title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ändring i Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS 2005:2) om tillverkning av vissa behållare, rörledningar och anläggningar

text: Dessa föreskrifter gäller för konstruktion, tillverkning och uppförande av behållare, rörledningar och anläggningar, med följande undantag: Undantag för behållare. • Behållare som omfattas av Arbetsmiljöverkets föreskrifter (

text: AFS 2016:1

text: ) om tryckbärande anordningar eller motsvarande regler i något annat land inom EES. • Behållare som omfattas av Arbetsmiljöverkets föreskrifter (

text: AFS 2016:2

text: ) om enkla tryckkärl eller motsvarande regler i något annat land inom EES. • Cisterner som är avsedda för brandfarlig vätska, för vilka föreskrifter har meddelats med stöd av förordning (

text: ) om brandfarliga och explosiva varor. • Behållare som är avsedda att användas för sådan internationell transport som avses i den Europeiska överenskommelsen om internationell transport av farligt gods på väg (ADR). • Behållare som är avsedda att användas för sådan internationell transport som avses i det internationella reglementet om befordran av farligt gods med järnväg (RID). • Behållare som är avsedda att användas för sådan internationell transport som avses i det internationella reglementet om befordran av farligt gods med luftfartyg (ICAO-TI).

text: • Behållare som är avsedda att användas för sådan nationell transport av farligt gods för vilken föreskrifter har meddelats med stöd av lagen (

text: ) om transport av farligt gods. • Behållare som är avsedda för kärntekniska anläggningar för vilka Statens Kärnkraftinspektion har utfärdat föreskrifter och villkor enligt lagen (SFS 1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Undantag för rörledningar. • Rörledningar som omfattas av

text: AFS 2016:1

text: eller motsvarande regler i något annat land inom EES. • Rörledningar avsedda för brandfarlig vätska, för vilka föreskrifter har meddelats med stöd av förordning 2010:1075 och som används mellan, till eller från cistern. • Rörledningar avsedda för naturgas, för vilka föreskrifter har meddelats med stöd av förordning 2010:1075. • Rörledningar avsedda för vatten med en temperatur av högst +65°C. Undantag för anläggningar. • Anläggningar och del av anläggningar som är aggregat. • Kärntekniska anläggningar för vilka Statens Kärnkraftinspektion har utfärdat föreskrifter och villkor enligt lagen (SFS 1984:3) om kärnteknisk verksamhet.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter används följande beteckningar med nedan angiven betydelse.

text: Aggregat Flera tryckbärande anordningar som satts samman av en tillverkare för att bilda en integrerad och funktionell enhet. Som aggregat betraktas dock i dessa föreskrifter endast sådana som omfattas av

text: AFS 2016:1

text: eller motsvarande regler i något annat land inom EES.

text: Anläggning Samtliga trycksatta anordningar som är monterade inom ett arbetsställes verksamhetsområde. Avsäkringskrets Del av processanläggning eller anläggning som är separat avsäkrad och går att stänga av mot processen eller anläggningen i övrigt.

text: Behållare En sammanfattande benämning på vakuumkärl, tryckkärl, cistern och lågtrycksgasbehållare.

text: Cistern En behållare som är konstruerad för att innehålla vätska där gastrycket ovanför vätskan inte överstiger atmosfärstrycket med mer än 0,5 bar.

text: EES Det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Fluid Gaser, vätskor eller ångor i ren fas samt blandningar av dessa. En fluid kan innehålla fasta ämnen (en suspension).

text: Hetolja Olja som används som värmebärare i värmesystem med temperatur över 110 °C.

text: Krav G Krav på att grundläggande säkerhetskrav i Bilaga 1 skall uppfyllas. Krav K Krav på kontroll av kontrollorgan enligt 22 §.

text: Lågtrycksgasbehållare Ett tryckkärl som är konstruerat för att innehålla gas med ett gastryck som inte överstiger 0,5 bar. Montering Uppställning på ett arbetsställe och infogning i en anläggning av trycksatta anordningar.

text: Naturgas Gasblandning som till övervägande del innehåller metan. Permanenta förband Ett förband som inte kan tas isär annat än med förstörande metoder.

text: Processanläggning Flera trycksatta anordningar som tillsammans bildar en integrerad och funktionell enhet avsedd för en särskild process.

text: Rörledning Rör, kopplingar, rörtillbehör, expansionskomponenter, slangar eller andra tryckbärande delar som är avsedda för transport av fluider och är hopfogade för att integreras i ett tryckbärande system. Transportrörledning En rörledning avsedd för transport av fluider till eller från en anläggning.

text: Tryck Tryck jämfört med atmosfärstrycket, d.v.s. övertryck. Undertryck utrycks med negativt värde.

text: Tryckkärl En behållare som konstruerats och tillverkats för att innehålla fluider under tryck. Till tryckkärlet räknas sådana delar som är direkt fogade till behållaren fram till anslutningspunkten till någon annan anordning. Ett tryckkärl kan innehålla ett eller flera rum.

text: Tryckbärande anordning Tryckkärl, rörledning, säkerhetsutrustning och tryckbärande tillbehör. Som tryckbärande anordning betraktas dock i dessa föreskrifter endast sådana tryckbärande anordningar som omfattas av

text: AFS 2016:1

text: . Trycksatt anordning En sammanfattande benämning på tryckkärl, vakuumkärl, cistern och rörledning.

text: Vakuumkärl En behållare som är konstruerad så att det i den råder, eller kan utvecklas, ett tryck som understiger atmosfärstrycket.

text: Öppen cistern En cistern som har en öppen förbindelse med atmosfären, där gastrycket ovanför vätskeytan normalt inte väsentligt avviker från atmosfärstrycket.

text: Klassning av rörledningar

text: Transportrörledning omfattas av krav som beror på nominell diameter, tryck, temperatur och innehåll enligt diagrammen 6 till 9 i Bilaga 2 i

text: AFS 2016:1

text: . Härvid ska • diagrammen 6 och 7 tillämpas för gas, kondenserad gas, under tryck löst gas, ångor samt vätskor vars ångtryck vid högsta tillåtna temperatur överstiger med mer än 0,5 bar det normala atmosfärtrycket (1,013 bar), • diagrammen 8 och 9 tillämpas för vätskor vars ångtryck, vid högsta tillåtna temperatur, är högst 0,5 bar över det normala atmosfärtrycket (1,013 bar), • diagrammen 6 och 8 tillämpas för rörledningar med innehåll 1a, • diagrammen 7 och 9 tillämpas för rörledningar med innehåll 2a. Som ”PS” i diagrammen 6 till 9 sätts vid denna klassning in det högsta tryck som tillverkaren använt vid hållfasthetsdimensioneringen.

text: Rörledningen klassas därvid som omfattande av krav G och K enligt följande: • Krav G: Kategorierna I, II och III i diagram 6, 7, 8 och 9. • Krav K: Kategorierna II och III i diagram 6, 7, 8 och 9. Vid klassningen skall grenledningar med mindre diameter än sin huvudledning klassas som tillhörande denna fram till och med första avstängningsventilen räknat från huvudledningen. Undantagna vid klassningen är de delar av en transportrörledning som har innehåll 2a och har en drifttemperatur på högst 120 °C och som är förlagda på ett så särskilt skyddat sätt att detta ger betryggande säkerhet, vilka inte behöver klassas som omfattande av krav K.

text: Klassning av anläggningar

text: Inför denna klassning delas anläggningarna upp i avsäkringskretsar. En avsäkringskrets omfattas av krav G om den avser att innehålla något av följande • behållare som omfattas av krav G enligt 4–5 §§ • tryckkärl och rörledningar som tillhör någon av kategorierna I, II, III och IV enligt

text: AFS 2016:1

text: • enkla tryckkärl enligt

text: AFS 2016:2

text: med PxV över 200 barliter. En avsäkringskrets omfattas av krav K om den avser att innehålla något av följande • behållare som omfattas av krav K enligt 4–5 §§ • tryckkärl och rörledningar som tillhör någon av kategorierna II, III och IV enligt

text: AFS 2016:1

text: • enkla tryckkärl enligt

text: AFS 2016:2

text: med PxV över 1000 barliter.

text: I anläggningskontrollen skall ha ingått konstruktionskontroll enligt 10 § och tillverkningskontroll enligt 11 § av förband mellan följande objekt: • behållare som omfattas av krav K enligt 4–5 §§, • tryckkärl och rörledningar i kategori II, III och IV enligt

text: AFS 2016:1

text: , • enkla tryckkärl enligt

text: AFS 2016:2

text: med PxV över 1000 barliter, • anslutande transportrörledningar som omfattas av krav K enligt 6 §, • tryckbärande tillbehör och säkerhetsutrustning som hör till dessa uppräknade anordningar.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 september 2016. ERNA ZELMIN-EKENHEM Monica Torgrip Anna Varg

text: Bilaga 1

text: Grundläggande säkerhetskrav

text: Dessa grundläggande säkerhetskrav är hämtade från Bilaga 1 i Arbetsmiljöverkets föreskrifter (

text: AFS 2016:1

text: ) om tryckbärande anordningar som implementerar

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/68/EU av den 15 maj 2014

text: om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av tryckbärande anordningar. Smärre modifieringar har gjorts för att anpassa dem till att gälla för behållare, rörledningar och anläggningar enligt föreliggande föreskrifter. Med anordningar avses i denna bilaga vakuumkärl, cisterner, lågtrycksgasbehållare och transportrörledningar.

text: Arbetsmiljöverkets allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna om tillverkning av vissa behållare, rörledningar och anläggningar

text: Bakgrund

text: Föreliggande föreskrifter om tillverkning av vissa behållare, rörledningar och anläggningar ersätter, tillsammans med

text: AFS 2016:1

text: konstruktions- och tillverkningsavsnitten i Arbetarskyddsstyrelsens författningssamling (

text: AFS 1999:6

text: ) om tryckkärl och andra tryckbärande anordningar. I

text: AFS 2016:1

text: har

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/68/EU

text: införts och innehåller regler om konstruktion och tillverkning. I AFS 1999: 6 fanns även konstruktions- och tillverkningsregler för en del anordningar som är undantagna från att omfattas av

text: AFS 2016:1

text: . De finns nu i stället i föreliggande föreskrifter. I och med att de nya föreskrifterna träder i kraft upphör också Arbetarskyddsstyrelsens författningssamling (

text: AFS 1994:36

text: ) om rörledningar och meddelande 1978:37 att gälla.

text: hanterar risker på grund av tryck för anordningar som tillverkas och släpps ut på marknaden för att fritt kunna levereras till alla länder inom EES. Föreliggande föreskrifter hanterar främst risker med tekniska anordningar och system som innehåller stora mängder farliga fluider som kan skada eller döda arbetstagare. Föreliggande föreskrifter innehåller regler för konstruktion, tillverkning och uppförande av anordningar och anläggningar, där det enligt

text: inte kan anses föreligga risker på

text: grund av tryck men där det däremot föreligger risker på grund av att de innehåller stora kvantiteter farliga ämnen (fluider). Viss tillverkning och vissa objekt omfattas inte av

text: trots att det föreligger risker på grund av tryck. Ett exempel är där det i förordet till direktivet sägs att: ”Direktivet omfattar däremot inte sammansättning av tryckbärande anordningar som sker på plats hos brukaren, under dennes ansvar.” Detta undantag grundar sig enligt Arbetsmiljöverkets uppfattning på att direktivet främst är avsett att reglera sådana anordningar och aggregat som är handelsvaror tillgängliga på marknaden och inte anläggningar som byggs på plats under brukarens ansvar. Ett annat liknande undantag som finns, trots att det kan anses föreligga risker på grund av tryck, är direktivets undantag för transportrörledningar och pipelines. Regler för konstruktion och tillverkning av sådana anläggningar och rörledningar finns i föreliggande föreskrifter.

text: Kommentarer till vissa paragrafer och avsnitt

text: Allmänt

text: Till 1 § Föreliggande föreskrifter gäller för konstruktion och tillverkning av behållare som är undantagna från

text: AFS 2016:1

text: och

text: AFS 2016:2

text: . Vakuumkärl, cisterner och lågtrycksgasbehållare är sådana behållare för vilka särskilda krav ställs i föreliggande föreskrifter. Föreskrifterna gäller även för konstruktion och tillverkning av rörledningar som är undantagna från

text: AFS 2016:1

text: Transportrörledningar är sådana rörledningar för vilka särskilda krav ställs i föreliggande föreskrifter. De gäller vidare för uppförande och montage av anläggningar som sätts samman av brukaren under dennes ansvar. De gäller för anläggningar som innehåller • tryckbärande anordningar som omfattas av

text: AFS 2016:1

text: , • enkla tryckkärl som omfattas av

text: AFS 2016:2

text: , • vakuumkärl, cisterner och lågtrycksgasbehållare som omfattas av föreliggande föreskrifter. Om en tillverkare väljer att ta tillverkaransvar för en anläggning i sin helhet, kan den bli ett aggregat som inte omfattas av föreliggande föreskrifter. Den skall istället uppfylla kraven i föreskrifterna om tryckbärande anordningar. När tryckbärande anordningar och aggregat som är tillverkade och levererade enligt föreskrifterna om tryckbärande anordningar (eller motsvaran-

text: de regler i något annat land inom EES) ingår i en processanläggning eller avsäkringskrets gäller de nu föreliggande föreskrifterna inte för tillverkning och leveranskontroll av dem, utan endast för montaget av dem i processanläggningen eller avsäkringskretsen. När enkla tryckkärl som är tillverkade och levererade enligt

text: AFS 2016:2

text: (eller motsvarande regler i något annat land inom EES) ingår i en processanläggning eller avsäkringskrets gäller de nu föreliggande föreskrifterna inte för tillverkning och leveranskontroll av dem, utan endast för montaget av dem i processanläggningen eller avsäkringskretsen. Med regler motsvarande

text: AFS 2016:1

text: till nationell lagstiftning. Med regler motsvarande

text: AFS 2016:2

text: i något annat land inom EES, avses de regler som landet ifråga har infört för att överföra

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/29/EU av den 26 februari 2014

text: om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av enkla tryckkärl.

text: Till 8 § För att harmonisera de tekniska kraven med dem som gäller för tryckbärande anordningar hänvisar föreliggande föreskrifter till de grundläggande säkerhetskraven i Bilaga 1. De är tagna från Bilaga 1 i

text: AFS 2016:1

text: . Enligt Bilaga 1 skall tillverkaren analysera och fastställa riskerna hos sin anordning. Härvid anses det inre trycket hos vakuumkärl, cisterner och lågtrycksgasbehållare normalt inte utgöra en risk i sig. Det är trots detta viktigt att dessa dimensioneras för de över- eller undertryck de är avsedda att belastas med. Det gäller inte minst det hydrostatiska trycket i en cistern. Därför är det viktigt att fastställa högsta tillåtna densitet hos vätskan i cisternen. Det är även viktigt att ta hänsyn till förväntad värmeutvidgning hos innehållet vid dimensionering av cisterner och lågtrycksgasbehållare. Därför är det viktigt att fastställa högsta tillåtna fyllnadsgrad. Det är viktigt att man vid fyllning verkligen avpassar fyllnadsgraden till mediets verkliga temperatur under fyllningen. Ett sätt att uppfylla de tekniska kraven för tryckbärande anordningar är att tillämpa europastandarder som är harmoniserade mot

text: . Produktstandarder för anordningar som omfattas av föreliggande föreskrifter kan uppfylla de tekniska kraven, även om de inte kan harmoniseras mot

text: . Sådana produktstandarder kan användas om de bedömts uppfylla motsvarande krav av Arbetsmiljöverket eller annan behörig kompetent myndighet i något land inom EES, som tillämpar säkerhetskraven i Bilaga I i direktivet för sådana anordningar. Denna princip gäl-

text: ler för standarder för öppna cisterner, kryokärl, pipelines, fjärrvärmerörledningar med mera. Cisterner och lågtrycksgasbehållare som är avsedda att ingå i byggnadsverk kan även uppfylla de tekniska kraven genom att uppfylla

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 305/2011 av den 9 mars 2011

text: om fastställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter och upphävande av rådet direktiv

text: . Detta gäller när de i Europaparlamentets och rådets förordning 305/2011 angivna väsentliga kraven på byggnadsverk är tillräckliga för att cisternerna och lågtrycksgasbehållarna skall uppfylla de relevanta grundläggande säkerhetskraven i Bilaga 1 i föreliggande föreskrifter. Vägledning för hur en svetsteknisk produktion bör vara organiserad kan man få i standarden EN 3834. Den består av en serie standarder som beskriver tre nivåer av kvalitetssystem för svetsproduktion. Den högsta nivån, EN 3834-2, är avsedd för företag som tillämpar kvalitetssystem enligt SS-EN ISO 9001 eller SS-EN ISO 9002. Dessa två standarder är identiska med ISO 9001 och ISO 9002. Det är viktigt att företaget och den svetssakkunnige noga följer gällande regler för tillverkning och provning av behållare och rörledningar som företaget tillverkar. Vid verifiering av svetsprocedurer och personal har den svetssakkunnige ansvar för att bedöma vilken provningsomfattning som krävs för att kunna visa att svetsförbanden uppfyller konstruktionsförutsättningarna enligt punkt 3.1.2 i Bilaga 1. Med likvärdiga regler gällande i något annat land inom EES avses de regler som landet ifråga har infört för att överföra Bilaga I i

text: eller regler för cisterner, vakuumkärl, lågtrycksgasbehållare och transportrörledningar som ger motsvarande säkerhet.

text: Till 17 § För att harmonisera de tekniska kraven i föreliggande föreskrifter med dem som gäller för aggregat, hänvisar föreliggande föreskrifter till de grundläggande säkerhetskraven i Bilaga 1 som är desamma som för aggregat enligt Bilaga 1 i

text: AFS 2016:1

text: . Enligt dem skall tillverkaren analysera vilka av de i bilagan uppräknade riskerna som föreligger för den aktuella anläggningen. Vid infogning av nya trycksatta anordningar i en gammal anläggning som tidigare tagits i bruk behöver någon förnyad analys av riskerna inte göras för de avsäkringskretsar som helt ingår i den gamla delen av anläggningen och som inte påverkar analysen av risker för avsäkringskretsar med nya anordningar. Dessutom kan övergångsbestämmelserna tilllämpas för avsäk-

text: ringskretsar som följer bestämmelserna i

text: AFS 1999:6

text: och som avlämnats för att tas i bruk eller tas i drift till och med den 31 december 2006. Syftet med analysen av riskerna för anläggningen är att för anläggningens förväntade livstid fastställa alla rimligt förutsägbara händelser och förlopp, som kan leda till nedbrytning eller haveri av det system med tryckkärl, rörledningar, cisterner, vakuumkärl m.m., som anläggningen består av. För anläggningar med avsäkringskretsar som omfattas av krav G, där det i Bilaga 2 i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om förebyggande av allvarliga kemikalieolyckor, krävs att brukaren skall göra en riskanalys, kan det vara lämpligt att tillämpa de grundläggande säkerhetskraven i Bilaga 1 och att analysen av risker utformas som en systematisk riskanalys. Riskanalysen kan härvid samordnas med och vara en del av den riskanalys som krävs enligt föreskrifterna om förebyggande av allvarliga kemikalieolyckor. Även för andra komplicerade anläggningar med stora risker kan det vara lämpligt att analysen av risker görs som en systematisk riskanalys. Med kravet att anläggningen därefter skall ha konstruerats och tillverkats med ledning av denna analys, menas att säkerhetsåtgärder införs för att ta bort, minska och motverka de risker som identifierats i analysen. De kvarvarande riskerna bör ligga på en så låg nivå som det är praktiskt rimligt att nå. När man väljer säkerhetsåtgärder bör man tillämpa ett hierarkiskt synsätt. Det innebär att åtgärder vilka motverkar olycksrisker främst genom inbyggd säkerhet bör ges företräde. Då detta inte kan garanteras under alla omständigheter är det även viktigt att identifiera andra åtgärder för att förebygga, begränsa och avhjälpa. De hierarkiska nivåerna för säkerhetsåtgärder är följande: Inbyggd säkerhet: Inbyggd säkerhet är att ta bort eller minska en risk vid källan. Exempel på inbyggd säkerhet är reduktion av mängden farliga fluider eller ersättning med en mindre farlig process, användning av korrosionsresistenta konstruktionsmaterial och att tillämpa konstruktionsprinciper som gör att anordningarna är säkra även om det finns defekter i konstruktionsmaterialen. Förebyggande åtgärder: Förebyggande åtgärder är avsedda att förhindra att händelseförlopp som kan leda till olyckor uppstår. De kan vara dimensionering för maximalt förutsägbara driftförhållanden, korrosionsskydd, oförstörande provning för att upptäcka defekter i konstruktionsmaterialen och anordningar som skyddar anläggningen från yttre påverkan. Begränsande åtgärder: Begränsande åtgärder är avsedda att förhindra att en liten olyckshändelse, t.ex. en skenande driftreaktion eller ett litet utsläpp, utvecklas till en stor olycka. Exempel på begränsande åtgärder är säkerhetsventiler, säkerhets relaterade kontrollsystem eller läckagevarningssystem

text: och uppsamlingssystem. Begränsande åtgärder bör vara oberoende av det som orsakar sådana små olyckshändelser och därtill hörande system, för att de begränsande åtgärderna inte skall fungera fel som en direkt följd av sådana händelser. Avhjälpande åtgärder: Avhjälpande åtgärder är åtgärder för att begränsa konsekvenserna av en olycka när den väl har inträffat. Exempel på detta omfattar utrymningsvägar och brandbekämpning.

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Varg ISBN 978-91-7930-635-9 · ISSN 1650-3163

type: foreskrift


fs: afs

publisher: Arbetsmiljöverket

title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ändring i Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS 2005:3) om besiktning av trycksatta anordningar

text: Dessa föreskrifter gäller besiktning av – sådana trycksatta anordningar, utom gasflaskor för andningsapparater och gasflaskor för bärbara brandsläckare, som omfattas av Arbetsmiljöverkets föreskrifter (

text: AFS 2016:1

text: ) om tryckbärande anordningar, samt anordningar som undantas i 2 § i

text: AFS 2016:1

text: på grund av att de tillhör kategori I enligt 9 § eller omfattas av 8 § och omfattas av direk tiven

text: eller

text: , – sådana tryckkärl som omfattas av Arbetsmiljöverkets föreskrifter (

text: AFS 2016:2

text: ) om enkla tryckkärl, – sådana trycksatta anordningar som omfattas av Arbetsmiljöverkets föreskrifter (

text: AFS 2005:2

text: ) om tillverkning av vissa behållare, rörledningar och anläggningar, samt – sådana äldre trycksatta anordningar som, om de tillverkats idag, skulle ha omfattats av ovan angivna föreskrifter i ovan angiven omfattning.

type: stycke

type: paragraf

text: Definitioner

type: rubrik

text: I dessa föreskrifter används följande beteckningar med nedan angiven betydelse. Ackrediterat organ Ett kontrollorgan i tredjepartsställning som ackrediterats för ifrågavarande uppgift enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008

text: om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter och upphävande av förordning

text: (EG) nr 339/93

text: och lagen (

text: ) om ackreditering och teknisk kontroll. (

text: AFS 2011:16

text: Aggregat Flera tryckbärande anordningar som satts samman av en tillverkare för att bilda en integrerad och funktionell enhet. Som aggregat betraktas dock i dessa föreskrifter endast sådana aggregat som omfattas av

text: AFS 2016:1

text: Anläggning Samtliga trycksatta anordningar som är monterade inom ett arbetsställes verksamhetsområde. Avsäkringskrets Del av processanläggning eller anläggning som är separat avsäkrad och går att stänga av mot processen eller anläggningen i övrigt.

text: Avsäkringstemperatur Den temperatur vid vilken en trycksatt anordnings temperaturavsäkringsutrustning aktiveras. Avsäkringstryck Det tryck vid vilket en trycksatt anordnings tryckavsäkringsutrustning aktiveras.

text: Besiktning Föreskriven kontroll i form av installationsbesiktning, återkommande besiktning, revisionsbesiktning eller riskanalysbaserad besiktning som skall utföras av ett ackrediterat organ.

text: Behållare En sammanfattande benämning på tryckkärl, vakuumkärl och cistern. Cistern En behållare som är konstruerad för att innehålla

text: Senaste lydelse

text: AFS 2011:16

text: EUT L 218, 13.8.2008, s. 30 (Celex 32008R0765).

text: vätska där gastrycket ovanför vätskan inte överstiger atmosfärtrycket med mer än 0,5 bar.

text: Driftprov Återkommande besiktning bestående av systemkontroll och funktionskontroll av säkerhetsutrustning. Egenbesiktning Besiktningsmoment i återkommande besiktning som efter bedömning av ett ackrediterat organ får utföras av en kontrollenhet hos brukaren. I vissa fall kan det gälla utomstående företag som av ett ackrediterat organ bedömts för ifrågavarande besiktningsmoment hos en brukare.

text: Fluid Gaser, vätskor eller ångor i ren fas samt blandningar av dem. En fluid kan innehålla fasta ämnen (en suspension).

text: Installationsbesiktning Besiktning för att utröna om trycksatta anordningar kan tas i bruk på ett säkert sätt. Hetolja Olja som används som värmebärare i värmesystem med temperaturer över 110 ºC.

text: Hydrofor Ett tryckkärl i vilket vatten pumpas in och luft pressas samman så att man får tillräckligt tryck på förbrukningsvattnet. Högsta temperatur Den högsta temperatur i ºC som ett ackrediterat organ vid besiktning bedömt som lämplig från säkerhetssynpunkt för en trycksatt anordning.

text: Högsta tryck Det högsta tryck i bar som ett ackrediterat organ vid besiktning bedömt som lämpligt från säkerhetssynpunkt för en trycksatt anordning. Lägsta temperatur Den lägsta temperatur i ºC som ett ackrediterat organ vid besiktning bedömt som lämplig från säkerhetssynpunkt för en trycksatt anordning.

text: Lägsta tryck Det lägsta tryck i bar som ett ackrediterat organ vid besiktning bedömt som lämpligt från säkerhetssynpunkt för en trycksatt anordning.

text: Panna Ett tryckkärl i vilket värme, som frigörs ur bränsle, elenergi eller annan energikälla överförs till

text: fluid för användning utanför kärlet. Vattenvärmare skall dock inte betraktas som panna.

text: Processananläggning Flera trycksatta anordningar som tillsammans bildar en integrerad och funktionell enhet avsedd för en särskild process. Revisionsbesiktning Besiktning som skall utföras av särskild anledning, t.ex. därför att en trycksatt anordning har skadats eller ändrats. Besiktningen kan omfatta kontroll av tillverkningsunderlag, in- och utvändig undersökning, tryckkontroll och installationsbesiktning.

text: Riskanalysbaserad Besiktning, baserad på en riskanalys, utifrån besiktning dokumenterad erfarenhet, som efter bedömning av ett ackrediterat organ får ersätta den ordinarie in- och utvändiga undersökningen av de trycksatta anordningarna i en processanläggning. Det skall särskilt finnas en dokumenterad historik över anordningarna, primärt baserad på erfarenheter av korrosion, erosion, använda fluider och skadebenägenhet av andra orsaker. Besiktningen utförs efter ett särskilt program där anordningarna i processen var för sig och jämfört med varandra riskbedöms med avseende på de intervall och kriterier som gäller i de ordinarie besiktningsreglerna men där insatserna görs individuellt med hänsyn till de risker som är speciella för den aktuella processanläggningen.

text: Rörledning Ledning bestående av rör med tillhörande rördelar och armatur. Här avses även slangledning men inte ventilationskanal, rökgaskanal eller liknande. Gränsen mellan behållare och rörledning anses gå vid svetsen mot behållarens stuts eller, vid flänsad anslutning, behållarens fläns. Svetsen anses tillhöra rörledningen.

text: Slutet värmesystem Ett värmesystem som är avstängt eller kan stängas av mot atmosfären.

text: Systemkontroll Besiktning för att utröna om säkerheten för trycksatta anordningar med tillhörande system är betryggande med avseende på vibrationer, utmattningslaster, läckage m.m.

text: Säkerhetsutrustning Utrustning avsedd att hindra att tryck, temperatur eller fluidnivå m.m. hos trycksatta anordningar överskrider de gränser som använts vid dimensionering eller hållfasthetsberäkning eller som bedömts lämpliga av ackrediterat organ vid besiktning. Tryck Tryck jämfört med atmosfärtrycket, d.v.s. övertryck. Undertryck uttrycks med ett negativt värde.

text: Trycksatt anordning Sammanfattande beteckning för tryckkärl, rörledning, vakuumkärl och cistern.

text: Tryckbärande tillbehör En anordning med driftsfunktion och tryckbärande hölje. Tryckkärl En behållare som konstruerats och tillverkats för att innehålla fluider under tryck. Till tryckkärlet räknas sådana delar som är direkt fogade till behållaren fram till anslutningspunkten till någon annan anordning. Ett tryckkärl kan innehålla ett eller flera rum.

text: Vakuumkärl En behållare som är konstruerad så att det i den råder, eller kan utvecklas, ett tryck som understiger atmosfärtrycket. Vattenvärmare Ett tryckkärl för eluppvärmning av tappvatten till en temperatur över 65 ºC men högst 110 ºC.

text: Volym Den inre volymen (V), i liter, hos varje rum i ett tryckkärl, inklusive volymen hos stutsar fram till den första anslutningen eller svetsen, men exklusive permanenta inre delars volym. Återkommande Besiktning som skall utföras av en trycksatt besiktning anordning efter viss bestämd tid, för att utröna om ställda krav fortfarande uppfylls. Besikt-

text: ningen utgörs av driftprov eller in- och utvändig undersökning.

text: Öppet värmesystem Ett värmesystem som är öppet och inte går att stänga av mot atmosfären.

text: Revisionsbesiktning ska i tillämpliga delar omfatta kontroll av att kraven i

text: AFS 2016:1

text: , Bilaga 1, utom punkterna 3.3 och 3.4, och kraven i

text: AFS 2005:2

text: är uppfyllda samt i förekommande fall tillämpliga moment som ingår i installationsbesiktning. Dock ska beträffande vad som nämns om anmält organ och erkänt tredjepartsorgan i Bilaga 1 i

text: AFS 2016:1

text: motsvarande bestämmelser i

text: AFS 2005:2

text: gälla.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 september 2016.

text: ERNA ZELMIN-EKENHEM

text: Monica Torgrip Anna Varg

text: Arbetsmiljöverkets allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna om besiktning av trycksatta anordningar

text: Till 2 § Exempel på aggregat kan vara panna, steriliseringsapparat, kokgryta, vattenvärmare och annan av tillverkaren levererad komplett och funktionell enhet. En anläggning kan inom sitt avgränsade område ha en eller flera processanläggningar eller enstaka anordningar. En anläggning är i normalfallet stationär. En trycksatt anordning som är ansluten till tryckluftanläggning anses inte som hydrofor. Begreppet panna avser i första hand behållare vars primära syfte är att överföra värme till en fluid för användning utanför kärlet. En s.k. värmeackumulator betraktas inte som panna om värme, t.ex. via en värmepatron, tillförs enbart för att ersätta värmeförluster vid lagring. Pannanläggning, indunstningsanläggning inom massa- och pappersindustrin och kyl- och värmepumpanläggning är exempel på processanläggningar. Med begreppet rörledning avses en trycksatt anordning för transport av vätska eller gas eller fasta ämnen med hjälp av vätska eller gas. Även hydraulledning och liknande ingår i begreppet. Om anordningen huvudsakligen används för lagringsändamål eller som del i en process, t.ex. värmeväxling, betraktas den som tryckkärl. Värmeväxlare, som består av rör för kylning eller uppvärmning av luft, anses som rörledning. Med armatur avses vad som i

text: AFS 2016:1

text: definieras som tryckbärande tillbehör. Till armatur brukar man även räkna en förstorad del av framledningen från en panna, där säkerhetsutrustning ansluts, om delens ytterdiameter är högst 3 gånger anslutande rördimension. Ångpanna, kokare, autoklav, varmvattenpanna, hydrofor, luftbehållare och kryokärl är exempel på tryckkärl.

text: Till 4–8 §§ För anordningar i klass C ställs inga besiktningskrav i dessa föreskrifter. Av texten i 4 § framgår att pannor omfattas av 7 §. Det medför bl.a. att diagram 5 får en begränsad användning jämfört med motsvarande diagram i tillverkningsföreskrifterna om tryckbärande anordningar,

text: AFS 2016:1

text: Till 10 § Installationsbesiktning av aggregat behöver inte utföras enligt dessa föreskrifter eftersom aggregaten enligt

text: AFS 2016:1

text: eller motsvarande regler inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) skall

text: genomgå en kontroll hos tillverkaren som motsvarar denna besiktning. Återkommande besiktning skall dock utföras med de intervall som gäller enligt 17 och 19–28 §§. Tidpunkten för intervallets början framgår av 32 §, andra stycket. Utloppsledning från säkerhetsventil, där det bl.a. skall kontrolleras om den är säkert förlagd och mynnar så att ingen risk för personskada inträffar om säkerhetsventilen öppnar, är ett exempel på säkerhetsarrangemang.

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Varg ISBN 978-91-7930-637-3 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ändring i Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS 2003:3) om arbete i explosionsfarlig miljö

text: Utrustning och skyddssystem som ska installeras i eller för områden där explosiv atmosfär kan uppstå, ska väljas enligt kategorierna i Arbetsmiljöverkets föreskrifter (

text: AFS 2016:4

text: ) om utrustning för potentiellt explosiva atmosfärer. Följande utrustningskategorier ska användas inom respektive klassade områden. I zon 0 eller zon 20, kategori 1 utrustning, i zon 1 eller zon 21, kategori 1 eller 2 utrustning och i zon 2 eller zon 22, kategori 1, 2 eller 3 utrustning.

text: ERNA ZELMIN-EKENHEM

text: Monica Torgrip Anna Varg

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Varg ISBN 978-91-7930-638-0 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om upphävande av Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (AFS 1984:2) om bultpistoler

text: AFS 1984:2

text: ) om bultpistoler

text: Arbetsmiljöverkets författningssamlingArbetsmiljöverkets författningssamling

text: Arbetsmiljöverkets författningssamling

text: Utkom från trycket

text: av Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse den 19 september 2016

text: AFS 1984:2

text: ) om bultpistoler;

text: beslutade den 6 september 2016. Arbetsmiljöverket föreskriver med stöd av

text: 18 § arbetsmiljöförordningen (1977:1166)

text: att Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1984:2

text: ) om bult pistoler ska upphöra att gälla vid utgången av december 2016.

text: ERNA ZELMINEKENHEM Monica Torgrip Anna Varg

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Varg ISBN 978-91-7930-639-7 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om upphävande av Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (AFS 1984:3) om spikpistoler

text: AFS 1984:3

text: ) om spikpistoler

text: Arbetsmiljöverkets författningssamling

text: Arbetsmiljöverkets författningssamling

text: Utkom från trycket

text: AFS 1984:3

text: ) om spikpistoler;

text: AFS 1984:3

text: ) om spik pistoler ska upphöra att gälla vid utgången av december 2016.

text: ERNA ZELMINEKENHEM

text: Monica Torgrip Anna Varg

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Varg ISBN 978-91-7930-640-3 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om upphävande av Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (AFS 1994:54) med föreskrifter om vissa arbeten med högtrycksstråle

text: AFS 1994:54

text: Arbetsmiljöverkets författningssamling

text: Arbetsmiljöverkets författningssamling

text: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om

text: Utkom från trycket

text: upphävande av Arbetarskyddsstyrelsens den 29 maj 2017

text: kungörelse (

text: AFS 1994:54

text: ) med föreskrifter om vissa arbeten med högtrycksstråle;

text: beslutade den 11 maj 2017.

text: Arbetsmiljöverket föreskriver med stöd av

text: AFS 1994:54

text: ) med föreskrifter om vissa arbeten med högtrycksstråle ska upphöra att gälla vid utgången av juni 2017.

text: ERNA ZELMIN-EKENHEM

text: Monica Torgrip Anna Varg

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Varg ISBN 978-91-7930-643-4 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ändring i Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (AFS 1999:8) om användning av pressar och gradsaxar

text: 2.14 a Pressar i kategori II–V och gradsaxar i kategori II och IV skall när de används vara försedda med tillämplig kategoriskylt: – Pressar med skyddsgrind (kategori II): DENNA PRESS FÅR ENDAST ANVÄNDAS MED SKYDDSGRIND ELLER SKYDDAT PRESSVERKTYG. – Pressar som är avsedda att användas endast med skyddade pressverktyg (kategori III): DENNA PRESS FÅR ENDAST ANVÄNDAS MED SKYD- DAT PRESSVERKTYG. – Pressar som är avsedda att användas endast för manuellt arbete med varma arbetsstycken (kategori IV): DENNA PRESS FÅR ENDAST ANVÄN- DAS FÖR BEARBETNING AV VARMT ARBETSSTYCKE. – Pressar som är avsedda att användas endast för automatdrift (kategori V): DENNA PRESS FÅR ENDAST ANVÄNDAS FÖR AUTOMATDRIFT. – Gradsaxar som har fasta eller förreglande avskärmningsskydd framför skär och tillhållare för att skydda operatören vid manuell betjäning (kategori II): DENNA GRADSAX FÅR ENDAST ANVÄNDAS MED FAST ELLER FÖRREGLANDE AVSKÄRMNINGSSKYDD FRAMFÖR SKÄR OCH TILLHÅLLARE. – Gradsaxar som är avsedda att användas endast för automatdrift (kategori IV): DENNA GRADSAX FÅR ENDAST ANVÄNDAS FÖR AUTO- MATDRIFT.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juni 2017. ERNA ZELMIN-EKENHEM Monica Torgrip Anna Varg

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Varg ISBN 978-91-7930-644-1 · ISSN 1650-3163