title: SKSFS 1996 5 Förordning om ändring i förordningen (SKSFS 1991 3) om gränserna för fjällnära skog

text: ANDERS SUNDSTRÖM Per Erik Lindeberg (Närings-och handelsdepartementet)

type: stycke

text: Jfr prop. 1995/96:224, bet. 1996/97:BoU4, rskr. 1996/97:2.

type: foreskrift


fs: sksfs

publisher: Skogsstyrelsen

title: SKSFS 1998 2 Skogsstyrelsens föreskrifter om avgifter vid handel med skogsodlingsmaterial samt för tillsyn och kontroll av produktion av och handel med skogsodlingsmaterial

text: Enligt dessa föreskrifter skall avgift i vissa fall betalas för verksamhet som avses i Skogsstyrelsens föreskrifter (

text: SKSFS 1994:3

text: ) angående handel med skogsodlingsmaterial m.m.

type: paragraf

text: Avgift för tillsyn och kontroll

type: rubrik

text: Den som är registrerad för handel med skogsodlingsmaterial skall betala avgift för tillsyn och kontroll avseende produktion av och handel med skogsodlingsmaterial.

text: Avgiften består av två delar, dels en grundavgift, dels en avgift för tillsyn eller kontroll vid plantskola, frölager eller annan plats där handel med skogsodlingsmaterial bedrivs.

text: Grundavgiften skall betalas för kalenderår och uppgår till 5 000 kr om året för den som har en sammanlagd årlig försäljning och/eller produktion av över 10 miljoner plantor. För annan registrerad är årsavgiften 2 500 kr.

text: Grundavgift skall betalas till Skogsstyrelsen första gången vid ansökan (5 kap 1 §

text: SKSFS 1994:3

text: ) om registrering för yrkesmässig handel med skogsodlingsmaterial, med 1/12 av årsavgiften för varje hel och påbörjad kalendermånad som återstår av då innevarande kalenderår. För ytterligare år registreringen skall vara gällande skall grundavgift betalas till Skogsstyrelsen i förskott för varje kalenderår.

text: Om registrering upphävs under pågående kalenderår återbetalas ingen del av erlagd grundavgift.

text: För varje sådant tillsyns- eller kontrolltillfälle som avses i 3 § skall erläggas 1 800 kr. Avgiften skall efter fakturering betalas till Skogsstyrelsen.

text: Avgift för prövning av ansökan om godkännande av nya frökällor

text: Avgift skall betalas för prövning av ansökan om godkännande av skogsområden, skogsbestånd eller fröplantager för insamling av frö (utgångsmaterial). Avgiften skall bestämmas till det belopp som motsvarar Skogsstyrelsens kostnad för prövningen av ansökan och fastställs av Skogsstyrelsen när prövningen avslutats. Om så begärs skall Skogsstyrelsen underrätta sökanden om den uppskattade kostnaden. Sökanden är skyldig att om Skogsstyrelsen så begär betala ett förskott uppgående till sjuttio (70) procent av den uppskattade kostnaden.

text: Slutlig avgift skall betalas efter fakturering. Förskott skall betalas sedan uppgift om förskottets storlek lämnats till sökanden. Skyldighet att betala Skogsstyrelsens kostnader föreligger även om ansökan inte bifalls.

text: Verkan av utebliven betalning m.m.

text: Om avgift eller förskott enligt dessa föreskrifter inte betalas i tid skall sökanden respektive den registrerade föreläggas att betala avgiften eller förskottet inom viss tid. Om betalning som avser ansökan om registrering eller om godkännande av utgångsmaterial ändå uteblir skall ansökan avvisas. Om betalning som avser fortsatt registrering uteblir skall beslut om avregistrering fattas. Sökanden respektive den registrerade skall i föreläggandet underrättas om konsekvenserna av utebliven betalning.

text: Om särskilda skäl föreligger, får beslutas att erlagd avgift helt eller delvis skall betalas tillbaka.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft, vad beträffar grundavgiften den 1 januari 1998 och i övrigt två veckor från den dag de kommer ut från trycket.

text: Genom dessa föreskrifter upphävs Skogsstyrelsens föreskrifter (

text: SKSFS 1994:5

text: ) om avgifter i samband med handel med skogsodlingsmaterial.

text: Vid erläggande av fortsatt registreringsavgift för 1998 skall den som under 1997 erlagt avgift som även belöper sig på 1998 tillgodoräknas 1/12 del av årsavgiften för 1998 för varje månad av 1998 som den erlagda avgiften varit avsedd att gälla.

text: MARIA NORRFALK

text: Carina Strömberg (Skogsskötselenheten)


title: SKSFS 1999 1 Skogsstyrelsens föreskrifter om virkesmätning (upphävd)

text: 1 kap. Allmänna bestämmelser

text: Inledning

text: Grundläggande bestämmelser om virkesmätning finns i virkesmät-

text: ningslagen (1966:209)

text: Definitioner på begrepp som används i dessa föreskrifter och som

text: markerats med kursiv stil finns i bilaga 1. Vid virkesmätning skall dessa begrepp och definitioner användas.

text: Vid avrundning av tal skall Svensk standard SS 01 41 41 Avrund-

text: ningsregler, utgåva 2, tillämpas.

text: Mätutrustning

text: Mätutrustning som används vid virkesmätning skall vara lämplig för

text: sitt ändamål. Handredskaps lämplighet skall kontrolleras årligen och vid behov oftare av den fysiska eller juridiska person som utför virkesmätningen. Annan mätutrustnings lämplighet skall vid användning kontrolleras dagligen av den fysiska eller juridiska person som utför virkesmätningen. För denna utrustning skall uppgifter om datum för kontrollen, vem som utfört kontrollen och kontrollresultaten registreras. Uppgifterna skall förvaras på ett betryggande sätt och hållas tillgängliga för virkessäljaren, virkesköparen och Skogsstyrelsen i minst två år efter kontrollen.

text: 1 Jfr

text: rådets direktiv 68/89/EEG av den 23 januari 1968

text: om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om sortering av rundvirke (EGT nr L 32, 6.2.1968, s. 12, Celex 368L0089). Anmälan har gjorts enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informa tionsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37 Celex 398L0034).

text: Virkesmätning skall utföras med omsorg. Vid mätningen får endast

text: obetydliga systematiska fel förekomma. Om förhållandena inte medger omsorgsfull mätning, får mätningen inte utföras.

text: Ett virkesparti skall totalmätas eller stickprovsmätas.

text: Totalmätning sker genom stockmätning, travmätning, stycketalsräkning eller vägning.

text: Stickprovsmätning utförs i två eller flera faser. Den sista fasen skall

text: utföras genom stockmätning, travmätning, stycketalsräkning eller vägning. För övriga faser gäller utöver denna paragraf endast 1 - 6 och 8 - 11 §§. Uppgifter om urvalsförfarande, stickprovsintensitet, mätmetoder och skattningsförfarande vid stickprovsmätningen skall registreras. Detsamma gäller i fråga om de mätresultat som behövs för att bestämma virkes partiets beskaffenhetsklassers vikt, stycketal stockar eller volym.

text: Virket skall mätas i befintligt skick. Från skador som uppkommit på

text: virket vid virkesmätningen skall dock bortses. Dessutom skall bortses från lagringsskador på virket, om virkessäljaren och virkesköparen har avtalat det.

text: I de fall en stocks stockdiameter eller volym skall bestämmas och

text: registreras enligt dessa föreskrifter skall det göras i mått på bark eller under bark. Detsamma gäller i fråga om en virkesvältas, virkestraves eller ett virkespartis volym.

text: I de fall dessa föreskrifter medger alternativa mätmetoder, bestäm-

text: ningar eller registreringar, skall det alternativ tillämpas som följer av avtal mellan virkessäljaren och virkesköparen. Om något alternativ inte följer av avtalet eller om avtal saknas, skall något av de medgivna alternativen tillämpas.

text: Om en virkessäljare och virkesköpare har avtalat att stockarna i en

text: virkesvälta eller virkestrave eller i ett virkeslass skall ha en viss samman sättning i fråga om grundegenskaper eller övriga egenskaper enligt bilaga 2 eller bilaga 3 för att virkesmätningen skall fullgöras och mätningen avbryts därför att dessa krav inte är uppfyllda, skall en registrering göras om i vilka avseenden kraven inte är uppfyllda. Vältans, travens eller lassets fastvolym, råvikt eller stycketal stockar skall dessutom bestämmas och registreras, om inte säljaren och köparen har avtalat att det inte skall ske. Volymen skall registreras i kubikmeter med minst två decimaler. Vikten skall registreras i kilogram i heltal. Stycketalet stockar skall registreras i heltal.

text: Vid stockmätning skall stockens stocklängd och stockdiameter

text: bestämmas och registreras med avrundning nedåt. Största tillåtna måttenhet för stocklängd är 1 decimeter och för stockdiameter 1 centimeter.

text: Stockdiametern skall bestämmas genom toppmätning, mittmätning,

text: topprotmätning eller sektionsmätning. Om det finns en in- eller utbuktning vid måttstället, skall ett motsvarande måttillägg respektive måttavdrag göras.

text: Stockens volym skall grundas på klassmitt för stockdiameter och

text: stocklängd. Om stockdiametern är registrerad i millimeter eller stocklängden i centimeter, får volymen dock grundas på klassbotten för diametern respektive längden.

text: Travmätning

text: Vid travmätning skall virkestravens travlängd, travhöjd och trav-

text: bredd bestämmas och registreras. Största tillåtna måttenhet är 1 centimeter.

text: Virkestravens travvolym skall bestämmas i kubikmeter med minst

text: tre decimaler. Travens fastvolymprocent skall bestämmas och registreras i hel procentenhet.

text: Beskaffenhetsklasser

text: Med beskaffenhetsklasser förstås i dessa föreskrifter en indelning av

text: sågtimmer eller massaved i följande klasser.

text: 1. Virke som uppfyller de krav på grundegenskaper och övriga egenskaper som ställs i bilaga 2 respektive bilaga 3. Om virkessäljaren och virkesköparen har avtalat om en indelning i klasser i fråga om övriga egenskaper för virke som uppfyller kraven på grundegenskaper och övriga egenskaper, skall dessa klasser utgöra beskaffenhetsklasser. För sågtimmer skall klasserna rangordnas i enlighet med avtalet.

text: 2. Virke som inte uppfyller de krav på grundegenskaper och övriga egenskaper som ställs i bilaga 2 respektive bilaga 3.

text: Noggrannhet

text: För ett virkesparti som är större än 10 m får den vid virkesmätningen bestämda totala fastvolymen eller toppcylindervolymen avvika från partiets volym med högst det procenttal som anges i bilagorna 4:1 och 2.

text: För ett virkesparti som väger mer än 10 ton får virkespartiets bestämda totala råvikt eller torrvikt avvika från partiets vikt med högst det procenttal som anges i bilaga 4:3. För ett virkesparti får partiets bestämda totala stycketal stockar avvika från partiets stycketal stockar med högst det procenttal som anges i bilaga 4:3. Om virkessäljaren och virkesköparen har avtalat om ett annat noggrannhetskrav vid mätningen av ett virkesparti än vad som sägs i första, andra eller tredje stycket, skall det som avtalats tillämpas.

text: Märkning av virkespartier

text: Ett virkesparti som mäts i skog eller vid väg skall märkas med upp-

text: gifter om datum för virkesmätningen och partiets mäthandling. Övriga virkespartier skall märkas med uppgifter som identifierar virkessäljaren.

text: Registrering m. m.

text: Till de registreringar som skall göras enligt dessa föreskrifter skall

text: fogas uppgifter om förrättningsman eller mätlag, om datum och plats för virkesmätningen samt om virkessäljare och virkesköpare. De registrerade uppgifterna skall förvaras på ett betryggande sätt och hållas tillgängliga för virkessäljaren, virkesköparen och Skogsstyrelsen i minst två år efter det att virkespartiets mätbesked lämnats ut till virkessäljaren och virkesköparen. Detsamma gäller i fråga om de uppgifter som skall registreras enligt 7 § andra stycket.

text: Ett virkespartis mätbesked skall innehålla uppgifter om

text: - den fysiska eller juridiska person som utfört virkesmätningen, - datum och plats för virkesmätningen, - virkessäljare och virkesköpare. Mätbeskedet skall innehålla uppgifter som identifierar virkespartiet samt de registrerade uppgifterna om partiets beskaffenhetsklassers fastvolym, toppcylindervolym, råvikt, torrvikt eller stycketal stockar. För sågtimmer får dock beskaffenhetsklasser som skiljer sig åt i fråga om de övriga egenskaperna stockdiameter och stocklängd redovisas sammanslagna i mätbeskedet, om virkessäljaren och virkesköparen har avtalat det. Mätbeskedet skall dessutom innehålla de uppgifter som registrerats enligt 1 kap. 11 § och 3 kap. 6 § andra stycket.

text: Import- och exportvirke

text: Bestämmelserna i 1 kap. 2-21 §§ och 23 § samt i 2 och 3 kap. gäller

text: inte vid mätning av virke som importerats till eller skall exporteras från Sverige.

text: Om det finns särskilda skäl, får Skogsstyrelsen medge undantag

text: från bestämmelserna i 1 kap. 2-21 §§ samt i 2 och 3 kap.

type: kapitel

text: 2 kap. Särskilda bestämmelser för sågtimmer av barrträd

text: Allmänt

text: Sågtimmerstockar av barrträd skall totalmätas eller stickprovsmätas.

text: Vid totalmätning och i stickprovsmätningens sista fas skall stockarna stockmätas. De får dock travmätas eller stycketalsräknas, om virkessäljaren och virkesköparen har avtalat det.

text: Stockmätning

text: Vid stockmätning skall stockens beskaffenhetsklass eller i förekom-

text: mande fall beskaffenhetsklasser bestämmas. Bestämningen skall göras med ledning av stockens ändytor och minst två tredjedelar av dess man telyta.

text: Vid stockmätning skall bestämmelserna om längdavdrag och diame -

text: teravdrag i 4 - 6 §§ tillämpas, om inte virkessäljaren och virkesköparen har avtalat att längdavdrag eller diameteravdrag inte skall göras.

text: Längdavdrag eller diameteravdrag skall göras, om det behövs för att

text: en stock skall uppfylla kraven på övriga egenskaper i bilaga 2. Avdragen skall göras så, att stockens volymavdrag blir så litet som möjligt. Om virkessäljaren och virkesköparen har avtalat om en indelning i klasser i enlighet med 1 kap. 17 § 1, skall längdavdraget dessutom göras så, att den återstående stockens beskaffenhetsklass blir så hög som möjligt och volymavdraget så litet som möjligt. Om säljaren och köparen har avtalat om en annan höjning av beskaffenhetsklassen, skall det som avtalats tillämpas.

text: Längdavdraget skall bestämmas för en stockhalva i taget. För en hel

text: stock är längdavdraget lika med summan av avdraget för respektive stockhalva multiplicerad med faktorn 0,5.

text: Längdavdraget får göras med sammanlagt högst 12 decimeter för hel

text: stock, varav högst 6 decimeter för stock som uppfyller kraven i 1 kap. 17 § 1. Diameteravdraget får göras med högst 3 centimeter. Längdavdraget och diameteravdraget skall bestämmas och registreras.

text: Största tillåtna måttenhet för längdavdrag är 1 decimeter och för diameteravdrag 1 centimeter.

text: Sågtimmerstockens fastvolym eller toppcylindervolym före volymav -

text: drag skall bestämmas och registreras i beskaffenhetsklass. Volymen skall registreras i kubikmeter med minst tre decimaler. Stockens volymavdrag skall dessutom bestämmas.

text: Travmätning

text: Vid travmätning skall virkestravens beskaffenhetsklasser bestämmas.

text: Bestämningen skall göras med ledning av de delar av stockarnas mantely tor och ändytor som är synliga i traven.

text: Virkestravens fastvolymer skall bestämmas och registreras i beskaf -

text: fenhetsklasser. Volymerna skall registreras i kubikmeter med minst två decimaler.

text: Virkespartis sågtimmervolym

text: Vid stockmätning eller travmätning skall virkespartiets totala såg-

text: timmervolymer bestämmas och registreras i beskaffenhetsklasser. Dessutom skall vid stockmätning partiets totala volymavdrag bestämmas och registreras i beskaffenhetsklasser. För ett stockmätt virkesparti skall volymerna bestämmas och registreras i kubikmeter fastvolym eller toppcylindervolym med minst två decimaler. Dessutom skall registreras om stockarnas stockdiameter bestämts genom toppmätning, mittmätning, topprotmätning eller sektionsmätning. För ett travmätt virkesparti skall volymerna bestämmas och registreras i kubikmeter fastvolym med minst två decimaler.

text: Räkning av stycketal stockar

text: Vid räkning av stycketal sågtimmerstockar skall respektive stocks

text: beskaffenhetsklass bestämmas. Bestämningen skall göras med ledning av de delar av stockens mantelyta och ändytor som är synliga.

text: Antalet stockar skall bestämmas och registreras i beskaffenhetsklas -

text: ser.

text: Allmänt

text: Massaved skall totalmätas eller stickprovsmätas.

text: Vid totalmätning skall massaveden stockmätas, travmätas eller vägas. Detsamma gäller i fråga om den sista fasen vid stickprovsmätning.

text: Stockmätning

text: mande fall beskaffenhetsklasser bestämmas. Bestämningen skall göras med ledning av stockens ändytor och minst hälften av stockens mantely ta.

text: Massavedsstockens fastvolym skall bestämmas och registreras i

text: beskaffenhetsklass eller i förekommande fall beskaffenhetsklasser. Volymen skall registreras i kubikmeter med minst tre decimaler. Volymen mörk och lös skogsröta skall dessutom bestämmas.

text: Travmätning

text: Vid travmätning skall virkestravens beskaffenhetsklass eller i före-

text: kommande fall beskaffenhetsklasser bestämmas. Bestämningen skall göras med ledning av de delar av stockarnas ändytor och mantelytor som är synliga.

text: fenhetsklasser. Volymerna skall registreras i kubikmeter med minst två decimaler. Den totala volymen mörk och lös skogsröta skall dessutom bestämmas.

text: Virkespartiets massavedsvolym

text: Vid stockmätning eller travmätning skall virkespartiets totala fastvo -

text: lymer massaved bestämmas och registreras i beskaffenhetsklasser. Den totala volymen mörk och lös skogsröta skall dessutom bestämmas och registreras. Volymerna skall registreras i kubikmeter med minst två decimaler.

text: Vägning

text: Vid vägning skall virkestravens eller virkeslassets beskaffenhetsklass

text: eller i förekommande fall beskaffenhetsklasser bestämmas. Bestämningen skall göras med ledning av de delar av stockarnas ändytor och mante lytor som är synliga i traven eller lasset.

text: Virkestravens eller virkeslassets råvikter eller torrvikter skall bestäm-

text: mas och registreras i beskaffenhetsklasser. Största tillåtna måttenhet är 50 kilogram. Vikten skall registreras i ton med minst två decimaler. Travens eller lassets torrhalt skall bestämmas och registreras i hel procentenhet, om torrvikten skall bestämmas.

text: Virkespartiets massavedsvikt

text: Vid vägning skall virkespartiets totala råvikter eller torrvikter för

text: massaveden bestämmas och registreras i beskaffenhetsklass eller i förekommande fall beskaffenhetsklasser. Största tillåtna måttenhet är 100 kilogram. Vikten skall registreras i ton med minst två decimaler.

text: 4 kap. EEG-sorterat (EEG-klassificerat) rundvirke

text: För rundvirke som omfattas av dessa föreskrifter och som släpps ut

text: på marknaden inom Europeiska Unionen under beteckningen EEG-sorterat (EEG-klassificerat) rundvirke skall bestämmelserna i 2 och 3 §§ tilllämpas i stället för bestämmelserna i 1 kap. 2-23 §§ samt i 2 och 3 kap.

text: Med rundvirke avses avverkat och kvistat timmer, även barkat, kapat

text: och kluvet.

text: Beteckningen EEG-sorterat (EEG-klassificerat) rundvirke och de

text: klassbeteckningar som anges i bilaga 5 får användas endast på rundvirke som har mätts, sorterats (klassificerats) och märkts i enlighet med bestämmelserna i bilaga 5.

text: Bilaga 1

text: DEFINITIONER m.m.

text: Följande förteckning innehåller definitioner på begrepp som markerats med kursiv text i dessa föreskrifter. Förteckningen innehåller även vissa förtydliganden till begreppen.

text: Anilinved: Gråviolett ved som utgör förstadium till rotröta eller omger

text: av rotröta angripen ved hos gran.

text: Antal årsringar: Antal årsringar i stockända inom bedömningsområde i

text: den radiella riktning som ger störst medelårsringsbredd. Årsringarnas bredd får inte vara påverkad av rotben eller kvistar.

text: Avsmalning: Gradvis diameterändring längs en stams höjd eller längs en

text: stocks längd.

text: Avverkningsskada: Veddeformation som uppkommit vid avverkning.

text: Avverkningsspricka: Se spricka.

text: Barkdrag: Inväxt bark, oftast i samband med övervallning av stamska-

text: da, klyka, sprötkvist m. m.

text: Barkdragande kvist: Kvist helt eller delvis omgiven av bark som når in

text: i behandlingscylindern.

text: Barkdragande lyra: Se lyra.

text: Barkskada: Vid hantering av obarkat virke uppkommet bortfall av bark

text: varvid underliggande ved blottlagts.

text: Bedömningsområde: Radiellt och/eller areellt område i stockända eller

text: på mantelyta längs stock inom vilket stockegenskaper bedöms.

text: Behandlingscylinder: En sågtimmerstocks tänkta cylinder med en dia-

text: meter som är lika med stockdiametern vid toppmätning reducerad med 1 centimeter och en längd som är lika med stocklängden. Om ett större diameteravdrag än 1 cm skall göras på stocken, är den tänkta cylinderns diameter lika med stockdiametern reducerad med nämnda diameteravdrag. Om ett längdavdrag skall göras på stocken, är den tänkta cylinderns längd lika med stocklängden reducerad med längdavdraget. Om stocken på måttstället för diameter vid toppmätning är tydligt oval är behandlingscylindern en cylinder med en diameter som är lika med antingen stockens minsta diameter vid detta måttställe eller denna minsta diameter reducerad med ett diameteravdrag, om ett sådant avdrag skall göras.

text: Beskaffenhetsklass: Se 1 kap. 17 §.

text: Båghöjd: Största avståndet från en rät linje genom stocks ändcentra till

text: stocks mittlinje.

text: Diameteravdrag: Minskning av diameter på sågtimmerstocks behand -

text: lingscylinder för att höja återstående stocks beskaffenhetsklass.

text: Excentrisk märg: Märg som är belägen på ett betydande avstånd från

text: geometriskt centrum hos stocks tvärsnitt.

text: Fas: Se totalmätning och stickprovsmätning.

text: Fast röta: Se röta.

text: Fastvolym: En eller flera stockars volym på eller under bark. I virkestra -

text: ves fastvolym ingår även eventuella underlagsstockars volym på eller under bark.

text: Fastvolymprocent: Sammanlagd fastvolym på eller under bark hos

text: stockar i virkestrave i procent av travens travvolym.

text: Fällkam: Ojämnhet i stockända orsakad av att kapskäret anbragts för

text: högt i förhållande till riktskäret.

text: Färskhet: Specificerat krav med hänsyn till virkets barkbarhet, fukthalt,

text: ljushet eller lagringstid.

text: Insektsskada: Av insekter eller insektslarver anlagda gångar i veden.

text: Jämnkapning: Stock är jämnkapad när dess ändytor är helt jämna eller

text: har fällkam eller annan ojämnhet understigande 5 centimeters höjd från rotskär eller kapskär. Finns flera sådana skär, mäts fällkam eller annan ojämnhet från det skär som är längst in på stocken.

text: Klassbotten: Nedre gräns för måttklass.

text: Klassmitt: Aritmetiskt medelvärde av måtten för övre och nedre klass-

text: gräns.

text: Klyka: Stamdel med delad märg.

text: Sluten klyka: Del av stock där huvudstam och delstam, som har var

text: sin märg, ligger tätt intill varandra utan luft emellan.

text: Öppen klyka: Y-formad del av stock som bildats genom att stam

text: delats upp på huvudstam och en eller flera delstammar och där luft finns mellan två stammar.

text: Krokighet: Avvikelse för stocks mittlinje från den räta linjen mellan

text: stocks ändcentra.

text: Krökvidd: Diametern i en tänkt minsta cylinder genom vilken stocken

text: kan passera.

text: Kvistansvällning: Utbuktning på stocks mantelyta förorsakad av under-

text: liggande kvist.

text: Kvistgrupp: Grupp av kvistar på stock.

text: Kvistmärke: Ojämnhet i barken eller i veden som anger övervallad

text: kvist.

text: Kvistningsgrad: Förekomst av kvarvarande kvist på stock uttryckt i

text: antal, diameter och längd.

text: Kådlåpa: Linsformad hålighet i virke som innehåller eller har innehållit

text: kåda.

text: Kådved: Starkt kåd- och hartshaltig ved i rotzonen på tallar.

text: Källved: Vattenmättad mörk, ofta blågrå, ved i gran.

text: Lagringsröta: Se röta.

text: Lagringsskada: Skada hos ved i stock som uppkommer vid lagring eller

text: som uppträder i ståndtorr ved. Skadan orsakas vanligen av insekter eller svampar.

text: Levande stamdel: Stamdel där näringstransport förekom vid avverk-

text: ningen i större delen av stamdelens floem.

text: Lyra (ljud): Ytsår helt eller delvis övervallat av trädets växt.

text: Barkdragande lyra: Övervallad lyra där skadan består av bark, ofta

text: omgiven av kådhaltig ved och antyds i barken av ett märke på mantelytan.

text: Öppen lyra: Ej eller delvis övervallad lyra.

text: Långkrök: Krök som är minst en meter lång. Krök som omfattar mer än

text: halva stocken och ligger i ett plan benämns jämn långkrök.

text: Längdavdrag: Minskning av längd på sågtimmerstocks behandlingscy -

text: linder för att höja återstående stocks beskaffenhetsklass. Minskningen kan göras för en eller två stockhalvor.

text: Lös röta: Se röta.

text: Mantelyta: Stocks yta på eller under bark, exklusive stocks ändytor.

text: Mellanstock: Se stocktyp.

text: Mittmätning: Bestämning av stockdiameter på eller under bark vid

text: stockens halva längd.

text: Märgspricka: Se spricka.

text: Mätbesked: Handling som för virkessäljare och virkesköpare redovisar

text: resultat av utförd mätning och bearbetning av mätdata. Se även 1 kap. 21 §.

text: Mäthandling: Handling med registrerade mätdata inklusive identifieran-

text: de uppgifter.

text: Mätmetod: Metod för mätning av virke. Som mätmetoder räknas dels

text: totalmätningsmetoderna stockmätning, travmätning, vägning och stycketalsräkning, dels stickprovsmätning.

text: Mörk röta: Se röta.

text: Ringspricka: Se spricka.

text: Rotben: Ovanmarksdel av sidorot vid anslutning till stam.

text: Rotstock: Se stocktyp.

text: Rotveck: Veck mellan rotgrenarnas fortsättning uppåt stammen.

text: Råkvist: Kvist med växtsamband med omgivande ved.

text: Råvikt: Massa hos fuktigt virke.

text: Rötkvist: Kvist helt angripen av lös röta.

text: Röta: Ved som brutits ned av svampar eller andra mikroorganismer.

text: Med hänsyn till den angripna vedens konsistens indelas röta i:

text: Faströta: Röta som i ofruset tillstånd vid tryck med kantigt hårt före-

text: mål gör samma motstånd som intilliggande frisk ved.

text: Lösröta: Röta som i ofruset tillstånd vid tryck med kantigt hårt före-

text: mål gör mindre motstånd än intilliggande frisk ved. Till lösröta hänförs även röthål. Med hänsyn till uppkomstsättet indelas röta i:

text: Lagringsröta: Röta som bildas i ved under lagring. I tidigt stadium

text: uppträder lagringsröta som spridda mindre fläckar eller strimmor i splintveden.

text: Skogsröta: Röta som bildats i växande träd.

text: Med hänsyn till färgen indelas skogsröta i ljus skogsröta och mörk skogsröta.

text: Sektionsmätning: Bestämning av stockdiameter på eller under bark vid

text: respektive sektions halva längd eller i mycket täta intervall längs stocken.

text: Skogsröta: Se röta.

text: Slirskada: Skada i ved som uppkommer av att maskin slirar mot träd-

text: stam.

text: Sluten klyka: Se klyka.

text: Spricka: Avlång isärdragning av fibrerna.

text: Avverkningsspricka: Spricka i ved uppkommen vid avverking.

text: Sprickan uppstår främst vid fällning av träd eller kapning av trädstam som ligger i spänn.

text: Märgspricka: Radiell ändspricka som börjar vid märgen.

text: Ringspricka: Spricka som följer en årsring.

text: Växtspricka: Icke radiell spricka hos växande träd. Växtsprickor

text: förekommer ofta mellan mycket tätvuxen ved och ved med breda årsringar.

text: Sprötkvist: Starkt uppåtriktad och ofta barkdragande kvist.

text: Stickprovsmätning: Mätning av ett virkesparti i två eller flera faser.

text: Sista fasen innebär en fullständig och noggrann mätning av ett urval av enheter i virkespartiet medan mätningen i de tidigare faserna utförs med mer extensiva metoder, t.ex räkning, vägning eller travmätning.

text: Stockblånad: Blånad i ved med ett djup på minst 5 mm från stocks man -

text: telyta under bark eller med ett avstånd på minst 50 mm från stocks ändyta.

text: Stockdiameter: Den diameter hos stamtvärsnitt som svarar mot tvärsnit-

text: tets area.

text: Stockhalva: Del av stock avgränsad av ett mittställt snitt genom behand -

text: lingscylinders ändcentra.

text: Stocklängd: Kortaste avståndet mellan stocks båda ändcentra.

text: Stockmätning: Metod för stockvis toppmätning, mittmätning, topprot -

text: mätning eller sektionsmätning av stockdiameter, för mätning av stock längd samt för bestämning av fastvolym eller toppcylindervolym och beskaffenhetsklasser.

text: Stocktyp: En trädstams indelning i:

text: Rotstock: Stock från helstams rotända.

text: Mellanstock: Stock från helstams mellersta del mellan rotstocken

text: och toppstocken.

text: Toppstock: Stock från helstams toppända.

text: Ståndtorr ved: Virke från rottorrt träd.

text: Tjurved: Reaktionsved som bildas hos barrträd på undersidan av grenar

text: och lutande stammar. Tjurveden är ligninrikare, mörkare, hårdare än intilliggande normal ved och har stor sommarvedsandel. Tjurved kallas även tryckved.

text: Toppcylindervolym: Volym hos stock beräknad som produkt av stock-

text: ens tvärsnittsarea enligt toppmätning och stocklängd.

text: Toppdiameter: Diameter i en stocks toppända.

text: Toppmätning: Bestämning av stockdiameter på eller under bark vid ett

text: tvärsnitt på 10 cm avstånd från centrum i stocks toppända.

text: Topprotmätning: Bestämning av stockdiameter på eller under bark vid

text: 10 cm avstånd från centrum i stocks toppända samt vid 10 cm avstånd från centrum i stockens rotända, vid rotstock dock 50 cm avstånd från centrum i rotändan.

text: Toppstock: Se stocktyp.

text: Torrhalt: Kvot mellan massa av virkets torrsubstans och dess råvikt.

text: Torrkvist: Kvist vars floem vid avverkningen helt saknat växtsamband

text: med stammens floem.

text: Torrvikt: Produkten av virkets råvikt och dess torrhalt. Torrsubstans: Material exklusive vatten.

text: Totalmätning: Mätning i en fas av samtliga enheter i ett virkesparti.

text: Travmätning: Metod för mätning av travlängd, travhöjd, travbredd och

text: travvolym samt för bestämning av travens fastvolymprocent, fastvolym och beskaffenhetsklasser.

text: Travvolym: Volym av en trave beräknad på dess yttermått inklusive hål-

text: rum.

text: Trädslagssammansättning: Andel av olika trädslag i trave/virkesparti

text: grundad på volym, vikt eller stycketal.

text: Tvärkrök: Tydlig vinkel på stock. Tvärkrök är ofta orsakad av felaktig

text: skottbildning eller toppbrott.

text: Tydligt oval stock: På måttstället för diameter överstiger stockens stör-

text: sta diameter den minsta diametern med mer än 10 procent.

text: Törved: Starkt kåd- och hartshaltig ved ovanför rotzonen på tallar. Tör-

text: veden uppkommer till följd av svampangrepp i området med glansbark i tallens krona eller till följd av stamskada.

text: Underlagsstock: Stock utlagd för att hindra välta eller trave att komma i

text: direkt kontakt med mark, lastplan, etc.

text: Vattved: Kärnved med onormalt hög vattenhalt hos gammal tall och

text: gran.

text: Virkeslass: Virke i en eller flera travar lastat på fordon. Virkesparti: Avgränsad virkeskvantitet bestående av sågtimmer eller

text: massaved för vilken virkessäljaren och virkesköparen träffat ett avtal och som mäts med en mätmetod.

text: Virkestrave: Stockar lagda i fler än ett varv.

text: Virkesvälta: Stockar lagda i ett eller flera varv.

text: Volymavdrag: Minskning av stocks volym till följd av längd- eller dia-

text: meteravdrag.

text: Vresved: Fibrer som växer i täta, oregelbundna kurvor.

text: Växtspricka: Se spricka.

text: Växtvridenhet: Fibrer som växer i spiralform kring märgen.

text: Ytandel lagringsröta: Andel lagringsröta i tvärsnittet 15 centimeter från

text: stockända i ståndtorr respektive lagringsskadad ved.

text: Ytandel mörk och lös skogsröta: Andel mörk och lös skogsröta i stocks

text: eller stockars ändytor.

text: Ändyta: Snitt hos stam som kapats i vinkel mot dess längdriktning.

text: Öppen klyka: Se klyka.

text: Öppen lyra: Se lyra.

text: Bilaga 2

text: Sågtimmers grundegenskaper

text: Vid bestämning av beskaffenhetsklass eller i förekommande fall beskaffenhetsklasser för sågtimmerstock av barrträd skall bestämmas om stocken uppfyller samtliga följande krav på grundegenskaper: 1. Stocken är kapad av en levande stamdel. 2. Stocken är kapad med sågande verktyg till minst halva kapsnittsarean. 3. Kol, sot, sten, plast eller metallföremål förekommer inte i stockens ved eller bark. 4 Lagringsröta förekommer inte i stockens ved. 5. Insektsskador förekommer inte i stockens ved.

text: Sågtimmers övriga egenskaper

text: Om virkessäljaren och virkesköparen har avtalat om krav på övriga egenskaper hos sågtimmerstockar av barrträd skall vid bestämningen av beskaffenhetsklasser bestämmas om stockarna uppfyller kraven på dessa övriga egenskaper. Följande förteckning innehåller ett urval begrepp för stockars övriga egenskaper, vars definitioner finns i bilaga 1:

text: - anilinved - kvistmärke - sprötkvist - antal årsringar - kvistningsgrad - stockblånad - avsmalning - kådlåpa - stockdiameter - avverkningsskada - kådved - stocklängd - avverkningsspricka - källved - stocktyp - barkdrag - långkrök - tjurved - barkdragande kvist - lös röta - torrkvist - barkdragande lyra - märgspricka - tvärkrök - barkskada - ringspricka - tydlig oval stock - båghöjd - rotben - törved - excentrisk märg - rotveck - vattved - fast röta - råkvist - vresved - fällkam - rötkvist - växtspricka - jämnkapning - skogsröta - växtvridenhet - kvistansvällning - slirskada - öppen klyka - kvistgrupp - sluten klyka - öppen lyra

text: Virkessäljaren och virkesköparen får även avtala om andra övriga egenskaper hos sågtimmerstockar än vad som anges i förteckningen ovan.

text: Bilaga 3

text: Massaveds grundegenskaper

text: Vid bestämning av beskaffenhetsklass eller i förekommande fall beskaffenhetsklasser för massavedsstock skall bestämmas om stocken uppfyller samtliga följande krav på grundegenskaper: Kol, sot, sten, plast eller metallföremål förekommer inte i stockens ved eller bark.

text: Massaveds övriga egenskaper

text: Om virkessäljaren och virkesköparen har avtalat om krav på övriga egenskaper hos massaveden skall vid bestämningen av beskaffenhetsklasser bestämmas om massaveden uppfyller kraven på dessa övriga egenskaper. Följande förteckning innehåller ett urval begrepp för stockars övriga egenskaper, vars definitioner finns i bilaga 1:

text: - fast röta - färskhet - krokighet - krökvidd - kvistningsgrad - lagringsröta - lös röta - rotben - skogsröta - stockdiameter - stocklängd - stocktyp - ståndtorr ved - torrhalt - trädslagssammansättning - ytandel lagringsröta - ytandel mörk och lös skogsröta - öppen klyka

text: Virkessäljaren och virkesköparen får även avtala om andra övriga egenskaper hos massaved än vad som anges i förteckningen ovan.

text: Bilaga 4:1

text: Noggrannhetskrav vid stockmätning

text: För ett virkesparti som är större än 10 m får den vid stockmätning bestämda totala fastvolymen eller toppcylindervolymen avvika från partiets volym med högst det procenttal som framgår av kurvan i diagrammet nedan. För virkesparti som är större än 400 m får avvikelsen vara högst 3 procent.

text: Bilaga 4:2

text: Noggrannhetskrav vid travmätning och stickprovsmätning

text: För ett virkesparti som är större än 10 m får den vid travmätning eller stickprovsmätning bestämda totala fastvolymen eller toppcylindervolymen avvika från partiets volym med högst det procenttal som framgår av kurvorna i diagrammet nedan. För virkesparti som är större än 400 m och som består av sågtimmer får avvikelsen vara högst 8 procent. För virkes -

text: parti av massaved får motsvarande avvikelse vara högst 9 procent.

text: Bilaga 4:3

text: Noggrannhetskrav vid vägning och stycketalsräkning

text: För ett virkesparti som väger mer än 10 ton får virkespartiets bestämda totala råvikt eller torrvikt avvika från partiets vikt med högst det procent-

text: Virkespartis vikt i ton Högsta tillåtna avvikelse

text: Råvikt ≤ 100 4,5 % > 100 3 % Torrvikt ≤ 50 9 % > 50 6 %

text: tal som anges i tabellen nedan. För ett virkesparti får partiets bestämda totala stycketal stockar avvika från partiets stycketal stockar med högst det procenttal som anges i tabel-

text: Virkespartis stycketal stockar Högsta tillåtna avvikelse

text: ≤ 1 000 4,5 % > 1 000 3 %

text: len nedan.

text: Bilaga 5

text: EEG-sorterat (EEG-klassificerat) rundvirke

text: 1. Mätning

text: 1.1 Allmänt

text: 1.1.1 Mätningen skall ske efter antingen volym (kubikmeter fast eller travat mått) eller vikt. 1.1.2 Vid mätningen skall uteslutande metersystemet användas. 1.1.3 Mätinstrumenten skall kontrolleras officiellt och hållas i gott skick.

text: 1.2 Stockvirke

text: 1.2.1 Med stockvirke avses sådant rundvirke vars volym vanligen anges i fast mått. 1.2.2 Stockvirke skall normalt mätas enhetsvis. Stockvirke med oregelbunden form skall mätas sektionsvis. 1.2.3 För beräkningen av volymen av en enskild enhet används längd och diameter, med eller utan bark. Volymen beräknas med minst två decimalers noggrannhet med hjälp av vanliga kubiktabeller. 1.2.4 Diametermåttet skall avrundas nedåt till hela centimeter. Om mätningen sker med bark görs ett skäligt avdrag. Det barkavdrag som gjorts skall anges. 1.2.5 Vid diametermått upp till och med 19 cm utan bark görs en mätning med klave av den avverkade stammen (horisontell diameter), vid minst 20 cm diameter utan bark görs två mätningar längs längdsnittet (om möjligt den kortaste och den längsta diametern). Om måttstället befinner sig vid ett grenvarv eller någon annan oregelbundenhet i stammen, beräknas diametern som medelvärdet av mätresultaten på var sida om och på lika avstånd från måttstället. 1.2.6 Längdmåttet skall avrundas nedåt till hela decimeter. För stockvirke med en medeldiameter på högst 20 cm utan bark, får längden avrundas nedåt till hela meter. Om stocken har ett riktskär mäts längden från mitten av detta skär.

text: 1.3. Travat virke

text: 1.3.1 Med travat virke avses rundvirke som vanligen mäts i travat mått. 1.3.2 För travat virke skall minst tre procents tillägg göras på höjden.

text: 2. SORTERING

text: 2.1 Allmänt

text: 2.1.1 Rundvirke får sorteras - efter träslag och allmän beteckning, - efter volym, eller - efter kvalitet.

text: 2.2 Sortering efter volym

text: 2.2.1 Punkterna 1.2.4, 1.2.5 och 1.2.6 skall tillämpas på mätning av diameter och längd i sorteringssyfte. 2.2.2 Sortering efter volym skall göras, oberoende av längden, efter genomsnittsdiametern (utan bark) i följande klasser:

text: Klass Diameter

text: L 0 under 10 cm L 1 a 10 - 14 cm L 1 b 15 - 19 cm L 2 a 20 - 24 cm L 2 b 25 - 29 cm L 3 a 30 - 34 cm L 3 b 35 - 39 cm L 4 40 - 49 cm L 5 50 - 59 cm L 6 60 cm och däröver 2.2.3 Ytterligare virkesklasser får införas efter klass 6, men centimeterintervallen skall då behållas. Indelningen i undergrupperna a och b kan slopas eller utvidgas till

text: alla klasser. 2.2.4 Stockvirke kan även sorteras efter minimilängd och den minimidiameter utan bark vid toppen som motsvarar denna längd i följande klasser.

text: Klass Minimilängd Minimidiameter vid toppen

text: H 1 8 m 10 cm H 2 10 m 12 cm H 3 14 m 14 cm H 4 16 m 17 cm H 5 18 m 22 cm H 6 18 m 30 cm

text: Med avvikelse från bestämmelserna i 1.2.5 skall endast en mätning av toppdiametern göras.

text: 2.2.5 Vissa stockvirkessortiment (pålar, stolpar osv.) indelas efter den diameter med bark som mäts 1 m från tjockändan i följande klasser:

text: Klass Diameter

text: P 1 högst 6 cm P 2 7 -13 cm P 3 14 cm och däröver

text: 2.2.6 Travat virke indelas efter toppdiametern med bark i följande klasser:

text: Klass

text: S 1 rundstock, 3 till 6 cm i diameter (liten stock) S 2 rundstock, 7 till 13 cm i diameter (medelstock) S 3 rundstock, minst 14 cm i diameter samt block (stor stock och block)

text: För barkat travat virke skall de angivna diametrarna minskas med en centimeter.

text: 2.3 Sortering efter kvalitetsklass

text: 2.3.1 Kvalitetssortering bygger på följande kriterier: - Böjning: böjningen mäter man genom att dela pilhöjden, avrundad till närmaste centimeter, med avståndet mellan ändpunkterna på böjen, uttryckt i meter med en

text: decimal. Böjning uttrycks i centimeter per meter. - Snedfibrighet: detta fel mäter man genom att fastställa avståndet, avrundat till närmaste centimeter per meter längd, mellan fiberriktningen och en linje som löper parallellt med stammens längdaxel. Snedfibrighet uttrycks i centimeter per meter.

text: - Avsmalning: avsmalningen mäter man genom att

text: dela skillnaden mellan de diametrar som uppmätts en meter från vardera änden av stockvirket, avrundat nedåt till hela centimeter, med avståndet mellan dessa diametrar uttryckt i meter med en decimal. Avsmalning mäts i centimeter med en decimal per meter. - Kala kvistar, friska (ljusa) eller sjuka (svarta). Kvistdiametern mäts i millimeter på det minsta stället. - Övervallade kvistar, bulor. - Excentrisk kärna. - Reaktionsved: dragved hos lövträd, tryckved hos barrträd. - Oregelbunden kontur. - Ringspricka, kärnspricka, fallspricka, frostspricka. - Stamtorrhet och sprickor som uppkommit vid torkning. - Färgförändringar. - Andra skador, orsakade av skadliga organismer.

text: 2.3.2 Vid kvalitetssortering indelas rundvirke i följande klasser: Kvalitetsklass A/EEG: Friskt trä med utmärkta artegenskaper, felfritt eller med endast obetydliga fel som inte påverkar dess användning. Kvalitetsklass B/EEG: Trä av normal kvalitet, även från träd som torkat på rot, med ett eller flera av följande fel: svag böjning och snedfibrighet, ringa avsmalning, ej storkvistigt, några friska kvistar med liten eller medelstor diameter, ringa

text: antal sjuka kvistar med liten diameter, lätt excentrisk kärna, något oregelbunden profil eller några andra enstaka fel som kompenseras av en god allmän kvalitet. Kvalitetsklass C/EEG: Trä som på grund av sina fel inte kan placeras in i kvalitetsklass A/EEG eller B/EEG, men som ändå kan användas industriellt.

text: 2.3.3 Stockvirke av kvalitetsklass A/EEG och C/EEG måste förses med en outplånlig kvalitetsmärkning. För stockvirke av kvalitetsklass B/EEG krävs inte kvalitetsmärkning.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft, i fråga om 3 kap. 3 § andra stycket, 5 § andra stycket och 6 § andra stycket den 1 augusti 2000, och i övrigt den 1 augusti 1999.

text: SKSFS 1986:3

text: ) till

text: virkesmätningslagen (1966:209)

text: . De äldre föreskrifterna gäller dock i fråga om mätning av mörk och lös skogsröta i massaved till dess att

text: 3 kap. 3 § andra stycket

text: 5 § andra stycket

text: och

text: 6 § andra stycket

text: i de nya föreskrifterna träder i kraft.

text: MARIA NORRFALK Sven A Svensson (Analysenheten)


title: SKSFS 2000 2 Skogsstyrelsens föreskrifter om behörighet att vara markavvattningskunnig

text: Den som uppfyller behörighetskraven i 2 § kan efter ansökan meddelas behörighet att vara markavvattningssakunnig enligt

text: 7 kap.

text: lagen (

text: ) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet. Behörigheten gäller verksamhet då det endast är fråga om avvattning av skogsmark.

text: På en markavvattningssakkunnig ställs följande behörighetskrav. Den sakkunnige skall 1. med godkänt resultat ha genomgått minst treårig skoglig högskoleutbildning, 2. med godkänt resultat ha deltagit i en av Skogsstyrelsen anordnad kurs i handläggning av uppdrag som markavvattningssakkunnig, och 3. genom praktisk tjänstgöring ha vunnit grundlig kännedom om markavvattningsfrågor.

text: Om det finns särskilda skäl, kan även den som inte uppfyller behörighetskraven i 2 §, men som bedöms ha likvärdig kompetens, meddelas behörighet att vara markavvattningssakkunnig.

text: Behörigheten att vara markavvattningssakkunnig gäller tills vidare. Behörigheten kan återkallas om den som meddelats behörigheten inte bedöms kunna utföra ett uppdrag som sakkunnig på ett tillfredsställande sätt.

text: Frågor om behörighet att vara markavvattningssakkunnig prövas av Skogsstyrelsen.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 april 2000, då Skogsstyrelsens föreskrifter (

text: SKSFS 1984:1

text: ) om behörighet att vara förrättningsman enligt

text: 12 kap.

text: vattenlagen (1983:291)

text: skall upphöra att gälla. Beslut om behörighet att vara förrättningsman enligt de äldre föreskrifterna skall fortsätta att gälla och anses avse behörighet att vara markavvattningssakkunnig enligt de nya föreskrifterna.

text: MARIA NORRFALK

text: Per Kjellin (Skogsskötselenheten)


title: SKSFS 2001 2 Skogsstyrelsens föreskrifter om ändring i Skogsstyrelsens föreskrifter (1991 1) om virkesmätning (upphävd)

text: 1 kap. Allmänna bestämmelser

text: Ett virkespartis mätbesked skall innehålla uppgifter om

text: – den fysiska eller juridiska person som utfört virkesmätningen,

text: – datum och plats för virkesmätningen,

text: – virkessäljare och virkesköpare.

text: Mätbeskedet skall inehålla uppgifter som identifierar virkespartiet samt de registrerade uppgifterna om partiets beskaffenhetsklassers fastvolym, toppcylindervolym, råvikt, torrvikt eller stycketal stockar. För sågtimmer får dock beskaffenhetsklasser som skiljer sig åt i fråga om de övriga egenskaperna stockdiameter och stocklängd redovisas sammanslagna i mätbeskedet, om virkessäljaren och virkesköparen har avtalat det.

text: Mätbeskedet skall dessutom innehålla de uppgifter som registerats enligt 1 kap. 11 §.

text: 3 kap. Särskilda bestämmelser för massaved

text: Massavedssstockens fastvolym skall bestämmas och registreras i beskaffenhetsklass eller i förekommande fall beskaffenhetsklasser. Volymen skall registreras i kubikmeter med minst tre decimaler.

text: Ändringen innebär att sista st. upphävs.

text: Virkestravens fastvolymer skall bestämmas och registreras i beskaffenhetsklasser. Volymerna skall registreras i kubikmeter med minst två decimaler.

text: Vid stockmätning eller travmätning skall virkespartiets totala fastvolymer massaved bestämmas och registreras i beskaffenhetsklasser. Volymerna skall registreras i kubikmeter med minst två decimaler. ________

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 augusti 2001.

text: MARIA NORRFALK

text: Jan-Olof Bäcke (Analysenheten)

text: Änmdringen innebär att sista st. upphävs. 3 Ändringen innebär att andra st. upphävs.


title: SKSFS 2002 2 Skogsstyrelsens föreskrifter om produktion för saluföring, saluföring samt införsel för saluföring av skogsodlingsmaterial

text: 1 kap. Inledning

text: Dessa föreskrifter avser tillämpningen av

text: 7 § skogsvårdslagen (1979:429)

text: samt

text: och

text: 10 a §§

text: skogsvårdsförordningen (1993:1096)

text: Föreskrifterna gäller de trädarter och artificiella hybrider som anges i bilaga 1.

text: Föreskrifterna gäller inte för skogsodlingsmaterial som är ämnat för export eller återexport till land utanför Europeiska unionen.

text: 2 kap. Definitioner

text: Nedan angivna begrepp skall vid tillämpningen av dessa föreskrifter ha den betydelse som anges i anslutning till varje begrepp.

text: Med skogsodlingsmaterial avses följande slag av odlingsmaterial, 1. fröenheter, varmed avses kottar, fruktställningar, frukter och frön avsedda för produktion av plantor, 2. växtdelar, samt 3. plantor, om materialet är avsett för anläggning av skog.

text: Jfr

text: rådets direktiv 1999/105/EG av den 22 december 1999

text: om saluföring av skogsodlingsmaterial (EGT L 11/2000, 15.1.2000 s. 17, Celex3 1999L0105)

text: Med 1. frötäktsområde avses träd inom ett område varifrån frö samlas in, med 2. frötäktsbestånd avses en avgränsad trädpopulation av tillräckligt homogen sammansättning, med 3. fröplantage avses en plantering som består av utvalda kloner eller familjer som är isolerad eller sköts på ett sådant sätt att pollinering från yttre källor förhindras eller minskas och så att fröproduktionen blir stor och regelbunden och fröna lätta att skörda, med 4. föräldraträd till en familj avses träd som används för att producera avkomma genom kontrollerad eller fri pollinering av honblommorna hos en känd trädindivid med hjälp av pollen från en annan individ (helsyskon) eller från flera kända eller okända individer (halvsyskon), med 5. klon avses ett antal individer (rameter) som producerats från en och samma ursprungsindivid (ortet) genom vegetativ förökning, t.ex. genom sticklingar, mikroförökning, ympar, avläggare eller delning och med 6. klonblandning avses en blandning av identifierade kloner i bestämda proportioner.

text: Med 1. autoktont frötäktsbestånd eller frötäktsområde avses ett område som kontinuerligt har föryngrats genom naturlig föryngring eller på konstgjord väg från odlingsmaterial som har samlats in från samma frötäktsbestånd eller frötäktsområde eller från intilliggande auktoktona frötäktsbestånd eller frötäktsområden och med 2. ortseget frötäktsbestånd eller frötäktsområde avses ett autoktont frötäktsbestånd eller frötäktsområde eller ett frötäktsbestånd eller frötäöktsområde som producerats på konstgjord väg från frö som kommer från samma härkomstområde.

text: Med ursprung avses 1. för auktona frötäktsbestånd och frötäktsområden den plats där träden växer, samt 2. för andra frötäktsområden och frötäktsbestånd den plats från vilken fröna eller plantorna ursprungligen infördes. Detta ursprung kan vara okänt.

text: Med härkomst avses den plats där ett trädbestånd växer.

text: Med härkomstområde för arter eller underarter avses ett område eller ett antal områden, i förekommande fall avgränsade med beaktande av de rådande höjdskillnaderna, som uppvisar tillräckligt likartade

text: ekologiska förhållanden och som innehåller frötäktsbestånd eller frötäktsområden med liknande fenotypiska eller genetiska egenskaper.

text: Med produktion avses alla stadier i framställningen av fröenheter, omvandling av fröenheter till frön och uppdragning av plantpartier från frön eller växtdelar.

text: Med saluföring avses uppvisande i försäljningssyfte, utbjudande till försäljning, försäljning eller leverans till en annan fysisk eller juridisk person, inbegripet leveranser enligt ett tjänsteavtal.

text: Med leverantör avses en fysisk eller juridisk person som yrkesmässigt bedriver saluföring eller import av skogsodlingsmaterial.

text: Med ett skogsodlingsmaterial av känd härkomst avses ett material som kommer från en frökälla som är ett frötäktsområde eller ett frötäktsbestånd inom ett och samma härkomstområde och som uppfyller kraven i bilaga 2.

text: Med ett beståndsurvalt skogsodlingsmaterial avses ett material som kommer från en frökälla som är ett frötäktsbestånd inom ett och samma härkomstområde och som valts ut på fenotypiska kriterier på populationsnivå och som uppfyller kraven i bilaga 3.

text: Med ett individutvalt skogsodlingsmaterial avses ett material som kommer från en frökälla som är fröplantage, föräldraträd till en familj, klon eller klonblandning, vars komponenter valts ut efter fenotypiska kriterier på individnivå och som uppfyller kraven i bilaga 4. Testning behöver inte ha utförts.

text: Med ett testat skogsodlingsmaterial avses ett material som dels kommer från en frökälla som är frötäktsbestånd eller fröplantage, föräldraträd till en familj, klon eller klonblandning, dels har överlägsna egenskaper som har påvisats genom jämförande tester eller en genetisk utvärdering av frökällans olika beståndsdelar, dels uppfyller kraven i bilaga 5.

text: 3 kap. Härkomstområden

text: Skogsstyrelsen fastställer indelning av Sverige i härkomstområden.

text: 4 kap. Godkännande av frökällor

text: För produktion av skogsodlingsmaterial för saluföring får endast användas sådana frökällor som godkänts av Skogsstyrelsen, av land som tillhör Europeiska unionen, av den europeiska kommissionen eller den europeiska unionens råd.

text: Fråga om godkännande av frökälla upptas på Skogsstyrelsens eget initiativ eller efter ansökan.

text: En frökälla skall godkännas för produktion av skogsodlingsmaterial enligt någon av kategorierna ”känd härkomst”, ”beståndsutvalt”, ”individutvalt” eller ”testat”. En frökälla skall godkännas endast om den kan förväntas ge skogsodlingsmaterial som kan ge skogsbestånd som har goda förutsättningar att utvecklas väl och som kan utnyttja marken för tillfredsställande virkesproduktion samt i övrigt uppfyller de krav som anges i bilaga 2 - 5.

text: En frökälla får godkännas för produktion av de kategorier skogsodlingsmaterial som anges nedan.

text: Frötäktsområde får endast godkännas som kategorien Känd härkomst.

text: Frötäktsbestånd får godkännas som endera av kategorierna Känd härkomst, Beståndsutvalt och Testat.

text: Fröplantage, föräldraträd till en familj, klon och klonblandning får godännas som endera av kategorierna Individutvalt och Testat.

text: En frökälla får i särskilda fall godkännas för produktion av testat skogsodlingsmaterial även om kraven i bilaga 5 inte är uppfyllda.

text: Ansökan om godkännande av frökälla skall göras skriftligen till Skogsstyrelsen. Till ansökan skall fogas uppgifter om sådana förhållanden som anges i bilaga 2 - 5.

text: Om en godkänd frökälla inte längre motsvarar kraven i dessa föreskrifter skall Skogsstyrelsen återkalla godkännandet.

text: 5 kap. Utfärdande av stambrev

text: Skogsstyrelsen utfärdar, under de förutsättningar som anges nedan, stambrev för fröenheter och växtdelar producerade i Sverige.

text: Fröenheter och växtdelar skall komma från en godkänd frökälla eller, vad avser växtdelar, plantor uppdragna av frön från en godkänd frökälla, och ha hållits isär med avseende på trädart, frökälla och mognadsår för frö eller blandats i enlighet med vad som angetts nedan i 5 §.

text: Fröenheter och växtdelar från en art skall anses vara isärhållna med avseende på artrenhet om inblandningen i partiet av fröenhet eller växtdelar från annan art uppgår till högst 1 procent av partiets vikt. Skogsodlingsmaterial av släktena Betula och Quercus skall dock anses vara isärhållet med avseende på artrenhet även om ett fröparti innehåller högre procentandel av andra arter av släktet.

text: Stambrev som utfärdats för fröenheter eller växtdelar gäller även för de plantor som utvecklas från fröenheterna eller växtdelarna. Särskilt stambrev för plantor utfärdas inte.

text: Stambrev för blandning av skogsodlingsmaterial utfärdas om i blandningen ingående material 1. kommer från samma härkomstområde, är av samma trädslag och tillhör kategorierna ”känd härkomst eller ”beståndsutvalt", eller 2. kommer från samma frökälla och är av olika mognadsår.

text: För svenskt frö utfärdas stambrev om det finns 1. ett intyg av den som är ansvarig för insamlingen utvisande trädslag, geografiskt läge, fastighetsbeteckning, areal, insamlingsdatum, härkomst, frökällans beteckning och insamlad mängd, utfärdat senast en månad efter insamlingen (insamlingsintyg), och 2. om klängning av kott ägt rum, ett intyg från den som är ansvarig för klängningen utvisande klängningsdatum, den mängd som har klängts och den mängd frö som har utvunnits, utfärdat senast en månad efter klängningen (klängningsintyg).

text: För skogsodlingsmaterial som efter tillstånd enligt

text: 10 § skogsvårdsförordningen (1993:1096)

text: införts från land utanför Europeiska unionen utfärdar Skogsstyrelsen stambrev sedan införseln anmälts enligt

text: 10 a § samma förordning

text: . Materialet skall vara isärhållet med avseende på art, härkomstområde och mognadsår.

text: Ett stambrev skall innehålla de uppgifter som framgår av bilaga 6.

text: Ansökan om stambrev skall göras hos Skogsstyrelsen på fastställd blankett eller på annat sätt som Skogsstyrelsen godkänner. För svenskt frö skall ansökan innehålla sådant insamlingsintyg och i förekommande fall klängningsintyg som avses ovan i 6 §.

text: För annan fröenhet än frö, producerat i Sverige skall till ansökan fogas ett sådant intyg som anges ovan i 6 § 1. För svenska växtdelar skall i ansökan anges godkänd frökälla eller de uppgifter som finns i stambrev för det skogsodlingsmaterial från vilket växtdelen tagits. För en sådan blandning av material som enligt 5 § ovan är tillåten skall till ansökan fogas stambrev för de material som ingår i blandningen. För skogsodlingsmaterial som införts från land utanför Europeiska unionen skall till ansökan fogas införseltillståndet och anmälan om införsel. Utöver vad som angetts ovan skall en ansökan innehålla namn och adress för sökanden samt, om det rör sig om annan person, samma uppgifter beträffande den som är leverantör av materialet.

text: 6 kap. Anmälan om in- och utförsel

text: Den som till Sverige har fört in skogsodlingsmaterial från ett land utanför Europeiska unionen skall, senast två veckor från det att materalet förts in, till Skogsstyrelsen lämna en anmälan om införseln. Anmälan skall innehålla uppgift om, 1. införseltillståndets nummer 2. tidpunkt för införseln, 3. den mängd som införts, samt 4. huruvida materialet är avsett för vidareöverlåtelse eller användning hos den som fört in materialet.

text: Till införselanmälan skall vidare fogas tull- eller leveranshandling som styrker uppgift om införd mängd.

text: Den som till Sverige har fört in skogsodlingsmaterial från ett land inom Europeiska unionen skall, senast två veckor från det att materialet förts in, till Skogsstyrelsens lämna anmälan om införseln. Anmälan skall innehålla uppgift om, 1. tidpunkt för införseln, 2. den mängd som införs, samt 3. huruvida materialet är avsett för vidareöverlåtelse eller användning hos den som fört in materialet.

text: Till införselanmälan skall fogas kopia av de dokument som, enligt de regler som gäller i det land från vilket skogsodlingsmaterialet införts, skall åtfölja partiet.

text: Den som från Sverige för ut skogsodlingsmaterial till ett land inom Europeiska unionen skall, senast två veckor från det att materialet förts ut

text: ur landet, till Skogsstyrelsen lämna anmälan om utförseln. Anmälan skall innehålla uppgift om, 1. tidpunkt för utförseln, 2. den mängd som förts ut, samt 3. det land till vilket utförseln skett.

text: Till anmälan om utförsel skall fogas kopia av de dokument som enligt 9 kap 1 och 2 §§ skall åtfölja ett parti skogsodlingsmateral vid försäljning.

text: 7 kap. Saluföring av skogsodlingsmaterial

text: Skogsodlingsmaterial får saluföras endast om det finns stambrev för materialet, utfärdat av land tillhörande Europeiska unionen.

text: Plantor och växtdelar av de trädarter och artificiella hybrider som anges i bilaga 1 får saluföras endast om plantorna är lämpliga för anläggning av ny skog och om växtdelarna håller god kvalitet.

text: En planta skall inte anses lämplig för anläggning av ny skog om det 1. finns allvarliga skador på rothals, stam, barr, toppskott eller toppknopp, 2. saknas toppskott eller frisk toppknopp, 3. finns dubbelstammar, 4. finns kraftig deformation av huvudrötter, eller 5. råder obalans mellan rot- och ovanjordsdel.

text: Skottsticklingar och sättstänger av Populus spp. skall inte anses lämpliga för anläggning av ny skog om de har någon av de defekter som anges i bilaga 7.

text: Växtdelar och plantor får saluföras endast om de står i överensstämmelse med

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: eller föreskrifter som meddelats med stöd av lagen.

text: 8 kap. Registrering av yrkesutövare

text: Yrkesmässig produktion och import av skogsodlingsmaterial för saluföring samt saluföring av sådant material får endast utövas av den som är registrerad i det register som avses i

text: 32 a

text: och

text: 32 b §§

text: skogsvårdslagen (1979:429)

text: Anmälan för registrering enlig § 1 skall inges till Skogsstyrelsen. Anmälan skall innehålla uppgift om namn, adress och personnummer eller organisationsnummer för sökanden.

text: Regler om avgifter vid registrering finns i Skogsstyrelsens föreskrifter (

text: SKSFS 1998:2

text: ) om avgifter vid handel med skogsodlingsmaterial samt för tillsyn och kontroll av produktion av och handel med skogsodlingsmaterial.

text: 9 kap. Dokumentation, märkning m.m.

text: Varje parti av ett skogsodlingsmaterial skall i alla produktionsled samt vid lagerhållning vara på så sätt märkt att det finns uppgift om 1. stambrevsnummer eller, vid fall av sådan blandning som avses ovan i 5 kap 5 §, i förekommande fall hänvisning till annat dokument som utfärdats av annan stat, 2. vetenskapligt namn, 3. kategori, 4. ändamål, 5. typ av frökälla, 6. identitetsbeteckning för härkomstområdet, 7. huruvida materialet är ortseget, icke ortseget, eller om ursprunget är okänt, 8. mognadsår för frö, 9. ålder och typ för plantpartier från fröplantor eller sticklingar, samt 10. eventuell genetiskt modifiering.

text: Varje parti av ett skogsodlingsmaterial skall vid saluföring vara märkt med etikett eller åtföljas av dokumentation med de uppgifter som anges ovan i § 1 samt därutöver uppgift om 1. leverantörens namn, 2. levererad mängd, 3. eventuell vegetativ förökning, samt 4. eventuell genetisk modifiering.

text: I fråga om skogsodlingsmaterial vars frökälla godkänts enligt vad som anges ovan i 4 kap 5 § skall orden ”godkänt tills vidare” vara angivna på etikett eller i dokument.

text: Vid saluföring av frö skall, utöver de uppgifter som angetts ovan i § 2, etikett eller dokument innehålla uppgift om 1. renhet, varmed avses andel av partiet, i viktprocent, av dels frö av den uppgivna arten, dels annat frö, dels främmande partiklar, 2. grobarhet, varmed avses andel frö av den uppgivna arten, som kan förväntas gro,

text: 3. 1000-kornvikt, varmed avses vikten i gram för 1000 st. frön, samt 4. antalet, per kg av den saluförda produkten, grobara frön av den uppgivna sorten.

text: Utan hinder av vad som angetts ovan i 2 § får frö, som skördats högst 4 månader före försäljningstidpunkten, försäljas till en första köpare trots att grobarhetsundersökning inte har gjorts. Vid sådant fall skall emellertid leverantören snarast tillse dels att grobarhetsundersökning genomförs, dels sedan resultatet av undersökningen föreligger utan dröjsmål underrätta köparen om detta.

text: Om etiketter eller dokument som används vid saluföring av skogsodlingsmaterial är i färg, skall användas de färger tillsammans med kategori skogsodlingsmaterial som anges nedan.

text: Känd härkomst - Gult Beståndsutvalt - Grönt Individutvalt - Rosa Testat - Blått

text: Frö får endast saluföras i förpackningar som är på så sätt förslutna att de inte kan återförslutas sedan de blivit öppnade.

text: 10 kap. Undantag

text: För forskningsändamål samt därutöver om det finns särskilda skäl får Skogsstyrelsen medge undantag från vad som angetts ovan.

text: _________________________________________________

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2003. Samtidigt upphävs Skogsstyrelsens föreskrifter (

text: SKSFS 1994:3

text: ) till

text: skogsvårdslagen (1979:429)

text: angående handel med skogsodlingsmaterial m.m. Vad gäller skogsodlingsmaterial som finns i lager vid angivet datum skall emellertid äldre bestämmelser gälla.

text: MARIA NORRFALK

text: Carina Strömberg

text: (Skogsskötselenheten)


title: SKSFS 2002 4 Skogsstyrelsens föreskrifter om ändring i Skogsstyrelsens föreskrifter  (SKSFS 1998 2) om avgifter vid handel med skogsodlingsmaterial samt för tillsyn och kontroll

text: Carina Strömberg (Skogsskötselenheten)


title: SKSFS 2005 3 Skogsstyrelsens föreskrifter om ändring i Skogsstyrelsens föreskrifter och allmänna råd

text: Om det i Skogsstyrelsens föreskrifter och allmänna råd hänvisas till skogsvårdsstyrelsen, skall i stället avses Skogsstyrelsen.

text: ________________________________________________________

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2006.

text: GÖRAN ENANDER Bertil Österberg (GD-staben)


title: SKSFS 2007 4 Skogsstyrelsens föreskrifter om ändring i Skogsstyrelsens föreskrifter (SKSFS 1998 2) om avgifter vid handel med skogsodlingsmaterial samt för tillsyn och kontroll

text: GÖRAN ENANDER

text: Lennart Ackzell (Enheten för lag och områdesskydd)


title: SKSFS 2008 2 Skogsstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om ändring i Skogsstyrelsens föreskrifter (SKSFS 2002 2)

text: 2 kap. 7 §

text: Med härkomstområde för arter eller underarter avses ett område som uppvisar tillräckligt likartade ekologiska förhållanden och som innehåller frötäktsbestånd eller utgör ett frötäktsområde.

text: 9 kap. 1 §

text: Varje parti av ett skogsodlingsmaterial skall i alla produktionsled samt vid lagerhållning vara på så sätt märkt, eller försett med hänvisning till lättillgänglig information, att det finns uppgift om 1. stambrevsnummer eller, vid fall av blandning som avses ovan i 5 kap. 5 §, i förekommande fall hänvisning till annat dokument som utfärdats av annan stat, 2. vetenskapligt namn, 3. kategori, 4. ändamål, 5. typ av frökälla, 6. identitetsbeteckning för härkomstområdet och insamlingsplatsens eller insamlingsplatsernas härkomstkoordinater (lat, long och höh), 7. huruvida materialet är ortseget, icke ortseget eller om ursprunget är okänt, 8. för fröpartier: mognadsår, 9. för plantpartier: ålder och typ, samt 10. eventuell genetisk modifiering.

text: Allmänna råd till 9 kap. 1 §

text: Vid insamling av beståndsfrö bör man undvika att samla frö i kustnära områden då dessa kan ha en historia och förhållanden som skiljer sig från områden där fröna ska användas. Vidare är det värdefullt om man vid insamlingen väljer träd utifrån en vitalitets- och kvalitetsbedömning av fröträden. Vidare bör man sträva efter att samla frön från många träd, gärna >50, som inte står för nära varandra för att minska negativa effekter av inavel. Det är olämpligt att blanda frö- eller plantpartier med vitt skilda härkomstkoordinater eller andra skillnader i härdighet eller tillväxtrytm även inom samma frötäktsområde. ________________________________ Dessa föreskrifter och allmänna råd träder i kraft den 23 juni 2008.

text: GÖRAN ENANDER


title: SKSFS 2008 3 Skogsstyrelsens föreskrifter om stöd för kompetensutveckling för ett hållbart skogsbruk

text: Denna författning gäller stöd för kompetensutvecklingsinsatser för ett hållbart skogsbruk enligt 6 kapitlet

text: 1 § förordningen (2007:481)

text: Denna författning kompletterar 1.

text: rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005

text: om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) , 2.

text: kommissionens förordning (EG) nr 1974/2006 av den 15 december 2006

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: rådets förordning (EG) nr 1698/2005

text: om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) , 3.

text: kommissionens förordning (EG) nr 1975/2006 av den 7 december 2006

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: rådets förordning (EG) nr 1698/2005

text: i fråga om kontroller och tvärvillkor i samband med stöd för landsbygdsutveckling , 4. förordning (

text: ) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder.

text: EUT L 277, 21.10.2005, s. 1 (Celex 32005R1698R). 2 EUT L 368, 23.12.2006, s. 15 (Celex 32006R1974). 3 EUT L 368, 23.12.2006, s. 74 (Celex 32006R1975).

text: Grundläggande krav för ansökan om stöd och för ansökan om utbetalning

text: En ansökan ska göras skriftligen på de blanketter och inlämnas inom den tid som Skogsstyrelsen har fastställt och innehålla de uppgifter som framgår av blanketterna. Detsamma gäller uppgifter som senare ändras eller tillförs en ansökan. Uppgifter som inte påverkar ansökt stödbelopp eller det belopp som ska utbetalas får dock lämnas på annat sätt om Skogsstyrelsen medger det. En ansökan ska lämnas in i original och vara undertecknad av sökanden, ombud eller behörig firmatecknare för sökanden.

text: För att en ansökan ska anses inkommen ska den ha lämnats på blankett som Skogsstyrelsen fastställt. En ansökan via telefax eller e-post anses inkommen om originalet lämnas in i nära anslutning till detta.

text: En ansökan får kompletteras inom den tid som Skogsstyrelsen bestämmer.

text: Ansökan om utbetalning av stöd

text: Ansökan om delutbetalning får inges högst det antal gånger som fastställts i beslutet om stöd. Ansökan om slututbetalning ska ha kommit in till Skogsstyrelsen senast den dag som har fastställts i beslutet om stöd. Om en ansökan om slututbetalning kommer in till Skogsstyrelsen efter den dag som fastställts i beslutet om stöd, ska stödbeloppet minskas. Minskning ska göras med en procent per arbetsdag jämfört med det stödbelopp som stödmottagaren skulle ha haft rätt till om ansökan hade lämnats in i rätt tid. Om förseningen överstiger 25 kalenderdagar ska ansökan avvisas. Om förseningen enligt andra stycket beror på force majeure eller andra exceptionella omständigheter ska minskning av stödbeloppet eller avvisning inte göras. Fall av force majeure och exceptionella omständigheter ska anmälas skriftligen till Skogsstyrelsen inom tio arbetsdagar från den tidpunkt då stödmottagaren är i stånd att göra detta.

text: En begäran om ändring av ett beslut om stöd ska ha kommit in senast den dag som ansökan om slututbetalning ska lämnas för att kunna beaktas.

text: Stöd får inte lämnas för 1. en kostnad som avser en aktivitet som är påbörjad före det datum ansökan om stöd kommit in till Skogsstyrelsen,

text: 2. en kostnad som är betalad före det datum ansökan om stöd kommit in till Skogsstyrelsen.

text: Stöd för köp av utbildning m.m.

text: Stöd får lämnas för 1. deltagaravgifter, 2. kurslitteratur, 3. reskostnad vid aktivitet som varar längre än en dag, 4. övernattningskostnad vid aktivitet som varar länge än en dag.

text: Utöver vad som framgår av 8 § får stöd inte lämnas för 1. egen nedlagd tid, 2. deltagaravgifter i den mån dessa motsvarar kostnader hos anordnaren som denne beviljats stöd för.

text: Stöd för anordnande av kompetensutvecklingsåtgärder

text: Stöd får lämnas till kostnader som avser projektet. Projektet får medfinansieras med stöd från annan offentlig myndighet eller institution. Stödet från Skogsstyrelsen och övrigt stöd får dock inte överstiga de totala kostnaderna.

text: Stöd får, utöver vad som framgår av 8 §, inte lämnas för 1. hyres- eller leasingutgifter som omfattas av avtal som innehåller ett restvärde eller en rätt för leasingtagaren att förvärva leasingobjektet, eller för den del av leasingkostnaderna som överstiger varans inköpspris, 2. kostnader för gåvor, 3. kostnader för att upprätta en ansökan, 4. kostnader för tid som deltagare avsätter för en aktivitet, 5. kostnader som täcks av deltagaravgifter, 6. kostnader för privat boende och 7. investeringar.

text: Ny aktör

text: Om den som ansökt om eller beviljats stöd önskar överföra ansökan eller stödet till annan enligt överenskommelse dem emellan, ska båda parter lämna in en gemensam begäran om detta till Skogsstyrelsen. En förutsättning för att en ny aktör ska få ta över beviljat stöd för viss insats är, att denne visar att han har goda förutsättningar att genomföra insatsen på ett bra sätt.

text: Av den gemensamma begäran ska det framgå att övertagaren åtar sig att följa de regler som gäller för stödet. Om det är fråga om övertagande av beviljat stöd, ska det av den gemensamma begäran även framgå att övertagaren åtar sig att följa villkoren i det ifrågavarande beslutet.

text: Återkallelse av beslut

text: Skogsstyrelsen har rätt att återkalla beslut om stöd om synnerliga skäl föreligger.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 november 2008. 2.Genom författningen upphävs Skogsstyrelsens föreskrifter (

text: SKSFS 2007:7

text: ) om projektstöd till aktörer som anordnar kompetensutvecklingsinsatser för ett hållbart skogsbruk. 3. I fråga om ansökningar som inkommit före ikraftträdandet gäller äldre föreskrifter. ________

text: LENA HÄLL ERIKSSON

text: Göran Öster (Enheten för juridik, upphandling och registratur)


title: SKSFS 2008 4 Skogsstyrelsens föreskrifter om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade skogsträd avsedda för virkesproduktion

text: Grundläggande bestämmelser om genetiskt modifierade organismer finns i

text: 13 kap.

text: miljöbalken (1998:808)

text: och i förordningen (

text: ) om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön.

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade skogsträd avsedda för virkesproduktion.

text: Definitioner

text: De termer och begrepp som används i

text: 13 kap.

text: miljöbalken

text: och i förordningen (

text: ) om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön har samma betydelse i dessa föreskrifter.

text: Jmf

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG av den 12 mars 2001

text: om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och om upphävande av

text: rådets direktiv 90/220/EEG

text: (EUT L 106, 17.4.2001, s. 1, Celex 32001L0018).

text: Ansökan om tillstånd

text: Den sammanfattning av ansökan (Summary Notification Information Format, SNIF) som avses i

text: 2 kap. 3 § förordningen (2002:1086)

text: om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön ska innehålla de uppgifter som anges i

text: rådets beslut 2002/813/EG av den 3 oktober 2002

text: om fastställande av formuläret för sammanfattning av anmälningsinformationen om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön för andra ändamål än utsläppande på marknaden, i enlighet med

text: Sammanfattningen av ansökan ska lämnas in både på svenska och på engelska.

text: Rapportering efter genomförd avsiktlig utsättning

text: Den rapport som avses i

text: 2 kap. 17 § förordningen (2002:1086)

text: kommissionens beslut 2003/701/EG av den 29 september 2003

text: om fastställande av ett formulär för redovisning av resultaten av avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade högre växter i miljön för andra ändamål än utsläppande på marknaden, i enlighet med

text: Transport

text: Transport av genetiskt modifierade organismer ska ske på ett sådant sätt att spridning av dessa organismer till omgivningen förhindras. Av märkning eller medföljande dokument ska det framgå att det är genetiskt modifierade organismer som transporteras. Namn och telefonnummer till en kontaktperson ska anges.

text: Avgifter

text: EUT L 280, 18.10.2002, s. 62, Celex 32002D0813. 3 EUT L 254, 8.10.2003, s. 21, Celex 32003D0701.

text: Den som ansöker om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade skogsträd ska betala avgifter enligt följande 1. vid ansökan om tillstånd för avsiktlig utsättning, 38 000 kr, 2. vid ansökan om tillstånd för avsiktlig utsättning av skogsträd som härstammar från samma genetiska konstruktion som det tidigare ansökts om i Sverige, 15 000 kr.

text: Inspektion av ett försöksfält ska betalas av tillståndshavaren med 2 500 kr per besökstillfälle.

text: Provtagning och analys i anslutning till inspektion ska betalas av tillståndshavaren enligt självkostnadsprincipen.

text: Särskilda utredningar i anslutning till tillståndsprövningen ska betalas av sökanden med 500 kr per timme.

text: Utredningar av utomstående experter i anslutning till tillståndsprövningen ska betalas av sökanden enligt självkostnadsprincipen.

text: Om det finns särskilda skäl kan Skogsstyrelsen besluta att avgifterna enligt 7-10 §§ ska sättas ned eller efterskänkas.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 november 2008 då Skogsstyrelsens föreskrifter (

text: SKSFS 1996:1

text: ) om avsiktlig utsättning och utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade skogsträd upphör att gälla.

text: LENA HÄLL ERIKSSON

text: Gunilla Kock (Enheten för lag och områdesskydd)


title: SKSFS 2008 5 Skogsstyrelsens föreskrifter om avgifter för ansökningar om utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade skogsträd avsedda för virkesproduktion

text: Grundläggande bestämmelser om genetiskt modifierade organismer finns i

text: 13 kap.

text: miljöbalken (1998:808)

text: och i förordning (

text: ) om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön.

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om avgifter för ansökan om utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade skogsträd avsedda för virkesproduktion.

text: Definitioner

text: De termer och begrepp som används i

text: 13 kap.

text: miljöbalken

text: och i förordning (

text: ) om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön har samma betydelse i dessa föreskrifter.

text: Avgifter

text: Den som ansöker om utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade skogsträd avsedda för virkesproduktion ska betala avgifter enligt följande 1. vid ansökan om tillstånd för att släppa ut en produkt på marknaden 140 000 kr,

text: 2. vid ansökan om tillstånd för utsläppande av en produkt på marknaden, där tillstånd för viss användning av produkten redan erhållits 48 000 kr.

text: Särskilda utredningar i anslutning till tillståndsprövningen av sådan verksamhet som avses i dessa föreskrifter debiteras med 500 kr per timme.

text: Utredningar av utomstående experter debiteras enligt självkostnadsprincipen.

text: Om det finns särskilda skäl kan Skogsstyrelsen besluta att avgifterna enligt 4 och 5 §§ ska sättas ned eller efterskänkas.

text: SKSFS 1996:1

text: LENA HÄLL ERIKSSON


title: SKSFS 2008 6 Föreskrifter om stöd för att öka arealen ädellövskog

text: Denna författning gäller stöd för nyanläggning av ädellövskog enligt 2 kapitlet

text: 33 §§

text: förordningen (

text: ) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder.

text: Denna författning kompletterar 1.

text: om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) , 2.

text: kommissionens förordning (EG) nr 1974/2006 av den 15 december 2006

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: rådets förordning (EG) nr 1698/2005

text: om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) , 3.

text: kommissionens förordning (EG) nr 1975/2006 av den 7 december 2006

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: rådets förordning (EG) nr 1698/2005

text: i fråga om kontroller och tvärvillkor i samband med stöd för landsbygdsutveckling , 4. förordning (

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med:

text: EUT L 277, 21.10.2005, s. 1 (Celex 32005R1698R). 2 EUT L 368, 23.12.2006, s. 15 (Celex 32006R1974). 3 EUT L 368, 23.12.2006, s. 74 (Celex 32006R1975).

text: Markberedning: Med markberedning avses bearbetning av marken i syfte att få en gynnsam växtplats för plantan.

text: Ädellövskog: Ädellövskog har i dessa föreskrifter samma betydelse som i

text: 23 § skogsvårdslagen (1979:429)

text: Ädla lövträd: Med ädla lövträd avses de trädslag som anges i

text: 22 § skogsvårdslagen (1979:429)

text: Grundläggande krav för ansökan om stöd och för ansökan om utbetalning

text: En ansökan ska göras skriftligen på de blanketter som Skogsstyrelsen har fastställt och innehålla de uppgifter som framgår av blanketterna. Detsamma gäller uppgifter som senare ändras eller tillförs en ansökan. Uppgifter som inte påverkar ansökt stödbelopp eller det belopp som ska utbetalas får dock lämnas på annat sätt om Skogsstyrelsen medger det. En ansökan ska lämnas in i original och vara undertecknad av sökanden, behörig firmatecknare eller ombud för sökanden.

text: För att en ansökan ska anses inkommen ska den ha lämnats på blankett som Skogsstyrelsen fastställt. En ansökan via telefax eller e-post anses inkommen om originalet lämnas in i nära anslutning till detta.

text: En ansökan får kompletteras inom den tid som Skogsstyrelsen bestämmer.

text: Ansökan om utbetalning av stöd

text: Ansökan om delutbetalning får inges högst det antal gånger som fastställts i beslutet om stöd. Ansökan om slututbetalning ska ha kommit in till Skogsstyrelsen senast den dag som har fastställts i beslutet om stöd. Om en ansökan om slututbetalning kommer in till Skogsstyrelsen efter den dag som fastställts i beslutet om stöd, ska stödbeloppet minskas. Minskning ska göras med en procent per arbetsdag jämfört med det stödbelopp som stödmottagaren skulle ha haft rätt till om ansökan hade lämnats in i rätt tid. Om förseningen överstiger 25 kalenderdagar ska ansökan avvisas. Om förseningen enligt andra stycket beror på force majeure eller andra exceptionella omständigheter ska minskning av stödbeloppet eller avvisning inte göras.

text: Fall av force majeure och exceptionella omständigheter ska anmälas skriftligen till Skogsstyrelsen inom tio arbetsdagar från den tidpunkt då stödmottagaren är i stånd att göra detta.

text: En begäran om ändring av ett beslut om stöd ska ha kommit in senast den dag som ansökan om slututbetalning ska lämnas för att kunna beaktas.

text: Stöd får inte lämnas för 1. en kostnad som avser en aktivitet som är påbörjad före det datum ansökan om stöd kommit in till Skogsstyrelsen, 2. en kostnad som är betalad före det datum ansökan om stöd kommit in till Skogsstyrelsen.

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl kan Skogsstyrelsen medge undantag från bestämmelserna i 11-14 och 16 §§ i denna författning.

text: Villkor för stöd

text: Stöd får inte lämnas till insatser som skadar natur- eller kulturmiljön eller något annat starkt allmänt intresse.

text: Ädellövsplanteringen ska ske med minst 3 000 lövträdsplantor per hektar varav minst 1 500 plantor är ädla lövträdsplantor. Plantorna ska i huvudsak vara jämnt fördelade över det stödberättigande området och ha en minsta höjd av 20 centimeter.

text: Av

text: artikel 72 i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005

text: om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), framgår att en investering ska bibehållas och inte genomgå någon betydande förändring som negativt påverkar syftet med investeringen under de närmaste fem åren efter beslutet om stöd. I annat fall kan stödet komma att krävas tillbaka. Stödmottagaren ska därför under nämnda period utöva tillsyn över insatsen och vidtaga sådana skötselåtgärder som behövs, som t.ex. att reparera och underhålla stängsel, gräsrensa, röja m.m., för att beståndet ska bibehållas och ha goda förutsättningar att kunna utvecklas till en ädellövskog.

text: § Vid bestämning av den areal som ska ligga till grund för beräkning av takbeloppet enligt

text: 2 kap. 32 § förordning (2007:481)

text: om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder, ska områdets yttergräns beräknas tre meter utanför en tänkt yttersta planteringsgräns. Från denna areal ska avräknas ytan av de områden inom det planterade området som inte är lämpliga att plantera. Denna avräkning ska göras i enlighet med den uppskattning av dessa områdens sammanlagda storlek som Skogsstyrelsen gör.

text: Ny aktör

text: Om den som ansökt om eller beviljats stöd önskar överföra ansökan eller stödet till annan enligt överenskommelse dem emellan, ska båda parter lämna in en gemensam begäran om detta till Skogsstyrelsen. Av den gemensamma begäran ska det framgå att övertagaren åtar sig att följa de regler som gäller för stödet. Om det är fråga om övertagande av beviljat stöd, ska det av den gemensamma begäran även framgå att övertagaren åtar sig att följa villkoren i det ifrågavarande beslutet.

text: Återkallelse av beslut

text: Skogsstyrelsen har rätt att återkalla beslut om stöd om synnerliga skäl föreligger.

text: Ikraftträdande

text: Denna författning träder i kraft den 29 december 2008, då Skogsstyrelsens föreskrifter (

text: SKSFS 2007:6

text: ) om stöd för nyanläggning av ädellövskog ska upphöra att gälla.

text: LENA HÄLL ERIKSSON

text: Göran Öster (Enheten för juridik, upphandling och registratur)


title: SKSFS 2008 7 Föreskrifter om stöd för åtgärder för att bevara och utveckla skogens mångfald


title: SKSFS 2009 1 Föreskrifter om ändring i Skogsstyrelsens föreskrifter (SKSFS 2008 6) om stöd för att öka arealen ädellövskog;

text: Denna författning gäller stöd för nyanläggning och återskapande av ädellövskog enligt 2 kapitlet

text: 33 §§

text: förordningen (

text: ) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder.

text: Denna författning kompletterar 1.

text: rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005

text: om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) , 2.

text: kommissionens förordning (EG) nr 1974/2006 av den 15 december 2006

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: rådets förordning (EG) nr 1698/2005

text: om stöd för

text: EUT L 277, 21.10.2005, s. 1 (Celex 32005R1698R).

text: landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) , 3.

text: kommissionens förordning (EG) nr 1975/2006 av den 7 december 2006

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: rådets förordning (EG) nr 1698/2005

text: i fråga om kontroller och tvärvillkor i samband med stöd för landsbygdsutveckling , 4. förordning (

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med:

text: Gallring: Med gallring avses beståndsvårdande utglesning av skog under tillvaratagande av virke.

text: Markberedning: Med markberedning avses bearbetning av marken i syfte att få en gynnsam växtplats för plantan.

text: Röjning: Med röjning avses beståndsvårdande utglesning av skog utan tillvaratagande av virke.

text: Ädellövskog: Ädellövskog har i dessa föreskrifter samma betydelse som i

text: 23 § skogsvårdslagen (1979:429)

text: Ädla lövträd: Med ädla lövträd avses de trädslag som anges i

text: 22 § skogsvårdslagen (1979:429)

text: Grundläggande krav för ansökan om stöd och för ansökan om utbetalning

text: En ansökan ska göras skriftligen på de blanketter som Skogsstyrelsen har fastställt och innehålla de uppgifter som framgår av blanketterna. Detsamma gäller uppgifter som senare ändras eller tillförs en ansökan.

text: EUT L 368, 23.12.2006, s. 15 (Celex 32006R1974). 3 EUT L 368, 23.12.2006, s. 74 (Celex 32006R1975).

text: Uppgifter som inte påverkar ansökt stödbelopp eller det belopp som ska utbetalas får dock lämnas på annat sätt om Skogsstyrelsen medger det. En ansökan ska lämnas in i original och vara undertecknad av sökanden, behörig firmatecknare eller ombud för sökanden.

text: För att en ansökan ska anses inkommen ska den ha lämnats på blankett som Skogsstyrelsen fastställt. En ansökan via telefax eller e-post anses inkommen om originalet lämnas in i nära anslutning till detta.

text: En ansökan får kompletteras inom den tid som Skogsstyrelsen bestämmer.

text: En begäran om ändring av ett beslut om stöd ska ske skriftligen och ha kommit in senast den dag (klardatum) som har fastställts i beslutet om stöd för att kunna beaktas. En muntlig begäran inom samma tid godtages som en begäran gjord i rätt tid om den bekräftas skriftligen i nära anslutning till detta.

text: Ansökan om utbetalning av stöd

text: Ansökan om delutbetalning får inges högst det antal gånger som fastställts i beslutet om stöd. Ansökan om slututbetalning ska omfatta minst 20 procent av det totala stödbeloppet och ska ha kommit in till Skogsstyrelsen senast den dag (klardatum) som har fastställts i beslutet om stöd. Om en ansökan om slututbetalning kommer in senare än tre månader efter det datum (klardatum) som fastställts i beslutet om stöd ska ansökan avvisas. Om förseningen enligt andra stycket beror på force majeure eller andra exceptionella omständigheter ska avvisning inte ske under förutsättning att dessa omständigheter anmäls skriftligen till Skogsstyrelsen inom tio arbetsdagar från den tidpunkt då stödmottagaren är i stånd att göra detta. En muntlig anmälan inom samma tid godtages som en anmälan gjord i rätt tid om den bekräftas skriftligen i nära anslutning till detta.

text: (Har upphävts genom

text: SKSFS 2009:1

text: Undantag

text: Stödberättigande kostnader

text: Stöd för inköp av plantor lämnas endast för lövträdsplantor.

text: Villkor för stöd

text: Vid nyanläggning av ädellövskog ska plantorna ha en minsta höjd av 20 centimeter och i huvudsak fördelas jämnt över det stödberättigande området.

text: Om det inte strider mot någon författning eller myndighetsbeslut, ska markberedning utföras före plantering.

text: Hela det planterade området ska inhägnas med nätstängsel av metall som har en höjd av minst två meter.

text: Av

text: 2 kap. 32 § förordning (2007:481)

text: om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder, ska områdets yttergräns beräknas tre meter utanför en tänkt yttersta planteringsgräns. Från denna areal ska avräknas ytan av de områden inom det planterade området som inte är

text: lämpliga att plantera. Denna avräkning ska göras i enlighet med den uppskattning av dessa områdens sammanlagda storlek som Skogsstyrelsen gör.

text: Ny aktör

text: Återkallelse av beslut

text: Ikraftträdande

text: SKSFS 2007:6

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2009.

text: MONIKA STRIDSMAN

text: Annelie Stomberg (Enheten för lag och områdesskydd)

text: SKSFS 2008:6