title: Allmänna råd om buller från byggplatser

text: Naturvårdsverkets författningssamling

text: ISSN 1403-8234

text: Naturvårdsverkets allmänna råd

text: om buller från byggplatser [till 2 kap. och 26 kap. 19 § Utkom från trycket

text: den 22 december 2004

text: miljöbalken

text: beslutade den 9 december 2004.

text: Dessa allmänna råd omfattar Naturvårdsverkets ansvarsområde som tillsynsvägledande myndighet vad gäller

text: miljöbalkens

text: tillämpning. Råden är avsedda att ge vägledning om skyddsåtgärder, begränsningar och försiktighetsmått vad gäller störning av buller från områden där bullrande bygg- och anläggningsverksamhet pågår.

text: Till

text: 2 kap. 2 §

text: och

text: 26 kap. 19 §

text: miljöbalken

text: Kunskapsunderlag

text: Verksamhetsutövaren för en byggplats bör genom bullerberäkningar eller bullermätningar samt omgivningskartläggning ta fram underlag för bedömning av störningspåverkan för omgivningen. Bullermätningar bör genomföras för att kontrollera ljudnivåer i omgivningen från byggplatsen. Naturvårdsverket har i rapport 5417 ”Metod för immissionsmätning av externt industribuller” angett de krav som kan ställas vid en bullermätning. Mätmetoden bör i tillämpliga delar kunna användas vid mätning av ljudnivåer från byggplatsen. Bullerberäkningar och bullermätningar bör utföras av en person som har erforderlig kunskap om beräknings- eller mätmetodik för att tillräcklig noggrannhet i bedömningsunderlaget skall tillförsäkras.

text: Till

text: 2 kap. 3 §

text: MB och

text: 26 kap. 19 § miljöbalken

text: Riktvärden för buller

text: Följande riktvärden bör tillämpas vid bedömning av bullerbegränsning vid byggplatser. Värdena för ekvivalent ljudnivå (LAeq) är angivna som frifältsvärden under dag, kväll respektive natt. För permanentbostäder, fritidshus och vårdlokaler anges även ett värde för maximal ljudnivå (tidsvägning; Fast) (LAFmax) nattetid under tiden 22-07.

text: AR-Byggplatser.pmd 1 2004-12-10, 17:13

text: Område Helgfri måndag- Lördag, söndag Samtliga dagar fredag och helgdag Dag Kväll Dag Kväll Natt 07-19 19-22 07-19 19-22 22-07 LAeq LAeq LAeq LAeq LAeq LAFmax

text: Bostäder för permanent boende och fritidshus

text: Utomhus 60 dBA 50 dBA 50 dBA 45 dBA 45 dBA 70 dBA

text: (vid fasad)

text: Inomhus 45 dBA 35 dBA 35 dBA 30 dBA 30 dBA 45 dBA

text: (bostadsrum)

text: Vårdlokaler

text: Utomhus 60 dBA 50 dBA 50 dBA 45 dBA 45 dBA -

text: (vid fasad)

text: Undervisningslokaler

text: Utomhus 60 dBA - - - - -

text: (vid fasad)

text: Inomhus 40 dBA - - - - -

text: Arbetslokaler för tyst verksamhet

text: Utomhus 70 dBA - - - - -

text: (vid fasad)

text: Inomhus 45 dBA - - - - -

text: Med arbetslokaler menas lokaler för ej bullrande verksamhet med krav på stadigvarande koncentration eller behov att kunna föra samtal obesvärat, exempelvis kontor.

text: I de fall verksamhet pågår endast del av period bör den ekvivalenta ljudnivån beräknas för den tid under vilken verksamheten pågår - t.ex. under en sekvens/cykel för byggaktiviteter med intermittent buller (pålning, spontning, borrning etc). För verksamhet med begränsad varaktighet, högst två månader, t ex spontning och pålning, bör 5 dBA högre värden kunna tillåtas. Vid enstaka kortvariga händelser, högst 5 minuter per timme, bör upp till

text: 10 dBA högre nivåer kunna accepteras. Detta bör dock inte gälla kvälls- och nattetid. I de fall verksamheten är av begränsad art och även innehåller kortvariga händelser bör höjningen av riktvärdet få uppgå till sammanlagt högst 10 dBA.

text: Tillämpningsanvisningar till riktvärdena

text: Riktvärdena är en utgångspunkt och vägledning för den bedömning, som görs i varje enskilt fall. Särskilda skäl kan medföra att avsteg kan behöva göras, såväl uppåt som nedåt, från de angivna riktvärdena.

text: AR-Byggplatser.pmd 2 2004-12-10, 17:13

text: Om riktvärdena för buller utomhus inte kan innehållas med tekniskt möjliga och/eller ekonomiska rimliga åtgärder bör målsättningen vara att åtminstone riktvärdena för buller inomhus kan innehållas. I det fall riktvärden för buller utomhus kan innehållas behöver man normalt inte kontrollera riktvärdena för buller inomhus då normal fasadisolering bör innebära att dessa bullerriktvärden kan innehållas. Buller från trafik till och från byggplatsen bör bedömas efter de riktvärden som gäller för trafikbuller. Trafik inom byggplatsen bör bedömas som byggbuller. Bindande bestämmelser för byggverksamhet kan finnas i lokala föreskrifter i kommunen med längre gående krav på bullernivåer eller tid då arbetet får bedrivas.

text: Skyddsåtgärder och försiktighetsmått

text: Skyddsåtgärder

text: Risk för överskridande av angivna riktvärden för buller bör anses som ett skäl att anta att en verksamhet eller åtgärd kan medföra skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön. Såväl åtgärder på arbetsmaskiner/redskap som vad avser arbetsutformning bör övervägas. Åtgärder vid byggplatsen bör kunna avse anläggande av ljuddämpande skärmar eller vallar. Riktvärden inomhus bör också innebära ett incitament att förbättra fasadisoleringen om detta är nödvändigt. Fasadisolerande åtgärder bör bli viktigare att utföra innan byggstart i samband med t ex trafikinfrastruktur då dessa kan komma att innebära ett permanent buller som ändå kräver fasadisolerande åtgärder. Information till de kringboende bör alltid ske om arbetet förväntas ge högre bullernivåer än vad som angetts i tabellen ovan.

text: Tidsbegränsningar

text: Byggverksamhet bör planeras så att bullerstörning till omgivningen begränsas genom att verksamheten så långt möjligt förläggs till mindre störningskänslig tid. Då verksamhet under kvällstid, lördagar, söndagar och helgdagar medför större störning i områden med boende bör, förutom att ett lägre riktvärde tillämpas under dessa tider, även en lämplig begränsning av verksamhetstiden gälla.

text: Dessa allmänna råd börjar att gälla den 1 januari 2005 och samtidigt upphävs allmänna råd (PU 1975:5), Buller från byggplatser.

text: Naturvårdsverket

text: MATS OLSSON

text: Allan Nilsson

text: (Enheten för markanvändning och vattenverksamhet) 3

text: AR-Byggplatser.pmd 3 2004-12-10, 17:13


fs: nfs

publisher: Naturvårdsverket

title: Allmänna råd om buller från motorsportbanor

text: Naturvårdsverkets författningssamling

type: rubrik

text: ISSN 1403-8234

type: stycke

text: Naturvårdsverkets allmänna råd

text: om buller från motorsportbanor, halkövningsbanor och Utkom från trycket

text: den 22 december 2004

text: banor för provning av motordrivna fordon [till

text: 2 kap.

text: och

text: 26 kap. 19 §

text: miljöbalken

text: beslutade den 9 december 2004.

text: Dessa allmänna råd omfattar Naturvårdsverkets ansvarsområde som tillsynsvägledande myndighet vad gäller

text: miljöbalkens

text: tillämpning. Råden är avsedda att ge vägledning om skyddsåtgärder, begränsningar och försiktighetsmått om störning av buller från främst permanenta sport-, halkövnings- eller provningsbanor för motordrivna fordon (nedan benämnt motorbanor) Med anläggning för motorsport avses i dessa råd en anläggning för träning, tävling eller uppvisning i motorsportverksamhet. Med anläggning för halkövning eller provning av motordrivna fordon avses i dessa råd en anläggning för halkövning, fordons- och trafikutbildning eller en annan anläggning för testkörning eller provkörning av fordon. Råden kan också ge vägledning om skyddsåtgärder, begränsningar och försiktighetsmått om störning av buller från andra verksamheter såsom - anläggning för uppvisning eller demonstration av fordon - anläggning för radiostyrda bil-, båt- och flygmodeller.

text: Till

text: 2 kap. 2 §

text: och

text: 26 kap. 19 §

text: miljöbalken

text: Kunskapsunderlag

text: Verksamhetsutövaren till en anläggning där buller från motorbana uppkommer bör genom bullerberäkningar eller bullermätningar samt omgivningskartläggning ta fram underlag för bedömning av störningspåverkan för omgivningen. Bullerberäkningar ger oftast ett mera tillförlitligt resultat än mätningar och bör därför i första hand komma i fråga. Naturvårdsverket har i Meddelande 8/1983, Buller från motorsportbanor – Beräkningsmodell, presenterat ett beräkningsförfarande. Bullermätningar bör också genomföras för att kontrollera ljudnivåer i omgivningen från en motorbana. Naturvårdsverket har i rapport 5417, Metod för immissionsmätning av externt industribuller, angett de krav som kan ställas vid en bullermätning. Mätmetoden bör i tillämpliga delar kunna användas vid mätning av högsta ljudnivåer från motorbanor. Bullerberäkningar och bullermätningar bör utföras av en person som har erforderlig kunskap om beräknings- eller mätmetodik för att tillräcklig noggrannhet i bedömningsunderlaget skall tillförsäkras.

text: AR-motorsport.pmd 1 2004-12-10, 17:52

text: Närmare vägledning rörande ljudnivåmätningar framgår av bilagan. För anmälnings- eller tillståndspliktig verksamhet och för verksamhet som har meddelats tillstånd utan att det föreligger tillståndsplikt finns bindande bestämmelser i Naturvårdsverkets föreskrifter om genomförande av mätningar och provtagningar i vissa verksamheter;

text: NFS 2000:15

text: Till

text: 2 kap. 3 §

text: och

text: 26 kap. 19 §

text: miljöbalken

text: Riktvärden för buller

text: Följande riktvärden angivna som maximala ljudnivåer i dBA frifältsvärden (tidsvägning; Fast) bör tillämpas vid bedömning om lämplig bullerbegränsning vid motorbanor:

text: Maximal ljudnivå i dBA”Fast”

text: Helgfri Kväll kl. 19-22 Natt kl. 22-07 Område måndag-lördag samt sön- och kl. 07-19 helgdagar kl. 07-19

text: Bostäder för perma- 60 55 Nattetid bör nent boende och bullrande verkfritidshus samhet inte före- (vid fasad) komma vid motorbanor

text: Vårdlokaler

text: (vid fasad) 55 50

text: Undervisnings- 55 50

text: lokaler

text: (vid fasad)

text: Friluftsområden 55 50

text: Med friluftsområde avses område i översiktsplan för det rörliga friluftslivet eller andra områden som nyttjas mer frekvent för friluftsliv där naturupplevelsen är en viktig faktor och där en låg bullernivå utgör en särskild kvalitet. Bakgrundsnivån är låg och inga andra störande aktiviteter förekommer som t.ex. skjutbanor, fritidsbåtstrafik eller skoterleder.

text: Värdena bör gälla utomhus vid de i tabellen angivna byggnaderna respektive inom friluftsområden. Värdena beräknas som frifältsvärden (ej påverkade av reflexer).

text: Riktvärdena är en utgångspunkt och vägledning för den bedömning, som görs i varje enskilt fall. Särskilda skäl kan medföra att avsteg kan behöva göras, såväl uppåt som nedåt, från de angivna riktvärdena. Hög eller låg verksamhet vid banan kan vara ett sådant skäl till avsteg. Vid nyanläggning av motorbana bör riktvärdena innehållas med god marginal. Vid motorbanor med mycket lågt utnyttjande (mindre än 10 verksamhetsdagar per år) bör ett något högre riktvärde få gälla. Detta bör också kunna

text: AR-motorsport.pmd 2 2004-12-10, 17:52

text: vara fallet vid enstaka tävlingstillfällen eller vid provning eller uppvisning av motorfordon. Riktvärdena bör avse de högsta ljudnivåer som uppkommer vid körning med de fordon som alstrar högst ljudnivåer. Sammanlagringseffekter vid samtidig start eller körning med flera fordon bör ingå i riktvärdet. Även andra ljud än motorbuller såsom ljud från högtalaranläggningar bör ingå i riktvärdesbedömningen. De högsta ljudnivåer som typiskt uppkommer vid verksamhet vid anläggningen bör ingå i bedömningen. Buller från trafik till och från anläggningen bör bedömas efter de riktvärden som gäller för trafikbuller.

text: Skyddsåtgärder och försiktighetsmått

text: Nya anläggningar

text: Vid lokalisering av ny motorbana bör genom lämplig bullerutredning klarläggas vilka bullernivåer som kan uppkomma för omgivningen. Beräkningen bör främst avse de fordon och verksamheter som alstrar de högsta momentana ljudnivåerna. Vid banor där flera verksamhetsgrenar förekommer är det lämpligt att redovisa de högsta ljudnivåer som uppkommer för varje verksamhetsgren samt de planerade verksamhetstiderna för de olika verksamheterna. Bullerutredningen bör kunna klarlägga att lokaliseringen innebär att de angivna riktvärdena för högsta ljudnivå inte överskrids vid planerade verksamheter och verksamhetstider.

text: Skyddsåtgärder

text: Risk för överskridande av angivna riktvärden för buller bör anses som ett skäl att anta att en verksamhet eller åtgärd kan medföra skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön. Såväl åtgärder på fordon som vid banan bör övervägas. Åtgärder på fordonen bör kunna avse högre krav på avgasljuddämpning på de fordon som orsakar ljudnivåer som medför överskridande av riktvärde. Förbud mot vissa fordonskategorier bör också kunna komma ifråga för att komma ner till acceptabla ljudnivåer. Åtgärder vid banan bör kunna avse anläggande av ljuddämpande skärmar eller vallar. Vid banor där gemensam start för flera fordon förekommer uppnås i allmänhet de högsta ljudnivåerna vid startsträckan. Om störningskänsliga områden exponeras av buller från startområdet bör detta åtgärdas genom bulleravskärmningar. Avskärmning av andra delar av banan bör också kunna bli aktuellt. Avstängning av den del av banan som orsakar högst ljudemissioner bör också kunna övervägas om inte avskärmning kan komma ifråga. Som underlag för verksamma skyddsåtgärder vid banan bör en bullerutredning genomföras.

text: Tidsbegränsningar

text: Verksamheten på en motorbana bör bedrivas så att bullerstörning till omgivningen begränsas genom att verksamheten så långt möjligt förläggs till mindre störningskänslig tid. Då verksamhet under kvällstid, söndagar och

text: AR-motorsport.pmd 3 2004-12-10, 17:52

text: helgdagar medför större störning bör, förutom att ett lägre riktvärde tillämpas under dessa tider, även en lämplig begränsning av verksamheten kunna anges.

text: Dessa allmänna råd börjar gälla den 1 januari 2005 och samtidigt upphävs allmänna råd (RR 1975:6), Riktlinjer för buller från motorsport- och bilprovningsbanor.

text: Naturvårdsverket

text: MATS OLSSON

text: Allan Nilsson

text: (Enheten för markanvändning och Vattenverksamhet)

text: AR-motorsport.pmd 4 2004-12-10, 17:52

text: motorsportbanor, halkövningsbanor och banor för provning av motordrivna fordon

text: Ljudnivåmätningar i omgivningen till motorbana

text: Mätningar av buller från en motorbana kan utföras som komplettering till beräkningar av ljudnivåer för omgivningen eller för kontroll av ljudnivån i mätpunkter då omständigheterna ger osäkra beräkningsresultat. För uppmätning av ljudnivåer i anslutning till en motorbana hänvisas i tillämpliga delar till Naturvårdsverkets publikation rapport 5417, Metod för immissionsmätning av externt industribuller.

text: Anvisning för mätning av referensljudnivå

text: För att kunna användas vid en bullerberäkning enligt Naturvårdsverkets beräkningsmodell (Meddelande 8/1983) måste källstyrkan för aktuellt fordon uppmätas med den metod för referensljudnivån som förutsätts i beräkningsmodellen. En mätning av referensljudnivå bör göras på 10 meters avstånd från förbipasserande fordon under fullgasacceleration och utan hänsyn till reflexer från marken (=ljudnivå i ”fri rymd”). För att uppfylla villkoret ”fri rymd” kan mikrofonen placeras på marken som skall bestå av hård yta, varefter reflexionstillskottet från marken reduceras genom att 6 dB subtraheras från det uppmätta värdet. Alternativt kan mätningen utföras med två mikrofoner - en placerad på mäthöjden 1,2 m och en placerad på marken på hårt underlag. Differensen mellan mätvärdena subtraheras från det värde som erhålls från mikrofon på marken. Mätningen bör upprepas ett antal gånger för att få högsta ljudnivå från fordonet och då på den sida av fordonet som ger högst nivå. Den uppmätta referensljudnivån används vid beräkning av ljudnivån enligt beräkningsmodellen.

text: AR-motorsport.pmd 5 2004-12-10, 17:52

type: foreskrift


text: Naturvårdsverkets författningssamling

text: ISSN 1403-8234

text: Naturvårdsverkets ändring av allmänna råd (

text: NFS 2003:13

text: till förordningen (

text: ) om statliga bidrag Utkom från trycket

text: den 14 maj 2004

text: till klimatinvesteringsprogram;

text: beslutade den 1 april 2004.

text: Naturvårdsverket har beslutat att ändra allmänna råden till förordningen (

text: ) om statliga bidrag till klimatinvesteringsprogram. Ändringarna gäller allmänna råden till

text: 1 §

text: förordningen, till § 6 förordningen samt till

text: 11 §

text: punkt 8 förordningen.

text: Till 1 § förordningen

text: Bidrag till administration

text: Bidrag till programägarens kostnad för administration av programmet ges med ett grundbelopp på 100 000 kr samt högst 2 procent av bidraget för varje beviljad åtgärd, dock ej med mer än 40 000 kr per åtgärd. Som administrationskostnader räknas kostnader för programägarens uppföljning av program och åtgärder, sammanställning av verksamhetsrapporter och slutrapport samt kostnader för auktoriserad revisor att göra granskning enligt 19 § föreskrifterna. Bidrag till administrationskostnader kan därutöver sökas för utvärdering av klimatinvesteringsprogrammet på en övergripande nivå. Det kan till exempel gälla vetenskapliga utvärderingar som genomförs i samarbete med ett universitet eller en högskola.

text: Till 6 § förordningen

text: Bidrag bör inte sökas för åtgärder som kommer att genomföras även utan bidrag i enlighet med 6 § förordningen. Om bidraget innebär en påtaglig tidigareläggning av åtgärden bör det dock vara möjligt att söka bidrag Bidrag ges inte för en åtgärd för vilken annat statligt stöd kan ges. Bidrag ges inte heller där det finns andra styrmedel som medför att åtgärden sannolikt kommer att genomföras på kort sikt. Med andra styrmedel avses andra statliga bidrag, skatter och författningar. Bidrag ges t.ex. inte till åtgärder som ändå skulle genomföras därför att de omfattas av systemen för handel med elcertifikat, handel med utsläppsrätter eller åtgärder som måste genomföras enligt programmet för energieffektivisering i energiintensiva företag. Bidraget bör kunna kombineras med EU-stöd, såvida inte EU-stödets regelverk förhindrar det.

text: NFS2-04.pmd 1 2004-05-07, 12:36

text: - - - Till punkt 8

text: I beskrivningen av en åtgärd bör den tekniska livslängden för den aktuella investeringen anges. I förekommande fall bör även redovisas hur mycket åtgärden tidigareläggs med hjälp av bidrag. Har en livscykelanalys/livscykelkostnadsanalys gjorts för åtgärden bör denna ingå i åtgärdsbeskrivningen. För varje folkbildnings- och informationsinsats bör följande redovisas 1. mål för insatsen (effektmål och när målet beräknas bli uppnått), 2. kopplingen mellan folkbildnings- och informationsinsatsen och åtgärd/ åtgärder i programmet, 3. hur folkbildnings- och informationsinsatsen har förankrats i kommunen, 4. målgrupper för folkbildnings- och informationsinsatsen, 5. metoder för att genomföra insatsen och nå målgrupper, 6. hur uppföljning och utvärdering av insatsen skall genomföras, 7. hur resultat och erfarenheter av insatsen skall spridas inom och mellan kommuner och till andra delar av samhället och 8. hur insatsen skall finansieras.

text: Sökanden bör också redovisa sådana informationsinsatser som genomförs utan bidrag från stödet till klimatinvesteringsprogram. Detta är särskilt viktigt när det gäller information och folkbildning som riktar sig till allmänheten och som har till syfte att höja kunskapsnivån och att påverka den enskildes attityder och beteende i fråga om klimatpåverkan. Bidrag till folkbildningsoch informationsinsatser ges med högst 50 procent av kostnaderna. Bidrag till utvärdering av programmet eller av en åtgärd ges med högst 75 procent av kostnaderna.

text: Naturvårdsverket

text: LARS-ERIK LILJELUND Anna Widegren (Enheten för Investeringsprogram)

text: NFS2-04.pmd 2 2004-05-07, 12:36


title: Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd om hantering av brännbart avfall och organiskt avfall

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om - sortering av brännbart avfall, - undantag från kravet att brännbart avfall skall förvaras och transporteras bort skilt från annat avfall, - undantag från förbuden mot deponering av utsorterat brännbart avfall och organiskt avfall, och - dispens för deponering av utsorterat brännbart avfall och organiskt avfall.

type: paragraf

text: Enligt

text: 14 § avfallsförordningen (2001:1063)

text: får kommunfullmäktige meddela närmare föreskrifter om hanteringen av hushållsavfall. Kommunala föreskrifter meddelade med stöd av

text: 17 § avfallsförordningen

text: gäller framför dessa föreskrifter i den utsträckning de ställer högre krav på sortering och åtskild förvaring och transport av avfall än dessa föreskrifter.

text: I

text: 8 § avfallsförordningen (2001:1063)

text: och

text: 4 § förordningen (2001:512)

text: om deponering av avfall finns bestämmelser om undantag från respektive förordnings tillämpningsområde för visst radioaktivt avfall.

text: Bestämmelserna om sortering enligt dessa föreskrifter gäller inte för avfall som kommer från fartyg och avfall som omfattas av föreskrifter om producentansvar.

text: Definitioner

text: Termer och begrepp som används i dessa föreskrifter har samma betydelse som i

text: 15 kap.

text: miljöbalken

text: avfallsförordningen (2001:1063)

text: och förordningen (

text: ) om deponering av avfall. I övrigt avses i dessa föreskrifter med grovavfall: hushållsavfall som är så tungt eller skrymmande eller har andra egenskaper som gör att det inte är lämpligt att samla in i säck eller kärl, TOC: total mängd organiskt kol.

text: NyNFS04_04.pmd 1 2004-05-11, 09:05

text: Varje kommun skall ge den som ger upphov till hushållsavfall möjlighet att sortera ut brännbart hushållsavfall från - avfall som inte är brännbart, och - annat brännbart avfall som i utsorterade fraktioner utgör farligt avfall.

text: Bestämmelserna i 6 § hindrar inte att kommunen föreskriver om särskild utsortering av avfall som är olämpligt att förbränna på grund av att det innehåller hälso- eller miljöfarliga ämnen.

text: Kommunen är inte skyldig att ge möjlighet till sortering enligt 6 § av grovavfall, om - det är fråga om små mängder avfall, - tillgängligt utrymme är otillräckligt, eller - förhållandena i övrigt är sådana att sortering på plats inte är möjlig. Kommunen skall se till att det brännbara avfallet sorteras ut från avfall som inte är brännbart före behandling. Första stycket gäller inte för avfall som i utsorterade fraktioner utgör farligt avfall.

text: Den som ger upphov till annat avfall än hushållsavfall skall se till att brännbart avfall sorteras ut från - avfall som inte är brännbart, och - annat brännbart avfall som i utsorterade fraktioner utgör farligt avfall. Sortering enligt första stycket skall ske vid källan.

text: Brännbart bygg- och rivningsavfall behöver inte sorteras ut vid källan om - tillgängligt utrymme är otillräckligt, eller - förhållandena i övrigt är sådana att sortering på plats inte är möjlig. Det brännbara avfallet skall sorteras enligt 9 § före behandling. Första stycket gäller inte för avfall som i utsorterade fraktioner utgör farligt avfall.

text: Undantag från krav på åtskild förvaring och transport

text: Kravet enligt

text: 19 § avfallsförordningen (2001:1063)

text: på åtskild förvaring och transport av brännbart avfall gäller inte för 1. hushållsavfall som, trots att möjlighet finns, inte har sorterats enligt 6 §, 2. hushållsavfall som sorterats enligt 7 §, 3. avfall som är undantaget enligt 8 eller 10 § till dess avfallet sorterats, 4. avfall som sorterats enligt 9 § och som innehåller mindre än 10 volymprocent brännbart avfall, 5. avfall som kommer från fartyg, 6. avfall som omfattas av föreskrifter om producentansvar.

text: Undantag från deponeringsförbud

text: Förbuden enligt

text: och

text: 10 §§

text: förordningen (

text: ) om deponering av avfall gäller inte

text: NyNFS04_04.pmd 2 2004-05-11, 09:05

text: 1. bottenaska och flygaska samt rökgasreningsslam som innehåller mindre än 18 viktprocent TOC räknat på torr vikt och bestämd enligt 14 §, 2. komposterat slam från rening av avloppsvatten, 3. grönlutslam från återvinning av kokvätska, 4. animaliskt avfall som enligt andra föreskrifter får grävas ned, 5. övrigt avfall med homogen sammansättning som innehåller mindre än 10 viktprocent TOC räknat på torr vikt och bestämd enligt 14 §, 6. avfall med heterogen sammansättning som innehåller mindre än 10 volymprocent brännbart avfall.

text: Förbuden enligt

text: och

text: 10 §§

text: förordningen (

text: ) om deponering av avfall gäller inte avfall vars fysiska eller kemiska egenskaper efter behandling är sådana att avfallet inte bör återvinnas eller bortskaffas på annat sätt än genom deponering. Den som avser att deponera avfall enligt första stycket skall samråda med tillsynsmyndigheten för deponin innan avfallet deponeras.

text: Bestämning av TOC

text: Bestämning av TOC i avfallet skall ske genom provtagning och provning. Provtagning av avfallet skall ske i enligt en provtagningsplan som skall utarbetas i enlighet med den preliminära standarden prEN 14899 . Provning av TOC skall utföras enligt svensk standard SS-EN 13137, utgåva 1 , av ett ackrediterat laboratorium. Vid bestämning av om TOC understiger 10 respektive 18 viktprocent skall medelvärdet av provningsresultaten användas.

text: Dispens på grund av kapacitetsbrist för annan behandling än deponering

text: För deponering av hushållsavfall görs ansökan om dispens enligt

text: 13 § förordningen (2001:512)

text: om deponering av avfall av kommunen. För deponering av annat avfall än hushållsavfall görs en sådan ansökan av den verksamhetsutövare som tar emot avfallet för deponering.

text: För deponering av hushållsavfall på grund av kapacitetsbrist får dispens enligt

text: 13 § förordningen (2001:512)

text: om deponering av avfall medges endast om kommunen har 1. dels visat att det på grund av kapacitetsbrist inom regionen finns behov av deponering av sådant avfall, 2. dels länsvis redovisat de mängder avfall som omfattas av tidigare dispens och som har deponerats i andra län än det egna,

text: 1 SIS Förlag AB, S:t Paulsgatan 6, 118 80 Stockholm, webbadress: www.sis.se Se fotnot 1

text: NyNFS04_04.pmd 3 2004-05-11, 09:05

text: 3. dels länsvis redovisat en uppskattning av hur mycket av avfallet enligt dispensansökan som kommer att lämnas till deponering i andra län än det egna, 4. dels redovisat att ändamålsenliga åtgärder vidtagits eller kommer att vidtas för att deponering av sådant avfall som omfattas av ansökan skall upphöra, och 5. dels redovisat de åtgärder som vidtagits eller kommer att vidtas för att minska utsläppen av växthusgaser för det avfall som deponeras med dispens.

text: Utsorterat brännbart avfall och organiskt avfall som omfattas av en kommuns dispens enligt 16 § får deponeras av annan än kommunen utan att den som skall deponera avfallet har medgetts dispens.

text: För deponering av annat avfall än hushållsavfall på grund av kapacitetsbrist får dispens enligt

text: 13 § förordningen (2001:512)

text: om deponering av avfall medges endast om den som skall deponera avfallet 1. dels visat att det på grund av kapacitetsbrist inom regionen finns behov av deponering av sådant avfall, 2. dels länsvis redovisat de mängder avfall som omfattas av tidigare dispens och som tagits emot från andra län än det egna, 3. dels länsvis redovisat en uppskattning av hur mycket av avfallet enligt dispensansökan som kommer att tas emot från andra län än det egna, 4. dels förbinder sig att informera den som lämnar brännbart avfall och organiskt avfall för deponering om att andra behandlingsmetoder skall väljas i första hand, och 5. dels redovisat de åtgärder som vidtagits eller kommer vidtas för att minska utsläppen av växthusgaser för det avfall som deponeras med dispens. Dispens får inte medges för mer avfall än vad som omfattas av deponins tillstånd enligt

text: miljöbalken

text: En dispens som medges på grund av kapacitetsbrist skall gälla i högst ett år.

text: Dispens i övriga fall

text: I andra fall än som avses i 16 och 18 §§ får länsstyrelsen medge dispens från förbuden att deponera utsorterat brännbart avfall och organiskt avfall endast om det finns särskilda skäl.

text: Övergångsbestämmelser

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft, i fråga om 10, 12 och 13 §§ den 1 januari 2005, och i övrigt den 1 juni 2004. Genom föreskrifterna upphävs Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: NFS 2001:17

text: ) om hantering av brännbart avfall.

text: 2. I fråga om brännbart avfall som uppkommit före ikraftträdandet av 10 § gäller äldre bestämmelser om undantag från krav på sortering av annat avfall än hushållsavfall.

text: NyNFS04_04.pmd 4 2004-05-11, 09:05

text: 3. I fråga om utsorterat brännbart avfall som inkommit till deponeringsanläggning före ikraftträdandet av 12 och 13 §§ gäller äldre bestämmelser om undantag från deponeringsförbudet för utsorterat brännbart avfall. 4. Äldre bestämmelser tillämpas i mål om överklagande av beslut om dispens som meddelats före den 1 juni 2004. 5. Dispenser för deponering av utsorterat brännbart avfall meddelade enligt äldre bestämmelser gäller fortfarande. Naturvårdsverket LARS-ERIK LILJELUND

text: Catarina Östlund

text: (Enheten för produkter och avfall)

text: NyNFS04_04.pmd 5 2004-05-11, 09:05

text: beslutade den 29 april 2004.

text: Dessa allmänna råd ersätter tidigare allmänna råd (

text: NFS 2001:22

text: ) om hantering av brännbart avfall.

text: Allmänt om brännbart avfall

text: Till

text: 4 § avfallsförordningen (2001:1063)

text: Avfall vars delar består av både brännbart och ej brännbart material bör, om det inte är möjligt att separera materialen, klassificeras som brännbart eller ej brännbart utifrån avfallets sammantagna egenskaper. Exempel på avfall vars olika material kan vara omöjliga att separera genom sortering är laminat och möbler.

text: Till

text: 19 § avfallsförordningen (2001:1063)

text: Kravet på att brännbart avfall skall förvaras skilt från annat avfall bör inte anses hindra att brännbart och ej brännbart avfall tillfälligtvis samlas upp i en behållare under förutsättning att avfallet kan sorteras på ett fullgott sätt innan det lämnar platsen för verksamheten. Kravet på att brännbart och ej brännbart avfall skall transporteras åtskilt bör inte anses hindra att båda avfallskategorierna transporteras i samma fordon om de förvaras i olika kärl eller på annat sätt är fysiskt åtskilda.

text: Till

text: 9 § förordningen (2001:512)

text: om deponering av avfall

text: Som utsorterat brännbart avfall bör anses bl.a. sådant brännbart avfall som huvudsakligen är sorterat enligt Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: NFS 2004:4

text: ) om hantering av brännbart avfall och organiskt avfall och som innehåller så små mängder ej brännbart avfall att den vidare behandlingen inte påverkas. Vissa slag av utsorterat brännbart avfall bör av miljöskäl i första hand återvinnas genom biologisk behandling eller materialåtervinning.

text: Till Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: NFS 2004:4

text: Sortering, förvaring och transport

text: Till 6 §

text: För att ”ge möjlighet” till sortering bör kommunen bl.a. se till att det finns praktiska förutsättningar för sortering av hushållsavfall genom att t.ex. säkerställa att det finns lämpliga insamlingskärl i anslutning till fastighet eller vid återvinningscentral. Kommunerna bör också ge råd och lämna den information som är nödvändig för att hushållen och andra som ger upphov till hushållsavfall skall kunna sortera rätt. Som mått på om kraven i bestämmelsen är uppfyllda bör främst bedömas om de vidtagna åtgärderna gör det möjligt för hushållen att genom en rimlig

text: NyNFS04_04.pmd 6 2004-05-11, 09:05

text: insats sortera avfallet. Slutresultatet bör bli en fraktion som är så väl sorterad att den i sin helhet är att anse som utsorterat brännbart avfall.

text: Till 8 §

text: Avfallsmängderna bör anses som små om det tar ett eller flera år innan insamlingsbehållaren för den brännbara fraktionen är fylld. Ett exempel på när tillgängligt utrymme bör anses otillräckligt är om avfallet uppstår i ett tätt bebyggt område, exempelvis vid vindsröjning, och det inte är möjligt att få plats med fler än en container eller att använda en container med flera sorteringsfack.

text: Till 9 §

text: För att uppfylla kraven enligt

text: miljöbalkens

text: allmänna hänsynsregler, kan det finnas behov av att inrätta system för sortering som möjliggör en miljöanpassad användning av olika behandlingsmetoder och som går utöver de i

text: 9 §

text: angivna kraven. Sådana system kan t.ex. innefatta utsortering av avfall som kan försämra kvaliteten vid återvinning.

text: Till 10 §

text: Beträffande när tillgängligt utrymme bör anses otillräckligt se allmänna råd till 8 §.

text: Till 11 § 1

text: Exempel på när paragrafen bör vara tillämplig är vid nedskräpning eller när avfall dumpats.

text: Undantag från deponeringsförbud

text: Till 12 § 2

text: För att slammet skall anses vara komposterat bör den aktiva komposteringsfasen uppgå till minst tre månader för rötat slam och minst sex månader för icke rötat slam. Det komposterade slammet bör i båda fallen efterlagras i minst sex månader.

text: Till 12 § 5

text: Exempel på avfall som bör anses ha en homogen sammansättning är t.ex. jord, sand, gjuterisand, tjärasfalt och sorteringsrest från central sortering med efterföljande krossning och siktning.

text: Till 12 § 6

text: Exempel på avfall som bör anses ha en heterogen sammansättning är byggoch rivningsavfall. Det bör i de flesta fall vara tillräckligt att volymen brännbart avfall bestäms genom okulär besiktning. I de fall det finns anledning till en noggrannare kontroll, exempelvis om det råder oenighet i bedömningen av volymen brännbart avfall, bör en mer exakt bestämning göras. Exempelvis kan voly

text: NyNFS04_04.pmd 7 2004-05-11, 09:05

text: men bestämmas genom att det brännbara avfallet sorteras ut och läggs i ett tråg med en viss volym, t.ex. 1 m vid bestämningen av den brännbara volymen för avfallet i en container som rymmer 10 m .

text: Till 13 §

text: Exempel på avfall som kan komma i fråga för undantag är - avfall som på grund av sitt innehåll av hälso- eller miljöfarliga ämnen är olämpligt att förbränna eller på annat sätt återvinna, vilket kan vara t.ex. avfall med höga halter av klor- eller kväveföreningar, - avfall som på grund av sin storlek inte är möjligt att förbränna eller på annat sätt återvinna, - avfall som är svårhanterligt vid förbränning eller annan återvinning, vilket t.ex. kan vara ovulkaniserat gummiavfall, - avfall som ger gnistbildning vid förbränning.

text: Undantaget bör inte anses tillämpligt om avfallet går att behandla så att det, i stället för att deponeras, kan förbrännas med energiutvinning eller återvinnas på annat sätt, och det kan anses rimligt att ställa krav på sådan behandling. Exempel på avfall som normalt inte bör komma i fråga för undantag är - avfall som efter mekanisk behandling kan återvinnas, t.ex. stubbar, mattrullar och resårmadrasser, - latrin i kärl.

text: Omfattning av mätningen

text: Till 14 §

text: För avfall som inte regelbundet genereras bör TOC provtas och provas i varje producerad omgång av avfallet. För avfall som regelbundet genereras bör TOC mätas tillräckligt ofta för att tillse att TOC inte överskrider de angivna gränserna, dock minst en gång per år. För att avfall skall anses utgöra avfall som genereras regelbundet bör krävas att 1. avfallet består av enskilda och oföränderliga avfall som regelbundet genereras i samma process, 2. anläggningar och processer är välkända, och 3. det material som använts i processen och själva processen är väl definierade.

text: Till 15 §

text: En ansökan om dispens för att deponera utsorterat brännbart avfall eller organiskt avfall bör normalt föregås av samråd med länsstyrelsen.

text: NyNFS04_04.pmd 8 2004-05-11, 09:05

text: Till 16 §

text: En ansökan om dispens för deponering av hushållsavfall bör, utöver vad som framgår av paragrafen, innehålla 1. uppgift om kommunens namn, organisationsnummer, adress, telefon nummer och kontaktperson, 2. en redogörelse för hur hushållsavfallet i kommunen behandlas genom materialåtervinning, biologisk behandling, förbränning och deponering, 3. en redogörelse för kapacitet för återvinning i regionen samt möjligheter att lagra avfallet i väntan på återvinning och, 4. en redogörelse för hur ansökan uppfyller de allmänna hänsynsreglerna i

text: 2 kap.

text: miljöbalken

text: , i synnerhet bestämmelserna i 5 §.

text: Redogörelsen enligt 4 bör innehålla en bedömning av möjligheterna att bygga ut såväl materialåtervinning som biologisk behandling och förbränning med energiutvinning. Kapacitetsbrist bör anses vara visad om det av ansökan framgår att det inte är möjligt att behandla avfallet genom förbränning med energiutvinning, materialåtervinning eller biologisk behandling och att det inte heller finns möjlighet till lagring i avvaktan på sådan behandling. Ansökan bör innehålla en redovisning av resultatet av förfrågningar hos anläggningar i regionen. Åtgärder som kan vidtas för att minska utsläppen av växthusgaser kan vara insamling av deponigas eller täckning med ett metanoxiderande skikt. Vid insamling av gas bör den i första hand nyttiggöras eller, om detta inte är rimligt, facklas av eller behandlas på annat miljömässigt likvärdigt sätt. Vid lagring bör olägenheter eller brand förebyggas på tillförlitligt sätt. Som en region bör anses ett område motsvarande minst ett län. En region bör normalt också anses omfatta angränsande län, om det inte finns skäl till en annan bedömning med hänsyn till länens storlek och transportmöjligheter mellan länen. Exempel på ändamålsenliga åtgärder kan vara planer eller beslut om att bygga ut behandlingskapacitet, alternativt åtgärder för att genom samarbete eller upphandling få tillgång till behandlingskapacitet.

text: Till 18 §

text: En ansökan om dispens för deponering av annat avfall än hushållsavfall bör, utöver vad som framgår av paragrafen, innehålla 1. uppgift om sökandens namn eller firma, organisationsnummer, adress, telefonnummer, kontaktperson, deponins namn, fastighetsbeteckning och tillsynsmyndighet, 2. uppgifter om beslut om gällande tillstånd enligt miljöskyddslagen eller

text: miljöbalken

text: , 3. uppgifter om den årliga mängd brännbart avfall som deponeras, 4. ett underlag för sökandens bedömning av att det finns behov av deponering enligt ansökan och 5. en redovisning av hur avfallslämnarna skall informeras enligt

text: 18 § 4.

text: NyNFS04_04.pmd 9 2004-05-11, 09:05

text: Beträffande en regions storlek och åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser, se allmänna råd till 16 §.

text: Till 19 §

text: Efter revidering bör den tidigare ansökan kunna ligga till grund för beslut om eventuellt förnyad dispens. En ny ansökan bör normalt lämnas in minsttre månader innan det finns behov av ett förnyat beslut om dispens. Beslut om dispens bör förenas med villkor om mängd och slag av brännbart respektive organiskt avfall som får deponeras. I villkoren för dispens att deponera hushållsavfall bör krävas att de åtgärder som redovisats enligt föreskrifternas 16 § 4 skall vidtas enligt ansökan. I fråga om annat avfall än hushållsavfall bör ställas villkor om hur information enligt föreskrifternas 18 § 4 skall lämnas.

text: Dispens i övriga fall

text: Till 20 §

text: Haverier eller planerade driftstopp vid förbränningsanläggningar bör normalt inte anses utgöra särskilda skäl för dispens. Avfall som av sådana orsaker inte kan behandlas vid anläggningen bör i första hand återvinnas eller bortskaffas vid annan anläggning eller lagras i avvaktan på återvinning eller bortskaffande.

text: Naturvårdsverket

text: LARS-ERIK LILJELUND

text: Catarina Östlund

text: (Enheten för produkter och avfall)

text: NyNFS04_04.pmd 10 2004-05-11, 09:05


title: Allmänna råd till 3–33 §§ förordningen (2001:512) om deponering av avfall

text: Naturvårdsverkets författningssamling

text: ISSN 1403-8234

text: Naturvårdsverkets allmänna råd till 3-33 §§ förordningen

text: ) om deponering av avfall; Utkom från trycket

text: den 14 maj 2004 beslutade den 15 april 2004.

text: Till

text: 3 § förordningen (2001:512)

text: om deponering av avfall

text: Med flytande avfall bör avses sådant avfall som avger vätska. För att avfallet ska kunna anses vara icke-flytande bör vätskan i materialet vara bundet i materialet. Med slam bör avses en blandning av fast material och vatten som uppkommer vid avskiljning av olika typer av lösningar vid en process.

text: Till 14 §

text: Den behandling som väljs bör bidra till att uppfylla förordningens syfte. Sortering av avfall vid källan eller vid en återvinningsanläggning bör i vissa fall kunna anses vara tillräcklig behandling.

text: Till 15 §

text: Blandning eller spädning som sker för att åstadkomma en säker deponering bör inte omfattas av förbudet.

text: Till 18 §

text: Deponin bör förläggas på sådant sätt att utrymme finns för åtgärder efter deponins avslutning, t.ex. skydd på deponins nedströmssida enligt 21 §. Lokalisering av en deponi bör ske på ett sådant sätt att dessa skydd kan fungera passivt i ett långt tidsperspektiv. Åtkomlighet och reparerbarhet bör beaktas vid utformningen i den händelse att reparationer eller kompletterande skyddsåtgärder behöver vidtas i framtiden. Kontrollmöjligheter i deponins omgivning bör beaktas avseende miljöpåverkan samt möjligheter att vidta och styra åtgärder om referens-, bakgrundsvärden eller villkor i tillståndet överskrids.

text: Till 19 §

text: En geologisk barriär bör fungera utan aktiva åtgärder under en lång tidsrymd och bör inte kräva insatser av skötselkaraktär. Transporttiden bör räknas från det ställe där lakvattnet lämnar deponins nedströmssida till det ställe där lakvattnet når det grund- eller ytvatten som

text: NFS5-04.pmd 1 2004-05-07, 12:37

text: i detta sammanhang är recipienten. Vad gäller mark och grundvatten bör emellertid inte all mark och allt grundvatten kunna anses vara recipient i dessa sammanhang. Med recipient i detta sammanhang bör förstås ett grundvatten, ytvatten eller markområde som inte får förorenas till följd av behovet av skydd för människors hälsa, miljön i form av levande resurser eller ekosystem eller något annat befintligt eller förutsebart berättigat intresse. Barriärens utsträckning från deponins nedströmskant bör normalt inte vara större än 300 meter. Beroende på lokala förutsättningar bör dock denna utsträckning kunna minskas eller ökas. Det bör säkerställas att lakvattnet kommer att strömma genom barriären med fastläggning och nedbrytning av föroreningar och att lakvattnet hindras att rinna ytligt och snabbt till recipienten. Detta bör gälla efter det att aktiva åtgärder för utsläppsbegränsning och kontroll inte längre vidtas. Markarbeten bör inte tillåtas som kan försämra den geologiska barriärens funktion och då bryta eller kortsluta flödet genom barriären. Strömningstiden från deponin till recipienten bör beräknas genom att addera strömningstiderna för den vertikala strömningen i den omättade zonen och den horisontella strömningen i den vattenmättade zonen. Barriärens lagersammansättning (stratigrafi) bör därvid kartläggas med angivande av hydrauliska konduktiviteten (”vattengenomsläppligheten”) i varje vattenförande lager. Vattenförande lagers utbredning och kontinuitet bör redovisas. Transporttiden bör beräknas i det eller de lager som har den högsta hydrauliska konduktiviteten eller som i kombination ger den kortaste strömningstiden till den skyddsvärda recipienten. Vid bestämning av hydraulisk gradient (eller gradienter) i beräkningarna bör denna (dessa) baseras på dokumenterade grundvattennivåmätningar.

text: Till 20 §

text: En anlagd geologisk barriär bör bestå av ett eller flera sammanhängande skikt. Barriären bör vara beständig över lång tid vilket innebär att även materialen i skikten bör vara beständiga och ha egenskaper motsvarande de som naturlig jord har. Material bör provas för att se att det har dessa egenskaper och för att säkerställa att materialet är rent. Resultatet av proverna bör kunna styrkas. Vid val av material bör dess beständighet över tiden avseende termiska, kemiska, biologiska och fysikaliska egenskaper beaktas. Vid anläggandet av en konstgjord geologisk barriär bör det kalkyleras med att en sidovattenbarriär kommer att behövas. Anläggningen av bottenkonstruktionen bör noga planeras och lämpliga tester utföras för att säkerställa att utförandet motsvarar förordningens krav.

text: Till 21 §

text: Skyddet bör dimensioneras utifrån lakvattnets karaktär och omgivningens känslighet. Skyddet bör bestå av t.ex. filter och/eller reaktiva barriärer som lägger fast, fördröjer eller bryter ner föroreningarna. Skyddet bör ge en långsiktig rening och vara likvärdigt med kraven i 19-20 §§ vad avser fastläggning, fördröjning och nedbrytning av föroreningar. Ett material med porösa och adsorberande egenskaper bör väljas.

text: NFS5-04.pmd 2 2004-05-07, 12:37

text: En platsspecifik miljöpåverkansanalys som omfattar miljöstörande ämnen i lakvattnet bör genomföras för att fastställa vilka kriterier som skyddet skall tillfredsställa. För att fastställa skyddets utformning bör undersökningar göras under driftfasen. Skyddet bör prövas och dess effekt kunna styrkas. Testerna bör göras i en sådan omfattning att det säkerställs att utsläpp av föroreningar från lakvattnet förhindras via skyddet. Skyddet bör fungera efter det att aktiva åtgärder avslutats. Vid anläggningsskedet av deponin bör alltid en bedömning göras om ett skydd enligt 21 § kommer att behövas i framtiden. Ett skydd bör alltid anordnas i två fall. Det ena fallet är när en naturlig geologisk barriär föreligger, men flödessektionen i barriären är för liten, dvs. det inläckande vattnet genom deponins sluttäckning (inläckaget per m multiplicerat med deponiytan) är större än den flödeskapacitet som barriären har. Det andra fallet är när det finns risk för att den geologiska barriären, ensam eller i kombination med bottentätningen, är mindre genomsläpplig än sluttäckningen.

text: Till 22 §

text: Bottentätning

text: Bottentätningen bör endast anses behöva fungera under de år då deponin inte är sluttäckt, det vill säga då lakvatten genereras genom tillförsel av avfall och nederbörd. Det bör anges vilket skikt eller del av skikt som utgör bottentätning. Material för bottentätning kan t.ex. utgöras av geomembran av olika slag, naturlig lera eller restprodukter. Om barriär och tätskikt utgörs av samma material (t.ex. vid mäktiga lerlager) bör anges hur stor del av lerlagret som utgör tätskikt. Vid bestämning av värden på den hydrauliska konduktivitet som bottentätningen antas ha bör hänsyn tas till fel som kan uppkomma under installationen och som ökar konduktiviteten, liksom förändringar över tiden som orsakas av t.ex. kemisk/biologiska processer, åldring och jonbyte. Egenskaperna hos det eller de material som föreslås som tätskikt bör vara prövade och dokumenterade. Vid beräkning av genomströmningen av läckage genom bottentätningen bör den hydrauliska gradienten motiveras i varje särskilt fall och mot bakgrund av rådande förhållanden, t.ex. förväntade sättningar i deponin eller i marken under deponin. Anläggningen av bottenkonstruktionen bör noga planeras och lämpliga tester utföras för att försäkra sig om att utförandet motsvarar förordningens krav.

text: Dränerande materialskikt

text: Dräneringsmaterialet över bottentätningen bör vara beständigt över lång -4 tid och ha en hydraulisk konduktivitet på minst 1•10 m/s vid den överlast som deponin kommer att utöva.

text: NFS5-04.pmd 3 2004-05-07, 12:37

text: Lakvattenbehandling

text: Val av behandlingsmetod bör ske med utgångspunkt från bl.a. lakvattnets sammansättning, karaktär och volymer. En sammanvägning bör sedan göras med en bedömning av recipienten och vilken påverkan lakvattnet kan ha på denna. Som behandling bör krävas mer än enbart avledning av lakvattnet till infiltration i mark eller till en våtmark utan tydligt utlopp.

text: Till 23 §

text: Val av åtgärder för avledning och dränering av grund- eller ytvatten bör baseras på hydrologiska och hydrogeologiska data samt vattenbalansberäkningar. Åtgärderna bör ha en reducerande effekt som innebär att det så långt som möjligt undviks att grund- eller ytvatten kommer i kontakt med avfallet och skapar lakvatten. Åtgärderna bör vidare medföra att lakvatten inte blandas med yt- eller grundvatten före rening såvida inte särskilda skäl finns för detta. Utformning av diken och dräneringslösningar bör vara långsiktigt hållbara och därför bör material som är beständiga över tiden väljas. Vidare bör skyddet vara av passiv karaktär och inte kräva skötselinsatser.

text: Till 24 §

text: Sökanden bör genom ett väl underbyggt underlag visa att undantaget eller avsteget inte kommer att medföra någon risk för skada eller olägenhet. Underlag för prövning bör bestå av en noggrann analys av miljökonsekvenserna av ett beviljat undantag där en jämförelse bör ske med förekomsten av den aktuella skyddsåtgärden. Tillståndsmyndigheten bör göra en omsorgsfull bedömning mot bakgrund av deponeringsförordningens syfte. Att skyddsåtgärderna i 19-22 §§ är praktiskt orimliga att genomföra bör inte ensamt utgöra skäl för avsteg eller undantag. Deponin bör då istället avslutas. Enbart risken för skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön bör vara tillräckligt för att undantag eller avsteg inte ska medges. Avsteg bör kunna medges om annat likvärdigt skydd anläggs som ger samma skyddsnivå som den i förordningen föreskrivna skyddsåtgärden.

text: Till 25 §

text: En bedömning av om åtgärder behövs för hantering av deponigasproduktionen samt erforderliga åtgärder för deponier som innehåller organiskt avfall bör baseras på en beräkning av den potentiella mängden metangas som uppskattas produceras från den aktuella deponin. Beräkningen bör utgå från allt biologisk nedbrytbart, såväl redan tillfört som kommande, avfall och mängd, typ, ålder samt gaspotential och nedbrytningshastighet bör beaktas. För att verifiera resultaten bör de teoretiska bedömningarna kompletteras med fältundersökningar t.ex. provpumpning. En individuell bedömning med utgångspunkt från aktuella förutsättningar bör alltid göras för att avgöra om gasinsamling skall ske. En deponigasanläggning bör anläggas utan dröjsmål när avfallsmängderna och gasproduktionen så medger. En deponigasanläggning bör byggas

text: NFS5-04.pmd 4 2004-05-07, 12:37

text: ut för att ta hand om den producerade deponigasen i avfallsupplagets alla delar. Den bör byggas ut etappvis i takt med att de deponerade avfallsmängderna ökar och bör utformas för att ha en hög insamlingsgrad av producerad metan. En utvärdering bör ske regelbundet för att se om det finns behov av ytterligare utbyggnad eller förbättring av anläggningens effektivitet. Deponigasanläggningen bör vidare utformas så att den har en hög tillgänglighet och gassystemet bör utformas så att insamlad metan inte läcker ut till luft. Vid avslutning av en deponi bör en bedömning göras om det finns behov av deponigasinsamling på samma sätt som vid fortsatt drift. Det bör alltid övervägas om gasdräneringsskikt eller gasdräneringsledningar bör installeras omedelbart under sluttäckningen. Deponier eller deponiceller som slutat ta emot avfall och som inte har försetts med sluttäckning bör förses med ett metanoxiderande skikt för att ta hand om utsipprande gas och förhindra avgång av metan om deponin inte har försetts med sluttäckning inom fem år. Detta bör gälla alla deponier oavsett om de har deponigasuttagssystem. Metanoxidationspotentialen i valt material bör kunna visas antingen genom tidigare utförda försök eller genom egna försök. Deponier som tar emot organiskt avfall måste samla in deponigas. Om det inte finns någon gas bör det dock inte vara nödvändigt att installera gasinsamlingssystem. Metanoxiderande skikt som placeras på deponin i avvaktan på sluttäckning bör inte anses vara deponering om mäktigheten på skiktet understiger 0,5 m.

text: Till 27 §

text: Vid bedömning av stabiliteten bör utöver deponins stabilitet också stabiliteten i marken beaktas. Därvid bör faktorer som minskar hållfastheten beaktas, t.ex. en lägre hållfasthet till följd av lakvattenpåverkan. Deponins stabilitet bör anses omfatta avfallet men också vissa skyddsåtgärder, t.ex. sluttäckningens stabilitet. Förhållandet mellan mothållande och pådrivande moment/kraft (den geotekniska säkerhetsfaktorn) bör vara minst 1,5 beräknad med totalspänningsanalys eller minst 1,35 beräknad med kombinerad analys vid en detaljerad utredning. Deponeringen bör ske på sådant sätt att differenssättningarna (millimeter per meter) blir så små som möjligt, särskilt efter det att skyddsåtgärder (t.ex. sluttäckning) vidtagits. Exempel på åtgärder för att minimera sättningsdifferenser är att homogenisera avfallet och att komprimera (packa) avfallet. Deponeringen bör ske på sådant sätt att behovet av avjämnings- och utjämningsskikt minskas.

text: Till 28 §

text: Alla vägar som medger tillträde till deponin med fordon bör vara avstängda med låst grind eller låst bom. Avstängningen bör placeras på ett så stort avstånd som möjligt från deponin.

text: NFS5-04.pmd 5 2004-05-07, 12:37

text: Kravet på registrering av avfall bör anses gälla för alla deponiklasser. För det farliga avfallet bör avfallets placering i deponin anges i form av koordinater (x, y, z) och för det icke-farliga avfallet bör anges vilken cell avfallet är lagt i. Deponier för inert avfall bör inte anses behöva föra register avseende uppgifter om var i deponin avfallet placerats eller om avfallets egenskaper. För deponier för inert avfall bör det anses tillräckligt att avfallslämnaren kan dokumentera att avfallet är inert och att det finns en mottagningskontroll vid deponin som bekräftar detta. Med avfallsproducentens identitet bör avses företaget där avfallet uppkommit.

text: Till 31 §

text: Sluttäckning av en deponi bör utföras så snart som möjligt efter avslutad deponering för att minska lakvattenbildning. En individuell bedömning bör alltid göras för att avgöra lämpligaste tidpunkt för sluttäckning. Det bör med god framförhållning upprättas en plan för när och hur sluttäckning skall ske. Om sluttäckning sker först efter en viss tid bör en temporär täckning anläggas fram till denna tidpunkt för att minska inläckaget av nederbörd. Sättningsutvecklingen i deponin bör analyseras och utvärderas innan sluttäckningen påbörjas. Beräkning av läckaget genom tätskiktet bör göras enligt samma princip som anges i 22 § för bottentätningen. Innan sluttäckning sker bör överväganden göras om och vilka åtgärder som skall vidtas för att reducera differenssättningarnas effekt på sluttäckningen. Beräkningar av stabilitet (ras eller skred) och prognostiserade deformationer (sättningar) i sluttäckningen bör redovisas vid dimensioneringen av sluttäckningen. Om inte annat visas vara riktigare bör minsta lutningen på sluttäckningens tätskikt vara 1:20 (V:H) och största lutningen på sluttäckningen vara 1:3 (V:H). Vid dimensioneringen bör sluttäckningens samtliga skikt redovisas med sina egenskaper och vad dessa betyder för att sluttäckningen skall kunna uppfylla uppställt genomströmningskriterium. Förslag på kontrollparametrar som ska ingå i utförandet och uppföljningen för att säkra materialens egenskaper bör redovisas. Vid val av material i tätskikt bör den långsiktiga funktionen beaktas. Faktorer som kan förändra egenskaperna över tiden hos ingående material bör beaktas särskilt. Exempel på sådana faktorer är:

text: – differenssättningar – rotpenetration – erosion (inre och yttre) – tjäle – fysikalisk påverkan av överlast – biologisk och kemisk åldring – jonbyte – torksprickor – gaskondens

text: NFS5-04.pmd 6 2004-05-07, 12:37

text: Vid användning av avfall t.ex. från industriprocesser, bör avfallet via provningar och dokumenterade resultat i fullskaleförsök visas ha egenskaper som uppfyller och bibehåller uppställda krav på sluttäckningens genomströmningskriterium och beständighet över lång tid. Avfallet bör även vara väl undersökt avseende föroreningsinnehåll och lakbarhet. Vid användning inom tätningarna i deponin bör avfallet uppfylla de allmänna kriterierna för det avfall som får läggas på den aktuella deponin. Vid användning i skydds- och dräneringsskikt bör biologiskt nedbrytbara avfall vara stabiliserade för att minska riskerna för sättningar och utlakning av närsalter. Samma krav på egenskaper bör även gälla för användning av jungfruliga material i sluttäckningen. Material i sluttäckningen bör inte ha en negativ inverkan på täckningens funktion och bör inte medföra en sådan påverkan på det vatten som avrinner på eller genom skyddstäckningen att risk för skada på människors hälsa eller miljön uppstår. Biologiskt nedbrytbart material bör inte användas i tätskiktet. Med stabilisering av slam från rening av avloppsvatten eller organiskt avfall från hushåll eller industri bör avses en kompostering under minst sex månader. För rötat slam bör minst tre månaders kompostering anses tillräcklig som stabilisering. Komposten bör därefter i samtliga fall lagras i minst sex månader före eventuell användning. För slam från rening av avloppsvatten eller organiskt avfall från hushåll eller industri bör även andra metoder där motsvarande stabilitet uppnås anses tillämpbara. Andelen stabiliserat biologisk nedbrytbart avfall i skyddsskiktet bör inte överstiga 40 volymprocent. Sluttäckningens tjocklek bör bestämmas med hänsyn till de påfrestningar som täckningen bedöms utsättas för (t.ex. tjäle). Tätskiktet bör dock inte ligga närmare markytan än 1,5 meter på grund av risken för rotpenetration. En beräkning bör visa att dräneringsskiktet har kapacitet att transportera bort det vatten som når skiktet. Växtetablering bör ske så snart som möjligt efter det att sluttäckning gjorts. En deponi för inert avfall bör förses med ett jordlager på vilket växtetablering kan ske. Undantag bör medges om verksamhetsutövaren genom en platsspecifik analys av miljöpåverkan kan styrka att undantaget inte riskerar att skada människors hälsa eller miljön. Anläggandet av sluttäckningen bör noga planeras och lämpliga tester utföras för att säkerställa att utförandet motsvarar förordningens krav. __________

text: Naturvårdsverket

text: LARS-ERIK LILJELUND

text: Sofia Tingstorp

text: (Enheten för förorenade områden)

text: NFS5-04.pmd 7 2004-05-07, 12:37


text: Kontrollmätsystemets mätställe skall vara placerat nära det fasta mätsystemets mätställe. För de parametrar som enligt 16 - 19 §§ omfattas av den jämförande mätningen skall samhörande mätvärdespar bildas av värden som bestämts under samma tidsperiod och för samma tvärsnitt i rökgaskanalen. Antalet mätvärdespar skall vara minst tio.

text: Mättiden skall för samtliga mätvärdespar vara minst 60 minuter och skall sammanfalla med den tidsperiod som NOX-datorn använder för att beräkna timmedelvärden respektive två halvtimmesmedelvärden. Kortare mättid än vad som anges i första stycket kan användas i följande fall: • Då bränslet är olja eller gas skall mättiden för samtliga mätvärdespar vara minst 20 minuter. • Då det fasta mätsystemet använder växelvis mätning efter flera avgiftsskyldiga produktionsenheter med samma bränsle skall mättiden för samtliga mätvärdespar för åtminstone en av produktionsenheterna vara minst 60 minuter och för övriga produktionsenheter minst 20 minuter.

text: För varje parameter som jämförande mätning utförts för skall skillnaden mellan mätvärdesparen beräknas. För denna serie av mätvärdesparsskillnader skall medelvärdet och standardavvikelsen beräknas. Vidare skall fastställas om skillnaden är systematisk.

text: Om medelvärdet av en skillnad mellan mätvärdesparen som är systematisk eller om standardavvikelsen för skillnaden mellan mätvärdesparen överskrider vad som anges i andra, tredje och fjärde styckena skall den avgiftsskyldige inom en månad, räknat från den tidpunkt då denne fick kännedom om detta, ha undersökt orsaken. Om orsaken till en för stor systematisk skillnad eller standardavvikelse kan fastställas skall korrigerande åtgärder vidtas utan dröjsmål. För NO och NOX får absolutbeloppet av en skillnad som är systematisk vara högst 10 % av det fasta mätsystemets medelvärde under den jämförande mätningen, eller högst 5 ppm om det fasta mätsystemets medelvärde 8

text: NOX-fk-rättelse.pmd 1 2004-09-29, 10:45

text: är mindre än 50 ppm. För dessa parametrar får standardavvikelsen vara högst 5 % av det fasta mätsystemets medelvärde under den jämförande mätningen, eller högst 2,5 ppm om det fasta mätsystemets medelvärde är mindre än 50 ppm. För O2 och CO2 får absolutbeloppet av en skillnad som är systematisk vara högst 0,5 volymprocent under den jämförande mätningen och standardavvikelsen vara högst 0,25 volymprocent. Vid jämförande mätning av rökgasflöde enligt 17 § andra stycket får absolutbeloppet av en skillnad som är systematisk vara högst 15 % av det fasta mätsystemets medelvärde under den jämförande mätningen och standardavvikelsen vara högst 5 % av det fasta mätsystemets medelvärde under den jämförande mätningen. Vid jämförande mätning av rökgasflöde enligt 18 § skall den avgiftsskyldige med resultatet från den jämförande mätningen som underlag besluta om undersökningar behöver vidtas för att identifiera orsak till stor systematisk skillnad eller stor standardavvikelse samt om korrigerande åtgärder behöver vidtas.

text: Undantag

text: Naturvårdsverket kan i det enskilda fallet medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter, om särskilda skäl föreligger. Ansökan om undantag görs skriftligen hos Naturvårdsverket.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2005, varvid Statens naturvårdsverks kungörelse (

text: SNFS 1991:5

text: ) med föreskrifter om mätutrustning för bestämmande av miljöavgift på utsläpp av kväveoxider vid energiproduktion skall upphöra att gälla.

text: Naturvårdsverket

text: LARS-ERIK LILJELUND

text: Börje Borgström

text: (Tillsynsenheten)

text: OBS! Detta rättelseblad ersätter tidigare utgivna

text: NFS 2004:6

text: , sidorna 8 och 9. Rättelsen avser 23 § i föreskriften. 9

text: NOX-fk-rättelse.pmd 2 2004-09-29, 10:45


title: Naturvårdsverkets föreskrifter om ändring i kungörelsen (SNFS 1994:7) med föreskrifter om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse

text: Dessa föreskrifter gäller hopsamling, rening, utsläpp och kontroll av avloppsvatten från tätbebyggelse.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter skall angivna begrepp ha följande betydelse.

text: Begrepp Betydelse

text: _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _

text: Hushållsspillvatten Spillvatten från bostäder och serviceinrättningar, vilket till övervägande del utgörs av klosettvatten samt bad-, disk- och tvättvatten.

text: 1 personekvivalent, pe Den mängd nedbrytbart organiskt material som har en biokemisk syreförbrukning på 70 gram löst syre per dygn under sju dygn (BOD7).

text: Avloppsvatten från tätbebyggelse som uppsamlas i ledningsnät skall före utsläpp undergå sekundär rening eller motsvarande rening - senast den 31 december 2000 om utsläppen härrör från tätbebyggelse med mer än 15.000 pe, - senast den 31 december 2005 om utsläppen härrör från tätbebyggelse med mellan 10.000 och 15.000 pe, - senast den 31 december 2005 i fråga om utsläpp i sötvatten eller flodmynningar, om utsläppen härrör från tätbebyggelse med mellan 2.000 och 10.000 pe.

text: Jfr

text: rådets direktiv 91/271/EEG

text: (celex 331991L0271), senast ändrad genom direktiv

text: (celex 31998L0015) och EG-förordning nr 1882/2003. 1

text: Avloppsvtn.pmd 1 2004-06-18, 10:47

text: Belastningen uttryckt i pe skall beräknas på grundval av den maximala genomsnittliga veckobelastning som tillförs reningsverket under ett år. Hänsyn skall därvid inte tas till exceptionella förhållanden, exempelvis sådana som uppstår vid kraftig nederbörd. För utsläpp av avloppsvatten från tätbebyggelse till vatten i högt belägna bergsregioner eller i andra jämförbara områden, där en effektiv rening är svår att upprätthålla på grund av låg temperatur, kan mindre stränga reningskrav tillämpas än de som föreskrivs i första stycket, om ingående studier visar att utsläppen inte ogynnsamt påverkar miljön.

text: För avloppsvattenutsläpp som avses i 5 § skall i fråga om totalkväve gälla de begränsningsvärden som anges i tabell 2. Kraven på högsta koncentration eller minsta procentuella reduktion skall följas.

text: Tabell 2. Begränsningsvärden för totalkväve vid utsläpp av avloppsvatten i det område som anges i 5 §

text: Parameter Högsta koncentration Minsta Typ av (årsmedelvärde) procentuella begränsningsvärde

text: reduktion* (årsmedelvärde)

text: Totalkväve 15 mg/l N-tot 70 riktvärde (10.000-100.000 pe)

text: 10 mg/l N-tot 70 riktvärde (mer än 100.000 pe)

text: * Reduktion i förhållande till inflödets belastning. SNFS (

text: Bestämmelser om kontroll av utsläpp av totalkväve från avloppsreningsverk finns i Statens Naturvårdsverks kungörelse (

text: SNFS 1990:14

text: ) med föreskrifter om kontroll av utsläpp till vatten- och markrecipient från anläggningar för behandling av avloppsvatten från tätbebyggelse. För att kontrollera att kraven med avseende på kväve uppfylls är det också möjligt att använda dygnsmedelvärden om det kan säkerställas att man därigenom uppnår motsvarande skyddsnivå. I detta fall får dygnsmedelvärdet för totalt kväve inte överskrida 20 mg/l när spillvattnets tempeo ratur vid den biologiska processen är 12 C eller högre. I stället för temperaturkravet kan drifttiden begränsas med beaktande av regionala klimatförhållanden. SNFS (

text: ) Vid kontroll av att riktvärdet för minsta procentuella reduktion inte underskrids skall provtagning ske även av det till avloppsreningsverket inkommande vattnet med hjälp av en metod som åtminstone uppfyller bestämmelserna i bilaga 2.

text: Mätningar och provtagningar av avloppsvatten skall genomföras i enlighet med Naturvårdsverkets föreskrifter

text: NFS 2000:15

text: Avloppsvtn.pmd 2 2004-06-18, 10:47

text: Bestämmelser om ansvar på grund av överträdelse av dessa föreskrifter finns i

text: Miljöbalken (1998:899)

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter det att de enligt uppgift på dem utkom från tryckeriet. Naturvårdsverket LARS-ERIK LILJELUND

text: Eva-Lotte Bernekorn Sandin

text: (Enheten för miljöfarlig verksamhet)

text: Avloppsvtn.pmd 3 2004-06-18, 10:47


title: Allmänna råd till Terrängkörningslagen

text: Naturvårdsverkets författningssamling

text: ISSN 1403-8234

text: Naturvårdsverkets allmänna råd

text: till

text: terrängkörningslagen

text: (TKL) och terrängkörnings- Utkom från trycket

text: den 28 januari 2005

text: förordningen (TKF);

text: beslutade den 19 januari 2005.

text: Till 1 § första stycket TKL

text: Med körning i terräng med motordrivet fordon för jordbruksändamål bör förstås sådan körning som behövs i jordbruksarbete eller i direkt samband därmed. Med körning i terräng med motordrivet fordon för skogsbruksändamål bör förstås sådan körning som behövs i skogsbruksarbete eller i direkt samband därmed.

text: Till 1 § första stycket 3 TKL

text: Vid bedömningen av om det är uppenbart att terrängkörning kan ske utan risk för skada på snötäckt jordbruksmark bör beaktas risken för isbränna på grödor och att skada kan uppkomma på marken även som följd av djupare tjäle.

text: Till 2 § första stycket TKL och 12 § första stycket TKF

text: Föreskrifter

text: Föreskrifter om undantag från terrängkörningsförbudet enligt TKL bör endast meddelas om det inte medför att risken för skada på mark eller vegetation eller skada eller störning på djurlivet eller dess livsmiljöer, friluftsliv, rennäring eller för kringboende bedöms bli större än om dispenser i de enskilda fallen meddelas. Föreskrifter om undantag från terrängkörningsförbudet enligt TKL bör inte meddelas för körning inom skyddade områden, om terrängkörning inte tydligt är förenlig med syftet för området och områdets bevarandemål.

text: Dispenser

text: Särskilda skäl för dispens bör kunna vara t.ex.: rörelsehinder, bevakningsarbete, forskning, utbildning, räddningstjänstens övningar, malmprospektering, funktionärsarbete i samband med golftävling, motorsporttävling, transportbehov till fastighet på grund av äganderätt eller särskild rätt till fastighet eller materialtransport av t.ex. byggmaterial. Dispens från terrängkörningsförbudet enligt TKL bör inte medges om körningen riskerar att medföra skada av betydelse på mark eller vegetation

text: eller skada eller störning av betydelse på djurlivet eller dess livsmiljöer, friluftsliv, rennäring eller kringboende. Dispens från terrängkörningsförbudet enligt TKL bör inte medges för körning inom skyddade områden, om terrängkörning inte tydligt är förenlig med syftet för området och områdets bevarandemål.

text: Till 2 § andra stycket TKL och 12 § andra stycket TKF

text: Föreskrifter om undantag från terrängkörningsförbudet för körning inom regleringsområde bör inte meddelas. För synnerliga skäl för dispens bör krävas mycket tungt vägande allmänna eller enskilda intressen som inte kan tillgodoses på annat sätt. Körningens påverkan på de intressen lagen skyddar bör vara försumbara.

text: Till 3 § TKL och 15 § TKF

text: Med olägenhet från naturvårdssynpunkt eller annan allmän synpunkt bör avses bl.a. negativ påverkan på mark, vegetation, djurliv, friluftsliv, rennäring eller annat allmänt intresse. Föreskrifter för ett visst område kan ange att terrängkörning endast får ske efter vissa angivna leder eller endast viss tid på dygnet. Föreskrifter kan ange förbud mot terrängkörning. Med körning som är till gagn för ortsbefolkningen bör avses sådana transporter och annan nyttotrafik som är nödvändig för ortsbefolkningen i glesbygden och på andra håll där det råder kommunikationssvårigheter. Med körning som är till gagn för ortsbefolkningen bör även avses sådan körning som är nödvändig för ortsbefolkningen för att kunna nyttja äganderätt eller särskild rätt till fastighet, t.ex. färd till och från fastighet.

text: Till 1 § första stycket 1 TKF

text: Statliga och kommunala tjänstemän i tjänsteärende

text: Undantaget för körning i tjänsteärende bör endast avse sådan körning som är nödvändig för tjänsteärendets utförande. Organiserade övningar bör inte anses vara generellt undantagna från förbudet.

text: Till 1 § första stycket 3 TKF

text: Fjällräddningen och räddningstjänst

text: Undantaget för fjällräddningen bör anses omfatta räddningsaktioner samt sådant rekognoseringsarbete som är nödvändigt för att kunna fullgöra fjällräddningsuppdraget, t.ex. rekognosering för att bedöma lavinfara. Vid rekognoseringsarbete bör körning på barmark undvikas, liksom körning i skyddade områden eller annars särskilt känsliga områden. Undantaget för räddningstjänst bör anses omfatta räddningsinsatser som staten eller kommunen ansvarar för vid olyckor och överhängande fara för olyckor. Räddningstjänstens övningar bör däremot inte anses omfattas av undantaget.

text: Projektering, byggande, underhåll och skötsel av vägar

text: Undantaget för projektering, byggande, underhåll och skötsel av vägar bör anses omfatta körning på det blivande vägområdet samt körning på arbetstillfarter som är nödvändiga för vägbygget.

text: Till 1 § andra stycket 5 TKF

text: Hämtning av fälld björn, älg, hjort eller vildsvin

text: Vid hämtning av fälld björn, älg, hjort, eller vildsvin till lämpligast belägna bilväg bör körning i första hand ske på stig såvida körningen inte riskerar att skada en stig som är avsedd för friluftslivet. Om en sådan stig riskerar att skadas bör körningen istället ske vid sidan av stigen. Körning på känsliga marker bör undvikas.

text: Till 1 § andra stycket 6 TKF

text: Skötsel- och anläggningsarbete

text: Till anläggningsarbete bör även räknas vatten- och avloppsarbeten. Med friluftsområde bör avses t.ex. skidnedfarter, spår och leder, dock ej fjällanläggningar i sin helhet.

text: Till 1 § tredje stycket 1 TKF

text: Enskilda färdleder

text: Undantaget för enskilda färdleder i terrängen som är avsedda för motorfordonstrafik bör inte anses omfatta leder eller spårbildningar som skapats av motordrivna fordon i samband med transporter eller i samband med annan körning inom exempelvis skogsbruk, jordbruk, anläggningsarbeten eller rennäring.

text: Till 1 § tredje stycket 2 TKF

text: Andra arbetsplatser, särskilt anordnade tävlings- eller övningsområden m.m.

text: Med andra arbetsplatser än järnvägs- och fabriksområden bör avses t.ex. områden med pågående grustäkter och terräng i omedelbar anslutning till pågående byggverksamhet. Undantaget för körning i täkter bör endast anses gälla dem som arbetar med täkten eller efterbehandlingen av området. Körning på avslutade och efterbehandlade sådana områden bör däremot inte anses omfattas av undantaget. Med särskilt anordnade tävlings- eller övningsområden bör endast avses anläggningar för motorsport som skall anmälas till kommunen enligt bilagan till förordningen (

text: ) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. Undantaget för särskilt anordnade tävlings- eller övningsom-

text: råden eller andra liknande områden bör inte anses omfatta slingor i terrängen utanför ett tävlings- eller övningsområde. Med andra liknande områden bör kunna avses grusplaner som huvudsakligen används för t.ex. nöjesevenemang eller fordonsparkering.

text: Till 2 § TKF

text: Körning på mark i kalfjäll som är känslig för slitage bör undvikas. Fordon som körs på barmark på kalfjäll bör ha ett marktryck på högst 15 kPa. Marktrycket bör avse olastat fordon. Med skador på naturmiljön bör avses skador på mark och vegetation samt skador och störningar på djurliv. Endast fordon med bullernivåer understigande 82 dBA – mätt enligt ISO 362:1998 – bör användas vid barmarkskörning på kalfjäll. Utsläpp till mark, vatten eller luft som kan ha en negativ inverkan på t.ex. naturmiljö och friluftsliv kan anses utgöra andra störningar av betydelse.

text: Till 3 § TKF

text: Med uppställning eller parkering i anslutning till väg bör avses uppställning eller parkering på område i direkt anslutning till väg såsom vägren eller liknande. När fordon ställs upp eller parkeras i anslutning till väg bör detta ske så nära vägen som möjligt och så att trafikfara inte uppkommer.

text: Till 12 § första stycket TKF

text: Parkering av fordon i samband med arrangemang bör kunna vara ett särskilt skäl för undantag. Föreskrifter om undantag för parkering bör endast meddelas om det berörda området från slitagesynpunkt tål parkering av större omfattning.

text: Malmprospektering

text: Körning i samband med malmprospektering bör kunna vara ett särskilt skäl för dispens. Dispens bör inte medges för körning inom skyddade områden.

text: Körning på golfbanor

text: Rörelsehinder bör kunna vara ett särskilt skäl för undantag. Särskilt skäl för undantag kan även anses finnas för t.ex. funktionärer i samband med golftävlingar.

text: Motorsport

text: Föreskrifter med generella undantag för övningsverksamhet och tävlingar inom motorsport i terräng bör inte meddelas. Länsstyrelsen bör i varje enskilt fall ta ställning till om undantag i form av dispens kan medges. Vid tillfällig körning på barmark, t.ex. vid enstaka tävlingar, som inte inne- 4 bär att området förses med någon typ av anläggningar, t.ex. läktare, perma-

text: nent banmarkering eller dylikt, kan i vissa fall dispens från terrängkörningsförbudet medges för enskild eller anordnande klubb/förening. Dispensen bör medges för tävlingsdagen eller tävlingsdagarna och någon dag före och någon dag efter för förberedelser respektive efterarbete. Körning i terräng i tränings- eller rekreationssyfte bör vanligen inte i sig anses utgöra ett särskilt skäl för dispens. Hänsyn bör tas till forn- och kulturminnen i terrängen.

text: Rörelsehinder

text: Rörelsehinder bör kunna vara ett särskilt skäl för dispens. Dispens bör inte regelmässigt medges enbart på grund av rörelsehinder och för vilken typ av körning som helst. Myndigheten bör i varje enskilt fall ta ställning till ändamålet med körningen och tyngden i den enskildes behov i förhållande till områdets känslighet och allmänna naturvårds- och friluftslivsintressen. I de fall körning medges bör endast körning inom visst avgränsat terrängområde medges, exempelvis nära bostad, kring en fiskesjö eller i ett jaktområde. Undantag för större områden, t.ex. hela län, bör inte medges. Undantag bör inte heller medges för körning inom skyddade områden. Dispensen bör vara tidsbegränsad till förslagsvis tre till fem år, eller den kortare tid som rörelsehindret kan förväntas kvarstå. Åberopat rörelsehinder bör styrkas med läkarintyg som innehåller en beskrivning av rörelsehindret och en bedömning av rörelseförmågan i terräng samt behov av hjälpmedel. Som rörelsehinder bör inte räknas enbart hög ålder.

text: Räddningstjänstens övningar

text: Särskilda skäl för dispens bör anses föreligga om en räddningstjänstövning är viktig för fullgörandet av räddningstjänstuppdraget.

text: Transporter

text: Transport till fastighet på grund av äganderätt eller särskild rättighet till fastighet eller materialtransport av t.ex. byggmaterial, bör kunna vara ett särskilt skäl för dispens. I första hand bör körning ske i snötäckt terräng. För att undantag skall kunna medges för körning på barmark, bör sökanden kunna visa att transporten inte kan ske under tid då marken är snötäckt och att det inte finns några andra rimliga transportmöjligheter.

text: Till 16 § TKF

text: Länsstyrelsen bör alltid samråda med kommunen då förbud eller föreskrift kan komma att påverka kommunens planering eller andra verksamheter, om påverkan inte är av ringa betydelse. Länsstyrelsen bör även samråda med kommunen om föreskrift eller förbud kan komma att röra ett betydande antal människor eller verksamhetsutövare eller avser områden som är geografiskt omfattande.

text: Dessa allmänna råd börjar gälla när de utkommer från trycket, varvid allmänna råd 91:8,

text: terrängkörningslagen

text: , upphör att gälla.

text: Naturvårdsverket

text: LARS-ERIK LILJELUND

text: Kristina Labba

text: (Skötselenheten)


title: Naturvårdsverkets föreskrifter om yrkesmässig förbehandling av avfall som utgörs av elektriska eller elektroniska produkter

text: Termer och begrepp som används i dessa föreskrifter har samma betydelse som i

text: 15 kap.

text: miljöbalken

text: avfallsförordningen (2001:1063)

text: och förordningen (

text: ) om producentansvar för elektriska och elektroniska produkter. I övrigt avses i dessa föreskrifter med el-avfall: avfall som utgörs av elektriska eller elektroniska produkter, innefattande alla komponenter, utrustningsdelar och förbrukningsvaror som utgör en del av produkten när den blir avfall, förbehandling: sortering, demontering eller annan behandling av el-avfall inom därför avsedd anläggning som föregår återvinning, bortskaffande eller ytterligare förbehandling av avfallet sortering: uppdelning av el-avfall i olika fraktioner, utan att något ingrepp görs beträffande de elektriska eller elektroniska delarna.

text: Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om yrkesmässig förbehandling av el-avfall. Bestämmelser om farligt avfall och batterier finns i

text: avfallsförordningen (2001:1063)

text: och i förordningen (

text: ) om batterier.

text: Bestämmelserna i 6-8 §§ gäller inte för förbehandling som endast omfattar sortering och där sorteringen föregår annan förbehandling. Bestämmelserna i 9 och 11 §§ gäller inte för förbehandling som endast omfattar sortering.

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/96/EG av den 27 januari 2003

text: om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter (WEEE) (EGT L 37, 13.2.2003, s. 24, Celex 32002L0096), ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/108/EG

text: (EGT L 345, 31.12.2003, s.106, Celex 32003L0108).

text: Elavfall-Rp.pmd 1 2005-06-03, 09:15

text: Om det vid tillståndsprövning enligt

text: miljöbalken

text: eller äldre föreskrifter har meddelats villkor om skyddsåtgärder eller andra försiktighetsmått som är strängare än vad som följer av dessa föreskrifter, skall de strängare kraven gälla.

text: Certifiering enligt

text: 25 § avfallsförordningen (2001:1063)

text: krävs inte för ny verksamhet under de första två verksamhetsåren. Sådan certifiering krävs inte heller för förbehandling som endast omfattar sortering och där sorteringen föregår annan förbehandling.

text: Kunskap och dokumentation

text: Personer sysselsatta i förbehandlingsverksamhet skall ha för arbetsuppgifterna anpassade kunskaper om 1. hur el-avfallet bäst förbehandlas, 2. el-avfallets innehåll av hälso- och miljöfarliga ämnen samt 3. skyddsåtgärder för att minska risker vid förbehandling av el-avfallet. För varje person sysselsatt i yrkesmässig förbehandlingsverksamhet skall relevant utbildning och erfarenhet dokumenteras samt en plan för vidareutbildning utarbetas.

text: I förbehandlingsverksamhet skall anteckningar föras om följande: 1. inkommande mängder el-avfall uppdelat på produktkategori enligt bilaga 1, 2. utgående mängder, angivna i vikt, elektriska och elektroniska produkter och komponenter avsedda för återanvändning 3. den typ av förbehandling som förekommer i verksamheten avseende olika produktkategorier enligt bilaga 1, 4. i verksamheten uppkomna mängder, angivna i vikt, avfall av fraktionerna: metall, glas förutom katodstrålerör och plast som inte innehåller bromerade flamskyddsmedel samt ämnen, beredningar och komponenter enligt punkt A i bilaga 2. För varje fraktion skall mängderna delas upp i avfall avsett för materialåtervinning, energiåtervinning respektive bortskaffande. 5. de anläggningar till vilka utgående förbehandlat avfall transporteras samt i vilka mängder, angivet i vikt, 6. mängd, angivet i vikt, av lagrat icke förbehandlat el-avfall, behandlat avfall samt farligt avfall vid kalenderårets slut. Anteckningarna skall för varje kalenderår sammanställas senast den 31 mars påföljande år och sparas i 5 år. Efter anmodan skall dessa lämnas till tillsynsmyndigheten

text: Förbehandlare skall kontrollera att mottagare av förbehandlat avfall har erforderliga tillstånd för att återvinna, bortskaffa eller ytterligare förbehandla avfallet.

text: Försiktighetsmått

text: Åtminstone de ämnen, beredningar och komponenter som nämns i bilaga 2 skall avlägsnas från el-avfallet och hanteras i separata fraktioner.

text: Elavfall-Rp.pmd 2 2005-06-03, 09:15

text: Även ämnen, beredningar och komponenter som inte omfattas av första stycket men i utsorterad fraktion klassificeras som farligt avfall enligt

text: avfallsförordningen (2001:1063)

text: skall avlägsnas från el-avfallet och hanteras i separata fraktioner om det inte är uppenbart oskäligt.

text: Den som bedriver förbehandlingsverksamhet skall lagra el-avfallet - skyddat mot nederbörd, - på en plats som är försedd med tät ytbeläggning, - så att spill och förorenat dagvatten samlas upp och kan kontrolleras, och - på en plats som vid behov är försedd med anordning för omhändertagande av oljespill genom oljeavskiljning.

text: Den som bedriver förbehandlingsverksamhet skall förbehandla el-avfallet - skyddat mot nederbörd, - på en plats som är försedd med tät ytbeläggning, - så att spill och förorenat dagvatten samlas upp och kan kontrolleras, och - på en plats som vid behov är försedd med anordning för omhändertagande av oljespill genom oljeavskiljning. Vid anläggningen skall det även finnas - vågar för att väga det förbehandlade avfallet, - lämpliga utrymmen för lagring av nedmonterade, lösa delar, och - lämpliga behållare för lagring av batterier, kondensatorer som innehåller polyklorerade bifenyler (PCB) eller polyklorerade terfenyler (PCT), radioaktivt avfall och annat farligt avfall som förekommer i verksamheten.

text: Övergångsbestämmelser

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2006 varvid Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: NFS 2001:8

text: ) om yrkesmässig förbehandling av avfall som utgörs av elektriska eller elektroniska produkter upphör att gälla. 2. Äldre bestämmelser gäller för el-avfall för vilket annan förbehandling än sortering påbörjats före den 1 januari 2006.

text: Naturvårdsverket

text: LARS-ERIK LILJELUND

text: Martin Påhlman

text: (Enheten för produkter och avfall)

text: Elavfall-Rp.pmd 3 2005-06-03, 09:15

text: Till förbehandlingsverksamhet inkommande produktkategorier

text: Mängder skall anges som vikt. 1. Stora hushållsapparater 2. Små hushållsapparater 3. IT- och telekommunikationsutrustning 4. Hemutrustning 5. Belysningsutrustning 6. Elektriska och elektroniska verktyg (med undantag för storskaliga, fasta industriverktyg) 7. Leksaker samt fritids- och sportutrustning 8. Medicintekniska produkter (med undantag för alla implantat och infekterade produkter) 9. Övervaknings- och kontrollinstrument 10. Varuautomater 11. Övrigt (produkter som ej omfattas av förordningen (

text: ) om producentansvar för elektriska och elektroniska produkter)

text: Elavfall-Rp.pmd 4 2005-06-03, 09:15

text: Bilaga 2 A. Ämnen, beredningar och komponenter som skall avlägsnas

text: 1. Kondensatorer som är PCB-varor i enlighet med förordningen (

text: ) om bortskaffande av PCB m.m. 2. Komponenter som innehåller kvicksilver 3. Batterier 4. Kretskort i mobiltelefoner, oavsett storlek, samt i andra produkter om kretskortets yta är större än 10 kvadratcentimeter 5. Färg(toner)kassetter för färg i flytande form, kräm och pulver. 6. Plast som innehåller bromerade flamskyddsmedel 7. Asbestavfall och komponenter som innehåller asbest 8. Katodstrålerör 9. Freoner (CFC), halogenerade kolväten (HCFC), vätefluorkolföreningar (HFC) och kolväten (HC) 10. Gasurladdningslampor 11. Bildskärmar med flytande kristaller (om lämpligt tillsammans med höljet) som är större än 100 kvadratcentimeter och alla sådana bildskärmar som belyses bakifrån med gasurladdningslampor 12. Utvändiga elektriska kablar 13. Komponenter som innehåller mineralull enligt beskrivningen i bilaga 5 till Kemikalieinspektionens föreskrifter (

text: KIFS 1994:12

text: ) om klassificering och märkning av kemiska produkter 14. Komponenter som innehåller radioaktiva ämnen med undantag för komponenter under den tröskel för undantag som fastställs i

text: 2 § strålskyddsförordningen (1988:293)

text: och bilagan till den förordningen. 15. Elektrolytiska kondensatorer som innehåller potentiellt skadliga ämnen (höjd > 25 mm, diameter > 25 mm eller ungefär samma volym). Ämnen, beredningar och komponenter som avlägsnats skall bortskaffas eller återvinnas i enlighet med avfallslagstiftningen.

text: B. Utöver vad som anges under A skall följande åtgärder vidtas

text: 1. Den flourescerande ytbeläggningen skall avlägsnas från katodstrålerör. 2. Gaser som bryter ned ozon eller har en global uppvärmningspotential (GWP) som överstiger 15 skall avlägsnas från t.ex. skum och kylslingor. 3. Kvicksilvret skall avlägsnas från gasurladdningslampor.

text: C.

text: Punkterna A och B skall tillämpas på ett sådant sätt att miljövänlig återanvändning och materialåtervinning av komponenter eller hela apparater inte 5 hindras.

text: Elavfall-Rp.pmd 5 2005-06-03, 09:15


title: Föreskrifter om mätmetoder, redovisning av mätresultat m.m. avseende fiskevatten

text: Dessa föreskrifter gäller mätmetoder och redovisning av mätresultat för kontroll av kvaliteten för de fiskvatten som angivits i Naturvårdsverkets förteckning över fiskvatten som ska skyddas enligt förordningen (

text: ) om miljökvalitetsnormer för fisk- och musselvatten (

text: NFS 2002:6

text: ) och som skall genomföras enligt förordningen (

text: ) om miljökvalitetsnormer för fisk- och musselvatten.

text: Mätmetoder

text: I bilaga 1 till denna föreskrift anges vilka mätmetoder som skall användas för respektive ämne.

text: Provtagningsfrekvens

text: Provtagning skall ske med de intervaller som anges i bilaga 1.

text: Enligt 12 § förordningen om miljökvalitetsnormer för fisk- och musselvatten får Naturvårdsverket besluta om lägre provtagningsfrekvens eller att provtagning inte behövs. Detta sker efter ansökan av länsstyrelsen. Ansökan skall innehålla förslag med lägre provtagningsfrekvens samt erforderligt underlag för att bedöma ansökan, samt den information som anges i 6 § andra stycket.

text: Överskrider, eller i förekommande fall underskrider, ett mätvärde normvärdet som anges i bilaga 1 till förordningen om miljökvalitetsnormer för fisk- och musselvatten skall länsstyrelsen så snart som möjligt underrätta Naturvårdsverket utan hinder av den årliga rapport som avses i 6 §. Underrättelsen skall också innehålla uppgifter om åtgärder som länsstyrelsen vidtagit

text: Jfr

text: rådets direktiv 78/659/EEG av den 18 juli 1978

text: om kvaliteten på sådant sötvatten som behöver skyddas eller förbättras för att upprätthålla fiskbestånden (EGT L 222, 14.08.19978, s 1, Celex 31978L0659).

text: till följd av överskridandet. Har en lägre provtagningsfrekvens beslutats av Naturvårdsverket skall, efter överskridande eller underskridande, provtagningarna av relevanta parametrar tills vidare utökas till den omfattning som anges i bilaga 1 till denna föreskrift.

text: Redovisning av mätresultat

text: Länsstyrelsen ansvarar för att resultatet av mätningarna redovisas till Naturvårdsverket för varje kalenderår senast den 28 februari efterföljande år om inte annat meddelats i samband med beslut om lägre provtagningsfrekvens enligt 3 §. Redovisningen skall innehålla mätstationens koordinater, provtagningsdatum, analysvärde, mätmetoder, mått på mätosäkerhet samt sådan information som kan vara av värde för att bedöma av resultatet. Redovisningen får även innehålla data som provtas av annan anledning än vad som anges i denna föreskrift och som motsvarar kraven i fråga om frekvens och mätmetoder i bilaga 1. __________

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2005.

text: Naturvårdsverket

text: LARS-ERIK LILJELUND

text: Håkan Marklund

text: (Enheten för miljöövervakning)

text: m

text: k- p av s so issut sa m

text: er för fis er. m ; Redovi av fenolföreor mm st sn atser där utsläp t avser absol fiskkött vid

text: ast pl räknas till BOD5 förekom m ökvalitet akning av ilj peratur, det övre skillnad. m m Metod / Kommentar Avser end hett vatten föreko Det nedre värde tem SS-EN 02 58 13, SS-EN 02 58 14 ISO 10 523 SS-EN 872, ISO 11 923 SS-EN ISO 18 BOD7 o SS-EN 1189, ISO 68 78 SS-EN 26 777 Avsm tanke om ningar

text: 554) o dard finns.

text: gnings- a ad ad stan m ån ån m m s o

text: provta

text: vända vens b) behov behov

text: frek 1 gång per veck 1 gång per 1 gång per Vid Vid behov Vid Vid behov Vid behov

text: es i förordningen (2001: skall an m ang er er m 2/liter mal er so er er O et m g O2/lit g/lit g O2/lit g/lit g N Enhet Minsta grad oC m pH-värde en deci m m m m -

text: och riktvärden so m - - 5 <6 <0,03 -

text: tvärden a) Karp

text: etrar, nor oder för respektive para m et Rik Lax - - 7 - - <25 <25 <3 - - <0,01 ra m es

text: a) en + 3 28 oC 7 6-9 - - - -

text: nen ang m

text: ällning av de pa olu

text: Karp

text: st an Lax + 1,5 21,5 oC 9 - - -

text: mm

text: är en sa en. I den högra k ar -

text: re atur ser

text: usselvatt m for, total

text: Tabellen nedan och Parameter Normvärd Temper Upplöst sy pH 6-9 Uppslammade fasta substan BOD7 - Fos Nitriter - Fenolförening 3

text: ing i- atur 4 ine- nas m on per

text: m mm st av m

text: oniak beräk C/T11 1970 lse vid provtagn g av fiskkött vid alten av a ärde och te 732, SS 02 81 3 93-1, SS-EN 7393-2 3 3 85 3 3 85 A S 02 81 84, S 02 81 84, föreko 18 18 age m

text: aknin CaCO3 CaCO3 CaCO3 CaCO3 äve, pH-v g/l CaCO g/l CaCO g/l CaCO g/l CaCO anke o ebaserade kolväten g/l g/l g/l g/l kv isst Visuell iaktt och avsm m ralolj Halten av fri amm utgående från h um enligt t.ex. EIF SS-EN ISO 11 SS-EN ISO 73 500 m 100 m 50 m 10 m SS 02 81 52, S SS-EN ISO1 300 m 100 m 50 m 10 m SS 02 81 52, S SS-EN ISO1

text: ad ad ad ad ad ån ån ån ån ån m m m m

text: per m

text: behov

text: gång 1 gång per 1 gång per 1 gång per 1 gång per 1 Vid

text: 3/liter 4/liter Cl/liter H H O er er

text: g N g N g H g/lit g/lit - m m m m m

text: - <0,005 <0,2 - - <0,112 <0,04 <0,022 <0,005

text: - <0,005 <0,04 - - <0,112 <0,04 <0,022 <0,005

text: 55 G E 01: E 9/ <0,025 <1 <0,005 <2,0 <1 <0,7 <0,3 20 65 S F 78/ gt ligt S nli n e e

text: - - <0,5 <0,3 <0,2 <0,03 - -

text: ens rden ä ekv ktv fr gs h ri eras till eras till oc aserade tagnin <0,025 rmo rov N

text: hårdhet.) hårdhet.)

text: lor <0,005 P

text: a) b)

text: k n olväten

text: 4 Mineraloljeb k Ammoniak Ammonium <1 Restk Zi (Värdena relat vattnets Koppar (Värdena relat vattnets