstaka mindre goda egenskaper hos sorten om dessa uppvägs av andra överlägsna sådana. Jordbruksverket får vid sin prövning ta hänsyn även till andra provningsresultat som kan tillmätas betydelse vid bedömningen. Intagning i sortlistan får nekas om odlingen av en sort kan medföra hälsofara för människor, djur eller växter. (

text: SJVFS 2005:88

text: För köksväxtsorter utom rotcikoria ska, om upprätthållaren begär det, anges om utsäde av en godkänd sort endast får saluföras som standardutsäde, genom att det i sortlistan anges att det är fråga om en s.k. ”b-sort”. För sådana sorter får resultaten från inofficiella undersökningar och kunskap som erhållits genom praktiska odlingserfarenheter beaktas vid Jordbruksverkets prövning. (

text: SJVFS 2007:36

text: Kravet på prövning av en sorts odlings- och bruksvärde enligt 6 § omfattar inte 1. grässorter som, enligt sökandes försäkran, ska användas för annat ändamål än foder, 2. sorter, vilkas utsäde är avsett att saluföras endast a) i Schweiz eller i ett annat EES-land än Sverige, och detta land har godkänt sorten såvitt avser dess odlings- och bruksvärde, eller b) i ett annat land utanför EES än Schweiz, 3. sorter (inavelslinjer och hybrider) som uteslutande är avsedda som komponenter till hybridsorter som uppfyller de krav som anges i 4 §, 4. sorter av köksväxtarter, med undantag av rotcikoria, samt 5. sorter av arter som avses i 1 § fjärde stycket. (

text: SJVFS 2007:36

text: En sort, som är eller innehåller en sådan genetiskt modifierad organism som avses i

text: 13 kap. 4 § miljöbalken

text: , får endast godkännas för intagning i sortlistan under förutsättning att ett tillstånd för utsläppande på marknaden finns enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken

text: eller att ett godkännande för utsläppande på marknaden finns som uppfyller kraven om ömsesidigt erkännande enligt

text: 3 kap. 43 § förordningen (2002:1086)

text: om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön. För provning i Sverige enligt 4 och 6 §§ av en sådan sort som avses i första stycket fordras tillstånd för avsiktlig utsättning enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken

text: . Uppgift om att en sort som tagits in i sortlistan är genetiskt modifierad ska framgå av sortlistan. (

text: SJVFS 2004:24

text: Om en sort ska användas i livsmedel eller foder enligt definitionerna i artiklarna

text: och

text: i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet , får sorten inte vara skadlig för människors eller djurs hälsa vid avsiktlig konsumtion för att kunna godkännas för intagning i sortlistan. Om material från en sort är avsett att användas i livsmedel som omfattas av

text: artikel 3

text: , eller i foder som omfattas av

text: artikel 15

text: , i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003

text: om genetiskt modifierade livsmedel och foder , ska ett godkännande enligt nämnda förordning finnas för denna användning för att sorten ska kunna godkännas för intagning i sortlistan. (

text: SJVFS 2004:24

text: Jordbruksverket tillämpar vid sin prövning av sortbenämningens lämplighet

text: artikel 63 i rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994

text: om gemenskapens växtförädlarrätt samt

text: kommissionens förordning (EG) nr 637/2009 av den 22 juli 2009

text: om tillämpningsföreskrifter beträffande lämpligheten hos sortbenämningar för 7 arter av lantbruks- och köksväxter . Om en sortbenämning senare skulle befinnas olämplig, kan Jordbruksverket återkalla godkännandet och förelägga upprätthållaren att föreslå en annan benämning för godkännande. Jordbruksverket kan bestämma att den ursprungliga benämningen under en viss tid ska användas som tilläggsnamn. (

text: SJVFS 2009:86

text: Provningens utförande

text: Provningen av en sorts särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet ska utföras av Jordbruksverket eller av en myndighet i ett annat EES-land, Schweiz eller ett tredjeland om provningen enligt Jordbruksverkets beslut kan jämställas med provning som utförs här i landet. När det gäller sorter av de arter som anges i bilaga 1 ska provningen utföras enligt de provningsriktlinjer för respektive art som utfärdats av förvaltningsrådet för Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO). Provningen av sorter av de arter som anges i bilaga 2 ska utföras enligt de provningsriktlinjer som fastställts av Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV). Samtliga sortegenskaper enligt riktlinjerna i bilaga 1 ska användas, respektive alla egenskaper som märkts med en asterisk (*) i de riktlinjer som anges i bilaga 2, om inte observation av en viss egenskap är omöjlig genom att en annan egenskap uttrycks, eller en viss egenskap inte kommer till uttryck på grund av de miljöförhållanden under vilka provningen utförs. Provningen av sorter av övriga arter ska utföras enligt de riktlinjer som Jordbruksverket fastställer. Provningen av en sorts odlings- och bruksvärde utförs genom Sveriges lantbruksuniversitets försorg. Provningen kan kortas i de fall ett officiellt provningsresultat från ett EES-land, Schweiz eller ett tredjeland finns och då detta resultat enligt Jordbruksverket kan jämställas med provning som utförts här i landet.

text: EGT L 31, 1.2.2002, s. 1 (Celex 32002R0178). 5 EUT L 268, 18.10.2003, s. 1 (Celex 32003R1829). 6 EGT L 227, 1.9.1994, s. 1 (Celex 31994R2100). 7 EUT L 191, 23.7.2009, s. 10 (Celex 32009R0637).

text: Sökanden ska tillhandahålla utsäde eller förökningsmaterial av en sort som anmälts till provning, i den mängd och av den kvalitet som den provande myndigheten begär. De myndigheter som utför provning enligt första eller fjärde stycket ska årligen informera sökanden om de preliminära provningsresultaten. (

text: SJVFS 2005:88

text: Sortlistan

text: Jordbruksverket kungör beslut om intagning i eller uttagning ur sortlistan, förnyat godkännande för en sort liksom andra ändringar av betydelse. Övriga EESländer, Europeiska kommissionen och Schweiz ska underrättas om dessa beslut och om ingivna, återkallade och avslagna ansökningar samt om förslag till sortbenämningar. För varje ny sort ska en kort beskrivning av sorten bifogas. Underrättelsen till kommissionen utgör en anmälan till EU:s gemensamma sortlista för arter av lantbruksväxter respektive för arter av köksväxter . (

text: SJVFS 2009:86

text: Jordbruksverket publicerar årligen den officiella svenska sortlistan, som för varje sort ska innehålla 1. sortens benämning, om denna är en kod ska det särskilt framgå 2. namnet på den som är ansvarig för upprätthållandet av sorten och dennes eventuella ombud i landet, 3. tidpunkten för sortens intagning i sortlistan, 4. tidpunkten när sortgodkännandets giltighetstid löper ut, 5. eventuell synonym sortbenämning som används i ett annat EES-land eller i Schweiz, 6. förbehåll som gäller för en sådan sort som avses i 8 § första stycket punkt 2 (exportsort), 7. uppgift om eventuell förlängd period enligt 16 § fjärde stycket för saluföring och certifiering av en sort vars giltighetsperiod löpt ut, samt 8. uppgift om att en sort är genetiskt modifierad. För sorter av raps och rybs ska det framgå om de är dubbellåga (00), dvs. har påvisats producera frö med en högsta glukosinolathalt på 25 µmol/g vid en vattenhalt på 9 %, bestämd i enlighet med EN ISO 9167-1:1995, och högst 2 % erukasyra av det totala innehållet av fettsyra, bestämt i enlighet med EN ISO 5508:1995. För en grässort, som är avsedd för annat ändamål än foder, får det anges i sortlistan om sorten vid officiell provning i Sverige har bedömts ha ett tillfredsställande odlings- och bruksvärde. (

text: SJVFS 2005:88

text: Jordbruksverket ska för varje godkänd sort sammanställa dokumentation som innehåller en sortbeskrivning och de uppgifter som legat till grund för intagningen i sortlistan. Denna dokumentation ska lämnas till övriga EES-länder, Schweiz och kommissionen om så begärs. Jordbruksverket ska bevara referensprov av godkända sorter för efterkontroll. (

text: SJVFS 2005:88

text: 8 Kommissionen publicerar de gemensamma sortlistorna i Europeiska unionens officiella tidning (EUT).

text: Giltighetstid för sortgodkännande

text: Ett godkännande är giltigt fram till utgången av det tionde kalenderåret efter det år då sorten godkändes för intagning i sortlistan. Ett godkännande kan därefter förnyas med 10 år i taget, under förutsättning att sorten enligt Jordbruksverkets bedömning odlas i tillräcklig omfattning, eller bör bibehållas i syfte att bevara de växtgenetiska resurserna, och att den fortfarande uppfyller kraven på särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet. En ansökan om förnyat godkännande ska ges in till Jordbruksverket senast två år före godkännandetidens utgång. Jordbruksverket ska i sortlistan ange om en ansökan om förnyat godkännande givits in. Skulle ansökan inte vara slutbehandlad vid tioårsperiodens utgång, får Jordbruksverket tillfälligt förlänga godkännandets giltighetstid till dess ett beslut om förnyat godkännande är fattat. Om en sorts giltighet löpt ut utan att förnyelse begärts eller erhållits, eller sortgodkännandet av annan anledning återkallats, ska den tas ut ur sortlistan. Certifiering och saluföring av förökningsmaterial av en sort, som godkänts enligt dessa eller tidigare föreskrifter, får dock ske till och med den 30 juni det tredje året efter giltighetens utgång. Om upprätthållaren önskar använda sig av denna möjlighet ska det meddelas till Jordbruksverket, senast innan sortgodkännandets giltighetstid löper ut. Annars kan denna möjlighet inte utnyttjas. En sådan förlängd period ska framgå av sortlistan. (

text: SJVFS 2005:88

text: Övriga bestämmelser

text: Den som är ansvarig för en sorts upprätthållande ska 1. svara för att sorten upprätthålls enligt vedertaget bruk för upprätthållande av sorten, 2. föra och bevara anteckningar om förökning av sorten, att användas för kontroll av upprätthållandet. I anteckningarna ska även ingå uppgifter som omfattar generationerna före basutsäde eller motsvarande kategori, samt 3. på anmodan av Jordbruksverket ta ut och sända in prov av förökningsmaterial för kontroll. Sådant prov kan även tas ut officiellt. Upprätthållande kan ske i ett annat EES-land, Schweiz eller i ett tredjeland vars kontroll av upprätthållande av sorter av ministerrådet har bedömts vara likvärdig med upprätthållande inom EU . (

text: SJVFS 2005:88

text: Jordbruksverket återkallar ett godkännande och tar ut en sort ur sortlistan om 1. det efter provning visar sig att sorten inte längre är särskiljbar, tillräckligt enhetlig eller stabil, eller 2. den som är ansvarig för upprätthållandet av sorten begär det, såvida inte upprätthållandet tillgodoses av någon annan. (

text: SJVFS 2005:88

text: 9 Se

text: rådets beslut 2005/834/EG av den 8 november 2005

text: om likvärdighet av kontroller i vissa tredjeländer av förfaranden för upprätthållande av sorter och om ändring av beslut

text: (EUT L 312, 29.11.2005, s. 51, Celex 32005D0834).

text: Jordbruksverket får återkalla ett godkännande och ta ut en sort ur sortlistan 1. om bestämmelserna i dessa föreskrifter inte följs, 2. om upprätthållaren trots uppmaning inte ställer nödvändigt förökningsmaterial till förfogande för efterkontroll, 3. om upprätthållaren trots uppmaning inte betalar förfallna avgifter i angiven tid, eller 4. om intagningen i sortlistan skett på oriktiga grunder. (

text: SJVFS 2005:88

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 31 december 2015. 2. Äldre föreskrifter gäller för provningar av en sort enligt 12 § av de i bilaga 1 eller 2 angivna arterna, som har påbörjats före den 1 januari 2016.

text: LEIF DENNEBERG

text: Anna Pettersson (Regelenheten)

text: SJVFS 2015:27

text: Bilaga 1

text: Arter för vilka provningsriktlinjer (”Protocol for Distinctness, Uniformity and Stability Tests”) för respektive art har utfärdats av förvaltningsrådet för Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO). Protokollen finns tillgängliga på CPVO:s webbplats (www.cpvo.europa.eu).

text: Lantbruksväxter

text: Art Protokoll CPVO:s beslutsdatum

text: Durumvete TP/120/3 19 mars 2014 Engelskt rajgräs TP/4/1 23 juni 2011 Finsvingel, finbladig fårsvingel TP/67/1 23 juni 2011 Fodermajs TP/2/3 11 mars 2010 Fårsvingel TP/67/1 23 juni 2011 Hampa TP/276/1 28 november 2012 Havre, rödhavre TP/20/1 6 november 2003 Hybridrajgräs TP/4/1 23 juni 2011 Hårdsvingel TP/67/1 23 juni 2011 Italienskt rajgräs TP/4/1 23 juni 2011 Korn TP/19/3 21 mars 2012 Nakenhavre TP/20/1 6 november 2003 Potatis TP/23/2 1 december 2005 Raps TP/36/2 16 november 2011 Ris TP/16/2 21 mars 2012 Råg TP/58/1 31 oktober 2002 Rågvete TP/121/2 rev.1 16 februari 2011 Rödsvingel TP/67/1 23 juni 2011 Skuggsvingel TP/67/1 23 juni 2011 Solros TP/81/1 31 oktober 2002 Spånadslin, oljelin TP/57/2 19 mars 2014 Styvt rajgräs TP/4/1 23 juni 2011 Större hårdsvingel TP/67/1 23 juni 2011 Vete TP/3/4 rev.2 16 februari 2011 Westerwoldiskt rajgräs TP/4/1 23 juni 2011 Ärt TP/7/2 11 mars 2010

text: Köksväxter

text: Art Protokoll CPVO:s beslutsdatum

text: Aubergin, äggplanta TP/117/1 13 mars 2008 Blekselleri TP/82/1 13 mars 2008 Blomkål TP/45/2 11 mars 2010 Blomsterböna TP/9/1 21 mars 2007 Bondböna TP/Broadbean/1 25 mars 2004 Broccoli TP/151/2 21 mars 2007

text: Brysselkål TP/54/2 1 december 2005 Böna (buskböna, störböna, brun böna) TP/12/4 27 februari 2013 Chilipeppar, paprika TP/76/2 21 mars 2007 Endiviasallat, Witlofcikoria TP/173/1 25 mars 2004 Escarolesallat, friséesallat TP/118/3 19 mars 2014 Fänkål TP/183/1 25 mars 2004 Grönkål TP/90/1 16 februari 2011 Gräslök TP/198/1 1 april 2009 Gurka (slanggurka, druvgurka) TP/61/2 13 mars 2008 Kardon, kronärtskocka TP/184/2 27 februari 2013 Kålrabbi TP/65/1 25 mars 2004 Lök (Cepa-gruppen) TP/46/2 1 april 2009 Melon TP/104/2 21 mars 2007 Morot, fodermorot TP/49/3 13 mars 2008 Persilja TP/136/1 21 mars 2007 Piplök TP/161/1 11 mars 2010 Pumpa, squash TP/119/1 rev. 19 mars 2014 Purjolök TP/85/2 1 april 2009 Rotcikoria TP/172/2 1 december 2005 Rotselleri TP/74/1 13 mars 2008 Rädisa, trädgårdsrättika TP/64/2 27 februari 2013 Rödbeta (inklusive Cheltenhambeta) TP/60/1 1 april 2009 Rödkål TP/48/3 16 februari 2011 Salladskål TP/105/1 13 mars 2008 Sallat TP/13/5 16 februari 2011 Savojkål TP/48/3 16 februari 2011 Schalottenlök TP/46/2 1 april 2009 Sockermajs, popmajs TP/2/3 11 mars 2010 Sparris TP/130/2 16 februari 2011 Spenat TP/55/5 27 februari 2013 Tomat TP/44/4 rev. 27 februari 2013 Tomatgrundstammar TP/294/1 19 mars 2014 Vattenmelon TP/142/2 19 mars 2014 Vintersallat TP/75/2 21 mars 2007 Vitkål TP/48/3 16 februari 2011 Vitlök TP/162/1 25 mars 2004 Ärt (märgärt, spritärt, sockerärt) TP/7/2 11 mars 2010 (

text: SJVFS 2015:27

text: Bilaga 2

text: Arter för vilka provningsriktlinjer (”Test Guidelines”) för respektive art har fastställts av Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV). Riktlinjerna finns tillgängliga på UPOV:s webbplats (www.upov.int).

text: Lantbruksväxter

text: Art Riktlinjernas nr UPOV:s beslutsdatum

text: Alaskagräs TG/180/3 4 april 2001 Blålupin TG/66/4 31 mars 2004 Blålusern TG/6/5 6 april 2005 Bomull TG/88/6 4 april 2001 Brunven TG/30/6 12 oktober 1990 Foderbeta TG/150/3 4 november 1994 Fodervicker TG/32/7 20 mars 2013 Gullupin TG/66/4 31 mars 2004 Hundäxing TG/31/8 17 april 2002 Jordnöt TG/93/4 9 april 2014 Krypven TG/30/6 12 oktober 1990 Kålrot TG/89/6 rev. 4 april 2001 + 1 april 2009 Kärringtand TG 193/1 9 april 2008 Lusern TG/6/5 6 april 2005 Oljerättika TG/178/3 4 april 2001 Plattlosta TG/180/3 4 april 2001 Rajsvingel TG/243/1 9 april 2008 Rybs TG/185/3 17 april 2002 Rödklöver TG/5/7 4 april 2001 Rödven TG/30/6 12 oktober 1990 Rörsvingel TG/39/8 17 april 2002 Safflor TG/134/3 12 oktober 1990 Sojaböna TG/80/6 1 april 1998 Sorghum TG/122/3 6 oktober 1989 Storven TG/30/6 12 oktober 1990 Timotej TG/34/6 7 november 1984 Turftimotej TG/34/6 7 november 1984 Vallmo TG/166/4 9 april 2014 Vitklöver TG/38/7 9 april 2003 Vitlupin TG/66/4 31 mars 2004 Vitsenap TG/179/3 4 april 2001 Åkerböna TG/8/6 17 april 2002 Ängsgröe TG/33/7 9 april 2014 Ängssvingel TG/39/8 17 april 2002

text: 11 Ändringen innebär bl.a. att hampa, trädgårdsrättika och tomatgrundstammar flyttas från bilaga 2 till bilaga 1 och får nya protokollnummer.

text: Köksväxter

text: Jättepumpa (inklusive vinterpumpa) TG/155/4 rev. 28 mars 2007 + 1 april 2009 Mangold TG/106/4 31 mars 2004 Rabarber TG/62/6 24 mars 1999 Sallatscikoria TG/154/3 18 oktober 1996 Rova (inklusive majrova) TG/37/10 4 april 2001 Svartrot TG/116/4 24 mars 2010 ( ).

type: foreskrift


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2010:79) om bevarandesorter och amatörsorter av köksväxter

text: Dessa föreskrifter innehåller regler för godkännande av bevarandesorter respektive amatörsorter av de köksväxtarter som anges i bilaga 1, samt för produktion och saluföring av utsäde av sådana sorter.

text: Grundläggande bestämmelser

text: Grundläggande bestämmelser om certifiering m.m. av utsäde finns i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: , i

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: samt i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:24

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av köksväxter.

text: Definitioner

text: De termer som används i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: har samma betydelse i dessa föreskrifter. I dessa föreskrifter förstås med bevarandesort: en lantsort eller en annan sort, som även kan vara förädlad, som är naturligt anpassad till de lokala och regionala betingelserna i Sverige och som hotas av genetisk utarmning, lantsort: en uppsättning populationer eller kloner av en växtart som är naturligt anpassade till betingelserna i sin region, amatörsort: köksväxtsorter som saknar reellt värde för kommersiell odling men som har utvecklats för att odlas under särskilda omständigheter. En sort ska anses

text: Jfr kommissionens genomförandedirektiv

text: av den 4 december 2014 om ändring av direktiven

text: och

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/53/EG

text: respektive

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/55/EG

text: vad gäller vilka egenskaper som minst ska ingå i undersökningar samt minimikraven för utförandet av undersökningar av vissa sorter av arter av lantbruksväxter och köksväxter (EUT L 349, 5.12.2014, s. 38, Celex 32014L0349). 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2013:37

text: vara utvecklad för att odlas under särskilda omständigheter om den har utvecklats för att odlas under särskilda jordbrukstekniska eller klimatiska förhållanden eller särskilda markförhållanden, genetisk utarmning: gradvis förlust av genetisk mångfald mellan och inom populationer eller sorter av samma art, eller reducering av den genetiska basen för en art till följd av mänskligt agerande eller miljöförändringar, samt ursprungsregion: den region som bevarandesorten traditionellt har odlats i och som den är naturligt anpassad till. Om inte annat specifikt anges för en bevarandesort anses Sverige utgöra ursprungsregionen.

text: GODKÄNNANDE AV SORTER

text: Godkännande av bevarandesorter

text: För att en lantsort eller en annan sort ska kunna godkännas som bevarandesort ska följande villkor vara uppfyllda. 1. Sorten ska ha ett godkänt resultat som särskiljbar, enhetlig och stabil från en officiell provning, eller uppfylla de krav på särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet som framgår av bilaga 2. 2. Sorten ska vara av intresse för bevarandet av de växtgenetiska resurserna, genom att den är bedömd som bevarandevärd i första hand enligt de kriterier för bevarande som har ställts upp inom Programmet för odlad mångfald (POM). 3. Sorten får inte vara intagen i EU:s gemensamma sortlista som annat än bevarandesort. Om sorten tidigare har varit intagen i den gemensamma sortlistan får den inte godkännas som bevarandesort förrän minst två år har passerat sedan den togs ut ur den gemensamma sortlistan eller inte längre fick saluföras. 4. Sorten får inte vara skyddad av nationell växtförädlarrätt eller gemenskapens växtförädlarrätt och inte heller vara föremål för en ansökan om växtförädlarrätt. 5. Sorten ska upprätthållas i sin ursprungsregion. Om Jordbruksverket beslutar att godkänna sorten tas den in i den svenska sortlistan och markeras som en sort vars utsäde antingen har certifierats som ”certifikatutsäde av en bevarandesort” eller kontrollerats som ”standardutsäde av en bevarandesort”. En sådan sort ska införas i EU:s gemensamma sortlista över arter av köksväxter som en ”bevarandesort vars utsäde ska certifieras i enlighet med

text: artikel 10 i kommissionens direktiv 2009/145/EG

text: eller kontrolleras i enlighet med

text: artikel 11 i det direktivet

text: ”. Sorter som endast kan kontrolleras som standardutsäde av en bevarandesort införs i EU:s gemensamma sortlista över arter av köksväxter som en ”bevarandesort vars utsäde ska kontrolleras i enlighet med

text: artikel 11 i kommissionens direktiv 2009/145/EG

text: Ansökan ska göras på blankett som Jordbruksverket fastställer. Ansökan ska omfatta en beskrivning av sorten och uppgift om sortbenämningen. Om det finns fler än en sortbenämning för sorten ska detta anges tillsammans med historiska belägg för dessa. Ansökan ska, om så begärs, åtföljas av ett utsädesprov för Jordbruksverkets kontroll av sortens identitet. Utsädesprovet ska tas ut och hanteras på sådant sätt som Jordbruksverket beslutar.

text: Om en sortbenämning inte varit känd före den 25 maj 2000 ska den uppfylla kraven i

text: kommissionens förordning (EG) nr 637/2009 av den 22 juli 2009

text: om tillämpningsföreskrifter beträffande lämpligheten hos sortbenämningar för arter av lantbruks- och köksväxter . Detsamma gäller om sortbenämningen varit känd före 25 maj 2000, men kränker tredje parts äldre rätt som är skyddad enligt

text: artikel 2 i den förordningen

text: Godkännande av amatörsorter

text: För att en amatörsort ska kunna godkännas som sådan ska följande villkor vara uppfyllda. 1. Sorten ska ha ett godkänt resultat som särskiljbar, enhetlig och stabil från en officiell provning, eller uppfylla de krav på särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet som framgår av bilaga 2. 2. Sorten får inte vara intagen i EU:s gemensamma sortlista som annat än amatörsort. Om sorten tidigare har varit intagen i den gemensamma sortlistan får den inte godkännas som amatörsort förrän minst två år har passerat sedan den togs ut ur den gemensamma sortlistan eller inte längre fick saluföras. 3. Sorten får inte vara skyddad av nationell växtförädlarrätt eller gemenskapens växtförädlarrätt och inte heller vara föremål för en ansökan om växtförädlarrätt. Om Jordbruksverket beslutar att godkänna sorten tas den in i den svenska sortlistan och markeras som en amatörsort vars utsäde endast har kontrollerats som ”standardutsäde av en amatörsort”. En sådan sort ska införas i EU:s gemensamma sortlista över arter av köksväxter som en ”amatörsort vars utsäde ska kontrolleras i enlighet med

text: artikel 26 i kommissionens direktiv 2009/145/EG

text: artikel 2 i den förordningen

text: VILLKOR FÖR PRODUKTION OCH SALUFÖRING AV UTSÄDE

text: Produktion av utsäde av bevarandesorter

text: Utsäde av en bevarandesort får endast produceras i ursprungsregionen.

text: Utsäde som används för vidare uppförökning ska härstamma från utsäde som producerats på så sätt att sorten upprätthålls enligt vedertaget bruk.

text: EUT L 191, 23.7.2009, s.10, Celex 32009R0637.

text: När den som saluför utsäde av en bevarandesort också producerar utsädet, ska storlek och plats för utsädesodlingen anmälas till Jordbruksverket. Anmälan ska göras senast 14 dagar före produktionssäsongens start så att tillsyn av utsädesodlingen kan genomföras i den utsträckning Jordbruksverket anser nödvändig. Om det på grundval av anmälningarna är sannolikt att de högsta tillåtna arealerna enligt bilaga 1 av en bevarandesort kommer att överskridas, får varje berörd producent endast saluföra den kvantitet som Jordbruksverket tilldelar under respektive produktionssäsong. (

text: SJVFS 2015:28

text: Villkor för saluföring av utsäde av bevarandesorter

text: En bevarandesort måste vara godkänd och intagen på den svenska sortlistan innan utsäde av sorten får saluföras.

text: Genom undantag från Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:24

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av köksväxter kan utsäde av en bevarandesort saluföras som ”certifikatutsäde av en bevarandesort” eller ”kontrollerat standardutsäde av en bevarandesort” utan att ha varit föremål för officiell undersökning. Detta förutsätter att utsädet ändå uppfyller de krav på kvalitet, sundhet och ogräsförekomst som framgår av dessa föreskrifter, bortsett från kravet på minsta sortrenhet. Utsädet ska dock ha godtagbar sortrenhet.

text: Analyser ska göras av att utsädet uppfyller kraven i 14 §. Analyserna ska göras på prov från homogena partier. Analyserna ska utföras i enlighet med de metoder som föreskrivs av International Seed Testing Association (ISTA) förutom i fråga om vad som där rekommenderas i fråga om minsta provvikt. ISTAs rekommedationer i fråga om minsta provvikt framgår av bilaga 1a i

text: SJVFS 1994:24

text: . Reglerna om högsta partivikt för utsäde framgår av Jordbruksverkets föreskrifter (

text: SJVFS 1994:24

text: Utsädet får endast saluföras i förseglade förpackningar. Förpackningarna ska förseglas på ett sådant sätt att de inte kan öppnas utan att förseglingen skadas eller synlig åverkan uppkommer på etiketten eller själva förpackningen. Förpackningarna ska märkas med en leverantörsetikett enligt vad som framgår av bilaga 3 eller med en påtryckt eller påstämplad text med samma information.

text: Utsäde av en bevarandesort får endast saluföras i sin ursprungsregion.

text: Den högsta kvantitet utsäde som får saluföras i Sverige per år av en bevarandesort får inte överstiga den mängd som behövs för att producera köksväxter på det antal hektar som framgår av bilaga 1.

text: EUT L 361, 9.12.2004, s. 21, Celex 32004D0842.

text: Villkor för saluföring av utsäde av amatörsorter

text: En amatörsort behöver inte vara godkänd i Sverige men måste vara godkänd och intagen på EU:s gemensamma sortlista som en amatörsort.

text: SJVFS 1994:24

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av köksväxter kan utsäde av amatörsorter saluföras som ”kontrollerat standardutsäde av en amatörsort” utan officiell undersökning. Detta förutsätter att utsädet ändå uppfyller de krav på kvalitet, sundhet och ogräsförekomst som framgår av dessa föreskrifter, bortsett från kravet på minsta sortrenhet. Utsädet ska dock ha godtagbar sortrenhet.

text: Analyser ska göras av att utsädet uppfyller kraven i 20 §. Analyserna ska utföras i enlighet med de metoder som föreskrivs av International Seed Testing Association (ISTA) förutom i fråga om vad som där rekommenderas i fråga om minsta provvikt. ISTAs rekommedationer i fråga om minsta provvikt framgår av bilaga 1a i

text: SJVFS 1994:24

text: SJVFS 1994:24

text: Den högsta nettovikt per förpackning utsäde som får saluföras i Sverige per år av en amatörsort framgår av bilaga 4.

text: Gemensamma bestämmelser om rapportering, efterkontroller och tillsyn

text: Den som saluför utsäde av en bevarandesort eller en amatörsort ska för varje produktsäsong rapportera sin sålda kvantitet till Jordbruksverket.

text: Jordbruksverket kontrollerar genom stickprovskontroller att kvaliteten på utsäde på marknaden uppfylls.

text: Vid tillsyn över att villkoren för produktion och saluföring följs uppmärksammas särskilt sorten och kvantiteterna samt, i fråga om utsäde av bevarandesorter, platsen för utsädesproduktionen.

text: Denna författning träder i kraft den 31 december 2015.

text: LEIF DENNEBERG Anna Pettersson (Regelenheten)

text: Bilaga 1

text: Förteckning över köksväxtarter, tekniska frågeformulär från Gemenskapens växtsortmyndighet (CPVO) eller Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV) i de fall sådana finns, samt den maximala arealen för odling av varje bevarandesort.

text: Gröda / Art Vetenskapligt Frågeformulär Högsta antal

text: (se www.cpvo.europa.eu

text: namn hektar för

text: respektive www.upov.int)

text: produktion av köksväxt per bevarandesort

text: Lök, Allium cepa L. CPVO-TQ 046 Cepa-gruppen = schalottenlök - Cepa-gruppen 40 - Aggregatum- Aggregatumgruppen gruppen = 20 Piplök Allium fistulosum L. CPVO-TQ 161 10 Purjolök Allium porrum L. CPVO-TQ 085 20 Vitlök Allium sativum L. CPVO-TQ 162 20 Gräslök Allium CPVO-TQ 198 10 schoenoprasum L. Dansk körvel Anthriscus 10 cerefolium (L.) Hoffm. Blekselleri, Apium graveolens CPVO-TQ 082 10 rotselleri L. (Blekselleri), CPVO-TQ 074 (Rotselleri) Sparris Asparagus CPVO-TQ 130 10 officinalis L. Rödbeta Beta vulgaris L. CPVO-TQ 060 20 (inklusive (Rödbeta, inklusive Cheltenhambeta), Cheltenhambeta) mangold UPOV-TG/106 (Mangold) Grönkål, Brassica oleracea CPVO-TQ 090 40 blomkål, L. (Grönkål), broccoli, CPVO-TQ 045 brysselkål, (Blomkål), savojkål, CPVO-TQ 151 vitkål, (Broccoli), rödkål, CPVO-TQ 054 kålrabbi (Brysselkål), CPVO-TQ 048 (Savojkål, Vitkål, Rödkål), CPVO-TQ 065 (Kålrabbi)

text: Rova (inklusive Brassica rapa L. UPOV-TG/37 40 majrova och (Majrova) salladskål) CPVO-TQ 105 (Salladskål) Chilipeppar, Capsicum annuum CPVO-TQ 076 40 paprika L. Friséesallat Cichorium endivia CPVO-TQ 118 10 Escarolesallat L. Endiviasallat Cichorium intybus CPVO-TQ 173 40 eller witlof- L. (endiviasallat eller cikoria, witlof-cikoria), sallatscikoria, UPOV-TG/154 rotcikoria (sallatscikoria), CPVO-TQ 172 (rotcikoria) Vattenmelon Citrullus lanatus CPVO-TQ 142 20 (Thunb.) Matsum. et Nakai Melon Cucumis melo L. CPVO-TQ 104 40 Druvgurka, Cucumis sativus L. CPVO-TQ 061 20 slanggurka Jättepumpa Cucurbita maxima UPOV-TG/155 40 (inklusive Duch. vinterpumpa) Pumpa, squash Cucurbita pepo L. CPVO-TQ 119 20 Kardon, Cynara cardunculus CPVO-TQ 184 40 kronärtskocka L. Fodermorot, Daucus carota L. CPVO-TQ 049 40 morot Fänkål Foeniculum vulgare CPVO-TQ 183 20 Mill. Sallat Lactuca sativa L. CPVO-TQ 013 40

text: Persilja Petroselinum CPVO-TQ 136 10 crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill Blomsterböna Phaseolus CPVO-TQ 009 10 coccineus L. Buskböna, Phaseolus vulgaris CPVO-TQ 012 40 störböna L. Märgärt, Pisum sativum L. CPVO-TQ 007 40 sockerärt, (partim) spritärt

text: Rädisa, Raphanus sativus L. CPVO-TQ 064 10 trädgårdsrättika Rabarber Rheum UPOV-TG/62 10 rhabarbarum L. Svartrot Scorzonera UPOV-TG/116 10 hispanica L. Tomat Solanum CPVO-TQ 044 40 lycopersicum L. Tomat- Solanum CPVO-TQ 294 10 grundstammar lycopersicum L. ×

text: Solanum

text: habrochaites S. Knapp & D.M. Spooner; Solanum

text: lycopersicum L. × Solanum

text: peruvianum (L.) Mill.; Solanum lycopersicum L. ×

text: Solanum

text: cheesmaniae (L. Ridley) Fosberg Aubergin, Solanum melongena CPVO-TQ 117 20 äggplanta L. Spenat Spinacia oleracea CPVO-TQ 055 20 L. Vintersallat Valerianella locusta CPVO-TQ 075 10 (L.) Laterr. Bondböna Vicia faba L. CPVO-TQ 40 (partim) Broadbean/1 Popmajs, Zea mays L. CPVO-TQ 002 10 sockermajs (partim)

text: SJVFS 2015:28

text: Bilaga 2

text: Krav för särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet

text: För sorter som saknar en officiell provning av särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet ska följande uppgifter lämnas för att säkerställa identifiering:

text: 1. En beskrivning av sorten enligt de tekniska frågeformulär som anges i bilaga 1 till dessa föreskrifter, så att sortens särskiljbarhet och stabilitet kan bedömas. Saknas sådana formulär ska sorten beskrivas på sådant sätt som Jordbruksverket beslutar.

text: 2. Sortens enhetlighet bedöms utifrån provningsriktlinjerna för respektive art som anges i bilaga 1 respektive bilaga 2 till Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2001:33

text: ) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan. Undantag från riktlinjerna är att, när enhetligheten bestäms, accepteras upp till 10 % plantor av klart avvikande typ i kontrollparceller med normal planttäthet.

text: 3. All information från odlingar och observationer av sorten som har gjorts, även från egen förökning och användning.

text: Bilaga 3

text: Märkningskrav för utsäde av bevarandesorter

text: 1. Texten "EG:s regler och standarder". 2. Namn och adress på den som ansvarar för märkningen eller personens identifieringsnummer. 3. Förseglingsåret uttryckt på följande sätt: ”förseglad …” (år), eller året för den sista provtagningen för den senaste grobarhetsanalysen, uttryckt på följande sätt: ”provtaget …” (år). 4. Art 5. Bevarandesortens benämning. 6. Texten ”certifikatutsäde av en bevarandesort” eller ”standardutsäde av en bevarandesort”. 7. Ursprungsregion. 8. Partiets referensnummer som tilldelats av den person som ansvarar för anbringandet av etiketterna. 9. Deklarerad netto- eller bruttovikt eller deklarerade frön. 10. Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, anges typ av kemisk behandling eller tillsats samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten.

text: Märkningskrav för utsäde av amatörsorter

text: 1. Texten "EG:s regler och standarder". 2. Namn och adress på den som ansvarar för märkningen eller personens identifieringsnummer. 3. Förseglingsåret uttryckt på följande sätt: ”förseglad …” (år), eller året för den sista provtagningen för den senaste grobarhetsanalysen, uttryckt på följande sätt: ”provtaget …” (år). 4. Art 5. Sortens benämning. 6. Texten ”amatörsort” 7. Partiets referensnummer som tilldelats av den person som ansvarar för anbringandet av etiketterna. 8. Deklarerad netto- eller bruttovikt eller deklarerade frön. 9. Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, anges typ av kemisk behandling eller tillsats samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten.

text: Bilaga 4

text: Förteckning över köksväxtarter och högsta nettovikt per förpackning som får saluföras.

text: Gröda / Art Vetenskapligt namn Högsta nettovikt per förpackning (g)

text: Lök Allium cepa L. 25 Schalottenlök - Cepa-gruppen - Aggregatum-gruppen Piplök Allium fistulosum L. 25 Purjolök Allium porrum L. 25 Vitlök Allium sativum L. 25 Gräslök Allium schoenoprasum L. 5 Dansk körvel Anthriscus cerefolium (L.) 25 Hoffm. Blekselleri Apium graveolens L. 5 Rotselleri Sparris Asparagus officinalis L. 5 Rödbeta (inklusive Beta vulgaris L. 25 Cheltenhambeta) Mangold Grönkål Brassica oleracea L. 5 Blomkål Broccoli Brysselkål Savojkål Vitkål Rödkål Kålrabbi Rova (inklusive majrova Brassica rapa L. 25 och salladskål) Chilipeppar, paprika Capsicum annuum L. 5 Friséesallat Cichorium endivia L. 5 Escarolesallat Endiviasallat eller Cichorium intybus L. 5 witlof-cikoria Sallatscikoria Rotcikoria Vattenmelon Citrullus lanatus (Thunb.) 5 Matsum. et Nakai Melon Cucumis melo L. 5 Druvgurka Cucumis sativus L. 25 Slanggurka Jättepumpa (inklusive Cucurbita maxima 25 vinterpumpa) Duchesne Pumpa, squash Cucurbita pepo L. 25

text: Kardon Cynara cardunculus L. 5 Kronärtskocka Fodermorot Daucus carota L. 25 Morot Fänkål Foeniculum vulgare Mill. 5 Sallat Lactuca sativa L. 25 Persilja Petroselinum crispum 25 (Mill.) Nyman ex A. W. Hill Blomsterböna Phaseolus coccineus L. 250 Buskböna Phaseolus vulgaris L. 250 Störböna Märgärt Pisum sativum L. (partim) 250 Sockerärt Spritärt Rädisa Raphanus sativus L. 25 Trädgårdsrättika Rabarber Rheum rhabarbarum L. 5 Svartrot Scorzonera hispanica L. 25 Tomat Solanum lycopersicum L. 5 Aubergin, äggplanta Solanum melongena L. 5 Spenat Spinacia oleracea L. 250 Vintersallat Valerianella locusta (L.) 25 Laterr. Bondböna Vicia faba L. (partim) 250 Popmajs Zea mays L. (partim) 250 Sockermajs


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om ekologisk produktion och kontroll av ekologisk produktion

text: Grundläggande bestämmelser om ekologisk produktion och kontroll av ekologisk produktion finns i a)

text: rådets förordning (EG) nr 834/2007 av den 28 juni 2007

text: om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av förordning

text: (EEG) nr 2092/91

text: b)

text: kommissionens förordning (EG) nr 889/2008 av den 5 september 2008

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: rådets förordning (EG) nr 834/2007

text: om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter med avseende på ekologisk produktion, märkning och kontroll c) lagen (

text: ) om kontroll av ekologisk produktion, d) förordningen (

text: ) om kontroll av ekologisk produktion.

text: Föreskrifterna omfattar ekologisk produktion, hantering och kontroll av jordbruks- och vattenbruksprodukter som inte är livsmedel och produktion av insatsvaror för användning i ekologisk jordbruks- och vattenbruksproduktion.

text: Föreskrifterna riktar sig främst till företagare som producerar eller hanterar jordbruks- och vattenbruksprodukter som inte är livsmedel samt till kontrollorgan som bedriver eller vill bedriva verksamhet inom ekologisk produktion.

text: Definitioner

text: De termer och begrepp som används i

text: rådets förordning (EG) nr 834/2007

text: och

text: kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: har samma betydelse i dessa föreskrifter.

text: I dessa föreskrifter avses med livsmedel: Samma innebörd som anges i

text: artikel 2

text: i

text: 1 EGT L 189, 20.7.2007, s. 1, Celex 32007R0834. EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 3 EGT L 189, 20.7.2007, s. 1, Celex 32007R0834. 4 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002

text: . moderdjur: Kvigor och gyltor, hondjur som har gett avkomma eller är dräktigt, samt hondjur av får eller get som är över tolv månader gamla.

text: Anmälan till kontrollsystemet

text: Innan ett företag släpper ut ekologiska produkter eller produkter under omställning till ekologisk produktion på marknaden ska företaget anmäla sin verksamhet till ett kontrollorgan. Det gäller alla företag som framställer, bereder, förvarar eller från ett tredjeland importerar produkter i enlighet med

text: artikel 1.2 i rådets förordning (EG) 834/2007

text: , eller som släpper ut sådana produkter på marknaden. Om något kontrollorgan inte finns för den aktuella verksamheten ska företagaren anmäla sin verksamhet till Jordbruksverket.

text: Företag som enbart säljer ekologiska produkter direkt till slutkonsumenter eller slutanvändare är undantagna från kravet på anmälan enligt 6 §. Undantaget från kravet på anmälan gäller inte i de fall: 1. företaget också producerar, bereder eller förvarar produkter på annat ställe än på själva försäljningsplatsen, 2. företaget importerar produkter från tredjeland, eller 3. företaget har lagt ut verksamhet på kontrakt till tredje man.

text: Avgifter vid prövning av ärenden

text: I de fall Jordbruksverket prövar nedanstående ärenden ska ansökan göras på fastställd blankett. Aktuell blankett framgår under respektive paragraf enligt kolumn ”Ansökan enligt”. Den avgift som ska betalas är följande:

text: Ansökan Avgift enligt

text: 2 kap. 3, 4 Individuell dispens enligt

text: artikel 45.5 b

text: , och 5 §§ c eller d i

text: för användning av 4 200 kr kemiskt obehandlat icke-ekologiskt utsäde 2 kap. 7 § Retroaktiv omställning i ekologisk 600 kr växtodling 2 kap. 8 §§ Förkortad omställning (växtodling) 6 000 kr 2 kap. 9 § Parallellproduktion och 3 kap. 2 400 kr 7 § 2 kap. 10 § Insamlingssystem för hushållsavfall 8 300 kr

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002

text: om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet, EGT L 31, 1.2.2002, s 1, Celex 0220R0178. 6 EGT L 189, 20.7.2007, s. 1, Celex 32007R0834.

type: kapitel

text: 3 kap. 3 § Inköp av icke-ekologiska avelsdjur 900 kr 3 kap. 16 § Retroaktiv omställning av vattenbruk 600 kr 3 kap. 18 § Ekologiskt foder avsett för sällskapsdjur 8 300 kr 3 kap. 19 Undantag i enlighet med artikel

text: 47 a

text: och

text: §§ och b i kommissionens förordning (EG) 1 200 kr nr 889/2008 i händelse av katastrof 3 kap. 21 Undantag i enlighet med artikel

text: 47 c

text: och

text: §§ och d i kommissionens förordning (EG) 1 800 kr nr 889/2008 i händelse av katastrof

text: 2 KAP. BESTÄMMELSER OM VÄXTODLING OCH INSATSVAROR INOM VÄXTODLINGEN

text: Anmälan av utsäde i ekologisk produktion

text: Företag som marknadsför ekologiskt utsäde till yrkesodlare ska anmäla utsädet till den svenska databasen. Detta framgår av artikel 49.1 i kommissionens förordning 7

text: (EG) nr 889/2008

text: . Ansökan ska göras på blankett V39 som finns i bilaga 1. Anmälan ska komma in till Jordbruksverket senast 1. den 20 oktober året innan för anmälan inför vårsäsongen om informationen ska framgå av databasen den 1 januari, och 2. den 20 juli samma år för anmälan inför höstsäsongen om informationen ska framgå av databasen den 1 augusti. För vårsådda grödor ska utsädet finnas tillgängligt för beställning från och med den 1 december. För höstoljeväxter ska utsädet finnas tillgängligt för beställning från och med den 20 juli. För övriga höstsådda grödor ska utsädet finnas tillgängligt för beställning från och med den 10 augusti. Anmälan av tillgång på ekologiskt utsäde eller vegetativt förökningsmaterial till Jordbruksverkets databas kan göras under året, men uppgifterna i databasen gäller endast ett kalenderår i taget. 8 Det framgår av

text: artikel 51.2 i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: att utsädet och förökningsmaterialet omedelbart ska avanmälas om det inte längre är tillgängligt. Avanmälan ska göras till Jordbruksverket. En sort som avanmäls under året kan inte anmälas igen förrän nästa kalenderår.

text: Den minsta mängd av en sort som kan anmälas till databasen är för: 1. höstoljeväxter 500 kg 2. potatis 3 ton 3. blålupin 5 ton 4. spannmål och trindsäd 25 ton. När tillgången av en viss sort underskrider ovan nämnda minsta mängd ska företaget omedelbart informera Jordbruksverket om detta. För spannmål och trindsäd gäller dock 15 ton för information.

text: 7 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 8 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889.

text: Godkännande av användning av icke-ekologiskt utsäde

text: Jordbruksverket kan godkänna användning av icke-ekologiskt utsäde eller utsädespotatis om det inte finns någon leverantör som kan leverera utsädet eller utsädespotatisen i tid före sådd eller plantering och om företaget har beställt utsädet eller utsädespotatisen i rimlig tid. Detta framgår av artikel 45.5 b i kommissionens 9 förordning

text: (EG) nr 889/2008

text: . Villkoren framgår av

text: artikel 45

text: . Ansökan ska göras på blankett V38 som finns i bilaga 2.

text: Jordbruksverket kan godkänna användning av icke-ekologiskt utsäde eller utsädespotatis, om sorten som företaget vill erhålla inte är registrerad i databasen enligt 2 kap. 1 §, förutsatt att användaren kan visa att inget av de registrerade alternativen av samma art är lämpligt och att ett godkännande därför är avgörande för dennes produktion. Detta framgår av

text: artikel 45.5 c i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: . Villkoren framgår av

text: artikel 45

text: Jordbruksverket kan godkänna användning av icke-ekologiskt utsäde eller utsädespotatis om det är motiverat att använda detta inom forskning, i tester i småskaliga fältförsök eller i syfte att bevara sorter. Detta framgår av artikel 45.5 d i 11

text: . Villkoren framgår av

text: artikel 45

text: Retroaktiv omställning i ekologisk växtodling

text: Skiften som har omfattats av åtagande för någon av följande ersättningar, får räknas retroaktivt som skiften under omställning i enlighet artikel 36.2 a i 12

text: . a) Miljöersättningar enligt programperioden 2007-2013 för kretsloppsinriktad produktion, betesmarker och slåtterängar, skötsel av våtmarker, eller skyddszoner som gränsar till mark i ekologiska produktionsformer. b) Ersättningar enligt programperioden 2014-2020 för betesmarker och slåtterängar, skötsel av våtmarker och dammar, eller skyddszoner som gränsar till mark i ekologiska produktionsformer.

text: Om villkoren i 6 § inte är uppfyllda kan Jordbruksverket ändå besluta att retroaktivt godkänna att tidigare perioder räknas in i omställningsperioden. Detta framgår av

text: artikel 36.2 b i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: . Villkoren framgår av artikel

text: 36.2 b

text: och

text: 36.2 andra stycket

text: . Ansökan om godkännande ska lämnas till Jordbruksverket. Ansökan ska göras på blankett V14 som finns i bilaga 3.

text: 9 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 10 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 11 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 12 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 13 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889.

text: Förkortad omställning

text: Ansökan om godkännande av förkortad omställningsperiod i enlighet med 14

text: artikel 36.4 i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: för vetenskapliga försök eller för obligatorisk sjukdoms- eller parasitbehandling ska lämnas till Jordbruksverket på blankett V130 i bilaga 4.

text: Parallellproduktion

text: Produktion av ekologiska och icke-ekologiska grödor, där det är svårt att särskilja sorter från varandra, är endast tillåten för fleråriga grödor, arealer för lantbruksforskning eller formell utbildning samt produktion av utsäde, vegetativt förökningsmaterial eller omskolade plantor och betesmark. Detta framgår av

text: artikel 40.1 i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: . Ansökan om godkännande av sådan produktion ska lämnas till Jordbruksverket på blankett V117 som finns i bilaga 5. Företaget och det kontrollorgan som ska genomföra kontrollåtgärder ska vara överens om de beskrivna rutinerna och åtgärderna. När det gäller parallellproduktion på mark som enbart används som betesmark krävs inget godkännande från Jordbruksverket. Det framgår av

text: artikel 40.1 d i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: Insamlingssystem för hushållsavfall

text: Komposterat eller fermenterat hushållsavfall får användas som gödselmedel i ekologisk produktion under vissa förutsättningar. Detta framgår av bilaga I i

text: . Ansökan om godkännande av insamlingssystemet ska lämnas till Jordbruksverket på blankett V 24, som finns i bilaga 6. Jordbruksverket kan komma att begränsa godkännandets giltighetstid.

text: Insamlingen får endast ske i de kommuner, delar av kommuner eller de områden som godkännandet enligt 10 § omfattar. Sorteringen ska vara frivillig, det vill säga det ska alltid finnas ett alternativ som innebär att hushållsavfallet inte källsorteras av abonnenten. Insamlingen ska vara begränsad till fraktionen matavfall och med matavfall jämförbart avfall. Med matavfall och med matavfall jämförbart avfall avses alla typer av matavfall av vegetabiliskt och animaliskt ursprung från restauranger, storkök och andra typer av kök, inbegripet centralkök och hushållskök.

text: Insamlingen ska följa de villkor som framgår av bilaga 7 om inte Jordbruksverket beslutar annat i samband med godkännandet av insamlingssystemet.

text: 14 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 15 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 16 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 17 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889.

text: 3 KAP. BESTÄMMELSER OM DJURHÅLLNING INKLUSIVE VATTEN- BRUK

text: Inköp av icke-ekologiska djur

text: Besättningar av får, getter, grisar eller nötkreatur får under ett kalenderår förnyas med upp till 40 % icke-ekologiskt uppfödda hondjur som inte har fått ungar i de fall som anges i

text: artikel 9.4 b

text: (byte av djurras) och c (utveckling av en ny djurspecialisering) i

text: om villkoren som anges i artikeln är uppfyllda. Procentsatsen i första stycket beräknas på det totala antalet moderdjur efter förnyelsen. Företag som rekryterar avelsdjur i enlighet med denna paragraf ska dokumentera vilka försök de har gjort för att få tag på ekologiskt uppfödda djur.

text: Besättningar av får, getter, grisar eller nötkreatur får under ett kalenderår förnyas med upp till 40 % med icke-ekologiskt uppfödda hondjur i enlighet med

text: artikel 9.4 d

text: (när raser riskerar att försvinna från djurhållningen) i kommissionens förordning 19

text: (EG) nr 889/2008

text: . De raser av nötkreatur, får, getter och grisar som finns upptagna i handlingsplan för uthållig förvaltning av svenska husdjursraser 2010–2020 (Rapport 2010:14 eller senare utgåvor ) ska anses vara raser som riskerar att försvinna från djurhållningen. Procentsatsen i första stycket beräknas på det totala antalet moderdjur efter förnyelsen. Företag som rekryterar avelsdjur i enlighet med denna paragraf ska dokumentera vilka försök de har gjort för att få tag på ekologiskt uppfödda djur.

text: Jordbruksverket kan med stöd av artikel 9.4 a i kommissionens förordning (EG) 21 nr 889/2008 tillåta att upp till 40 % icke-ekologiskt uppfödda hondjur som inte fått ungar får rekryteras till besättningar med nötkreatur, får, getter eller grisar. Detta gäller vid en väsentlig utökning av djurhållningen. Procentsatsen beräknas på antalet moderdjur efter rekryteringen under ett kalenderår. Ansökan om inköp av icke-ekologiska avelsdjur i samband med väsentlig utökning av djurhållningen ska vara Jordbruksverket tillhanda senast trettio arbetsdagar före den beräknade insättningen av djuren. Ansökan ska ske på Jordbruksverkets ansökningsblankett D215 i bilaga 8.

text: Det är tillåtet att använda icke-ekologiskt uppfödda kycklingar eller andra fjäderfäungar i enlighet med

text: artikel 42 a i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: om villkoren som anges i artikeln är uppfyllda.

text: Det är till och med den 31 december 2017 tillåtet att använda icke-ekologiskt uppfödda unghöns i enlighet med

text: artikel 42 b i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: 18 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 19 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 20 Jordbruksverkets rapport, RA10:14, Bevara, nyttja och utveckla – handlingsplan för uthållig förvaltning av svenska husdjursraser 2010–2020. (http://www2.jordbruksverket.se/webdav/files/SJV/trycksaker/Pdf_rapporter/ra10_14.pdf) 21 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 22 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 23 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889.

text: Långsamväxande fjäderfä

text: Slaktkycklingar som har en genomsnittlig tillväxt på högst 45 gram per dag ska räknas som långsamt växande vid tillämpningen av

text: artikel 12.5 i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: Parallellproduktion

text: Jordbruksverket kan med stöd av

text: artikel 40.2 i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: tillåta parallellproduktion med landlevande lantbruksdjur av samma art om det sker i lantbruksforskning eller för formell utbildning, under förutsättning att villkoren i artikeln är uppfyllda. Ansökan ska lämnas till Jordbruksverket på blankett V132 som finns i bilaga 9.

text: Samtidig produktion av ekologiska och icke ekologiska djur inom vattenbruk

text: Inom vattenbruket är det på kläckerier och yngelanläggningar tillåtet att föda upp ekologiska och icke-ekologiska yngel i en och samma anläggning under förutsättning att kraven i

text: artikel 25

text: c.1 i

text: uppfylls.

text: Vid tillväxtproduktion av vattenbruksdjur, när olika produktionsfaser och hanteringsperioder för vattenbruksdjur berörs, är det tillåtet att ha enheter för ekologisk respektive icke-ekologisk produktion av vattenbruksdjur på en och samma anläggning under förutsättning att: 1. enheterna inte påverkar varandra genom foderspill, medicinering, användning av rengöringsmedel eller liknande, 2. ekologiska enheter i rinnande vatten ligger minst 10 meter uppströms om icke ekologiska enheter, och 3. avståndet mellan ekologiska och icke ekologiska enheter i hav och insjö är minst 25 meter.

text: Vitaminer till idisslare

text: Vid behov är det tillåtet att tillsätta syntetiska vitaminer A, D och E, som är identiska med naturliga vitaminer, i fodret till idisslare under förutsättning att kraven 27 i bilaga VI tabell 3 a

text: är uppfyllda.

text: Byggnader och rastgårdar

text: Rastgårdar för fjäderfä ska lämnas tomma 1. under minst sex veckor mellan varje omgång värphöns eller avelsfjäderfä, och 2. under minst två veckor för slaktkyckling och annan matfågel.

text: 24 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 25 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 26 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 27 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889.

text: Besättningar av får, getter och nötkreatur som har tillgång till bete under betesperioden och som hålls i lösdrift behöver i enlighet med

text: artikel 14.3 i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: inte erbjudas tillgång till rastgårdar utomhus under vintermånaderna. Med vintermånaderna avses här den period när vegetationen inte växer.

text: Uppbundna nötkreatur

text: Nötkreatur på små jordbruksföretag får hållas uppbundna under stallperioden i enlighet med

text: artikel 39 i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: . Detta ska gälla för företag som har högst 45 platser för uppbundna nötkreatur och som har bedrivit ekologisk produktion med nötkreatur före den 1 januari 2016. Från och med den 1 augusti 2017 får endast hondjur hållas uppbundna. Undantaget i första stycket gäller nötkreatur över 20 månaders ålder. Nötkreatur mellan 6 och 20 månader får vänjas vid uppbindning under maximalt en månad.

text: Operativa ingrepp

text: Det är tillåtet att av säkerhetsskäl avhorna kalvar i ekologisk produktion. Avhorning ska ske under bedövning av kvalificerad personal och senast vid åtta veckors ålder. Vid sent utvecklade hornanlag får avhorning ske vid en högre ålder.

text: Det är tillåtet att vid senast åtta veckors ålder kastrera tjurkalvar. Det ska ske under bedövning av kvalificerad personal. I enstaka fall där det finns dokumenterade skäl är det tillåtet att kastrera vid en högre ålder.

text: Retroaktiv omställning av vattenbruk

text: I

text: artikel 38

text: a i

text: finns regler om omställning av vattenbruk till ekologisk produktion. Jordbruksverket kan i enlighet med

text: artikel 38

text: a.2 i samma förordning retroaktivt godkänna att tidigare dokumenterade perioder, under vilka anläggningarna inte behandlats med eller utsatts för produkter som inte är godkända för ekologisk produktion, räknas in i omställningsperioden för en anläggning. För att en period ska kunna godkännas ska en ansökan skickas in till Jordbruksverket tillsammans med ett utlåtande från kontrollorganet där kontrollorganet intygar att endast produkter som är godkända för ekologisk produktion har använts på den aktuella anläggningen. Ansökan ska innehålla de uppgifter som framgår av blankett V131 som finns i bilaga 10.

text: Ekologiskt foder avsett för sällskapsdjur

text: Foder avsett för sällskapsdjur får kallas ekologiskt om: 1. Råvarorna antingen a) utgör jordbruksråvaror som är ekologiskt certifierade,

text: 28 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 29 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 30 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889.

text: b) kommer från hägnat vilt som har utfodrats med ekologiskt eller KRAVmärkt foder, c) kommer från sådana hållbart utnyttjade bestånd som avses i artikel 3 i 31

text: rådets förordning (EG) nr 2371/2002

text: , eller d) finns listade i bilaga V i

text: . 2. Endast de tillsatser som är listade i bilaga VI i samma förordning används och tillsatserna är godkända att använda i foder till det aktuella djurslaget enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003

text: om fodertillsatser . Fodret får innehålla en kombination av de råvaror som anges i första stycket 1, förutsatt att andelen som kommer från hållbart utnyttjade fiskeresurser inte överstiger 30 % av fodrets totala torrsubstansinnehåll.

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från kraven i 17 §. Ansökan ska lämnas till Jordbruksverket på blankett D37 som finns i bilaga 11.

text: Undantag i händelse av katastrofsituationer

text: Jordbruksverket kan vid katastrofsituationer tillfälligt godkänna förnyelse eller ny sammansättning av en hjord eller besättning med icke-ekologiskt uppfödda djur, när ekologiskt uppfödda djur inte finns att tillgå. Detta framgår av artikel 47 a i kommissionens förordning (EG). Ansökan ska göras på blankett V129 som finns i bilaga 12.

text: Jordbruksverket kan vid katastrofsituationer tillfälligt godkänna ny sammansättning av bisamhällen med icke-ekologiska bin, när ekologiska avläggare och samhällen inte finns att tillgå. Detta framgår av

text: artikel 47 b i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: . Villkoren framgår av

text: artikel 47

text: . Ansökan ska göras på blankett V129 som finns i bilaga 12.

text: Jordbruksverket kan vid katastrofsituationer tillfälligt godkänna enskilda aktörers användning av icke-ekologiskt foder under en begränsad period och för ett särskilt område. Detta framgår av artikel 47 c i kommissionens förordning (EG) nr 35 889/2008 . Villkoren framgår av

text: artikel 47

text: Jordbruksverket kan vid katastrofsituationer tillfälligt godkänna utfodring av bin med ekologiskt producerad honung, ekologiskt producerat socker eller ekologiskt producerad sockerlösning. Detta framgår av

text: artikel 47 d i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: . Villkoren framgår av

text: artikel 47

text: 31 Rådets förordning

text: (EG) nr 2371/2002

text: av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken, EGT L 358, 32 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 33 EGT L 268, 18.10.2013, s 29, Celex 02003R1831. 34 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 35 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 36 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889.

text: 4 KAP. BESTÄMMELSER FÖR KONTROLLORGAN

text: Delegering av kontrolluppgifter

text: Ett kontrollorgan som vill utföra kontrolluppgifter inom hela eller delar av nedanstående sakområden ska ansöka hos Jordbruksverket om att få kontrolluppgifter delegerade till sig. De olika sakområdena inom ekologisk produktion är: 1. obearbetade vegetabiliska produkter, 2. levande djur eller obearbetade animaliska produkter, 3. vattenbruksprodukter och alger, 4. bearbetade jordbruksprodukter för foderändamål, 5. vegetativt förökningsmaterial och utsäde, 6. import av ovan nämnda varor, och 7. export av ovan nämnda varor.

text: Ett kontrollorgan som vill utöka sin verksamhet och utföra kontrolluppgifter inom andra sakområden än de som Jordbruksverket redan har delegerat till kontrollorganet, ska skicka in en ansökan om detta till Jordbruksverket.

text: Ett kontrollorgan som avser att upphöra att utföra kontrolluppgifter inom ett sakområde ska meddela detta till Jordbruksverket.

text: Avgifter för kontroll

text: Ett kontrollorgan som Jordbruksverket har delegerat kontrolluppgifter till ska ta ut avgifter för; 1. kontrollen, och 2. de bedömningar som Jordbruksverket begär som underlag för sitt beslut i ärenden enligt dessa föreskrifter

text: Grunderna för beräkningen av kontrollorganens avgifter för kontroll får inte leda till skillnader i avgifterna beroende på avståndet mellan företagens verksamhet och kontrollorganets lokaler. Första stycket gäller inom kontrollorganets geografiska verksamhetsområde.

text: Val av laboratorier

text: Samtliga prover som tas inom ramen för det ekologiska kontrollsystemet ska analyseras på laboratorier som är ackrediterade enligt kraven i

text: artikel 12 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004

text: om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd. EUT L 165, 30.4.2004, s. 1, Celex 32004R0882.

text: Statistikinlämning

text: Ett kontrollorgan som Jordbruksverket har delegerat kontrolluppgifter till ska årligen lämna uppgifter om ekologisk produktion till Jordbruksverket. Uppgifterna som ska lämnas ska kunna användas 1. för statistikrapportering enligt EU:s förordningar, 2. som underlag för Sveriges officiella statistik, och 3. för informations- och utredningsändamål. Uppgifterna ska lämnas in per företag (kund-ID).

text: De uppgifter som avses i 7 § framgår av bilaga 13 till denna författning. Uppgifterna ska avse ett kalenderår i taget och ska komma in till Jordbruksverket senast den 15 mars året efter aktuellt kalenderår. De ska avse förhållandena per kalenderår för samtliga företag som är anmälda till kontroll. Uppgifterna ska lämnas elektroniskt i det format som Jordbruksverket meddelar kontrollorganet. Kontrollorganen ska lämna den information, de kompletteringar eller rättelser som Jordbruksverket ber om för att kunna slutföra sammanställningen av de inlämnade uppgifterna.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2016. 2. Kraven i 3 kap. 17 § ska inte tillämpas på ekologiskt foder till sällskapsdjur som är tillverkat eller förpackat före dessa föreskrifters ikraftträdande. För sådant foder ska kraven i bilagan till Statens jordbruksverks meddelande (

text: SJVFS 2010:69

text: ) om beslut om ekologisk produktion av foder för sällskapsdjur gälla.

text: LEIF DENNEBERG

text: Javanca Lannek (Regelenheten)

text: Bilaga 1

text: Bilaga 2

text: Bilaga 3

text: Bilaga 4

text: Bilaga 5

text: Bilaga 6

text: Bilaga 7 VILLKOR FÖR INSAMLINGSSYSTEM FÖR HUSHÅLLSAVFALL

text: De villkor som avses i 2 kap. 12 § anges nedan.

text: A. INFORMATION

text: Den som har fått godkännandet är ansvarig för att - hushållen återkommande och dessutom vid behov informeras för att skapa motivation och för att ge kunskap att sortera på ett riktigt sätt, - fastighetsägare och nyttjanderättshavare återkommande och dessutom vid behov informeras om vikten av att felsortering inte sker i utrymmen för insamling och insamlingskärl, - information om insamlingssystemet och biogas- eller komposteringsanläggningen finns tillgängligt för allmänheten, och - informationsinsatserna dokumenteras.

text: B. RUTINER FÖR EN SÄKER INSAMLINGSKEDJA

text: Den som har fått godkännandet är ansvarig för att - det finns en fullständig beskrivning av rutiner för hela insamlingskedjan, det vill säga hämtningen och transporten från de olika insamlingskärlen i insamlingsturerna och mottagningen vid anläggningen, - det finns en beskrivning av rutiner för kritiska punkter och för hur spårbarheten bakåt i kedjan från mottagning tillbaka till insamlingskärl kan garanteras, - det finns dokumentation av ansvariga personer för övervakning av hela kedjan i insamlingssystemet, och - egenkontroll av att rutinerna fungerar utförs och dokumenteras.

text: C. KRAV KOPPLADE TILL AVFALLETS KVALITET

text: Den som har fått godkännandet är ansvarig för att - avfallets vikt eller volym registreras vid mottagning på anläggningen, - kvaliteten på avfallet kontrolleras genom kontinuerlig visuell kontroll, dels vid tömning av insamlingskärlet och dels vid tömningen i anläggningen efter insamlingsrundan, - det återkommande och dessutom vid behov genomförs planerade, dokumenterade kvalitetskontroller i insamlingskedjan, - det genomförs plockanalyser enligt de rutiner som har upprättats, - det finns rutiner och system för snabb återkoppling bakåt i kedjan om felsortering upptäcks, och - det finns rutiner för hantering av felsorterat avfall.

text: D. KONTROLL AV JORDBRUKSVERKET

text: Den som har fått godkännandet är ansvarig för att - Jordbruksverket tas emot på inbokade besök för uppföljning av att insamlingssystemet och anläggningen följer villkoren, och - handlingar som Jordbruksverket behöver för att följa upp villkoren för godkännande skickas, när Jordbruksverket begär det.

text: Bilaga 8

text: Bilaga 9

text: Bilaga 10

text: Bilaga 11

text: Bilaga 12

text: Bilaga 13

text: STATISTIKUPPGIFTER

text: I denna bilaga redovisas de variabler för vilka kontrollorganen ska lämna uppgifter årligen. Variablerna gröda, omställningsstatus och djurslag ska redovisas med en kod som fastställs av Jordbruksverket inför varje redovisningsår. Kommunkod och länskod ska följa de av Statistiska centralbyråns fastställda koder för kommuner och län.

text: A. REGISTERVARIABLER

text: Kundfil 1.

text: - Kund-ID hos kontrollorganet - Organisationsnummer - Kundnamn - Kontaktperson - Adressuppgifter - Postnummer - Postort - Telefon - E-post - Kommunkod - Länskod - Land

text: B. REGISTERVARIABLER Kundfil 2

text: - Kund-ID hos kontrollorganet - Produktionsplatsnummer (PPN) - Kundnummer vid Jordbruksverket för SAM-ansökan

text: C. ANTAL FÖRETAG

text: - Företag med jordbruk - Företag med vattenbruk - Företag med livsmedelsförädling (inklusive produkter av vattenbruk) eller framställning av foder. I livsmedelförädling ingår paketering och märkning. - Importörer - Exportörer

text: För varje kategori ska redovisas: - antalet vid årets början och antalet vid årets slut - antalet som kommit till och antalet som fallit ifrån (frivilligt).

text: D. i) VÄXTODLING PÅ FRILAND

text: Arealer

text: Redovisas per gröda och företag (kund-ID).

text: Variabler: - Kund-ID hos kontrollorganet - Gröda med grödkod - Areal - Omställningsstatus

text: D. ii) VÄXTHUS, AREALER

text: Odlingsyta Redovisas per företag (kund-ID).

text: Variabler: - Kund-ID vid kontrollorganet - Växthusyta, totalt (m ) - Växthusyta, ekologiskt (m )

text: D. iii) VÄXTHUS, GRÖDOR

text: Variabler: - Kund-ID hos kontrollorganet - Gröda med grödkod - Odlingsyta (m ) - Omställningsstatus

text: E. DJURHÅLLNING

text: En rad för varje företag (kund-ID) och djurslag.

text: Variabler: - Kund-ID vid kontrollorganet - Djurslag - Antal - Omställningsstatus

text: F. VATTENBRUK

text: Redovisas per djurslag och företag (kund-ID).

text: Variabler: - Kund-ID hos kontrollorganet - Anläggningsnummer från vattenbruksregistret - Totalvikt - Producerad volym (1000 kg levandevikt) - Omställningsstatus


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2015:8) om rutiner vid handläggning av ärenden om jordbrukarstöd, stöd inom landsbygdsprogrammet och havs- och fiskeriprogrammet

text: Dessa föreskrifter gäller när den behöriga myndigheten och LAG ska 1. handlägga och kontrollera ärenden som rör stöd inom landsbygdsprogrammet 2014-2020 enligt förordningen (

text: ) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder, 2. handlägga och kontrollera ärenden som rör stöd inom havs- och fiskeriprogrammet enligt förordningen (

text: ) om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen, 3. handlägga och kontrollera ärenden som rör jordbrukarstöd enligt förordningen (

text: ) om direktstöd för jordbrukare, 4. genomföra kontroll i fält enligt systemet för identifiering och registrering av nötkreatur i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) 1760/2000 av den 17 juli 2000

text: om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävande av

text: rådets förordning (EG) 820/97

text: , 5. genomföra kontroll i fält enligt systemet för identifiering och registrering av får och getter i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 21/2004 av den 17 december 2003

text: om upprättande av ett system för identifiering och registrering av får och getter och om ändring av förordning

text: (EG) 1782/2003

text: samt direktiven

text: och

text: och

text: EGT L 204, 11.8.2000, s. 1 (Celex 32000R1760). 2 EGT L 5, 9.1.2004, s. 8 (Celex 32004R0021).

text: 6. handlägga ärenden som rör lokalt ledd utveckling enligt förordningen (

text: ) om lokalt ledd utveckling. (

text: SJVFS 2015:30

text: Definitioner

text: I denna författning används vissa termer med följande definitioner. Ansökan: Ansökan enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2014:22

text: ) om ansökan om företagsstöd och projektstöd inom landsbygdsprogrammet, Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2015:26

text: ) om ansökan om företagsstöd, projektstöd och miljöinvesteringar samt stöd för lokalt ledd utveckling, Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2014:30

text: ) om ansökan om projektstöd inom havs- och fiskeriprogrammet, och Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2015:2

text: ) om ansökan om jordbrukarstöd, Behörig myndighet: Länsstyrelsen, Skogsstyrelsen, Sametinget, Tillväxtverket och Havs- och vattenmyndigheten enligt bemyndigande i förordningen (

text: ) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder, förordningen (

text: ) om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen och förordningen (

text: ) om EU:s direktstöd för jordbrukare,

text: Handläggarstöd för

text: stödadministration: IT-baserad hjälp vid handläggning av stöd Lokal aktionsgrupp (LAG): Grupp som sätts samman av representanter från den ideella, offentliga och privata sektorn i enlighet med

text: artikel 34 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013

text: om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av

text: rådets förordning (EG) nr 1083/2006

text: . Bemyndigandet för LAG framgår av förordningen (

text: ) om lokalt ledd utveckling. (

text: SJVFS 2015:30

text: Rutiner

text: Den behöriga myndigheten ska utföra de uppgifter som framgår av gällande bemyndiganden enligt definitionen i 2 § och journalföra all skriftlig och muntlig kommunikation i ärendet i enlighet med Jordbruksverkets beslutade

text: 3 EUT L 347, 20.12.2013, s. 320 (Celex 32013R1303).

text: kontrollinstruktioner och de delar av rutinerna som är fastställda i Handläggarstöd för stödadministration. LAG ska utföra de uppgifter som framgår av gällande bemyndiganden enligt definitionen i 2 § och journalföra all skriftlig och muntlig kommunikation i ärendet i enlighet med de delar av rutinerna som är fastställda i Handläggarstöd för stödadministration. Fastställda delar av rutinerna är särskilt markerade. Handläggningen ska göras i de IT-system som Jordbruksverket tillhandahåller. (

text: SJVFS 2015:30

text: Årlig rapportering

text: Den behöriga myndigheten och LAG ska skicka en årlig rapport till Jordbruksverket enligt bilaga 1 avsnitt 2.A iv) och v) i kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 907/2014

text: av den 11 mars 2014 om komplettering av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013

text: vad gäller utbetalande organ och andra organ, ekonomisk förvaltning, avslutande räkenskaper, säkerheter och användning av euron . Rapporten ska skickas vid den tidpunkt som Jordbruksverket bestämmer och Jordbruksverkets mall ska användas. (SJVFS

text: Intern styrning och kontroll

text: Den behöriga myndigheten och LAG ska följa de riktlinjer om intern styrning och kontroll som finns i bilagan till dessa föreskrifter samt i de delar av rutinerna som är fastställda i Handläggarstöd för stödadministration. (

text: SJVFS 2015:30

text: Undantag

text: Jordbruksverket kan besluta om undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter. Den behöriga myndigheten och LAG ska ansöka om undantag skriftligt.

text: SJVFS 2015:30

text: Grundläggande bestämmelser

text: Grundläggande bestämmelser om jordbrukarstöd, stöd inom landsbygdsprogrammet, havs- och fiskeriprogrammet och LAG finns i 1.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000

text: om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om 5 upphävande av

text: rådets förordning (EG) 820/97

text: , 2.

text: (EG) 1782/2003

text: samt 6 direktiven

text: och

text: 4 EUT L 225, 28.8.2014, s. 18 (Celex 32014R0907). 5 EGT L 204, 11.8.2000, s. 1 (Celex 32000R1760). 6 EGT L 5, 9.1.2004, s. 8 (Celex 32004R0021).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 av den 15 maj 2014

text: om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av rådets förordningar

text: (EG) nr 2328/2003

text: (EG) nr 861/2006

text: (EG) nr 1198/2006

text: och

text: (EG) nr 791/2007

text: och

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1255/2011

text: , 4.

text: rådets förordning (EG) nr 1083/2006

text: , 5.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 december 2013

text: om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och om upphävande av

text: rådets förordning (EG) nr 1698/2005

text: , 6.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013

text: om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar

text: (EEG) nr 352/78

text: (EG) nr 165/94

text: (EG) nr 2799/98

text: (EG) nr 814/2000

text: (EG) nr 1290/2005

text: och

text: (EG) nr 485/2008

text: , 7. Europaparlamentets och rådets förordning nr 1307/2013 av den 17 december 2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av

text: rådets förordning (EG) nr 637/2008

text: och

text: rådets förordning (EG) 73/2009

text: , 8. kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 807/2014

text: av den 11 mars 2014 om komplettering av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013

text: om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), samt om införande av 12 övergångsbestämmelser , 9. kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 808/2014

text: av den 17 juli 2014 om regler för tillämpningen av

text: om stöd för landsbygdsutveckling från 13 Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) , 10. kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 640/2014

text: av den 11 mars 2014 om komplettering av

text: vad gäller det integrerade administrations- och kontrollsystemet och villkor för avslag på eller indragning av betalningar samt administrativa sanktioner som gäller för direktstöd, landsbygdsutvecklingsstöd och tvärvillkor ,

text: 7 EUT L 149, 20.5.2014, s. 1 (Celex 32014R0508). 8 EUT L 347, 20.12.2013, s. 320 (Celex 32013R1303). 9 EUT L 347, 20.12.2013, s. 487 (Celex 32013R1305). 10 EUT L 347, 20.12.2013, s. 549 (Celex 32013R1306). 11 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307). 12 EUT L 227, 31.7.2014, s. 1 (Celex 32014R0807). 13 EUT L 227, 31.7.2014, s.18 (Celex 32014R0808). 14 EUT L 181, 20.6.2014, s. 48 (Celex 32014R0640).

text: 11. kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 907/2014

text: av den 11 mars 2014 om komplettering av

text: vad gäller utbetalande organ, ekonomisk förvaltning, avslutande räkenskaper, säkerheter och användning av euron , 12. kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 809/2014

text: vad gäller det integrerade administrations- och kontrollsystemet, landsbygdsutvecklingsåtgärder och tvärvillkor , 13. kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 639/2014

text: av den 11 mars 2014 om komplettering av Europarlamentets och

text: rådets förordning (EU) nr 1307/2013

text: om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om ändring av bilaga X till den förordningen , 14. kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 641/2014

text: av den 16 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europarlamentets och

text: rådets förordning (EU) nr 1307/2013

text: om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken , 15. förordningen (

text: ) om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen, 16. förordningen (

text: ) om ansökan om och handläggning av stöd för vissa landsbygdsutvecklingsåtgärder, 17. förordningen (

text: ) om EU:s direktstöd för jordbrukare, 18. förordningen (

text: ) om ansökan och handläggning av stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder, 19. förordningen (

text: ) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder och 20. förordningen (

text: ) om lokalt ledd utveckling. (

text: SJVFS 2015:30

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Denna författning träder i kraft den 4 maj 2015, då följande föreskrifter upphör att gälla: a. Statens jordbruksverk föreskrifter (

text: SJVFS 2011:16

text: ) om rutiner vid länsstyrelsens handläggning och kontroll av ärenden om jordbrukarstöd, b. Statens jordbruksverk föreskrifter (

text: SJVFS 2007:6

text: ) om rutiner vid länsstyrelsens handläggning och kontroll av ärenden om företagsstöd, projektstöd och miljöinvesteringar, c. Statens jordbruksverk föreskrifter (

text: SJVFS 2007:8

text: ) om rutiner vid Skogsstyrelsens handläggning och kontroll av ärenden om kompetensutveckling och icke produktiva investeringar och d. Statens jordbruksverk föreskrifter (

text: SJVFS 2007:5

text: ) om rutiner vid Sametingets handläggning och kontroll av ärenden om företagsstöd, projektstöd och miljöinvesteringar samt miljöersättning för värdefulla natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet.

text: 15 EUT L 225, 28.8.2014, s. 18 (Celex 32014R0907). 16 EUT L 227, 31.7.2014, s. 69 (Celex 32014R0809). 17 EUT L 181, 20.6.2014, s. 1 (Celex 32014R0639). 18 EUT L 181, 20.6.2014, s.74 (Celex 32014R0641).

text: Äldre föreskrifter gäller fortfarande för ärenden som avser stöd eller ersättningar som omfattas av dessa. För jordbrukarstöd enligt förordningen (

text: ) om direktstöd för jordbrukare ska dock denna författning gälla.

text: -------------------------- Denna författning träder i kraft den 27 augusti 2015, då Statens jordbruksverk föreskrifter (

text: SJVFS 2007:44

text: ) om rutiner vid de lokala utvecklingsgruppernas handläggning av ärenden om projektstöd upphör att gälla. Den äldre författningen gäller fortfarande för ärenden som avser stöd eller ersättningar som omfattas av dessa.

text: HÅKAN HENRIKSON

text: Maria Sköld (Stödkommunikationsenheten)

text: Bilaga

text: INTERN STYRNING OCH KONTROLL

text: Krav på god intern styrning och kontroll framgår av Kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 907/2014

text: , bilaga 1, med krav på intygande av genomförda kontroller gjorda i handläggningen, granskning av dessa kontroller av högre tjänsteman och dokumentationskrav på genomförd granskning. Processen för intern styrning och kontroll, framgår även av förordningen (

text: ) om intern styrning och kontroll. Processen ska genomföras fortlöpande.

text: Kvalitetskontroll

text: I processen för intern styrning och kontroll ska följande moment ingå:  Riskanalys – används för att identifiera, kartlägga och värdera risker som utgör ett hot mot att önskat resultat inte nås.  Kontrollåtgärder – åtgärder som vidtas för att en identifierad risk som bedöms vara allvarlig ska hamna på en acceptabel nivå.  Uppföljning – för att avgöra om processen för intern styrning och kontroll är ändamålsenlig ska den följas upp och utvärderas.  Dokumentation – processen ska dokumenteras så att den ger en sammanhängande, översiktlig och begriplig bild av hur arbetet går till.

text: Handläggningskontroll

text: Handläggningskontrollen ska utföras som en del i uppföljningen inom intern styrning och kontroll. Kontrollen ska genomföras av hanteringen på handläggarnivå samt ärendenivå och dokumenteras.


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2003:20) om registrering av anläggningar med värphöns

text: I dessa föreskrifter förstås med djurhållare: ansvarig fysisk eller juridisk person på en produktionsplats, produktionsplats: anläggning med värphöns, värphöns: höns av arten Gallus gallus som är värpmogna och som hålls för produktion av ägg som inte är avsedda för kläckning. (

text: SJVFS 2004:91

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2012:36

text: Registrering

text: 2 3 § Djurhållaren på en produktionsplats med en kapacitet på 350 eller fler värphöns ska via Jordbruksverkets internettjänst eller på blankett JSB3:8 anmäla följande uppgifter om produktionsplatsen till Jordbruksverket: 1. adress, fastighetsbeteckning och kommun, 2. djurhållarens namn, adress, telefonnummer och person- eller organisationsnummer, 3. ägarens namn, adress, telefonnummer och person- eller organisationsnummer, 4. maximal kapacitet, 5. produktionsmetod, samt 6. antalet hus och avdelningar på produktionsplatsen där värphöns hålls.

text: Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2012:36

text: . 2 Ändringen innebär bland annat att den tidigare punkten 4 har tagits bort.

text: Djurhållaren ska dessutom lämna uppgifter om det geografiska läget vid anmälan. Om uppgiften om produktionsplatsens geografiska läge redan lämnats till Jordbruksverket för ett annat djurslag behöver uppgiften inte lämnas på nytt Nya produktionsplatser ska anmälas innan de tas i bruk. ( ).

text: Allmänt råd till 3 §

text: Om anmälan sker på blankett JSB3.8 bör djurhållaren markera

text: produktionsplatsens geografiska läge på en karta. Kartan bör vara en blockkarta, en fastighetskarta eller en utskrift från Internet. Om djurhållaren skickar in en kopia av fastighetskartan eller en utskrift från Internet bör en fastighetsbeteckning och person- eller organisationsnummer anges på kartan.

text: Djurhållaren ska senast efter sju dagar till Jordbruksverket anmäla sådana förändringar på en produktionsplats som medför att de uppgifter som anmälts enligt 3 § inte längre är riktiga eller fullständiga. Anmälningsskyldigheten gäller även att djurhållningen upphör. (

text: SJVFS 2015:36

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:82

text: Övriga bestämmelser

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter. (

text: SJVFS 2012:36

text: Denna författning träder i kraft den 1 december 2015. De allmänna råden ska gälla från samma tidpunkt.

text: LEIF DENNEBERG

text: Joel Skogmalm (Registerenheten)

text: 3 SJVFS 2015: 36


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2006:11) om registrering av anläggningar med fjäderfän

text: Registrering av uppgifter enligt dessa föreskrifter syftar till att vid misstanke om eller bekräftad förekomst av aviär influensa eller Newcastlesjuka kunna vidta nödvändiga åtgärder enligt: 1.

text: rådets direktiv 2005/94/EG av den 20 december 2005

text: om gemenskapsåtgärder för bekämpning av aviär influensa och om upphävande av direktiv

text: , och 2.

text: rådets direktiv 92/66/EEG av den 14 juli 1992

text: om införandet av gemenskapsåtgärder för bekämpning av Newcastlesjukan , senast ändrat genom

text: rådets förordning (EG) nr 806/2003 av den 14 april 2003

text: om anpassning till beslut

text: av de bestämmelser i rättsakter som rådet antagit enligt samrådsförfarandet (kvalificerad majoritet) och som avser de kommittéer som biträder kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter .

text: Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas på produktionsplatser med fjäderfän som föds upp eller hålls i fångenskap för avel, produktion av kött, ägg för konsumtion, ägg för kläckning eller för att genom utsättning bevara viltstammen. Samma bestämmelser ska tillämpas på produktionsplatser med enbart ägg för kläckning. Föreskrifterna ska

text: Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2012:37

text: . 2 EUT L 010, 14.1.2006, s. 16, (Celex 32005L0094). 3 EGT L 260, 5.9.1992, s. 1 (Celex 31992L0066). 4 EUT L 122, 16.5.2003, s 1 (Celex 32003R0806).

text: dock inte tillämpas på anläggningar med värphöns som registrerats i enlighet med Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2003:20

text: ) om registrering av anläggningar med värphöns. ( ).

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med: produktionsplats: en anläggning eller en annan inrättning eller område där fjäderfän hålls i fångenskap i kommersiellt syfte, djurhållare: varje fysisk eller juridisk person som är ansvarig för djur på en produktionsplats, fjäderfän: höns, kalkoner, pärlhöns, ankor, gäss, vaktlar, duvor, fasaner, rapphöns, gräsänder och strutsfåglar, höns: arten Gallus gallus.

text: Registrering

text: 5 4 § Djurhållaren på en produktionsplats ska via Jordbruksverkets internettjänst eller på blankett JSB3:8 anmäla följande uppgifter om produktionsplatsen till Jordbruksverket: 1. adress, fastighetsbeteckning och kommun, 2. djurhållarens namn, adress, telefonnummer och person- eller organisationsnummer, 3. ägarens namn, adress, telefonnummer och person- eller organisationsnummer, 4. vad för sorts fjäderfän som hålls på produktionsplatsen, 5. maximal kapacitet, 6. verksamhetens art, 7. produktionsmetod, samt 8. antalet hus och avdelningar på produktionsplatsen där fjäderfän hålls. Djurhållaren ska dessutom lämna uppgifter om det geografiska läget vid anmälan. Om uppgiften om produktionsplatsens geografiska läge redan lämnats till Jordbruksverket för ett annat djurslag behöver uppgiften inte lämnas på nytt. Nya produktionsplatser ska anmälas innan de tas i bruk. (

text: SJVFS 2015:37

text: Allmänt råd till 4 §

text: Djurhållaren ska senast efter sju dagar till Jordbruksverket anmäla sådana förändringar på en produktionsplats som medför att de uppgifter som anmälts enligt 4 § inte längre är riktiga eller fullständiga. Anmälningsskyldigheten gäller även att djurhållningen upphör. (

text: SJVFS 2015:37

text: 5 Ändringen innebär bland annat att den tidigare punkten 4 har tagits bort.

text: Övriga bestämmelser

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 december 2015. De allmänna råden ska gälla från samma tidpunkt.

text: LEIF DENNEBERG

text: Joel Skogmalm (Registerenheten)