title: Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse om skyddsåtgärder mot skada genom ras med kommentarer

text: Med ras avses i dessa föreskrifter dels ras av gods, sten, massor, löst material och liknande, dels ras och vältning av enstaka eller flera föremål och anordningar.

text: Arbete skall planeras, ordnas och bedrivas så att olycka genom ras förebyggs. Om det behövs skall arbete utföras från skyddad plats. Detta skall särskilt beaktas vid rivningsarbete eller annat arbete där ras framkallas avsiktligt.

text: Underlag och konstruktion som belastas skall ha betryggande bärighet. Förändringar i bärigheten t ex på grund av belastning, vibration, fuktighetsändring, väderlek, reparations- eller ändringsarbeten skall beaktas

text: Arbetsplats och transportväg inom arbetsställe skall ordnas så att risk för ras inte orsakas av otillräckligt utrymme för hantering av material eller annat gods eller för manövrering av fordon. Belysningsförhållandena skall vara sådana att risk för ras i görligaste mån observeras.

text: Maskiner, ställningar och andra fasta eller rörliga anordningar skall placeras, monteras och förankras så att risk för ras motverkas.

text: Plats där det finns särskild risk för ras skall spärras av. Innan sådan plats beträds eller trafikeras skall lämpliga skyddsåtgärder vidtas. Lavinfara samt risk för jordskred och motsvarande skall beaktas.

text: Kant, stup eller annan nivåskillnad där risk finns för att fordon eller liknande störtar ned skall normalt ha skyddsanordning som så långt möjligt minskar denna risk.

text: Skyddsanordning mot ras skall normalt vara dimensionerad för den belastning den kan antas bli utsatt för. Särskild uppmärksamhet ägnas därvid åt förekommande infästningar. Skyddsanordning skall kontrolleras regelbundet och underhållas väl. Vid kontroll skall bl a tillses att materialet inte skadats.

text: Anordning för avspärrning vid rasrisk skall vara tydligt och varaktigt märkt så att det framgår att det föreligger rasrisk.

text: Uppmärksammas under arbetet särskild risk för ras skall arbetet förändras eller avbrytas i

text: erforderlig omfattning och riskområdet där så behövs spärras av till dess att risken har undanröjts. Ingen får vistas inom område med rasrisk eller på plats dit rasmassor, fallande eller vältande föremål och liknande kan komma annat än för speciella skyddsuppgifter. Härvid skall särskilda skyddsåtgärder vidtas.

text: Skyddshjälm skall bäras där det finns risk för fallande föremål.

text: Gods och andra föremål skall ställas, läggas, hängas, staplas eller på annat sätt placeras och hanteras så att risk för ras motverkas. Stapel skall utföras så att den blir stabil. Hänsyn skall tas till eventuell fortsatt hantering.

text: Åtgärder skall vidtas så att inte föremål som finns ovanför arbetsplats rasar ner på denna. Så långt möjligt skall undvikas att hängande last förs över plats där person befinner sig. På plats där hängande last förekommer skall finnas tydliga anslag som varnar för detta.

text: Om det behövs skall gods och andra föremål hållas på plats med lämplig skyddsanordning mot ras t ex förankring eller stötta.

text: Förflyttning av tyngre gods eller utrustning skall utföras så att risk för ras motverkas. Uttag ur massgods eller ur stapel eller motsvarande skall göras så att ras undviks.

text: Vid grävning, schaktning eller annat motsvarande arbete skall slänt eller vägg utföras eller stöttas så att risk för ras motverkas.

text: Om skyddsanordning tillfälligt måste tas bort för att arbete skall kunna utföras får detta göras endast efter medgivande från arbetsledningen. Särskilda försiktighetsåtgärder skall vidtas och anordningen skall sättas tillbaka snarast möjligt.

text: Kan anordningen inte återställas skall arbetsledningen underrättas. De ytterligare skyddsåtgärder som kan behövas skall vidtas. Detsamma skall iakttas om arbetsplatsen tillfälligt måste lämnas.

text: Ikraftträdande

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 1982.

text: Kommentarer till kungörelsen om skyddsåtgärder mot skada genom ras

text: I Sverige inträffade 1979 ca 122 000 arbetsolycksfall. I mer än 10 % av dessa var ras direkt eller medverkande orsak.

text: Det är därför väsentligt att förebyggande åtgärder inriktas på att förhindra ras. Man måste då klargöra vilka brister i arbetsmiljön som bidrar till risk för sådana olycksfall.

text: Föreliggande föreskrifter, som är en utveckling av 2 kap, 4 § 2:a stycket i

text: arbetsmiljölagen

text: , sammanställer hittills vunna erfarenheter om brister och åtgärder i arbetsmiljön med direkt betydelse för rasrisken. De gäller för all verksamhet inom

text: arbetsmiljölagens

text: tillämpningsområde. Följande kommentarer syftar till att förtydliga vissa paragrafer i föreskrifterna.

text: Till 2 § Det kan vara lämpligt att i planeringen ingår meddelande av den information och de instruktioner för arbetets utförande som behövs för att oavsiktligt ras skall undvikas. Där kan också ingå att arbetsmetod eller skyddsanordning ses över och vid behov ändras liksom t ex uppsättning av avspärrning, varningsskyltar eller annan skyddsanordning.

text: Med arbete från skyddad plats avses arbete t ex från travers eller från väl skyddad förarplats på truck, grävmaskin och liknande.

text: Enligt

text: 2 kap

text: 7 §

text: arbetsmiljölagen

text: skall personlig skyddsutrustning användas om betryggande skydd mot olycksfall inte kan nås på annat sätt.

text: Till 3 § Det kan vara nödvändigt att hårdgöra eller på annat sätt förstärka underlag som trafikeras av fordon liksom att, speciellt på fasta arbetsplatser, sätta upp anslag som anger högsta tillåtna axeltryck på underlaget om det tillåtna axeltrycket avviker från tillåtet axeltryck på väg som leder dit.

text: Vissa jordarter (lerarter) tillhör en typ av material (s k tixotropa material) som vid belastning och/eller vibrationer kan ändra konsistens. Därför kan geoteknisk undersökning av grundförhållanden behövas.

text: Till 4 § Med arbetsplats avses i

text: arbetsmiljölagen

text: sådan del av arbetsställe där en eller flera personer sysselsätts med yrkesmässigt arbete.

text: Till 5 § Vid uppallning och motsvarande av maskin, ställning och annan anordning är det väsentligt att detta görs så att risk för ras motverkas liksom att det vid montage av ställning, gjutform eller liknande tas hänsyn till den påverkan anordningen kan utsättas för av väder och vind.

text: Till 6 § Plats där det finns särskild risk för ras kan vara t ex tillträdes- och transportled till eller

text: invid byggnadsverk när arbete utförs på t ex fasad, tak eller motsvarande, bergrum, tunnel, tunnelöppning liksom plats där det finns risk för snöras eller fallande isklumpar. Det kan också vara plats vid ställning där arbete utförs, plats vid ställning, stapel, höglager och liknande som av någon anledning är eller förväntas bli osäker liksom i silo, ficka eller motsvarande.

text: Lämplig skyddsåtgärd kan vara t ex att sätta upp skyddstak eller motsvarande, förse fordon med skydd för förare och eventuella passagerare. Bergvägg och bergtak kan behöva säkerställas mot stenfall och ras med beaktande av bl a bergets beskaffenhet, bergtryck och utrymmets utformning.

text: Vid arbete i silo, ficka eller motsvarande kan fruset eller på annat sätt fastnat innehåll liksom anordningens utformning innebära speciella risker.

text: Viss väderlek kan innebära ökad risk för t ex laviner och jordskred.

text: Till 7 § Med kant, stup eller annan nivåskillnad avses t ex lastkaj, kaj, brygga och brant sluttning. Skydd behövs normalt inte vid t ex perrong och lastbrygga där arbete vanligen utförs endast då järnvägsvagn, fordon och liknande utgör skydd.

text: Till 8 § Vid dimensionering av skyddsanordning behöver man endast ta hänsyn till sådan påverkan man rimligen kan räkna med under arbetets gång.

text: Till 9 § Även stöttor kan ibland utgöra sådan skyddsanordning som behöver märkas så att de inte av misstag blir borttagna. Märkning utförs lämpligen enligt svensk standard angående varselmärkning.

text: Till 10 § Även måttlig vindstyrka kan innebära särskild risk för ras av föremål som fångas av vinden.

text: Till 12 § Underlagets bärighet och materialets staplingsbarhet har stor betydelse vid uppläggning/stapling eller uppställning av material, varor e d. Sättning i underlag eller stapel kan innebära både omedelbar risk för ras och risk vid den fortsatta hanteringen. Sättning i stapel kan uppstå t ex om emballerat gods läcker.

text: I begreppet staplingsbarhet ingår utom den tekniska möjligheten att kunna stapla godset eller motsvarande även formstyvhet (styrka) hos emballage och liknande så att detta inte viker sig och därigenom förorsakar risk för ras. Pallställ kan t ex erfordras varvid förankring av detta är viktig.

text: Risk för att stapel och liknande rasar, eller för att ett eller flera föremål ur den faller ner, kan uppstå t ex genom att truck eller annat fordon eller last som hänger i en lyftinrättning stöter till stapeln. Risken kan finnas även på annan sida av stapeln än den som utsätts för stöten.

text: Icke säkrad last på fordon, järnvägsvagn elier liknande liksom last på transportband, elevator och motsvarande kan innbära risk för ras vid hanteringen .

text: Det kan vara lämpligt att på upplagsplats och motsvarande sätta upp anslag som anger högsta

text: tillåtna belastning.

text: Vid arbete på höjd såsom ställning eller liknande kan åtgärder behöva vidtas så att handverktyg, material och liknande inte faller ner.

text: Till 13 och 14 § Reparation, ombyggnad och annat ingrepp på konstruktion, byggnadsdel och liknande, liksom grävning eller motsvarande i närheten av sådan kan innebära att dess stabilitet förändras.

text: Till 14 § Slänt eller vägg kan utföras t ex med lutning eller i avsatser, med stöttning, spontning eller annan lämplig förstärkning eller motsvarande. Överhäng som inte kan tas bort kan behöva stöttas.

text: Vid val av släntlutning och vid schaktning och motsvarande kan materialets beskaffenhet, schaktdjup, grundvattennivå, vibrationer, belastning av byggnader, massor, maskiner och liknande, väderleksförhållanden m m behöva beaktas.

text: Till 15 § Medgivande från arbetsledningen kan lämnas t ex till lagbas, skyddsombud eller annan person med yrkeskunnande.

text: Det är straffbart att utan giltigt skäl ta bort skyddsanordning eller sätta den ur bruk. Straffbestämmelsen finns i 8 kap, 2 § andra stycket 4,

text: arbetsmiljölagen


fs: afs

title: Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse om anteckningar om jourtid, övertid och mertid med kommentarer

text: Arbetsgivare skall för varje arbetstagare föra anteckningar om jourtid, övertid och mertid. Anteckningarna skall göras på handling som arbetsgivaren bestämmer. De skall vara tydliga och uppställda på ett åskådligt sätt.

type: stycke

type: paragraf

text: Anteckningarna skall innehålla uppgift om arbetsgivarens namn, arbetsställets beteckning, arbetstagarnas namn samt arbetstagarnas personnummer eller anställningsnummer.

text: Av anteckningarna skall framgå vilken tidsperiod de avser. Perioden skall anges med årtal samt antingen begynnelsedatum och slutdatum, veckonummer eller kalendermånad.

text: Anteckningarna skall göras med uppdelning mellan jourtid, allmän övertid, allmän mertid samt nödfallsövertid och mertid för nödfallsarbete (nödfallsmertid).

text: En gemensam handling får användas för alla eller några slag av arbetstid. Sådan handling skall innehålla särskilda rader eller kolumner för varje slag av arbetstid, med tydlig uppgift om vad raden eller kolumnen är avsedd för.

text: Anteckningarna skall förvaras på arbetsstället under det kalenderår de avser samt de två nästföljande kalenderåren. Detsamma gäller förekommande kollektivavtal om undantag från

text: arbetstidslagens

text: bestämmelser, dispenser av arbetarskyddsstyrelsen och arbetarskydds-styrelsens beslut om nödfallsövertid och nödfallsmertid.

text: På arbetsstället skall finnas

text: arbetstidslagen

text: (SFS 1982:673) samt arbetstidsschema.

text: Särskilda bestämmelser för vissa slag av arbetstid

type: rubrik

text: Jourtid bör antecknas så snart den uppkommer och skall antecknas senast 14 dagar efter

text: utgången av den beräkningsperiod för jourtiden som tillämpas vid arbetsstället. Är beräkningsperioden kortare än avlöningsperioden får anteckning göras senast 14 dagar efter avlöningsperiodens slut.

text: Anteckningar om jourtid behöver inte göras om det finns fastställda scheman för jourpassen och parterna genom kollektivavtal har kommit överens om att viss bestämd del av dessa skall räknas som ordinarie arbetstid.

text: Allmän övertid och allmän mertid bör antecknas så snart den uppkommer och skall antecknas senast 14 dagar efter utgången av den beräkningsperiod för den ordinarie arbetstiden som tillämpas vid arbetsstället. Är beräkningsperioden kortare än avlöningsperioden får anteckning göras senast 14 dagar efter avlöningsperiodens slut. Om kalendermånaden är beräkningsperiod för den ordinarie arbetstiden skall dennas längd per månad anges.

text: Av anteckningarna om allmän mertid skall framgå hur mycket av denna som utgör överskjutande mertid. Med överskjutande mertid avses därvid den del av den sammanlagda arbetstiden vid deltidsanställning som överstiger timtalet för den ordinarie arbetstiden vid heltidsanställning.

text: Om den beräkningsperiod för den ordinarie arbetstiden som tilllämpas vid arbetsstället är kortare än fyra veckor, skall anteckningarna utformas så att den allmänna övertiden och den överskjutande mertiden kan summeras för en fyraveckorsperiod eller en kalendermånad. Sådan summering skall göras och resultatet antecknas senast 14 dagar efter utgången av fyraveckorsperioden eller månaden.

text: Anteckningar om nödfallsövertid och nödfallsmertid skall innehålla uppgift om

text: den omständighet som föranlett övertiden och mertiden, när arbetet började, när den lokala fackliga organisationen underrättades, när arbetet slutade, antalet berörda arbetstagare samt totala antalet övertids- och mertidstimmar.

text: Undantag

text: Arbetarskyddsstyrelsen kan medge undantag från bestämmelserna i 1-10 §§, om det finns särskilda skäl.

text: Särskilda bestämmelser

text: Bestämmelserna i 1-10 §§ utgör föreskrifter enligt

text: 11 § arbetstidslagen

text: (SFS 1982:673). Brott mot nu nämnda föreskrifter kan enligt

text: 24 § nämnda lag

text: medföra böter.

text: Ikraftträdande

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 1983. Samtidigt upphävs arbetarskyddsstyrelsens meddelanden 1976:26 Anteckningar om jourtid och övertid och 1978:3 Anvisningar om anteckning av övertid för vissa tjänstemän inom statens avtalsverks avtalsområde. GUNNAR DANIELSON Bertil Segerfalk Göran Lindh

text: Kommentarer till kungörelsen om anteckningar om jourtid, övertid och mertid

text: Till 1 § För redovisningen kan användas t ex särskild journal eller datalista. I bilaga 1 ges några exempel på hur handlingar för redovisning av jourtid, övertid och mertid kan se ut.

text: Till 4 § Det är lämpligt att tidkort, datalistor och liknande underlag för anteckningarna förvaras på arbetsstället under lika lång tid som gäller för anteckningarna.

text: Till 5 § Senaste lydelsen av

text: arbetstidslagen

text: kan lämpligen tas in i journalerna.

text: Till 8 § Överskjutande mertid är underkastad samma begränsning per fyraveckorsperiod eller kalendermånad som enligt

text: 8 § arbetstidslagen

text: gäller för allmän övertid. Hur begränsningsregeln i

text: 8 § arbetstidslagen

text: gäller vid deltidsanställning kan åskådliggöras med följande exempel. En deltidsanställd har en ordinarie arbetstid av 35 timmar i veckan. Den ordinarie arbetstiden vid motsvarande heltidsanställning utgör 40 timmar i veckan. Under veckorna 1, 2 och 3 arbetar den deltidsanställde 55 timmar i veckan. Av de 55 timmarna utgör 20 timmar mertid. Av dessa utgör 15 timmar överskjutande mertid, som är underkastad samma begränsning som den allmänna övertiden. Vecka 4 kan därför bara 3 timmar överskjutande mertid tas ut (48 timmar - 3 x 15 timmar).

text: Till 10 § Enligt lagen får övertid och vid deltidsanställning mertid tas ut för nödfallsarbete i den utsträckning som förhållandena kräver. Lagen anger inte någon gräns i antal timmar vid nödfallsarbete, utan arbetet får pågå högst två dygn i en första omgång (se vidare nedan). I praktiken är det ovanligt att nödfallsarbete behövs längre än två dygn.

text: Nödfallsarbete får enligt lagen tillgripas endast under förutsättning att arbetsgivaren snarast underrättar den berörda lokala fackliga organisationen. Med sådan organisation menas enligt förarbetena till lagen t ex verkstadsklubb eller tjänstemannaklubb vid arbetsstället. Finns det inte någon organisation vid arbetsstället kan underrättelse lämnas till lokalavdelning eller liknande som brukar förhandla lokalt för arbetsstället. Av lagen följer att, om det inte finns någon lokal organisation att lämna underrättelse till, får nödfallsarbete bedrivas ändå.

text: Om nödfallsarbetet beräknas behöva pågå längre än två dygn räcker det inte med underrättelse till den lokala fackliga organisationen, utan enligt lagen måste även tillstånd sökas hos arbetarskyddsstyrelsen. Av lagen följer vidare att sådant tillstånd måste sökas även om det inte har funnits någon lokal facklig organisation att lämna underrättelse till. Det kan slutligen vara lämpligt att anteckna att ansökan om sådant tillstånd har skett.

text: Bilaga 1

text: Redovisning av jourtid per 4-veckorsperiod (högst 48 timmar under perioden P) P1 börjar den Redovisning av jourtid per kalendermånad (högst 50 timmar under kalendermånaden)

text: JOURTIDSJOURNAL 19……

text: Arbetsgivare Arbetsställe

text: Jourtid (timmar)

text: 1) P1 P2 P3 P4 P5 P6 P7 P8 P9 P10 P11 P12 P13 1) Arbetstagarens nr och namn Jan Feb Mar Apr Maj Jun Jul Aug Sep Okt Nov Dec

text: 1) Del av period vid årets början och slut.

text: ÖVERTIDSJOURNAL 19……

text: Arbetsgivare Arbetsställe

text: Allmän övertid (timmar)

text: Vecka nr Summa Vecka nr Summa Vecka nr Summa Summa från 1) vecka veckorna veckorna årets början 1 - 4 5 - 8 9 - 12 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 Arbetstagarens nr och namn

text: 1) Denna kolumn är avsedd för del av vecka vid årets början. Hinder föreligger dock inte att följa almanackans veckonumrering och beteckna delveckan vid årets början med nr 1 och delveckan vid årets slut med nr 53.

text: MERTIDSJOURNAL 19……

text: Arbetsgivare Arbetsställe

text: Allmän mertid (timmar)

text: Vecka nr Vecka nr 1) 1 2 3 4 5 6 7 8

text: Mertid Därav över- skjutande mertid Mertid Därav över- skjutande mertid Mertid Därav över- skjutande mertid Mertid Därav över- skjutande mertid Summa överskjutande mertid vecka 1 – 4 Mertid Därav över- skjutande mertid Mertid Därav över- skjutande mertid Mertid Därav över- skjutande mertid Mertid Därav över- skjutande mertid Summa överskjutande mertid vecka 5 – 8 Summa mertid från årets början Arbetstagarens nr och namn

text: ÖVERTIDSJOURNAL och MERTIDSJOURNAL 19……

text: Arbetsgivare Arbetsställe

text: Nödfallsövertid/Nödfallsmertid

text: Den lokala Totala fackliga antalet Datum organisa- Antal övertidsnär tionen berörda och arbetet under- Arbetet arbets- mertids- Anmärkningar (t ex ansökan Omständigheter som föranlett nödfallsarbetet började rättades slutade givare timmar till Arbetarskyddsstyrlsen

text: Arbetarskyddstyrelsens övertidsjournal finns i fyra olika omfång, enligt följande (siffrorna avser antalet arbetstagare)

text: 50 övertid + 50 mertid

text: 100 övertid + 75 mertid

text: 200 övertid + 100 mertid

text: 250 övertid + 125 mertid och beställs från Liber Distribution

text: 162 89 Stockholm Tfn 08-739 91 31

type: foreskrift


title: Föreskrifterna begränsas i anslutning härtill till skyddet av arbetstagare. Denna kungörelse innehåller allmänna bestämmelser om ensamarbete. Det ligger i sakens natur att dessa inte ger exakta besked i olika tänkbara situationer. De anger emellertid en viljeinriktning beträffande arbetsmiljölagens tillämpning. Mera exakta och konkreta bestämmelser om ensamarbete finns i ett antal författningar från arbetarskyddsstyrelsen (sid 6). Sådana regler kommer efterhand också att tas in i olika specialkungörelser. Föreskrifterna innebär att speciella villkor gäller för sådana ensamarbeten, som är förenade med särskilda risker eller påfrestningar. Det är då viktigt att göra följande bedömningar. -

text: Dessa föreskrifter gäller arbete som arbetstagare utför i fysisk eller social isolering från andra människor (ensamarbete).

text: Med fysisk isolering avses en situation där den som utför arbetet inte på arbetsplatsen kan få kontakt med andra människor utan att använda ett tekniskt kommunikationshjälpmedel. Med social isolering avses en situation där den som utför arbetet befinner sig bland andra människor, men där förhållandena är sådana att han inte kan räkna med deras hjälp i en kritisk situation.

text: Vid planering och anordnande av ensamarbete skall arbetstagarens möjligheter till kontakt med andra människor beaktas. Det skall särskilt uppmärksammas att arbetstagaren har tillräcklig utbildning, information och instruktion för att utföra arbetet ensam. Särskild hänsyn skall också tas till arbetstagarens fysiska och psykiska förutsättningar för arbetet.

text: Åtgärder skall vidtas för att så långt möjligt ordna ensamarbete så, att den som utför arbetet ensam inte löper större risk för skada än om flera gemensamt utför arbetet.

text: Innebär ensamarbete påtaglig risk för kroppsskada genom olycksfall skall det ordnas så, att arbetstagaren kan få snabb hjälp i en nödsituation. Kan godtagbar säkerhet inte erhållas på annat sätt får arbetet inte utföras utan att jämte arbetstagaren annan person är närvarande under arbetet.

text: Innebär ensamarbete en stark psykisk påfrestning, skall eftersträvas att arbetstagare kan få direktkontakt med arbetskamrater eller andra människor.

text: Minderårig får inte anlitas till sådant ensamarbete som anges i 4-5 §§.

text: När ensamarbete som avses i 4-5 §§ anordnas, skall arbetsgivaren underrätta skyddsombud. __________

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 1983.

text: Kommentarer till kungörelsen om ensamarbete

text: Syfte och bakgrund

text: I

text: arbetsmiljölagen

text: (AML) sägs att arbetsgivare skall beakta den särskilda risk för ohälsa och olycksfall som kan följa av att arbetstagare utför arbete ensam (

text: 3 kap 2 § andra stycket

text: ). Föreskrifterna begränsas i anslutning härtill till skyddet av arbetstagare.

text: arbetsmiljölagens

text: - För det första måste det avgöras om en arbetstagare utför ensamarbete. Utgångspunkten är definitionen av ensamarbete i 1 §.

text: - För det andra måste det avgöras vilka risker som kan vara förenade med ensamarbetet.

text: Ensamarbete behöver i sig inte vara påfrestande eller farligt. Påfrestningarna vid ensamarbete är starkt varierande och upplevs olika av olika personer. Även om kraven i föreskrifterna är tillgodosedda kan ett ensamarbete av vissa personer upplevas som påfrestande. Det är därför viktigt att det ges tillräcklig information, så att arbetstagare redan vid anställning har klart för sig vad ensamarbetet innebär. Ibland kan en anställd åläggas utföra ensamarbetsuppgifter som inte hör till det dagliga arbetet och som upplevs påfrestande, fastän kraven är uppfyllda. Det är då angeläget att ta hänsyn till den enskilde arbetstagarens förutsättningar att utföra en sådan tillfällig ensamarbetsuppgift.

text: Beträffande skyddsombuds rätt att avbryta ensamarbete anges i

text: arbetsmiljölagen

text: följande:

text: "Om det är påkallat från skyddssynpunkt och rättelse icke genast kan uppnås genom hänvändelse till arbetsgivaren, kan skyddsombud i avvaktan på yrkesinspektionens ställningstagande avbryta arbete som arbetstagare utför ensam" (

text: 6 kap 7 §

text: AML).

text: Beträffande arbetstagare anges:

text: "Finner arbetstagare att arbete innebär omedelbar och allvarlig fara för liv eller hälsa, skall han snarast underrätta företrädare för arbetsgivaren eller skyddsombud. För skada till följd av att arbetstagaren underlåter att utföra arbetet i avvaktan på besked om det skall fortsättas är han fri från ersättningsskyldighet" (

text: 3 kap 4 §

text: AML).

text: Enligt propositionen till

text: arbetsmiljölagen

text: (prop 1976/77:149) är det här arbetstagarens egen berättigade uppfattning som skall ligga till grund för bedömningen. Arbetsledaren eller skyddsombudet får sedan avgöra om ensamarbetet skall avbrytas i avvaktan på att åtgärder vidtas för att minska risken eller på yrkesinspektionens ställningstagande.

text: Andra regler om ensamarbete

text: Regler om ensamarbete finns bl a i följande författningar från arbetarskyddsstyrelsen .

text: Arbetarskyddsstyrelsens anvisningar:

text: 19:1 Oljetankfartyg - varvsanvisningar 32 Bygganvisningar 49 Dykerianvisningar 54 Handhavande av tjurar 72 Flytgödselanvisningar 78 Limningsanvisningar 95 Arbete i frysrum 99 Lastning av rundvirke på bil 112 Klor

text: Arbetarskyddsstyrelsens meddelanden:

text: 69:7 Brandförsvarets andningsskydd m m 1974:4 Lagringsanordningar för massgods

text: Arbetarskyddsstyrelsens författningssamling (AFS):

text: 1980:13 Minderåriga i arbetslivet 1980:14 Psykiska och sociala aspekter på arbetsmiljön.

text: Dessutom finns förbud mot ensamarbete vid vissa elarbeten i statens industriverks starkströmsföreskrifter, SIND-FS 1978:6.

text: Kommentarer till enskilda paragrafer

text: Till 1 § Bestämmelserna i kungörelsen avser såväl stadigvarande arbete som arbetsuppgifter av kortare varaktighet.

text: Ensamarbete där isoleringen är orsakad av fysiska miljöförhållanden innebär att den som utför arbetet är avskuren från kontakt med andra människor av t ex följande skäl:

text: - Geografiska, t ex vid arbete i skogen eller vid ensligt belägna anläggningar.

text: - Lokalmässiga, t ex vid arbete i manöverrum, fordon, vaktkur, kiosk eller i annan lokal eller på avskild plats i stora anläggningar varifrån det är svart att nå kontakt med andra människor.

text: - Arbetstidsmässiga, gäller t ex väktararbete på nätterna, vissa förberedelsearbeten.

text: Följande exempel kan ges på ensamarbete där isoleringen är orsakad av sociala miljöförhållanden:

text: - Det föreligger risk för hot eller våld därför att arbetstagare har hand om stöldbegärlig egendom (såsom pengar och andra värdeföremål) eller i sin yrkesutövning har befogenhet att ingripa mot andra människor. Den typen av ensamarbete kan exempelvis förekomma i arbeten vid bank- och postkontor, servicebutiker, kiosker och vid penningtransporter samt i yrken som polis, vårdare inom kriminalvård och psykiatrisk vård, ordningsvakt och socialarbetare.

text: - Det föreligger risk för att omgivande människor inte griper in, kallar på hjälp eller dylikt om arbetstagare skulle råka ut för en olyckshändelse eller bli sjuk, därför att de är oförmögna p g a handikapp eller saknar erforderlig kunskap, är rädda för repressalier, fientligt inställda till arbetstagaren eller andra liknande skäl. Den typen av ensamarbeten kan exempelvis förekomma i ovan uppräknade fall samt inom sjukvård och social service.

text: - Det föreligger risk för att omgivande människor saknar behövlig yrkeskunskap för att hjälpa arbetstagare i en oväntad och komplicerad situation, som kan få svåra konsekvenser för andra människors hälsa eller en dyrbar anläggning. Den typen av ensamarbeten kan exempelvis förekomma vid jourarbete inom sjukvården, vid larmcentraler och processövervakning inom industrin.

text: Dessa exempel på fysisk och social isolering kan utgöra stöd vid första ledet i bedömningen identifiering av ensamarbete. Därefter får enligt 3-5 §§ prövas vilka risker och påfrestningar som kan vara för handen.

text: Till 2 § Kontakten med arbetskamrater och andra människor i arbetet innebär i sig ett värde som det är viktigt att tillvarata. Kontakten kan innebära stimulans och impulser till personlig utveckling, den kan innebära trygghet och stöd. Uppskattning i arbetet kan vara ett värdefullt stöd för självkänsla och en källa till arbetsglädje.

text: Många faktorer i arbetslivet tenderar att öka antalet arbetsuppgifter som företas i ensamhet, inte minst har datortekniken bidragit härtill. Det är därför angeläget att de icke önskvärda effekterna av att arbeta ensam beaktas och att man vid planering av nya arbetssituationer aktivt eftersträvar att öka de sociala kontaktmöjligheterna i arbetet. Skälen för att skapa isolerade arbetssituationer måste vara starka.

text: Det är också väsentligt att ta ställning till:

text: - Om man genom teknisk utrustning eller på annat sätt kan skapa möjligheter till snabb och säker kontakt mellan den som utför ensamarbetet och andra personer.

text: - Vilka riktlinjer för utbildning, instruktion, handledning och övervakning av den ensamarbetande som behöver utarbetas.

text: Arbetsgivaren är enligt

text: 3 kap 3 §

text: AML skyldig att förvissa sig om att den arbetande har den utbildning och erfarenhet som erfordras för att utföra arbetet ensam samt att han fått den instruktion som krävs för att ensamarbetet skall kunna utföras på säkrast möjliga sätt. Det är särskilt viktigt att uppmärksamma de svårigheter som invandrare kan ha att förstå

text: instruktionerna.

text: Till 3 § För den som planerar ensamarbete är det viktigt att överväga om det är förenat med risker eller påfrestningar. Det är också angeläget att utarbeta riktlinjer för hur de negativa följderna på lämpligaste sätt skall kunna minskas. Vid bedömning av risk för skada ingår bedömning av möjligheterna att undsätta den skadade. Skadan kan förvärras innan hjälp anländer, vilket kan ses som en del i skadeförloppet. Det är väsentligt att ta ställning till:

text: - Vilka risker som är förknippade med att arbeta ensam och om detta innebär större risk för olycksfall eller ohälsa än om arbetet utförs av flera gemensamt.

text: - Hur transportberedskap skall ordnas så att den som utför ensamarbete kan få hjälp vid olycksfall eller sjukdom.

text: - Under vilka förhållanden ensamarbetet utförs, t ex om det är ett särskilt psykiskt påfrestande arbete eller utförs nattetid.

text: - Om man kan organisera ensamarbetet så att det inte blir så betungande, t ex genom begränsning av den tid man arbetar ensam, genom arbetsväxling eller raster och pauser eller genom planerade besök hos arbetstagaren.

text: Det är viktigt att behovet av arbetsledning även för den som utför ensamarbete beaktas för att både akuta och mera långsiktiga risker skall kunna bemästras. Annars kan efterhand olämpliga rutiner utbildas som onödigtvis medför risk för olycksfall, t ex genom gasexplosion, eller för arbetssjukdom, t ex belastningsskada eller förgiftning.

text: Till 4 § Paragrafen avser sådana situationer där olycksfallsrisken kan förutses. Med olycksfall avses även t ex olycksfall vid sprängningsarbete, ras, brand och maskinhaverier liksom andra arbetsskador med snabbt förlopp, tex skada som orsakas av utströmmande gas eller påverkan av stark hetta eller kyla, såsom vid rengöring av ångpannedomer eller vissa arbeten i fryshus.

text: Det är viktigt att en ensamarbetande som har ett riskfyllt arbete i normala fall har möjlighet till kontakt med andra personer, så att han kan få hjälp i en nödsituation. Vilket slag av kontaktmöjlighet som skall väljas, får avgöras med hänsyn till de villkor som råder för varje särskilt arbete.

text: Om det bedöms att de skador som kan inträffa inte är svårare än att den skadade själv kan kalla på hjälp kan det räcka att det finns kontaktmöjligheter i form av t ex telefon, kommunikationsradio eller larmanordning.

text: Behovet av hjälpinsats är självfallet beroende av bl a nödsituationens art. Det är angeläget att hjälpen är så snabb som möjligt med hänsyn till förutsättningarna och samtidigt tillräckligt snabb för att verkligen undsätta arbetstagaren. Om arbetet innebär risk för kroppsskada, är det viktigt att särskilda åtgärder vidtas, för att ordna arbetet så, att en farlig situation snabbt upptäcks.

text: Vad som kan anses falla under begreppet påtaglig risk för kroppsskada måste bedömas i varje enskilt fall utifrån de omständigheter under vilka arbetet bedrivs. Utgångspunkt för bedömningen kan vara tidigare erfarenheter, eventuella tillbud eller olycksfall i liknande arbeten, tillgänglig arbetsskadestatistik etc. Risker som allmänt accepteras i privatlivet, t ex

text: risken att färdas ensam i motorfordon, torde under normala förhållanden även kunna accepteras i arbetslivet. Huruvida förmodad eventuell kroppsskada skall anses som allvarlig får bedömas med beaktande av möjligheterna till snabb undsättning. I tveksamma fall kan yrkesinspektionen rådfrågas.

text: Om de skador den arbetande kan drabbas av bedöms vara av sådan karaktär att han efter olycksfall inte är i stånd att använda ett tekniskt kommunikationshjälpmedel, är det viktigt att det också anordnas med andra kontaktformer, t ex genom att en annan person gör återkommande besök på arbetsplatsen, att den arbetande åläggs att anmäla sig till en särskild utsedd person vid överenskomna tidpunkter eller att TV-övervakning av riskzon ordnas. Andra former för övervakning av säkerheten, t ex med hjälp av elektronisk apparatur, är också tänkbara.

text: För att en skadad skall kunna få snabb hjälp eller en akut risksituation redas upp är det viktigt att skadan eller situationen upptäcks i tid eller arbetstagaren omedelbart får svar på ett anrop eller larm samt att beredskap ordnats för snabb hjälpinsats.

text: Under särskilda omständigheter kan godtagbar säkerhet innebära, att en inte obetydlig risk måste accepteras. Detta kan t ex vara fallet vid räddningsarbete och minröjning. I många arbeten kan en skada undvikas eller konsekvenserna av en skada mildras genom att någon annan är närvarande och snabbt kan gripa in och reda upp ett tillbud eller efter olyckshändelse ge första hjälpen, omedelbart kalla på hjälp osv. Kan godtagbar säkerhet inte uppnås med andra konsekvenslindrande åtgärder finns möjlighet att tillgripa denna utväg. Exempel där detta kan vara motiverat är vid arbeten där det föreligger risk för ras av t ex sten, för kvävning eller förgiftning av gas, t ex vid rengöring av tankar m m. Det är viktigt att berörda personer får noggranna instruktioner om hur de skall handla vid ett tillbud eller olycksfall.

text: I vissa arbeten kan just det förhållandet att man är två på ett avgörande sätt minska faran. Exempel på detta är att en ev. angripare blir avskräckt (såsom vid polisiärt arbete).

text: Arbete nattetid stör människans biologiska rytm och risken för olycksfall och felhandlingar är större än på dagen. Eftersom riskerna och påfrestningarna ökas vid arbete nattetid är det därför väsentligt att organisera arbetet så att ensamarbete förläggs på natten endast om arbetsuppgiften så kräver.

text: Här följer några exempel på arbeten där allvarliga skador kan inträffa och där en annan persons närvaro eller deltagande i arbetet ofta kan minska risken för eller följderna av en skada. Dessa exempel skall endast ses som hjälpmedel vid bedömningen. Vid den här typen av arbeten är det viktigt att vara särskilt uppmärksam vad gäller ensamarbete. Varje enskilt fall måste emellertid bedömas för sig mot bakgrund av denna föreskrift.

text: Exempel på farligt arbete är arbete där det föreligger risk för:

text: Kontakt med elektricitet

text: T ex vissa arbeten direkt på spänningsförande anläggningsdel. Enligt starkströmsföreskrifterna får många sådana arbeten inte alls utföras förrän anläggningsdelen blivit frånkopplad.

text: Brand, explosion, sprängning, söndersprängning av tryckkärl

text: T ex arbete där brandfarlig vara kan finnas i trånga, delvis slutna utrymmen (t ex cisterner),

text: arbete som innebär ingrepp på anordning som står under högt tryck, arbete med lastning/ lossning av brandfarlig gas.

text: Fall från hög höjd, snubbling

text: T ex arbeten på ställningar och arbeten på hög höjd såsom takarbete.

text: Reparationsarbeten på stora maskiner eller inne i kärl eller trånga utrymmen där det finns risk att snubbla eller fastna.

text: Kontakt med kemiskt ämne, värme, kyla

text: Tex arbeten som utförs av rör-, olje- eller kylmontörer i utrymmen såsom kulvertar, ledningsgravar, nedstigningsbrunnar, cisterner, kylrum (risk för utsläpp av gas, frätande ämnen, ånga, hetvatten, etc), vid rengöring, reparation eller inspektion av tankar och cisterner, målning i slutna utrymmen med lösningsmedelshaltiga färger, arbete med särskilt hög värmebelastning, hantering av farliga kemikalier i små slutna utrymmen, arbeten vid gasfara, rengöring eller inspektion av spannmålsfickor eller silos där det finns risk för kvävning eller förgiftning, nedstigning i tomma brunnar och tankvagnar för flytgödsel.

text: Fallande eller flygande föremål

text: Tex vid vissa fall av tung materialhantering med manuell koppling av lyft, där det finns risk för ras, t ex vid vissa gruvarbeten, vid lyft av betongelement samt vid vissa arbeten i grustag och vid arbete i stormfälld skog.

text: Annan kontakt med föremål i rörelse eller levande varelse

text: Risk finns t ex vid kontakt med maskiner som har rörliga oskyddade delar eller verktyg eller vid kontakt med levande varelser, t ex vid handhavande av tjurar, omhändertagande av våldsam person. Vidare i arbeten där den arbetande handhar stöldbegärlig egendom, t ex penningtransporter eller där en arbetande brukar någon form av auktoritet gentemot andra människor, t ex polisiärt arbete, arbete inom kriminal- och psykiatrisk vård, ordningsvaktsarbete.

text: Till 5 § Vid ensamarbete som pågar under längre tid kan den psykiska påfrestningen bli stark. Det är därför angeläget att sådant arbete avbryts med lämpliga mellanrum genom direktkontakt med andra människor. Uttrycket direktkontakt innebär t ex att den tid som en arbetande är ensam begränsas genom att tillfällen ges till personlig kontakt med andra människor utan att tekniska hjälpmedel behöver användas.

text: Detta kan ske genom t ex:

text: - Växling med annat arbete, som ger kontakttillfällen.

text: - Ett tillräckligt antal raster och pauser, som ger kontakttillfällen.

text: - Besök av någon annan under arbetet.

text: Vid kritiska situationer, som kan få allvarliga konsekvenser för andra människors säkerhet

text: eller där ett felgrepp kan sätta stora ekonomiska värden på spel, ställs arbetstagare inför oväntade avgöranden. Det är alltså fråga om situationer som kan uppkomma, men som är onormala: de hör inte till vardagligheterna i arbetet. Sådana situationer upplevs olika, men vetskapen om att de kan inträffa kan innebära stark psykisk press. Det är då viktigt att arbetstagaren kan rådgöra med någon som har tillräcklig kännedom om arbetet och kan bedöma följderna av olika handlingssätt. Vid bedömning av kontaktbehovet är det också viktigt att ta hänsyn till vilka beslutssituationer som kan komma att uppstå och om den arbetande har tillräckliga kunskaper för att bemästra dessa. Onormala och komplicerade händelser av angivet slag kan exempelvis uppkomma inom processindustrin, kraftindustrin, vid larmcentraler liksom vid jourtjänst.

text: Till 6 § Om arbetet skall utföras av minderårig, måste det säkerställas, att denne inte utsätts för risk för olycksfall eller överansträngning eller annan skadlig inverkan. Bestämmelse härom finns i

text: 5 kap 3 § arbetsmiljölagen

text: . Andra regler finns i arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1980:13

text: ) om minderåriga i arbetslivet. Dessa innebär bl a att särskild omsorg måste ägnas åt val av arbetsuppgift för minderårig arbetstagare. Arbetet måste ske under ledning och tillsyn av en lämplig person.

text: Till 7 § När ensamarbete planeras, som kan tänkas vara riskfyllt eller påfrestande är det viktigt att arbetsgivaren och det berörda skyddsombudet utifrån denna kungörelse bedömer riskerna och planerar lämpliga åtgärder. För att säkerställa detta är arbetsgivaren skyldig att underrätta skyddsombudet när ensamarbete som innebär risk för kroppsskada eller stark psykisk påfrestning första gången anordnas. Detta gäller även regionalt skyddsombud där annat skyddsombud inte finns. Tillämpningen av bestämmelsen förutsätter naturligtvis att skyddsombud finns och är anträffbart.

text: Skyddskommittén (om sådan finns) framstår som ett lämpligt organ för att mer övergripande och långsiktigt behandla frågan om ensamarbete.


title: Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse med föreskrifter om maskiner för papperstillverkning samt kommentarer

text: Dessa föreskrifter gäller maskiner för tillverkning av papper och kartong samt motsvarande maskiner för tillverkning av cellulosamassa.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter används följande beteckningar med nedan angiven betydelse. Bana Massa, papper eller kartong i form av kontinuerlig matta under tillverkning eller bearbetning. Cylinderrullstol Maskin där bana rullas upp på rulle, som genom friktion drivs av bärcylinder (pope). Hålldon Manöverdon för start och stopp som automatiskt intar stoppläge när det inte påverkas. Ingreppsställe Valsnyp eller annat ställe där ytor löper samman eller så nära varandra a t t kroppsdel riskerar a t t dras med och skadas. Kalander Fristående maskin för glättning av papper eller kartong. Kalanderplattform Höj- och sänkbar arbetsplattform vid kalander. Skyddsstopp Skyddsanordning som automatiskt undanröjer farlig funktion när kroppsdel kommer i farlig närhet av riskområde. Spetsdragning Framdragning av smal eller spetsformad bana i maskin. Tambur Vals för upprullning av bana i full maskinbredd på cylinderrullstol.

text: Tvärsskärkniv Kniv i cylindrisk vals för skärning av bana tvärs banriktningen. Upplösare Maskin där massa eller utskott mekaniskt bearbetas till fibersuspension. Utskott Papper eller kartong som utsorterats i något skede av tillverkningen. Utskottsgiljotin Skärmaskin med rak kniv för uppskärning av utskottsrullar.

text: Åtgärder mot ingreppsrisk

text: Allmänt

text: Ingreppsställe skall om möjligt vara oåtkomligt från golvplan eller annan y t a som lätt kan beträdas. Kan detta krav inte uppfyllas, skall risken motverkas på annat sätt.

text: Spetsdragning

text: Spetsdragning skall, där så är praktiskt möjligt, ske utan manuellt ingripande. Om spetsdragning måste göras manuellt, skall åtgärder vara vidtagna så a t t det kan ske under betryggande säkerhet.

text: Omläggning till ny tambur

text: Omläggning av banan till ny tambur vid cylinderrullstol skall, där så är möjligt, ske utan manuellt ingripande. Om omläggning måste göras manuellt, skall åtgärder vara vidtagna så a t t det kan ske under betryggande säkerhet. Om avrivningsband behöver användas, skall detta lätt brista om någon skulle fastna i det vid avrivningen.

text: Åtgärder mot kläm- och påkörningsrisk

text: Rörelse hos maskindel eller annan teknisk anordning får inte medföra risk att någon blir klämd, påkörd eller på liknande sätt skadad. Om det inte kan säkerställas a t t riskområdet är oåtkomligt när fara förelig-

text: ger, skall den rörliga anordningen ha skyddsstopp, rörelsen styras med handpåverkat hålldon eller risken motverkas på annat sätt.

text: Upp- och avrullning av bana

text: Upp- och avrullning av bana skall vara ordnad så a t t rulle inte kan orsaka personskada genom a t t den okontrollerat lämnar det avsedda läget. Vid rulle med genomgående axel skall, om det behövs, finnas anordning som håller kvar axeltapparna i avsett läge. Kan person vistas under rullen, skall fånganordning finnas som hindrar a t t rullen faller ned om axeln brister. Vid rulle som bärs och väsentligen styrs genom att vila på två valsar skall, om banhastigheten överstiger 15 m/min, finnas utkastskydd som kan hejda kast av rulle. Är skyddet rörligt, får banhastighet över 15 m/min kunna åstadkommas endast då skyddet är i skyddsläge. Skyddet får inte kunna föras ur detta läge om hastigheten överstiger nyss nämnda värde.

text: Hantering av rulle

text: Rulle får automatiskt försättas i fri rullning på golvplan eller annan yta som lätt kan beträdas, endast om det kan ske under betryggande säkerhet.

text: Rullutstötare skall vara anordnad och hanteras så a t t ingen skadas genom dess funktion eller av utstött rulle. Utstötaren får kunna träda i funktion endast om det är sörjt för säker mottagning av utstött rulle. Om det behövs skall utstötaren manövreras med handpåverkat hålldon från plats där operatören kan överblicka utstötarens rörelseområde och den utstötta rullens rullningsväg.

text: Rulle som lyfts i axeltappar får rotera endast om tapparna och lyftanordningens delar tål de påkänningar som rotationen orsakar,

text: Skärning av papper

text: Maskinellt drivet eggverktyg för skärning av papper skall vara avskärmat mot oavsiktlig beröring och så långt möjligt vara oåtkomligt under drift. Maskin med tvärsskärkniv skall ha skydd som gör verktyget oåtkomligt under gång. Verktyget får kunna startas endast om skyddet är i skydds-

text: läge. Skyddet får kunna öppnas endast om verktyget står stilla och energitillförseln till dess drift är frånkopplad med en i frånläget låsbar utrustning. Utskottsgiljotin skall vara anordnad så a t t ingen från sidan når kniven när skärning pågår. Knivseggen skall så långt möjligt vara avskärmad mot oavsiktlig beröring när den inte står i kontakt med det material som skall skäras.

text: Upplösare, massakar m m

text: Öppning till upplösare, massakar, annan behållare eller inmatningsanordning skall vara anordnad så a t t ingen riskerar att falla eller trampa ned i öppningen.

text: Upplösare och inmatningsanordning till denna skall ha gemensamt nödstopp och om möjligt gemensam, i frånläget låsbar utrustning för frånkoppling av energitillförseln.

text: Vissa anordningar med upp- och nedåtgående rörelse

text: Allmänt

text: Kalanderplattform, pallbord, ridvals, utkastskydd, rullsänkningsanordning, lucka till torkkåpa, giljotinkniv eller annan stationär anordning, som för sin funktion regelmässigt manövreras till väsentligt skilda höjdlägen, skall vara beskaffad samt hanteras och underhållas så, a t t den inte genom a t t falla ned eller på annat sätt, kan orsaka risk för personskada. Den får inte kunna störta ned på grund av avbrott eller variation i energitillförseln.

text: Manöverrörelse som kan medföra risk för personskada skall styras med hålldon från plats där operatören kan överblicka rörelseområdet.

text: Lin- eller kedjeburen anordning enligt 14 § skall ha erforderliga urspårningsskydd samt brytare som stoppar rörelsen om lina eller kedja skulle slakna eller brista. Om anordningen vid driftsmässig manövrering stoppas i läge där nedfall skulle medföra risk för personskada, skall den automatiskt säkras mot nedfall.

text: Lyftorgan till anordning enligt 14 § skall i sin helhet utan svårighet kunna inspekteras.

text: Kalanderplattform

text: Kalanderplattform skall ha räcke med grind eller bom. Grind får endast kunna öppnas inåt. Bom får endast kunna öppnas uppåt och får inte kunna stå kvar i öppet läge. Bom skall vara minst 2-ledig. 1 8 § Kalanderplattform skall manövreras med hålldon, placerat på plattformen.

text: Längs hela arbetssidan skall finnas nödstoppdon som stoppar såväl plattformens rörelse som kalandervalsarnas rotation. Lyft- och sänkhastigheten får inte överstiga 0,15 m/s.

text: Hydraulcylinder i lyftorgan till kalanderplattform skall ha ventil, som vid slang- eller rörbrott eller större läckage stoppar plattformsrörelse nedåt eller begränsar sänkhastigheten. Sådan ventil skall vara monterad i eller direkt på cylindern.

text: Lin- eller kedjeburen kalanderplattform skall ha tillförlitlig fångare.

text: Lyftskruv till kalanderplattform skall vara självhämmande. Som lastupptagande organ skall finnas bärmutter och säkerhetsmutter.

text: Tillsyn

text: Anordning enligt 14 § skall vid behov, dock minst två gånger årligen och beträffande kalanderplattform en gång i månaden, underkastas fortlöpande tillsyn så länge anordningen är i bruk. Om kalanderplattform under mer än tre månader inte använts, skall tillsyn göras innan den åter t a s i bruk. Vid tillsynen skall kontrolleras a t t säkerhetsanordningar är funktionsdugliga samt a t t kalanderplattforms lyft- och sänkhastighet inte överstiger tillåtet värde. Journal skall föras över tillsynen.

text: Slangledningar

text: Slangledning som används för rengöring i närheten av roterande

text: valspar skall ha trubbigt munstycke eller vara på annat sätt anordnad så a t t munstycket inte kan fångas i valsingrepp.

text: Slang för spolning av vätska med högre tryck än 2,5 MPa skall ha hålldonsmanövrerad ventil för flödesreglering. Om säkerheten vid hantering kräver det, skall munstycket vara monterat i stativ eller slangen vara utförd för a t t hanteras av två personer.

text: Utrymme inne i maskin

text: Öppning till utrymme, som erbjuder gångväg in i eller genom maskin, skall vara avspärrad. Detta gäller dock inte om tillträde behövs för maskinens drift eller underhåll och tillträdet kan ske utan risk.

text: Krypkörning

text: Om det är nödvändigt vid visst slag av arbete a t t maskin tillfälligt körs utan de skyddsanordningar som annars finns, skall banan gå med så låg hastighet som möjligt och högst 15 m/min. Dess rörelse skall styras med handpåverkat hålldon från plats där operatören kan överblicka de ställen, där skyddsanordningar satts ur funktion.

text: Nödstopp

text: Nödstopp får inte bryta energitillförseln till funktion som kan behövas i ett nödläge eller utlösa rörelse som kan förvärra nödläget. Bromsning. utlöst av nödstopp, får inte vara så häftig att den orsakar risk för personskada.

text: Hjälpmedel

text: Där pappersmassa eller utskott hanteras ofta och i stor mängd skall åtgärder vara vidtagna så att arbetet underlättas. Behovet av sådana åtgärder skall speciellt beaktas där hög temperatur råder.

text: Arbetsinstruktioner

text: Instruktioner skall finnas om de arbetsrutiner som behöver tillämpas för a t t främja säkerheten såväl under normal drift som i samband med underhåll, rengöring, tillsyn och liknande former av periodiskt återkommande arbeten.

text: Ikraftträdande

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 1988. GUNNAR DANIELSON Bengt Springfeldt Göran Lindh

text: Kommentarer till kungörelsen med föreskrifter om maskiner för papperstillverkning

text: Bakgrund

text: Pappers- och pappindustrin är en näringsgren med allvarlig olycksbelastning. Årligen rapporteras inemot två tusen arbetsolycksfall och nära två hundra fall av arbetssjukdom. Arbetsolycksfallsfrekvensen är nästan dubbelt så hög som genomsnittet för alla näringsgrenar sammantagna.

text: Bland maskiner för papperstillverkning som förekommer i olyckssammanhang kan i första hand nämnas rullmaskiner och därnäst pappersmaskiner, arkskärmaskiner och emballeringsmaskiner i nu nämnd ordning. Ungefär en femtedel av olyckorna orsakas genom kontakt med rörlig maskindel. De viktigaste, för näringsgrenen specifika olyckstyperna är - indragning i valsnyp eller motsvarande - nedstörtning i upplösare - hörselskador - halkning och snubbling - klämning vid rullhantering. De oftast skadade kroppsdelarna är i nämnd ordning: - händer - axlar och armar - fötter.

text: Kommentarer till vissa paragrafer

text: Till 3 § Ingreppsställe föreligger inte enbart då två ytor löper helt samman i ett "nyp" utan även då ytorna kommer så nära intill varandra a t t kroppsdel eller klädesplagg kan dras in där. Det kritiska avståndet mellan ytorna blir bl a beroende av vilka kroppsdelar som kan nå fram till stället. För bedömning kan följande tjäna till ledning:

text: Stället kan nås av Kritiskt avstånd är

text: handen upp till 80 m m armbågen upp till 120 mm hela kroppen upp till 500 m m

text: Olyckor vid ingreppsställen har framförallt inträffat i samband med s k manuell spetsdragning och vid rengöring av valsar vid pappersmaskiner, maskinglättar, cylinderrullstolar, kalandrar och rullmaskiner. Sådana olyckor har också inträffat vid transportörer och andra slag av maskiner. Ett sätt a t t minska ingreppsrisken är a t t ordna så att ingreppsstället i praktiken är oåtkomligt. Om stället inte kan nås av en person, som med uppåt sträckta armar har en längd av 2 500 mm, kan ingreppsrisken i allmänhet anses försumbar, se figurerna 1 och 2. Man kan likaså vanligen bortse från sådan risk vid ingreppsställe som inte behöver vara tillgängligt för arbete under drift, om det vid stället råder sådan temperatur eller stänker vätska i sådan mängd, att ingen utan tvingande skäl vill vistas där. Ett annat sätt a t t minska risken för ingrepp är a t t genom s k ingreppsskydd hindra a t t fingrar når in till det farliga stället. Det är viktigt a t t sådant skydd. när det används för a t t avskärma t ex nypet mellan två valsar, inte i sig bildar ingreppsställe med inlöpande yta. Det ansluter o därför lämpligen till inlöpande yta med minst 90 vinkel, se figur 3. Det kan ibland vara omöjligt a t t använda sådant ingreppsskydd om skyddet medför risk för sammanpackning av banan eller annan driftstörning. Om banhastigheten är mycket låg kan skydd mot ingreppsrisk ibland ordnas genom s k skyddsstopp, som automatiskt påverkas av den som med t ex handen kommer i farlig närhet av ingreppsstället och snabbt stoppar maskinrörelsen. Se även 4 § med kommentarer. Till 4 § Spetsdragning för hand innebär alltid en risk för indragning i valsnyp. Risken ökar med banhastigheten. Vid nyare maskiner görs spetsdragningen som regel maskinellt med hjälp av spetsdragningslinor eller transportörer eller genom a t t pappersbanan via ledplåtar blåses in mot valsnypet. Vid papper med hög ytvikt har erfarenheten dock hittills visat a t t maskinell spetsdragning ofta inte fungerar tillfredsställande. För a t t ge betryggande säkerhet vid manuell spetsdragning kan nyttjas anordningar som gör det onödigt för och hindrar operatören a t t nå ända fram till valsnypet. Erfarenheten visar a t t med sådana anordningar kan van personal med betryggande säkerhet göra manuell spetsdragning vid en banhastighet intill 150 m/min vid pappersmaskiner och massatorkmaskiner och intill 15 m/min vid rullmaskiner och liknande. Vad ovan sagts om valsnyp gäller i princip även för de linnyp som kan finnas i ett maskinellt spetsdragningssystem.

text: Figur 1. Exempel på lämplig avskärmning vid rullstolens inloppssida eller vid passageväg genom pappersmaskin.

text: Figur 2. Vid en lågbyggd cylinderrullstol kan ingreppsstället mellan tamburn och bärcylindern vara åtkomligt från utloppssidan innan tamburns diameter uppnått viss storlek.

text: Till 5 § Vid flertalet moderna cylinderrullstolar sker omläggning till ny tambur maskinellt. För avrivning av banan, om så behövs, används lämpligen ett tunt bomullsband. Att använda filtremsor av syntetmaterial, nylonband eller liknande för detta ändamål är olämpligt.

text: Figur 3. Exempel på ingreppsskydd vid valsnyp. Det är angeläget att måttet a är så litet att ett finger inte kan dras in. I praktiken kan dock mindre avstånd än 8 mm sällan hållas.

text: Till 6 § Risk för klämning, påkörning eller liknande kan föreligga t ex vid rullutstötare, rullsänkningsanordning, rullstoppare, lucka till torkkåpa automatstyrd transportvagn, bankapningsanordning, extrudermunstycksvagn, kalanderplattform, pallbord, pallväxlare och s k stavrost. En enkel åtgärd, speciellt vid korta funktionsrörelser, kan vara att genom den tekniska utformningen helt eliminera klipp- och klämställen. Detta kan t ex tillämpas vid rullstoppare, se figur 4.

text: Figur 4. Rullstoppare, utformad så att foten inte kan råka i kläm när stopparen sänks ned.

text: En ofta tillämpad åtgärd är a t t genom avspärrning ordna så a t t ingen kan nå in i riskområdet när fara föreligger. Om området tidvis måste vara åtkomligt kan avspärrningen behöva ha öppningsbar lucka eller grind, eventuellt med förregling. Avspärrning kan vara lämplig åtgärd t ex vid rullutstötare i rullmaskin, vid bankapningsanordning och vid stavrost.

text: Anordnande av skyddsstopp kan vara en lämplig åtgärd t ex vid lucka till torkkåpa, rullsänkningsanordning, automatstyrd transportvagn. extrudermunstycksvagn och kalanderplattform.

text: Det kan vara lämpligt a t t låta den farliga rörelsen styras med hålldon av operatör som har överblick över riskområdet. Detta kan tillämpasvid t ex rullutstötare, rullsänkningsanordning, lucka till torkkåpa, bankapningsanordning, kalanderplattform och pallväxlare.

text: En annan åtgärd som kan vara lämplig, framför allt vid rullsänkningsvagga, är a t t förse vaggans utloppskant med en gummiläpp, som med milt våld avvisar den som står alltför nära riskområdet när vaggan sänks.

text: Se även 9, 1 1 , 14, 18 och 26 §§ med kommentarer.

text: Till 7 § Paragrafens första stycke anger det generella, säkerhetsmässiga funktionskravet på anordningar för upp- och avrullning av bana.

text: Andra stycket avser främst upprullningen vid rullstol, kalander och vissa ruII- och omrullningsmaskiner samt avrullningen vid kalander, rull- och omrullningsmaskiner och arkskärmaskin. Vid rullstolen kan rullens kvarhållande i samband med de s k primärarmarnas fällningsrörelse behöva ägnas särskild omtanke. Fånganordning är främst aktuell vid avrullningsställ till kalander.

text: Paragrafens tredje stycke avser huvudsakligen den vanliga rullmaskinens upprullningsfunktion. Rullsetet vilar här på två bärvalsar. Utkastskydd kan vara en särskild, för ändamålet konstruerad grind eller liknande anordning eller exempelvis en rullsänkningsvagga som är utformad och placerad så a t t den kan fånga upp rulle som kastas ut.

text: Med hänsyn till det generella kravet i paragrafens första stycke är det viktigt a t t ingen kan vistas i utrymmet mellan rulle och utkastskydd under den tid då risk för utkast kan föreligga, dvs då banhastigheten överstiger 15 m/min. Detta kan åstadkommas t ex genom att utkastskyddet fyller u t eller blockerar utrymmet så att ingen kan vara där. En annan lösning kan vara a t t utrymmet avspärras med förreglad grind och förses med kontaktmatta så a t t ingen kan komma dit in när banhastigheten överstiger 15 m/min och så att hastigheten inte kan nå över detta värde om någon befinner sig i utrymmet.

text: Figurerna 5 och 6 visar exempel på lösning av utkastproblematiken.

text: Figur 5. Rullmaskin med särskilt utkastskydd. 1 = ridvals. 2 = rullutstötare, 3 = rullsänkningsvagga. 4 = utkastskydd.

text: Figur 6. Rullmaskin med rullsänkningsvaggan utförd som utkastskydd. Utrymmet mellan vagga och rulle är avspärrat med grind och försett med kontaktmatta. 1 = ridvals, 2 = rullutstötare. 3 = rullsänkningsvagga (utkastskydd), 4 = grind, 5 = kontaktmatta.

text: Till 8 § Fri rullning förekommer i första hand vid rullmaskiner och ruIIemballeringsmaskiner. Paragrafen tar sikte på den fara som en fritt rullande pappersrulle kan utgöra för den som kommer i dess väg. Om rullningen helt försiggår inom område som är avspärrat eller beläget så a t t det inte lätt kan beträdas, kan säkerheten i allmänhet anses betryggande. l annat fall kan säkerhet åstadkommas t ex genom a t t rullningsrörelse får utlösas endast av operatör, som kan se till a t t ingen kommer i vägen för rullen.

text: Till 9 § Rullutstötare finns i första hand vid rullmaskiner (se figurerna 5 och 6) och rullemballeringsmaskiner men kan även förekomma på andra ställen, där rulle maskinellt skall föras ur ett stabilt viloläge för a t t rulla därifrån. Olyckor har inträffat därför a t t någon befunnit sig i utstötarens rörelseområde och klämts mellan rullen och utstötaren när denna, ofta genom automatisk styrning, trätt i funktion. Lämpliga åtgärder mot denna risk kan vara t ex att hindra tillträde till rörelseområdet eller a t t låta manövreringen av utstötaren ske med handpåverkat hålldon på sådant sätt a t t operatören dels måste vara utanför rörelseområdet, dels kan se till a t t ingen annan befinner sig där. För a t t hindra a t t olyckor inträffar genom a t t någon kommer i vägen för utstött rulle, är det angeläget att utstötaren inte kan träda i funktion utan a t t det är sörjt för a t t rullen tas om hand pä säkert sätt. Hålldonsmanövrering är ett bra sätt att åstadkomma detta. Vid rullmaskin, som med anledning av kravet i 7 § första stycket har kontaktmatta i utrymmet mellan rullsänkningsvagga och rulle, är det lämpligt att utstötaren är anordnad så a t t den inte kan träda i funktion om mattan är påverkad. Det är lämpligt a t t utstötaren inte kan träda i funktion så länge rullen roterar.

text: Till 10 § Paragrafen tar främst sikte på den risk för nedfall som kan förekomma när rulle skall lyftas t ex vid cylinderrullstolen. Många olyckor har inträffat därför a t t lyftkrokarna, speciellt den bortre från operatören räknat, inte varit i rätt läge. Bland åtgärder, som med viss framgång provats för a t t eliminera dessa risker, kan nämnas: a t t använda krokar av speciell konstruktion, vilka genom sin lutning

text: automatiskt visar när kroken kommit i rätt läge, a t t anordna speglar och speciell belysning för a t t underlätta för ope-

text: ratören a t t kontrollera a t t kroken kommit i rätt läge, a t t använda krokar som genom sin utformning tvingar in rullen i rätt läge. Om rullen roterar när den lyfts, kan detta medföra risk för a t t axeltappar och lyftkrokar slits ned eller a t t axeltappen kärvar i lyftkroken och klättrar

text: upp ur denna. Dessa risker kan elimineras om lyftningen sker i lagerhusen eller om krok och axeltapp förses med slitinlägg (t ex av brons), som vid behov byts ut. En annan möjlighet är a t t anordna broms, genom vilken rullen kan stannas innan lyftning sker. Till 11 § Erfarenheten har visat a t t mer eller mindre svåra olyckor kan inträffa vid förekommande typer av eggverktyg. De typiska olyckssituationerna är knutna till tre principiellt skilda slag av anordningar: Rullknivar, vid vilka en person kommit i kontakt med knivskivan i

text: samband med inställning av knivläget eller vid spetsdragning. Detta gäller främst vid rullmaskiner, omrullningsmaskiner och arkskärmaskiner samt vid wellpappmaskiners rill- och skärverk. (Se figur 7). Tvärsskärknivar, vid vilka en person i samband med inställning eller

text: justering av verktyget kommit till skada genom a t t knivvalsen oavsiktligt börjat rotera. Detta gäller främst vid arkskärmaskiner och vid klippaggregat till rullemballeringsmaskiner. Utskottsgiljotiner, vid vilka en person antingen vid vistelse på skärbor-

text: det (tippbordet) eller i samband med skärningsoperation kommit i kontakt med knivseggen.

text: Figur l . Exempel på avskärmning av rullkniv vid rullmaskin.

text: Till 12 § Erfarenheten har visat a t t vid öppningar till upplösare, massakar, matningsanordningar och liknande anordningar kan finnas risk för olyckor genom att en person störtar, glider eller trampar ned i öppningen. Typiska är följande situationer: Nedstörtning, varvid person som matar in material, tar överbalansen

text: och tippar med materialet ned i öppningen.

text: Nedglidning, varvid person som matar in utskottspapper som ligger

text: plant på golvet, förlorar fotfästet när materialet börjar rasa ned och följer med detta ned i öppningen. Nedtrampning, varvid person råkar trampa ned i mindre öppning i • eller nära golvplanet.

text: Ovan nämnda situationer kan uppträda var för sig eller i olika kombinationer. Skyddsåtgärderna måste anpassas till förhållandena i varje särskilt fall, se figur 8. Till 13 § Paragrafen tar sikte på de risker som kan uppkomma om massa eller utskott tippas ned i en upplösare som stannats på grund av en nödsituation eller för rensnings- eller reparationsarbete. Med inmatningsanordning avses inte enbart massatransportörer utan även exempelvis tippbordet vid en utskottsgiljotin om detta är avsett för direkt nedmatning i upplösare. Till 14 § De anordningar som här nämns och som behandlas i 14-22 §§ är alla sådana där säkerheten mot nedfall eller oavsiktlig eller ovarsam manövrering är av särskild vikt. Reglerna avser inte anordning som enbart har till ändamål att vara lyftinrättning, t ex telfer. Det är viktigt a t t anordningen är beskaffad så a t t den inte riskerar a t t utsättas för överbelastning så att säkerheten äventyras. Ändlägesstopp, momentbegränsare och tryckbegränsningsventiler är exempel på konstruktionselement som kan vara lämpliga för detta ändamål.

text: Figur 8. Exempel på skyddsanordningar mot nedglidning i upplösare under cylinderrullstol. (Se även figur l och 2 beträffande de skydd mot ingreppsrisk som kan behövas.)

text: Vid sådana höj- och sänkbara anordningar som kalanderplattform, utkastskydd och lucka till torkkåpa är det bäst a t t använda skyddsstopp för a t t stoppa rörelse som kan medföra klämningsrisk. Kalanderplattform skall enligt 18 § vara hålldonsmanövrerad. Sådan manövrering är även lämplig vid t ex rullsänkningsanordning (se 8 §).

text: sänkning av ridvals,

text: manövrering av utkastskydd till skyddsläge,

text: sänkning av lucka till torkkåpa,

text: skärningsrörelse hos utskottsgiljotin.

text: Till 15 § Om säkring genom mekanisk spärr endast kan göras vid vissa punkter längs manövervägen, är det vanligen lämpligt att anordningen vid styrsignal stopp automatiskt går till närmast högre läge där den kan säkras.

text: Till 17 § Det är viktigt a t t kalanderplattform på säkert sätt kan utrymm a s i en nödsituation.

text: Till 21 § Principen för systemet med bärmutter och säkerhetsmutter är a t t den senare normalt är obelastad och endast belastas om bärmuttern skulle brista.

text: Till 22 § Lämpliga tillsynsåtgärder kan exempelvis vara: Allmänt:

text: - bärande delar (linor, kedjor, bärmuttrar etc): kontroll av sprickor, förslitning och annan skada, - nedstörtningsskydd (mekaniska spärrar, slakbrytare, fångare, rörbrottsventiler etc): kontroll av funktion och skada, - rörelsekontrollerande organ (hålldon, nödstopp, ändlägesstopp etc): kontroll av funktion. Vid kalanderplattform:

text: - grindar och bommar: kontroll av funktion - lyft- och sänkhastighet: kontroll av högsta hastigheten. Tillverkaren eller leverantören har ofta meddelat detaljerade regler för tillsynen. Det är angeläget a t t dessa beaktas. Ingenting hindrar a t t tillsynen utförs som egenkontroll. Journalanteckning skall enligt 3 § arbetsmiljöförordningen hållas tillgänglig under minst fem år från det datum då anteckningen gjordes.

text: Till 24 § Det är bra om den hålldonsmanövrerade ventilen medger steglös flödesreglering. Svårighet att hantera slangen anses föreligga om rekylkraften vid spolning överstiger 300 N.

text: Till 25 § Paragrafen avser exempelvis pappersmaskiner och arkskärmaskiner, vilka till sin uppbyggnad är sådana, att det i dem finns utrymmen, i vilka man kan gå in och där det kan vara risk för personskada.

text: Till 26 § Paragrafen avser sådana arbeten som t ex skarvning av bana, inställning, justering, filtbyte och liknande. I många fall väljs lämpligen en avsevärt lägre banhastighet än 15 m/min ( = 25 cm/sek). Spetsdragning behandlas i 4 § .

text: Till 27 § Paragrafens första stycke avser exempelvis den situation då en maskin nödstoppats för a t t någon klämts fast mellan två valsar. Det är då viktigt a t t valsarna snarast kan säras. Det är däremot olämpligt a t t nödstoppet utlöser särning av valsarna medan dessa är igång eftersom detta kan medföra a t t skadorna förvärras genom a t t den som fastnat i maskinen då kommer a t t dras längre in mellan valsarna. Automatisk särning kan undantagsvis vara lämplig om valsarna genom nödstoppet stannar mycket snabbt. Vid s k gavelpress till rullemballeringsmaskin är det lämpligt a t t nödstoppet orsakar a t t pressplattorna går isär utan a t t rullen stöts ut. Paragrafens andra stycke avser i första hand rullmaskin med bärvalsar. Det har förekommit olyckor och tillbud genom a t t man “bromsat ut” rullar.

text: Till 28 § Med område där hög temperatur råder avses exempelvis undervåningen till pappersmaskinens torkparti. Vid sådant ställe kan det ofta vara lämpligt a t t arbetsrotation tillämpas.

text: Till 29 § Arbetsinstruktionerna har stor betydelse för säkerheten i arbetet. Det är viktigt a t t de revideras om arbetsförhållandena ändras eller om erfarenheterna ger anledning till det. Bland arbetsmoment av driftsmässig karaktär, för vilka behovet av instruktioner är särskilt stort, kan nämnas: Vid pappersmaskin:

text: - spetsdragning, speciellt om manuella arbetsmoment förekommer, (se 4 §), - manövrering av lucka till torkkåpa, (se 14 §). Vid rullstol:

text: - omläggning av banan till ny tambur, (se 5 §), - verkställande av banmarkering. - lyftning och transport av maskinrulle, (se 10 §). Vid kalander:

text: - spetsdragning, (se 4 §), - manövrering av kalanderplattform, (se 14 §).

text: Vid rullmaskin (och omrullningsmaskin):

text: - inställning av rullknivar, (se 11 §), - spetsdragning, (se 4 §), - skarvning av bana, (se 26 §), - manövrering av ridvals, (se 14 §), - manövrering av utkastskydd, (se 1 4 §), - manövrering av rullutstötare, (se 9 §), - manövrering av rullsänkningsanordning, (se 8 och 9 §§), - hantering av bibanerullar. Vid arkskärmaskin:

text: - manövrering av stavrost, - pallväxling. - arbete med tvärsskärkniv, (se 11 §). Vid utskottsgiljotin:

text: - inläggning av rullar för uppskärning, - manövrering av kniven, (se 11 och 14 §§), - nedmatning i upplösare. Vid upplösare:

text: - nedmatning i fristående upplösare, (se 12 och 13 § § ) , - nedmatning i upplösare under rullstol, (se 12 §).

text: Bland arbetsmoment av underhållsmässig karaktär, för vilka behovet av instruktioner är särskilt stort, kan nämnas: Rengöring av vals:

text: Det är viktigt att: - manuell rengöring av roterande vals inte sker vid inlöpande valsnyp. - slang som kan nå fram till valsnyp har munstycke med lämplig utformning (se 23 §). Byte av filt eller vira:

text: Det är viktigt att: - den operatör som styr maskinrörelsen verkligen kan övervaka aktuella riskområden (se 26 §), - personalen är betryggande säkrad mot a t t falla ned under arbetet. Arbete i upplösare eller behällare:

text: Det är viktigt att: - vätska är urtömd och hälsofarlig gas bortventilerad, - ledning för tillförsel av vätska etc är stängd och vid behov låst i stängt läge (se 13 §), - energitillförseln till inmatningsanordning, rotor etc är frånkopplad och låst i frånläget (se 13 §), - personlig skyddsutrustning (t ex andningsskydd och säkerhetsbälte med lina) medförs och används i erforderlig omfattning, - erforderlig talkommunikation och hjälpberedskap vidmakthålls.

text: Nyckelordlista

text: Listan upptar vissa ord, uttryck och företeelser som behandlas i föreskriftstext eller kommentarer till angivna paragrafer.

text: Ord, uttryck etc Paragraf nr

text: Arbete i hög temperatur 28 Arbetsinstruktion 29 Arbetsrotation 28 Arkskärmaskin 11, 25, 29 Automatstyrd transportvagn 6 Avrivning av bana 5 Avrullning 7

text: Banhastighet 4, 7, 26 Bankapningsanordning 6 Behållare 12 Bromsning 27 Bärmutter 21

text: Cylinderrullstol, allmänt 2, 3 tambur 2, 5, 10 upplösaröppning vid 12

text: Eggverktyg 1 1 Extrudermunstycksvagn 6

text: Fri rullning Se Rullning, fri Frånkoppling 11, 13, 29 Fånganordning (för rulle) 7 Fångare (vid kalanderplattform) 20

text: Gas, hälsofarlig i upplösare 29 Gavelpress 27 Gångväg, inne i maskin 25

text: Hydraulsystem 19 Hålldon 2, 6, 9, 14, 18, 24, 26 Hållventil 19

text: Ingreppsställe (nyp) 2, 3, 4 Inmatningsanordning 12,13 Inspektion 16

text: Journal över tillsyn 22

text: Ord, uttryck etc Paragraf nr

text: Kalander 2, 3 Kalanderplattform 2, 1 4 , 1 7 - 2 2 Kedjedrift 15,20 Klipprisk 6, 1 1 Klämrisk 6, 9, 27 Kniv 11 Krypkörning 26 Ledplåt (för spetsdragning) 4 Lindrift 15, 20 Lucka till torkkåpa 14 Lyft av tambur 10 Lyftorgan 16 Lyftskruv 21 Maskinglätt 3 Massakar 12 Massatorkmaskin 4 Momentbegränsare 14 Munstycke till slang 23, 24

text: Se Ingreppsställe Nyp Nödfunktion 27 Nödstopp 13, 27

text: Omrullningsmaskin 3

text: Pallbord 14 Pallväxlare 6 Primärarm 7

text: Rekylkraft (vid slang) 24 Rullemballeringsmaskin 8, 9 Rullkniv 11 Rullmaskin 4, 7, 8, 9 Rullning, fri 8 Rullsänkningsanordning 6, 8, 13, 14 Rullutstötare 2 , 6, 9

text: Skyddsstopp 3, 6 Slakkedjebrytare 15 Slaklinebrytare 15 Slangbrottventil 19 Slangledning 23, 24

text: Ord, uttryck etc Paragraf nr

text: Slitinlägg 10 Spetsdragning 2, 3 , 4 Stavrost 6 Säkerhetsbrytare 11, 13 Särning av valsar 27 Tambur 2, 5, 10 Tillsyn 22 Tippbord 11,13 Torkparti, undervåning 28 Tvärsskärkniv 2, 11 Upplösare 2, 12, 13 Upprullning 7 Urspårningsskydd 15 Utkast av rulle 7 Utkastskydd 7 Utskottsgiljotin 2, 11, 13, 14

text: Vals, rengöring av 29

text: Bilaga

text: Förteckning över vissa författningar m m som berör väsentliga riskfaktorer inom pappers- och pappindustri. Förteckningen är aktuell per 1985-01-01.

text: Riskfaktor Författningar m m

text: Farlig maskinfunktion Arbetarskyddsstyrelsens allmänna maskinanm m visningar (nr 29)

text: Ergonomiska faktorer Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1983:6

text: ) om arbetsställningar och arbetsrörelser

text: Buller Arbetarskyddsstyrelsens anvisningar (nr 110) om buller i arbetslivet Arbetarskyddsstyrelsens anvisningar (nr 110:1) om infraljud och ultraljud i arbetslivet

text: Farliga ämnen Kungörelsen (SFS 1973:334) om hälso- och miljöfarliga varor Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1980:11

text: ) om Åtgärder mot luftföroreningar Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1984:5

text: ) med föreskrifter om hygieniska gränsvärden Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1984:9

text: ) med föreskrifter om information om farliga ämnen

text: Farlig strålning Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1981:9

text: ) om laser

text: Explosion m m Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1981:5

text: ) om dammexplosioner Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (AFS 198211) om tryckkärl med ändringar (omtryckt

text: AFS 1984:18

text: Riskfaktor Författningar m m

text: Brand Brandlagen (SFS 1974:80) med ändringar Meddelanden från Statens Brandnämnd Publikationer från Svenska Brandförsvarsföreningen Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1982:9

text: ) o m larm och utrymning vid brand eller gasutströmning

text: Elektrisk ström Statens Energiverks starkströmsföreskrifter (SIND-FS 1978:6) med ändringar och tillägg


title: Om farliga ämnen finns särskilda bestämmelser i arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om farliga ämnen (AFS 1985:17).

text: Dessa föreskrifter gäller arbete med schamponering, klippning, rakning, lockning, sprayning, färgning och liknande av hår, skägg, ögonbryn, ögonfransar, peruker eller postischer (frisörarbete)

text: Lokal som är särskilt avsedd för frisörarbete (frisersalong) skall vara utformad och inredd med hänsyn till arten och omfattningen av den verksamhet som bedrivs och det antal personer som arbetar där

text: Under behandling i frisersalong skall kunden vara placerad i kundstol som lätt kan ställas in i höjdled och vridas så att frisören får lämplig arbetsställning. Vid stolen skall finnas tillräckligt utrymme. För arbete som kan utföras sittande eller halvsittande skall finnas tillgång till frisörstol .

text: Handverktyg och övrig utrustning skall vara lätt och bekväm att använda. Risken för nickelallergier skall beaktas vid val av verktyg.

text: Utrustning som används vid hårfärgning skall så långt möjligt vara utformad så att den som arbetar inte kommer i hudkontakt med hårfärgningsmedel. Sådan utrustning skall efter användningen rengöras eller kasseras.

text: Noggrann personlig hygien skall iakttas. Flytande handtvättmedel, handdukar för engångsbruk samt oparfymerad och fuktighetsbevarande handkräm skall finnas tillgängliga.

text: Vid arbete med hårfärgningsmedel, permanentvätska, neutraliseringsvätska, blekningsmedel, lösningsmedel och liknande skall skyddshandskar och där det behövs skyddsförkläde eller liknande plagg användas. Skyddshandskar skall vara av engångstyp vid arbete med hårfärgningsmedel och bör vara det även vid andra arbeten.

text: Arbetstagare skall informeras om risker i arbetsmiljön vid frisörarbete. Särskilt skall informeras om användning av kundstol och frisörstol samt om riskerna med olämplig arbetsställning och hantering av farliga ämnen .

text: AFS 1985:17

text: Ikraftträdande

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 1986. Samtidigt upphävs arbetarskyddsstyrelsens anvisningar om frisörarbete (nr 115).

text: Kommentarer till kungörelsen med föreskrifter om frisörarbete

text: Allmänt

text: Undersökningar inom frisörbranschen visar att felaktiga arbetsställningar och liknande utgör ett dominerande arbetsmiljöproblem för såväl dam- som herrfrisörer. Även ventilation, temperatur, belysning, hygieniska förhållanden och olycksfallsrisker innebär problem.

text: Ett stort problem är risken för påverkan av kemiska preparat, såsom permanentvätskor, sprayer, hårschampo, hårfärgningsmedel, neutraliseringsvätskor, blekmedel, läggningsvätskor m m.

text: Kemiska preparat kan orsaka bl a eksem, besvär i andningsvägarna och huvudvärk. Nickel i redskap kan framkalla allergiskt eksem. Hos nybörjare inom yrket är eksem vanligt framför allt på grund av mycket schamponeringsarbete. Det är viktigt att se till att ingen arbetstagare enbart sysslar med "våta" arbeten hela dagarna.

text: Socialstyrelsen har i SOSFS (M) 1981:89 utfärdat förbud mot saluhållande och användning av vissa ämnen i kosmetiskt eller hygieniskt medel t ex hårfärgningsmedel. Det kan dock inte uteslutas att andra farliga ämnen med t ex kancerframkallande eller allergiframkallande effekt kan förekomma i hårfärgningsmedel.

text: Särskilda regler för minderåriga arbetstagare och elever finns i arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om anlitande av minderåriga i arbetslivet (

text: AFS 1980:13

text: Kommentarer till vissa paragrafer

text: Till 1 § Vid frisörarbete som bedrivs utanför frisersalong gäller bestämmelserna i 4-7 §. Det kan t ex gälla hårvård av gamla och sjuka som har svårt att ta sig till en frisersalong. Det är viktigt att arbetet även i dessa fall planeras och ordnas så att frisörarbetet kan utföras på betryggande sätt.

text: Till 2 §

text: Rumshöjd

text: För frisersalong med några få arbetstagare kan i regel rumshöjden 2,4 m vara tillräcklig. Detsamma gäller även större frisersalong där ventilationen kan ordnas på tillfredsställande sätt. I större frisersalonger är dock ofta 2,7 m en lämplig rumshöjd.

text: Belysning

text: Det kan vara lämpligt att välja ljusa färger till väggar, golv och tak i frisersalong. Stora kontraster mellan mörka och ljusa färger tröttar ögonen.

text: Vid frisörarbete är det i allmänhet lämpligt med en allmänbelysning av minst 200 lux och en belysning på synobjektet av minst 500 lux. Med stigande ålder ökar kravet på belysningsstyrka och anpassning av ljusförhållandena.

text: Vid placering av belysningsarmatur är det viktigt att beakta risken för indirekt bländning, exempelvis från väggspeglar. Det kan vara olämpligt att placera väggarmatur vid sidan av väggspegel. Ur värmebelastningssynpunkt kan lysrör ofta vara att föredra som belysningsarmatur framför glödlampor. Belysningen behöver kunna återge färger på ett riktigt sätt. Lysrör har ofta sådana egenskaper.

text: Golv

text: Ett golvmaterial som ger lagom svikt liksom bekväma arbetsskor med lagom klackhöjd och sviktande sula kan minska påfrestningen på fötter, ben och rygg. På stålslipad betong kan exempelvis en plastmatta med svetsade fogar och halvmjuk undersida vara lämplig. Ur hygienisk synpunkt behöver golvet vara lätt att göra rent varför textilmattor är olämpliga.

text: Ventilation

text: Allmänventilation kan ofta vara tillräcklig i frisersalong. Då kemiska preparat hanteras kan högre luftflöden, punktutsug eller dragskåp behövas för att gränsvärdena enligt styrelsens föreskrifter om hygieniska gränsvärden (

text: AFS 1984:5

text: ) inte skall överskridas. Även i frisersalong där rökning är tillåten kan behövas större luftflöden.

text: Om bl a punktutsug finns bestämmelser i arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om åtgärder mot luftföroreningar till förebyggande av ohälsa (

text: AFS 1980:11

text: Arbetarskyddsstyrelsen och socialstyrelsen har givit ut allmänna råd om begränsning av tobaksrökning i lokaler av gemensamhetskaraktär (

text: AFS 1983:10

text: Drag är ofta ett problem i frisersalonger. Speciellt kan drag från entrén vara besvärande. Vindfång eller annat skydd mot drag kan då behövas.

text: Personalutrymmen och städutrymmen

text: Det är i regel inte lämpligt att upplåta personaltoalett till allmänheten. I frisersalong behövs därför normalt särskild kundtoalett.

text: Regler om personalutrymmen finns i arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om personalutrymmen (

text: AFS 1984:10

text: Städutrymmen i frisersalong behöver ha sådan storlek och utformning att städmaterial och lämpligt sopkärl med lock kan förvaras utan olägenheter.

text: Till 3 § Vid vissa arbeten t ex schamponering och skäggklippning kan kundstolen också behöva fällas bakåt.

text: För att frisören skall ha tillräckligt arbetsutrymme behövs i allmänhet ett fritt avstånd av minst 110 cm mellan kundstolarna och minst 70 cm mellan kundstol och vägg. Vid schamponering kan ett mindre fritt avstånd mellan kundstolarna vara tillräckligt. Det är dock viktigt att

text: schamponeringsplatsen är utformad så att frisören kan komma nära kunden i lämplig arbetsställning.

text: Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om arbetsställningar och arbetsrörelser (

text: AFS 1983:6

text: ) behandlar arbetsställningar, arbetsrörelser och fysisk belastning.

text: Till 4 § Utformning av handverktyg behandlas i arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om arbetsställningar och arbetsrörelser (

text: AFS 1983:6

text: Exempel på utrustning som kan innehålla nickel är saxar, clips och rullar. Särskilt viktigt är att undvika nickel i utrustning som används ofta. Saxar med plastbeslag utgör exempel på utrustning med lämpligt utförande. Rostfritt stål innehåller nickel men ger i allmänhet inte upphov till nickeleksem .

text: Till 5 § Det är olämpligt att bära ringar, armband, armbandsur och liknande under arbetet eftersom kemiska preparat kan bli kvar under dem och påverka huden.

text: Riskerna för och åtgärder mot olika slag av smitta, särskilt gulsotssmitta, behandlas i Råd och anvisningar nr 42 från socialstyrelsen. I dessa sägs bl a "Under arbetet skall personalen vara iförd rena, endast för arbetet avsedda dräkter, som är lätta att rengöra".

text: Socialstyrelsen har även gett ut en informationsbroschyr om hur man hindrar spridning av huvudlöss.

text: Till 6 § För att hindra uppkomst av eksem och andra hudskador är det viktigt att den personliga skyddsutrustningen används.

text: Allmänna regler om personlig skyddsutrustning finns i styrelsens allmänna föreskrifter om personlig skyddsutrustning (

text: AFS 1982:13

text: Det är viktigt att skyddshandskar

text: - tillhandahålls arbetstagarna i olika storlekar - har smalt skaft som skyddar handlederna väl - är av material som är motståndskraftigt och skyddar mot aktuella ämnen eller produkter.

text: Arbetarskyddsfonden har givit ut broschyren "Välj rätt kemikalieskyddshandske". Den kan rekvireras kostnadsfritt från arbetarskyddsfonden.

text: Skyddsförkläde eller liknande som kommit i kontakt med hårfärgningsmedel kan omedelbart efter arbetet behöva tas undan för tvätt eller kasseras.

text: Det är viktigt att skyddshandskar av engångstyp inte används mer än en gång .

text: Till 7 § I arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om farliga ämnen (

text: AFS 1985:17

text: ) finns bland annat bestämmelser om hur man genom planering av arbetet, produktval, hantering och förebyggande åtgärder motverkar att farligt ämne orsakar ohälsa eller olycksfall.

text: Vid frisörarbete behöver t ex hårfärgningsmedel hanteras så att damm eller dimma inte uppkommer.

text: Det är även viktigt att inte i onödan använda organiska lösningsmedel t ex vid rengöring av peruker eller postischer. Vid sådana arbeten är det i regel tillräckligt att använda vatten och schampo.

text: Om förebyggande åtgärder mot damm eller dimma samt om hygieniska gränsvärden finns särskilda bestämmelser i arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om åtgärder mot luftföroreningar till förebyggande av ohälsa (

text: AFS 1980:11

text: ) och hygieniska gränsvärden (

text: AFS 1984:5

text: Andra aktuella regler m m

text: Arbetarskyddsstyrelsens författningssamling (AFS)

text: Åtgärder mot luftföroreningar till förebyggande av ohälsa (

text: AFS 1980:11

text: ) Anlitande av minderåriga i arbetslivet (

text: AFS 1980:13

text: ) Allmänna föreskrifter om personlig skyddsutrustning (

text: AFS 1982:13

text: ) Arbetsställningar och arbetsrörelser (

text: AFS 1983:6

text: ) Allmänna råd om begränsning av tobaksrökning i lokaler av gemensamhetskaraktär (

text: AFS 1983:10

text: ) Hygieniska gränsvärden (

text: AFS 1984:5

text: ) Personalutrymmen (

text: AFS 1984:10

text: ) Farliga ämnen (

text: AFS 1985:17

text: Socialstyrelsens författningssamling (SOSFS)

text: Socialstyrelsens föreskrifter om förbud mot vissa ämnen i kosmetiskt eller hygieniskt medel (SOSFS (M) 1981:89)

text: Socialstyrelsens kungörelse om ändring i styrelsens råd och anvisningar om hygien i frisörsalong och annan lokal för hygienisk behandling (

text: SOSFS 1983:13

text: Råd och anvisningar m m från socialstyrelsen

text: Råd och anvisningar från socialstyrelsen nr 42/1974, "Hygien i frisersalong och annan lokal för hygienisk behandling".

text: Information till frisörer om huvudlöss, Socialstyrelsen 1981.