title: Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om utmärkning till sjöss med sjösäkerhetsanordningar, TSFS 2017:66

text: Dessa föreskrifter syftar till att beskriva hur utmärkning till sjöss med sjösäkerhetsanordningar ska vara utformad och hur sådan utmärkning ska användas för olika ändamål med hänsyn till sjösäkerhetsanordningarnas nautiska funktion.

text: Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter gäller för utmärkning med sjösäkerhetsanordningar inom Sveriges sjöterritorium och ekonomiska zon, om inte annat särskilt framgår av dessa föreskrifter. Dessa föreskrifter gäller inte för utmärkning som ägs av staten genom Sjöfartsverket, om inte annat särskilt framgår av dessa föreskrifter.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter används följande begrepp med nedan angiven betydelse.

text: AIS automatiskt identifieringssystem som gör det möjligt att identifiera ett fartyg och följa dess rörelser från andra fartyg och landbaserade övervakningscentraler (Automatic Identification System) AIS-sjösäkerhets- sändare som kan vara installerad på fast och flytande anordning utmärkning och som har till uppgift att underlätta upptäckt i navigationsutrustning (Automatic Identification System Aids to Navigation, AIS AtoN)

text: avveckling indragning av sjösäkerhetsanordning eller överlåtelse av sjösäkerhetsanordning till en ny ägare, där överlåtelsen föregås av ett avtal mellan den tidigare och den nya ägaren djupkurva en linje som bildas av punkter med samma djupvärde och som alltid omringar punkter med grundare djupvärden djupdataunderlag en analog eller digital karta som beskriver djupförhållandena i ett specifikt geografiskt område ECDIS elektroniskt sjökorts- och informationssystem (Electronic Chart Display and Information System) etablering inrättande av en ny sjösäkerhetsanordning eller ändring av en befintlig sjösäkerhetsanordning fast sjösäkerhets- sjösäkerhetsanordning uppförd på land eller sjöbotten

text: anordning

text: flytande sjösäkerhetsanordning i form av boj eller prick som sjösäkerhets- flyter i vattnet och är förankrad i sjöbotten

text: anordning

text: FSIS-44 Finlands och Sveriges gemensamma tillämpning av den internationella sjömätningsstandarden S-44 enligt International Hydrographic Organisation (IHO) fyr fast sjösäkerhetsanordning som vägleder fartyg genom ljussignaler fyrningsperiod tidsperiod under ett år då en fyr är i drift fyrkaraktär sätt på vilket en fyr tänds och släcks periodiskt för att underlätta identifiering; redovisas i sjökort genom fyrens internationella beteckning följt av bokstaven ”s”, där s:et avser ljusperiodens varaktighet mätt i sekunder fyrs nominella det största avstånd från en fyr på vilket man kan lysvidd iaktta fyrljuset vid en sikt som motsvarar meteorologiska siktförhållanden på 10 M GNSS globalt satellitnavigeringssystem (Global Navigation Satellite System) GPS satellitsystem för positionsbestämning (Global Positioning System) IALA internationell organisation som utfärdar rekommendationer gällande bl.a. utmärkning till sjöss (International Association of Marine Aids to Navigation and Lighthouse Authorities) INT1 nautisk publikation över internationella standardiserade sjökortssymboler enligt International Hydrographic Organisation (IHO)

text: lysperiod med en fyrs lysperiod avses tiden i sekunder från början av en regelbundet upprepad ljuskaraktär (ljus, ljusblänkar, ljusblixtar, grupper av dessa eller kombination av grupper av dessa) till början av därpå följande karaktär M nautisk mil (1 852 meter) MBS internationell norm framtagen av IALA som reglerar typ och utseende av sjösäkerhetsanordningar (Maritime Buoyage System) nautisk funktion uppgift att vägleda sjöfarare i samband med navigering officiellt sjökort sjökort utgivet av hydrografisk myndighet (t.ex. Sjöfartsverket i Sverige) Racon aktiv radartransponder, som är installerad på fasta sjösäkerhetsanordningar (t.ex. fyrar) och flytande sjösäkerhetsanordningar, samt som svarar på radarsignaler genom att sända ut kodade signaler som vägleder fartyg (Radar beacon) sjösäkerhets- anordning enligt dessa föreskrifter som är inrättad i anordning (SSA) syfte att underlätta navigering (t.ex. fasta sjösäkerhetsanordningar såsom fyrar, båkar och tavlor, flytande sjösäkerhetsanordningar, virtuella - och AIS-sjösäkerhetsanordningar) sjövägmärke anordning i form av en tavla som ger upplysningar om sjötrafikreglering Ufs Underrättelser för sjöfarande; Sjöfartsverkets officiella system för att tillhandahålla information om ändrade förutsättningar för navigering i svenska farvatten och förändringar i svenska officiella sjökort; informationen publiceras i form av notiser och sammanställs respektive publiceras varje vecka på Sjöfartsverkets webbplats virtuell sjösäker- sjösäkerhetsanordning som endast syns på elektronhetsanordning iska sjökort och i radar med specifik symbol WGS84 globalt system för angivelse av geografiska koordinater på jorden (World Geodetic System 1984); används bl.a. i GNSS-mottagare

text: Särskilda undantag

text: Transportstyrelsen kan, om det finns särskilda skäl, medge undantag från dessa föreskrifter. Ett undantag kan vara förenat med särskilda villkor.

text: Tillstånd och villkor för sjösäkerhetsanordningar

text: En ansökan om tillstånd för etablering, förnyelse eller avveckling av sjösäkerhetsanordning ska göras till Transportstyrelsen. Närmare anvisningar om hur en sådan ansökan ska göras och vad den ska innehålla finns i bilaga 1.

text: Tillstånd enligt 5 § kan förenas med särskilda villkor, vilka framgår av bilaga 1.

text: Undantag från tillståndsplikt

text: Det krävs inget tillstånd enligt 5 § för en sjösäkerhetsanordning som är placerad i ett område inom svenskt sjöterritorium som inte finns redovisat i ett officiellt sjökort.

text: Det krävs inget tillstånd för en sjösäkerhetsanordning som tillfälligt etableras i samband med en akut händelse som kräver skyndsam åtgärd för att uppmärksamma sjöfarare om fara, såsom vid ett nyupptäckt vrak eller annat nyuppkommet hinder. När faran enligt första stycket har undanröjts, ska sjösäkerhetsanordningen avvecklas. Det krävs inget tillstånd för en sådan avveckling. Transportstyrelsen och Sjöfartsverket ska informeras om de åtgärder som har vidtagits enligt första och andra stycket.

text: Sjösäkerhetsanordningarnas utseende och funktion

text: Utmärkning med sjösäkerhetsanordning ska vara utformad och användas i enlighet med anvisningarna i bilaga 2. Vad som sägs i första stycket gäller även för utmärkning med sjösäkerhetsanordningar som ägs av staten genom Sjöfartsverket.

text: Allmänna råd

text: Sjösäkerhetsanordningar som etableras i områden enligt 7 § bör vara utformade enligt dessa föreskrifter.

text: En ny sjösäkerhetsanordning ska märkas med ägarens namn. Sjösäkerhetsanordningen ska även märkas med ett identifikationsnummer i enlighet med bilaga 3. Detsamma gäller en sjösäkerhetsanordning som i samband med utbyte ersätter en befintlig anordning. Vad som sägs i första stycket gäller även för de sjösäkerhetsanordningar som ägs av staten genom Sjöfartsverket.

text: ___________ Denna författning träder i kraft den 1 juli 2017. På Transportstyrelsens vägnar JONAS BJELFVENSTAM Mats Hörström (Sjö- och luftfartsavdelningen)

text: Utgivare: Kristina Nilsson, Transportstyrelsen, Norrköping ISSN 2000-1975 5

text: Bilaga 1

text: Bilaga 1. Närmare anvisningar om tillstånd för sjösäkerhetsanordningar

text: 1.1 Ansökan

text: En ansökan om tillstånd för sjösäkerhetsanordning görs genom att sökanden fyller i ansökningsformuläret på Transportstyrelsens webbplats med följande uppgifter i tillämpliga delar: a) Tillståndstyp med uppgift om ansökan avser etablering, förnyelse eller avveckling (indragning/överlåtelse) av sjösäkerhetsanordning. b) Hänvisning till nuvarande tillståndsnummer. c) Benämning och ID-beteckning. d) SSA redovisas i format WGS84 (DDM) med minst tre decimalers positionsnoggrannhet i enlighet med FSIS-44. e) Kontaktuppgifter till ägare respektive driftansvarig. f) Redogörelse för det nautiska behovet av aktuell sjösäkerhetsanordning. g) Övrig information om att ansökan kommer kompletteras med t.ex. aktuellt djupdataunderlag, egenkontroll, bilddokumentation, teknisk beskrivning, service-, överlåtelse-, nyttjanderättsavtal etc.

text: 1.2 Villkor

text: Ett tillstånd kan förenas med följande villkor: a) Förbehåll för allmän och enskild rätt. b) Ett etableringstillstånd tidsbegränsas normalt till tre månader och ett drifttillstånd till fem år om inte annat framgår av Transportstyrelsens beslut. c) En ansökan om nytt tillstånd ska inkomma till Transportstyrelsen senast tre månader före angivet utgångsdatum. Därefter upphör tillståndet att gälla vid utebliven ansökan. d) Den som äger en sjösäkerhetsanordning ska genom egenkontroll säkerställa att anordningen uppfyller sin nautiska funktion. e) Egenkontroll av sjösäkerhetsanordning ska göras minst en gång per år. Utförd kontroll rapporteras därefter till Transportstyrelsen.

text: Bilaga 1

text: f) Driftstörning på sjösäkerhetsanordning åtgärdas skyndsamt av ägaren enligt angiven felnivå i utfärdat tillstånd.

text: Felnivå Felavhjälpningstid (dygn)

text: 1 2 2 5 3 18

text: g) Om sjösäkerhetsanordning flyttas ur läge eller om dess funktion eller status ändras, ska Sjöfartsverket och Transportstyrelsen meddelas omgående.

text: Bilaga 2

text: Bilaga 2 . Anvisningar för sjösäkerhetsanordningar

text: 3.1 Flytande sjösäkerhetsanordningar

text: 3.1.1 Allmänna bestämmelser

text: a) Flytande sjösäkerhetsanordningar omfattar bojar respektive prickar, och delas in i lateralmärken, kardinalmärken, punktmärken, mittledsmärken, specialmärken och vrakutmärkning. b) En flytande sjösäkerhetsanordning karaktäriseras av en eller flera av följande faktorer: 1. Dess färg. 2. Dess typ. 3. Dess topptecken. 4. Färgen och karaktären hos dess ljus. Om en flytande sjösäkerhetsanordning är försedd med ljus, ska ljuset ha sådan färg och karaktär som anges i avsnitt 3.1.2 – 3.1.8 i denna bilaga.

text: Allmänna råd

text: Flytande sjösäkerhetsanordningar kan vara försedda med topptecken i enlighet med bild 3.1.9.1 i denna bilaga. c) En flytande sjösäkerhetsanordning ska vara försedd med en eller flera, minst 10 centimeter breda, runtreflekterande ljusreflexer av högreflekterande material i enlighet med avsnitt 3.1.2 – 3.1.8 i denna bilaga.

text: Allmänna råd

text: En flytande sjösäkerhetsanordning kan vara försedd med en radarreflektor.

text: Flytande sjösäkerhetsanordningar kan även utrustas med Racon

text: och AIS- transponder enligt avsnitt 3.3.3 respektive 3.4 i denna bilaga. Syftet är i sådana fall att underlätta upptäckt och därigenom uppmärksamma sjöfarare på förekommande hinder.

text: 3.1.2 Lateralmärke

text: a) Lateralmärken används för att markera sidobegränsningen av farleder och är etablerade med hänsyn till utmärkningens fastställda huvudriktning.

text: b) Lateralmärken kännetecknas av följande. Se även bild 3.1.2.1 i denna bilaga.

text: Motsvarar rekommendationerna i IALA MBS.

text: Bilaga 2

text: 1. Babordsmärke (märke som visar babords sida av utmärkningens fastställda huvudriktning)

text: Exteriör Utseende

text: Färg Röd Typ Boj, prick Topptecken En röd cylinder Ljus (färg) Rött Karaktär Valfri Reflex En röd reflex i övre delen av märket

text: 2. Styrbordsmärke (märke som visar styrbords sida av utmärkningens fastställda huvudriktning)

text: Exteriör Utseende

text: Färg Grön Typ Boj, prick Topptecken En grön kon, spetsen uppåt Ljus (färg) Grönt Karaktär Valfri Reflex En grön reflex i övre delen av märket

text: c) Om typ och färg på lateralmärken inte säkert anger om det är ett babordseller styrbordsmärke med beaktande av nedisning, ljus- eller siktförhållanden, ska den utrustas med topptecken.

text: Allmänna råd

text: Vid behov kan fyrljus på lateralmärken synkroniseras. Syftet är att underlätta observation av farledens utbredning och sträckning i mörker eller vid nedsatt sikt.

text: Bilaga 2

text: Bild 3.1.2.1 SSA av typ lateralmärke är placerad som kantmarkering i farled eller trafikstråk och har till uppgift att skydda för djupkurva. 11

text: Bilaga 2

text: 3.1.3 Kardinalmärke

text: a) Ett kardinalmärke namnges efter den kvadrant (nord, ost, syd eller väst) i vilken det är placerat i förehållande till aktuellt hinder. Kvadranterna begränsas av rättvisande bäringar (NV-NO, NO-SO, SO-SV och SV-NV) sett från den plats, som ska utmärkas. Namnet på kardinalmärket anger den sida på vilken det ska passeras. b) Ett kardinalmärke används för att 1. visa att det största djupet i området finns på den namngivna sidan av utmärkningen, 2. visa på vilken sida ett hinder säkert kan passeras, eller 3. dra uppmärksamhet till något förhållande i en farled, såsom en krök, en farledsförgrening eller gränsen för ett grund. c) Kardinalmärken kännetecknas av följande. Se även bild 3.1.3.1 och 3.1.3.2 i denna bilaga.

text: 1. Nordmärke (passage norr om märket)

text: Exteriör Utseende

text: Färg Svart över gul Typ Boj, prick Topptecken Två svarta koner, den ena ovanför den andra, med spetsarna uppåt Ljus (färg) Vitt Karaktär VQ, Q Reflex En blå reflex på det svarta fältet och en gul reflex på det gula fältet

text: 2. Ostmärke (passage ost om märket)

text: Exteriör Utseende

text: Färg Svart med ett brett horisontellt gult band Typ Boj, prick Topptecken Två svarta koner, den ena ovanför den andra, bas mot bas Ljus (färg) Vitt Karaktär VQ (3) 5s, Q (3) 10s Reflex Två blå reflexer på det övre svarta fältet

text: Bilaga 2

text: 3. Sydmärke (passage syd om märket)

text: Exteriör Utseende

text: Färg Gul över svart Typ Boj, prick Topptecken Två svarta koner, den ena ovanför den andra, med spetsarna nedåt Ljus (färg) Vitt Karaktär VQ(6) + LFl 10s, Q (6) + LFl 15s Reflex En gul reflex på det gula fältet och en blå reflex på det svarta fältet

text: 4. Västmärke (passage väst om märket)

text: Exteriör Utseende

text: Färg Gul med ett brett horisontellt svart band Typ Boj, prick Topptecken Två svarta koner, den ena ovanför den andra, spets mot spets Ljus (färg) Vitt Karaktär VQ (9) 10s, Q (9) 15s Reflex Två gula reflexer på det övre gula fältet

text: Bilaga 2

text: Bild 3.1.3.1 SSA av typ kardinalmärke är placerad på en uppgrundning och har till uppgift att skydda för aktuellt hinder eller påvisa säker passage. 14

text: Bilaga 2

text: Bild 3.1.3.2 SSA av typ kardinalmärke kan förekomma i anslutning till farled eller trafikstråk, alternativt fritt till sjöss.

text: 3.1.4 Punktmärke

text: a) Punktmärken etableras på hinder av begränsad omfattning, kring vilka det finns fritt vatten. Närmare bestämmelser om fasta punktmärken finns i avsnitt 3.2.a i denna bilaga. b) Punktmärken kännetecknas av följande. Se även bild 3.1.4.1 i denna bilaga.

text: Exteriör Utseende

text: Färg Svarta och röda horisontella fält Typ Boj, prick Topptecken Två svarta klot, den ena över den andra Ljus (färg) Vitt Karaktär Fl (2) 5s eller Fl (2) 10s Reflex En blå reflex på det övre svarta fältet och en röd reflex på det övre röda fältet

text: Bilaga 2

text: Bild 3.1.4.1 SSA av typ punktmärke är placerad på en uppgrundning och har till uppgift att varna för aktuellt hinder eller påvisa säker passage.

text: 3.1.5 Mittledsmärke

text: a) Ett mittledsmärke visar att det finns fritt vatten på alla sidor runt märket, och används som mittmarkering i en farled eller i ett trafikstråk eller för att utmärka en angöring. b) Mittledsmärken kännetecknas av följande. Se även bild 3.1.5.1 och 3.1.5.2 i denna bilaga.

text: Bilaga 2

text: Exteriör Utseende

text: Färg Röda och vita vertikala fält Typ Boj, prick Topptecken Ett rött klot Ljus (färg) Vitt Karaktär Iso, Oc, Lfl 10s eller morsekoden ”A” Reflex Minst en reflex av vardera röd och vit på den övre delen av märket anordnande vertikalt eller horisontellt

text: 3.1.5.1 SSA av typ mittledsmärke har till uppgift att markera en angöringspunkt alternativt separeringslinjerna eller separeringszonen i ett trafiksepareringssystem.

text: Bilaga 2

text: 3.1.5.2 SSA av typ mittleds- och lateralmärke i trafikreglerat område.

text: 3.1.6 Specialmärke

text: a) Ett specialmärke utmärker ett i nautiska publikationer och sjökort särskilt beskrivet område eller förhållande, till exempel ett restriktionsområde, ett mätinstrument, en anläggning, en kabel eller en rörledning. b) Specialmärken kännetecknas av följande. Se även bild 3.1.6.1 i denna bilaga.

text: Exteriör Utseende

text: Färg Gul Typ Boj, prick Topptecken Gult kryss Ljus (färg) Gult Karaktär Valfri som inte kan förväxlas med övrig flytande utmärkning Reflex Gult reflekterande topptecken (X) eller en gul reflex på övre delen av märket

text: c) Andra specialmärken än sådana som anges i avsnitt 3.1.6.a kan under särskilda omständigheter etableras för att uppmärksamma sjöfarare om ett hinder. Dessa sjösäkerhetsanordningar ska inte kunna förväxlas med flytande utmärkning för navigering.

text: Allmänna råd

text: Specialmärke kan utrustas med sjövägmärke för att tydligöra förekommande hinder eller begränsningar för sjöfarare. Se även bild 3.1.6.1 i denna bilaga. Specialmärke kan även användas för att markera djupvattenränna i farled eller sjötrafikstråk. Se även bild 3.1.6.2 i denna bilaga.

text: Bilaga 2

text: Bild 3.1.6.1 SSA av typ specialmärke har till uppgift att markera ett etablerat hinder, alternativt en områdesgräns. 19

text: Bilaga 2

text: Bild 3.1.6.2 SSA av typ specialmärke för utmärkning av djupvattenled.

text: 3.1.7 Nya hinder

text: a) Av naturen eller på annat sätt skapade hinder som inte tagits in i sjökort, såsom sandbankar, klippblock, skräpansamlingar eller vrak, ska utmärkas enligt bild 3.1.7.1 i denna bilaga. Om ett sådant hinder utgör en särskilt allvarlig fara, ska utmärkningen kompletteras med en identisk kopia av minst en av de sjösäkerhetsanordningar som hindret är utmärkt med. b) Flytande sjösäkerhetsanordningar, som märker ut nya hinder, ska vara försedda med topptecken. Varje ljusförsedd flytande sjösäkerhetsanordning, som märker ut ett nytt hinder, ska ha en passande lateral eller kardinal VQ- eller Q-karaktär.

text: Allmänna råd

text: Sjösäkerhetsanordningar för nya hinder bör utrustas med fyrljus i områden med hög trafikintensitet.

text: Bilaga 2

text: Bild 3.1.7.1 SSA av typ nytt hinder har till uppgift att markera ett uppkommet hinder (ex. vrak, rasmassor).

text: d) I de fall en flytande sjösäkerhetsanordning kompletterats enligt avsnitt 3.1.7.a, kan/får den ursprungliga anordningen eller kopian förses med Racon som visar morsekoden ”D” (-..) med en längd av en nautisk mil på radarskärmen. När hindret är kungjort genom Ufs-notis, får den ursprungliga sjösäkerhetsanordningen eller kopian avvecklas.

text: 3.1.8 Sjösäkerhetsanordningar vid vrak

text: a) En vrakboj kännetecknas av följande. Se även bild 3.1.8.1 i denna bilaga.

text: Exteriör Utseende

text: Färg Blå och gul i 4–8 vertikala fält Typ Valfri boj men formen får inte medföra att märket förväxlas med flytande utmärkning för navigering Topptecken Gult kors Ljus (färg) Omväxlande blått och gult sken Karaktär Al Oc Bu Y 3s Reflex Gula respektive blå reflexer anordnande vertikalt på hela märket

text: Allmänna råd

text: Ett uppkommet farligt hinder, såsom ett vrak eller en sandbank, bör

text: skyndsamt markeras med en vrakboj (Emergency Wreck Marking

text: Buoy, EWMB). Vid behov kan SSA utrustas med AIS och Racon.

text: Bilaga 2

text: Bild 3.1.8.1 SSA av typ vrakboj har till uppgift att varna sjöfarare om ett uppkommet eller ej tidigare känt farligt hinder. 22

text: Bilaga 2

text: 3.1.9 Särskilda bestämmelser för flytande sjösäkerhetsanordningar a) Flytande sjösäkerhetsanordningar ska uppfylla dess nautiska funktion och kunna uppfattas oberoende av ljus- och siktförhållanden.

text: Allmänna råd

text: Flytande sjösäkerhetsanordningar i anslutning till farleder och trafikstråk, bör ge radareko på minst två nautiska mils avstånd. Prickar kan vara av typ 1, 2, 3, 4, 5 eller 6 enligt nedanstående tabell (se även bild 3.1.9.1 i denna bilaga). Val av sjösäkerhetsanordning avgörs med hänsyn till det aktuella farvattnet och den där förekommande trafiken.

text: Typ Höjd över vattenytan utan topptecken Diameter

text: 1 160 cm 22,5 cm

text: 2 200 cm 16 cm

text: 3 300 cm 16 cm

text: 4 300 cm 22,5 cm

text: 5 350 cm 40 cm

text: 6 300 cm 50 cm

text: Sjösäkerhetsanordning typ 1 och 2 rekommenderas för utmärkning av hinder, farleder och trafikstråk för fritidsbåtar på svenskt inre vatten. Sjösäkerhetsanordning typ 1, 3, och 4 rekommenderas för utmärkning av hinder, farleder, kanaler och trafikstråk på svenskt inre vatten.

text: Sjösäkerhetsanordning typ 5 och 6 rekommenderas för utmärk-

text: ning av hinder, farleder och trafikstråk på svenskt territorialhav och

text: svensk ekonomisk zon.

text: b) Om en prick av typ 3–6 har ett topptecken i form av en kon eller en cylinder, ska topptecknet ha en bas och en höjd om vardera minst 30 centimeter. Om en prick av typ 3–6 har ett topptecken i form av klot, ska topptecknet ha en diameter av minst 30 centimeter. När två topptecken är placerade på en och samma prick ska avståndet mellan dem vara minst 10 centimeter. c) Topptecken på prickar av typ 1 och 2 kan utföras med mindre bas, höjd eller diameter. Dessa får dock inte understiga 25 centimeter. Avståndet mellan dubblerade topptecken får likaså göras mindre men får inte understiga 5 centimeter.

text: Allmänna råd

text: Större flytande sjösäkerhetsanordning typ boj rekommenderas vara utrustad med fyrbelysning för att underlätta upptäckt i mörker och vid nedsatt sikt.

text: Bilaga 2

text: Norm för topptecken respektive storlek.

text: Bild 3.1.9.1 Standard för flytande SSA av typ prick. 24

text: Bilaga 2

text: 3.2 Fasta sjösäkerhetsanordningar

text: a) Fasta sjösäkerhetsanordningar enligt dessa föreskrifter omfattar båkar, kummel, stänger, tavlor, skärmar, fläckar, rösen och radarreflektorer. Se avsnitt 3.2.1– 3.2.8 i denna bilaga. Dessa anordningar kan förekomma på land eller i vatten och användas som referensobjekt för vägledning eller utmärkning av hinder. Fasta sjösäkerhetsanordningar, som har fritt vatten intill sig (kantmarkering) eller fritt vatten omkring sig (fast punktmärke) ska ha samma färg och topptecken som motsvarande flytande sjösäkerhetsanordning. b) Fasta sjösäkerhetsanordningar får utrustas med fasadbelysning. Om sådan fasadbelysning används för navigering eller för att påvisa ett hinder för sjöfarare är fasadbelysningen en sjösäkerhetsanordning. c) För fasta sjösäkerhetsanordningar som befinner sig på svenskt inre vatten och som står i vatten, men som inte har fritt vatten intill eller omkring sig, används en sjösäkerhetsanordning med avvikande färg från flytande sjösäkerhetsanordningar. Dessa fasta sjösäkerhetsanordningar ska utrustas med ett topptecken i form av en cylinder eller tavla. Cylindern eller tavlan ska vara till hälften svart och till hälften vit i vertikala, horisontala eller diagonala fält beroende på omgivningen. Se avsnitt 3.2.6 i denna bilaga.

text: Allmänna råd

text: Fasta sjösäkerhetsanordningar kan kompletteras med Racon eller AIS- sjösäkerhetsanordning för att underlätta upptäckt.

text: Bilaga 2

text: 3.2.1 Båk

text: Denna typ av SSA förekommer normalt i kustbandet som angöringsmärke.

text: Bild 3.2.1.1 Båkar är normalt större byggnadsverk och har ofta formen av en pyramid eller ett torn.

text: Bilaga 2

text: 3.2.2 Stångmärke

text: Bild 3.2.2.1 Vanligtvis består SSA av en stång med eller utan brädbeklädnad på stöttorna. Toppmärke kan förekomma med olika utseenden som t.ex. triangel, kvadrat, romb eller cirkel. Stångmärkets färg bestäms med hänsyn till SSA belägenhet och krav på synbarhet från sjön.

text: Bilaga 2

text: 3.2.3 Kummel

text: Denna typ av SSA förekommer normalt i kustbandet och inomskärs som orienteringsmärke.

text: Bild 3.2.3.1 Kummel är mindre i förhållande till båkar och har ofta en konisk eller cylindrisk form. SSA kan utrustas med radarreflektor, reflex och fasadbelysning.

text: Bilaga 2

text: 3.2.4 Tavlor

text: SSA av typ tavla, som normalt används i enslinjer som dagermärke.

text: Bild 3.2.4.1 Utseende på tavlor är normalt trekantiga eller rektangulära. Tavlans färg bestäms med hänsyn till SSA belägenhet i förhållande till omgivningen och krav på synbarhet från sjön. Ledfyrar som utgör enslinje utrustas som regel med tavlor som dagermärke.

text: Bilaga 2

text: 3.2.5 Ensmärken

text: Olika typer av tavlor med tillhörande ensfyrar för utmärkning av enslinjer.

text: Bild 3.2.5.1 Utseende på tavlor som ingår i en enslinje är normalt trekantiga eller rektangulära, men även runda i kombination med romb kan förekomma för att markera en större elkabel.

text: Inbördes avstånd mellan SSA respektive avståndet till närmsta respektive bortre punkt som enslinjen ska betjäna i en farled beräknas med stöd av IALA-rekommendationer.

text: Tavlans färg, storlek och placering bestäms med hänsyn till SSA belägenhet i förhållande till omgivningen och krav på synbarhet från sjön. Led- och varningsfyrar som utgör enslinje utrustas som regel med tavlor som dagermärke.

text: Bilaga 2

text: 3.2.6 Svart/vit tavla

text: SSA är placerad på en bränning eller mindre skär.

text: Bild 3.2.6.1 Tavlan varnar för att det inte finns fritt vatten intill eller omkring SSA.

text: Bilaga 2

text: 3.2.7 Fläck

text: Denna typ av SSA förekommer normalt inomskärs i enslinjer eller som orienteringsmärke.

text: Bild 3.2.7.1 Fläckar kan användas för att förstärka en enslinje genom målade kvadrater eller cirklar. Målade fläckar kan även förekomma på pirhuvud vid hamninlopp för att underlätta upptäckt vid angöring eller vid passage i nedsatt sikt.

text: Bilaga 2

text: 3.2.8 Radarreflektor

text: Denna typ av SSA används normalt för att underlätta radarnavigering.

text: Bild 3.2.8.1 En radarreflektor kan vara ett komplement till ordinarie utmärkning för att uppmärksamma om ett hinder, alternativt för att underlätta en passage genom att kunna mäta bäring och avstånd till SSA med hjälp av radar.

text: 3.3 Fyrar

text: a) Fyrar delas in i kategorierna kustfyr, ledfyr (sektor- och ensfyr) respektive varningsfyr. Se avsnitt 3.3.2 – 3.3.7 i denna bilaga. b) Utmärkning med Racon (radarfyr) respektive mistsignal får etableras som komplement till ordinarie utmärkning. Se avsnitt 3.3.3 – 3.3.4 i denna bilaga. c) Egenkontroll av fyrar enligt 1.2.d i bilaga 1 omfattar inspektion av kraftkälla, karaktär, ljusstyrka, sektorgränser, enslinjebäring respektive siktröjning för att säkerställa den nautiska funktionen.

text: Bilaga 2

text: 3.3.1 Fyrkaraktärer

text: Vanligt förekommande fyrkaraktärer i enlighet med INT 1.

text: Bild 3.3.1.1 Fyrar hålls normalt tända mellan skymning och gryning eller vid nedsatt sikt. Dagerfyrning kan även förekomma i särskilda fall.

text: Bilaga 2

text: 3.3.2 Kustfyr

text: Denna typ av SSA förekommer normalt som angöringsfyr.

text: Bild 3.3.2.1 Kustfyr är en ljusstark SSA som är belägen i kustbandet eller fritt till sjöss och har som huvuduppgift att underlätta ett fartygs angöring vid övergången från utomskärs- till kustnavigering.

text: Bilaga 2

text: 3.3.3 Racon

text: SSA av typ kust- eller ledfyr kan vara utrustade med Racon-funktion.

text: Bild 3.3.3.1 Racon är en elektronisk installation på fasta och flytande SSA eller andra objekt för att underlätta upptäckt på radar. SSA presenteras som ett morsetecken på radarn i riktning från fartyget.

text: Bild 3.3.3.2 Presentation av Racon i navigationsradar.

text: Bilaga 2

text: 3.3.4 Mistsignal

text: SSA av typ kust- eller ledfyr kan vara utrustade med mistsignal.

text: Bild 3.3.4.1 Mistsignal Tyfon eller nautofon som avger ljudsignal för att underlätta angöring eller passage vid nedsatt sikt. Aktuell ljudsignal redovisas med morsetecken i sjökort.

text: Bilaga 2

text: 3.3.5 Ledfyr

text: SSA av typ ledfyr, som kan vara utrustad med fasadbelysning.

text: Bild 3.3.5.1 Ledfyrar kan antigen vara sektor- eller ensfyr. I svenska farvatten är sektorfyrar vanligast förekommande.

text: 3.3.6 Ensfyr

text: Ensfyrar tillsammans med flytande SSA i inomskärsfarled.

text: Bild 3.3.6.1 Fyrkaraktärer på ensfyrar är normalt isophase (Iso) på den övre resepktive quick (Q) på den nedre SSA. 38

text: Bilaga 2

text: Ensfyrar med dagermärken.

text: Bild 3.3.6.2 Beräkning av nominell lysvidd respektive inbördes avstånd och höjd mellan objekten, avgörs med hänsyn till aktuellt farledsavsnitt som SSA nautiska funktion ska betjäna.

text: Bilaga 2

text: 3.3.7 Fyrbelysning

text: Större angöringsled

text: Bild 3.3.7.1 Fasta och flytande SSA för utmärkning av större farled. Mindre angöringsled

text: Bild 3.3.7.2 Fasta och flytande SSA för utmärkning av mindre farled. 40

text: Bilaga 2

text: 3.4 AIS-sjösäkerhetsanordningar

text: En SSA som märkts ut med AIS-transponder får etableras som komplement till ordinarie sjösäkerhetsanordning för att ytterligare underlätta navigering eller uppmärksamma om ett hinder för sjöfarare.

text: 3.4.1 Sjökort

text: Bild 3.4.1.1 Redovisning i sjökort av SSA som är utrustad med AIS-transponder.

text: 3.4.2 ECDIS

text: Bild 3.4.2.1 Redovisning i t.ex. ECDIS av SSA som är utrustad med AIStransponder. 41

text: Bilaga 2

text: 3.5 Virtuella sjösäkerhetsanordningar

text: En virtuell SSA kan etableras som komplement till ordinarie utmärkning för att underlätta navigering eller uppmärksamma om ett hinder för sjöfarare.

text: 3.5.1 Sjökort

text: Bild 3.5.1.1 Redovisning i sjökort av virtuell SSA

text: 3.5.2 ECDIS

text: Bild 3.5.2.1 Redovisning i t.ex. ECDIS av virtuell SSA.

text: Bilaga 2

text: 3.6 Allmänna råd

text: Utmärkning av nyanlagda broar, ledverk, vattenbruk-, vind- och vågkraftsanläggningar, liksom standard för inmätning respektive sjömätning samt val av SSA bör följa anvisningarna i avsnitt 3.6.1–3.6.9.

text: 3.6.1 Fast bro

text: Utmärkning med SSA och sjövägmärken på fast bro kan variera beroende på brons belägenhet och förekommande sjötrafik.

text: Bild 3.6.1.1 SSA på fasta bro över farled eller sjötrafikstråk kan bestå av sido- och centrummarkering (fyrljus + tavlor), racon och fasadbelysning tillsammans med sjövägmärken (begränsad höjd + bredd). Därutöver kan det även förekomma pegel för redovisning av segelfri höjd vid aktuellt vattenstånd.

text: Bilaga 2

text: Fast bro med ledverk.

text: Bild 3.6.1.2 Ledverk i anslutning till fast bro utrustas normalt med fasadbelysning för att underlätta passage i mörker eller vid nedsatt sikt. 44

text: Bilaga 2

text: 3.6.2 Öppningsbar bro

text: Utmärkning av öppningsbar bro med SSA, sjövägmärken och brosignaler.

text: Bild 3.6.2.1 SSA på öppningsbar bro kan bestå av sido- och centrummarkering (fyrljus + tavlor), racon samt fasadbelysning tillsammans med sjövägmärken (begränsad höjd + bredd) respektive brosignaler. Därutöver kan det även förekomma pegel för redovisning av segelfri höjd vid aktuellt vattenstånd.

text: Bilaga 2

text: 3.6.3 Ledverk

text: Belysning av ledverk i anslutning till farled.

text: Bild 3.6.3.1 SSA av typ fasadbelysning har till uppgift att belysa t.ex. en kaj eller ledverk med avskärmat ljus.

text: Bilaga 2

text: 3.6.4 Vattenbruksanläggning

text: SSA av typ specialmärke för utmärkning av fiskodling.

text: Bild 3.6.4.1 Fiskodlingens belägenhet i förhållande till förekommande farleder och trafikstråk, avgör antal SSA och om utmärkningen även behöver vara utrustad med gul fyrbelysning enligt karaktären Fl Y 3s 5 M.

text: Bilaga 2

text: SSA av typ specialmärke för utmärkning av musselodling

text: Bild 3.6.4.2 Musselodlingens belägenhet i förhållande till förekommande farleder och trafikstråk, avgör antal SSA och om utmärkningen även behöver vara utrustad med gul fyrbelysning enligt karaktären Fl Y 3s 5 M.

text: Bilaga 2

text: 3.6.5 Vindkraftverk

text: Utmärkning med SSA på havsbaserade vindkraftverk.

text: Bild 3.6.5.1 Ett vidkraftverks belägenhet i förhållande till förekommande farleder och trafikstråk avgör typ och antal av SSA (ex. närskyddsljus, fasadbelysning, racon, mistsignal, AIS). Vidare bör även gult reflekterande fält respektive ID-beteckning finnas synlig på vindkraftverkets torn, samt gulmålad yta som markerar segelfri höjd under rotorbladen.

text: Därutöver etableras hinderbelysning med avseende på flygsäkerheten och som vanligtvis synkroniseras med övriga ingående vindkraftverk i en vindkraftpark med fyrkaraktären för morsetecknet W. Detta för att lättare kunna bedöma parkens totala utbredning inför passage för sjöfarare.

text: Bilaga 2

text: 3.6.6 Vågkraftverk

text: SSA av typ specialmärke för utmärkning av vågkraftverk respektive avlyst område för vågkraftpark.

text: Bild 3.6.6.1 Ett vågkraftsverks belägenhet i förhållande till förekommande farleder och trafikstråk, avgör antal respektive om SSA bör vara utrustad med gul fyrbelysning enligt karaktären Fl Y 3s 2 M. Vanligtvis synkroniseras fyrljuset med övriga ingående vågkraftverk i en vågkraftpark. Detta för att lättare kunna bedöma parkens totala utbredning inför passage.

text: Det avlysta området för vågkraftparken markeras med SSA av typ specialmärke med gul fyrbelysning enligt karaktären Fl Y 3s 5 M. Vid behov utrustas även vågkraftverk med AIS och Racon.

text: Bilaga 2

text: 3.6.7 Inmätning av sjösäkerhetsanordning

text: Bild 3.6.7.1 SSA position (stationsläge) redovisas i format WGS84 (DDM) med minst tre decimalers positionsnoggrannhet i enlighet med standard FSIS-44. Detta för att kunna redovisa SSA i officiella sjökort.

text: Bilaga 2

text: 3.6.8 Sjömätning

text: Standard för sjömätning.

text: Bild 3.6.8.1 Sjömätning enligt standard FSIS-44 genomförs för att säkerställa att SSA skyddar för avsedd djupkurva.

text: Bilaga 2

text: 3.6.9 Sjösäkerhetsanordningar

text: Val av utmärkning inför etablering av SSA.

text: Bild 3.6.9.1 Typ och antal av SSA avgörs efter ägarens behov med hänsyn till rådande sjötrafik inom aktuellt område.

text: Bilaga 3

text: Bilaga 3. Uppmärkning av sjösäkerhetsanordningar

text: Ägare: NAMN Beteckning: NUMMER

text: Ägaren ombesörjer att egna uppgifter framgår på nyinrättad sjösäkerhetsanordning i likhet med ovanstående exempel. Syftet är att underlätta spårbarheten, t.ex. om drivande flytande utmärkning påträffas av allmänheten.

text: Allmänna råd

text: Beteckning på sjösäkerhetsanordning bör vara i enlighet med tilldelat stations-ID från Sjöfartsverkets farledsregister. Texten bör utformas enligt följande format:

text: Typsnitt: Arial

text: Teckenstorlek: 24 (prick, boj) / 48 (fyr, fast utmärkning)

text: Färg: Svart mot ljus bakgrund, alternativt vit

text: mot mörk bakgrund.


fs: tsfs

publisher: Transportstyrelsen

title: Transportstyrelsens föreskrifter om upphävande av Sjöfartsverkets kungörelse (SJÖFS 1979:14) om utmärkningssystem på svenskt vatten (System A, kombinerat kardinalt och lateralt system; rött om babord) m.m., TSFS 2017:67

text: den 8 juni 2017

type: stycke

text: SJÖFS 1979:14

text: ) om utmärkningssystem på svenskt vatten (System A, kombinerat kardinalt och lateralt system; rött om babord) m.m.; SJÖFART

text: beslutade den 31 maj 2017.

text: Transportstyrelsen föreskriver med stöd av

text: 2 kap. 1 §

text: och

text: 3 kap. 2 §

text: sjötrafikförordningen (1986:300)

text: att Sjöfartsverkets kungörelse (

text: SJÖFS 1979:14

text: ) om utmärkningssystem på svenskt vatten (System A, kombinerat kardinalt och lateralt system; rött om babord) m.m. ska upphöra att gälla den 1 juli 2017. Om det i en föreskrift som har beslutats av Sjöfartsverket hänvisas till Sjöfartsverkets kungörelse (

text: SJÖFS 1979:14

text: ) om utmärkningssystem på svenskt vatten (System A, kombinerat kardinalt och lateralt system; rött om babord) m.m. ska denna hänvisning i stället avse Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2017:66

text: ) om utmärkning till sjöss med sjösäkerhetsanordningar.

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: JONAS BJELFVENSTAM Mats Hörström (Sjö- och luftfartsavdelningen)

text: Utgivare: Kristina Nilsson, Transportstyrelsen, Norrköping ISSN 2000-1975

type: foreskrift


title:
Transportstyrelsens föreskrifter om hantering av avgifter för flygtrafiktjänst
, TSFS 2017:7

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas av leverantörer av flygtrafiktjänst vilka omfattas av kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 391/2013

text: av den 3 maj 2013 om inrättande av ett gemensamt avgiftssystem för flygtrafiktjänst. I enlighet med

text: artikel 1.5 i förordning (EU) nr 391/2013

text: , och artikel 1.3 i kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 390/2013

text: av den 3 maj 2013 om inrättande av ett prestationssystem för flygtrafiktjänst och nätverksfunktioner, tillämpas inte dessa förordningar på terminaltjänster som tillhandahålls på flygplatser med färre än 70 000 IFR-rörelser per år.

type: paragraf

text: Definitioner och förkortningar

type: rubrik

text: I dessa föreskrifter används följande begrepp med nedan angiven betydelse. AFIS (Aerodrome Flight Information Service, flyginformationstjänst för flygplats) verksamhet med uppgift att bedriva flyginformationstjänst vid okontrollerad flygplats alarmerings- verksamhet med uppgift att underrätta berörd enhet tjänst när ett luftfartyg behöver räddningstjänst samt i behövlig omfattning hjälpa denna enhet

text: ATC (Air Traffic Control Service, (flygkontrolltjänst för flygplats) den sammanfattande benämningen på områdeskontrolltjänst, inflygningskontrolltjänst och flygplatskontrolltjänst; ATC är en tjänst som tillhandahålls i syfte att 1. förebygga kollisioner a) mellan luftfartyg, och b) mellan luftfartyg och ett hinder inom manöverområdet, samt b) påskynda och bibehålla ett välordnat flygtrafikflöde ATS-flygväg angiven flygväg som upprättats för att kanalisera flygtrafik där så behövs för att utöva flygtrafikledningstjänst avgiftszon för volym i luftrummet för vilken en enhetlig kostnadsundervägsavgifter bas och en gemensam enhetsavgift har fastställts enhetsavgift avgift som tillämpas i en avgiftszon FAP (Final Approach Point), punkt som markerar början på den slutliga delen av en instrumentinflygning med glidbana från instrumentlandningssystem fastställd kostnad kostnad som fastställts av medlemsstaterna enligt

text: artikel 15.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 550/2004 av den 10 mars 2004

text: om tillhandahållande av flygtrafiktjänst inom det gemensamma europeiska luftrummet flygbriefingtjänst tjänst som inrättats inom ett avgränsat täckningsområde och som ansvarar för tillhandahållandet av sådan information till luftfarten och sådana data som är nödvändiga för en säker, regelbunden och effektiv flygtrafik flyginformations- verksamhet med uppgift att lämna råd och upptjänst lysningar av betydelse för luftfartens säkerhet och effektivitet. flygplatskontroll- flygkontrolltjänst för flygplatstrafik

text: tjänst

text: flygräddnings- verksamhet med uppgift att efterforska och lokalisera tjänst saknat luftfartyg samt undsätta nödställda i Vänern, Vättern, Mälaren och till havs; uppgiften innefattar även att ansvara för de insatser mot skador som behövs, när ett luftfartyg är nödställt eller när fara hotar lufttrafiken

text: flygtrafik- enhet som ansvarar för att sköta flygtrafikledningsledningsenhet tjänst för civil eller militär luftfart och en sammanfattande benämning på flygkontrollenhet, AFIS-enhet och ATS rapportplats flygtrafiklednings olika flyginformations-, alarmerings-, flygrådgivningstjänst och flygkontrolltjänst (områdeskontrolltjänst, inflygningskontrolltjänst och flygplatskontrolltjänst) flygtrafiktjänst flygtrafikledningstjänst, flygvädertjänst, flygbriefingtjänst samt kommunikations-, navigations- och övervakningstjänst, samt flygräddningstjänst. flygvädertjänst hjälpmedel och tjänst som förser luftfartyg med meteorologiska prognoser, briefing och observationer liksom all annan meteorologisk information och data som tillhandahålls för användande inom luftfarten IFR-rörelser det totala antalet starter och landningar som genomförs enligt instrumentflygregler, beräknat som det årliga genomsnittet för de tre år som föregår den tidpunkt då prestationsplanen lämnades in kommunikations- fast och rörlig luftfartstjänst som möjliggör kommutjänst nikation mark/mark, luft/mark och luft/luft i syfte att utöva flygtrafikledningstjänst kontrollzon (Control Zone, CTR) kontrollerat luftrum som sträcker sig från jordytan upp till en angiven övre gräns leverantör av leverantörer av flygtrafiktjänst som utnämnts enligt flygtrafiktjänst artikel

text: eller

text: i förordning (EG) nr 550/2004 samt leverantörer av flygräddningstjänst navigationstjänst hjälpmedel och tjänst som förser luftfartyg med positionsbestämning och tidsanpassad information prestationsplan plan som fastställer effektiviserings- och förbättringsmål inom fyra områden (säkerhet, miljö, kapacitet och kostnadseffektivitet) för en given referensperiod. referensperiod tidsperiod för vilken nationella prestationsplaner upprättas inom ramen för systemet med prestationsplaner enligt

text: artikel 11.3 d i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 av den 10 mars 2004

text: om ramen för inrättande av det gemensamma europeiska luftrummet terminalavgifts- en flygplats eller en grupp flygplatser för vilken en zon enhetlig kostnadsbas och en gemensam enhetsavgift har fastställts

text: terminalkontroll enhet som utövar områdeskontrolltjänst och inflygningskontrolltjänst inom terminalområde och kontrollzon terminaltjänster detsamma som förordning

text: (EU) nr 391/2013

text: artikel 8.2

text: TMA (Terminal Control Area, terminalområde) okontrollerat luftrum som sträcker sig uppåt från en angiven, ovanför jordytan belägen gräns i höjdled (kontrollområde) som är upprättat för en eller flera flygplatser TIA (Terminal Information Area, trafikinformationsområde) avgränsat okontrollerat luftrum som sträcker sig uppåt från en angiven ovanför jordytan belägen gräns i höjdled inom vilket flyginformationstjänst för flygplats (AFIS) utöva. undervägsavgift avgift som avser del av flygning längs ATS-flygväg eller bestämda färdlinjer exklusive start- och landningsfas övervaknings- hjälpmedel och tjänst som används för att fastställa tjänst luftfartygs position i syfte att möjliggöra separering

text: Grundläggande bestämmelser

text: I förordning

text: (EU) nr 391/2013

text: finns bestämmelser om beräkning och fördelning av kostnader för tillhandahållande av flygtrafiktjänst och finansiering av flygtrafiktjänst genom enhetsavgifter som leverantörer av flygtrafiktjänst ska uppfylla. I förordning

text: (EU) nr 390/2013

text: finns bestämmelser om det europeiska systemet för prestationsplaner som fastställer ramverket för den svenska kostnadsbasen avseende undervägsavgifter.

text: Inlämning av underlag

text: Den som har kostnader i samband med tillhandahållandet av flygtrafiktjänst ska, senast det datum som anges nedan eller närmast föregående vardag, lämna följande underlag till Transportstyrelsen: 1. Den 15 mars: utfall för föregående kalenderår i enlighet med formatet och anvisningarna i bilaga II och VII till förordning

text: (EU) nr 391/2013

text: . 2. Senast 21 månader före en ny referensperiod: en bedömning av kostnaderna för nästa referensperiod i enlighet med formatet och anvisningarna i bilaga II och VII till förordning

text: (EU) nr 391/2013

text: . 3. Inom rimlig tid: övrigt underlag som Transportstyrelsen efterfrågar för att kunna förbereda antagandet av eller uppföljning av prestationsplan.

text: Leverantörer av flygtrafikledningstjänst som är verksamma vid flera flygtrafikledningsenheter ska redovisa kostnadsunderlaget enligt 4 §, så att kostnaderna för ATC eller AFIS specificeras för varje enskild flygtrafik-

text: ledningsenhet vid varje flygplats. Redovisningen ska göras i enlighet med det formulär som distribueras av Transportstyrelsen.

text: Fördelning av kostnader i underlaget

text: Underlaget som ska lämnas enligt 4 § ligger till grund för fastställande av kostnader samt uppföljning. Av 7–12 §§ framgår hur kostnaderna ska fördelas mellan terminalavgiftszon respektive avgiftszon för undervägsavgifter.

text: Kostnader för flygtrafikledningstjänst

text: Kostnader för flygtrafikledningstjänst ska för respektive flygtrafikledningsenhet fördelas enligt tabell 1.

text: Tabell 1

text: Schablonmässig fördelning av kostnader för flygtrafikledningstjänst

text: Terminalavgiftzon Avgiftszon för undervägsavgift

text: Flygplats som i huvudsak till- 100 % 0 % handahåller flygplatskontrolltjänst och alarmeringstjänst innanför FAP Flygplats som tillhandahåller 40 % 60 % flygtrafikledningstjänst i TMA med terminalkontroll som omfattar flera flygtrafikledningsenheter Flygplats som tillhandahåller 25 % 75 % flygtrafikledningstjänst i övriga TMA Flygplats som tillhandahåller 55 % 45 % flygtrafikledningstjänst i TIA

text: flygtrafikledningstjänst

text: Kostnader för inledande utbildning för personal som ska arbeta med flygtrafikledningstjänst som avser både terminaltjänst och tjänst underväg, ska fördelas enligt samma schablon som för flygtrafikledningstjänst i tabell 1 i 7 §.

text: Kostnader för kommunikations-, navigations- och övervakningstjänst ska fördelas enligt samma schablon som för flygtrafikledningstjänst i tabell 1 i 7 §.

text: Kostnader för flygbriefingtjänst

text: Alla kostnader för flygbriefingtjänst ska fördelas på avgiftszon för undervägsavgift.

text: Kostnader för flygvädertjänst

text: Kostnader för flygvädertjänst ska fördelas enligt tabell 2.

text: Tabell 2

text: Kostnader för flygvädertjänst

text: Observationstjänst 100 % 0 % Övervakningstjänst 0 % 100 % Prognostjänst inklusive flyg- 0 % 100 % platsprognoser Delgivningstjänst 0 % 100 % När det gäller kostnader för övrig flygvädertjänst ska den fördelas mellan terminalavgiftzonen och avgiftzonen för undervägsavgifter, beroende på vad kostnaden hänför sig till. Leverantören av flygtrafiktjänst ska kunna redogöra för fördelningen av kostnaderna.

text: Kostnader för flygräddningstjänst

text: Alla kostnader för flygräddningstjänster ska fördelas på avgiftszon för undervägsavgifter.

text: Byte av leverantör och förändrad verksamhet

text: Vid leverantörsbyte ska berörda leverantörer av flygtrafiktjänst lämna in ett kostnadsunderlag till Transportstyrelsen. Kostnaderna ska i underlaget fördelas per flygtrafikledningsenhet och flygplats, så att Transportstyrelsen kan fastställa kostnaden för flygtrafiktjänst för såväl den tidigare som den nya leverantören av flygtrafiktjänst. Beträffande de delar som är hänförliga till avgiftszon för undervägsavgift får inte den fastställda kostnaden för den nya leverantören av flygtrafiktjänst överskrida den tidigare leverantörens fastställda kostnad och eventuellt överskott ska återföras till systemet för undervägsavgifter.

text: Om den som bedriver verksamhet enligt artikel

text: eller

text: i förordning (EU) nr 391/2013 förändrar eller upphör med sin verksamhet, ska den utan dröjsmål informera Transportstyrelsen om detta så att tidigare beslut om fastställande av kostnad för flygtrafiktjänst eventuellt kan återkallas eller begränsas.

text: Undantag

text: Transportstyrelsen kan medge undantag från dessa föreskrifter. ___________

text: 1. Denna författning träder ikraft den 1 mars 2017. 2. Genom denna författning upphävs Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2010:153

text: ) om hantering av avgifter för flygtrafiktjänst.

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: JONAS BJELFVENSTAM Staffan Söderberg (Sjö- och luftfartsavdelningen)


title: Transportstyrelsens föreskrifter om trafiktillstånd och utövande av trafikrättigheter, TSFS 2017:70

text: Dessa föreskrifter gäller för lufttransporter mot betalning som utförs till och från, inom eller över Sverige samt för specialiserad flygverksamhet. Föreskrifterna gäller inte 1. om tillstånd för trafiken följer av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 av den 24 september 2008

text: om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen, 2. för operatörer som omfattas av reglerna för specialiserad flygverksamhet enligt

text: kommissionens förordning (EU) nr 965/2012 av den 5 oktober 2012

text: om tekniska krav och administrativa förfaranden i samband med flygdrift enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008

text: , och 3. i den utsträckning annat följer av särskilt avtal med ett annat land som är bindande för Sverige, eller den multilaterala överenskommelsen av den 30 april 1956 gällande kommersiella rättigheter i icke regelbunden luftfart i Europa (SÖ 1959:75).

text: Definitioner och förkortningar

text: I dessa föreskrifter används följande begrepp med nedanstående betydelse. charterflygning icke regelbunden lufttransport mot betalning för passagerare med luftfartyg som är typgodkänt för befordran av mer än tio passagerare eller av frakt med luftfartyg vars högsta tillåtna startmassa överstiger 5 700 kg chartrare den eller de som hyr ett luftfartyg för viss tid eller viss resa EASA Europeiska byrån för luftfartssäkerhet; (European Aviation Safety Agency)

text: EU-lufttrafik- ett lufttrafikföretag med en giltig operativ licens i företag enlighet med förordning

text: (EG) nr 1008/2008

text: gemensam form av samarbete mellan lufttrafikföretag som innelinjebeteckning bär att ett lufttrafikföretag sätter sin egen flygbolags- (code share) kod på en flygning som genomförs av ett annat lufttrafikföretag inre luftfarts- EU:s medlemsstater, Island, Norge och Schweiz, samt marknaden annan stat vilken genom avtal med EU omfattas av alla rättigheter och skyldigheter som följer av förordning

text: (EG) nr 1008/2008

text: linjefart luftfart i regelbunden trafik som består av en serie flygningar där varje flygning utförs med luftfartyg för befordran av passagerare, gods eller post mot betalning, på ett sådant sätt att det på varje flygning finns platser som allmänheten kan köpa på individuell basis (antingen direkt av lufttrafikföretaget eller av dess agenter eller återförsäljare); vidare bedrivs denna serie av flygningar så att den betjänar trafiken mellan samma flygplatser, två eller flera, antingen enligt en utgiven tidtabell, eller så regelbundet eller tätt att flygningarna utgör en tydlig och planmässig serie luftfartygs- person eller organisation, som inte är lufttrafikoperatör företag, och som fortlöpande beslutar om ett luftfartygs användning och drift lufttrafikföretag ett företag med en giltig operativ licens eller motsvarande serieflygning fler än fyra charterflygningar inom två månader till samma destination specialiserad all verksamhet, förutom kommersiell flygtransport, flygverksamhet där luftfartyget används för särskilda aktiviteter, t.ex. (bruksflyg) jordbruk, bygg- eller anläggningsarbete, fotografering, lantmäteri, övervakning och patrullering eller reklamflygning taxiflygning icke regelbunden lufttransport mot betalning för passagerare med luftfartyg som är typgodkänt för befordran av högst tio passagerare, eller av frakt med luftfartyg vars högsta tillåtna startmassa är 5700 kg TCO- av EASA utfärdat flygsäkerhetsmässigt godkännande auktorisation för lufttrafikföretag från tredjeland (Third Country Operator, TCO) att utföra kommersiella flygningar till och från Europeiska unionen och EES-området trafikprogram tidtabell för planerad trafik som löper säsongsvis vinter/sommar

text: trafikprogram- godkännande av trafikprogram för lufttrafikföretag godkännande som utpekats (designerats) enligt luftfartsavtal eller som har trafiktillstånd trafiktillstånd tillstånd för linjefart och chartertrafik mellan Sverige och länder utanför den inre luftfartsmarknaden, för överflygningar av svenskt territorium samt för inrikes lufttransporter som utförs av lufttrafikföretag från tredjeland tredjeland stat som inte hör till den inre luftfartsmarknaden wet lease avtal om inhyrning med besättning mellan lufttrafikföretag enligt vilket luftfartyget brukas i enlighet med uthyrarens drifttillstånd

text: Allmänna villkor

text: En förutsättning för att få bedriva luftfart enligt 1 § är att lufttrafikföretaget eller luftfartygsoperatören 1. betalar i Sverige förfallna luftfartsavgifter, och 2. kan visa att lufttrafikföretaget eller luftfartygsoperatören fullgör den försäkringsplikt som följer av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 785/2004 av den 21 april 2004

text: om försäkringskrav för lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer. För lufttrafikföretag från tredje land krävs även TCO-auktorisation enligt

text: kommissionens förordning (EU) nr 452/2014

text: om tekniska krav och administrativa förfaranden som avser flygdrift som utförs av operatörer från tredje land.

text: Charter- och taxiflygningar ska även uppfylla följande krav: 1. Företaget som utför flygningen har en operativ licens enligt förordning

text: (EG) nr 1008/2008

text: eller motsvarande tillstånd i det land till eller från vilket flygningarna ska ske. 2. Luftfartygets hela utnyttjade kapacitet ska vara förhyrd av en eller flera chartrare. 3. Destinationen ska bestämmas av chartraren. 4. Passagerarbiljetter får inte erbjudas allmänheten direkt av flygföretaget eller dess agenter.

text: Ett tillstånd enligt dessa föreskrifter får inte överlåtas.

text: Tillstånd

text: För följande trafik krävs tillstånd från Transportstyrelsen: 1. Linjefart och chartertrafik mellan Sverige och tredjeland. 2. Tredjelandsoperatörer som utför linjefart och chartertrafik mellan Sverige och länder inom den inre luftfartsmarknaden och för inrikes lufttransporter. 3. Överflygning av svenskt territorium utom i de fall som anges i 20 §.

text: 4. Specialiserad flygverksamhet som ska bedrivas i Sverige av lufttrafikföretag eller luftfartygsoperatör från tredjeland. 5. Taxiflyg som avses bedrivas av tredjelandsoperatör inrikes i Sverige.

text: Ett lufttrafikföretag som en utländsk stat har utpekat enligt ett luftfartsavtal eller ett lufttrafikföretag som har trafiktillstånd för aktuell trafik, behöver endast ha trafikprogramgodkännande.

text: Ansökan om tillstånd

text: En ansökan om tillstånd eller trafikprogramgodkännande ska vara på något av de skandinaviska språken eller på engelska och innehålla de uppgifter som anges i bilagan.

text: Transportstyrelsen kan utöver vad som anges i dessa föreskrifter begära ytterligare uppgifter som behövs för att pröva ansökan och meddela närmare villkor för trafiken.

text: Ansökan om tillstånd för linjefart

text: En ansökan om tillstånd för linjefart ska göras senast 45 dagar innan trafiken ska påbörjas.

text: Om ett EU-lufttrafikföretag ansöker om tillstånd för luftfart där trafikrättigheterna är begränsade enligt regeringens riktlinjer för fördelning av begränsade trafikrättigheter på luftfartsområdet (2006/C 177/06), publicerad i EUT C 177, 29.7.2006, s. 23 och 24, ska ansökan även innehålla de uppgifter som anges i riktlinjerna.

text: Ansökan om trafikprogramgodkännande

text: En ansökan om trafikprogramgodkännande för linjefart ska ges in till Transportstyrelsen inför varje trafikprogramperiod senast 30 dagar innan trafiken ska påbörjas, om inte en kortare tidsfrist är föreskriven i luftfartsavtal.

text: En ansökan om godkännande av ändringar i ett trafikprogram ska omgående ges in till Transportstyrelsen.

text: Ansökan om charter, serie- och taxiflygning

text: En ansökan om enstaka flygningar (ad-hoc flygning) ska ha kommit in till Transportstyrelsen senast 48 timmar innan flygningen ska påbörjas. Lördagar, söndagar och svenska helgdagar räknas inte in i dessa 48 timmar.

text: En ansökan om en serieflygning ska ha kommit in till Transportstyrelsen senast 14 dagar innan flygningen ska påbörjas.

text: En förteckning över passagerare ska förvaras av sökanden och lämnas till Transportstyrelsen på begäran.

text: Lufttrafikföretag som enligt charteravtalet ska ombesörja hemtransport är ansvarigt för att så sker beträffande berörda passagerare, även om chartraren bryter mot en överenskommelse i charteravtalet. Hemtransport ska ske till den flygplats som överenskommits med passageraren.

text: Frakt får transporteras på charterflygningar med passagerare utan särskilt tillstånd.

text: Ansökan om specialiserad flygverksamhet

text: En ansökan om tillstånd för specialiserad flygverksamhet ska ha kommit in till Transportstyrelsen senast sju dagar innan arbetet ska börja.

text: Överflygningar

text: Rätt till överflygning av svenskt territorium eller mellanlandning i Sverige för andra än trafikändamål föreligger 1. för linjefart om rättigheten följer av en bilateral eller multilateral överenskommelse, eller 2. för annan luftfart än linjefart för utländskt luftfartyg om rättigheten följer av Chicagokonventionen från den 7 december 1944 om internationell civil luftfart.

text: Wet lease

text: Ett EU-lufttrafikföretag som bedriver lufttransporter till och från eller inom Sverige med ett inhyrt luftfartyg med besättning, ska på begäran av Transportstyrelsen kunna styrka behörig myndighets godkännande till inhyrningen. Trafiken kan komma att prövas av Transportstyrelsen med hänsyn till luftfartens förenlighet med Sveriges luftfartsavtal.

text: Ett lufttrafikföretag som inte är ett EU-lufttrafikföretag får bedriva lufttransporter till och från eller inom Sverige med ett inhyrt luftfartyg med besättning endast efter godkännande från Transportstyrelsen. Det inhyrande lufttrafikföretaget ska kunna styrka att behörig myndighet har godkänt inhyrningen.

text: Gemensam linjebeteckning (code share)

text: I de fall det krävs trafiktillstånd eller trafikprogramgodkännande för trafiken får gemensam linjebeteckning äga rum endast efter godkännande av Transportstyrelsen.

text: Undantag

text: Transportstyrelsen kan medge undantag från dessa föreskrifter.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2017. 2. Genom författningen upphävs a) Transportstyrelsens föreskrifter (

text: TSFS 2010:168

text: ) om trafiktillstånd och om utövande av trafikrättigheter, och b) Transportstyrelsens föreskrifter (

text: TSFS 2011:104

text: ) om charter- och taxiflygning mellan Sverige och utlandet. 3. Trafiktillstånd som meddelats enligt äldre föreskrifter har fortsatt giltighet.

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: JONAS BJELFVENSTAM Susanne Aristegui Adolphi (Sjö- och luftfartsavdelningen)

text: Utgivare: Kristina Nilsson, Transportstyrelsen, Norrköping ISSN 2000-1975

text: Bilaga

text: Vad en ansökan ska innehålla

text: Ansökan om tillstånd för linjefart och trafikprogramgodkännande

text: En ansökan om trafiktillstånd och trafikprogramgodkännande ska innehålla följande uppgifter: 1. Lufttrafikföretagets namn, postadress, telefon samt e-postadress. 2. Luftfartygstyper som ska användas. 3. Dagar och tider för önskad flygning. 4. Beskrivning av de flyglinjer som ska trafikeras, inklusive uppgift om lufttransporter på eventuella delsträckor. 5. Flygnummer. 6. Lufttrafikföretag som inte har operativ licens (OL) enligt förordning

text: (EG) nr 1008/2008

text: ska även bifoga bevis på försäkring som motsvarar kraven i förordning

text: (EG) nr 785/2004

text: . 7. Lufttrafikföretag som inte har drifttillstånd (AOC) enligt förordning

text: (EU) nr 965/2012

text: ska även uppge nationalitets- och registreringsbeteckningar för de luftfartyg som ska användas. 8. Om verksamheten helt eller delvis ska bedrivas genom wet lease. 9. Uppgift om samarbete med andra lufttrafikföretag på en flygsträcka som ansökan omfattar (gemensam linjebeteckning, franchising m.m.).

text: En ansökan om tillstånd för charter ska innehålla följande uppgifter: 1. Lufttrafikföretagets namn, postadress, telefon samt e-postadress. 2. Luftfartygstyper som ska användas. 3. Dagar och tider för önskad flygning. 4. Beskrivning av de flyglinjer som ska trafikeras, inklusive uppgift om lufttransporter på eventuella delsträckor. 5. Flygnummer. 6. Lufttrafikföretag som inte har operativ licens (OL) enligt förordning

text: (EG) nr 1008/2008

text: (EG) nr 785/2004

text: (EU) nr 965/2012

text: ska även uppge nationalitets- och registreringsbeteckningar för de luftfartyg som ska användas. 8. Om verksamheten helt eller delvis ska bedrivas genom wet lease. 9. Chartrarens namn och adress. 10. Vid serieflygning ska även kopia av kontrakt mellan chartrare och lufttrafikföretag bifogas ansökan.

text: Ansökan om specialiserad flygverksamhet

text: En ansökan om tillstånd för specialiserad flygverksamhet, för operatörer som inte har tillstånd för specialiserad flygverksamhet (SPO) enligt förordning

text: (EU) nr 965/2012

text: , ska innehålla följande uppgifter: 1. Luftfartygsoperatörens namn, postadress, telefon samt e-postadress. 2. Luftfartygstyper som ska användas.

text: Bilaga

text: 3. Dagar och tider för önskad flygning. 4. Beskrivning av den verksamhet som ska utföras. 5. Bevis på försäkring som motsvarar kraven i förordning

text: (EG) nr 785/2004

text: . 6. Nationalitets- och registreringsbeteckningar för de luftfartyg som ska användas. 7. Om verksamheten helt eller delvis ska bedrivas genom wet lease. 8. Tillstånd för specialiserad flygverksamhet som är utfärdat av den behöriga myndigheten i sökandens hemland.


text: Dessa föreskrifter, som kompletterar bestämmelserna i

text: barlastvattenlagen (2009:1165)

text: och

text: barlastvattenförordningen (2017:74)

text: , gäller för svenska fartyg samt på utländska fartyg som befinner sig inom Sveriges sjöterritorium eller ekonomiska zon. Föreskrifterna gäller dock inte för följande fartyg: 1. Fartyg som inte är konstruerade för att föra barlastvatten. 2. Fartyg som har förseglade tankar med permanent barlastvatten som inte släpps ut. 3. Fartyg som trafikerar endast Sveriges sjöterritorium eller ekonomiska zon. 4. Tävlingsfartyg, fritidsfartyg och sjöräddningsfartyg med en längd under 50 meter och en största barlastvattenkapacitet på 8 kubikmeter. Sådana fartyg ska dock skifta barlastvatten utanför hamnar, skärgårdsområden och andra kustnära områden. Barlastvattnet ska då skiftas så långt ut från kusten som möjligt. 5. Svenska fartyg som endast går i nationell trafik inom en annans stats sjöterritorium eller ekonomiska zon, eller inom ett sådant område och det fria havet. Detta under förutsättning att den berörda staten har gett sig medgivande och att fartyget inte passerar någon annan stats vattenområde. 6. Fartyg som ägs av en stat eller brukas av en stat uteslutande för statliga, icke-kommersiella ändamål.

text: Motsvarar artikel 3 i barlastvattenkonventionen.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter används följande begrepp med nedan angiven betydelse. barlastvatten vatten som tas in i ett fartyg för att reglera fartygets trim, krängning, djupgående, stabilitet eller skrovspänning barlastvatten- mekanisk, fysisk, kemisk och biologisk process, som hantering genomförs antingen separat eller kombinerat för att avlägsna, oskadliggöra eller undvika intag eller utsläpp av skadliga vattenlevande organismer och patogener i barlastvatten och sediment barlastvatten- den totala volymen i kubikmeter i ett fartygs tankar, kapacitet utrymmen och sektioner som används för att forsla, ta in eller släppa ut barlastvatten; där ingår tankar, utrymmen och sektioner som kan användas på flera sätt men som är konstruerade för att göra det möjligt att forsla barlastvatten barlastvattentank tank, lastrum eller utrymme som används för barlastvatten bruttodräktighet bruttodräktighet beräknad i enlighet med bestämmelserna i 1969 års internationella konvention om skeppsmätning fartyg fartyg av alla slag som används i den marina miljön; där ingår undervattensfartyg, flytande farkoster, flytande plattformar, flytande lagringsenheter (FSU) samt flytande enheter för produktion, lagring och avlastning (FPSO) redare fartygsägare eller en annan juridisk eller fysisk person som har övertagit ägarens ansvar för fartygets drift och därmed har övertagit de skyldigheter och det ansvar som föreskrivs i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 336/2006 av den 15 februari 2006

text: om genomförande av Internationella säkerhetsorganisationskoden i gemenskapen och upphävande av

text: rådets förordning (EG) nr 3051/95

text: sediment materia som fällts ut från barlastvatten i ett fartyg

text: Motsvarar delar av

text: artikel 1

text: , regel A-1 och regel A-5.

text: sjöräddnings- SAR-enhet; mobil resurs som består av utbildad fartyg personal och som har utrustning för att genomföra snabba och effektiva efterforsknings- och räddningsinsatser. skadliga vatten- vattenlevande organismer och patogener, som, om de levande släpps ut i havet, i flodmynningar eller i sötvatten, organismer och kan skada miljön, människors hälsa, egendom eller patogener resurser, störa den biologiska mångfalden eller inverka på annan tillåten användning av dessa områden

text: Ömsesidighet

text: Tekniska krav i dessa föreskrifter gäller inte för ett fartyg eller dess utrustning om fartyget eller utrustningen 1. lagligen har tillverkats eller satts på marknaden i en annan medlemsstat inom EU eller i Turkiet, eller 2. lagligen har tillverkats i ett EFTA-land som har undertecknat EESavtalet. Om fartyget eller utrustningen enligt första stycket inte uppnår en säkerhetsnivå som är likvärdig med den som garanteras genom dessa föreskrifter, ska tekniska krav i dessa föreskrifter gälla.

text: Undantag

text: Transportstyrelsen kan medge undantag från dessa föreskrifter om det finns särskilda skäl. Undantag får inte strida mot internationella överenskommelser eller gemenskapsrättslig lagstiftning.

text: Hantering av barlastvatten på fartyg

text: Godkännande av system, metoder och program

text: En förutsättning för att system och metoder för behandling av barlastvatten ska kunna godkännas är att de uppfyller tillämpliga krav i resolutionerna MEPC.174(58), MEPC.279(70), MEPC.169(57), MEPC.140(54) och MEPC 300(72). (

text: TSFS 2019:103

text: En ansökan om godkännande av program för test och bedömning av teknologier för behandling av barlastvatten enligt

text: 2 kap. 6 § barlastvattenlagen (2009:1165)

text: ska innehålla de uppgifter som framgår av delavsnitt 3 i resolution MEPC.140(54).

text: Motsvarar regel D-3.1, regel D-3.2 och regel D-3.3.

text: Dispens

text: Dispens från hantering av barlastvatten enligt

text: 2 kap. 1 § barlastvattenlagen (2009:1165)

text: får, utöver de krav som följer av

text: 2 kap.

text: 19 §§

text: barlastvattenförordningen (2017:74)

text: , endast beviljas 1. för fartyg som inte blandar barlastvatten och sediment med annat ursprung än från de hamnar och platser som anges i dispensen, och 2. när en riskbedömning kan visa att syftet i

text: 1 kap. 1 § barlastvattenlagen (2009:1165)

text: inte motverkas. En beviljad dispens gäller högst fem år med mellanliggande kontroll. Om riskerna förknippade med resorna mellan hamnarna eller platserna angivna i dispensen ökat påtagligt sedan dispensen beviljades, kan dispensen återkallas.

text: Mottagning av sediment

text: Av

text: 3 kap.

text: barlastvattenlagen (2009:1165)

text: framgår att den som reparerar eller rengör barlastvattentankar ska ha anordningar för mottagning av sediment.

text: Sedimentet ska hanteras i hela mottagningskedjan så att miljön, människors hälsa, egendom eller resurser inte störs eller skadas. Bestämmelser om avfallshantering finns i

text: 15 kap.

text: miljöbalken

text: (1998: 808).

text: Anordningarna för mottagning av sediment får vara fasta eller mobila.

text: Den som tar emot sediment ska upprätta en beskrivning av mottagningsanordningarna och hanteringen av sedimentet. Beskrivningen ska innehålla följande: 1. Uppgift om hur mycket sediment mottagningsanläggningen maximalt kan ta emot, uttryckt i volym eller vikt. 2. Uppgift om hur mycket sediment mottagningsanläggningen maximalt kan hantera samtidigt, uttryckt i volym eller vikt. 3. Information om eventuella krav på förpackning och märkning av sediment. 4. Information om mottagningsanläggningens öppettider för mottagning av sediment. 5. Information om de hamnar, kajplatser eller andra platser som tar emot sediment. 6. Särskilda anvisningar som ska följas när sediment lämnas i land. 7. Information om vilken bemanning som behövs när sediment lämnas i land. 8. Mottagningsanläggningens adress, telefonnummer, telefax eller e-post.

text: 4 Motsvarar regel A-4 och resolution MEPC.162(56). Motsvarar

text: artikel 5.1

text: och resolution MEPC.152(55).

text: 9. Information om när och hur ilandlämnandet av sediment ska anmälas samt vilken information som kan begäras från fartyget i samband med anmälan. 10. Information om de avgifter, enligt 12 §, som kan komma att tas ut när sediment lämnas i land. 11. Information om vilken kommun eller vilka företag som tar hand om sedimentet. Beskrivningen av mottagningsanordningarna och hanteringen av sediment ska ingå som en del i mottagningsanläggningens avfallshanteringsplan. Beskrivningen ska ingå i avfallshanteringsplanen första gången planen revideras efter att dessa föreskrifter trätt i kraft. Bestämmelser om när avfallshanteringsplanen ska revideras finns i 6 kap. 8 § Sjöfartsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: SJÖFS 2001:12

text: ) om mottagning av avfall från fartyg.

text: Den som reparerar eller rengör barlastvattentankar får ta ut en avgift för det arbete och de åtgärder som krävs för att avlägsna, bortforsla och behandla sediment.

text: Barlastvattendagbok

text: Enligt vad som följer av

text: 4 kap. 2 § barlastvattenlagen (2009:1165)

text: ska varje fartyg ha en barlastvattendagbok, där alla åtgärder som rör fartygets barlastvatten omedelbart ska antecknas.

text: Barlastvattendagboken får vara i elektronisk form eller ingå i en annan dagbok eller ett annat system. Barlastvattendagboken ska minst innehålla de uppgifter som anges i bilagan

text: Anteckningarna i barlastvattendagboken ska bevaras ombord i minst två år efter det att den sista anteckningen har införts. Redaren ska därefter förvara anteckningarna i minst tre år.

text: Den befattningshavare som är ansvarig för en åtgärd i fråga om barlastvatten ska signera alla anteckningar och befälhavaren ska signera varje fullskriven sida. Anteckningarna i barlastvattendagboken ska vara skrivna på fartygets arbetsspråk. Om det inte är engelska, franska eller spanska, ska anteckningarna innehålla en översättning till något av dessa språk. När man för anteckningar på ett av flaggstatens officiella språk, ska dessa anteckningar ha företräde gentemot översättningen om det uppstår en tvist eller en meningsskiljaktighet.

text: 6 Motsvarar regel B-2.1 och regel B-2.3. 7 Motsvarar regel B-2.2. Motsvarar regel B-2.5.

text: När ett fartyg som ska skifta barlastvatten enligt

text: 2 kap.

text: 11 §§

text: barlastvattenförordningen (2017:74)

text: inte gör det, ska skälen antecknas i barlastvattendagboken.

text: Barlastvattenhanteringsplan

text: Enligt

text: 4 kap. 1 § barlastvattenlagen (2009:1165)

text: ska varje fartyg ha en godkänd barlastvattenhanteringsplan. Planen ska vara fartygsspecifik.

text: Barlastvattenhanteringsplanen ska minst 1. innehålla detaljerade säkerhetsbestämmelser för fartyget och den del av dess besättning som berörs av barlastvattenhanteringen, 2. innehålla en detaljerad beskrivning dels av de åtgärder som ska vidtas för att uppfylla barlastvattenhanteringskraven, dels av rutinerna för hur åtgärderna ska genomföras, 3. innehålla en beskrivning av rutiner för hur sediment ska avlägsnas a) på det fria havet, och b) till land, 4. innehålla en beskrivning av hur barlastvattenhantering som medför utsläpp av barlastvatten ska samordnas med berörda staters myndigheter, 5. innehålla uppgift om den befattningshavare ombord som ansvarar för planens tillämpning, 6. innehålla en beskrivning av rutiner för rapportering av sådana olyckshändelser eller brister som väsentligt påverkar fartygets förmåga att hantera barlastvatten i enlighet med vad som föreskrivs i

text: barlastvattenlagen (2009:1165)

text: barlastvattenförordningen (2012:79)

text: eller dessa föreskrifter, och 7. vara skriven på fartygets arbetsspråk. Om det inte är engelska, franska eller spanska, ska en översättning till något av dessa språk bifogas.

text: Vid förändringar av strukturer, utrustning, system, anordningar, arrangemang, material eller processer som beskrivs i barlastvattenhanteringsplanen, ska planen uppdateras och godkännas på nytt.

text: Konstruktion, besiktning och certifikat

text: Konstruktion

text: Fartyg som är byggda efter den 8 september 2017 ska, i möjligaste mån och utan att säkerheten eller drifteffektiviteten äventyras, konstrueras och byggas så att 1. ansamlingar av sediment begränsas, 2. avlägsnande av sediment underlättas, och

text: 9 Motsvarar regel B-4.5. 10 Motsvarar regel B-1.1-7 och resolution MEPC127(53). 11 Motsvarar

text: artikel 7.1

text: och regel E-1. Motsvarar regel B-5.2 och resolution MEPC.2009(63).

text: 3. det går att avlägsna och ta prover på sediment på ett säkert sätt.

text: Besiktning och certifikat

text: Svenska fartyg som enligt

text: 5 kap.

text: och

text: 3 §§

text: barlastvattenlagen (2009:1165)

text: ska ha ett internationellt certifikat för hantering av barlastvatten ska genomgå följande besiktningar: 1. Första besiktning: Fartyget ska genomgå en första besiktning, innan ett certifikat utfärdas för första gången. 2. Förnyad besiktning: Fartyget ska genomgå en förnyad besiktning inom 60 månader efter den första besiktningen eller efter den närmast föregående, förnyade besiktningen. 3. Mellanbesiktning: Fartyget ska genomgå en mellanbesiktning minst 24 månader och högst 36 månader efter den första besiktningen eller efter den närmast föregående, förnyade besiktningen. 4. Årlig besiktning: Fartyget ska genomgå en årlig besiktning inom 12 månader. Om Transportstyrelsen medger det, kan den årliga besiktningen i stället göras 15 månader efter den första besiktningen eller efter den närmast föregående, förnyade besiktningen, mellanbesiktningen eller årliga besiktningen.

text: Fartyg som inte omfattas av krav på certifikat enligt

text: 5 kap.

text: och

text: 3 §§

text: barlastvattenlagen (2009:1165)

text: ska besiktigas i samband med godkännande av fartygets barlastvattenhanteringsplan.

text: En extra besiktning ska genomföras om strukturer, utrustning, system, anordningar, arrangemang eller material, som beskrivs i barlastvattenhanteringsplanen och som ingår i besiktningen, ändras, ersätts eller väsentligen repareras. Besiktningen kan vara antingen full eller partiell, beroende på omständigheterna.

text: Rapportering

text: Olyckshändelser eller andra omständigheter som visar på brister som i något väsentligt avseende påverkar ett svenskt fartygs möjlighet att hantera barlastvatten, ska så snart som möjligt rapporteras. Det är ägaren, operatören eller en annan person som är ansvarig för fartyget som ska rapportera detta till Transportstyrelsen eller till en erkänd organisation som Transportstyrelsen har avtal med. Därefter bedömer Transportstyrelsen eller den erkända organisationen om en besiktning är nödvändig. Om fartyget befinner sig i en annan stats hamn ska rapportering enligt första stycket ske även till behörig myndighet i den staten.

text: 13 Motsvarar regel E-1.1(1) och E-1.2. 14 Motsvarar regel E-1.10 och E-1.1.5. Motsvarar regel E-1.7.

text: Barlastvattenavgift

text: Bestämmelser om barlastvattenavgift finns i

text: barlastvattenlagen (2009:1165)

text: . ___________

text: Denna författning träder i kraft den 8 september 2017.

text: TSFS 2019:103

text: Denna författning träder i kraft den 1 december 2019.

text: Bilaga

text: Bilaga. Innehåll i barlastvattendagbok

text: De uppgifter som ska anges i barlastvattendagboken framgår av formuläret nedan (motsvarar Appendix II till barlastvattenkonventionen).

text: Tid: från (datum) till (datum) Fartygets namn: IMO-nummer: Bruttodräktighet: Flagg: Total barlastvattenkapacitet (m ): Fartyget har barlastvattenhanteringsplan:  Skiss över fartyget som visar barlastvattentankar:

text: 1. Inledning

text: I enlighet med regel B-2 i bilagan till den internationella konventionen om kontroll och hantering av fartygs barlastvatten och sediment ska anteckningar föras om varje barlastvattenoperation. Häri ingår operationer då barlastvatten släpps ut till sjöss eller lämnas till en mottagningsanordning.

text: 2. Barlastvatten och dess hantering

text: Med termen barlastvatten avses vatten som tas in i ett fartyg för att reglera fartygets trim, krängning, djupgående, stabilitet eller skrovspänning. Barlastvatten hanteras i enlighet med godkänd barlastvattenhanteringsplan och med beaktande av Internationella sjöfartsorganisationens riktlinjer.

text: 3. Anteckningar i barlastvattendagboken

text: Anteckningar i barlastvattendagboken ska införas vid följande tillfällen, och då kompletteras med följande uppgifter:

text: 3.1 När barlastvatten tas in. 3.1.1 Datum, tidpunkt och lokalisering av hamn eller anordning för intag (hamn eller latitud och longitud), samt djup om intaget görs utanför hamn. 3.1.2 Uppskattad volym av intag (m ).

text: Bilaga

text: 3.1.3 Underskrift av för åtgärden ansvarig befattningshavare.

text: 3.2 När barlastvatten cirkuleras eller behandlas. 3.2.1 Datum och tidpunkt för åtgärden. 3.2.2 Uppskattad volym av det barlastvatten som cirkuleras eller behandlas (m ). 3.2.3 Uppgift om åtgärden vidtagits i enlighet med barlastvattenhanteringsplanen. 3.2.4 Underskrift av för åtgärden ansvarig befattningshavare.

text: 3.3 När barlastvatten släpps ut i havet. 3.3.1 Datum, tidpunkt och lokalisering av hamn eller anordning för utsläpp (hamn eller latitud och longitud). 3.3.2 Uppskattad volym av utsläpp (m ) och återstående volym (m ). 3.3.3 Uppgift om den godkända barlastvattenhanteringsplanen har tillämpats före utsläppet. 3.3.4 Underskrift av för åtgärden ansvarig befattningshavare.

text: 3.4 När barlastvatten släpps ut i en mottagningsanordning. 3.4.1 Datum, tidpunkt och plats för intag av barlastvatten. 3.4.2 Datum, tidpunkt och plats för utsläppet. 3.4.3 Hamn eller anordning. 3.4.4 Uppskattad utsläppt eller intagen volym (m ). 3.4.5 Uppgift om godkänd barlastvattenhanteringsplan har tillämpats före utsläppet. 3.4.6 Underskrift av för åtgärden ansvarig befattningshavare.

text: 3.5 Vid ofrivilligt eller annat exceptionellt intag eller utsläpp av barlastvatten. 3.5.1 Datum och tidpunkt för händelsen. 3.5.2 Fartygets hamn eller position vid händelsen. 3.5.3 Uppskattad volym utsläppt barlastvatten (m ). 3.5.4 Omständigheterna vid intag, utsläpp, läcka eller förlust och skälen härför samt allmänna kommentarer. 3.5.5 Uppgift om godkänd barlastvattenhanteringsplan har tillämpats före utsläppet. 3.5.6 Underskrift av för åtgärden ansvarig befattningshavare.

text: 3.6 Ytterligare driftsförhållanden och allmänna kommentarer.

text: 4. Barlastvattenvolym

text: Ombordvarande barlastvattenvolym uppskattas i kubikmeter. Barlastvattendagboken innehåller många hänvisningar till den uppskattade volymen barlastvatten. Det erkänns att exaktheten i uppskattning av barlastvolym är föremål för olika tolkningar.

text: Bilaga

text: Anteckningar om barlastvattenoperationer

text: Exempel på en sida i barlastvattendagboken. Fartygets namn: Signalbokstäver: Datum Nummer Anteckning om åtgärder/ underskrift av ansvarig befattningshavare

text: Befälhavarens namnteckning ……………………………….

title: Transportstyrelsens föreskrifter om hantering och kontroll av fartygs barlastvatten och sediment, TSFS 2017:73

text: barlastvattenlagen (2009:1165)

text: och

text: barlastvattenförordningen (2017:74)

text: Se

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster. Motsvarar artikel 3 i barlastvattenkonventionen.

text: Definitioner

text: rådets förordning (EG) nr 3051/95

text: Motsvarar delar av

text: artikel 1

text: , regel A-1 och regel A-5.

text: Ömsesidighet

text: Undantag

text: Hantering av barlastvatten på fartyg

text: En förutsättning för att system och metoder för behandling av barlastvatten ska kunna godkännas är att de uppfyller tillämpliga krav i resolutionerna MEPC.174(58), MEPC.279(70), MEPC.169(57) och MEPC.140(54).

text: Dispens

text: får, utöver de krav som följer av

text: 2 kap.

text: 19 §§

text: barlastvattenförordningen (2017:74)

text: Mottagning av sediment

text: Av

text: 3 kap.

text: barlastvattenlagen (2009:1165)

text: 15 kap.

text: miljöbalken

text: (1998: 808).

text: artikel 5.1

text: och resolution MEPC.152(55).

text: SJÖFS 2001:12

text: ) om mottagning av avfall från fartyg.

text: Barlastvattendagbok

text: Enligt vad som följer av

text: Motsvarar regel B-2.1 och regel B-2.3. Motsvarar regel B-2.2. Motsvarar regel B-2.5.

text: 2 kap.

text: 11 §§

text: barlastvattenförordningen (2017:74)

text: Barlastvattenhanteringsplan

text: Enligt

text: barlastvattenlagen (2009:1165)

text: barlastvattenförordningen (2012:79)

text: Konstruktion, besiktning och certifikat

text: Konstruktion

text: Motsvarar regel B-4.5. Motsvarar regel B-1.1-7 och resolution MEPC127(53). Motsvarar

text: artikel 7.1

text: Besiktning och certifikat

text: Svenska fartyg som enligt

text: 5 kap.

text: och

text: 3 §§

text: barlastvattenlagen (2009:1165)

text: 5 kap.

text: och

text: 3 §§

text: barlastvattenlagen (2009:1165)

text: Rapportering

text: Motsvarar regel E-1.1(1) och E-1.2. Motsvarar regel E-1.10 och E-1.1.5. Motsvarar regel E-1.7.

text: Barlastvattenavgift

text: barlastvattenlagen (2009:1165)

text: . ___________ Denna författning träder i kraft den 8 september 2017. På Transportstyrelsens vägnar JONAS BJELFVENSTAM Henrik Ramstedt (Sjö- och luftfartsavdelningen)

text: Bilaga

text: Bilaga. Innehåll i barlastvattendagbok

text: 1. Inledning

text: 2. Barlastvatten och dess hantering

text: 3. Anteckningar i barlastvattendagboken

text: Bilaga

text: 4. Barlastvattenvolym

text: Bilaga


text: Dessa föreskrifter ska tillämpas vid rapportering av händelser enligt

text: 10 kap.

text: 10 §§

text: luftfartslagen (2010:500)

text: och

text: 10 kap. 9 § luftfartsförordningen (2010:770)

text: . Föreskrifterna gäller inte vid händelserapportering som sker enligt 1.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 376/2014 av den 3 april 2014

text: om rapportering, analys och uppföljning av händelser inom civil luftfart om ändring av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 996/2010

text: och om upphävande av

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/42/EG

text: , kommissionens förordningar

text: (EG) nr 1321/2007

text: och

text: (EG) nr 1330/2007

text: , och 2.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1139 av den 4 juli 2018

text: om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar

text: (EG) nr 2111/2005

text: (EG) nr 1008/2008

text: (EU) nr 996/2010

text: (EU) nr 376/2014

text: och direktiv

text: och

text: , samt om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar

text: (EG) nr 552/2004

text: och

text: (EG) nr 216/2008

text: och

text: rådets förordning (EEG) nr 3922/91

text: TSFS 2025:72

text: Följande personer ska rapportera händelser som de noterat vid utövandet av sina funktioner: 1. Operatören eller befälhavaren på ett motordrivet luftfartyg vars maximala startvikt överstiger 400 kilogram och som används under tillsyn av svensk myndighet. 2. Den som under tillsyn av svensk myndighet bedriver verksamhet som avser konstruktion, tillverkning, underhåll eller modifiering av ett motor-

text: drivet luftfartyg vars maximala startvikt överstiger 400 kilogram, eller av dess utrustning eller delar av denna. 3. Den som under tillsyn av svensk myndighet undertecknar ett intyg om verkstadsrevision eller idrifttagande av ett motordrivet luftfartyg vars maximala startvikt överstiger 400 kilogram, eller av dess utrustning eller delar av denna. 4. Den som utövar en funktion för vilken det krävs flygledarcertifikat eller som hanterar annan flygtrafiktjänst. 5. Den som är chef vid en flygplats som är öppen för kommersiell trafik här i landet. 6. Den som utövar en funktion som har samband med installation, modifiering, underhåll, reparation, översyn, flygkontroll eller inspektion av anläggningar för flygnavigation, kommunikation och övervakning som svensk myndighet ska ansvara för. 7. Den som vid en flygplats som är öppen för kommersiell trafik här i landet utövar en funktion som har samband med hantering på marken av luftfartyg vars maximala startvikt överstiger 400 kilogram, inbegripet bränslepåfyllning, service, iordningställande av lastbesked, lastning, avisning och bogsering. (

text: TSFS 2025:72

text: Definitioner

text: Med händelser avses i dessa föreskrifter samma sak som följer av

text: 10 kap. 8 § luftfartslagen (2010:500)

text: , nämligen driftsavbrott, defekt, fel eller annan onormal omständighet som har inverkat eller kan inverka på flygsäkerheten men inte har lett till sådana luftfartsolyckor eller tillbud som avses i lagen (

text: ) om undersökning av olyckor.

text: Rapportering av händelser

text: De händelser som ska rapporteras framgår av

text: artikel 4.1 i förordning (EU) nr 376/2014

text: samt av kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) 2015/1018

text: av den 29 juni 2015 om fastställande av en förteckning som klassificerar händelser inom civil luftfart som obligatoriskt måste rapporteras enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 376/2014

text: inklusive bilagorna I–V.

text: Händelserapportering ska ske till Transportstyrelsen inom 72 timmar efter det att den rapporteringsskyldige har fått kännedom om att händelsen inträffat såvida inte detta förhindras av exceptionella omständigheter.

text: Rapportering ska ske elektroniskt till Transportstyrelsen.

text: Allmänna råd

text: Rapportering bör ske via det formulär som återfinns på Transportstyrelsens hemsida.

text: Bestämmelser om att enskilda också får rapportera till Transportstyrelsen finns i

text: 10 kap. 9 § andra stycket luftfartsförordningen (2010:770)

text: Undantag

text: Transportstyrelsen kan medge undantag från dessa föreskrifter. ___________

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 september 2017. 2. Genom författningen upphävs Luftfartsstyrelsens föreskrifter (

text: LFS 2007:68

text: ) om rapportering av händelser inom civil luftfart.

text: TSFS 2025:72

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2026.

title: Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om rapportering av händelser inom civil luftfart, TSFS 2017:75

text: 10 kap.

text: 10 §§

text: luftfartslagen (2010:500)

text: och

text: . Föreskrifterna gäller inte när 1.

text: och om upphävande av

text: , kommissionens förordningar

text: (EG) nr 1321/2007

text: och

text: (EG) nr 1330/2007

text: , samt 2.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 av den 20 februari 2008

text: om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet och om upphävande av

text: rådets direktiv 91/670/EEG

text: , förordning

text: (EG) nr 1592/2002

text: och direktiv

text: ska tillämpas.

text: Bestämmelser om att följande personer ska rapportera händelser till Transportsstyrelsen som de noterat vid utövandet av sina funktioner finns i

text: : 1. Operatören eller befälhavaren på ett motordrivet luftfartyg vars maximala startvikt överstiger 400 kilogram och som används under tillsyn av svensk myndighet. 2. Den som under tillsyn av svensk myndighet bedriver verksamhet som avser konstruktion, tillverkning, underhåll eller modifiering av ett motordrivet luftfartyg vars maximala startvikt överstiger 400 kilogram, eller av dess utrustning eller delar av denna. 3. Den som under tillsyn av svensk myndighet undertecknar ett intyg om verkstadsrevision eller idrifttagande av ett motordrivet luftfartyg vars maximala startvikt överstiger 400 kilogram, eller av dess utrustning eller delar av denna. 4. Den som utövar en funktion för vilken det krävs flygledarcertifikat eller som hanterar annan flygtrafiktjänst.

text: Definitioner

text: 10 kap. 8 § luftfartslagen (2010:500)

text: ) om undersökning av olyckor.

text: Rapportering av händelser

text: (EU) 2015/1018

text: inklusive bilagorna I–V.

text: Allmänna råd

text: Undantag

text: LFS 2007:68

text: På Transportstyrelsens vägnar JAN-OLOV ÖHRN Magnus Axelsson (Sjö och luft)

text: Utgivare: Kristina Nilsson, Transportstyrelsen, Norrköping ISSN 2000-1975