title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet djurvård inom djurens
hälso- och sjukvård i gymnasieskolan och inom
kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet djurvård inom djurens hälso- och sjukvård finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Djurvård inom djurens hälso- och sjukvård

text: Ämnet djurvård inom djurens hälso- och sjukvård behandlar omvårdnadsarbete med sjuka och friska djur. I ämnet behandlas också sjukdomslära, hygien och smittspridning samt lagar och andra bestämmelser som gäller skyldigheter och ansvar vid arbete med skadade och sjuka djur. Centralt i ämnet är djurets välfärd och ett etiskt förhållningssätt vid arbete med djur.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet djurvård inom djurens hälso- och sjukvård ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att utföra djurvårdande omvårdnadsarbete inom djurens hälso- och sjukvård. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om djurens anatomi och fysiologi samt om djursjukdomar, hygien, smittspridning och smittskydd. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar kunskaper om behandling av skadade och sjuka djur samt om farmakologi. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att hantera och vårda skadade och sjuka djur på ett säkert sätt med utgångspunkt i djurets välfärd samt med vetenskapligt beprövade metoder som grund. Undervisningen ska lämna utrymme för diskussion och reflektion över olika sjukdomstillstånd, smärtpåverkan samt risker och prognoser för olika behandlingar. Eleverna ska därigenom ges möjlighet att utveckla ett etiskt förhållningssätt i arbete med djur. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att förebygga smittspridning samt att använda hållbara och säkra arbetsmetoder som tar hänsyn till miljön och främjar ett långsiktigt hållbart arbetsliv. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska vidare bidra till att eleverna utvecklar förmåga att planera, dokumentera och rapportera sitt arbete samt att använda veterinärmedicinska termer och begrepp. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar förmåga att bemöta djurägare på ett respektfullt och serviceinriktat sätt. Genom laborationer, övningar och praktiskt arbete ska eleverna ges möjlighet att få erfarenhet av arbetsuppgifter kopplade till djurens hälso- och sjukvård. Undervisningen ska lägga en grund för elevernas förmåga att yrkesmässigt och lösningsfokuserat utföra arbetsuppgifter.

text: Undervisningen i ämnet djurvård inom djurens hälso- och sjukvård ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika djurarters anatomi och fysiologi samt om skador och sjukdomar hos djur och hur de kan förebyggas. – Kunskaper om olika behandlingsmetoder samt om farmakologi. – Förmåga att planera sitt arbete samt att sköta, hantera och vårda djur inom ett givet ansvarsområde på ett etiskt och säkert sätt. – Förmåga att arbeta hållbart och smittförebyggande samt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: – Förmåga att rapportera och dokumentera arbetet samt använda yrkesmässiga och veterinärmedicinska termer och begrepp.

text: Nivåer i ämnet djurvård inom djurens hälso- och sjukvård

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet sällskapsdjur, nivå 1 i ämnet hästkunskap eller nivå 1 i ämnet lantbruksdjur. Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 200 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: DJUV1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet djurvård inom djurens hälso- och sjukvård på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Biologisk grund och sjukdomslära

text: – Grundläggande anatomi och fysiologi för valda djurslag. – Djurs påverkan av stress och smärta. – Allmän sjukdomslära, till exempel infektion, inflammation och sårläkning. – Vanliga djursjukdomar och skador hos djur. – Mikroorganismer, till exempel virus, bakterier, parasiter och svampar samt deras betydelse för djurhälsa och djursjukdomar. – Dietföreskrifter för vanliga sjukdomstillstånd, till exempel vid mag- och tarmproblem. – Medicinska åtgärder vid vanliga skador och sjukdomstillstånd. – Parasiter och antiparasitära läkemedel. – Vanliga medicinska beredningsformer för olika djurslag. – Antibiotika och antibiotikaresistens. – I djurägarsammanhang vanligt förekommande veterinärmedicinska termer och begrepp.

text: Arbetsuppgifter

text: – Etisk och säker hantering av djur samt omvårdnadsarbete och enklare skötsel- och vårduppgifter, till exempel, kloklippning, tandborstning, pälsvård, bandagering och sårvård. – Visitering och enklare provtagning, till exempel pulstagning samt urinoch avföringsprov för att iaktta djurens hälsotillstånd och för att upptäcka skadade och sjuka djur. – Medicinering av djur enligt instruktion, till exempel tabletter i munnen, ögondroppar och avmaskningsmedel. – Förberedelser, assistans och efterarbete i samband med undersökning och behandling. – Åtgärder vid stress- och smärtpåverkan. – Bemötande av djur och djurägare. – Basala hygienrutiner. – Skötsel och rengöring av vistelsemiljöer och utrustning.

text: – Rapportering och dokumentation av djurs hälsotillstånd. Arbetsmiljö, säkerhetsfrågor samt lagar och andra bestämmelser – Ergonomi och säkerhet i samband med aktuella arbetsuppgifter. – Lagar och andra bestämmelser inom området, till exempel djurskyddslagstiftning, smittskyddslagstiftning och miljölagstiftning. – Tystnadsplikt och etiska regler. – Hantering och sortering av riskavfall.

text: Nivå 2, 200 poäng

text: Nivåkod: DJUV2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet djurvård inom djurens hälso- och sjukvård på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Biologisk grund och sjukdomslära

text: – Organens funktion samt konsekvenser vid svikt. – Endokrina organ. – Topografisk anatomi. – Vanliga röntgenprojektioner. – Smittämnen, smittspridning och immunförsvar. – Skador och sjukdomar hos djur, diagnostiska metoder samt allmänna och akutmedicinska åtgärder. – Zoonoser. – Tekniker och metoder för sårtvätt. – Farmakologi, till exempel upptag och eliminering samt dosräkning, rimlighetsbedömning och biverkningar. – Läkemedelsadministrering samt regler för olika yrkeskategorier inom djurens hälso- och sjukvård. – Ansvarsfull antibiotikaanvändning. – Veterinärmedicinska termer och begrepp.

text: Arbetsuppgifter

text: – Hantering av rädda och osäkra djur så att lidandet för djuren minimeras. – Etisk användning av tvångsmedel och skyddsmedel. – Förebyggande vård och statustagning, till exempel andningsfrekvens, hjärtfrekvens, bukauskultation och bedömning av slemhinnor. – Omvårdnadsarbete samt vård av skadade och sjuka djur, däribland administrering av läkemedel enligt instruktion. – Assistans till djurhälsopersonal. – Rutiner för strålsäkert arbete. – Träning i samband med rehabilitering efter anvisning. – Etiska ställningstaganden i samband med aktuella arbetsuppgifter samt etiskt bemötande av djur och djurägare. – Smittskyddsarbete, däribland hygien- och karantänrutiner. – Hygien, eftervård och rehabilitering, däribland i samband med operationer. – Skötsel, rengöring, förpackning och sterilisering av instrument och an- 4 nan utrustning.

text: – Rapportering och dokumentation av djurs hälsotillstånd med användning av vanligt förekommande veterinärmedicinska termer och begrepp. Arbetsmiljö, säkerhetsfrågor samt lagar och andra bestämmelser – Riskbedömning och ergonomi i samband med aktuella arbetsuppgifter. – Säker hantering av läkemedel, läkemedelsavfall och andra kemiska medel. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland bestämmelser om behandlingsförbud på djur.

text: Nivå 3, 200 poäng

text: Nivåkod: DJUV3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet djurvård inom djurens hälso- och sjukvård på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Biologisk grund och sjukdomslära

text: – Djursjukdomar, deras fysiologiska orsaker, typiska symptom och diagnostiska metoder. – Bedömning av röntgenbilders tekniska kvalitet med användning av vetenskapliga termer. – Hormonernas funktion i kroppen. – Naturliga rörelsemönster hos olika djur samt avvikelser och orsaker. – Pre- och postoperativ vård samt rehabilitering. – Medicinska åtgärder samt förhållandet mellan nytta, risk och prognos för olika behandlingsmetoder. – Tekniker och metoder för sutur- och dräntagning. – Farmakologi, däribland verkningsmekanismer, vätsketerapi, droppräkning, läkemedelsimplantat och vävnadsretande preparat. – Sederande och smärtlindrande läkemedel samt djurs påverkan vid sedering. – Åtgärder mot antibiotikaresistens ur lokala och globala perspektiv.

text: Arbetsuppgifter

text: – Yrkesmässig hantering av djur samt tolkning av eventuella smärt- och sjukdomssymtom. – Förebyggande vård och bedömning av hälsostatus. – Provtagning, till exempel blodprov och blodtryck. – Basal triagetagning och prioritering. – Etisk och ansvarsfull vård av skadade och sjuka djur enligt instruktion. – Yrkesmässig rapportering och dokumentation i digitala system. – För- och efterarbete samt omvårdnadsuppgifter i samband med operation och uppvak. – Etiska ställningstaganden i samband med aktuella arbetsuppgifter samt etiskt bemötande av djur och djurägare. – Djurägarkontakter och rådgivning, till exempel skötselåtgärder och frivillig hantering. – Vårdhygien och systematiskt smittskyddsarbete.

text: Arbetsmiljö, säkerhetsfrågor samt lagar och andra bestämmelser – Riskbedömning och ergonomi i samband med aktuella arbetsuppgifter. – Resurseffektivitet och säker hantering av läkemedel, läkemedelsavfall och andra kemiska substanser. – Lagar och andra bestämmelser som gäller för aktuella arbetsuppgifter.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för djurs anatomi och fysiologi samt beskriver på ett godtagbart sätt olika sjukdomar och deras orsaker. Eleven redogör översiktligt för olika behandlingsmetoder, farmakologi samt för användning av läkemedel och metoder att tillföra läkemedel. Eleven planerar sitt arbete och hanterar med visst handlag skadade och sjuka djur. Eleven utför djurvårdande arbetsuppgifter inom djurens hälsooch sjukvård med viss säkerhet samt på ett etiskt och säkert sätt. Eleven arbetar ergonomiskt och miljömässigt hållbart. I arbetet vidtar eleven med viss säkerhet smittförebyggande åtgärder. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven använder med viss säkerhet yrkesmässiga och veterinärmedicinska termer och begrepp. I samband med omvårdnadsarbete gör eleven en enkel rapportering och dokumentation av sitt arbete och resultat.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för djurs anatomi och fysiologi samt beskriver på ett utvecklat sätt olika sjukdomar och deras orsaker. Eleven redogör utförligt för olika behandlingsmetoder, farmakologi samt för användning av läkemedel och metoder att tillföra läkemedel. Eleven planerar sitt arbete och hanterar med gott handlag skadade och sjuka djur. Eleven utför djurvårdande arbetsuppgifter inom djurens hälsooch sjukvård med säkerhet samt på ett etiskt och säkert sätt. Eleven arbetar ergonomiskt och miljömässigt hållbart. I arbetet vidtar eleven med säkerhet smittförebyggande åtgärder. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Eleven använder med säkerhet yrkesmässiga och veterinärmedicinska termer och begrepp. I samband med omvårdnadsarbete gör eleven en noggrann rapportering och dokumentation av sitt arbete och resultat.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för djurs anatomi och fysiologi samt beskriver på ett välutvecklat sätt olika sjukdomar och deras orsaker. Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika behandlingsmetoder, farmakologi samt för användning av läkemedel och metoder att tillföra läkemedel. Eleven planerar sitt arbete och hanterar med mycket gott handlag skadade och sjuka djur. Eleven utför djurvårdande arbetsuppgifter inom djurens hälso- och sjukvård med god säkerhet samt på ett etiskt och säkert sätt. Eleven arbetar ergonomiskt och miljömässigt hållbart. I arbetet vidtar eleven med god säkerhet smittförebyggande åtgärder. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven använder med god säkerhet yrkesmässiga och veterinärmedicinska termer och begrepp. I samband med omvårdnadsarbete gör eleven en noggrann och utförlig rapportering och dokumentation av sitt arbete och resultat.


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet driftsäkerhet
i gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet driftsäkerhet finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

type: stycke

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

type: paragraf

text: Driftsäkerhet

type: rubrik

text: Det industrialiserade samhället förutsätter tekniska system med hög driftsäkerhet och modernt underhåll. Underhållsarbete är betydelsefullt för att teknisk utrustning ska fungera på ett optimalt sätt. Ämnet driftsäkerhet behandlar tekniska utrustningars uppbyggnad och funktion samt hur tekniska och organisatoriska åtgärder kan lösa drifttekniska problem. Ämnet behandlar också förbättringsprocessens betydelse.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet driftsäkerhet ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om drift och underhåll av produktionstekniska anläggningar samt förmåga att utföra underhållsarbete av utrustningar. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om underhållstekniska begrepp och metoder. Den ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om underhållsarbetets betydelse för att förhindra driftavbrott. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att planera, genomföra och dokumentera vanligt förekommande arbetsuppgifter inom driftsäkerhet och underhåll samt att hantera förekommande verktyg och instrument. Systematiskt underhållsarbete förutsätter planering och uppföljning av åtgärder samt analog och digital dokumentation av utförda åtgärder. Genom undervisningen ska eleverna därför ges möjlighet att utveckla förmåga att tolka och tillämpa tekniska dokument samt att dokumentera sitt arbete. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta på ett säkert och hållbart sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar förståelse av sambandet mellan underhållsarbete och optimal funktion samt hur underhållsarbete främjar en säker arbetsmiljö. Eleverna ska genom ett problemlösande och undersökande arbetssätt stimuleras till fortsatt lärande. I undervisningen ska både teoretiska och praktiska moment ingå.

text: Undervisningen i ämnet driftsäkerhet ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om metoder och begrepp inom driftsäkerhet och underhåll. – Förmåga att planera och genomföra underhållsarbete. – Förmåga att tolka och tillämpa tekniska dokument samt att dokumentera utfört arbete. – Förmåga att följa säkerhetsanvisningar och arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Nivåer i ämnet driftsäkerhet

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: DRIF1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet driftsäkerhet på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Underhållstekniska begrepp och metoder

text: – Definitioner inom förebyggande, avhjälpande och tillståndsbaserat underhåll. – Grundläggande underhållstekniska begrepp, däribland funktionssäkerhet, underhållsmässighet och underhållssäkerhet. – Grundläggande metoder för att förhindra driftavbrott och minimera miljöpåverkan. – Planering och styrning av underhåll och underhållssystem. – Grundläggande begrepp inom driftsäkerhet. – Metoder för felsökning samt förbättringsarbete. – Grundläggande internationell terminologi inom området. – Metoder och utrustningar för inspektion, förebyggande underhåll och tillståndskontroll av anläggningar, utrustning och komponenter.

text: Utrustning, planering och genomförande

text: – Planering och genomförande av förebyggande underhåll samt subjektiva och objektiva inspektioner med hjälp av instruktioner. – Utförande av vanligt förekommande drift- och underhållsarbete, till exempel felsökning och funktionsprovning. – Grundläggande hantering av verktyg och instrument. – Användning av fackspråk inom området för kommunikation om arbetsprocess och resultat. – Tillämpning av grundläggande teknisk dokumentation och ritningssymboler, till exempel inom elinstallation, ventilation, vatten, avlopp, värme och gas. – Dokumentation av process och resultat för överlämning och utvärdering med hjälp av olika dokumentationsformer, till exempel fotografering.

text: Säkerhet och miljö

text: – Säkert arbete i enlighet med lagar och andra bestämmelser, till exempel säkra stopp. – Grundläggande förebyggande underhåll med hänsyn till driftsäkerhet och miljöpåverkan. – Miljömässigt hållbart arbete samt åtgärder för att minimera miljöpåverkan. – Tillämpning av arbetsmetoder för struktur, ordning och effektiv arbetsmiljö för olika arbetsprocesser på arbetsplatsen.

text: Nivåkod: DRIF2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet driftsäkerhet på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Underhållstekniska begrepp och metoder

text: – Begrepp inom driftsäkerhet, däribland TPM (total productive maintenance), smart maintenance, OEE (overall equipment effectiveness) och TAK (tillgänglighet, anläggningsutnyttjande och kvalitet). – Datadrivet prediktivt underhåll med stöd av digitaliserade underhållssystem. – Metoder för att förhindra driftavbrott och minimera miljöpåverkan. – Olika typer av sensorer för insamling av tillståndsdata hos produktionsutrustningen. – Planerade och oplanerade förluster inom vald produktionsprocess. – Metoder för kontinuerlig uppföljning av driftstörningar och anpassade åtgärder för att utveckla företagets produktionsprocess och höja den totala utrustningseffektiviteten. – Metoder för mätning, analys och visualisering av tillståndet i produktionsprocessen. – Skapande av förebyggande underhållsprogram med hjälp av kritikalitetsanalys. – Beräkningar av OEE-tal, tillgänglighet, anläggningsutnyttjande och kvalitetsutbyte.

text: Utrustning, planering och genomförande

text: – Planering, beredning och genomförande av förebyggande och avhjälpande underhåll med hjälp av ritningar, scheman och manualer. – Framtagning av teknisk instruktion för underhållsarbete utifrån ett standardiserat arbetssätt. – Metoder och tekniker för felsökning och reparation samt läckagesökning och olika metoder för åtgärder. – Utförande av tillståndskontroller. I samband med detta behandlas påverkan av driftsäkerhet samt livslängd på produktionstekniska anläggningar. – Funktionsprovning efter utförd åtgärd samt eventuella förbättringsförslag avseende ökad driftsäkerhet. – Tillämpning av teknisk dokumentation och detaljerade komponentritningssymboler, till exempel inom pneumatik eller hydraulik. – Bedömning av resultat samt dokumentation av åtgärder med stöd av både analoga och digitala underhållssystem, däribland ritningar, scheman och manualer med internationella branschtermer.

text: Säkerhet och miljö

text: – Säkert och miljömässigt arbete, till exempel med lyftdon, tryckkärl, brandfarliga arbeten, kemikalier och gaser i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: – Förebyggande underhåll med hänsyn till driftsäkerhet och miljöpåverkan. – Tillämpning av arbetsmetoder för struktur, ordning och effektiv arbetsmiljö för olika arbetsprocesser på arbetsplatsen.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om metoder och begrepp inom driftsäkerhet samt förebyggande, avhjälpande och tillståndsbaserat underhåll. Eleven väljer lämplig utrustning samt planerar och genomför underhållsarbeten med viss säkerhet. Dessutom ger eleven enkla förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven använder tekniska dokument och dokumenterar utfört arbete med viss säkerhet. Eleven följer säkerhetsanvisningar och arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om metoder och begrepp inom driftsäkerhet samt förebyggande, avhjälpande och tillståndsbaserat underhåll. Eleven väljer lämplig utrustning samt planerar och genomför underhållsarbeten med säkerhet. Dessutom ger eleven utvecklade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven använder tekniska dokument och dokumenterar utfört arbete med säkerhet. Eleven följer säkerhetsanvisningar och arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om metoder och begrepp inom driftsäkerhet samt förebyggande, avhjälpande och tillståndsbaserat underhåll. Eleven väljer lämplig utrustning samt planerar och genomför underhållsarbeten med god säkerhet. Dessutom ger eleven välutvecklade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven använder tekniska dokument och dokumenterar utfört arbete med god säkerhet. Eleven följer säkerhetsanvisningar och arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser.

type: foreskrift


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet driftteknik i gymnasieskolan
och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial
nivå

text: Ämnesplanen för ämnet driftteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Driftteknik

text: Samhället är beroende av en fungerande energiförsörjning för att tillgodose energibehoven i byggnader, industrier och transporter. Därför måste samhällets energisystem ha både en god tillgänglighet vid normal drift och en beredskap inför störd drift. Ämnet driftteknik behandlar drift och underhåll av energitekniska anläggningar, system och komponenter.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet driftteknik ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta med drift och underhåll av energitekniska anläggningar. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur energitekniska system, komponenter och utrustning är uppbyggda, fungerar och används samt hur de kan styras och regleras. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla system- och processförståelse samt förmåga att identifiera, hantera och undersöka system och komponenter. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar förmåga att planera, dokumentera och utvärdera sitt arbete. Vidare ska undervisningen stimulera elevernas nyfikenhet och initiativförmåga samt deras intresse för teknisk utveckling och hållbarhetsarbete inom energiteknik. Undervisningen ska förbereda eleverna för tekniskt arbete inom industriella miljöer med höga säkerhetskrav och där god ordning på arbetsplatsen är viktig. Därför ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta på ett säkert och hållbart sätt med hjälp av teknisk dokumentation och i enlighet med instruktioner, lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar ett fackspråk. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla ett systematiskt och problemlösande arbetssätt och förmåga att arbeta både självständigt och i grupp. Genom praktiska och teoretiska övningar ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att använda verktyg, instrument och utrustning.

text: Undervisningen i ämnet driftteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om energitekniska anläggningar, system och komponenter. – Förmåga att identifiera system och komponenter med hjälp av teknisk dokumentation. – Förmåga att planera, utföra, dokumentera och utvärdera vanligt förekommande arbetsuppgifter inom drift och underhåll. – Förmåga att hantera och sköta verktyg, instrument och utrustning inom drift och underhåll. – Förmåga att arbeta på ett säkert sätt i enlighet med instruktioner och säkerhetsföreskrifter inom området.

text: Nivåer i ämnet driftteknik

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet automationsteknik och nivå 1 i ämnet energiteknik. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: DRIT1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet driftteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Energitekniska system och komponenter

text: – Uppbyggnad av och funktion hos vanligt förekommande energitekniska system och komponenter, till exempel motorer, pannor, elmaskiner, fläktar, pumpar, ventiler, värmeväxlare, filter och kompressorer. – Maskinelement, material, verktyg, instrument och utrustning samt deras användningsområden.

text: Drift och underhåll av energitekniska system

text: – Planering och genomförande av vanligt förekommande arbetsuppgifter inom drift och underhåll, till exempel avställning, återställning, driftomläggning, funktionskontroll, idrifttagning, provning och rondering. Beräkningar och grundläggande begrepp inom drift och underhåll. – Förebyggande och avhjälpande underhåll, till exempel användning och åtdragning av skruvförband med momentverktyg. Demontering, montering och funktionsprovning av vanligt förekommande komponenter, till exempel pumpar, ventiler och värmeväxlare. – Hantering och skötsel av verktyg, instrument och utrustning som förekommer inom drift och underhåll. – Dokumentation och utvärdering av eget arbete.

text: Teknisk dokumentation, arbetsmiljö och säkerhet

text: – Teknisk dokumentation inom drift och underhåll, till exempel instruktioner, ritningar, scheman, symboler, standarder samt system-, komponentoch funktionsbeskrivningar. – Instruktioner, lagar och andra bestämmelser som gäller arbetsmiljö och säkerhet inom drift och underhåll, däribland olika säkerhetsföreskrifter.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: DRIT2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet driftteknik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Energitekniska system och komponenter

text: – Automatiserade system, komponenter och utrustning för operativ anläggningsdrift.

text: – Systemens användningsområden, uppbyggnad och funktion från objekt till användare. – Mätteknik, till exempel olika typer av givare för läge, varvtal, temperatur, tryck, flöde och nivå. – Mättekniska laborationer, till exempel mätning, kalibrering, test och mätosäkerhet.

text: – Övervakning och styrning av processer med hjälp av datorstyrd drift och användargränssnitt. – Metoder och utrustning inom styr- och reglerteknik, till exempel programmerbara styrsystem och regulatorer med proportionell förstärkning och integrerande och deriverande verkan. – Styr- och reglertekniska laborationer, till exempel inställning av styrsystem och regulatorer. – Metoder för att identifiera, förebygga och avhjälpa fel i system och anläggningar. – Användning av verktyg, instrument och utrustning för styrning och reglering av system. – Dokumentation och utvärdering av eget arbete.

text: – Teknisk dokumentation inom styr- och reglerteknik, till exempel instruktioner, ritningar, krets- och logikscheman, symboler, standarder samt system- och funktionsbeskrivningar. – Instruktioner, lagar och andra bestämmelser som gäller arbetsmiljö och säkerhet inom drift och underhåll av valda system och anläggningar, däribland olika säkerhetsföreskrifter.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om energitekniska anläggningar, system och komponenter. Eleven identifierar med viss säkerhet system och komponenter med hjälp av teknisk dokumentation. Eleven planerar och utför enkla arbetsuppgifter inom drift och underhåll. Eleven gör en enkel dokumentation av sitt arbete och utvärderar arbetet med enkla omdömen. Eleven hanterar och sköter med visst handlag verktyg, instrument och utrustning.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om energitekniska anläggningar, system och komponenter. Eleven identifierar med säkerhet system och komponenter med hjälp av teknisk dokumentation. Eleven planerar och utför relativt komplexa arbetsuppgifter inom drift och underhåll. Eleven gör en noggrann dokumentation av sitt arbete och utvärderar arbetet med utvecklade omdömen. Eleven hanterar och sköter med gott handlag verktyg, instrument och utrustning. Eleven utför praktiskt arbete i enlighet med instruktioner och säkerhetsföreskrifter inom området.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om energitekniska anläggningar, system och komponenter. Eleven identifierar med god säkerhet system och komponenter med hjälp av teknisk dokumentation. Eleven planerar och utför komplexa arbetsuppgifter inom drift och underhåll. Eleven gör en noggrann och utförlig dokumentation av sitt arbete och utvärderar arbetet med välutvecklade omdömen. Eleven hanterar och sköter med mycket gott handlag verktyg, instrument och utrustning. Eleven utför praktiskt arbete i enlighet med instruktioner och säkerhetsföreskrifter inom området.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet ekologi i naturbruksmiljöer i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet ekologi i naturbruksmiljöer finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Ekologi i naturbruksmiljöer

text: Ämnet ekologi i naturbruksmiljöer behandlar samspelet mellan levande organismer och deras omvärld samt hur naturbrukets verksamheter kan bidra till en ekologiskt baserad och hållbar samhällsutveckling. Ämnet behandlar också ekosystemtjänster som ett sätt att synliggöra vårt beroende av fungerande ekosystem. Centralt i ämnet är kunskaper om mark, växter och djur samt naturvård och betydelsen av biologisk mångfald.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet ekologi i naturbruksmiljöer ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om ekologi och ekologiska samband i olika biotoper och ekosystem. Den ska leda till att eleverna utvecklar förståelse av hur verksamheter inom naturbruk inverkar på olika organismer och deras livsmiljö, värdet av biologisk mångfald samt betydelsen av natur- och landskapsvård. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse av biologiska samband i naturen. I detta ingår kunskaper om växter och djur, livsprocesser i marken, mikrobiologiska processer och om kretslopp i mark, vatten och luft. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om ekosystemtjänster samt förmåga att reflektera över ekosystemens bärkraft, människans roll i ekosystemen och hur verksamheter inom naturbruk kan bidra till att främja hållbar utveckling. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att identifiera, namnge och beskriva olika växt- och djurarter samt deras naturliga habitat och livsmiljöer. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om växternas och djurens byggnad, livsprocesser och utvecklingsfaser samt om olika djurarters behov och naturliga beteenden. Undervisningen ska dessutom bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om kulturmiljöernas betydelse för den biologiska mångfalden samt förvaltnings- och bevarandefrågor i samband med naturbruksverksamheter. Genom laborationer och undersökande arbetssätt ska eleverna ges möjlighet att utveckla ett naturvetenskapligt tänkande och en biologisk förståelse av djur och växter. I undervisningen ska eleverna genom praktiska övningar, observationer och fältstudier ges möjlighet att studera växter och djur i deras naturliga miljöer och därigenom ges möjlighet att utveckla förståelse av ekosystem och ekosystemtjänster. Undervisningen ska innefatta naturvetenskapliga arbetsmetoder som att formulera och söka svar på frågor, göra systematiska observationer, planera och utföra experiment och fältstudier samt bearbeta, tolka och kritiskt granska resultat och information.

text: Undervisningen i ämnet ekologi i naturbruksmiljöer ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om växternas och djurens biologi. 2 – Kunskaper om kretslopp i mark, vatten och luft.

text: – Förmåga att reflektera över människans roll i ekosystemen. – Förmåga att identifiera, beskriva och namnge växt- och djurarter inom naturbruket. – Kunskaper om biologisk mångfald och bevarande av hotade arter.

text: Nivåer i ämnet ekologi i naturbruksmiljöer

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: EKOL1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet ekologi i naturbruksmiljöer på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Biologisk grund

text: – Mark, mineral, berggrund, jordarter och jordmån. – Vattnets kretslopp, vattentillgångar och vattenmiljöer samt vattnets rörelser i marken och i landskapet. – Växtnäringsämnena och deras kretslopp. – Kolets kretslopp. – Fotosyntes, andning och energiomsättning hos växter. – Mikroorganismer, svampar, bakterier och övriga organismer av betydelse för markens näringsomsättning och kväveförsörjning. – Ekosystem och ekosystemtjänster inom naturbruket.

text: Växter och djur

text: – Olika djurslags behov och naturliga beteenden samt biotopkrav. – Identifiering och klassificering av djurarter, växtarter och vattenlevande organismer i olika biotoper. – Träd och växter samt deras egenskaper, kännetecken och ståndortskrav. – Fältstudier för biotopinventeringar samt studier av och informationssökning om växter och djur.

text: Natur- och kulturmiljö

text: – Naturbrukets påverkan på ekosystemen kopplat till frågor om bärkraft och hållbar utveckling. – Estetiska och upplevelsemässiga värden i landskapet. – Kulturmiljöers betydelse för den biologiska mångfalden. – Förvaltnings- och bevarandefrågor i samband med naturbruksverksamhet. – Natur- och kulturmiljövård samt metoder för att bevara utrotningshotade arter. – Metoder för biotopvård och biotoprestaurering.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en

text: sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för växternas och djurens biologi. Eleven visar godtagbara kunskaper om kretslopp i mark, vatten och luft. Eleven beskriver översiktligt kretsloppens betydelse på lokal och global nivå. Eleven redogör översiktligt för olika biotopers sammansättning och karaktär. Eleven drar enkla slutsatser om hur naturbrukets verksamheter påverkar ekosystemen. Eleven identifierar och namnger med viss säkerhet djur och växter i samband med fältstudier och grupperar dem med viss säkerhet efter vetenskapliga system. Eleven beskriver översiktligt olika metoder för att bevara och restaurera biotoper samt redogör för hur naturbruket kan bidra till att bevara den biologiska mångfalden. Eleven diskuterar översiktligt etiska frågor inom området.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för växternas och djurens biologi. Eleven visar goda kunskaper om kretslopp i mark, vatten och luft. Eleven beskriver utförligt kretsloppens betydelse på lokal och global nivå. Eleven redogör utförligt för olika biotopers sammansättning och karaktär. Eleven drar välgrundade slutsatser om hur naturbrukets verksamheter påverkar ekosystemen. Eleven identifierar och namnger med säkerhet djur och växter i samband med fältstudier och grupperar dem med säkerhet efter vetenskapliga system. Eleven beskriver utförligt olika metoder för att bevara och restaurera biotoper samt redogör för hur naturbruket kan bidra till att bevara den biologiska mångfalden. Eleven diskuterar utförligt etiska frågor inom området.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för växternas och djurens biologi.

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om kretslopp i mark, vatten och luft. Eleven beskriver utförligt och nyanserat kretsloppens betydelse på lokal och global nivå. Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika biotopers sammansättning och karaktär. Eleven drar välgrundade och nyanserade slutsatser om hur naturbrukets verksamheter påverkar ekosystemen. Eleven identifierar och namnger med god säkerhet djur och växter i samband med fältstudier och grupperar dem med god säkerhet efter vetenskapliga system. Eleven beskriver utförligt och nyanserat olika metoder för att bevara och restaurera biotoper samt redogör för hur naturbruket kan bidra till att bevara den biologiska mångfalden. Eleven diskuterar utförligt och nyanserat etiska frågor inom området.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet eldistributionsteknik i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet eldistributionsteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Eldistributionsteknik

text: Samhället är beroende av en fungerande eldistribution för att upprätthålla funktionen i en stor mängd verksamheter. Ämnet eldistributionsteknik behandlar eldistributionsnät och tillhörande anläggningar samt felsökning och felavhjälpning i befintliga anläggningar. Dessutom behandlas säkerhetsfrågor eftersom misstag vid arbete i eldistributionsanläggningar kan orsaka stora skador både på person och egendom.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet eldistributionsteknik ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta praktiskt med eldistributionsnät på ett säkert, hållbart och ergonomiskt riktigt sätt. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om byggnation, reparation och underhållsarbete av eldistributionsnät. Den ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att arbeta i enlighet med de lagar och andra bestämmelser som reglerar arbetet med eldistribution. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att kontrollera, driftsätta och besiktiga olika eldistributionsanläggningar. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att använda säkerhetsutrustning, skyddskläder och verktyg på ett säkert och ergonomiskt riktigt sätt. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att tolka och använda elscheman och andra relevanta dokument. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta praktiskt i samverkan med andra samt kommunicera på fackspråk i tal och skrift. Vidare ska undervisningen stimulera elevernas nyfikenhet och initiativförmåga samt bidra till att eleverna utvecklar intresse för teknisk utveckling och hållbarhetsarbete inom eldistributionsteknik.

text: Undervisningen i ämnet eldistributionsteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om eldistributionsnät. – Kunskaper om standarder, lagar och andra bestämmelser som gäller arbete i eldistributionsnät. – Förmåga att tolka och använda elscheman och andra dokument inom området. – Förmåga att använda säkerhetsutrustning och verktyg. – Förmåga att utföra arbetsuppgifter inom byggnation, reparation och underhåll av eldistributionsnät. – Förmåga att utföra kontroll av anläggningar.

text: Nivåer i ämnet eldistributionsteknik

text: Nivå 1, 250 poäng. Nivå 2, 250 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivåkod: ELDI1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet eldistributionsteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Olika eldistributionsnäts grundläggande komponenter, utrustningar och stationer. – Standarder, lagar och andra bestämmelser som gäller arbete i eldistributionsnät, däribland elsäkerhetslagen,

text: arbetsmiljölagen

text: och säkerhetsföreskrifter. – Konstruktioner för luftledningsnät, jordkabelnät, belysningsnät och transformatorstationer. – Arbetsmetoder för byggnationer av luftledningsnät, jordkabelnät, belysningsnät och transformatorstationer. – Arbetsmetoder för olika typer av nybyggnationer och ombyggnationsarbeten på eldistributionsnät. – Nybyggnation och ombyggnation av en anläggning. – Arbetsmiljöverkets föreskrifter och allmänna råd om fallskyddssystem, arbete på väg och lyftverktyg. – Riskbedömningar i det dagliga arbetet, däribland risker vid arbete på hög höjd och arbete på väg samt förebyggande säkerhetsåtgärder. – Hur arbetets genomförande påverkar anläggningens säkerhet och livslängd. – Säkra och ergonomiskt riktiga arbetsmetoder i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. – Vanligt förekommande symboler och instruktioner för en anläggning. – Tolkning och användning av elscheman. – Konstruktionsritningar för nybyggnationer och ombyggnationer. – Konstruktionsritningar för en anläggning. – Arbetsplanering för nybyggnationer och ombyggnationer. – Arbetsmetoder i enlighet med elsäkerhetsanvisningar. – Användning och vård av säkerhetsutrustning och verktyg i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området samt tillverkarens anvisningar. – Kommunikation om arbetsuppgifter med berörda parter. – Enklare arbete inom utbyggnad av eldistributionsnät. – Enklare felsökning och reparation av eldistributionsnät samt underhåll utifrån anläggningsdokumentation. – Kontroll av enklare anläggningar utifrån instruktioner och anvisningar.

text: Nivåkod: ELDI2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet eldistributionsteknik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Eldistributionsnätets komponenter, utrustningar och stationer. – Standarder, lagar och andra bestämmelser som gäller arbete med byggnation, reparation och underhåll av eldistributionsnät, däribland elsäkerhetslagen,

text: arbetsmiljölagen

text: och säkerhetsföreskrifter. – Muntlig och skriftlig riskhantering. – Planering och hantering av avvikelser för att förebygga olyckor. – Underhållsplanering samt underhållsarbetets roll i syfte att stärka anläggningen ur säkerhetssynpunkt och för att förlänga anläggningens livslängd. – Tolkning och användning av elscheman, konstruktionsritningar och andra relevanta dokument vid byggnationer, reparationer och underhåll av en anläggning. – Kommunikation om och planering av arbetsuppgifter med berörda parter. – Användning och vård av säkerhetsutrustning och verktyg i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området samt tillverkarens anvisningar. – Enklare arbete inom utbyggnad av eldistributionsnät. – Kontroll och felsökning av eldistributionsanläggningar utifrån instruktioner och anvisningar. – Felsöknings- och underhållsmetoder i belysningsnät, luftledningsnät, jordkabelnät och transformatorstationer. – Reparation och underhåll av belysningsnät, luftledningsnät, jordkabelnät och transformatorstationer. – Underhållsdokumentation för kontroll av en anläggning.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: ELDI3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet eldistributionsteknik på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Eldistributionsnätets komponenter, utrustningar och stationer. – Standarder, lagar och andra bestämmelser som gäller arbete i eldistributionsnät, däribland elsäkerhetslagen,

text: arbetsmiljölagen

text: och säkerhetsföreskrifter. – Muntlig och skriftlig riskhantering samt dialog med berörda parter, till exempel arbetsledare, kunder och skyddsombud. – Planering och hantering av avvikelser vid kontroll före idrifttagning. – Planering och hantering av avvikelser vid besiktning och slutbesiktning.

text: – Besiktning av en anläggning utifrån elscheman och andra relevanta dokument inom området. – Konstruktionsritningar för kontrollbesiktningar av nybyggnationer och ombyggnationer. – Besiktning av olika typer av eldistributionsanläggningar med tillhörande dokumentation. – Arbetsplanering för kontroll före idrifttagningar och slutbesiktningar. – Kommunikation om samt planering och uppföljning av arbetsuppgifter med berörda parter. – Val av verktyg och utrustning. – Hantering av förekommande avvikelser i verktyg och utrustning. – Arbete med eldistributionsnät, däribland byggnation, reparation, felsökning och underhållsarbete. – Okulärbesiktning av säkerhetsutrustning i besiktningsarbetet. – Kontroll före idrifttagning. – Besiktning och underhållsarbete i syfte att stärka en anläggning ur säkerhetssynpunkt och för att förlänga anläggningens livslängd. – Slutbesiktning av eldistributionsanläggningar.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om eldistributionsnät. Eleven visar godtagbara kunskaper om standarder, lagar och andra bestämmelser som gäller arbete i eldistributionsnät. Eleven använder elscheman och andra relevanta dokument inom området med viss säkerhet. Eleven använder säkerhetsutrustning och verktyg med visst handlag och i enlighet med säkerhetsföreskrifter. Eleven utför med viss säkerhet arbetsuppgifter inom byggnation, reparation och underhållsarbete av eldistributionsnät. Eleven utför med viss säkerhet kontroll av anläggningar.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om eldistributionsnät.

text: Eleven visar goda kunskaper om standarder, lagar och andra bestämmelser som gäller arbete i eldistributionsnät. Eleven använder elscheman och andra relevanta dokument inom området med säkerhet. Eleven använder säkerhetsutrustning och verktyg med gott handlag och i enlighet med säkerhetsföreskrifter. Eleven utför med säkerhet arbetsuppgifter inom byggnation, reparation och underhållsarbete av eldistributionsnät. Eleven utför med säkerhet kontroll av anläggningar.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om eldistributionsnät. Eleven visar mycket goda kunskaper om standarder, lagar och andra bestämmelser som gäller arbete i eldistributionsnät. Eleven använder elscheman och andra relevanta dokument inom området med god säkerhet. Eleven använder säkerhetsutrustning och verktyg med mycket gott handlag och i enlighet med säkerhetsföreskrifter. Eleven utför med god säkerhet arbetsuppgifter inom byggnation, reparation och underhållsarbete av eldistributionsnät. Eleven utför med god säkerhet kontroll av anläggningar.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet elektriska kretsar
i gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet elektriska kretsar finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Elektriska kretsar

text: Samhället är beroende av en fungerande elförsörjning för att upprätthålla en stor mängd funktioner. Ämnet elektriska kretsar behandlar lik- och enfasväxelströmskretsar samt resistiva belastningar. Ämnet behandlar också sambanden mellan olika elektriska storheter samt hur dessa mäts och beräknas.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet elektriska kretsar ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om olika kretsars uppbyggnad och funktion samt om olika grundläggande komponenter. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att mäta och beräkna elektriska storheter i lik- och enfasväxelströmskretsar med belastningar av olika slag. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om elektriska och magnetiska fält. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om standarder, lagar och andra bestämmelser inom elområdet. I undervisningen ska eleverna genom laborationer ges möjlighet att utveckla ett el- och personsäkert arbetssätt. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att praktiskt utföra koppling, mätning och beräkning av elektriska storheter i lik- och enfasväxelströmskretsar. Dessutom ska undervisningen stimulera elevernas nyfikenhet och intresse för teknisk utveckling inom elområdet.

text: Undervisningen i ämnet elektriska kretsar ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika kretsars uppbyggnad och funktion. – Förmåga att koppla kretsar och mäta elektriska storheter med belastningar av olika slag. – Förmåga att beräkna elektriska storheter i kretsar med belastningar av olika slag. – Kunskaper om olika grundläggande komponenters egenskaper och funktioner. – Kunskaper om elektriska och magnetiska fält. – Förmåga att arbeta säkert i enlighet med standarder, lagar och andra bestämmelser inom elområdet.

text: Nivåer i ämnet elektriska kretsar

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: ELEK1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet elektriska kretsar på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Olika kretsars uppbyggnad och funktioner, däribland serie- och parallellkoppling. – Mätning i likströmskretsar och resistiva växelströmskretsar. – Olika mättekniker samt metoder för att analysera olika mätvärden. – Elektriska storheter och samband i lik- och enfasväxelströmskretsar. – Beräkningar i likströmskretsar och resistiva växelströmskretsar med användning av formler. – Ekvationslösning för formler inom ämnet samt enheter och prefix. – Grundläggande komponenters egenskaper och funktion, däribland ledare, halvledare och isolatorer. – Elektriska och magnetiska fält. – Grundläggande principer för motorer, generatorer och transformatorer. – Standarder, lagar och andra bestämmelser inom elområdet.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om olika kretsars uppbyggnad och funktion. Eleven kopplar kretsar och utför enkla mätningar av elektriska storheter med belastningar av olika slag. Eleven utför enkla beräkningar av elektriska storheter i kretsar med belastningar av olika slag. Eleven beskriver översiktligt olika grundläggande komponenters egenskaper och funktioner. Eleven redogör översiktligt för elektriska och magnetiska fält. Eleven arbetar på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra i enlighet med standarder, lagar och andra bestämmelser inom elområdet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om olika kretsars uppbyggnad och funktion. Eleven kopplar kretsar och utför relativt avancerade mätningar av elektriska storheter med belastningar av olika slag. Eleven utför relativt avancerade beräkningar av elektriska storheter i kretsar med belastningar av olika slag. Eleven beskriver utförligt olika grundläggande komponenters egenskaper och funktioner. Eleven redogör utförligt för elektriska och magnetiska fält. Eleven arbetar på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra i enlighet med standarder, lagar och andra bestämmelser inom elområdet.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om olika kretsars uppbyggnad och funktion. Eleven kopplar kretsar och utför avancerade mätningar av elektriska storheter med belastningar av olika slag. Eleven utför avancerade beräkningar av elektriska storheter i kretsar med belastningar av olika slag. Eleven beskriver utförligt och nyanserat olika grundläggande komponenters egenskaper och funktioner. Eleven redogör utförligt och nyanserat för elektriska och magnetiska fält. Eleven arbetar på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra i enlighet med standarder, lagar och andra bestämmelser inom elområdet.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet elektronik i gymnasieskolan
och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial
nivå

text: Ämnesplanen för ämnet elektronik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Elektronik

text: Elektroniksystem återfinns i en stor mängd produkter som används både i yrkeslivet och till vardags. Ämnet elektronik behandlar hur elektronik för inbyggnad i produkter fungerar och programmeras samt gränssnitt mellan analog och digital teknik.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet elektronik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om elektroniksystem för inbyggnad i produkter. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur mikrodatorer med tillhörande elektronik fungerar och hur systemen programmeras på ett ändamålsenligt sätt. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om analog och digital teknik med tillhörande binär representation och logik. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om de vanligaste elektronikkomponenterna med symboler samt hur dessa används i elektronikkretsar. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hur elektronikkomponenter utvecklas med ny teknik och därmed ger mer hållbara system avseende energiförbrukning och annan miljöpåverkan. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om störningar och problem som kan uppstå i eller runt ett elektroniksystem. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att tolka och använda relevanta dokument på både svenska och engelska. Genom ett undersökande arbetssätt ska eleverna ges möjlighet att utveckla såväl teoretiska som praktiska kunskaper om elektronik. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet och problemlösningsförmåga samt ge eleverna möjlighet att samverka med andra.

text: Undervisningen i ämnet elektronik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om begrepp och funktioner hos elektronik- och mikrodatorsystem. – Förmåga att programmera en mikrodator. – Kunskaper om analog och digital teknik. – Kunskaper om vanliga typer av elektronikkomponenter och deras symboler i ett elektroniksystem. – Kunskaper om elektriska egenskaper som påverkar energiförbrukningen hos ett elektroniksystem. – Kunskaper om störningar som kan uppstå i eller runt ett elektroniksystem. – Förmåga att tolka och använda manualer och andra tekniska dokument inom området.

text: Nivåer i ämnet elektronik

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: ELER1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet elektronik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Elektronik för inbyggnad i produkter med in-enheter för mätdata, mikrodator med programvara för insamling och analys samt ut-enheter för information. – Utvecklingsmiljön och dess terminologi samt verktyg för att programmera, beskriva, utveckla och simulera program innan nerladdning av körbar kod. – Analog och digital teknik med tillämpningar på mikrodatorer för inbyggnad och programmering. – Komponenter som resistorer, kondensatorer och halvledare med egenskaper och symboler i elektronikscheman. – Grundläggande elektroniska kretsar med tillämpningar på gränssnitt mot inbyggda system. – Komponenter och system med ny teknik samt den nya teknikens betydelse för hållbar utveckling. – Risker med ESD (elektrostatisk urladdning) samt skyddsåtgärder vid arbete med elektronikkomponenter. – Tolkning och användning av manualer och andra relevanta dokument på både svenska och engelska. – Kommunikation och samarbete i arbetsprocessen.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: ELER2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet elektronik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Elektroniksystem för inbyggnad med enheter och funktioner som ingår i gränssnitt mot sensorer och ställdon. Mikrodatorns centrala delar med program för hantering och analys av mätdata. – Tillämpning av metoder för planering av program där utvecklingsmiljön stödjer djupare kunskap och analys av programmet. – Hårdvarunära programmering med experiment på sensorer och ställdon samt deras gränssnitt vid anslutning till ett inbyggt system. – Komponenter för olika effektutveckling med exempel och enklare beräkningar.

text: – Enheter med olika systemspänningar och effekter samt deras anpassning i produkter. – Val av strömförsörjning för ett elektroniksystem utifrån ett energi- och användarperspektiv. – EMC (elektromagnetisk kompatibilitet) samt exempel på direktiv och krav för området. – Tolkning och användning av manualer och andra relevanta dokument på både svenska och engelska. – Kommunikation med leverantörer och kunder i värdekedjan.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om grundläggande begrepp och funktioner inom elektronikområdet. Eleven programmerar med viss säkerhet en mikrodator. Eleven visar godtagbara kunskaper om analog och digital teknik. Eleven redogör på ett godtagbart sätt för vanliga typer av elektronikkomponenter och deras symboler. Eleven redogör på ett godtagbart sätt för elektriska egenskaper som påverkar energiförbrukningen hos ett system och resonerar om energiförbrukning ur ett hållbarhetsperspektiv. Eleven redogör på ett godtagbart sätt för de störningar som kan uppstå i eller runt ett elektroniksystem. Eleven använder manualer och andra tekniska dokument inom området med viss säkerhet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om grundläggande begrepp och funktioner inom elektronikområdet. Eleven programmerar med säkerhet en mikrodator. Eleven visar goda kunskaper om analog och digital teknik. Eleven redogör på ett utvecklat sätt för vanliga typer av elektronikkomponenter och deras symboler.

text: Eleven redogör på ett utvecklat sätt för elektriska egenskaper som påverkar energiförbrukningen hos ett system och resonerar om energiförbrukning ur ett hållbarhetsperspektiv. Eleven redogör på ett utvecklat sätt för de störningar som kan uppstå i eller runt ett elektroniksystem. Eleven använder manualer och andra tekniska dokument inom området med säkerhet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om grundläggande begrepp och funktioner inom elektronikområdet. Eleven programmerar med god säkerhet en mikrodator. Eleven visar mycket goda kunskaper om analog och digital teknik. Eleven redogör på ett välutvecklat sätt för vanliga typer av elektronikkomponenter och deras symboler. Eleven redogör på ett välutvecklat sätt för elektriska egenskaper som påverkar energiförbrukningen hos ett system och resonerar om energiförbrukning ur ett hållbarhetsperspektiv. Eleven redogör på ett välutvecklat sätt för de störningar som kan uppstå i eller runt ett elektroniksystem. Eleven använder manualer och andra tekniska dokument inom området med god säkerhet.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet elektronikproduktion i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet elektronikproduktion finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Elektronikproduktion

text: Elektronik är centralt för att viktiga funktioner i samhället ska fungera, bland annat transporter, banker och medicinsk utrustning. Elektronik kan produceras genom manuella och automatiserade moment och metoder. Ämnet elektronikproduktion behandlar tillverkning av elektronik från beredning till slutlig produkt. I ämnet behandlas även de moment som ingår i processen samt de skydd mot elektrostatisk urladdning (ESD-skydd) som gäller vid arbetet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet elektronikproduktion ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att utföra de olika momenten inom elektronikproduktion. I detta ingår planering och beredning av produktionsmoment samt montering och lödning av komponenter. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar färdigheter i att testa färdiga kretskort och system samt förmåga att felsöka och utföra mätningar. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om utrustning och klädsel som utgör förutsättningar för ett säkert och hållbart arbetssätt. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar kunskaper om standarder, lagar och andra bestämmelser inom området. Även dokumentation, analys och uppföljning ingår, liksom terminologi för utrustning och komponenter i systemet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att använda mätinstrument samt tolka och använda manualer och andra relevanta dokument på både svenska och engelska. Dessutom ska undervisningen stimulera elevernas nyfikenhet och initiativförmåga samt deras intresse för teknisk utveckling och hållbarhetsarbete inom elektronikproduktion. Genom ett undersökande arbetssätt med praktiska övningar ska eleverna ges möjlighet att samverka med andra och utveckla ett fackspråk.

text: Undervisningen i ämnet elektronikproduktion ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om produktionsmetoder för tillverkning av kretskort. – Förmåga att planera och bereda produktionsmoment vid tillverkning av kretskort. – Förmåga att montera och löda komponenter i elektronikenheter. – Förmåga att arbeta i enlighet med de lagar och andra bestämmelser som gäller i en miljö med ESD-skydd. – Förmåga att använda mätinstrument med tillhörande mätmetod samt dokumentera och analysera mätresultat. – Förmåga att tolka och använda manualer och andra dokument som används vid elektronikproduktion.

text: Nivåer i ämnet elektronikproduktion

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet ellära.

text: Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: ELET1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet elektronikproduktion på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Grundläggande moment och metoder som ingår vid produktion av kretskort. – Begrepp och metoder samt komponenter och utrustning vid beredning och planering av manuella moment vid produktion av kretskort. – Standarder, lagar och andra bestämmelser inom området samt kvalitetsarbete som gäller manuell produktion. – Manuell lödning för montering och reparation av elektronik. – Utrustning och klädsel i en miljö med ESD-skydd. – Olika typer av mätinstrument för manuell testning och kontroll av kretskort eller elektronikenhet. – Provning och kontroll av kretskort eller elektronikenheter. – Specifikation av test där instruktioner och schemaunderlag ingår i anvisningarna. – Metodik vid testning och felsökning. – Underhåll av testutrustning som utsätts för slitage vid testning. – Elsäkerhet vid testningar och mätningar på ett elektroniksystem. – Analys och dokumentation av mätresultat. – Dokumentation och standarder vid mätning, testning och analys av mätresultat. – Tolkning och användning av manualer och andra dokument på både svenska och engelska. – Miljömässig hållbarhet inom elektronikproduktion.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: ELET2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet elektronikproduktion på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Automation och maskiner som används vid produktion av kretskort. – Begrepp, metoder och komponenter vid planering och beredning av maskiner för manuell och automatiserad produktion av kretskort. – Standarder, lagar och andra bestämmelser inom området samt kvalitetsarbete som gäller manuell och automatiserad produktion. – Manuell lödning för montering och reparation av elektronik samt metoder för lödning i maskiner med automatisk förbindningsteknik. Material som är tillåtna vid lödprocessen. – Risker och konsekvenser med bristande ESD-skydd.

text: – Mätinstrument och metoder samt maskiner för automatiska test, automatisk mätning och automatisk avsyning av kretskort. – Automatisk testning och mätning av kretskort. – Analys och dokumentation av mätresultat. – Automatiska moment, däribland hur testprogramvara används för kontroll av ett elektroniksystem. – Dokumentöversikt och hantering av revisioner.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven redogör på ett godtagbart sätt för produktionsmetoder vid tillverkning av kretskort. Eleven planerar och bereder med viss säkerhet olika produktionsmoment. Eleven utför med viss skicklighet montering och lödning av komponenter. Eleven utför praktiskt arbete i enlighet med de lagar och andra bestämmelser som reglerar en miljö med ESD-skydd. Eleven använder mätinstrument med viss säkerhet och gör en enkel dokumentation av mätresultatet. Dessutom gör eleven en enkel analys av mätresultatet. Eleven använder manualer och andra dokument inom området med viss säkerhet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör på ett utvecklat sätt för produktionsmetoder vid tillverkning av kretskort. Eleven planerar och bereder med säkerhet olika produktionsmoment. Eleven utför med god skicklighet montering och lödning av komponenter. Eleven utför praktiskt arbete i enlighet med de lagar och andra bestämmelser som reglerar en miljö med ESD-skydd.

text: Eleven använder mätinstrument med säkerhet och gör en noggrann dokumentation av mätresultatet. Dessutom gör eleven en utvecklad analys av mätresultatet. Eleven använder manualer och andra dokument inom området med säkerhet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör på ett välutvecklat sätt för produktionsmetoder vid tillverkning av kretskort. Eleven planerar och bereder med god säkerhet olika produktionsmoment. Eleven utför med mycket god skicklighet montering och lödning av komponenter. Eleven utför praktiskt arbete i enlighet med de lagar och andra bestämmelser som reglerar en miljö med ESD-skydd. Eleven använder mätinstrument med god säkerhet och gör en noggrann och utförlig dokumentation av mätresultatet. Dessutom gör eleven en välutvecklad analys av mätresultatet. Eleven använder manualer och andra dokument inom området med god säkerhet.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet ellära i gymnasieskolan och
inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet ellära finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Ellära

text: Samhället är beroende av en fungerande elförsörjning för att upprätthålla funktionen i en stor mängd verksamheter. Ämnet ellära behandlar likström-, enfas- och trefassystem med belastningar av olika slag. Det behandlar också sambanden mellan olika storheter samt hur dessa mäts och beräknas.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet ellära ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om elnät och kretsar samt förmåga att mäta och beräkna elektriska storheter i likström-, enfas- och trefassystem. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om olika elmaskiner och grundläggande komponenter. Den ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om elektriska och magnetiska fält. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla ett fackspråk. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området, på ett sätt som är säkert för eleven och för andra. I undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att samverka med andra samt praktiskt utföra mätningar och beräkningar. Vidare ska undervisningen stimulera elevernas nyfikenhet och problemlösningsförmåga samt bidra till att utveckla elevernas intresse för teknisk utveckling och hållbarhetsarbete inom elområdet.

text: Undervisningen i ämnet ellära ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika kretsar samt elnätets uppbyggnad och funktion. – Förmåga att mäta elektriska storheter i likström-, enfasväxelström- och trefasväxelströmkretsar med belastningar av olika slag. – Förmåga att beräkna elektriska storheter i likström-, enfasväxelströmoch trefasväxelströmkretsar med belastningar av olika slag. – Kunskaper om olika grundläggande komponenters egenskaper och funktion. – Kunskaper om olika elmaskiner och deras funktion. – Kunskaper om elektriska och magnetiska fält. – Förmåga att arbeta säkert i enlighet med standarder, lagar och andra bestämmelser inom elområdet.

text: Nivåer i ämnet ellära

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: ELLA1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet ellära på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Elnätets uppbyggnad och funktion, från generator till belastning. – Elektriska storheter och samband i likström-, enfasväxelström- och trefasväxelströmkretsar. – Mätning i likström-, enfasväxelström- och trefasväxelströmkretsar med resistiv, induktiv och kapacitiv belastning. – Utförande och tolkning av mätningar med olika instrument och metoder av vanligt förekommande storheter. – Beräkningar på elektrisk serie- och parallellkoppling, fasförskjutning samt olika kopplingar för trefassystem. – Beräkningar i symmetriska och osymmetriska trefassystem samt neutralledarens funktion i elsystemet. – Ekvationslösning med formler inom ämnesområdet samt relevanta trigonometriska beräkningar. – Elektriska material och komponenter, till exempel ledare, halvledare, isolatorer och vanligt förekommande komponenter. – Funktionen i olika elmaskiner och hur elmaskiner påverkar elsystemet samt överföring av elenergi, till exempel gällande generatorer, transformatorer och elmotorer. – Hur elektriska och magnetiska fält uppstår och verkar samt övertoner och faskompensering vid olika laster. – Säkerhet inom elområdet, däribland standarder samt lagar och andra bestämmelser.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt olika elektriska kretsar samt hur elnätet är uppbyggt och fungerar. Eleven utför på ett säkert sätt enkla mätningar inom likström-, enfas- och trefasväxelströmkretsar. Eleven utför enkla beräkningar inom likström-, enfas- och trefasväxelströmkretsar. Eleven visar godtagbara kunskaper om olika grundläggande komponenters egenskaper och funktion. 3

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om olika elmaskiner och hur de fungerar. Eleven redogör översiktligt för elektriska och magnetiska fält. Eleven arbetar på ett sätt som är säkert för eleven själv och för andra i enlighet med standarder, lagar och andra bestämmelser inom elområdet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt olika elektriska kretsar samt hur elnätet är uppbyggt och fungerar. Eleven utför på ett säkert sätt relativt avancerade mätningar inom likström-, enfas- och trefasväxelströmkretsar. Eleven utför relativt avancerade beräkningar inom likström-, enfas- och trefasväxelströmkretsar. Eleven visar goda kunskaper om olika grundläggande komponenters egenskaper och funktion. Eleven visar goda kunskaper om olika elmaskiner och hur de fungerar. Eleven redogör utförligt för elektriska och magnetiska fält. Eleven arbetar på ett sätt som är säkert för eleven själv och för andra i enlighet med standarder, lagar och andra bestämmelser inom elområdet.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat olika elektriska kretsar samt hur elnätet är uppbyggt och fungerar. Eleven utför på ett säkert sätt avancerade mätningar inom likström-, enfas- och trefasväxelströmkretsar. Eleven utför avancerade beräkningar inom likström-, enfas- och trefasväxelströmkretsar. Eleven visar mycket goda kunskaper om olika grundläggande komponenters egenskaper och funktion. Eleven visar mycket goda kunskaper om olika elmaskiner och hur de fungerar. Eleven redogör utförligt och nyanserat för elektriska och magnetiska fält. Eleven arbetar på ett sätt som är säkert för eleven själv och för andra i enlighet med standarder, lagar och andra bestämmelser inom elområdet.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet elmotordrivsystem
i gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet elmotordrivsystem finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Elmotordrivsystem

text: Elmotordrivsystem finns i olika typer av automatiserade maskiner inom industrin, men också i maskiner i andra miljöer, till exempel i hissar, skrivare och kaffeautomater. Ämnet elmotordrivsystem behandlar olika typer av elmotorer och deras drivsystem.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet elmotordrivsystem ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att planera och utföra arbete på elmotordrivsystem med hjälp av systemdokumentation, till exempel ritningar och manualer. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar förmåga att installera och underhålla elmotordrivsystem. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att dokumentera utfört arbete. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att hantera verktyg och utrustning på ett säkert och hållbart sätt. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hur elmotordrivsystem är uppbyggda och fungerar. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om standarder och begrepp samt om lagar och andra bestämmelser som gäller inom området. Vidare ska undervisningen stimulera elevernas nyfikenhet och initiativförmåga samt bidra till att eleverna utvecklar intresse för teknisk utveckling och hållbarhetsarbete kopplat till elmotordrivssystem. Genom både praktiskt och teoretiskt arbete ska eleverna ges möjlighet att öva sig i att arbeta enligt yrkespraxis. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att samverka med andra och utveckla ett fackspråk.

text: Undervisningen i ämnet elmotordrivsystem ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om elmotordrivsystems uppbyggnad och funktion. – Kunskaper om standarder, lagar och andra bestämmelser inom området. – Förmåga att installera, driftsätta, felsöka och underhålla elmotordrivsystem med hjälp av teknisk dokumentation och i enlighet med säkerhetsbestämmelser. – Förmåga att planera och dokumentera arbeten inom elmotordrivsystem.

text: Nivåer i ämnet elmotordrivsystem

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: ELMO1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet elmotordrivsystem på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Olika elmotorers uppbyggnad och egenskaper, däribland asynkronmotorn, AC-servomotorn, synkronmotorn, PM-motorn, olika stegmotorer och elektroniskt kommuterade motorer. – Vanliga systemlösningar för elmotordrivsystem, till exempel modulära PLC (programmable logic controller) med färdiga funktionsblock. – Dimensionering av elmotorer och mekanik utifrån nyckelfaktorer, till exempel utväxling, tröghetsmoment, varvtal, moment och ström. – Energieffektivitet hos elmotorer med ekodesignförordningen. – Riskanalys av elmotordrivsystem i anläggning. – Lagar och andra bestämmelser som reglerar säkerhet och arbetsmiljö vid arbete med elmotordrivsystem. – Standarder och begrepp inom området. – Installation av elmotorer med tillhörande skyddsanordningar. – Installation av elmotordrivsystem utifrån säkerhetsanvisningar. – Val av ledningar och jordningar med hänsyn till störningar, lagerströmmar och olika miljöer. – Driftsättning, felsökning, felavhjälpning och underhåll av olika elmotordrivsystem med tillhörande skyddsanordningar. – Konfigurering av elmotordrivsystem för varvtalsreglering av elmotorer. – Informationsteknik som stöd vid drift och underhåll av elmotordrivsystem. – Metoder för att mäta och åtgärda övertoner och reaktiva effekter i elmotordrivsystem. – Metoder för att mäta hastighet och position hos olika elmotordrivsystem, till exempel med takometer, resolver och olika pulsgivare. – Metoder för att positionera, styra och reglera hastighet och moment för olika elmotortyper. – Planering av arbete med elmotordrivsystem. – Tolkning och användning av teknisk dokumentation över elmotordrivsystem samt framställning av egen dokumentation. – Hållbarhet kopplat till elmotordrivsystem.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om hur elmotordrivsystem är uppbyggda och fungerar. Eleven visar godtagbara kunskaper om standarder, lagar och andra bestämmelser som gäller vid arbete med elmotordrivsystem. Eleven installerar, driftsätter och underhåller elmotordrivsystem med visst handlag. Eleven utför det praktiska arbetet med hjälp av teknisk dokumentation och i enlighet med säkerhetsbestämmelser. Eleven planerar och gör en enkel dokumentation av sitt arbete.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om hur elmotordrivsystem är uppbyggda och fungerar. Eleven visar goda kunskaper om standarder, lagar och andra bestämmelser som gäller vid arbete med elmotordrivsystem. Eleven installerar, driftsätter och underhåller elmotordrivsystem med gott handlag. Eleven utför det praktiska arbetet med hjälp av teknisk dokumentation och i enlighet med säkerhetsbestämmelser. Eleven planerar och gör en noggrann dokumentation av sitt arbete.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om hur elmotordrivsystem är uppbyggda och fungerar. Eleven visar mycket goda kunskaper om standarder, lagar och andra bestämmelser som gäller vid arbete med elmotordrivsystem. Eleven installerar, driftsätter och underhåller elmotordrivsystem med mycket gott handlag. Eleven utför det praktiska arbetet med hjälp av teknisk dokumentation och i enlighet med säkerhetsbestämmelser. Eleven planerar och gör en noggrann och utförlig dokumentation av sitt arbete.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet elmätteknik
i gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet elmätteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Elmätteknik

text: Samhället är beroende av en fungerande elförsörjning för att upprätthålla funktionen i ett stort antal verksamheter. Ämnet elmätteknik behandlar hur olika instrument för att mäta elektriska storheter används. Ämnet behandlar även mätning av icke-elektriska storheter som har omvandlats med mätomvandlare till elektriska storheter.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet elmätteknik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om mätning av elektriska storheter. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att välja och använda vanligt förekommande mätgivare och metoder för att samla in mätvärden. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att analysera och dokumentera mätresultat samt att använda begrepp inom mätteknik. Genom experiment, ett undersökande arbetssätt och praktiska övningar ska eleverna ges möjlighet att utveckla såväl ett fackspråk som kunskaper i praktisk problemlösning vilket krävs vid arbete med mätgivare och mätinstrument. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet och initiativförmåga samt bidra till att eleverna utvecklar ett intresse för teknisk utveckling inom elektronikbranschen.

text: Undervisningen i ämnet elmätteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om begrepp inom mätteknik. – Färdigheter i att använda oscilloskop och multimeter. – Förmåga att välja och använda mätgivare. – Förmåga att analysera mätresultat. – Förmåga att dokumentera mätresultat.

text: Nivåer i ämnet elmätteknik

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: ELMA1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet elmätteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Grundläggande mättekniska begrepp, till exempel måttenheter. – Oscilloskop och multimeter samt deras funktion och användningsområden. Användning av oscilloskop och multimeter för mätning av elektrisk ström, elektrisk spänning samt resistans med fokus på storlek och fasläge.

text: – Val och hantering av olika typer av mätgivare samt deras grundläggande egenskaper och användningsområden. – Metoder för analys av mätresultat samt mätresultats osäkerhet. – Grundläggande standarder och metoder för dokumentation av mätresultat.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om begrepp inom området mätteknik. Eleven använder med viss säkerhet oscilloskop och multimeter för mätning av elektrisk ström, elektrisk spänning och resistans. Eleven väljer mätgivare och använder den med viss säkerhet. Eleven motiverar sitt val av mätgivare på ett godtagbart sätt. Eleven gör en enkel analys av sina mätresultat. Eleven gör en enkel dokumentation av sina mätresultat.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om begrepp inom området mätteknik. Eleven använder med säkerhet oscilloskop och multimeter för mätning av elektrisk ström, elektrisk spänning och resistans. Eleven väljer mätgivare och använder den med säkerhet. Eleven motiverar sitt val av mätgivare på ett utvecklat sätt. Eleven gör en relativt komplex analys av sina mätresultat. Eleven gör en noggrann dokumentation av sina mätresultat.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om begrepp inom området mätteknik. Eleven använder med god säkerhet oscilloskop och multimeter för mätning av elektrisk ström, elektrisk spänning och resistans.

text: Eleven väljer mätgivare och använder den med god säkerhet. Eleven motiverar sitt val av mätgivare på ett välutvecklat sätt. Eleven gör en komplex analys av sina mätresultat. Eleven gör en noggrann och utförlig dokumentation av sina mätresultat.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet elteknik i gymnasieskolan
och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial
nivå

text: Ämnesplanen för ämnet elteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Elteknik

text: Samhället är beroende av en fungerande elförsörjning för att upprätthålla funktionen i en stor mängd verksamheter. Ämnet elteknik behandlar enklare installationer och elarbeten på elanläggningar samt vanligt verkstadsarbete inom området. Centralt i ämnet är säkerhetsfrågor, eftersom misstag i arbete med elektricitet kan orsaka stora skador på både person och egendom.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet elteknik ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att utföra elarbete, verkstadsarbete, mekaniskt arbete och olika sammanfogningstekniker. I detta ingår förmåga att hantera material, verktyg och utrustning på ett säkert och hållbart sätt. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att planera arbetsuppgifter och utifrån ritningar utföra elarbete och verkstadsarbete. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om elektriska storheters samband samt förmåga att arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller elsäkerhet och arbetsmiljö. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur och varför olika material ska sorteras och återvinnas. Undervisningen ska på så vis stimulera elevernas nyfikenhet och intresse för hållbarhetsarbete och teknisk utveckling inom elteknik. I undervisningen ska både praktiskt och teoretiskt arbete ingå. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar ett fackspråk samt förmåga att arbeta säkert, ergonomiskt och med hänsyn till både miljö och estetik.

text: Undervisningen i ämnet elteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att utföra enklare verkstadsarbete i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. – Förmåga att utföra enklare elinstallationer i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. – Förmåga att planera arbetsuppgifter och arbeta utifrån ritningsunderlag. – Kunskaper om elektriska storheters samband. – Kunskaper om miljöpåverkan och återvinning av olika material.

text: Nivåer i ämnet elteknik

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: ELTE1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet elteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Enklare verkstadsarbete, till exempel mjuklödning, skruvförband, popnitning och bearbetning av vanligt förekommande material. – Användning av vanligt förekommande hand- och mätverktyg inom området, däribland mejslar, avbitare, tänger, pressverktyg och skjutmått. – Enklare elarbete, till exempel losskoppling och anslutning av apparater i befintlig gruppledning. – Enkel funktionsprovning, till exempel av strömbrytare och uttag. – Serie- och parallellkoppling samt grundläggande principer för elmaskiner. – Tolkning och konstruktion av enkla ritningar inom verkstadsteknik och elinstallation, till exempel vy- och installationsritning. – Elsäkerhet för personer och egendom samt elens verkningar. – Första hjälpen vid olycksfall och elskador, däribland L-ABC (livsfarligt läge – andning, blödning, cirkulation) och HLR (hjärt-lungräddning). – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland om elsäkerhet och arbetsmiljö. – Ergonomi vid olika arbeten inom området. – Mätning och beräkning av vanligt förekommande storheter i resistiva lik- och enfasväxelströmkretsar samt sambandet mellan dessa. – Enklare styrkrets med hjälp av kretsschema, till exempel hållkrets. – Material ur ett miljöperspektiv, till exempel sortering av avfall och återvinning av olika material.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven utför enklare verkstadsarbete med visst handlag. Eleven utför det praktiska arbetet på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven utför enklare elinstallationer med visst handlag. Eleven utför det praktiska arbetet i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven planerar arbetsuppgifter och arbetar med viss säkerhet utifrån ritningsunderlag. 3

text: Eleven redogör översiktligt för elektriska storheters samband. Eleven visar godtagbara kunskaper om miljöpåverkan och återvinning av olika material.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven utför enklare verkstadsarbete med gott handlag. Eleven utför det praktiska arbetet på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven utför enklare elinstallationer med gott handlag. Eleven utför det praktiska arbetet i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven planerar arbetsuppgifter och arbetar med säkerhet utifrån ritningsunderlag. Eleven redogör utförligt för elektriska storheters samband. Eleven visar goda kunskaper om miljöpåverkan och återvinning av olika material.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven utför enklare verkstadsarbete med mycket gott handlag. Eleven utför det praktiska arbetet på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven utför enklare elinstallationer med mycket gott handlag. Eleven utför det praktiska arbetet i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven planerar arbetsuppgifter och arbetar med god säkerhet utifrån ritningsunderlag. Eleven redogör utförligt och nyanserat för elektriska storheters samband. Eleven visar mycket goda kunskaper om miljöpåverkan och återvinning av olika material.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet elteknik – järnväg i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet elteknik – järnväg finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Elteknik – järnväg

text: Samhällets järnvägssystem är beroende av en välfungerande elförsörjning. Ämnet elteknik – järnväg behandlar underhåll, ombyggnation, nybyggnation och felsökning av järnvägsanläggningars elsystem. I ämnet ställs höga krav på både trafik- och elsäkerhet eftersom det utgör grunden för allt arbete på och bredvid järnvägsanläggningar.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet elteknik – järnväg ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om och färdigheter i underhåll, installation och reparation av befintliga anläggningar. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att lösa problem som uppstår under arbetets gång samt att felsöka och reparera fel i järnvägsanläggningars elsystem. Genom undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla kunskaper om säkerhet, standarder, lagar och andra bestämmelser inom området. Vidare ska undervisningen stimulera elevernas nyfikenhet och initiativförmåga samt deras intresse för teknisk utveckling inom järnvägsbranschen. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att arbeta praktiskt och i laborationsmiljö. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att använda verktyg, material och instrument på ett säkert och hållbart sätt. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att tolka och använda dokumentation, till exempel ritningar och arbetsbeskrivningar, samt att dokumentera sitt arbete. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att samverka med andra och utveckla ett fackspråk.

text: Undervisningen i ämnet elteknik – järnväg ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om kontaktledningssystemets uppbyggnad och konstruktion. – Kunskaper om begrepp samt lagar och andra bestämmelser inom området. – Förmåga att planera, utföra och dokumentera montering, underhåll, felsökning och reparation av anläggningar. – Förmåga att arbeta säkert och att förebygga skador på personer och egendom.

text: Nivåer i ämnet elteknik – järnväg

text: Nivå 1, 200 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet allmän järnvägsteknik.

text: Nivåkod: ELTK1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet elteknik – järnväg på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Kontaktledningssystemets uppbyggnad och konstruktion. – Lågspänningsnätets uppbyggnad och konstruktion, däribland hjälpkraftledning och nätstationer samt växelvärmesystemet och dess funktion. – Begrepp, standarder, lagar och andra bestämmelser inom järnvägsteknik. – Handhavande av vanligt förekommande hydraul- och tryckluftsverktyg vid kontaktledningsmontage. – Hantering av kontaktledningsmaterial. – Hjälpmedel för att avlasta ledningar vid byte av utliggare och liknande arbeten. – Läsning och tolkning av scheman, ritningar och handböcker. – Kraftverkan i strävor och stag som uppkommer vid avspänningar. – Järnvägens jordningssystem. – Jordning i kontaktledningsanläggningar. – Statisk och roterande omformarteknik. – Montage- och pressverktyg. – Dokumentation av eget arbete utifrån givna riktlinjer. – Elsäkerhet vid järnvägen. – Hur arbetet kan genomföras för att förebygga skador på personer, egendom och miljö.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven redogör på ett godtagbart sätt för kontaktledningssystemets uppbyggnad och konstruktion. Eleven redogör på ett godtagbart sätt för begrepp, standarder, lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven planerar och utför med visst handlag montering, underhåll, felsökning och reparation av anläggningar. Eleven dokumenterar på ett enkelt sätt det utförda arbetet. Eleven utför praktiskt arbete på ett sätt som är säkert och som förebygger skador på personer och egendom.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör på ett utvecklat sätt för kontaktledningssystemets uppbyggnad och konstruktion. Eleven redogör på ett utvecklat sätt för begrepp, standarder, lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven planerar och utför med gott handlag montering, underhåll, felsökning och reparation av anläggningar. Eleven dokumenterar på ett utvecklat sätt det utförda arbetet. Eleven utför praktiskt arbete på ett sätt som är säkert och som förebygger skador på personer och egendom.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör på ett välutvecklat sätt för kontaktledningssystemets uppbyggnad och konstruktion. Eleven redogör på ett välutvecklat sätt för begrepp, standarder, lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven planerar och utför med mycket gott handlag montering, underhåll, felsökning och reparation av anläggningar. Eleven dokumenterar på ett välutvecklat sätt det utförda arbetet. Eleven utför praktiskt arbete på ett sätt som är säkert och som förebygger skador på personer och egendom.