text: Ålderdom Aktuell lydelse

text: RFFS 1991:48

text: ) om genomsnittskostnad för adoption av barn från Algeriet, att tilllämpas för åren 1991 och 1992

text: Statens nämnd för internationella adoptionsfrågor fastställer med stöd av

text: 2 § förordningen (1988:1464)

text: om bidrag vid adoption av utländska barn genomsnittskostnaden för adoption, när barnets ursprungsland är Algeriet, till minst 40 000 kronor, att tillämpas för tiden januari–juni 1991 samt till minst 48 000 kronor att tillämpas för tiden juli 1991– december 1992 vid beräkning av bidrag enligt lagen (

text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

text: Denna författning träder i kraft en vecka efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Riksförsäkringsverkets författningssamling.

text: ISSN 0348-582X

text: Utkom från trycket den 10 januari 1992

text: Statens nämnds för internationella adoptionsfrågor, NIA, föreskrift om genomsnittskostnad för adoption av barn från Algeriet, att tillämpas för åren 1991 och 1992;

text: beslutad den 18 december 1991.

text: 2 § förordningen (1988:1464)

text: om bidrag vid adoption av utländska barn genomsnittskostnaden för adoption, när barnets ursprungsland är Algeriet, till minst 40 000 kronor, att tillämpas för tiden januari-juni 1991 samt till minst 48 000 kronor att tillämpas för tiden juli 1991-december 1992 vid beräkning av bidrag enligt lagen (

text: Denna författning träder i kraft en vecka efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i riksförsäkringsverkets författningssamling.

text: STATENS NÄMND FÖR INTERNATIONELLA ADOPTIONSFRÅGOR

text: ÅKE GUSTAVSSON

text: Ulla Fredriksson


text: Denna föreskrift är upphävd.

type: stycke

fs: rffs

publisher: Riksförsäkringsverket

title: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om fastställande av skälig bostadskostnad vid beräkning av särskilt kommunalt bostadstillägg

text: Vid beräkning av särskilt kommunalt bostadstillägg i fall där det i en kommun finns olika normer för beräkning av skälig bostadskostnad skall, a) om skälig bostadskostnad har fastställts med olika belopp för ensamstående resp make, det högsta beloppet användas, b) om skälig bostadskostnad har fastställts i förhållande till antalet rum, normen för två rum och kök användas, c) om skälig bostadskostnad har fastställts i krontal per kvadratmeter, en normalyta om 65 kvadratmeter användas, eller d) om mer än ett belopp av andra skäl har fastställts som skälig bostadskostnad, det lägsta beloppet användas.

text: Om det i annat fall inte är möjligt att använda en enhetlig norm för kommunen skall den norm, som socialstyrelsen och riksförsäkringsverket rekommenderar för bostadskostnader vid beräkning av underhållsbidrag användas.

text: Denna författning träder i kraft den 1 maj 1991.

text: RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET

text: KARL GUSTAF SCHERMAN

text: Birgit Strand Astrid Christiensson

type: paragraf

type: foreskrift


text: Ålderdom Aktuell lydelse

text: Statens nämnds för internationella adoptionsfrågor, NIA, föreskrift (

text: RFFS 1992:1

text: ) om genomsnittskostnad för adoption av barn från Albanien, att tillämpas för åren 1991 och 1992

text: 2 § förordningen (1988:1464)

text: om bidrag vid adoption av utländska barn genomsnittskostnaden för adoption, när barnets ursprungsland är Albanien, till 35 000 kronor att tillämpas för år 1991 samt till minst 48 000 kronor att tillämpas för år 1992 vid beräkning av bidrag enligt lagen (

text: ) om bidrag vid adoption av utländska barn.

text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

publisher: Försäkringskassan

text: Riksförsäkringsverkets författningssamling

type: rubrik

text: ISSN 0348-582X

text: Utkom från trycket den 11 maj 1992

text: Statens nämnds för internationella adoptionsfrågor, NIA, föreskrift om genomsnittskostnad för adoption av barn från Albanien, att tillämpas för åren 1991 och 1992;

text: beslutad den 22 april 1992.

text: 2 § förordningen (1988:1464)

text: om bidrag vid adoption av utländska barn genomsnittskostnaden för adoption, när barnets ursprungsland är Albanien, till 35 000 kronor att tillä mpas för år 1991 samt till minst 48 000 kronor att tillämpas för år 1992 vid beräkning av bidrag enligt lagen (

text: CHRISTER EIREFELT

text: Ulla Fredriksson


text: Ålderdom Aktuell lydelse

text: RFFS 1992:14

text: ) om genomsnittskostnad för adoption av barn från Ryssland, att tilllämpas för år 1992

text: 2 § förordningen (1988:1464)

text: om bidrag vid adoption av utländska barn genomsnittskostnaden för adoption, när barnets ursprungsland är Ryssland, till minst 48 000 kronor, att tillämpas för år 1992 vid beräkning av bidrag enligt lagen (

text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

text: ISSN 0348-582X

text: Utkom från trycket den 4 september 1992

text: Statens nämnds för internationella adoptionsfrågor, NIA, föreskrift om genomsnittskostnad för adoption av barn från Ryssland, att tillämpas för år 1992;

text: beslutad den 26 augusti 1992. Statens nämnd för internationella adoptionsfrågor fastställer med stöd av

text: 2 § förordningen (1988:1464)

text: Denna författning träder i kraft en vecka efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Riksförsäkringsverkets författningssamling. STATENS NÄMND FÖR INTERNATIONELLA ADOPTIONSFRÅGOR CHRISTER EIREFELT Ulla Fredriksson


text: Ålderdom Aktuell lydelse

text: RFFS 1992:15

text: ) om genomsnittskostnad för adoption av barn från Sao Tomé och Principe, att tillämpas för år 1992

text: Statens nämnd för internationella adoptionsfrågor fastställer med stöd av

text: 2 § förordningen (1988:1464)

text: om bidrag vid adoption av utländska barn genomsnittskostnaden för adoption, när barnets ursprungsland är Sao Tomé och Principe, till minst 48 000 kronor att tillämpas för år 1992 vid beräkning av bidrag enligt lagen (

text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

text: Denna författning träder i kraft en vecka efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Riksförsäkringsverkets författningssamling.

title: Statens nämnds för internationella adoptionsfrågor, NIA, föreskrift om genomsnittskostnad för adoption av barn från Säo Tom. och Principe, att tillämpas för år 1992

text: ISSN 0348-582X

text: Utkom från trycket den 4 september 1992

text: Statens nämnds för internationella adoptionsfrågor, NIA, föreskrift om genomsnittskostnad för adoption av barn från Sao Tomé och Principe, att tillämpas för år 1992;

text: 2 § förordningen (1988:1464)


text: ISSN 0348-582X

text: SJUKFÖRSÄKRING S Utkom från trycket den 4 december 1992

text: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om avgifter för försäkringen mot kostnader för sjuklön för år 1993;

text: beslutade den 26 november 1992. Med stöd av

text: 10 § förordningen (1991:1047)

text: om försäkring mot kostnader för sjuklön enligt

text: 17 § lagen (1991:1047)

text: om sjuklön föreskriver Riksförsäkringsverket att avgiften enligt

text: 9 § nämnda förordning

text: skall vara 1,5 % för år 1993.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 1993. RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET GUSTAV JÖNSSON Birgitta Carlsson Anna-Stina Röcklinger


text: Denna föreskrift är upphävd.

title: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om fastställande av pris på läkemedel

text: För att ett läkemedel skall omfattas av prisnedsättning enligt

text: 3 § lagen (1981:49)

text: om begränsning av läkemedelskostnader, m.m. skall Riksförsäkringsverket fastställa ett pris i den ordning som anges i 2-5 §§.

text: För att ett läkemedel till vilket det på den svenska marknaden finns en likvärdig motsvarighet i form av ett eller flera generiska läkemedel skall omfattas av nedsättningen i 3 a § lagen om begränsning av läkemedelskostnader, m.m. fastställer Riksförsäkringsverket ett högsta rabattgrundande pris, referenspris, i den ordning som anges i 6-9 §§. Läkemedelsverket lämnar förslag på sådana alternativa läkemedel som skall omfattas av referensprissystemet.

text: Riksförsäkringsverket fastställer pris på läkemedel som är godkänt för försäljning antingen som pris på nytt läkemedel eller som pris på ny förpackning. Riksförsäkringsverket kan ändra ett fastställt pris. Det pris som fastställs är apotekens försäljningspris som utgörs av apotekens inköpspris och av Apoteksbolaget fastställt pålägg.

text: Ansökan om fastställande av pris görs skriftligen hos Riksförsäkringsverket. I ansökan skall sökanden ange det pris han önskar tillämpa på läkemedlet samt skälen till detta. Om ansökan avser höjning av ett tidigare fastställt pris skall sökanden även ange de skäl som motiverar den begärda prishöjningen.

text: Vid fastställande av pris tar Riksförsäkringsverket hänsyn till bland annat läkemedlets medicinska och hälsoekonomiska värde, dess försäljningsvolym samt eventuell produktkalkyl och pris i tillverkningslandet. Dessutom gör verket vissa prisjämförelser.

text: Riksförsäkringsverket skall fatta beslut om pris inom 90 dagar från det att ansökan inkommit till verket. Tiden för beslut kan under vissa förutsättningar förlängas med upp till 90 dagar. Beslutet gäller tills vidare, dock minst 12 månader, om inte särskilda skäl föranleder annat.

text: Läkemedel för vilket pris fastställts förs upp på en särskild förteckning hos Riksförsäkringsverket. Riksförsäkringsverket kan, på eget initiativ eller efter ansökan därom, besluta att ett läkemedel skall utgå ur förteckningen.

text: Referenspriset utgör 110 procent av priset för det billigaste alternativa läkemedel som tillhandahölls vid det kvartalsskifte som inträffade sex månader innan referenspriset börjar gälla. Är prisskillnaden mellan det billigaste och det dyraste alternativet mindre än tio procent av priset på det förstnämnda alternativet skall referenspris inte fastställas.

text: Referenspris fastställs för ett läkemedel endast om det funnits tillgängligt för försäljning på apotek under minst sex månader.

text: Referenspris fastställs för varje kvartal. Beslut om referenspris skall fattas och offentliggöras senast tre månader innan det träder i kraft.

text: Om särskilda skäl föreligger med hänsyn till läkemedelskonsumenten kan beslut och offentliggörande avse annan tid och ske på annat sätt än som anges i andra stycket.

text: Finns ett gällande referenspris, fastställer Riksförsäkringsverket ett nytt lägre referenspris enligt 6 och 7 §§ endast om det billigaste alternativet med mer än tio procent understiger gällande referenspris. Motsvarande gäller om ett nytt läkemedel tillkommit som är billigare än de andra alternativen.

text: Utöver vad som följer av 7 § kan referenspriserna omräknas årligen.

text: Talan mot Riksförsäkringsverkets beslut förs i enlighet med

text: 30 § verksförordningen (1987:1100)

text: hos regeringen genom besvär.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 1993. De läkemedelspriser som skall gälla från denna tidpunkt fastställs av Riksförsäkringsverket i annan ordning.

text: RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET

text: GUSTAV JÖNSSON

text: Birgitta Carlsson Catharina Lindberg


text: Ålderdom Aktuell lydelse

text: Statens nämnds för internationella adoptionsfrågor, NIA, föreskrift (

text: RFFS 1992:21

text: ) om genomsnittskostnad för adoption av barn från Uganda, att tilllämpas för år 1992

text: 2 § förordningen (1988:1464)

text: om bidrag vid adoption av utländska barn genomsnittskostnaden för adoption, när barnets ursprungsland är Uganda, till minst 48 000 kronor, att tillämpas för år 1992 vid beräkning av bidrag enligt lagen (

text: ) om bidrag vid adoption av utländska barn.

text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

text: ISSN 0348-582X

text: Utkom från trycket den 18 december 1992

text: Statens nämnds för internationella adoptionsfrågor, NIA, föreskrift om genomsnittskostnad för adoption av barn från Uganda, att tillämpas för år 1992;

text: beslutad den 18 november 1992. Statens nämnd för internationella adoptionsfrågor fastställer med stöd av

text: 2 § förordningen (1988:1464)

text: Denna författning träder i kraft en vecka efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Riksförsäkringsverkets författningssamling. STATENS NÄMND FÖR INTERNATIONELLA ADOPTIONSFRÅGOR CHRISTER EIREFELT Ulla Fredriksson


text: Statens nämnds för internationella adoptionsfrågor, NIA, föreskrifter (

text: RFFS 1992:22

text: ) om genomsnittskostnader för adoptioner av utländska barn att tilllämpas för år 1993

text: Statens nämnd för internationella adoptionsfrågor fastställer med stöd av

text: 2 § förordningen (1988:1464)

text: om bidrag vid adoption av utländska barn följande genomsnittskostnader avseende olika ursprungsländer att tillämpas för år 1993 vid beräkning av bidrag enligt lagen (

text: ) om bidrag vid adoption av utländska barn:

text: Barnets ursprungsland Genomsnittskostnad

text: Albanien minst 48 000 kronor Algeriet minst 48 000 kronor Amerikas Förenta Stater minst 48 000 kronor Argentina minst 48 000 kronor Bangladesh minst 48 000 kronor Bolivia minst 48 000 kronor Brasilien minst 48 000 kronor Bulgarien minst 48 000 kronor Burkina Faso minst 48 000 kronor Chile minst 48 000 kronor Colombia minst 48 000 kronor Costa Rica minst 48 000 kronor Dominikanska Republiken minst 48 000 kronor Ecuador minst 48 000 kronor Estland 45 000 kronor Etiopien minst 48 000 kronor Filippinerna minst 48 000 kronor Finland 12 000 kronor Gambia minst 48 000 kronor Ghana minst 48 000 kronor Grekland minst 48 000 kronor Guatemala minst 48 000 kronor Haiti minst 48 000 kronor Honduras minst 48 000 kronor Indien minst 48 000 kronor Indonesien minst 48 000 kronor Irak 39 000 kronor Israel 39 000 kronor Jamaica minst 48 000 kronor Japan minst 48 000 kronor Jordanien 39 000 kronor Jugoslavien minst 48 000 kronor

text: Kenya minst 48 000 kronor Kina, Folkrepubliken minst 48 000 kronor Korea, Republiken minst 48 000 kronor Lettland 45 000 kronor Libanon 39 000 kronor Liberia minst 48 000 kronor Macao minst 48 000 kronor Madagaskar minst 48 000 kronor Marocko minst 48 000 kronor Mauritius minst 48 000 kronor Mexico minst 48 000 kronor Nepal minst 48 000 kronor Nicaragua minst 48 000 kronor Pakistan minst 48 000 kronor Panama minst 48 000 kronor Paraguay minst 48 000 kronor Peru minst 48 000 kronor Polen 47 000 kronor Portugal minst 48 000 kronor Rumänien minst 48 000 kronor Ryssland minst 48 000 kronor Sao Tomé och Príncipe minst 48 000 kronor Somalia minst 48 000 kronor Spanien minst 48 000 kronor Sri Lanka minst 48 000 kronor St Lucia minst 48 000 kronor Storbritannien 20 000 kronor Sydafrika minst 48 000 kronor Taiwan minst 48 000 kronor Tanzania minst 48 000 kronor Thailand minst 48 000 kronor Tjeckoslovakien minst 48 000 kronor Tunisien minst 48 000 kronor Turkiet 39 000 kronor Uganda minst 48 000 kronor Ungern minst 48 000 kronor Venezuela minst 48 000 kronor Vietnam, Socialistiska republiken minst 48 000 kronor Zaire minst 48 000 kronor

text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 1993.

text: Riksförsäkringsverkets författningssamling

text: ISSN 0348-582X

text: Utkom från trycket den 18 december 1992

text: Statens nämnds för internationella adoptionsfrågor, NIA, föreskrifter om genomsnittskostnader för adoptioner av utländska barn att tillämpas för år 1993;

text: beslutade den 18 november 1992.

text: 2 § förordningen (1988:1464)

text: Albanien minst 48 000 kronor Algeriet minst 48 000 kronor Amerikas Förenta Stater minst 48 000 kronor Argentina minst 48 000 kronor Bangladesh minst 48 000 kronor Bolivia minst 48 000 kronor Brasilien minst 48 000 kronor Bulgarien minst 48 000 kronor Burkina Faso minst 48 000 kronor Chile minst 48 000 kronor Colombia minst 48 000 kronor Costa Rica minst 48 000 kronor Dominikanska Republiken minst 48 000 kronor Ecuador minst 48 000 kronor Estland 45 000 kronor Etiopien minst 48 000 kronor Filippinerna minst 48 000 kronor Finland 12 000 kronor Gambia minst 48 000 kronor Ghana minst 48 000 kronor Grekland minst 48 000 kronor Guatemala minst 48 000 kronor Haiti minst 48 000 kronor Honduras minst 48 000 kronor Indien minst 48 000 kronor Irak 39 000 kronor Israel 39 000 kronor Jamaica minst 48 000 kronor Japan minst 48 000 kronor Jordanien 39 000 kronor Jugoslavien minst 48 000 kronor

text: Kenya minst 48 000 kronor Kina, Folkrepubliken minst 48 000 kronor Korea, Republiken minst 48 000 kronor Lettland 45 000 kronor Libanon 39 000 kronor Liberia minst 48 000 kronor Macao minst 48 000 kronor Madagaskar minst 48 000 kronor Marocko minst 48 000 kronor Mauritius minst 48 000 kronor Mexico minst 48 000 kronor Nepal minst 48 000 kronor Nicaragua minst 48 000 kronor Pakistan minst 48 000 kronor Panama minst 48 000 kronor Paraguay minst 48 000 kronor Peru minst 48 000 kronor Polen 47 000 kronor Portugal minst 48 000 kronor Rumänien minst 48 000 kronor Ryssland minst 48 000 kronor Sao Tome och Principe minst 48 000 kronor Somalia minst 48 000 kronor Spanien minst 48 000 kronor Sri Lanka minst 48 000 kronor St Lucia minst 48 000 kronor Storbritannien 20 000 kronor Sydafrika minst 48 000 kronor Taiwan minst 48 000 kronor Tanzania minst 48 000 kronor Thailand minst 48 000 kronor Tjeckoslovakien minst 48 000 kronor Tunisien minst 48 000 kronor Turkiet 39 000 kronor Uganda minst 48 000 kronor Ungern minst 48 000 kronor Venezuela minst 48 000 kronor Vietnam, Socialistiska republiken minst 48 000 kronor Zaire minst 48 000 kronor

text: STATENS NÄMND FÖR INTERNATIONELLA ADOPTIONSFRÅGOR

text: CHRISTER EIREFELT

text: Ulla Fredriksson


text: Egenavgift till sjukförsäkringen avseende år 1993 som debiteras vid 1994 års taxering beräknas enligt följande procentsatser på inkomster upp till och med 7,5 gånger basbeloppet vid årets ingång. För försäkrad med 3 dagars karenstid 7,7 %. För försäkrad med 30 dagars karenstid 6,5 %.

text: På inkomster över 7,5 gånger basbeloppet tillämpas procentsatsen 9,12 för sjukförsäkringsavgift enligt

text: 3 kap. 1 § lagen (1981:691)

text: om socialavgifter. ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

title: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om procentsatser för beräkning av egenavgift till sjukförsäkringen för år 1993

text: 3 kap. 1 § lagen (1981:691)

text: om socialavgifter.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 1993. RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET GUSTAV JÖNSSON Birgitta Carlsson Britt-Marie Anderson


text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

text: ISSN 0348-582X

text: SOCIALAVGIFTER M. M. L Utkom från trycket den 28 december 1992

text: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om procentsatserna för uttag av arbetsgivaravgifter för sjömän för år 1993);

text: (FOTNOT: Senaste författning i ämnet

text: RFFS 1991:42

text: .) beslutade den 22 december 1992. Med stöd av förordningen (

text: ) med bemyndigande för Riksförsäkringsverket att fastställa procentsatser för vissa arbetsgivaravgifter för sjömän föreskriver Riksförsäkringsverket för år 1993 följande procentsatser för beräkning av arbetsgivares avgifter för sjömän enligt

text: 2 kap. 2 § andra stycket lagen (1981:691)

text: om socialavgifter, nämligen för sjukförsäkringsavgift 6,33 för folkpensionsavgift 4,33


text: Värdet av naturaförmåner i form av kost och logi eller motsvarande till arbetstagare som avses i

text: 1 § 1 mom. lagen (1958:295)

text: om sjömansskatt skall uppskattas till följande belopp: kost och logi: 2 690 kr per månad

text: Naturaförmånerna skall anses ha utgått under en hel månad även om de uppburits under endast en del av månaden. Har naturaförmåner utgått under flera perioder under året skall helt månadsbelopp beräknas för varje påbörjad 30-dagarsperiod av det sammanlagda antalet dagar under vilka inkomst uppburits. En hel kalendermånad räknas härvid som en 30-dagarsperiod.

text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

text: Denna författning tillämpas vid beräkning av pensionsgrundande inkomst för år 1992.

title: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om uppskattning i vissa fall av värdet av naturaförmån i form av kost eller bostad vid bestämmande av pensionsgrundande inkomst för år 1992

text: 1 § 1 mom. lagen (1958:295)

text: RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET

text: GUSTAV JÖNSSON

text: Birgitta Carlsson Astrid Christiernsson


text: Denna föreskrift är upphävd.

title: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om ekonomisk redovisning m.m. vid de allmänna försäkringskassorna

text: För sin bokföring skall en allmän försäkringskassa tillämpa bestämmelserna i

text: bokföringsförordningen (1979:1212)

text: med undantag för vad som föreskrivs i

text: 23 §

text: . Därjämte skall kassan tillämpa Riksrevisionsverkets föreskrifter till nämnda förordning.

text: Försäkringskassan skall upprätta den i

text: 18 kap. 14 § lagen (1962:381)

text: om allmän försäkring angivna årsredovisningen, som innefattar förvaltningsberättelse, resultaträkning och balansräkning, i enlighet med god redovisningssed. I anslutning till årsredovisningen skall försäkringskassan även lämna anslagsredovisning och finansieringsanalys.

text: Förvaltningsberättelsen skall delas in i en verksamhetsöversikt och en resultatredovisning. Av resultatredovisningen skall framgå verksamhetens resultat i förhållande till de förutsättningar och uppdrag som Riksförsäkringsverket preciserar årligen. Resultatredovisningen skall belysa

text: - verksamhetens fördelning på verksamhetsgrenar, - utvecklingen av försäkringskassans prestationer med avseende på kostnader, intäkter, volym och kvalitet, - utvecklingen av försäkringskassans produktivitet, - effekter av verksamheten som direkt kan iakttas.

text: Av resultatredovisningen skall också framgå väsentliga förändringar i organisation, personalstruktur, kompetensförsörjning, arbetsmiljö, lednings- och styrsystem, ADB- och kommunikationssystem samt regelsystem.

text: För årsredovisningens resultaträkning och balansräkning skall

text: bokföringsförordningen (1979:1212)

text: tillämpas.

text: Anslagsredovisningen skall omfatta de anslag försäkringskassan disponerar och de inkomsttitlar som försäkringskassan redovisar mot. Av regeringen eller Riksförsäkringsverket beslutade ekonomiska restriktioner och utfallet av dessa skall framgå av anslagsredovisningen.

text: Finansieringsanalysen skall utgöras av en sammanställning över samtliga tillförda medel och deras användning.

text: I den mån det behövs för att förstå innehåll och sammansättning av enskilda poster i årsredovisningen, lämnas upplysningar och specifikationer i noter.

text: En allmän försäkringskassa skall följa den redovisningsplan med konton och andra indelningar av den ekonomiska redovisningen som Riksförsäkringsverket utfärdar. Försäkringskassan får underindela och komplettera redovisningsplanen med hänsyn till interna behov.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 1992 och tillämpas såvitt avser årsredovisning, anslagsredovisning, finansieringsanalys och årsbokslut på räkenskaperna för budgetåret 1991/92. Samtidigt upphör Riksförsäkringsverkets kungörelse (

text: RFFS 1983:7

text: ) om försäkringskassornas tillämpning av

text: bokföringsförordningen

text: att gälla.

text: RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET

text: K G SCHERMAN

text: Birgitta Carlsson Jan Andersson


text: Denna föreskrift är upphävd.

title: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om avgiftsfria sjukvårdsförmåner m.m. för vissa hivsmittade

text: Om en person som avses i lagen (

text: ) om avgiftsfria sjukvårdsförmåner m.m. för vissa hiv-smittade kan visa att han har erhållit sjukhusvård, tandvård, eller läkemedel utan att ha utnyttjat sin rätt till avgiftsfrihet enligt 2-4 §§ nämnda lag, skall den allmänna försäkringskassan ersätta honom för de kostnader han har haft för vården eller läkemedlet.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 1993. RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET Gustav Jönsson Birgitta Carlsson Catharina Lindberg


text: Denna föreskrift är upphävd.

title: Riksförsäkringsverkes föreskrifter om utbildningsbidrag

text: Handläggningen av ärenden enligt

text: 36 § förordningen (1987:406)

text: om arbetsmarknadsutbildning sker vid den allmänna försäkringskassa hos vilken kursdeltagaren är inskriven eller, om han inte är inskriven hos en sådan kassa, den försäkringskassa inom vars verksamhetsområde han är bosatt.

text: Den allmänna försäkringskassa som avses i 1 § får uppdra åt en annan försäkringskassa, inom vars verksamhetsområde kursdeltagaren genomgår arbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering, att fatta beslut enligt

text: 36 §

text: och

text: förordningen (

text: ) om arbetsmarknadsutbildning. Detsamma gäller beträffande prövning av frågor om återbetalningsskyldighet enligt

text: 39 § nämnda förordning

text: , om anledning till en sådan prövning har uppkommit hos den försäkringskassa som senast nämnts.

text: Resekostnader

text: Vid dagliga resor enligt

text: 26 § första stycket 2

text: och

text: tredje stycket

text: förordningen (

text: ) om arbetsmarknadsutbildning skall resa med bil alltid anses motiverad om tidsvinsten per dag regelmässigt uppgår till minst två timmar sammanlagt för fram- och återresa.

text: Det gäller i fråga om den som har sin bostad 1. inom rimligt pendlingsavstånd

text: 2. utom rimligt pendlingsavstånd men som på grund av särskilda skäl inte utnyttjar tillfällig bostad på utbildningsorten.

text: Kostnaden för resa med bil beräknas till 90 öre per kilometer.

text: I fråga om den som har sin ordinarie bostad utom rimligt pendlingsavstånd och som inte har särskilda skäl för att inte utnyttja en tillfällig bostad på utbildningsorten lämnas ersättning för skäliga kostnader för dagliga resor. Ersättning lä mnas i sådant fall med högst det belopp som motsvarar traktamente enligt 29 § första stycket 2 förordningen om arbetsmarknadsutbildning.

text: Vid ersättning för skäliga kostnader för dagliga resor enligt 26 § första stycket 2 och tredje stycket förordningen om arbetsmarknadsutbildning skall med månad avses en utbetalningsperiod.

text: När det är motiverat att företa resa med bil i fall som anges i

text: 26 § första stycket 1

text: och

text: andra stycket

text: samt

text: 27 §

text: förordningen (

text: ) om arbetsmarknadsutbildning beräknas resekostnaden till 90 öre per kilometer.

text: Om ersättning för resa enligt

text: eller

text: 27 §§

text: förordningen (

text: ) om arbetsmarknadsutbildning skall beräknas för resa med bil för flera kursdeltagare som har rest med samma bil skall ersättningen anses innefatta resekostnaden för samtliga. Ersättningen beräknas enligt 3 och 4 §§. Dessutom beräknas en ökad resekostnad med 45 öre per kilometer för varje kursdeltagare utöver en. Resekostnaden fördelas lika mellan de ersättningsberättigade.

text: Som ordinarie bostad enligt

text: 27 § förordningen (1987:406)

text: om arbetsmarknadsutbildning får räknas bostad på en ort där kursdeltagaren vid tiden för utbildningens början har vistats minst en månad. Som förutsättning gäller dock att han under månaden före utbildningens början och under utbildningstiden inte har kvar en stadigvarande bosättning på en annan ort.

text: Utbildningsbidrag vid ledighet

text: En kursdeltagare har rätt till utbildningsbidrag vid ledighet på grund av sjukdom enligt 30 § andra - fjärde styckena förordningen (

text: ) om arbetsmarknadsutbildning endast för en sådan sjukperiod eller del därav som har godkänts av den allmänna försäkringskassan. Samma bedömning skall då göras som när det gäller rätt till sjukpenning enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring.

text: Vid prövning av rätten till utbildningsbidrag under ledighet som avses i 30 § första stycket 1 samt andra och tredje stycket förordningen om arbetsmarknadsutbildning gäller i tillämpliga delar följande föreskrifter i Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 1988:2

text: ) om kontroll i sjukpenningärenden m.m.:

text: om införskaffande av nödvändig utredning för bedömningen av rätten till sjukpenning,

text: 2-5 §§ om åläggande att förete läkarintyg,

text: om utgivande av sjukpenning utan hinder av att läkarintyg inte har visats upp.

text: Vidare gäller föreskrifterna om åläggande att visa upp läkarutlåtande i 6-8 §§ Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 1988:3

text: ) om föräldrapenningförmåner.

text: Föreskrifterna i 3 kap. 15 § e lagen om allmän försäkring, enligt vilken sjukpenning inte utges i vissa fall då den försäkrade vistas utomlands, är också tillämpliga vid en sådan prövning.

text: Samordning med andra förmåner

text: Vid beräkning av dagpenning enligt 31 § 1- 7 förordningen (

text: ) om arbetsmarknadsutbildning skall pensionsförmåner och livränta, som anges i belopp per månad, divideras med 22 vid beräkning till belopp per dag.

text: För en kursdeltagare som enligt kollektivavtal eller annat skriftligt avtal uppbär lön under utbildningen skall dagpenningen minskas med denna lön. Avdrag skall även göras för permitterings- och uppsägningslön som en kursdeltagare

text: erhåller under utbildningstiden. Minskning av dagpenning skall dock inte ske när en kursdeltagare under utbildning erhåller ersättning enligt

text: lönegarantilagen (1992:497)

text: Dagpenningen skall inte minskas på grund av sidoinkomst av förvärvsarbete under utbildningstiden. Erhåller en kursdeltagare löneutfyllnad mellan dagpenning och tidigare lön skall dagpenningen inte heller minskas.

text: Om utbildningen inte pågår på heltid och dagpenningen därför skall minskas enligt

text: 21 § förordningen (1987:406)

text: om arbetsmarknadsutbildning skall minskningen göras efter det att samordning har skett med andra förmåner enligt 31 och 32 §§ förordningen samt enligt 9 § denna författning.

text: Utbetalning av utbildningsbidrag m.m.

text: Utbildningsbidrag betalas ut månadsvis i efterskott.

text: Vid beräkning av dagpenning enligt

text: 21 § förordningen (1987:406)

text: om arbetsmarknadsutbildning skall öretal som uppkommer vid beräkning av dagpenning rundas av till närmaste hela krontal.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 1993.

text: 2. Genom författningen upphävs Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 1987:17

text: ) för tillämpningen av förordningen (

text: ) om utbildningsbidrag.

text: 3. I fråga om ersättning som avser tid före den 1 juli 1993 tillämpas äldre föreskrifter.

text: RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET

text: GUSTAV JÖNSSON

text: Birgitta Carlsson Anna-Stina Röcklinger


text: Denna föreskrift är upphävd.

title: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om ersättning till ledamöter i en allmän försäkringskassas styrelse och socialförsäkringsnämnd

text: Bestämmelser om ersättning för uppdrag i de allmänna försäkringskassorna finns i förordningen (

text: ) om ersättning för uppdrag i statliga styrelser, nämnder och råd m.m. Ersättning enligt

text: 3 §

text: förordningen till ordförande och vice ordförande i försäkringskassans styrelse samt till ordförande och ledamot som tjänstgör i ordförandens ställe i socialförsäkringsnämnd utges enligt regeringens beslut den 25 mars 1993. Bestämmelser om ersättning till övriga ledamöter och ersättare finns i

text: 7 §§

text: förordningen. Vid tillämpning av

text: 4 §

text: förordningen hör försäkringskassans styrelse och socialförsäkringsnämnd till kategori D enligt regeringens beslut den 10 december 1992.

text: Utöver vad som sägs i första stycket utges ersättning enligt 2 - 5 §§ nedan till ordförande, vice ordförande, ledamot eller ersättare för ledamot i försäkringskassans styrelse och till ordförande, ledamot eller ersättare för ledamot i socia lförsäkringsnämnd.

text: Ersättning utges med 300 kronor för dag då ordförande, vice ordförande, ledamot eller ersättare för ledamot i försäkringskassans styrelse deltar i beredningssammanträde eller annat sammanträde med en kommitté, arbetsgrupp eller liknande som tillsatts av styrelsen. Till ordförande och vice ordförande utges dock inte ersättning för sammanträde för uppgifter av tillfällig natur.

text: Ersättning enligt första stycket utges endast under förutsättning att deltagande i sammanträdet sker efter kallelse i behörig ordning.

text: Har ordförande, vice ordförande, ledamot eller ersättare för ledamot i försäkringskassans styrelse utsetts av styrelsen att företräda försäkringskassan i ett samarbetsorgan som tillsatts för samråd mellan försäkringskassan och utomstående intresseorganisationer utges ersättning med 300 kronor för dag då han deltagit i sammanträde med sådant organ.

text: Ersättning enligt första stycket utges även för dag då ordförande, vice ordförande, ledamot eller ersättare för ledamot i försäkringskassans styrelse på uppdrag av styrelsen företräder försäkringskassan vid förhandlingar enligt lagen (

text: ) om medbestämmande i arbetslivet eller vid förhandlingar enligt av-

text: talet om bestämmande av anställningsvillkor (ABA) inom försäkringskasseområdet.

text: Ersättning utges med 300 kronor för dag till ordförande, vice ordförande, ledamot eller ersättare för ledamot i försäkringskassans styrelse och till ordförande, ledamot eller ersättare för ledamot i socialförsäkringsnämnd då han deltar i

text: 1. konferens, som anordnats av Riksförsäkringsverket, 2. konferens, som anordnats av försäkringskassan för information till eller samråd med styrelsens eller socialförsäkringsnämndens ledamöter samt

text: 3. kongress eller förbundsmöte, som anordnats av Försäkringskasseförbundet.

text: Deltar en person samma dag i mer än en sådan förrättning som avses i 1 - 4 §§ utges ersättning för varje förrättning.

text: Denna författning träder i kraft en vecka efter den dag, då författningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Riksförsäkringsverkets författningssamling. Författningen tillämpas dock för tiden från och med den 1 januari 1993. Genom författningen upphävs kungörelsen (

text: RFFS 1979:12

text: ) med föreskrifter om sammanträdesarvode m.m. till ledamöter i allmän försäkringskassas styrelse och socialförsäkringsnämnd.

text: RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET

text: KARL GUSTAF SCHERMAN

text: Birgitta Norin Bjarne Almström


text: Ålderdom

text: Statens nämnds för internationella adoptionsfrågor, NIA, föreskrift (

text: RFFS 1993:16

text: ) om genomsnittskostnad för adoption av barn från El Salvador, att tillämpas för åren 1992 och 1993

text: 2 § förordningen (1988:1464)

text: om bidrag vid adoption av utländska barn genomsnittskostnaden för adoption, när barnets ursprungsland är El Salvador, till 48 000 kronor, att tillämpas för åren 1992 och 1993 vid beräkning av bidrag enligt lagen (

text: ) om bidrag vid adoption av utländska barn.

text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

text: ISSN 0348-582X

text: Utkom från trycket den 10 september 1993

text: Statens nämnds för internationella adoptionsfrågor, NIA, föreskrift om genomsnittskostnad för adoption av barn från El Salvador, att tillämpas för åren 1992 och 1993;

text: beslutad den 25 augusti 1993. Statens nämnd för internationella adoptionsfrågor fastställer med stöd av

text: 2 § förordningen (1988:1464)

text: Denna författning träder i kraft en vecka efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Riksförsäkringsverkets författningssamling. STATENS NÄMND FÖR INTERNATIONELLA ADOPTIONSFRÅGOR CHRISTER EIREFELT Ulla Fredriksson


text: Riksförsäkringsverkets författningssamling

text: ISSN 0348-582X

text: SJUKFÖRSÄKRING S Utkom från trycket den 7 december 1993

text: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om avgifter för försäkringen mot vissa semesterlönekostnader för år 1994;

text: beslutade den 25 november 1993. Med stöd av

text: 9 § förordningen (1993:18)

text: om försäkring mot vissa semesterlönekostnader föreskriver Riksförsäkringsverket att avgiften enligt

text: 8 § nämnda förordning

text: skall vara 1,8 % för år 1994. Denna författning träder i kraft den 1 januari 1994. RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET KARL GUSTAF SCHERMAN Birgitta Norin Anna-Stina Röcklinger


text: Aktuell lydelse

text: Ålderdom

text: Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 1993:2

text: ) med förteckning över vissa sjukvårdsinrättningar som skall anses som sjukhus

text: Inrättning Adressort

text: Stockholms län

text: Ersta sjukhus (med undantag av Stortorpskliniken) Stockholm Röda korsets sjukhus Stockholm Stockholms sjukhem (22 vårdplatser) Stockholm Stora Sköndals sjukhus (87 vårdplatser) Farsta

text: Skåne län

text: Röingegården Hässleholm

text: Hallands län

text: Spenshults reumatikersjukhus Oskarström

text: Västra Götalands län

text: Bräcke Östergård, enskilt vårdhem för barn med rörelsehinder Göteborg Sjukhemmet Treklöverhemmet Ljungskile

text: Västmanlands län

text: Sätra Brunn Sala

text: Jämtlands län

text: Östersunds reumatikersjukhus Östersund

text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

text: RFFS 1996:26

text: Denna föreskrift träder i kraft den 1 januari 1997.

text: RFFS 1997:24

text: Denna föreskrift träder i kraft den 1 januari 1998.

text: ISSN 0348-582X

text: SJUKFÖRSÄKRING S

text: Utkom från trycket den 2 mars 1993

text: Riksförsäkringsverkets föreskrifter med förteckning över vissa sjukvårdsinrättningar som skall anses som sjukhus;

text: beslutade den 26 februari 1993.

text: Med stöd av

text: 4 § förordningen (1979:849)

text: om ersättning för sjukhusvård m.m. föreskriver Riksförsäkringsverket att följande sjukvårdsinrättningar skall anses som sjukhus enligt

text: 3 § 3 nämnda förordning

text: Inrättning Adressort

text: Stockholms län

text: Uppsala län

text: Tobohemmet Tobo

text: Kalmar län

text: Sjukhemmet Solhöjden Berga

text: Kristianstads län

text: Röingegården Hässleholm

text: Hallands län

text: Spenshults reumatikersjukhus Oskarström

text: Göteborg och Bohus län

text: Västmanlands län

text: Sätra Brunn Sala

text: Jämtlands län

text: Östersunds reumatikersjukhus Östersund

text: Denna författning träder i kraft en vecka efter den dag, då författningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Riksförsäkringsverkets författningssamling. Författningen tillämpas dock från och med den 1 mars 1993. RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET GUSTAV JÖNSSON Birgitta Carlsson Catharina Lindberg


text: ISSN 0348-582X

text: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om avgifter för försäkringen mot kostnader för sjuklön för år 1994;

text: 10 § förordningen (1991:1395)

text: om försäkring mot kostnader för sjuklön enligt

text: 17 § lagen (1991:1047)

text: om sjuklön föreskriver Riksförsäkringsverket att avgiften enligt

text: 9 § nämnda förordning

text: skall vara 1,7 % för år 1994. Denna författning träder i kraft den 1 januari 1994. RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET KARL GUSTAF SCHERMAN Birgitta Norin Anna-Stina Röcklinger


text: På inkomster över 7,5 gånger basbeloppet tillämpas procentsatsen 9,12 för sjukförsäkringsavgift enligt

text: 3 kap. 1 § lagen (1981:691)

text: om socialavgifter.

text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

title: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om procentsatser för beräkning av egenavgift till sjukförsäkringen för år 1994

text: Egenavgift till sjukförsäkringen avseende år 1994 som debiteras vid 1995 års taxering beräknas enligt följande procentsatser på inkomster upp till och med 7,5 gånger basbeloppet vid årets ingång. För försäkrad med 3 dagars karenstid 8,0 %. För försäkrad med 30 dagars karenstid 7,0 %.

text: 3 kap. 1 § lagen (1981:691)

text: om socialavgifter.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 1994. RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET GUSTAV JÖNSSON Birgitta Norin Britt-Marie Anderson


text: Denna föreskrift är upphävd.

title: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om ADB-säkerheten hos Riksförsäkringsverket och de allmänna försäkringskassorna

text: Föreskrifterna i denna författning gäller för samtliga ADB-system hos Riksförsäkringsverket och de allmänna försäkringskassorna.

text: Föreskrifterna inskränker inte sådana föreskrifter om ADB-säkerhet som Datainspektion har beslutat för ett personregister.

text: I författningen avses med 1. ADB-system: ett system för automatisk databehandling som består av dels ett tekniskt system dels ett eller flera tillämpningssystem,

text: 2. programprodukt: en samling dataprogram, installations- och användarinstruktioner som tagits fram för ett visst ändamål.

text: 3. tekniskt system: den del av ett ADB-system, som är uppbyggt av tekniska anordningar samt av generella programprodukter för drift av bland annat operativsystem, kommunikationsfunktioner och behörighetskontrollsystem,

text: 4. tillämpningssystem: en eller flera programprodukter, som tillsammans med det tekniska systemet ger en viss, från andra tillämpningssystem avgränsad, funktion för användaren.

text: ADB-säkerheten

text: ADB-systemen hos Riksförsäkringsverket och försäkringskassorna skall utformas och skyddas på ett sådant sätt att den verksamhet som åligger verket och försäkringskassorna kan bedrivas snabbt, säkert och effektivt.

text: Hos Riksförsäkringsverket och försäkringskassan skall ADB-säkerheten för varje ADB-system ha en tillfredsställande nivå med hänsyn till systemets innehåll, användning och riskerna för störningar.

text: Det är av särskild vikt att ADB-säkerheten utformas så att otillbörligt intrång i de registrerades personliga integritet förhindras. Därvid skall uppgifternas kvalitet särskilt beaktas.

text: Ansvar för ADB-säkerheten

text: Generaldirektören för Riksförsäkringsverket har det övergripande ansvaret för ADB-säkerheten hos verket och försäkringskassorna.

text: Försäkringskassans direktör har ansvaret för ADB-säkerheten hos försäkringskassan.

text: Ansvaret för ADB-säkerheten hos Riksförsäkringsverkets och försäkringskassornas gemensamma ADB-system regleras, utöver vad som följer av denna författning, genom beslut av verkets generaldirektör i särskild ordning.

text: Under ledningen har den som är ansvarig för någon del av verksamheten hos Riksförsäkringsverket eller försäkringskassan också ansvaret för ADBsäkerheten inom sitt arbetsområde.

text: Särskilda stödresurser för ADB-säkerhetsarbetet

text: Hos Riksförsäkringsverket skall det finnas en ADB-säkerhetschef som är direkt underställd verkets generaldirektör.

text: Det åligger ADB-säkerhetschefen särskilt att bevaka

text: dels att ADB-säkerheten är betryggande för Riksförsäkringsverkets och försäkringskassornas ADB-system och den information som behandlas där,

text: dels att ADB-säkerhetsarbetet är tillfredsställande organiserat hos Riksförsäkringsverket och försäkringskassorna.

text: Hos Riksförsäkringsverket skall chefen för varje avdelning utse en tjänsteman med uppgift att särskilt bevaka ADB-säkerheten inom avdelningen och att fungera som avdelningens kontaktperson i ADB-säkerhetsfrågor (ADBsäkerhetssamordnare).

text: Chefen för en enhet eller ett sekretariat som är fristående från avdelningsindelningen inom Riksförsäkringsverket skall ha motsvarande uppgifter som en avdelningschef enligt första stycket.

text: Hos försäkringskassan skall direktören utse en tjänsteman med uppgift att särskilt bevaka ADB-säkerheten inom försäkringskassan och att fungera som försäkringskassans kontaktperson i ADB-säkerhetsfrågor (ADB-säkerhetssamordnare).

text: Driftansvar

text: Hos försäkringskassan kan direktören utse en särskild tjänsteman till driftansvarig för varje ADB-system på ett central- eller lokalkontor. Om någon driftansvarig inte utsetts är chefen för kontoret driftansvarig för ADB-systemet på kontoret.

text: För avdelningar med drift av ADB-system hos Riksförsäkringsverket är avdelningschefen driftansvarig. För en avdelning med särskilt omfattande drift av ADB-system kan verkets generaldirektör medge att avdelningschefen får utse en särskild tjänsteman till driftansvarig.

text: I den driftansvariges åligganden ingår det särskilt att se till att personalen får tillräcklig utbildning om ADB-säkerheten i driftmiljön, att säkerhetsanalyser av riskerna för störningar i driftmiljön görs regelbundet och att föreskrifterna i 20 § första stycket och 21 § iakttas.

text: För varje ADB-system som innehåller personuppgifter eller är av väsentlig betydelse för verksamheten skall den driftansvarige se till att det finns

text: 1. en behörighetsadministratör med uppgift att rapportera in de uppgifter om behörighet för personalen som beslutats enligt 15 §, 2. en systemadministratör med uppgift att handha det tekniska systemet direkt under den driftansvarige och 3. en driftadministratör med uppgift att sköta den löpande driften av ADBsystemet.

text: En tjänsteman får inte samtidigt inneha mer än en av de funktioner som anges i 10 och 11 §§. Den som är driftansvarig får dock tjänstgöra som driftadministratör, om särskilda skäl föreligger.

text: De åtgärder som utförs av en systemadministratör skall dokumenteras i en för systemet förd loggbok och signeras av såväl den driftansvarige som systemadministratören. För Riksförsäkringsverkets ADB-avdelning gäller vad som beslutas av generaldirektören i särskild ordning.

text: Tillgång till ADB-system

text: De ADB-system som innehåller personuppgifter eller är av väsentlig betydelse för verksamheten skall skyddas av behörighetskontrollsystem, om det inte är uppenbart obehövligt. Den anställde skall inte ges vidare behörighet att ta del av eller påverka innehållet i sådana ADB-system än han behöver för att kunna sköta sina arbetsuppgifter. Behörigheten gäller endast rätt att utnyttja registren för handläggning av tjänsteärenden. Behörigheten är personlig och får inte överlåtas.

text: Hos försäkringskassan skall direktören eller den han utser bestämma omfattningen av den behörighet som varje anställd skall ha.

text: Hos Riksförsäkringsverket skall chefen för varje avdelning eller den han utser bestämma omfattningen av den behörighet som varje anställd skall ha. För en enhet eller ett sekretariat som är fristående från avdelningsindelningen åligger denna uppgift chefen för enheten respektive sekretariatet.

text: Omfattningen av de anställdas behörighet skall vara skriftligen dokumenterad.

text: Den som är anställd hos Riksförsäkringsverket eller försäkringskassan får inte bestämma omfattningen av sin egen behörighet att ta del av eller påverka innehållet i sådana ADB-register som avses i 14 §. En anställd får inte heller rapportera in uppgifter om sin egen behörighet till registren.

text: Systemansvar

text: 1 7 § För varje tillämpningssystem som används hos försäkringskassan skall kassan utse en systemansvarig tjänsteman. För varje tillämpningssystem som används hos Riksförsäkringsverket utses en systemansvarig av verket. Den som är systemansvarig skall ansvara för tillämpningssystemets användning hos försäkringskassan respektive Riksförsäkringsverket. Härvid åligger det den

text: systemansvarige särskilt att se till att de anställda får tillräcklig utbildning och information om ADB-säkerheten i systemet.

text: Innan ett tillämpningssystem som är nytt eller ändrat införs, skall det göras en analys av riskerna för störningar i systemet. Därefter skall sådana säkerhetsanalyser göras regelbundet så länge systemet används. Det åligger den systemansvarige att se till att säkerhetsanalyser görs och att resultatet av analyserna beaktas.

text: Produktansvar

text: För varje programprodukt som utvecklas eller anskaffas av Riksförsäkringsverket eller försäkringskassan för att ingå i ett gemensamt tillämpningssystem eller tekniskt system skall Riksförsäkringsverket utse en produktansvarig tjänsteman. För andra programprodukter som utvecklas eller anskaffas av Riksförsäkringsverket eller en försäkringskassa åligger det verket respektive försäkringskassan att se till att det finns en produktansvarig tjänsteman.

text: Den produktansvarige skall ansvara för att programprodukten byggs upp och förvaltas så att den uppfyller kravet på en god ADB-säkerhet. Därvid skall han särskilt se till att föreskrifterna i 20 § andra stycket iakttas vid programutvecklingen.

text: Teknisk utrustning m.m.

text: Riksförsäkringsverket fastställer de tekniska normer som skall gälla för den utrustning som får anslutas till verkets och försäkringskassornas gemensamma tekniska system. Genom tester undersöks att den utrustning som ansluts uppfyller fastställda normer. Har en sådan undersökning inte tidigare skett, åligger det den som begär anslutning av utrustningen att ansvara för att erforderliga tester sker och att bekosta dem.

text: Riksförsäkringsverket fastställer de normer och standarder som skall gälla för ADB-systemen hos Riksförsäkringsverket och försäkringskassan avseende exempelvis systemutvecklingsmodell, hjälpmedel och metoder för programutveckling, system för databashantering och gränssnitt för informationsöverföring.

text: De ADB-system som används i den löpande verksamheten får inte användas för utveckling, underhåll och testning av teknik och programprodukter. För dessa ändamål skall andra tekniska system användas.

text: ADB-systemen för den löpande verksamheten får inte användas för sådan utbildning om avser personregister eller förändring av innehållet i övriga register.

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 1994.

text: Genom författningen upphävs 1. kungörelsen (

text: RFFS 1981:22

text: ) om datasäkerhetsarbetet vid de allmänna försäkringskassorna, 2. föreskrifterna (

text: RFFS 1988:4

text: ) om behörighet att använda bildskärmsterminaler.

text: RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET

text: KARL GUSTAF SCHERMAN

text: Birgitta Norin Sam Söderquist


text: Statens nämnds för internationella adoptionsfrågor, NIA, föreskrifter (

text: RFFS 1993:23

text: ) om genomsnittskostnader för adoptioner av utländska barn att tilllämpas för år 1994

text: Barnets ursprungsland Genomsnittskostnad

text: Albanien minst 48 000 kronor Algeriet minst 48 000 kronor Amerikas Förenta Stater minst 48 000 kronor Argentina minst 48 000 kronor Bangladesh minst 48 000 kronor Bolivia minst 48 000 kronor Bosnien-Hercegovina minst 48 000 kronor Brasilien minst 48 000 kronor Bulgarien minst 48 000 kronor Burkina Faso minst 48 000 kronor Chile minst 48 000 kronor Colombia minst 48 000 kronor Costa Rica minst 48 000 kronor Dominikanska Republiken minst 48 000 kronor Ecuador minst 48 000 kronor El Salvador minst 48 000 kronor Estland 42 000 kronor Etiopien minst 48 000 kronor Filippinerna minst 48 000 kronor Finland 12 000 kronor Gambia minst 48 000 kronor Ghana minst 48 000 kronor Grekland minst 48 000 kronor Guatemala minst 48 000 kronor Haiti minst 48 000 kronor Honduras minst 48 000 kronor Indien minst 48 000 kronor Irak 39 000 kronor Israel 39 000 kronor Jamaica minst 48 000 kronor Japan minst 48 000 kronor Jordanien 39 000 kronor Jugoslavien (Serbien-Montenegro) minst 48 000 kronor Kap Verde minst 48 000 kronor

text: Kenya minst 48 000 kronor Kina, Folkrepubliken minst 48 000 kronor Korea, Republiken minst 48 000 kronor Kroatien minst 48 000 kronor Lettland 42 000 kronor Libanon 39 000 kronor Liberia minst 48 000 kronor Macao minst 48 000 kronor Makedonien minst 48 000 kronor Madagaskar minst 48 000 kronor Marocko minst 48 000 kronor Mauritius minst 48 000 kronor Mexico minst 48 000 kronor Nepal minst 48 000 kronor Nicaragua minst 48 000 kronor Pakistan minst 48 000 kronor Panama minst 48 000 kronor Paraguay minst 48 000 kronor Peru minst 48 000 kronor Polen minst 48 000 kronor Portugal minst 48 000 kronor Rumänien minst 48 000 kronor Ryssland minst 48 000 kronor São Tomé och Príncipe minst 48 000 kronor Slovakien minst 48 000 kronor Slovenien minst 48 000 kronor Somalia minst 48 000 kronor Spanien minst 48 000 kronor Sri Lanka minst 48 000 kronor St Lucia minst 48 000 kronor Storbritannien 20 000 kronor Sydafrika minst 48 000 kronor Taiwan minst 48 000 kronor Tanzania minst 48 000 kronor Thailand minst 48 000 kronor Tjeckien minst 48 000 kronor Tunisien minst 48 000 kronor Turkiet 39 000 kronor Uganda minst 48 000 kronor Ukraina minst 48 000 kronor Ungern minst 48 000 kronor Venezuela minst 48 000 kronor Vietnam minst 48 000 kronor Zaire minst 48 000 kronor

text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER Denna författning träder i kraft den 1 januari 1994.

text: Riksförsäkringsverkets författningssamling

text: ISSN 0348-582X

text: Utkom från trycket den 7 december 1993

text: Statens nämnds för internationella adoptionsfrågor, NIA, föreskrifter om genomsnittskostnader för adoptioner av utländska barn att tillämpas för år 1994;

text: beslutade den 17 november 1993.

text: Statens nämnd för internationella adoptionsfrågor fastställer med stöd av

text: 2 § förordningen (1988:1464)

text: om bidrag vid adoption av utländska barn följande genomsnittskostnader avseende olika ursprungsländer att tillämpas för år 1994 vid beräkning av bidrag enligt lagen (

text: ) om bidrag vid adoption av utländska barn:

text: Albanien minst 48 000 kronor Algeriet minst 48 000 kronor Amerikas Förenta Stater minst 48 000 kronor Argentina minst 48 000 kronor Bangladesh minst 48 000 kronor Bolivia minst 48 000 kronor Bosnien-Hercegovina minst 48 000 kronor Brasilien minst 48 000 kronor Bulgarien minst 48 000 kronor Burkina Faso minst 48 000 kronor Chile minst 48 000 kronor Colombia minst 48 000 kronor Costa Rica minst 48 000 kronor Dominikanska Republiken minst 48 000 kronor Ecuador minst 48 000 kronor Estland 42 000 kronor Etiopien minst 48 000 kronor Filippinerna minst 48 000 kronor Finland 12 000 kronor Gambia minst 48 000 kronor Ghana minst 48 000 kronor Grekland minst 48 000 kronor Guatemala minst 48 000 kronor Haiti minst 48 000 kronor Honduras minst 48 000 kronor Indien minst 48 000 kronor Irak 39 000 kronor Israel 39 000 kronor Jamaica minst 48 000 kronor Japan minst 48 000 kronor Jordanien 39 000 kronor Jugoslavien (Serbien-Montenegro) minst 48 000 kronor

text: Kap Verde minst 48 000 kronor Kenya minst 48 000 kronor Kina, Folkrepubliken minst 48 000 kronor Korea, Republiken minst 48 000 kronor Kroatien minst 48 000 kronor Lettland 42 000 kronor Libanon 39 000 kronor Liberia minst 48 000 kronor Macao minst 48 000 kronor Makedonien minst 48 000 kronor Madagaskar minst 48 000 kronor Marocko minst 48 000 kronor Mauritius minst 48 000 kronor Mexico minst 48 000 kronor Nepal minst 48 000 kronor Nicaragua minst 48 000 kronor Pakistan minst 48 000 kronor Panama minst 48 000 kronor Paraguay minst 48 000 kronor Peru minst 48 000 kronor Polen minst 48 000 kronor Portugal minst 48 000 kronor Rumänien minst 48 000 kronor Ryssland minst 48 000 kronor Sao Tomé och Príncipe minst 48 000 kronor Slovakien minst 48 000 kronor Slovenien minst 48 000 kronor Somalia minst 48 000 kronor Spanien minst 48 000 kronor Sri Lanka minst 48 000 kronor St Lucia minst 48 000 kronor Storbritannien 20 000 kronor Sydafrika minst 48 000 kronor Taiwan minst 48 000 kronor Tanzania minst 48 000 kronor Thailand minst 48 000 kronor Tjeckien minst 48 000 kronor Tunisien minst 48 000 kronor Turkiet 39 000 kronor Uganda minst 48 000 kronor Ukraina minst 48 000 kronor Ungern minst 48 000 kronor Venezuela minst 48 000 kronor Vietnam, minst 48 000 kronor Zaire minst 48 000 kronor

text: STATENS NÄMND FÖR INTERNATIONELLA ADOPTIONSFRÅGOR

text: CHRISTER EIREFELT

text: Ulla Fredriksson


text: (Upphävd genom

text: RFFS 2001:25

text: (Upphävd genom

text: RFFS 2001:25

text: Upphävd genom

text: RFFS 2001:25

text: (Upphävd genom

text: RFFS 1997:10

text: Beviljas assistanstimmar för en tidsperiod om en månad eller längre, ska perioden räknas från och med ingången av den månad som assistansersättning börjar betalas ut för. (

text: FKFS 2010:34

text: Enligt

text: 51 kap. 11 § andra stycket socialförsäkringsbalken

text: kan en försäkrad, om det finns särskilda skäl, efter ansökan beviljas assistansersättning med högre belopp per timme än det schablonbelopp som regeringen fastställer för varje år (förhöjt timbelopp). Som förutsättning för att assistansersättning i ett sådant fall ska utges med förhöjt timbelopp, gäller att den försäkrade har behov av särskilda assistansinsatser som medför förhöjda timkostnader. (

text: FKFS 2010:34

text: (Upphävd genom

text: RFFS 1997:10

text: Vid bestämmande av assistansersättning ska en timmes väntetid anses motsvara en fjärdedels assistanstimme och en timmes beredskap anses motsvara en sjundedels assistanstimme. Med väntetid avses tid då den försäkrade under sin dygnsvila behöver ha en personlig assistent tillgänglig i väntan på att ett hjälpbehov uppstår utan att det är fråga om tillsyn i form av grundläggande eller andra personliga behov. Med tid för beredskap avses tid då assistenten istället finns till förfogande på annan plats, exempelvis i sitt hem, i väntan på att ett hjälpbehov uppstår. (

text: FKFS 2012:10

text: Utbetalning

text: Försäkringskassan får med stöd av

text: 51 kap. 19 § socialförsäkringsbalken

text: på begäran av den försäkrade besluta att assistansersättningen ska betalas ut till en kommun eller till någon annan som har tillstånd enligt

text: 23 § lagen (1993:387)

text: om stöd och service till vissa funktionshindrade att bedriva verksamhet med personlig assistans. En 1 sådan begäran ska vara skriftlig och innehålla uppgift om till vilket

text: konto utbetalningen önskas. Om begäran avser betalning till den som anordnar assistansen ska den försäkrade bifoga - skriftligt avtal om personlig assistans mellan honom eller henne och assistansanordnaren och - personnummer eller tilldelat organisationsnummer för assistansanordnaren. Annan assistansanordnare än kommun ska vara godkänd för F-skatt och, i förekommande fall, vara registrerad som arbetsgivare hos Skatteverket. En begäran om att assistansersättningen ska betalas ut till en ny betalningsmottagare ska ha kommit in till Försäkringskassan senast den sista vardagen i månaden före den månad då utbetalningen till den nya betalningsmottagaren har begärts. (

text: FKFS 2013:2

text: Assistansersättningen får betalas ut månadsvis med ett preliminärt belopp. Detta belopp ska motsvara det av regeringen fastställda schablonbeloppet multiplicerat med antalet beviljade assistanstimmar i genomsnitt per månad för varje tidsperiod som assistanstimmar beviljats enligt

text: 51 kap. 9 § socialförsäkringsbalken

text: . Om en försäkrad har preliminär utbetalning av förhöjt timbelopp i december månad ett år ska Försäkringskassan vid ingången av nästföljande år räkna upp det förhöjda timbeloppet med den procentsats som det fastställda schablonbeloppet ökat med i förhållande till föregående år. Procentsatsen ska anges med en decimal. För en försäkrad som beviljats assistansersättning med förhöjt timbelopp ska det preliminära månadsbeloppet grundas på den beräknade genomsnittliga timkostnaden för assistansen i stället för det av regeringen fastställda schablonbeloppet. Den beräknade timkostnaden får inte överstiga det fastställda schablonbeloppet med mer än tolv procent. Om särskilda skäl föreligger får den preliminära utbetalningen för en månad grundas på det aktuella behovet av assistanstimmar under månaden i stället för det genomsnittliga antalet beviljade assistanstimmar per månad under tidsperioden. (

text: FKFS 2010:34

text: Om antalet utförda assistanstimmar under en månad avviker mer än 10 procent från det timantal som avses i 7 §, ska avräkning ske med det belopp som motsvarar det av regeringen fastställda schablonbeloppet för det antal timmar, som avviker mer än 10 procent. Avräkning som medför tilläggsutbetalning ska dock endast ske i den mån antalet resterande timmar för de återstående månaderna i tidsperioden inte understiger antalet beviljade assistanstimmar för dessa månader med mer än 10 procent. För en försäkrad som beviljats assistansersättning med ett högre belopp än schablonbeloppet ska avräkningen ske med den beräknade genomsnittliga timkostnaden för assistansen i stället för det av regeringen fastställda schablonbeloppet. (

text: FKFS 2010:34

text: (Upphävd genom

text: RFFS 1997:10

text: Enligt

text: 51 kap. 15 § socialförsäkringsbalken

text: ska slutavräkning ske senast två månader efter utgången av varje tidsperiod för vilken assistansersättning beviljats. Vid slutavräkningen ska antalet utförda assistanstimmar avräknas mot antalet timmar för vilka assistansersättning betalats ut under perioden. Om antalet utförda assistanstimmar är högre än antalet beviljade timmar, begränsas antalet utförda timmar till det beviljade antalet. För en försäkrad som anställt personliga assistenter och för en försäkrad som beviljats assistansersättning med förhöjt timbelopp görs vid slutavräkningen också en avräkning av den genomsnittliga kostnaden per timme för assistansen mot den av Försäkringskassan utbetalade timersättningen under perioden. Medför slutavräkningen att återbetalning av assistansersättning ska ske, gäller vad som sägs i

text: 108 kap. 22 § socialförsäkringsbalken

text: . Sedan slutavräkning skett för en viss tidsperiod får utbetalning av assistansersättning för den perioden ske endast om särskilda skäl föreligger. (

text: FKFS 2010:34

text: Om rätten till assistansersättning upphör före utgången av en sådan tidsperiod för vilken assistanstimmar beviljats, ska slutavräkning göras för de månader i perioden då assistansersättning betalats ut. Fattar Försäkringskassan under en löpande tidsperiod ett nytt beslut om rätt till assistansersättning, som medför att tidsperioden ändras, ska slutavräkning göras för de månader i perioden då assistansersättning betalats ut. Sådana månader som omfattas av det nya beslutet ska dock inte tas med i slutavräkningen. (

text: FKFS 2010:34

text: Vid beräkning av assistansersättning enligt

text: 51 kap.

text: och

text: 14 §§

text: socialförsäkringsbalken

text: och avräkning för större avvikelser enligt 8 § dessa föreskrifter avrundas antalet lämnade assistanstimmar till närmaste hela timme. Härvid avrundas 30 minuter till närmaste högre antal timmar. Vid beräkning av det genomsnittliga antalet beviljade assistanstimmar per månad enligt 7 § avrundas antalet minuter nedåt till närmaste hela timme. (

text: FKFS 2010:34

text: Handlingar som krävs för utbetalning

text: När en enskild själv anställer sina personliga assistenter gäller följande när assistans börjar utföras innan beslut om assistansersättning har fattats. Den enskilde ska vid ny ansökan lämna uppgift om datum för anmälan till Inspektionen för vård och omsorg enligt

text: 23 § lagen (1993:387)

text: om stöd och service till vissa funktionshindrade, samt, vid ny ansökan eller ansökan om fler timmar, lämna in handlingar som styrker att personliga assistenter är anställda.

text: När en enskild köper assistans av en assistansanordnare gäller följande när assistans börjar utföras innan beslut om assistansersättning har fattats. Den enskilde ska vid ny ansökan lämna in avtal med assistansanordnaren samt, vid ny ansökan eller ansökan om fler timmar, lämna in handlingar som styrker att personliga assistenter är anställda. Arbetsgivare eller uppdragsgivare som enligt

text: 51 kap. 24 § 2 socialförsäkringsbalken

text: ska lämna uppgifter månadsvis i efterhand om den arbetstid som assistenten har arbetat hos en försäkrad ska för varje månad lämna uppgifter om antalet utförda assistanstimmar på blankett enligt fastställt formulär TIDSREDOVISNING (FKF 3059). Uppgifterna ska lämnas för varje personlig assistent som anlitats under månaden. Tidsredovisningen ska undertecknas av den som enligt

text: 51 kap. 24 § 2 socialförsäkringsbalken

text: är skyldig att lämna uppgifterna. Assistenten ska bestyrka de uppgifter som lämnas på blanketten. Efter utgången av varje månad ska en sammanställning av antalet utförda assistanstimmar redovisas till Försäkringskassan. Redovisningen ska ske på blankett enligt fastställt formulär RÄKNING- ASSISTANSERSÄTTNING (FKF 3057). Räkningen ska undertecknas av den som får assistans. När handlingarna i ovanstående stycken senast ska lämnas in framgår av 15 §. (

text: FKFS 2013:2

text: Uppgifter på räkningen

text: På räkningen för den sista månaden i varje tidsperiod för vilken assistanstimmar beviljats eller slutavräkning ska ske enligt 11 § ska  den som köpt assistans i enlighet med

text: 11 a § förordningen (1993:1091)

text: om assistansersättning redovisa hur stor del av beloppet som har använts för köp av personlig assistans samt i de fall assistansanordnaren är en fysisk person intyga att denne är godkänd för F-skatt,  den som anställt personliga assistenter i enlighet med

text: 11 a § förordningen (1993:1091)

text: om assistansersättning redovisa uppgifter om samtliga kostnader för personliga assistenter som hon eller han har haft under perioden,  den som köpt assistans eller anställt personliga assistenter och beviljats assistansersättning med ett högre timbelopp eller den som enligt

text: 51 kap. 16 § andra stycket

text: och

text: 51 kap. 11 § tredje stycket

text: socialförsäkringsbalken

text: kan ha rätt till utbetalning med ett skäligt belopp i enlighet med

text: 7 § förordningen (1993:1091)

text: om assistansersättning redovisa uppgifter om samtliga kostnader för utförd assistans under perioden. Den försäkrade ska visa det underlag som ligger till grund för uppgifterna som anges i första stycket i de fall som hon eller han kan ha rätt till utbetalning med ett skäligt belopp enligt

text: 51 kap. 16 § andra stycket

text: och

text: 51 kap. 11 § tredje stycket

text: socialförsäkringsbalken

text: På begäran av Försäkringskassan ska den försäkrade även i de övriga fall som beskrivs i första stycket visa det underlag som ligger till grund för uppgifterna. (

text: FKFS 2013:2

text: Tidpunkter för när handlingar ska ges in

text: Handlingarna enligt 13 § ska ha kommit in till Försäkringskassan senast den femte i andra månaden efter den månad då assistans började utföras. Tidsredovisning och räkning enligt 13 § ska även komma in till Försäkringskassan kontinuerligt senast den femte i andra månaden efter redovisningsmånaden.

text: Även om handlingar enligt 13 § kommit in i tid enligt 15 § får Försäkringskassan inte betala ut ersättning tidigare än den tidpunkt då det av handlingar som styrker anställning framgår att den personliga assistenten har påbörjat sin anställning och det av avtalet om assistans framgår att det har börjat löpa. Det ska även framgå av tidsredovisning och räkning att assistans har lämnats.

text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 1994.

text: RFFS 1994:10

text: Denna författning träder i kraft en vecka efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Riksförsäkringsverkets författningssamling. Författningen tillämpas dock från och med den 1 januari 1994.

text: RFFS 1994:20

text: Denna författning träder i kraft en vecka efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Riksförsäkringsverkets författningssamling. Äldre blanketter får dock användas längst till och med redovisningen av kostnaderna för december månad 1994.

text: RFFS 1997:4

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 april 1997. 2. För varje funktionshindrad, som beviljats assistansersättning före ikraftträdandet, skall kostnadsersättning första gången beräknas enligt 5 § i sin nya lydelse i samband med att ersättning lämnas för en ny tidsperiod. Påbörjas en ny tidperiod först efter utgången av september 1997, skall dock kostnadsersättning beräknas enligt den nya lydelsen från och med den 1 oktober 1997. 3. 13 § andra stycket får tillämpas i sin äldre lydelse när det gäller räkningar som avser tiden före redovisningsmånaden juli 1997.

text: RFFS 1997:10

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 september 1997. 2. Äldre bestämmelser skall gälla för assistans som utförts före ikraftträdandet. 3. I de fall slutavräkning skall ske för en tidsperiod som omfattar såväl tid före som efter ikraftträdandet, skall avräkningen för tiden före nämnda tidpunkt ske enligt 10 § i sin äldre lydelse. Slutavräkningen skall grunda sig på det genomsnittliga timbeloppet för hela tidsperioden. 4. I de fall slutavräkning skall ske för en tidsperiod som pågår vid ikraftträdandet, skall kostnadsredovisning enligt 13 § tredje stycket i sin nya lydelse endast avse den del av perioden som omfattar tiden efter nämnda tidpunkt.

text: RFFS 1997:29

text: Denna författning träder i kraft två veckor efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Riksförsäkringsverkets författningssamling. Författningen tillämpas dock på redovisning som avser tid från och med den 1 januari 1998. Äldre bestämmelser gäller för redovisning som avser tid före den 1 januari 1998.

text: RFFS 2001:25

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2002.

text: RFFS 2002:5

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2002.

text: RFFS 2003:7

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2003.

text: RFFS 2004:27

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2005.

text: FKFS 2008:7

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2008. De nya bestämmelserna tillämpas på assistansersättning som beviljas för tid efter ikraftträdandet.

text: FKFS 2008:23

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2009. Den nya bestämmelsen tillämpas på assistansersättning som redovisas för tid efter ikraftträdandet.

text: FKFS 2010:3

text: Denna författning träder i kraft den 1 maj 2010. De nya bestämmelserna ska tillämpas på assistansersättning som beviljats för tid efter ikraftträdandet.

text: FKFS 2010:34

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2011.

text: FKFS 2011:11

text: 1. Denna författning träder ikraft den 1 december 2011. 2. Beslut om undantag som har meddelats med stöd av 13 § i dess tidigare lydelse och vars giltighetstid löper ut före den 1 februari 2012 ska fortsätta att gälla till dess giltighetstiden löper ut. Beslut om undantag vars giltighetstid löper ut efter den 1 februari 2012 och beslut vars giltighet inte är begränsad i tiden upphör dock att gälla den 1 februari 2012.

text: FKFS 2012:10

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2013.

text: FKFS 2013:2

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2013.

title: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om assistansersättning

text: Enligt

text: 2 § förordningen (1993:1091)

text: om assistansersättning skall en ansökan om assistansersättning i vissa fall undertecknas av förmyndare eller förvaltare. Är en annan sökande ur stånd att själv underteckna ansökan gäller följande.

text: Om sökanden förstår ansökans innebörd men inte utan hjälp kan skriva sitt namn, får ansökan undertecknas med handen på pennan. I sådana fall skall två trovärdiga personer redogöra för orsaken till att sökanden inte kunnat skriva sitt namn. De skall också intyga att sökanden tagit del av de uppgifter som lämnats i ansökan och bekräftat riktigheten av dem.

text: Om sökanden på grund av psykisk sjukdom, utvecklingsstörning eller annat därmed jämförligt tillstånd inte kan förstå ansökningens innebörd, får ansökan i stället undertecknas av två trovärdiga personer, som är väl förtrogna med sökandens förhållanden. I ett intyg skall dessa personer redogöra för orsaken till att sökanden inte kunnat underteckna ansökan samt för de omständigheter som gör att de är väl förtrogna med hans förhållanden.

text: Beräkning

text: Assistansersättning för den genomsnittliga kostnaden per timme för de timmar assistans lämnats (utförda assistanstimmar) under en månad utges högst med det belopp per timme som regeringen fastställer för varje år. Har assistanstimmar beviljats för en kortare tidsperiod än en månad gäller vad nu sagts den genomsnittliga kostnaden per timme för de utförda assistanstimmarna under perioden.

text: Med lämnad assistans jämställs sådan tid som avses i

text: 6 § förordningen (1993:1091)

text: om assistansersättning.

text: Beviljas assistanstimmar för en tidsperiod om en månad eller längre, skall perioden räknas från och med ingången av den månad då rätten till assistansersättning inträtt.

text: Medför assistansen sådana kostnader såsom administrationskostnader, utbildningskostnader m.m. som avses i 7 § andra stycket förordningen

text: ) om assistansersättning utges ersättning för de beräknade kostnaderna med ett schablonbelopp på högst 30 kronor per assistanstimme inom ramen för det högsta belopp för assistansersättning per timme som regeringen fastställt för året.

text: Vid bestämmande av assistansersättning skall en assistanstimme anses motsvara fyra timmar för jour eller sju timmar för beredskap, om inte särskilda skäl talar för en annan beräkning.

text: Med tid för jour avses tid under vilken den personliga assistenten inte utför en aktiv arbetsinsats men finns till förfogande i den funktionshindrades omedelbara närhet. Med tid för beredskap avses tid då assistenten i stället finns till förfogande på annan plats exempelvis i sitt hem.

text: Utbetalning

text: Assistansersättning skall utbetalas månadsvis med ett preliminärt belopp. Detta belopp skall motsvara den beräknade kostnaden per timme för antalet beviljade assistanstimmar i genomsnitt per månad för varje tidsperiod assistanstimmar beviljats enligt

text: 7 § lagen (1993:389)

text: om assistansersättning. Den beräknade kostnaden per timme får inte överstiga det högsta belopp per timme som regeringen fastställt för året.

text: Om antalet utförda assistanstimmar under en månad avviker mer än 10 procent från det timantal som avses i 7 §, skall avräkning ske med det belopp som motsvarar kostnaden per timme för det antal timmar, som avviker mer än 10 procent. Avräkning som medför tilläggsutbetalning skall dock endast ske i den mån antalet resterande timmar för de återstående månaderna i tidsperioden inte understiger antalet beviljade assistanstimmar för dessa månader med mer än 10 procent.

text: Avräkning skall ske med den genomsnittliga kostnad per timme som redovisats för månaden, dock högst med det belopp per timme som regeringen fastställt för året.

text: Om den ersättningsberättigades genomsnittliga kostnad per timme för utförda assistanstimmar under en månad väsentligt avviker från den beräknade kostnad per timme som den preliminära utbetalningen grundar sig på, skall försäkringskassan ändra timkostnaden vid beräkningen av utbetalningen för kommande månader. Ändring skall dock inte ske, om avvikelsen kan betraktas som tillfällig.

text: Enligt

text: 10 § andra stycket lagen (1993:389)

text: om assistansersättning skall slutavräkning ske senast två månader efter utgången av varje tidsperiod för vilken assistansersättning beviljats.

text: Vid slutavräkningen skall antalet utförda assistanstimmar avräknas mot antalet timmar för vilka assistansersättning betalats ut under perioden. Om antalet utförda assistanstimmar är högre än antalet beviljade timmar, begränsas antalet utförda timmar till det beviljade antalet. Vid slutavräkningen görs också en avräkning av den genomsnittliga kostnaden per timme för assistansen enligt 3 § mot den av försäkringskassan utbetalade genomsnittliga timersättningen under perioden.

text: Medför slutavräkningen att återbetalning av assistansersättning skall ske, gäller vad som sägs i

text: 16 § andra stycket lagen (1993:389)

text: om assistansersättning.

text: Om rätten till assistansersättning upphör före utgången av en sådan tidsperiod för vilken assistanstimmar beviljats, skall slutavräkning göras för de månader i perioden då assistansersättning betalats ut. Fattar försäkringskassan under en löpande tidsperiod ett nytt beslut om rätt till assistansersättning, som medför att tidsperioden ändras, skall slutavräkning göras för de månader i perioden då assistansersättning betalats ut. Sådana månader som omfattas av det nya beslutet skall dock inte tas med i slutavräkningen.

text: 1 2 § Vid beräkning av assistansersättning enligt

text: 10 § första stycket lagen (1993:389)

text: om assistansersättning och avräkning för större avvikelser enligt 8 § dessa föreskrifter avrundas antalet lämnade assistanstimmar till närmaste hela timme. Härvid avrundas 30 minuter till närmaste högre antal timmar.

text: Redovisning

text: Den som beviljats assistansersättning skall för varje månad redovisa antalet utförda assistanstimmar och kostnaderna för assistansen på blankett enligt fastställt formulär för tidrapport (FKF 3059). En blankett skall lämnas för varje personlig assistent som anlitats under månaden. Assistenten skall bestyrka de uppgifter som lämnas på blanketten.

text: Efter utgången av varje månad skall en sammanställning av de uppgifter som avses i första stycket redovisas till försäkringskassan på blankett enligt fastställt formulär för Räkning - Assistansersättning (FKF 3060). En sådan blankett skall undertecknas av den ersättningsberättigade eller på ett sådant sätt som anges i 1 och 2 §§. Härvid är det dock tillräckligt med intygande respektive undertecknande av endast en sådan trovärdig person som avses i 1 § andra stycket och 2 §.

text: Försäkringskassan får medge undantag från kravet på redovisning enligt första stycket i de fall kassan har möjlighet att ta del av motsvarande uppgifter hos en kommun, ett kooperativ eller liknande, där redovisningen är ordnad på ett betryggande sätt.

text: De blanketter som avses i 13 § skall vara försäkringskassan till handa senast den 10 i månaden efter den månad redovisningen avser (redovisningsmånaden).

text: Om inte redovisning enligt 13 § skett till försäkringskassan senast den 10 i andra månaden efter redovisningsmånaden, får kassan innehålla månadsutbetalningen till dess redovisning skett.

text: RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET

text: KARL GUSTAF SCHERMAN

text: Birgitta Norin Rolf Westin


text: Denna föreskrift är upphävd.

title: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om tillämpningen av lagen (1992:1776) om samordning av systemen för social trygghet när personer flyttar inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES)

text: Enligt vad som följer av lagen (

text: ) om samordning av systemen för social trygghet när personer flyttar inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) skall en person som förvärvsarbetar i Sverige som anställd eller egenföretagare för kortare tid än ett år ändå anses som bosatt i riket vid tillämpningen av lagen (

text: ) om allmän försäkring. Detta gäller dock inte den som vid förvärvsarbete här skall omfattas av lagstiftningen i en annan medlemsstat.

text: Vad som sägs i första stycket skall även gälla vid tillämpningen av lagen (

text: ) om allmänna barnbidrag, lagen (

text: ) om förlängt barnbidrag, lagen (

text: ) om ersättning och ledighet för närståendevård, lagen (

text: ) om ersättning till smittbärare, lagen (

text: ) om sjuklön, lagen (

text: ) om assistansersättning och lagen (

text: ) om bostadsbidrag.

text: Enligt lagen (

text: ) om samordning av systemen för social trygghet när personer flyttar inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) har medföljande familjemedlemmar till en person som avses i

text: 1 § första stycket

text: , vilka inte förvärvsarbetar som anställda eller egenföretagare i riket, rätt till vissa förmåner. Sådana familjemedlemmar skall därför anses som bosatta här på motsvarande sätt som anges i

text: 1 § första stycket

text: Den som omfattas av lagen (

text: ) om samordning av systemen för social trygghet när personer flyttar inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) skall avregistreras från försäkringskassan, om han beger sig till en annan medlemsstat för att förvärvsarbeta som anställd eller egenföretagare. Detta gäller även om utlandsvistelsen är avsedd att vara kortare tid än ett år. Motsvarande skall gälla för familjemedlemmar som medföljer honom till den andra staten.

text: Vad som sägs i första stycket gäller inte den som skall omfattas av svensk lagstiftning vid förvärvsarbete i en annan medlemsstat eller dennes medföljande familjemedlemmar.

text: Enligt lagen (

text: ) om samordning av systemen för social trygghet när personer flyttar inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) har familjemedlemmar till en person som avses i

text: 1 § första stycket

text: rätt till förmåner i vissa fall, när de är bosatta i en annan medlemsstat. Finner försäkringskassan att en sådan familjemedlem har rätt till en förmån, skall han registreras hos kassan för den tid han har rätt till förmånen.

text: Den som enligt 1 § första stycket anses som bosatt i Sverige skall tillhöra den försäkringskassa och det lokalkontor hos kassan inom vars verksamhetsområde han regelmässigt tillbringar dygnsvilan. Medföljande familjemedlemmar skall tillhöra samma försäkringskassa och lokalkontor hos kassan, som den person de är familjemedlemmar till.

text: Familjemedlemmar som avses i 4 § skall registreras hos samma försäkringskassa och lokalkontor hos kassan som den person de är familje medlemmar till.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 1994.

text: RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET

text: KARL GUSTAF SCHERMAN

text: Birgitta Norin Anna-Stina Röcklinger


text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

text: Riksförsäkringsverkets författningssamling

text: ISSN 0348-582X

text: SOCIALAVGIFTER M. M. L Utkom från trycket den 27 december 1993

text: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om procentsatserna för uttag av arbetsgivaravgifter för sjömän för år 1994;

text: (FOTNOT: Senaste författning i ämnet

text: RFFS 1992:26

text: ) beslutade den 21 december 1993. Med stöd av förordningen (

text: ) med bemyndigande för Riksförsäkringsverket att fastställa procentsatser för vissa arbetsgivaravgifter för sjömän föreskriver Riksförsäkringsverket för år 1994 följande procentsatser för beräkning av arbetsgivares avgifter för sjömän enligt

text: 2 kap.

text: 2 $

text: andra stycket

text: lagen (

text: ) om socialavgifter, nämligen för sjukförsäkringsavgift 6,18 för folkpensionsavgift 4,30

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 1994. RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET GUSTAV JÖNSSON Birgitta Norin Britt-Marie Anderson


text: Ålderdom

text: Statens nämnds för internationella adoptionsfrågor, NIA, föreskrift (

text: RFFS 1993:3

text: ) om genomsnittskostnad för adoption av barn från Ukraina, att tillämpas för åren 1992 och 1993

text: 2 § förordningen (1988:1464)

text: om bidrag vid adoption av utländska barn genomsnittskostnaden för adoption, när barnets ursprungsland är Ukraina, till minst 48 000 kronor, att tillämpas för åren 1992 och 1993 vid beräkning av bidrag enligt lagen (

text: ) om bidrag vid adoption av utländska barn.

text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

text: ISSN 0348-582X

text: Utkom från trycket den 15 mars 1993

text: Statens nämnds för internationella adoptionsfrågor, NIA, föreskrift om genomsnittskostnad för adoption av barn från Ukraina, att tillämpas för åren 1992 och 1993;

text: beslutad den 17 februari 1993. Statens nämnd för internationella adoptionsfrågor fastställer med stöd av

text: 2 § förordningen (1988:164)

text: Denna författning träder i kraft en vecka efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Riksförsäkringsverkets författningssamling. STATENS NÄMND FÖR INTERNATIONELLA ADOPTIONSFRÅGOR CHRISTER EIREFELT Ulla Fredriksson


title: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om avgifter för försäkringen mot vissa semesterlönekostnader för år 1993

text: ISSN 0348-582X

text: SJUKFÖRSÄKRING S Utkom från trycket den 5 april 1993

text: beslutade den 25 mars 1993. Med stöd av

text: 9 § förordningen (1993:18)

text: om försäkring mot vissa semesterlönekostnader föreskriver Riksförsäkringsverket att avgiften enligt

text: 8 § nämnda förordning

text: skall vara 1,8 % för år 1993.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 1993. RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET KARL GUSTAF SCHERMAN Birgitta Norin Anna-Stina Röcklinger


text: I denna författning ges föreskrifter om bostadsbidrag enligt

text: socialförsäkringsbalken

text: FKFS 2010:25

text: Har en försäkrad eller en medlem i dennes familj något funktionshinder som kräver en dyrare bostad, får de i

text: 97 kap.

text: och

text: 27 §§

text: socialförsäkringsbalken

text: angivna högsta bidragsgrundande bostadskostnadsgränserna höjas med 240 kronor per månad. Är en försäkrad eller en medlem i dennes familj funktionshindrad, får utan hinder av bestämmelserna i

text: 97 kap.

text: och

text: 28 §§

text: socialförsäkringsbalken

text: den faktiska bostadsytan beaktas vid tillämpning av bestämmelserna om bostadskostnader i

text: 97 kap.

text: och

text: 27 §§

text: socialförsäkringsbalken

text: FKFS 2010:25

text: (Upphävd genom

text: RFFS 1996:6

text: (Upphävd genom

text: RFFS 1996:10

text: (Upphävd genom

text: RFFS 1996:22

text: Ansökan om bostadsbidrag skall göras på blankett som Försäkringskassan fastställt. Försäkringskassan får besluta om preliminärt bostadsbidrag för en ny period om längst tolv månader. (

text: RFFS 2004:16

text: Ansökan om ändring av preliminärt bostadsbidrag skall göras på blankett som Försäkringskassan fastställt. Vid beslut om ändring av preliminärt bidrag lämnas bidrag för längst det antal månader som återstår av den tidigare bestämda bidragsperioden. (

text: RFFS 2004:16

text: (Upphävd genom

text: RFFS 2004:9

text: Vid beräkning av bostadsbidrag skall öretal som uppkommer vid beräkning av 1. bidragsgrundande inkomst avrundas nedåt till helt krontal och 2. bostadskostnad avrundas uppåt till helt krontal. (

text: RFFS 1996:10

text: Vid gemensam ansökan om bostadsbidrag betalas bidraget ut till den av de sökande som i ansökan eller särskild skriftlig gemensam anmälan till Försäkringskassan har angetts som betalningsmottagare. 1 (

text: RFFS 2004:16

text: (Upphävd genom

text: RFFS 1996:6

text: ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

text: RFFS 1994:29

text: Denna författning träder i kraft en vecka efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Riksförsäkringsverkets författningssamling.

text: RFFS 1995:28

text: Denna författning träder i kraft två veckor efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Riksförsäkringsverkets författningssamling.

text: RFFS 1996:6

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 1996. Författningen skall, med de undantag som anges i punkterna 2 och 3, tillämpas på bidrag som avser tid från och med den 1 januari 1997. 2. De nya bestämmelserna i 2 § skall också tillämpas på bidrag som avser tid från och med den 1 juli 1996 och som beviljas efter nyansökningar gjorda efter den 30 juni 1996 av sökande som inte uppbar bostadsbidrag i juni 1996. 3. Bestämmelserna i 8 § skall tillämpas i fråga om bidrag som avser tid före den 1 januari 1997.(Ändrad genom

text: RFFS 1998:37

text: RFFS 1996:10

text: Denna författning träder i kraft den 1 oktober 1996 och tillämpas i fråga om bostadsbidrag som avser tid från och med den 1 januari 1997.

text: RFFS 1996:22

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 1997.

text: RFFS 2002:13

text: Denna författning träder i kraft den 9 september 2002.

text: RFFS 2004:9

text: Denna författning träder i kraft den 1 augusti 2004.

text: RFFS 2004:16

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2005.

text: FKFS 2010:25

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2011.

title: Riksförsäkringsverkets föreskrifter om bostadsbidrag

text: I denna författning ges föreskrifter om bidrag enligt lagen (

text: ) om bostadsbidrag.

text: Har en bidragssökande eller en medlem i dennes familj något funktionshinder som kräver en dyrare bostad, får de i 14 § andra stycket och 17 § andra och tredje styckena lagen om bostadsbidrag angivna högsta bidragsgrundande bostadskostnadsgränserna höjas med 240 kronor per månad.

text: Har en bidragssökande inkomst av uthyrning som påverkar storleken av bostadskostnaden, skall denna inkomst inte tas med vid beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten av kapital.

text: Ansökan om bostadsbidrag skall göras på den blankett som Riksförsäkringsverket fastställt.

text: Ansökan om ändring av bostadsbidrag skall göras på den blankett som Riksförsäkringsverket fastställt om ändring söks på grund av att 1. makar separerar, 2. en ensamstående bidragstagare flyttar samman med någon, 3. den bidragsgrundande inkomsten ändras eller 4. hushållet flyttar till en annan bostad.

text: Bostadsbidraget avrundas uppåt till helt krontal.

text: Vid gemensam ansökan om bostadsbidrag betalas bidraget ut till den av de sökande som i ansökan eller särskild skriftlig gemensam anmälan till försäkringskassan har angetts som betalningsmottagare.

text: Efterkontroll i ett bostadsbidragsärende skall göras senast inom 15 månader från det beslut om bidrag fattades. Vid denna efterkontroll skall en granskning ske av samtliga bidragsgrundande faktorer.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 1993 och tillämpas i fråga om bostadsbidrag från och med januari månad 1994. RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET GUSTAV JÖNSSON Birgitta Carlsson Kurt Reimfelt