fs: sjvfs

title: Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om uppfödning och hållande av pälsdjur

text: Dessa föreskrifter och allmänna råd gäller hållande av chinchillor, minkar och rävar som föds upp eller hålls för produktion av päls eller skinn.

type: stycke

type: paragraf

text: Grundläggande bestämmelser om hur djur ska hållas och skötas finns i

text: djurskyddslagen (2018:1192)

text: och

text: djurskyddsförordningen (2019:66)

text: Djur får hållas och skötas på annat sätt än vad som anges i dessa föreskrifter om en veterinär av veterinärmedicinska skäl har ordinerat detta.

text: Definitioner

type: rubrik

text: I dessa föreskrifter betyder:

text: Bolåda Plats eller utrymme med golv, tak samt minst tre solida väggar där djuren ges möjlighet att gömma sig från djuren i intilliggande förvaringsutrymmen.

text: Bomaterial Bäddbart material såsom halm, hö eller träull.

text: Chinchilla Däggdjur tillhörande släktet Chinchilla inom familjen Chinchillidae, ordningen Rodentia.

text: Djurhållare Den som äger eller på annat sätt är ansvarig för djuren på anläggningen.

text: Etagebur Burtyp i två våningsplan som djuren har fri tillgång till.

text: Etolog Person som har minst en kandidatexamen i biologi och, inkluderat i kandidatexamen eller fristående, 30 hp eller motsvarande i etologi. Av de 30 hp ska minst 15 hp vara på C-nivå eller motsvarande.

text: Förvaringsutrymme Bur eller annan behållare, ett rum, en inhägnad eller ett annat avgränsat utrymme, där djur hålls.

text: Hona med ungar/valpar Hondjur med en kull av ungar/valpar fram till avvänjningen.

text: Mink Däggdjur tillhörande arten Mustela vison.

text: Polygamkrage Krage eller halsband som fästs på en chinchilla med syftet att förhindra djuret från att kommat ut ur sin bur, genom att kragens diameter är större än ingången/utgången.

text: Pälsdjur Djur som föds upp eller hålls för produktion av päls eller skinn.

text: Räv Däggdjur tillhörande arterna Alopex lagopus eller Vulpes vulpes.

text: Sandbad Utrymme med finkornig ren sand, där djur kan tillfredsställa sina behov av att utföra sandbadsbeteende och hålla sin päls ren.

text: Stall Byggnad med väggar och tak för hållande av djur-

text: Stereotypier Beteendestörning som yttrar sig som repetitiva, relativt likformiga sekvenser av rörelser utan något uppenbart syfte

text: Skugghus Tak vilande på trästolpar som skuggar djurens förvaringsutrymmen.

text: Termisk komfort Djuren har termisk komfort inom den s.k. termoneutrala zonen. I denna zon kan djuren utan svårigheter upprätthålla sin värmebalans. Den termoneutrala zonen begränsas nedåt av den nedre kritiska temperaturen och uppåt av den övre kritiska temperaturen. När omgivningen har en temperatur under den undre kritiska temperaturen måste djuren öka sin ämnesomsättning och äta mer foder för att behålla sin kroppstemperatur. Vid temperaturer över den övre kritiska temperaturen kommer djurens kroppstemperatur att stiga på grund av att de av fysiska skäl inte kan bli av med sin överskottsvärme. De kritiska temperaturgränserna påverkas av en mängd faktorer såsom djurets vikt, djurets hälsa, utfodringsintensitet, lufthastighet, liggytor, strö, antal djur i gruppen samt djurens möjlighet till rörelse.

text: Underhållsbehov Dagligt behov av ämnen som tillser att djuret bibehåller sin vikt under normala inhysningsförhållanden och som är anpassat

text: efter de rådande klimatförhållanden djuret vistas i.

text: Ungdjur Djur vid tiden från avvänjning till könsmognad.

text: Valp Djur från födseln fram till avvänjning.

text: Allmänt

text: Endast djur som är födda i fångenskap får födas upp eller hållas för produktion av päls eller skinn.

text: Djurhållaren och de personer som sköter djuren ska, med godkänt resultat, ha genomgått en av Jordbruksverket godkänd utbildning i uppfödning och skötsel av aktuella pälsdjur. Utbildningen ska omfatta minst 30 lektionstimmar. Följande ämnen ska ingå i utbildningen: 1. gällande författningar om djurskydd, smittskydd och foder för djur, 2. hygien, rengöring, desinfektionsmetoder och avfallshantering, 3. djurens taxonomi, anatomi och fysiologi, 4. ekologi och beteende, naturligt och i fångenskap, 5. beteendestörningar, inklusive åtgärder för att förebygga och motverka sådana, 6. allmän skötsel, 7. inhysning, 8. näringslära och foderhantering, 9. miljöberikning, 10. reproduktionsbiologi, 11. kriterier för urval av avelsdjur, 12. sjukdomar och hälsokontroll, 13. hantering av djur, 14. avlivning, inklusive metoder för avlivning i nödläge, samt 15. journalföring. Intyg på genomgången kurs med godkänt resultat ska vid begäran kunna uppvisas för kontrollmyndighet.

text: Pälsdjur får inte förevisas offentligt vid uppvisningar, utställningar eller liknande, om det finns risk att deras hälsa eller välfärd påverkas negativt.

text: Allmänna råd till 1 kap. 7 §

text: Hona med valpar/ungar bör inte förevisas offentligt.

text: Anläggning för pälsdjur får inte ges en utformning så att buller, föroreningar eller andra yttre faktorer innebär störning för djuren.

text: Avel

text: De djur som nedärver missbildningar eller andra egenskaper som medför lidande för avkomman eller påverkar avkommans naturliga funktioner negativt får inte användas i avel.

text: I avelsarbete och vid selektion av avelsdjur ska särskild hänsyn tas till egenskaper som främjar, och kan leda till förbättring av, djurens hälsa och välfärd. Mycket rädda djur ska inte användas i avel.

text: Elektroejakulation är inte tillåten.

text: Tillsyn och skötsel

text: Djurhållaren har ansvaret för djurens välbefinnande. Djurhållaren ansvarar för att de personer som handhar djuren har tillräckliga kunskaper och färdigheter samt är tillräckligt många för att dessa föreskrifter ska kunna följas. Djur ska ses till minst en gång dagligen. Nyfödda, sjuka eller skadade djur samt djur som beter sig onormalt ska ses till oftare. Detsamma gäller för högdräktiga djur, särskilt vid tiden kring förlossningen, och för valpar fram till avvänjning. Djur ska hållas på ett sådant sätt att tillsynen över dem kan ske utan svårigheter och med minsta möjliga störning för djuren.

text: Automatiska system och anordningar som inverkar på djurskydd och djurhälsa ska kontrolleras dagligen.

text: Varje anläggning ska minst två gånger årligen besökas av veterinär. Ett av besöken ska ske under perioden när honorna har valpar/ungar. Veterinären ska svara för veterinärmedicinsk behandling och rådgivning om sjukdomsförebyggande åtgärder samt djurskydds- och smittskyddsfrågor. Djurhållaren ska omgående informera veterinären vid onormalt hög andel sjukdoms- eller dödsfall hos djur. Varje anläggning ska minst en gång årligen besökas av en etolog, som har kunskap om djurarten.

text: Allmänna råd till 1 kap. 14 §

text: Veterinärens och etologens besök kan med fördel ske samtidigt.

text: Om djur uppvisar tecken på betydande nivåer av stereotypier eller annat onormalt beteende, såsom pälsbitning, apati eller onormal aggressivitet, ska djurhållaren utan dröjsmål vidta åtgärder för att fastställa och åtgärda orsaken. Om åtgärderna inte löser problemen ska djurhållaren tillsammans med en veterinär och en etolog, som har kunskap om djurarten, snarast ta fram en åtgärdsplan. Planen ska genomföras snarast möjligt eller, efter bedömning av kontrollmyndigheten, i alla händelser inom 12 månader. Om de vidtagna åtgärderna enligt planen inte löser problemen med stereotypier eller annat onormalt beteende ska djurhållningen avvecklas och får återupptas först när lämpliga åtgärder vidtagits för att problemet inte ska uppstå igen.

text: Allmänna råd till 1 kap. 15 §

text: I åtgärdsplanen bör graden av genomgripande förändringar relateras till den utbredning av stereotypier eller annat onormalt beteende som

text: förekommer inom den aktuella verksamheten. Åtgärdsplanen bör även omfatta de djur som inte uppvisar stereotypier eller annat onormalt beteende men som hålls under samma förhållanden som dessa djur.

text: Djuren ska från tidig ålder hanteras så att de blir vana vid människor. Djuren får inte bäras i pälsen, svansen eller öronen utan ska lyftas och bäras med stöd under kroppen. Päls får inte plockas från levande pälsdjur.

text: Infångning eller flyttning av djur ska ske på ett sätt som så långt som möjligt inte utsätter djuret eller andra djur för stress. Fixeringsutrustning får endast användas när det är nödvändigt med hänsyn tagen till djuret och den som hanterar det. Djur som har kommit lösa ur sina utrymmen ska fångas så snart som möjligt. Om fällor används ska de ses till minst två gånger om dagen, med högst 12 timmars intervall.

text: Avlivning och pälsning, vilket innebär att skinnet avlägsnas, ska ske avskilt och på sådant sätt att andra djur inte störs.

text: Föremål och ämnen som kan skada djuren ska förvaras så att de är oåtkomliga för djuren.

text: Avvänjning av ungar ska ske vid den ålder som är mest fördelaktig för såväl moderdjurets som ungarnas välfärd.

text: Djur ska hållas tillfredsställande rena.

text: Utrymme, inredning och utrustning

text: Förvaringsutrymmen ska, med hänsyn tagen till de artspecifika behoven, ge djuren tillräckligt med utrymme för att tillgodose det normala rörelsebehovet. Vidare ska de kunna utföra pälsvård utan svårighet och ligga ned, vila, inta naturliga sovställningar, fritt sträcka ut kroppen och resa sig på ett naturligt sätt. De arter som hoppar eller reser sig på sina bakben som en del i sitt normala rörelsemönster ska ha utrymme att göra det vid alla tillfällen, utom när de befinner sig i ett utrymme speciellt anpassat för att sova.

text: Förvaringsutrymmen ska vara rymningssäkra. Utrymmenas öppningar måste vara utformade på ett sådant sätt att djuren säkert och lätt kan tas ut och släppas in.

text: Golven i pälsdjurens förvaringsutrymmen ska ha en plan yta, vara stabila och väl dränerade. Golv och liggytor ska ha en yta som tillåter djuren att förflytta sig på ett säkert sätt.

text: Liggytor ska hållas rena och torra samt vara anpassade efter djurslag och klimat i stall och skugghus.

text: Djurens miljö ska förses med lämplig berikning såsom föremål för sysselsättning.

text: Förvaringsutrymmen, dess inredning samt lösa föremål ska vara utformade så att de lätt kan rengöras och desinficeras och inte riskerar att skada djuren.

text: Om förvaringsutrymmen är placerade intill varandra ska de vara konstruerade eller uppställda så att djuren inte kan skada varandra.

text: Stallar, skugghus och förvaringsutrymmen där djur hålls ska vara utformade så att risk för brand minimeras. Vid förprövningspliktig ny-, till- eller ombyggnad av stallar och skugghus ska dessa utformas så att det för djuren finns godtagbart byggnadstekniskt eller likvärdigt skydd mot brand samt godtagbara förutsättningar att rädda djuren vid brand. Detsamma gäller när en stallbyggnad eller ett skugghus ändras eller används på ett sätt som innebär en ökad brandrisk.

text: Allmänna råd till 1 kap. 29 §

text: Lantbrukets brandskyddskommittés rekommendationer bör följas vid nybyggnad och större om- och tillbyggnad av stall.

text: Djur som behöver särskild vård ska kunna tas om hand i ett närbeläget utrymme och ska där vid behov kunna hysas individuellt. Utrymmet ska ha ett klimat som djuren är vana vid. För djur som under den kalla årstiden hålls i icke värmeisolerade utrymmen ska det vid behov finnas behandlingsplatser som kan värmas upp eller på annat sätt vara anpassade så att djurens behov av termisk komfort tillgodoses.

text: Fönster, andra ljusinsläpp, belysningsanordningar, elektriska ledningar och andra elinstallationer som djuren kan nå ska vara försedda med lämpliga skydd eller vara utförda så att det inte föreligger någon skaderisk.

text: Lämplig utrustning för att på ett djurskyddsmässigt godtagbart sätt hantera djur vid undersökning, behandling, provtagning och avlivning ska finnas.

text: Det ska finnas en godtagbar plan för hur djurskyddet ska upprätthållas vid elavbrott.

text: Mått

text: De mått som anges i dessa föreskrifter är minsta mått för normal inredning om inte annat anges. Mindre avvikelser från föreskrivna mått kan dock godtas i befintliga djurutrymmen i stallar och skugghus under förutsättning att följande kriterier uppfylls: 1. djurmiljön är som helhet mycket god, 2. konsekvenserna av måttavvikelsen bedöms endast ha ringa påverkan på djuret avseende den funktion som måttföreskriften syftar till, 3. måttavvikelsen innebär inte någon ökad risk för skador, stress eller ohälsa hos djuren, samt 4. måttavvikelsen innebär inte att tillsynen eller skötseln av djuren försvåras. Mindre avvikelser kan även godtas vid förprövningspliktig ombyggnad, om länsstyrelsen vid prövningen bedömer att kriterierna i punkterna 1 – 4 ovan kommer att uppfyllas efter ombyggnationen och om planlösningen är god.

text: Klimat

text: Djuren ska hållas i ett klimat som är anpassat till djurslaget och djurhållningsformen och medger termisk komfort.

text: Djuren får endast tillfälligtvis utsättas för luftföroreningar som överstiger följande värden: ammoniak 10,00 ppm koldioxid 3 000,00 ppm svavelväte 0,50 ppm organiskt damm 10,00 mg/m³

text: I värmeisolerade stallar får den relativa luftfuktigheten under vintern inte annat än undantagsvis överstiga 80 procent såvida inte stalltemperaturen understiger 10o C. I sådana fall får den numeriska summan av stalltemperaturen och relativa luftfuktigheten inte överstiga 90. I oisolerade stallar får den relativa luftfuktigheten inte annat än undantagsvis överstiga uteluftens relativa fuktighet med mer än 10 procentenheter.

text: Luft får inte tas in i en stallavdelning via ett utgödslings- eller urindräneringssystem eller via utrymmen som kan innehålla luftföroreningar eller smittämnen som kan påverka djurens hälsa negativt. Öppningar mellan stallavdelningar ska kunna stängas och vara stängda när de inte används.

text: I mekaniskt ventilerade stallar ska det finnas nödventilation.

text: Djurstallar får vara försedda med andra ljusinsläpp för dagsljus än fönster.

text: Djuren ska skyddas från direkt solljus och får inte hållas i ständigt mörker eller ständigt belysning. Stallar och skugghus ska vara försedda med fast monterad belysning som inte förorsakar djuren obehag och som medger att tillsyn kan ske utan svårigheter. Den rådande dagsljuslängden får inte förändras med hjälp av artificiell belysning. Ljusnivån ska vara tillräcklig för att djuren ska kunna utföra normalt beteende och anpassas på ett sådant sätt att det motsvarar djurens naturliga dygnsrytm.

text: Djur får inte utsättas för buller som har en sådan nivå och frekvens att det påverkar djurens hälsa menligt. Djur får bara tillfälligtvis utsättas för mekaniskt buller överstigande 65 dBA.

text: Foder, vatten och andra ämnen

text: Utfodrings- och dricksvattenssystem ska vara utformade, dimensionerade och placerade så att djuren lugnt och naturligt kan inta sitt foder och vatten.

text: Djur ska dagligen ges foder av lämplig struktur. Fodergivan ska garantera en tillräcklig, allsidig och välbalanserad näringstillförsel.

text: Djur ska ha fri tillgång till dricksvatten.

text: Behandling med tillväxtbefrämjande preparat och preparat för pälsmognad, inklusive melatonin, är inte tillåtet.

text: Renhållning

text: Stallutrymmen ska rengöras och utgödslas minst en gång dagligen om inte systemet för djurhållning är uppbyggt för andra rutiner som ger god hygien. Utgödslingssystem ska vara utformade så att djur i en stallavdelning inte kommer i direktkontakt med gödsel från andra avdelningar.

text: Förvaringsutrymmen, inredning och föremål för djuren ska hållas rena. Noggrann rengöring och desinficering ska ske minst en gång årligen.

text: Förekomst av parasiter, flugor, möss, råttor och fåglar ska minimeras.

text: 2 KAP. SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR MINKAR

text: Skötsel

text: Vuxna djur får inte placeras tillsammans. Avelsdjur får dock placeras tillsammans för parning om extra tillsyn av djuren sker.

text: Minkvalpar ska avvänjas tidigast vid åtta veckors ålder och senast vid tio veckor. Endast i undantagsfall om välbefinnandet hos modern eller ungarna hotas, kan avvänjning göras vid en tidigare ålder. Valpar får inte hållas enskilt. Endast ett ungdjur får hållas tillsammans med moderdjuret efter avvänjning.

text: Allmänna råd till 2 kap. 2 §

text: För att möjliggöra en väl avvägd utfodring bör ungdjuret som hålls tillsammans med moderdjuret vara avsedd för avel om modern ska gå kvar i avel, eller avsedd för pälsning om modern ska pälsas under året.

text: Djurens klor ska inspekteras regelbundet och klippas vid behov.

text: Utrymme, inredning och utrustning

text: Förvaringsutrymmen för minkar ska vara konstruerade så att djuren ges en komplex och varierad miljö. När minkar hålls i bur ska de hållas i etagebur. Öppningen till den övre delen får endast hållas stängd när ungarna är 0 till 4 veckor gamla.

text: Om förvaringsutrymmen för minkar har nätgolv ska det bestå av rostfri eller plastbelagd tråd eller av galvaniserad järntråd som har en sådan kvalitet och utformning att djurens tassar inte skadas av den. Maskorna ska vara av en sådan storlek att valpar inte kan ta sig igenom nätet.

text: Etageburar får inte placeras ovanpå varandra.

text: Minkarna ska ha tillgång till bolåda med väggar av värmeisolerande material. Bolådan ska vara utformad så att den medger god hygien och ska vara försedd med rent och torrt bomaterial. I bolådan ska det finnas tillräckligt med utrymme för att alla djur samtidigt ska kunna inta naturliga viloställningar utan att konkurrens eller aggressivitet uppstår. En avelshonas bolåda ska dessutom ge honan utrymme att föda fram och vårda sina ungar.

text: Bolådans öppning ska vara utformad på ett sådant sätt att nyfödda valpar kan hållas kvar i bolådan samtidigt som moderdjuret enkelt kan ta sig in och ut.

text: Avvanda minkar ska i förvaringsutrymmen ha tillgång till ligghylla som är utformad så att djuret kan iaktta omgivningen. Den totala hyllarean ska vara tillräcklig för att alla djur samtidigt ska kunna inta en naturlig viloställning utan att konkurrens eller aggressivitet uppstår. Ligghylla ska finns i etageburens båda våningsplan.

text: Minkar ska, utöver bomaterial, ha tillgång till olika föremål som stimulerar djuren till lek, tuggning, utforskning och fysisk aktivitet. Föremålen ska bytas ut tillräckligt ofta för att ge möjlighet till varierad aktivitet.

text: Allmänna råd 2 kap. 9 §

text: Föremål som stimulerar djuren kan vara rör, bollar, grenar, springhjul, vattenbad eller liknande. Minkar är aktiva och undersökande, vilket innebär att minkarnas intresse för olika föremål snabbt avtar när de använder dem. Att då byta ut föremålen mot föremål av en annan sort innebär variation och stimulans för djuren.

text: Skugghus och stall ska vara konstruerade och placerade på sådant sätt att minkarna inte utsätts för ogynnsamma väderförhållanden eller mycket stark värme.

text: Allmänna råd 2 kap. 10 §

text: Beredskap för att kyla ned djur, stallar och skugghus bör finnas.

text: Foder och andra ämnen

text: Rutinmässig eller systematisk neddragning av fodergivan i förhållande till minkens underhållsbehov i syfte att reducera minkens vikt är inte tillåten. Utan hinder av första stycket kan utfodringen reduceras i begränsad omfattning innan parning. Utfodringen får då reduceras i högst åtta dagar och med högst 20 procent av underhållsbehovet. Perioden med reducerad mängd foder ska efterföljas av fri fodertillgång. Utan hinder av första stycket får energiinnehållet i fodret regleras genom användning av mer energifattiga foderblandningar mellan 1 december och 1 april. Den tid djuren använder till att äta får dock inte reduceras och det ska säkerställas att fodrets sammansättning är tillräcklig för att ge minkarna mättnadskänsla. Från den tidpunkt när valparna börjar äta av fodret och fram till avvänjning ska utfodring ske minst två gånger per dag. Denna utfodring ska omfatta samtliga minkar på anläggningen.

text: Allmänna råd 2 kap. 11 §

text: Avelsdjur bör väljas ut så tidigt som möjligt och utfodras på ett sådant sätt att viktreduktion inför parning inte är nödvändig.

text: Mått

text: Minsta utrymme i bur för mink anges i tabellen nedan.

text: Djurkategori Längd, m Höjd, m Bottenarea, m Anmärkning

text: Vuxet djur 0,80 0,45 0,255

text: Hona med 0,80 0,45 0,255 valpar Två ungdjur 0,80 0,45 0,255 För varje tillkommande ungdjur ska arean ökas med 0,085 m .

text: Minsta invändiga utrymme i förvaringsutrymme för mink anges i tabellen nedan. I etagebur får hållas ett vuxet djur, en hona med sin kull valpar, två ungdjur eller en hona med ett ungdjur.

text: 1 2 3

text: Bredd Höjd Längd Area Bredd Höjd Längd Area nedre nedre nedre nedre övre övre övre övre

text: plan,

text: plan, plan, plan, plan, plan, plan, plan

text: 2 m

text: m m m m m m

text: 1 2 3 0,30 0,45 0,80 0,255 0,30 0,45 0,30 0,09

text: 1 Bolåda och yta för ligghylla får inte räknas in i arean. 2 Burens längd ska mätas på den del som uppfyller minimikravet avseende höjd. 3 Öppningen till den övre delen av etageburen får inte finnas inom minimiytan för det övre planet.

text: Minsta invändiga utrymme i bolåda för mink anges i tabellen nedan.

text: Antal och typ av djur Bottenarea, m Bolådans kortaste sida, m

text: Ett vuxet djur 0,031 0,15 Två ungdjur/en hona med 0,052 0,20 ett ungdjur Hona med valpar 0,064 0,20

text: Mått för nät anges i tabellen nedan.

text: Avstånd mellan Tråd- Största maskstorlek burarnas diameter Botten, Väggar, Tak, Mellanvägg mellanväggar, bottennät, mm mm mm , mm mm mm

text: >25 1,8 38×25 38×25 38×25 25×25

text: < 25 1,8 38×25 38×25 38×25 12,5×25

text: 3 KAP. SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR CHINCHILLOR

text: Skötsel

text: Chinchillor ska hållas i par eller i grupp. Sjuka, skadade, utstötta eller mycket aggressiva djur får dock tillfälligt hållas ensamma.

text: Allmänna råd till 3 kap. 1 §

text: Grupper av ungdjur bör hållas kullvis från avvänjning och fram till könsmognad.

text: Ungarna får inte avvänjas förrän tidigast vid 8 veckors ålder. Om aggression uppstår eller om det finns veterinärmedicinska skäl får kullen delas tidigare. Sådan tidigare delning ska journalföras.

text: En chinchillas rörelsefrihet får inte begränsas genom att hindrande föremål såsom polygamkrage fästes vid djuret.

text: Chinchillor ska skyddas mot plötsligt och kraftigt ljud.

text: Utrymme, inredning och utrustning

text: Chinchillor får inte hållas på nätgolv. Utöver bolådan ska minst 25 % av golvytan vara hel.

text: Chinchillor ska ha tillgång till bolåda som är utformad så att den medger god hygien och är försedd med rent och torrt bomaterial. I bolådan ska det finnas utrymme så att alla djur samtidigt kan inta naturliga viloställningar utan att konkurrens eller aggressivitet uppstår. En avelshonas bolåda ska dessutom ge honan utrymme att föda fram och vårda sina ungar.

text: Chinchillor ska ha tillgång till minst två hyllor i olika höjd och av sådan storlek och konstruktion att samtliga djur samtidigt kan sitta där naturligt och stadigt.

text: Om djur hålls i våningssystem ska dessa vara utformade så att lägre belägna utrymmen inte kan förorenas.

text: Chinchillor ska, utöver bomaterial, ha tillgång till lådor, rör eller liknande föremål som stimulerar djuren till lek, utforskning och fysisk aktivitet. De ska dessutom ha tillgång till gnagmaterial. Föremålen ska bytas tillräckligt ofta för att ge möjlighet till varierad aktivitet.

text: Chinchillor ska, under minst en timme dagligen, ges tillgång till ren och finkornig sand för pälsvårdande sandbad. Sandbadet ska vara utformat så att sanden ligger kvar och så att chinchillan kommer i direktkontakt med sanden.

text: Allmänna råd till 3 kap. 10 §

text: Sandbadet bör vara avgränsat med tre väggar eller kanter.

text: Foder

text: Chinchillor ska ha fri tillgång till grovfoder.

text: Mått

text: Minsta invändiga utrymme i förvaringsutrymme för chinchilla anges i tabellen nedan.

text: Area Kortaste Höjd, Anmärkning Djurkategori m sidan, m m

text: Vuxet djur, högst två 0,5 0,5 1,0 stycken Hona med 0,5 0,5 1,0 ungar För varje tillkommande ungdjur Ungdjur 0,3 0,5 1,0 ska arean ökas med 0,16 m .

text: En bolåda ska vara minst 0,3 m lång, minst 0,25 m bred och minst 0,2 m hög. Detta avser bolådans invändiga mått.

text: 4 KAP. ÖVRIGA BESTÄMMELSER

text: Om det finns särskilda skäl får Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2019, då Statens Jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2012:14

text: ) om uppfödning och hållande av pälsdjur upphör att gälla. De allmänna råden ska gälla från samma tidpunkt.

text: CHRISTINA NORDIN

text: Helena Elofsson (Avdelningen för djurskydd och hälsa)


title: Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om hästhållning

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas vid all hästhållning. 2 § Hästar får hållas och skötas på annat sätt än vad som anges i dessa föreskrifter om veterinär eller godkänd hovslagare har ordinerat detta av veterinärmedicinska skäl.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter betyder: Avvänjning Den process då sto och föl skiljs åt och diperioden avslutas. Gruppbox Box där flera hästar hålls samtidigt. Häst Hästar och åsnor samt korsningar mellan dessa. Individuell uppstallning Hästar som hålls en och en, vanligen i spilta eller box. Kalla årstiden Del av året då dygnsmedeltemperaturen understiger + 5° C. Ligghall Stall med liggplats för lösgående hästar. Hästarna hålls inte instängda i ligghallen utan kan själva välja när de vill använda den. Spilta Plats där hästar binds och väggar begränsar hästens rörelsefrihet i sidled. Spilta för uppstallning Spilta där en häst kan bindas under längre perioder och hästen har möjlighet att ligga ned och sova. Stall Byggnad för hållande av djur. Ätspilta Spilta som hästen endast vistas i under korta perioder för att äta. I ätspiltor kan hästarna stängas in istället för att bindas.

text: Ytterligare bestämmelser om hästhållning

text: Grundläggande bestämmelser om hur djur ska hållas och skötas finns i

text: djurskyddslagen (2018:1192)

text: och

text: djurskyddsförordningen (2019:66)

text: . Bestämmelser om träning och tävling med hästar samt om dopning finns i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:26

text: ) om träning och tävling med djur.

text: Bestämmelser om transport av hästar finns i

text: rådets förordning (EG) nr 1/2005 av den 22 december 2004

text: om skydd av djur under transport och därmed sammanhängande förfaranden och om ändring av direktiven

text: och

text: och förordning

text: (EG) nr 1255/97

text: samt i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:7

text: ) om transport av levande djur. Bestämmelser om förprövning av häststallar finns i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:12

text: ) om förprövning. För hästar som hålls på cirkus gäller även Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:4

text: ) om cirkusdjur. För hästar som hålls för offentlig förevisning gäller även Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2019:29

text: ) om djurhållning i djurparker m.m.

text: 2 KAP. SKÖTSEL OCH HANTERING

text: Hästar ska normalt sett hållas så att de kan se, höra, känna lukten av och ha daglig fysisk kontakt med andra hästar i hage och/eller under den tid de står uppstallade i box eller spilta. Kravet på fysisk kontakt gäller inte för de hästar där möjlighet till fysisk kontakt med andra hästar, även i en box genom ett galler, medför stor risk att hästen skadar sig själv eller andra hästar. Hästar som före dessa föreskrifters ikraftträdande har hållits så att deras behov av social kontakt uppfyllts på annat sätt än enligt första stycket får även fortsättningsvis hållas så under förutsättning att hästarna inte mår uppenbart dåligt.

text: Hästar ska förflyttas lugnt och under förhållanden som inte innebär onödig stress och skaderisk för hästen. Passager, dörrar, gångar och vägar ska vara fria från föremål som hästar kan skada sig på och de ska vara konstruerade så att hästar kan passera utan fysisk kontakt med andra hästar.

text: Hästar ska hållas tillfredsställande rena.

text: Hästars hovar ska verkas vid behov och om så behövs även förses med hovbeslag.

text: Hästars känselhår får inte klippas av eller på annat sätt avlägsnas. Detta gäller inte om enskilda känselhår måste klippas eller avlägsnas för att undvika lidande för hästen. Med känselhår avses de speciella, hårda hårstrån på mule och runt ögonen som hästen använder för sin känsel.

text: Föl ska avvänjas på ett sätt som tar hänsyn till deras psykiska och fysiska hälsa. Under den period som föl avvänjs ska de hållas tillsammans med minst en annan häst.

text: Utrustning som används till en häst ska vara väl anpassad till hästen och användas på ett sådant sätt att den inte kan orsaka hästen lidande, skador eller sjukdom.

text: Hästar som hålls i spilta för uppstallning ska bindas med löpande grimskaft som möjliggör för hästarna att ligga på sidan med huvudet vilande mot underlaget.

text: Hästar får inte hållas uppstallade i spilta mer än sammanlagt 16 timmar per dygn. Första stycket gäller inte i följande fall:

text: 2 EUT L 3, 5.1.2005, s. 1 (Celex 32005R0001).

text: 1. Om det är nödvändigt för att skydda hästarna vid onormala väderleksförhållanden. 2. Om det är nödvändigt för att skydda hästarna från skador eller sjukdom vid onormala markförhållanden som inte kunnat förebyggas. 3. Om det är nödvändigt för att skydda hästarna mot allvarliga insektsangrepp. 4. Om det finns en omedelbar fara för rovdjursangrepp som rimligen inte kan undanröjas på annat sätt.

text: När hästar binds på annan plats än i spilta ska de hållas under kontinuerlig uppsikt.

text: Underlaget i spiltor eller på andra platser där hästar binds ska vara jämnt och halkfritt.

text: Hobbling är förbjudet. Med hobbling avses att begränsa hästens rörelsefrihet genom att binda ihop hästens ben, eller att på bete eller motsvarande 1. binda ihop flera hästar med varandra, 2. fästa en tyngd eller annat hindrande föremål, som inte kan betraktas som uppbindning, vid hästen, eller 3. binda ihop andra delar av hästen för att minska dess möjlighet att förflytta sig.

text: Hästar ska hållas så att de utan svårighet kan upprätthålla sin värmebalans.

text: Hästar ska ha tillgång till tillräckligt med dagsljus för att kunna upprätthålla en normal dygnsrytm och sina fysiologiska årstidsmässiga variationer.

text: Hästar ska hållas och skötas på ett sådant sätt att risken för att de ska utsättas för svåra insektsangrepp minimeras.

text: Tillsyn

text: Hästar ska ha tillsyn minst en gång dagligen. Nyfödda, sjuka eller skadade hästar och hästar som beter sig onormalt ska ses till oftare. Detsamma gäller för ston vid tiden kring fölningen.

text: Automatiska system och anordningar som vid driftstörningar riskerar att ha en negativ inverkan på djurskydd och djurhälsa ska kontrolleras dagligen. Det ska finnas en godtagbar plan för hur djurskyddet ska upprätthållas vid elavbrott eller andra störningar i automatiska system.

text: 3 KAP. BYGGNADER OCH FÖRVARING

text: Allmänna krav

text: Vid en anläggning där hästar hålls under den kalla årstiden ska alla hästar samtidigt kunna hållas i stall. Ligghall är en form av stall.

text: Stall ska kunna rengöras och desinficeras.

text: Inredning som hästar kan nå, inklusive väggar och boxdörrar, ska vara utformade så att hästar inte kan skadas och vid behov försedda med skydd. Inredning som hästar kan nå ska dessutom vara utformad så att skaderisken inte ökar om den utsätts för hästsparkar.

text: Lösa föremål som hästar kan skada sig på och ämnen som kan skada hästar ska förvaras oåtkomliga för hästar.

text: Ventilation och luftkvalitet

text: Samtliga hästar i stallet ska tillförsäkras kontinuerlig tillförsel av frisk luft.

text: I ett stall får hästar inte utsättas för luftföroreningar i en nivå som kan påverka deras hälsa negativt. I ett stall får hästar dock endast tillfälligtvis utsättas för luftföroreningar som överstiger följande värden: ammoniak: 10 ppm, koldioxid: 3 000 ppm, svavelväte: 0,5 ppm, organiskt damm: 10 mg/m³.

text: I värmeisolerade stallar får den relativa luftfuktigheten under vintern inte annat än undantagsvis överstiga 80 procent såvida inte stalltemperaturen understiger 10° C. I sådana fall får den numeriska summan av stalltemperaturen och den relativa fuktigheten inte överstiga 90. I oisolerade stallar får den relativa fuktigheten inte annat än undantagsvis överstiga uteluftens relativa fuktighet med mer än 10 procentenheter. Med vinter avses meteorologisk vinter.

text: Ljus och buller

text: Stall får vara försedda med andra ljusinsläpp för dagsljus än fönster.

text: Stall ska vara försedda med fast monterad belysning som inte förorsakar hästarna obehag och som medger att tillsyn kan utövas utan svårigheter. Kravet på fast monterad belysning gäller inte för ligghallar under förutsättning att tillräcklig belysning som möjliggör tillsyn är ordnat på annat sätt.

text: Buller i stall får inte ha en sådan nivå och frekvens att det påverkar hästarnas hälsa negativt. I stall får hästar endast tillfälligtvis utsättas för mekaniskt buller överstigande 65 dBA.

text: Brandskydd

text: När hästar hålls i stall ska brand förebyggas och det ska finnas godtagbara förutsättningar att rädda dem i händelse av brand.

text: Allmänna råd till 11 §

text: Lantbrukets brandskyddskommittés rekommendationer bör följas vid nybyggnad

text: och större om- och tillbyggnad av häststall.

text: Liggytor

text: Liggytor ska vara torra, rena och ha en god liggkomfort. Liggytor ska också vara jämna och halksäkra. Strömedel ska ha god hygienisk kvalitet.

text: Särskilda krav vid fölning och utrymme för behandling m.m.

text: Om fölning sker på annan plats än i fölningsbox ska stoet ha möjlighet att gå undan från andra hästar.

text: Hästar som normalt inte hålls i egen box ska, vid behov av särskild vård, ha tillgång till box eller annat utrymme där hästen kan hållas lösgående i eget utrymme.

text: Krav på utrymme

text: De mått som anges i dessa föreskrifter är minsta mått och centrummått för normal inredning om inte annat anges.

text: Avvikelse från föreskrivna mått kan godtas i befintliga stall under förutsättning att 1. djurmiljön i stallet som helhet är mycket god, 2. konsekvenserna av måttavvikelsen bedöms endast ha ringa påverkan på hästen gällande den funktion som måttbestämmelsen syftar till, 3. måttavvikelsen inte innebär någon ökad risk för skador, stress eller ohälsa hos hästen, samt 4. måttavvikelsen inte innebär att tillsynen och skötseln av hästen försvåras. Första stycket gäller även vid förprövningspliktig ombyggnad om länsstyrelsen bedömer att kriterierna i punkterna 1–4 uppfylls.

text: Takhöjden i det utrymme där hästar hålls eller tillfälligt binds ska vara minst 1,5 x mankhöjden. Takhöjden mäts från den nivå som hästen står på till takkonstruktionens eller annan byggnadsdetaljs lägsta nivå. För takkonstruktioner eller andra byggnadsdetaljer som är placerade rakt ovanför box- eller spiltvägg gäller inte kravet på takhöjd. Takhöjden får inte vara så låg att den riskerar att försvåra skötseln av hästen eller stallet.

text: När hästar hålls i box ska boxen minst uppfylla måttkraven i tabell 1. Om boxen inte är rektangulär eller kvadratisk ska boxen vara utformad så att en kvadrat, där sidan motsvarar kortaste sidan i tabellen, kan placeras i boxen. Boxens utformning får inte heller hindra hästen från att vända sig, lägga sig ned, ligga ner och resa sig naturligt.

text: Tabell 1. Minsta utrymme för hästar vid uppstallning i box.

text: Individuell uppstallning Fölningsbox och box för uppstallning av sto med föl upp till sex månader

text: 2 2

text: Mankhöjd Area (m ) Kortaste Area (m ) Kortaste sida (m) sida (m) (m)

text: < 0,85 3,0 1,50 3,5 1,60 0,86 – 1,07 4,0 1,60 4,5 1,90 1,08 – 1,30 5,0 1,90 6,5 2,30 1,31 – 1,40 6,0 2,10 7,5 2,50 1,41 – 1,48 7,0 2,20 8,5 2,60 1,49 – 1,60 8,0 2,35 10,0 2,80 1,61 – 1,70 9,0 2,50 11,0 3,00 1,71 - 1,80 10,0 2,70 13,0 3,20 1,81 – 1,90 11,0 2,80 14,0 3,40 >1,90 13,0 3,00 16,0 3,70

text: Vid inhysning av hästar i permanenta eller tillfälliga stallar under maximalt fem dygn får arean minskas till 85 % av måtten i tabellen. Om syftet är att en häst ska stanna på platsen mer än fem dygn ska utrymmeskraven vara uppfyllda från första dagen.

text: När vuxna hästar hålls i gruppbox ska den tillgängliga arean per häst motsvara arean enligt tabell 1 i 18 §. För unghästar 12–24 månader krävs en area på minst 75 % av arean för förväntad vuxenstorlek och för unghästar under 12 månader, en area på minst 50 % av arean för förväntad vuxenstorlek.

text: Ligghallar ska vara utformade och placerade så att 1. samtliga hästar i en grupp samtidigt kan ha tillgång till utrymmet, 2. hästarna inte undviker att använda ligghallen, samt 3. hästarna får skydd mot väder och vind samt en torr och ren liggplats. När hästar hålls i ligghall utan utfodring i ligghallen får den tillgängliga torra liggytan minskas till 80 % av arean i gruppbox. Om hästarna utfodras lösgående inne i ligghallen ska den torra tillgängliga liggytan motsvara utrymmeskravet för gruppbox.

text: Hästar får inte hållas i spiltor för uppstallning som har byggts efter 1 mars 2019. Spiltor som har använts före detta datum får fortsätta att användas.

text: Minsta utrymme i spilta för uppstallning och i ätspilta anges i tabell 2. Måtten får inte överskridas så mycket att det innebär en ökad risk för att hästen kan skada sig vid uppbindning.

text: Tabell 2. Minsta utrymme för hästar i spilta för uppstallning och ätspilta.

text: Uppstallning Ätspilta

text: Mankhöjd Längd Bredd Skiljeväggens Längd Bredd (m) (m) (m) höjd (m), (m) (m)

text: exkl. ev.

text: galler

text: < 0,85 1,50 1,00 0,80 1,40 0,50 0,86 – 1,07 1,80 1,15 0,95 1,75 0,50 1,08 – 1,30 2,15 1,40 1,15 2,10 0,55 1,31 – 1,40 2,35 1,50 1,25 2,30 0,60 1,41 – 1,48 2,45 1,60 1,30 2,40 0,65 1,49 – 1,60 2,65 1,75 1,40 2,60 0,70 1,61 – 1,70 2,85 1,85 1,50 2,75 0,75 >1,70 3,00 2,00 1,60 2,90 0,80

text: Förvaring av häst i transportfordon

text: Hästar får, i samband med aktiviteter som de transporteras till, vid behov förvaras i transportfordonet. Detta gäller endast hästar som inte oroas av denna typ av förvaring och om förhållandena i transportfordonet är goda. Hästar ska vid dessa tillfällen ses till minst en gång per timme. Vid de tillfällen som avses i första stycket får hästar förvaras i transportfordonet nattetid om samtliga villkor för uppstallning i box kan tillgodoses. Hästarna behöver då inte ses till varje timme.

text: 4 KAP. FODER OCH VATTEN

text: Hästar ska utfodras med en grovfoderbaserad foderstat som 1. medger tillräcklig sysselsättning för att förebygga stereotypier, 2. ger förutsättningar för att förebygga störningar i mag-och tarmsystemet, 3. över tid motsvarar hästens energi- och näringsbehov, och 4. resulterar i ett hälsosamt hull.

text: Hästar som inte har fri tillgång till dricksvatten ska få dricka sig otörstiga minst två gånger dagligen jämnt fördelat över dygnet. Flödet i automatiska system ska vara tillräckligt för att inte begränsa hästarnas vattenintag.

text: Hästar ska ha möjlighet att inta foder och vatten utan onödig risk för stress eller skador.

text: 5 KAP. RASTNING OCH UTEVISTELSE

text: Hästar ska normalt sett dagligen ges möjlighet att röra sig fritt i sina naturliga gångarter utomhus. För föl och unghästar upp till 12 månaders ålder ska denna rastning ske tillsammans med minst en annan häst. Vid anläggningar som var i drift när dessa föreskrifter trädde ikraft får sådan rastning ske inomhus, i ridhus eller motsvarande, om det saknas möjlighet att anordna rastningen utomhus.

text: Betesmarker, rasthagar och drivningsvägar ska vara fria från föremål och områden med uppenbar risk att skada hästarna. De ska också vara tillräckligt dränerade eller naturligt ha motsvarande egenskaper.

text: Stängsel ska vara väl uppsatt och underhållet samt i övrigt utformat och anordnat på ett sådant sätt att hästar som hålls inom stängslet eller drivs mellan stängsel inte skadas. Stängsel som innehåller taggtråd får inte användas.

text: Hästar som går ute, eller har möjlighet att gå ut, på betesmark eller i rasthage mer än 16 timmar per dygn under den kalla årstiden ska under den kalla årstiden ha tillgång till ligghall.

text: 6 KAP. ÖVRIGA BESTÄMMELSER

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i denna författning under förutsättning att det inte strider mot någon bindande EU-rättsakt,

text: djurskyddslagen (2018:1192)

text: eller

text: djurskyddsförordningen (2019:66)

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2019, då Jordbruksverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2018:49

text: ) om hästhållning upphör att gälla. De allmänna råden ska gälla från och med samma tidpunkt.

text: CHRISTINA NORDIN


title: Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om nötkreaturshållning inom lantbruket m.m.

text: Grundläggande bestämmelser om hur djur ska hållas och skötas finns i

text: djurskyddslagen (2018:1192)

text: och

text: djurskyddsförordningen (2019:66)

text: Dessa föreskrifter och allmänna råd innehåller bestämmelser om hållande och skötsel av nötkreatur av arten bos taurus inom lantbruket m.m.

text: Djur får hållas och skötas på annat sätt än vad som anges i dessa föreskrifter om en veterinär av veterinärmedicinska skäl har ordinerat detta.

text: djurskyddslagen (2018:1192)

text: eller

text: djurskyddsförordningen (2019:66)

text: . Första stycket gäller inte sådana bestämmelser där djurhållning får ske på annat sätt i enlighet med ett kontrollprogram som är i drift. Från sådana bestämmelser kan Jordbruksverket endast medge undantag om det är nödvändigt som en följd av oförutsedda extraordinära omständigheter.

text: De mått som anges i denna författning är minsta mått och centrummått för normal inredning om inte annat anges. Avvikelse från föreskrivna mått kan dock godtas i befintliga stallar under förutsättning att följande kriterier uppfylls: 1. djurmiljön i stallet som helhet är mycket god, 2. konsekvenserna av måttavvikelsen bedöms endast ha ringa påverkan på djuret avseende den funktion som måttföreskriften syftar till, 3. måttavvikelsen innebär inte någon ökad risk för skador, stress eller ohälsa hos djuren, samt 4. måttavvikelsen innebär inte att tillsynen och skötseln av djuren försvåras. Detsamma gäller vid förprövningspliktig ombyggnad om länsstyrelsen vid prövningen bedömer att kriterierna i punkterna 1 – 4 ovan uppfylls i stallet efter åtgärden och att planlösningen i stallet är god.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter betyder:

text: Allmänna råd Definieras i

text: 1 § författningssamlingsförordningen (1976:725)

text: som sådana generella rekommendationer om tillämpningen av en författning som anger hur någon kan eller bör handla i ett visst hänseende.

text: Amko Ko som ger di till kalvar som inte är hennes egen avkomma.

text: Bete Mark med växter som kan betas av djuren och som finns i sådan mängd och kvalitet att det är möjligt för djuren att med ett naturligt betesbeteende kunna beta samtidigt.

text: dBA Enhet för mätning av bl.a. ljudnivå (ljudtrycksnivå). "A" anger att det ingående ljudet vägts över det standardiserade A-filtret före nivåangivelsen. dBskalan är logaritmisk. En ökning eller minskning av ljudnivån med 10 dBA uppfattas av det mänskliga örat som en fördubbling respektive halvering av ljudet.

text: Diko Ko som ger di till egen kalv eller egna kalvar.

text: Djurhållare Fysiska eller juridiska personer som enligt avtal eller lag ansvarar för eller handhar djur, oavsett om detta sker stadigvarande eller tillfälligt.

text: Dränerande golv Ett samlingsbegrepp för genomsläppliga golv. Gödseldränerande golv är golv som är konstruerade för att släppa igenom träck, urin och i viss mån strömedel till ett underliggande utrymme. Urindränerande golv är golv som är konstruerade för att enbart släppa igenom urin och annan vätska.

text: Foderliggbås Bås som är både utfodringsplats och liggplats för lösgående djur.

text: Fångbås Bås där nötkreatur står uppstallade på båsplatsen med fångbåge eller fånggrind. Båsplatsen är djurens utfodrings- och liggplats. Systemet innebär att djuren kan släppas lösa; mjölkkorna framför allt i samband med mjölkningen.

text: Förvaringsutrymme En bur eller annan behållare, ett rum, en inhägnad eller ett annat avgränsat utrymme, där djur hålls.

text: Gödseldränerande golv Se dränerande golv.

text: Hydda Flyttbart mindre stall som placeras utomhus med liggplatser för kalvar.

text: Hårdgjord yta Ytan anses vara hårdgjord om den består av betong, asfalt eller annat likvärdigt material.

text: Kalv Ett nötkreatur som är högst 6 månader gammalt.

text: Kalvgömma Ett avskilt utrymme som bara kalvarna har tillträde till i lösdriftsstallar för am- eller dikor. Kalvgömman byggs vanligen upp i samband med kalvningen med flyttbara boxväggar eller dyl.

text: Kalvningsbox En box som enbart är avsedd att användas för kor eller kvigor när de ska kalva och fram till några dagar efter kalvningen. En kalvningsbox kan vara utformad som en ensambox avsedd för en ko eller kviga eller som en gruppbox avsedd för flera kor eller kvigor. En kalvningsbox kan vara byggd som permanent box eller byggas upp med flyttbara boxväggar eller dyl. inför kalvning.

text: Kontinuerlig uppfödning Hållande av, i normalfallet, djur av olika åldrar i stall eller stallavdelning. Insättning av nya djur sker efterhand.

text: Kontrollprogram Ett program som tagits fram i syfte att säkra en god djuromsorg och som är godkänt av Jordbruksverket, samt är knutet till en bestämmelse i denna författning.

text: Kortbås Bås för bundna nötkreatur där djuren ständigt kan hålla huvudet in över foderbordet.

text: Liggarea Avser boxareor som är godkända som liggytor. Anordningar för utfodring som inkräktar på liggarean inräknas inte i denna.

text: Liggbås Bås som endast är liggplats för lösgående djur.

text: Ligghall Stall med liggplatser för lösgående djur. Djuren hålls inte instängda i stallet utan kan själv välja när de vill använda det.

text: Långbås Bås för bundna nötkreatur där djuren i regel bara tillåts att nå in över foderbordet i samband med att de äter och i övrigt är utestängda från foderbordet.

text: Mellanbås Bås för bundna nötkreatur. Mellanbåset är en kombination av kort- och långbås. Foderbordsgrinden är i regel rörlig.

text: Mottagningsstall Ett stall eller stallavdelning avsedd för mottagning och inhysning av kalvar som kommer från annan djurbesättning i syfte att minska smittspridning till de djur som redan finns på anläggningen.

text: Omgångsuppfödning Hållande av djurgrupp/flock med individer av likartad ålder i eget stall eller egen stallavdelning. Insättning av ny djurgrupp sker inom en begränsad tidsperiod och inte förrän stallet eller stallavdelningen tömts helt.

text: Ppm Koncentration av ett visst ämne mätt i miljondelar (parts per million).

text: Spalt Mellanrummet mellan stavarna i ett spaltgolv.

text: Spaltgolv Spaltgolv är en typ av dränerande golv som består av stavar av t.ex. betong, trä, metall eller plast vilka läggs med visst avstånd från varandra.

text: Stall Byggnad för hållande av djur.

text: Stallavdelning Del av ett stall som är avskilt från andra delar av stallet, normalt med täta väggar.

text: Ströbädd En bädd av strö som gödslas ut med ett intervall från någon eller några veckor upp till ett år. En ströbädd hålls torr genom att nytt strömedel tillförs ovanpå det gamla. En ströbädd som "brinner", dvs. utvecklar värme under en biologisk nedbrytningsprocess, kallas vanligen djupströbädd.

text: Termisk komfort Djuren har termisk komfort inom den s.k. termoneutrala zonen. I denna zon kan djuren utan svårigheter upprätthålla sin värmebalans. Den termoneutrala zonen begränsas nedåt av den nedre kritiska temperaturen och uppåt av den övre kritiska temperaturen. När omgivningen har en temperatur under den undre kritiska temperaturen måste djuren öka sin ämnesomsättning och äta mer foder för att behålla sin kroppstemperatur. Vid temperaturer över den övre kritiska temperaturen kommer djurens kropps-

text: temperatur att stiga på grund av att de av fysikaliska skäl inte kan bli av med sin överskottsvärme. De kritiska temperaturgränserna påverkas av en mängd faktorer såsom djurets vikt, djurets hälsa, utfodringsintensitet, lufthastighet, luftfuktighet, liggytor, strö, antal djur i gruppen samt djurens möjlighet till rörelse.

text: Totalarea Begreppet avser areor där djuren kan röra sig utan hinder, som regel liggarea och gödslingsarea. Anordningar för utfodring som inkräktar på totalarean inräknas inte i denna såvida inte annat framgår av denna författning.

text: Ungdjur Nötkreatur som är högst 24 månader gamla, dock ej kalvar och dräktiga kvigor som har mindre än två månader kvar till förlossning.

text: Urindränerande golv Se dränerande golv.

text: Utegångsdjur Djur som går ute eller har möjlighet att gå ut på betesmark eller i rasthage halva dygnet eller mer under den kalla årstiden då betestillväxt inte sker.

text: Ätbås Bås som endast är ätplats för lösgående djur.

text: Övertemperatur Skillnaden mellan förväntad och rådande, högre stalltemperatur.

text: 2 KAP. TILLSYN OCH SKÖTSEL

text: Tillsyn

text: Djurägaren och djurhållaren har ansvaret för djurens välbefinnande.

text: Personer som handhar djur ska ha tillräckliga kunskaper och färdigheter samt vara tillräckligt många för att dessa föreskrifter ska kunna följas.

text: Djur ska normalt ses till minst en gång dagligen. Nyfödda, sjuka eller skadade djur samt djur som beter sig onormalt ska ses till oftare. Detsamma gäller för högdräktiga djur, särskilt vid tiden kring förlossningen.

text: Djur ska hållas på ett sådant sätt att tillsynen över dem kan ske utan svårigheter.

text: Kalvar som hålls inomhus ska ses till minst två gånger om dagen.

text: Djurens klövar ska inspekteras regelbundet och verkas vid behov.

text: Automatiska system och anordningar som inverkar på djurskydd och djurhälsa ska kontrolleras dagligen.

text: Skötsel

text: Allmänna råd till

text: 2 kap.

text: 2 §§

text: djurskyddslagen

text: Kor bör alltid ges tillfälle att slicka sina nyfödda kalvar. Kalvar bör tidigast flyttas till en annan djurbesättning då de uppnått en månads ålder och en för rasen och åldern normal vikt. De bör vidare förberedas inför flyttningen genom att foderstaten ett par veckor dessförinnan anpassas till mjölkersättning, kraftfoder och hö. Avvanda kalvar som ska flyttas till annan djurbesättning bör ha varit avvanda minst två veckor innan de flyttas. Nötkreatur bör vara avhornade. Unga djur bör vänjas vid det djurhållningssystem de ska hållas i som vuxna.

text: Djur ska hållas tillfredsställande rena.

text: I nybyggda stallar som tas i bruk efter den 30 juni 2010 ska nötkreatur hållas i lösdrift. Första stycket gäller dock inte sådana nybyggda stallar för uppbundna nötkreatur där ansökan om förprövning kommit in till länsstyrelsen före den 1 april 2007.

text: Handjur som är mer än sex månader gamla ska hållas i lösdrift efter den 1 augusti 2017.

text: Kalvar får inte hållas bundna.

text: Ett nötkreaturs rörelsefrihet får inte begränsas genom att en tyngd eller annat hindrande föremål fästs vid djuret eller att djuret binds samman med ett annat djur. Rörelsefriheten får inte heller begränsas genom att olika delar av djurets kropp binds samman såvida det inte sker i behandlingssyfte där djuret annars riskerar att skadas eller på annat sätt riskerar att utsättas för lidande. Om olika delar av djurets kropp binds samman får det inte vara utfört på ett sätt som är plågsamt för djuret och inte heller begränsa djurets rörelsefrihet mer än vad som är nödvändigt för behandlingen.

text: Kalvar som är äldre än åtta veckor ska hållas i par eller grupp tillsammans med andra kalvar eller andra nötkreatur. Första stycket gäller inte kalvar i anläggningar med färre än sex kalvar där det inte är möjligt att gruppera kalvarna på ett från djurskydds- eller djurhälsosynpunkt lämpligt sätt. Kalvarna ska i så fall hållas på ett sätt som innebär att de kan ha ögonkontakt och beröra varandra eller andra nötkreatur. Första stycket gäller inte heller för enstaka kalvar under en kortare period om det är nödvändigt från djurskydds- eller djurhälsosynpunkt.

text: Andra nötkreatur än sådana som avses i 13 § ska hållas på ett sätt som innebär att de kan ha ögonkontakt och beröra varandra. Första stycket gäller inte: 1. Kalvar i anläggningar med färre än sex kalvar där det från djurskydds- eller djurhälsosynpunkt inte är lämpligt att låta kalvarna komma i beröring med andra

text: 2 Bestämmelser om förprövning finns i

text: 6 kap.

text: 4 §§

text: djurskyddsförordningen (2019:66)

text: samt i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:12

text: ) om förprövning.

text: kalvar eller andra nötkreatur. Kalvarna ska i så fall hållas i samma utrymme som andra kalvar eller andra nötkreatur på ett sätt så att kalvarna kan se dessa. 2. Enstaka djur under en kortare period om det är nödvändigt från djurskydds- eller djurhälsosynpunkt. 3. Nötkreatur som före den 2 november 2014 hölls på en produktionsplats med enbart ett nötkreatur och under förutsättning att djuret därefter inte har lämnat produktionsplatsen.

text: Kvigor och kor får inte betäckas med tjur, semineras eller vara mottagare av embryo om förlossningssvårigheter kan förväntas. Kvigor ska innan första brunstperioden startar och fram till dess att de uppnått en ålder av 13 månader hållas på ett sådant sätt att risken för betäckning minimeras.

text: Allmänna råd till 2 kap. 15 §

text: Kvigor bör senast från det att de uppnått en ålder av fem månader hållas på ett sådant sätt att risken för betäckning minimeras.

text: Kor och kvigor ska kalva lösgående när tidpunkten för kalvning kan förutses, dock får uppbindning ske om förlossningssvårigheter uppstår. I besättningar med bundna kor eller kvigor får en ko eller kviga kalva uppbunden om kalvningsboxen är upptagen för kalvning.

text: Gödselrännan bakom bunden ko eller kviga ska vara övertäckt i samband med kalvningen.

text: Vid kalvning får mekaniska hjälpmedel endast användas efter godkännande av veterinär i varje enskilt fall.

text: Vid drivning ska djuren hanteras lugnt. Djuren ska ha tillräckligt med utrymme för att kunna förflytta sig och ska tydligt kunna uppfatta drivvägen.

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 19 §

text: och

text: 2 kap. 7 §

text: djurskyddslagen

text: Djurstallar bör utformas så att flyttning, transport och utlastning av djuren underlättas. Drivgångar bör ha släta ytor utan skarpa hörn. Speciella utlastningsrum eller boxar bör inrättas vid behov. Lastrampers lutning bör vara så liten som möjligt. Drivning av djur bör inte ske genom koppling till fordon.

text: Elektriska pådrivare får endast användas av veterinär och då endast när denne anser det nödvändigt av veterinärmedicinska skäl.

text: Föremål och ämnen som kan skada djuren ska förvaras så att de är oåtkomliga för dessa.

text: 3 KAP. UTFODRING OCH VATTENTILLDELNING

text: Foder och dricksvatten

text: Djur ska dagligen ges foder av lämplig struktur. Fodergivan ska garantera en tillräcklig, allsidig och välbalanserad näringstillförsel.

text: Kalvar ska utfodras minst två gånger om dagen. 3 § Kalvar ska senast från och med två veckors ålder ha fri tillgång till grovfoder. 4 § Nyfödda kalvar ska få råmjölk snarast möjligt, dock senast sex timmar efter födseln. 5 § Djur ska få dricksvatten minst två gånger per dygn. Vid mycket varm väderlek samt vid sjukdom ska kalvar dock ha ständig tillgång till dricksvatten.

text: Anordningar, installationer och utrymme

text: Utfodrings- och dricksvattensystem ska vara utformade, dimensionerade och placerade så att djuren lugnt och naturligt kan inta sitt foder och vatten. Utmatningsöppningen på datafodervagnar får ha elektriska avvisare. Avvisarna ska vara så konstruerade att djuren enbart kommer i kontakt med dem vid försök att påverka öppningen och så att de inte skadar djuren. 7 § Vid datorstyrd individuell utfodring ska antalet djur per kraftfoderstation anpassas till gruppens avkastningsnivå och utfodringsmodell. Då hela kraftfodergivan ges i kraftfoderstationer får antalet kor per station inte överstiga 20 i högmjölkargrupper, 25 i blandgrupper och 35 i sinkogrupper. 8 § Minsta utrymme vid utfodring av lösgående djur framgår av tabell 1.

text: Tabell 1 Utrymme vid rakt Minsta fria öppning Ätbås foderbord till ätplats, Högsta vikt, Ätplats, m Längd, Bredd, kg m m m

text: Kalvar 90 0,30 0,14 Kalvar 150 0,40 0,14 Ungdjur 250 0,45 0,15 Ungdjur 400 0,50 0,15 Ungdjur 600 0,60 0,17 Ungdjur > 600 0,65 0,20 Vuxna djur 500 0,60 0,17 Vuxna djur 650 0,70 0,20 1,60 0,80 Vuxna djur > 650 0,75 0,22 1,65 0,80 1) Vid fri tilldelning av allt foder får antalet ätplatser minskas till en ätplats per tre djur. 9 § Foderbordsytans eller rännbottens höjd över båspall, klövpall eller gödselgång ska vara minst 0,10 m.

text: Foderbordets kant mot båspallen får i kortbås, foderliggbås och fångbås inte vara högre än 0,2 m över båspallytan.

text: Antalet drickplatser per djur med automatisk vattenförsörjning ska vara minst: - 1 drickplats per 10 mjölkande kor som hålls för mjölkproduktion, - 1 drickplats per 25 övriga nötkreatur.

text: 4 KAP. STALLMILJÖ

text: Renhållning och strö

text: Stallutrymmen ska rengöras och utgödslas minst en gång dagligen om inte systemet för djurhållning är uppbyggt för andra rutiner som ger god hygien. Vid kontinuerlig uppfödning ska stall eller stallavdelning rengöras noggrant minst en gång årligen. Vid omgångsuppfödning ska stall eller stallavdelning rengöras noggrant före varje insättning av en ny omgång djur.

text: Liggytor ska hållas rena och torra samt vara anpassade efter djurslag och stallklimat (termisk komfort).

text: Allmänna råd till 4 kap. 2 §

text: För nötkreatur som är äldre än en månad bör liggplatsen vara försedd med strö. Under den kalla årstiden bör liggytorna i stallar med utomhusliknande klimat vara försedda med en bädd av halm eller annat skyddande material som är

text: lämpligt för djuren.

text: Strömedel ska vara av lämplig typ och ha god hygienisk kvalitet.

text: Stallklimat och luftkvalitet

text: I stall ska djuren ha ett klimat som är anpassat till djurslaget och djurhållningsformen (termisk komfort).

text: I värmeisolerade stallar får den relativa luftfuktigheten under vintern endast undantagsvis överstiga 80 procent, såvida inte stalltemperaturen understiger 10°C. I sådana fall får den numeriska summan av stalltemperaturen och den relativa luftfuktigheten inte överstiga 90. I oisolerade stallar får den relativa fuktigheten inte annat än undantagsvis överstiga uteluftens relativa fuktighet med mer än 10 procentenheter.

text: I ett stall får djur endast tillfälligtvis utsättas för luftföroreningar som överstiger följande värden: - ammoniak: 10 ppm, - koldioxid: 3 000 ppm, - svavelväte: 0,5 ppm, - organiskt damm: 10 mg/m³.

text: Utgödslingssystem ska vara utformade så att djur i en stallavdelning inte kommer i direktkontakt med gödsel från annan avdelning.

text: Luft får inte tas in i en stallavdelning via ett utgödslings- eller urindräneringssystem eller via utrymmen som kan innehålla luftföroreningar eller smittämnen som kan påverka djurens hälsa negativt. Öppningar mellan stallavdelningar ska kunna stängas och vara stängda när de inte används.

text: I mekaniskt ventilerade stallar ska det finnas nödventilation.

text: Mekaniskt ventilerade stallavdelningar med kalvar ska vara utrustade med larmanordning som varnar för: 1. övertemperatur, 2. strömavbrott och 3. fel på larmanordningen. Larmanordningen ska vara utformad så att larmet uppmärksammas på ett betryggande sätt. Utrustningen ska kontrolleras regelbundet och före varje insättning av en ny omgång djur. I stallavdelningar där kalvar hålls tillsammans med kor behöver dock larmanordningen enbart larma för övertemperatur. Första och fjärde stycket gäller inte om nödventilationen fungerar automatiskt vid övertemperatur i avdelningar där kalvar hålls tillsammans med kor, under förutsättning att nödventilationen har en kapacitet som säkerställer djurens hälsa och välbefinnande.

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 1 § djurskyddslagen

text: Även stallar med mekanisk ventilation utan krav på larm bör vara utrustade med en larmanordning som varnar för övertemperaturer, strömavbrott och fel på larmanordningen om ett ventilationsbortfall bedöms kunna medföra lidande för djuren.

text: Dagsljusinsläpp och belysning

text: Djurstallar får vara försedda med andra ljusinsläpp för dagsljus än fönster.

text: Fönster som djuren kan nå ska vara försedda med lämpliga skydd eller vara utförda så att det inte föreligger någon skaderisk.

text: Djuren ska ha tillgång till dagsljus och belysning som stödjer deras dygnsrytm och beteendebehov.

text: Under den mörka tiden på dygnet ska minst dämpad belysning vara tänd i stallar för mjölkkor.

text: Stallar ska vara försedda med fast monterad belysning som inte förorsakar djuren obehag och som medger att tillsyn kan utövas utan svårigheter. Kravet på fast monterad belysning gäller inte för ligghallar och hyddor under förutsättning att tillräcklig belysning som möjliggör tillsyn är ordnad på annat sätt.

text: Buller

text: Buller i stallar får inte ha en sådan nivå och frekvens att det påverkar djurens hälsa menligt.

text: I stallar får djur endast tillfälligtvis utsättas för mekaniskt buller överstigande 65 dBA.

text: 5 KAP. UTRYMMEN OCH UTRUSTNING

text: Utrymmen

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 1 § djurskyddslagen

text: I besättningar där kalvar som är yngre än 2 veckor hålls i ensambox, bör mellanväggarna i boxen vara täta från boxgolvet och upp till en höjd av 0,8 meter.

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 2 § djurskyddslagen

text: I lösdriftsstallar för mjölkkor bör det finnas klövbad.

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 6 § djurskyddslagen

text: I ett stall för bundna nötkreatur bör det finnas en båsavskiljare mellan minst vartannat djur.

text: Djur som behöver särskild vård ska kunna tas omhand lösgående i ett närbeläget utrymme och ska där vid behov kunna hysas individuellt. Utrymmet ska ha ett klimat som djuren är vana vid. För utegångsdjur och för djur som under den kalla årstiden hålls i stallar med utomhusliknande klimat ska det även finnas behandlingsplatser som kan värmas upp eller på annat sätt vara anpassade så att djurens behov av termisk komfort tillgodoses. För mjölkkor ska sådant utrymme som avses i första stycket vara utformat och anpassat så att mjölkning kan ske i utrymmet.

text: Allmänna råd till 5 kap. 1 §

text: För lösgående nötkreatur utom utegångsdjur bör det utrymme som avses i föreskriften kunna hysa minst vart 25:e djur. För bundna nötkreatur och utegångsdjur bör det utrymme som avses i föreskriften kunna hysa minst vart 50:e djur. För utegångsdjur eller djur som hålls på bete bör ett sådant utrymme som avses i föreskriften vara placerat eller kunna iordningställas så att det är tillgängligt inom en halvtimma för det djur som behöver tas om hand i utrymmet. Ett behandlingsutrymme som ska kunna värmas upp bör utformas så att uppvärmning till minst 10°C kan ske inom en timma.

text: I besättningar med kor eller kvigor som ska kalva ska det inför kalvning finnas kalvningsboxar.

text: Allmänna råd till 5 kap. 2 §

text: Det bör finnas minst en plats i kalvningsbox per påbörjat antal kor i besättningen enligt följande: 1. 45 kor vid jämn kalvningsfördelning över hela året, 2. 35 kor vid jämn kalvningsfördelning över 9 månader, 3. 25 kor vid jämn kalvningsfördelning över 6 månader, 4. 15 kor vid jämn kalvningsfördelning över 4 månader, 5. 10 kor vid jämn kalvningsfördelning över 2 månader.

text: För besättningar där kalvning sker koncentrerat sommartid och är planerad att ske på betesmarken, bör det finnas minst en plats i kalvningsbox per påbörjat 50-tal djur som ska kalva under den perioden.

text: Kalvningsboxar och andra stallutrymmen som används som kalvningsplats ska vara utformade och användas på ett sådant sätt att de kan rengöras regelbundet utan svårigheter samt vid behov kunna desinficeras. Ytterligare bestämmelser om rengöring finns i 4 kap. 1 och 2 §§.

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 1 § djurskyddslagen

text: En kalvningsbox som är avsedd för en ko eller en kviga bör rengöras noggrant samt förses med nytt strö mellan varje kalvning. Kalvning i gruppbox bör ske omgångsvis. Djurgruppen bör inte vara större än att beräknade förlossningar inträffar inom loppet av tio dagar. Kalvningsplatsen bör i detta fall rengöras noggrant samt förses med nytt strö mellan varje djuromgång.

text: Minsta utrymme i kalvningsbox: 1. ensambox – 9 m2, kortaste sidan 3 m, 2. ensambox på båspall för uppbundna djur – 8 m2, kortaste sidan föreskrivna minsta båsbredden multiplicerad med 2, 3. gruppbox – 8 m2/ko, kortaste sidan 3 m i boxar för högst 3 kor, 4. gruppbox – 8 m2/ko, kortaste sidan 5 m i boxar för mer än 3 kor.

text: I lösdriftsstallar för amkor eller dikor ska det för kalvar upp till tre månaders ålder finnas kalvgömma med en minsta liggarea på 0,9 m2 per kalv. Första stycket gäller inte för ligghallar när djuren hålls på bete i enlighet med

text: 2 kap.

text: 4 §§

text: djurskyddsförordningen (2019:66)

text: När fler än 50 kalvar som är yngre än 4 månader årligen tas emot från mer än 1 besättning ska kalvarna tas emot och hållas i mottagningsstall med plats för högst 100 kalvar. Om djuren hålls kvar i mottagningsstallet under hela uppfödningen fram till slakt får antalet djurplatser dock uppgå till högst 150 under förutsättning att omgångsuppfödning tillämpas. Om antalet besättningar enligt första stycket är mer än 5 ska omgångsuppfödning ske i mottagningsstallet. Insättning av djurgruppen ska då göras inom en tidsperiod på 3 veckor.

text: En uppfödningsavdelning som årligen tar emot högst 50 kalvar som är yngre än 4 månader från mer än 1 besättning, utan att kalvarna först tagits emot i mottagningsstall, får bestå av högst 100 djurplatser.

text: Ett mottagningsstall ska vara utformat så att djuren kan tas till och från stallavdelningen utan att behöva passera via en annan stallavdelning.

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 1 § djurskyddslagen

text: Omgångsuppfödning bör tillämpas vid uppfödning av växande nötkreatur. Vid omgångsuppfödning i mottagningsstall bör kalvgruppen hållas i mottagningsstallet minst fem veckor efter det att det sist insatta djuret sattes in.

text: Ett uppfödningsstall för djur som tagits emot i mottagningsstall bör inte inhysa mer än 300 djur.

text: Minsta utrymme i gemensambox utan liggbås eller foderliggbås anges i tabell 2.

text: Tabell 2 Boxar med enbart Boxar med Övriga boxar Högsta 2 gödseldränerande enbart m /djur vikt, 3) golv, rörliga golv, Liggarea 4) kg 2 2 4) Totalarea m /djur m /djur

text: Kalvar 60 1,50 1,00 1,50

text: Kalvar 90 1,50 1,50 1,20 1,70

text: Kalvar 150 1,50 1,50 1,50 2,20

text: Kalvar och

text: 250 1,80 1,80 2,00 2,90

text: ungdjur

text: Ungdjur 400 1,90 2,60 3,70

text: Ungdjur 600 2,30 3,10 4,40

text: Ungdjur > 600 2,60 3,40 4,80

text: Dikor och 2) 3,40 4,80

text: sinkor

text: Mjölkkor

text: och 6,00 8,50

text: amkor

text: 1) Inklusive kalvar upp till 3 månaders ålder. 2) Exklusive utrymme för kalvgömma. 3) Avser även minsta utrymme i ligghall utan utfodring. 4) Avser även minsta utrymme i ligghall med utfodring.

text: Minsta utrymme i bås anges i tabell 3.

text: Tabell 3 Kortbås Långbås

text: Högsta 1) Foderliggbås

text: Liggbås 1 vikt, Fångbås kg Längd, Bredd, Längd, Bredd, m m m m

text: Kalvar 60 1,20 0,60

text: Kalvar 90 1,40 0,65 1,10 0,65

text: Kalvar 150 1,50 0,80 1,20 0,80

text: Ungdjur 250 1,70 0,90 1,30 0,90

text: Ungdjur

text: 400 1,90 1,00 1,50 1,00

text: Vuxna djur

text: Ungdjur 600 2,00 1,10 1,60 1,10

text: Ungdjur > 600 2,10 1,20 1,70 1,20

text: Vuxna djur 500 2,00 1,10 1,60 1,10

text: Vuxna djur 650 2,20 1,20 1,70 1,20

text: Vuxna djur > 650 2,30 1,25 1,80 1,25

text: 1) Båset ska vara 0,30 m längre om båsavskiljaren och frontväggen hindrar djuret från att föra huvudet åt sidan eller framåt när det reser sig. 2) För kortbås med begränsning framåt (s.k. mellanbås) ska avståndet mellan begränsning och båspallens bakkant, mätt 1 m över båspallen, vara lika med båslängden för långbås. 3) Att kalvar inte får hållas bundna framgår av 2 kap. 11 §.

text: Minsta mått i utrymme vid individuell hållning av kalvar i box eller hydda anges i tabell 4.

text: Tabell 4

text: Högsta vikt, Längd, Bredd, kg m m

text: Kalvar 60 1,20 1,00

text: Kalvar 90 1,40 1,10

text: Vid individuell hållning av kalvar i hydda ska kalven ha ständig tillgång till yta utomhus. Denna yta ska minst ha de mått som framgår av tabell 5.

text: Tabell 5

text: Högsta vikt, Längd, Bredd, kg m m

text: Kalvar 60 1,20 1,00

text: Kalvar 90 1,40 1,10

text: Gångar i lösdriftsstallar får inte vara så smala att djuren riskerar att fastna. 14 § Minsta gångbredder i lösdriftsstallar anges i tabell 6.

text: Tabell 6

text: Vuxna djur Ungdjur Gång mellan ≤ 25 djur / > 25 djur/ ≤ 250 kg, > 250 kg, grupp, m grupp, m m m

text: - liggbåsrad och vägg

text: 1) 1,80 2,00 1,40 1,80

text: - ätbåsrad och vägg

text: - två liggbåsrader

text: 2,00 2,20 1,50 1,90

text: - liggbåsrad och ätbåsrad

text: - foderbord och vägg

text: 2,80 3,00 2,10 2,50

text: - liggbåsrad och foderbord

text: 1) Med vägg likställs avgränsning mot djupströbädd.

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 7 § djurskyddslagen

text: Tvärgångar genom liggbåsrader bör för vuxna djur vara 0,9 m om djuren inte ska gå i bredd och minst 1,6 m om djuren ska gå i bredd. För ungdjur som inte ska gå i bredd bör tvärgångarna vara 0,6 – 0,7 m för djur ≤ 250 kg och 0,7 – 0,8 m för djur > 250 kg. Tvärgångarna bör placeras så att återvändsgångar undviks.

text: Golv

text: Golv och liggytor ska ha en jämn och halksäker yta. Boxar eller liggytor med rörligt golv samt utgödslingssystem i öppna skrapgångar ska utrustas, utformas och skötas så att djuren inte tillfogas skador och så att utrustningen inte inverkar menligt på djurens beteende och hälsa. Detsamma gäller utformningen av dränerande golvytor.

text: Endast i värmeisolerade stallar får liggytan för nötkreatur innehålla dränerande golv utan ströbädd och då endast i följande fall: 1. för kalvar som är äldre än en månad, ungdjur och vuxna handjur i boxar med heltäckande spaltgolv av gummi eller annat eftergivligt material, 2. för kalvar som är över fyra månader gamla, ungdjur och vuxna handjur i boxar med annat heltäckande spaltgolv än vad som avses i punkt 1 och som var i bruk före den 30 juni 2010, 3. för ungdjur och vuxna handjur i bås där det gödseldränerande golvet ligger i båsets bakre del och resterande golvytor i båset har helt golv eller annan godtagbar liggyta på minst 80 procent av minimilängden för kortbås, 4. för ungdjur och vuxna djur i bås där det gödseldränerande gummispaltgolvet ligger i båsets bakre del och resterande liggytor i båset har helt golv med gummimatta eller motsvarande på minst 80 procent av minimilängden för kortbås.

text: Mått för dränerande golv anges i tabell 7.

text: Tabell 7

text: Största Största andel

text: Högsta 2) Djurkategori spaltöppning, öppning ,

text: vikt, kg mm %

text: Kalvar 90 25 28

text: Ungdjur 400 30 28

text: Gödseldränerande golv

text: Ungdjur > 400 35 28

text: Vuxna djur 35 28

text: Gödseldränerande Vuxna djur gummispaltgolv i 30 36 bås Ungdjur

text: Urindränerande

text: Alla 15 35

text: golv

text: 1) När spaltgolv används i bås ska stavarna placeras vinkelrät mot båsets längdriktning. 2) För dränerande spaltgolvskassetter av betong får material som förbinder stavarna inte räknas med vid beräkning av andelen öppning.

text: Brandskydd och elsäkerhet

text: Vid förprövningspliktig ny-, till- eller ombyggnad av stallar ska dessa utformas så att det för djuren finns godtagbart byggnadstekniskt eller likvärdigt skydd mot brand samt godtagbara förutsättningar att rädda djuren vid brand. Detsamma gäller när en stallbyggnad ändras eller används på ett sätt som innebär en ökad brandrisk.

text: Allmänna råd till 5 kap. 18 §

text: Lantbrukets brandskyddskommittés rekommendationer bör följas vid nybyggnad och större om- och tillbyggnad av stall.

text: Belysningsanordningar, elektriska ledningar och andra elinstallationer som djuren kan nå ska vara försedda med lämpliga skydd eller vara utförda så att det inte föreligger någon skaderisk.

text: Det ska finnas en godtagbar plan för hur djurskyddet ska upprätthållas vid elavbrott.

text: 6 KAP. BETE OCH UTEVISTELSE

text: Utomhusytor

text: Stängsel ska vara väl uppsatt och underhållet samt i övrigt utformat och anordnat på ett sådant sätt att djur som hålls inom stängslet eller drivs mellan stängsel inte skadas. Stängsel som innehåller taggtråd får inte vara elektrifierade. Elektrifierad elstängseltråd får dock monteras på stängsel som innehåller taggtråd om fastsättningsanordningen utförs på ett sådant sätt att ett horisontellt minimiavstånd av 150 mm mellan elstängseltrådarnas och taggtrådarnas vertikalplan säkerställs. Därutöver ska taggtråden jordas på återkommande avstånd och elstängseltråden monteras på den sida som djuren hålls på.

text: Utomhusytor ska vara fria från föremål med uppenbar risk att skada djuren.

text: Markytor som är hårt belastade av djuren ska vara hårdgjorda, dränerade eller naturligt ha motsvarande funktion.

text: Bete och utevistelse

text: Nötkreatur i Blekinge, Skåne och Hallands län ska vistas ute enligt tabell 8. Första stycket gäller inte nötkreatur som är undantagna i

text: 2 kap.

text: och

text: 4 §§

text: djurskyddsförordningen (2019:66)

text: och inte heller nötkreatur som är födda den 1 mars eller senare under det kalenderår som djuret fötts.

text: Tabell 8 Nötkreatur som hålls för Andra nötkreatur än sådana mjölkproduktion som hålls för mjölkproduktion Djurkategori

text: Utevistelse på Utevistelse på Utevistelse Utevistelse bete under bete under under perioden perioden under perioden perioden 1 maj – 15 1 april - 31 1 maj – 15 1 april - 31 september, oktober, september, oktober, minsta antalet minsta antalet minsta antalet minsta antalet dygn dygn dygn dygn

text: 2) 3)

text: 30 30 Ungdjur födda under februari månad

text: 2) 3)

text: 60 60 Ungdjur födda under januari månad 90 60 90 60 Ungdjur födda under december månad 120 60 120 60 Övriga djur 1) Avser djurets första levnadsår. 2) Enligt

text: 2 kap. 3 § djurskyddsförordningen (2019:66)

text: behöver kalvar inte hållas på bete. Det angivna antalet dygn får därför minskas i förhållande till djurets ålder. 3) Enligt

text: 2 kap. 4 § djurskyddsförordningen

text: behöver kalvar inte hållas på bete eller på annat sätt vistas ute. Det angivna antalet dygn får därför minskas i förhållande till djurets ålder.

text: Nötkreatur i Stockholms, Uppsala, Södermanlands, Östergötlands, Jönköpings, Kronobergs, Kalmar, Gotlands, Västra Götalands, Värmlands, Örebro och Västmanlands län ska vistas ute enligt tabell 9. Första stycket gäller inte nötkreatur som är undantagna i

text: 2 kap.

text: 4 §§

text: djurskyddsförordningen (2019:66)

text: Tabell 9 Nötkreatur som hålls för Andra nötkreatur än sådana mjölkproduktion som hålls för mjölkproduktion Djurkategori

text: 2) 3)

text: 2) 3)

text: 60 60 Ungdjur födda under januari månad 90 60 90 60 Övriga djur 1) Avser djurets första levnadsår. 2) Enligt

text: 2 kap. 4 § djurskyddsförordningen

text: Nötkreatur i Dalarnas, Gävleborgs, Västernorrlands, Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län ska vistas ute enligt tabell 10. Första stycket gäller inte nötkreatur som är undantagna i

text: 2 kap.

text: 4 §§

text: djurskyddsförordningen (2019:66)

text: Tabell 10 Nötkreatur som hålls för Andra nötkreatur än sådana mjölkproduktion som hålls för mjölkproduktion

text: Djurkategori Utevistelse på Utevistelse på Utevistelse Utevistelse bete under bete under under perioden perioden under perioden perioden 1 juni – 31 1 maj - 1 1 juni – 31 1 maj - 1 augusti, oktober, augusti, oktober, minsta antalet minsta antalet minsta antalet minsta antalet dygn dygn dygn dygn

text: 2) 3)

text: 30 30 Ungdjur födda under februari månad 60 30 60 30 Övriga djur 1) Avser djurets första levnadsår. 2) Enligt

text: 2 kap. 4 § djurskyddsförordningen

text: Nötkreatur som hålls för mjölkproduktion ska anses hållna på bete i ett dygn om de under dygnet kommer ut och kan vistas ute under en sammanhängande tidsperiod på minst sex timmar. Övriga nötkreatur ska anses hållna ute i ett dygn om de kommer ut och kan vistas ute under en sammanhängande tidsperiod på 24 timmar.

text: Undantag enligt

text: 2 kap. 6 § första stycket 2 djurskyddsförordningen (2019:66)

text: från kravet i

text: 2 kap. 3 § samma förordning

text: om att nötkreatur som hålls för mjölkproduktion sommartid ska hållas på bete kan medges om villkoren i något av nedanstående fall är uppfyllda. 1. Dispensmyndigheten har funnit att det inte är möjligt att anordna betesdrift för samtliga djur som omfattas av beteskravet och att:

text: a) samtliga sinkor hålls på bete under en tidsperiod av minst sex veckor, b) samtliga kvigor som är äldre än sex månader hålls på bete, c) verksamheten inte utvecklas så att fler djur behöver omfattas av undantag, d) stallmiljön och djurhälsan i besättningen är dokumenterat mycket god, samt e) alla djur som omfattas av undantaget ges möjlighet till motion under en sammanhängande period om minst två månader per år. 2. Dispensmyndigheten har funnit att oförutsedda eller speciella omständigheter förhindrar djurhållaren att hålla djur på bete och att djurhälsan och stallmiljön hålls på högsta möjliga nivå.

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 6 § djurskyddsförordningen

text: Särskilda skäl för att medge undantag från kravet på bete enligt

text: , i enlighet med villkoren i 6 kap. 8 § 1 i föreskrifterna, kan anses föreligga för djurhållare med mjölkkor om Jordbruksverket efter en uttömmande utredning kan konstatera: - att det inte finns godtagbara drivningsvägar till betesmarken och inte heller förutsättningar att anlägga sådana vägar, - att drivningsvägen mellan bete och mjölkningsplats överstiger en kilometer,

text: eller

text: - att det inte finns mark där bete är anlagt eller kan anläggas på ett godtagbart sätt. Särskilda skäl för att medge undantag enligt de ovannämnda bestämmelserna i

text: djurskyddsförordningen

text: bör inte anses föreligga om dispens tidigare medgivits i enlighet med villkoren

text: 1 kap. 35 § 1

text: , 2, 4 eller 5 i Djurskyddsmyndighetens föreskrifter och allmänna råd (

text: DFS 2004:17

text: ) om djurhållning inom lantbruket m.m, om samma dispensgrunder åberopas för förnyad dispens.

text: Allmänna råd till 6 kap. 8 §

text: Mycket god stallmiljö enligt 8 § 1 d bör vara intygad av en sakkunnig person, såsom en byggnadsrådgivare vid länsstyrelsen, och anses föreligga endast om maximiventilationen minst uppfyller rekommendationerna i Svensk Standard SS 951051, inredningen håller god standard och stallet i övrigt väl uppfyller gällande djurskyddskrav. Mycket god djurhälsa enligt samma punkt bör vara intygad av en veterinär med kännedom om hälsoläget i besättningen och anses föreligga endast om sjukdomsfrekvensen är låg och skötseln av djuren är god. Kravet på motion under två månader enligt 8 § 1 e bör anses vara uppfyllt endast om djuren hålls i lösdriftsystem där de kan röra sig helt fritt eller om de får regelbunden daglig motion på annat sätt.

text: Undantag enligt 8 § får medges för perioder om högst fem år i fråga om punkt 1 och högst ett år i fråga om punkt 2.

text: Utegångsdjur

text: Endast djur som är lämpade för utevistelse under den kalla årstiden får hållas som utegångsdjur. En ytterligare förutsättning är att de yttre förhållandena såsom terräng och markbeskaffenhet är lämpliga för djuren.

text: Utegångsdjur ska under den kalla årstiden när betestillväxt inte sker ha tillgång till ligghall eller annat stall som ger dem skydd mot väder och vind samt en torr och ren liggplats.

text: Allmänna råd till 6 kap. 11 §

text: En ligghall för utegångsdjur bör bestå av tre väggar och tak. Den öppna långsidan bör i normalfallet ha söderläge. Om en ligghall inte har en öppen långsida bör den ha flera öppningar för att undvika att ranghöga djur hindrar övriga djur från att gå in i eller ut ur ligghallen.

text: Utan hinder av 11 § får utegångsdjur i besättningar, som är anslutna till ett kontrollprogram för utegångsdjur, hållas i enlighet med kontrollprogrammet.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 april 2019, då Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2017:24

text: ) om nötkreaturshållning inom lantbruket m.m. upphör att gälla. De allmänna råden ska gälla från samma tidpunkt.

text: CHRISTINA NORDIN

text: Helena Elofsson (Avdelningen för djurskydd och hälsa)


publisher: Statens jordbruksverk

title: Statens jordbruksverks föreskrifter om djur i undervisning

text: Dessa föreskrifter gäller villkor för hållande och skötsel av sådana undervisningsdjur som inte är försöksdjur enligt

text: 1 kap. 3 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: . Föreskrifterna gäller dock inte de delar av en undervisningsverksamhet som omfattas av

text: 6 kap. 4 § djurskyddslagen

text: eller

text: 3 kap. 6 § djurskyddsförordningen (2019:66)

text: Grundläggande bestämmelser om hur djur ska hållas och skötas finns i

text: djurskyddslagen (2018:1192)

text: och

text: djurskyddsförordningen (2019:66)

text: . Bestämmelser om förbud mot förvaring av vissa djur som lever vilt finns även i

text: artskyddsförordningen (2007:845)

text: . Bestämmelser om förprövning av djurstallar och djurutrymmen finns i

text: 6 kap.

text: 3 §§

text: och

text: 10 kap. 1 §

text: djurskyddsförordningen

text: och Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:12

text: ) om förprövning.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter betyder:

text: Anläggning En byggnad, grupp av byggnader eller andra utrymmen inom- eller utomhus som används för verksamhetens djurhållning.

text: Brevduvor Fåglar tillhörande arten Columba livia.

text: Burfåglar Fågelarter som i Sverige vanligtvis och av tradition hålls i bur för sällskap och hobby.

text: Djurutrymme Ett stall, en bur, ett terrarium, ett akvarium, en voljär eller en annan behållare, ett rum, en inhägnad eller ett annat avgränsat utrymme, där djur hålls.

text: Gnagare Djurarter som tillhör ordningen Rodentia.

text: Minigris Svin av arten Sus scrofa och som uppnår en vuxenvikt på mindre än 80 kg.

text: Rovdjur Djur som tillhör ordningen Carnivora.

text: Rovfåglar Fåglar som tillhör ordningen Falconiformes och Strigiformes.

text: Strutsfåglar Fåglar av arterna struts (Struthio camelus), emu (Stipiturus ruficeps) och nandu (Rhea americana).

text: Tamiller Frett, som är den domesticerade formen av europeisk iller (Mustela putorius furo).

text: Undervisningsdjur Ryggradsdjur som hålls i syfte att användas i undervisning

text: Primater, rovfåglar och rovdjur förutom tamhund, tamkatt och tamiller, får inte hållas som undervisningsdjur. Vildfångade djur får inte heller hållas för undervisningssyfte. Detta gäller dock inte fiskar, förutom de arter som omfattas av fridlysning. Detta gäller inte heller ägg (rom) och larver (yngel) av de arter av grodoch kräldjur som i enlighet med undantag i

text: artskyddsförordningen (2007:845)

text: får hållas under en begränsad tid för studier av utvecklingen, men inte som vuxna.

text: Verksamheter som håller undervisningsdjur ska ha minst en person som ansvarar för skötseln och användningen av djuren. Denna person ska ha lämplig utbildning eller erfarenhet av aktuella djurslag samt kunskap om gällande djurskyddsbestämmelser. Om det finns flera ansvariga personer ska ansvarsfördelningen mellan dessa dokumenteras skriftligt.

text: Personal som deltar i hållande och skötsel av undervisningsdjur ska ha den kunskap som krävs för att hålla och sköta djuren i enlighet med gällande djurskyddsbestämmelser.

text: Den som håller undervisningsdjur ska innan verksamheten tas i bruk eller snarast därefter meddela detta till den myndighet som utövar djurskyddskontrollen över området. Meddelandet ska innehålla en förteckning över de djurslag och det antal djur som finns på anläggningen, en kort beskrivning av undervisningsverksamheten och dess syfte samt namn på den eller de personer som ansvarar för djurhållningen.

text: Hållande och skötsel

text: På varje anläggning ska det finnas dokumenterade drifts- och skötselinstruktioner över den tekniska utrustning som används för djurhållningen och som har betydelse för djurskyddet. På varje anläggning ska det också finnas dokumenterade skötsel- och arbetsinstruktioner som är lätt tillgängliga och som tydligt beskriver hur djuren ska

text: skötas och hur tillsyn av djuren ska gå till. Dokumentationen ska minst innehålla anvisningar om och en beskrivning av rutinerna för: 1. daglig tillsyn av djuren, 2. vilka åtgärder som ska vidtas när ett djur blir sjukt, 3. foderhantering samt utfodring och vattning av djuren, 4. rengöring av djurutrymmen, utrustning och lokaler, 5. kontroll och manövrering av miljöstyrande system för belysning, uppvärmning, luftfuktning, vattenrening m.m. samt 6. hur djurskyddet ska upprätthållas vid elavbrott, brand samt andra nödsituationer.

text: Djurutrymmen ska vara utformade och placerade så att djuren inte störs i onödan. Minst en sida i en bur, ett terrarium, ett akvarium eller liknande ska vara skyddad mot insyn.

text: Utrustning och föremål som har kommit i kontakt med reptiler ska rengöras och desinfekteras innan de får hanteras på platser där utrustning från andra djur hanteras.

text: Nötkreatur ska hållas och skötas i enlighet med Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:18

text: ) om nötkreaturshållning inom lantbruket m.m. Grisar ska hållas och skötas i enlighet med Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:20

text: ) om grishållning inom lantbruket m.m. Får ska hållas och skötas i enlighet med Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:21

text: ) om fårhållning inom lantbruket m.m. Getter ska hållas och skötas i enlighet med Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:22

text: ) om gethållning inom lantbruket m.m. Pälsdjur ska hållas och skötas i enlighet med Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:16

text: ) om uppfödning och hållande av pälsdjur. Fjäderfän ska hållas och skötas i enlighet med Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:23

text: ) om fjäderfähållning inom lantbruket m.m.

text: Hästar ska hållas och skötas i enlighet med Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:17

text: ) om hästhållning.

text: Strutsfåglar ska hållas och skötas i enlighet med Jordbruksverkets föreskrifter (

text: SJVFS 2019:5

text: ) om hållande av strutsfåglar.

text: Hundar och katter ska hållas och skötas i enlighet med Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:28

text: ) om hållande av hund och katt.

text: Kaniner, gnagare, tamillrar, minigrisar, burfåglar, brevduvor, ormar, ödlor, sköldpaddor, glasögonkajmaner, groddjur och fiskar ska hållas och skötas i enlighet med 1, 4 och 6-15 kap. i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:15

text: ) om villkor för hållande, uppfödning och försäljning m.m. av djur avsedda för sällskap och hobby. Burar med fåglar ska vara placerade så att burens högsta punkt med full yta är minst 150 cm över golvet. Detta gäller dock inte för marklevande burfåglar.

text: Djur som inte omfattas av 11, 12, 13, 14 eller 15 §§ ska hållas i enlighet med Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2019:29

text: ) om djurhållning i djurparker m.m., med undantag av 1 kap. 6-11 och 14 §§ i nämnda föreskrifter.

text: Övrigt

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter. 18 § Bestämmelser om straff för brott mot dessa föreskrifter finns i

text: 10 kap. 5 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2019, då Djurskyddsmyndighetens föreskrifter (

text: DFS 2006:6

text: ) om djur i undervisning upphör att gälla.

text: CHRISTINA NORDIN Helena Elofsson (Avdelningen för djurskydd och hälsa)

type: foreskrift