fs: bfs

publisher: Boverket

title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd om avhjälpande av enkelt avhjälpta hinder till och i lokaler dit allmänheten har tillträde och på allmänna platser;

text: Denna författning innehåller föreskrifter och allmänna råd till

text: 8 kap. 2 § andra stycket

text: och

text: 12 § andra stycket

text: plan- och bygglagen (2010:900)

type: stycke

type: paragraf

text: Föreskrifterna

type: rubrik

text: Föreskrifterna gäller tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. De omfattar – lokaler dit allmänheten har tillträde (publika lokaler), – allmänna platser.

text: Allmänt råd

text: Nedsatt rörelseförmåga kan exempelvis vara nedsatt funktion i armar, händer, bål och ben liksom dålig balans. Personer med nedsatt rörelseförmåga kan behöva använda t.ex. rullstol, rollator eller käpp. Nedsatt orienteringsförmåga kan exempelvis vara nedsatt syn, hörsel eller kognitiv förmåga (utvecklingsstörning, hjärnskada). Ytterligare bestämmelser som behöver beaktas vid avhjälpandet av enkelt avhjälpta hinder i publika lokaler finns bland annat i 2 kap. 6 §, 8 kap. 1, 2, 4, 5, 13, 14 och 17 §§, PBL. Ytterligare bestämmelser som behöver beaktas vid avhjälpandet av enkelt avhjälpta hinder på allmänna platser finns i 8 kap. 12, 13 och 16 §§ PBL. Bestämmelser om tillsyn och ingripanden finns i

text: 11 kap.

text: PBL.

text: Anmälan har gjorts enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37, Celex 398L0034), ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/48/EG

text: (EGT L 217, 5.8.1998, s. 18, Celex 398L0048).

text: HIN 2

text: De allmänna råden

text: De allmänna råden innehåller generella rekommendationer om tillämpningen av föreskrifterna i denna författning och i huvudförfattningarna och anger hur någon kan eller bör handla för att uppfylla föreskrifterna. Det står dock den enskilde fritt att välja andra lösningar och metoder, om dessa uppfyller föreskrifterna. De allmänna råden kan vara sådana regler som ska främja en enhetlig tillämpning av en viss författning eller som ska bidra till utveckling i en viss riktning av praxis men som inte formellt binder den som råden är riktade till. De allmänna råden kan även innehålla vissa förklarande eller redaktionella upplysningar. De allmänna råden föregås av texten Allmänt Råd och är tryckta med mindre och indragen text.

text: Terminologi

text: Termer som inte särskilt förklaras i huvudförfattningarna eller i dessa föreskrifter, har den betydelse som anges i Terminologicentrums publikation Plan- och byggtermer 1994, TNC 95.

text: Enkelt avhjälpta hinder

text: Hinder enligt 6–18 §§ ska avhjälpas, så snart det inte är orimligt med hänsyn till de praktiska och ekonomiska förutsättningarna. De ekonomiska konsekvenserna får inte bli orimligt betungande för fastighetsägaren, lokalhållaren eller näringsidkaren.

text: Allmänt råd

text: Frågan om ett hinder är enkelt att avhjälpa bör ständigt omprövas. Bedömningen av ett och samma hinder kan variera; ett hinder som vid en viss tidpunkt inte bedöms som enkelt avhjälpt kan senare bedömas vara det om förutsättningarna ändras. De praktiska förutsättningarna handlar om det som fysiskt behöver göras för att avhjälpa hindret. Förutsättningarna på platsen påverkar bedömningen; ett hinder kan vara enkelt avhjälpt i en situation men inte i en annan. Exempelvis kan det vara enkelt att komplettera eller ersätta 2–3 trappsteg med en ramp om det finns tillräckligt med utrymme, medan det kan vara svårt att göra det i en trång miljö med smala trottoarer. De ekonomiska förutsättningarna handlar om kostnaderna för avhjälpandet och förmågan att bära kostnaderna. Exempelvis kan kostnaden för samma åtgärd vara orimligt betungande för en ägare men hanterbar för en annan ägare med andra ekonomiska ramar.

text: Publika lokaler

text: Fysiska hinder i form av mindre nivåskillnader, tunga dörrar och felaktigt placerade eller felaktigt utformade manöverdon ska avhjälpas.

text: Allmänt råd

text: Trösklar bör tas bort om det är tekniskt möjligt, eller åtgärdas på annat sätt så att nivåskillnader utjämnas, för att t.ex. personer i rullstol eller med rollator ska kunna passera. Mindre nivåskillnader bör överbryggas, exempelvis med ramper. Även om rampen är kort är det viktigt att lutningen inte är brantare än 1:12, på grund av risken att falla eller välta baklänges. En lutning på 1:20 eller

text: HIN 2

text: flackare bör eftersträvas. Rampen bör ha jämn och halkfri yta, vara minst 1,3 m bred och ha avåkningsskydd. Om det finns plats, bör en trappa finnas som komplement till rampen. Dörrmattor och skrapgaller, som är tunga att passera eller medför snubbelrisk, bör bytas eller åtgärdas på annat sätt. Olämpligt placerade porttelefoner samt manöverdon till exempelvis dörröppnare och ringklockor bör flyttas. Manöverdon till dörröppnare bör i höjd- och sidled placeras så att även en person i rullstol eller med rollator kan använda dem utan att träffas av dörrbladet. Manöverdon bör placeras så att de lätt kan nås från rullstol. En lämplig placering är med centrum 80 cm från marken och minst 70 cm, men gärna 100 cm, från hörn eller dörrblads framkant i ogynnsammaste läge (se bild 1).

text: Bild 1

text: Dörrar med dörrstängare bör förses med automatisk dörröppnare. Även andra dörrar kan ibland vara för tunga att öppna för många människor och bör därför förses med automatisk dörröppnare. Vid utformningen av dörrar med automatisk öppnare är det viktigt att de ingående funktionerna placeras på rätt plats (se ovan), att manöverknappar kontrastmarkeras, att områden där dörrar slås upp markeras alternativt att dörrar förses med säkerhetssensorer, och dylikt. Olämpligt placerade manöverpaneler i och utanför hissar bör flyttas och olämpligt utformade manöverpaneler bör bytas. Manöverpanelers läge har betydelse för om rullstolsburna kan nå dem. Utformningen är viktig för personer med nedsatt syn och för personer med utvecklingsstörning. Utgångsknappen bör ha mot omgivningen avvikande form och ljushet. För lämplig utformning och placering av manöverpaneler, se SS-EN 81-70. Olämpligt utformade handtag och lås bör bytas mot sådana som kan hanteras även av personer med nedsatt styrka eller nedsatt grip- eller precisionsförmåga.

text: Hinder i form av bristande kontrastmarkering och bristande varningsmarkering ska avhjälpas.

text: Allmänt råd

text: Strategiska punkter, t.ex. ytterdörrar, manöverdon till automatiska dörröppnare, hissdörrar, toalettdörrar, receptionsdiskar, informationsställen, nödutgångar och trapphus bör kontrastmarkeras så att synsvaga och personer med utvecklingsstörning lättare kan orientera sig. Kontrastmarkeringar kan exempelvis uppnås med avvikande material och ljushetskontrast. En

text: HIN 2

text: ljushetskontrast på minst 0,40 enligt NCS (Natural Color System) gör det möjligt för många synsvaga att uppfatta en markering. Logiska ledstråk som leder mellan utvalda och strategiska punkter bör anordnas till ledning för personer med nedsatt orienteringsförmåga. Kontrastlinjer i golv kan anordnas med avvikande material för blinda och med ljushetskontrast för synsvaga. För personer med utvecklingsstörning underlättas orienteringen av logiska färgsystem. Oskyddade glasytor bör varningsmarkeras, exempelvis genom avvikande ljushet mot bakgrunden. Markeringarna bör placeras i ögonhöjd. Trappor bör förses med kontrastmarkering så att synsvaga kan uppfatta nivåskillnaderna, exempelvis genom att framkanten på nedersta plansteget och framkanten på trappavsatsen vid översta sättsteget i varje trapplopp ges en ljushetskontrast på minst 0,40 enligt NCS (se bild 2). Markeringarna bör göras på ett konsekvent sätt inom byggnaden.

text: Bild 2 Exempel på kontrastmarkering av trappa

text: Utstickande byggnadsdelar, exempelvis trappor eller kapphyllor, bör markeras tydligt och byggas in eller åtgärdas på annat sätt, för att inte utgöra fara för blinda och synsvaga.

text: Hinder i form av bristande skyltning och brister i ljudmiljön ska avhjälpas.

text: Allmänt råd

text: Skyltning bör vara lättbegriplig och lättläst, ha ljushetskontrast och vara placerad på lämplig höjd för att kunna läsas och höras såväl av personer i rullstol som av stående personer med nedsatt syn. Den bör placeras där man förväntar sig att den ska finnas och så att man kan komma tätt intill. Textstorleken bör vara anpassad efter läsavståndet och ytan bör inte ge upphov till reflexer. Skylten bör vara kompletterad med bokstäver i antingen upphöjd relief eller punktskrift eller båda samt i vissa fall med talad information och tydliga, lättförståeliga och välkända symboler. Elektronisk skyltning bör anpassas för att fungera för personer med olika funktionshinder, t.ex. nedsatt syn eller nedsatt hörsel. Tydlig och väl belyst skyltning har stor betydelse för att bl. a. personer med nedsatt syn eller hörsel och personer med utvecklingsstörning skall kunna orientera sig. Dålig hörbarhet bör förbättras, exempelvis genom att lokalen kompletteras med ljudabsorbenter anpassade till rummets form och material.

text: HIN 2

text: Hinder i form av bristande eller bländande belysning ska avhjälpas.

text: Allmänt råd

text: Stora glasytor mot det fria och fönster i slutet av korridorer bör kunna skärmas av för att motverka bländning. Avskärmning kan ske exempelvis med gardiner, markiser eller persienner. Fast belysning bör inte vara bländande. Exempelvis är det viktigt att ljuskällan är skymd och att kontrasten i ljushet mellan angränsande utrymmen eller mellan ute och inne inte är för stor. Belysningen kan vara avgörande för om en synsvag person kan orientera sig eller inte. Den synsvage behöver rätt utformat ljus för att kunna se och läsa, den hörselskadade eller döve för att kunna läsa teckenspråk och läsa på läppar. Belysningen där man förflyttar sig bör vara jämn och anordnad så att synsvaga och rörelsehindrade personer kan uppfatta hur underlaget ser ut, och så att hörselskadade och döva kan uppfatta teckenspråk och läsa på läppar.

text: Hinder i form av brist på och bristande utformning av balansstöd ska avhjälpas.

text: Allmänt råd

text: Ledstänger bör finnas på båda sidor om trappor och ramper. Ledstängerna bör löpa oavbrutet, gå förbi översta och nedersta stegframkanten respektive rampens början och slut med minst 30 cm, vara greppvänliga och ha kontrasterande ljushet gentemot omgivande ytor. Det bör vara möjligt att hålla i ledstången även förbi infästningarna.

text: Hinder i form av brister i utformning och placering av fast inredning ska avhjälpas.

text: Allmänt råd

text: Fast inredning bör anpassas för att fungera för personer med nedsatt rörelseeller orienteringsförmåga. Exempel på sådan anpassning kan vara att sänka för högt placerade telefoner och kölappsautomater så att personer i rullstol kan nå dem och att utrusta telefoner med förstärkare och komplettera system med talförbindelse och optisk anordning så att hörselskadade och döva kan ta del av informationen. Exempel på åtgärder för att personer med nedsatt syn ska kunna använda knappsatser där sifferkombinationer ska slås in kan vara att knappsatsen förses med ljushetskontrast, att 5:an förses med en taktilt märkbar punkt och att knappsatsen förses med punktskrift. I hygienrum avsett för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga bör olämpligt placerade eller dåligt fungerande inredningsdetaljer som gör hygienrummet svåranvänt flyttas eller bytas ut. I hygienrum bör kontrastmarkeringar finnas för att synsvaga ska kunna orientera sig. Bristfällig larmutrustning bör kompletteras, så att även hörselskadade och döva kan nås av varningssignaler i händelse av brand eller annan fara.

text: Allmänna platser

text: Fysiska hinder såsom mindre nivåskillnader, ojämn markbeläggning, svårforcerade ränndalar och trottoarkanter ska avhjälpas.

text: Allmänt råd

text: Nivåskillnader vid övergångsställen, andra gångpassager, biluppställningsplatser för handikappfordon och hållplatser bör avfasas till 0-kant för att öka möjligheterna för personer i rullstol eller med rollator att ta sig upp och ner för trottoarkanten. Avfasningen bör, om plats finns, inte ha större lutning än

text: HIN 2

text: 1:12 och bredden bör vara 90–100 cm. Vid sidan av avfasningen bör kantstenen ligga kvar så att synskadade kan ta ut riktningen över gatan. Avfasningen bör ha jämn och halkfri yta. Ojämn markbeläggning som utgör hinder för personer i rullstol och med rollator att ta sig fram i gångytor bör bytas ut, exempelvis genom att ett stråk med jämnare markbeläggning fälls in. Mindre nivåskillnader i gångytor bör överbryggas, exempelvis med ramper. Även om rampen är kort är det viktigt att lutningen inte är större än 1:12, på grund av risken att falla och välta baklänges. En lutning på 1:20 eller flackare bör eftersträvas. Rampen bör ha jämn och halkfri yta, vara minst 1,3 m bred och ha avåkningsskydd. Tvärlutningen bör inte vara mer än vad som krävs för erforderlig vattenavrinning och inte överstiga 1:50, för att inte utgöra fara för personer med dålig balans, för att synsvaga och blinda inte ska tappa orienteringen och för att personer i rullstol eller med rollator ska kunna ta sig fram. Om det finns plats, bör en trappa finnas som komplement till rampen. Ränndalar som utgör hinder för personer i rullstol och med rollator bör täckas över så att ytan blir jämn eller bytas ut mot t.ex. avrinningsgaller eller ränndalar som utan svårighet kan passeras av personer i rullstol eller med rollator.

text: Hinder i form av bristande kontrastmarkering och varningsmarkering ska avhjälpas.

text: Allmänt råd

text: Strategiska punkter, t.ex. busshållplatser, perronger, övergångsställen och upphöjda gångpassager över gator, entréer m.m. bör kontrastmarkeras så att synsvaga, blinda och personer med utvecklingsstörning lättare ska kunna ta sig fram. Kontrastmarkering kan exempelvis anordnas genom att material med avvikande struktur och ljushet fälls in i markbeläggningen, t.ex. tydligt kännbara plattor i asfaltyta eller släta plattor i gatstensyta. Markbeläggningen bör utformas så att den inte medför snubbelrisk. En ljushetskontrast på minst 0,40 enligt NCS gör det möjligt för många synsvaga att uppfatta markeringen. För personer med utvecklingsstörning underlättas orienteringen av logiska färgsystem. Trappor bör förses med kontrastmarkering så att synsvaga kan uppfatta nivåskillnaderna, exempelvis genom att framkanten på nedersta plansteget och framkanten på trappavsatsen vid översta sättsteget i varje trapplopp ges en ljushetskontrast på minst 0,40 enligt NCS. Markeringarna bör göras på ett konsekvent sätt inom området. Utstickande byggnadsdelar, kantstenar på trottoarer, stolpar i gångbanor, fallkanter och andra detaljer bör kontrastmarkeras för att underlätta för synsvaga och personer med utvecklingsstörning att urskilja detaljer. En ljushetskontrast på minst 0,40 enligt NCS gör det möjligt för många synsvaga att uppfatta markeringen. Oskyddade glasytor bör varningsmarkeras, exempelvis genom avvikande ljushet mot bakgrunden. Markeringarna bör placeras i ögonhöjd. Utstickande byggnadsdelar, exempelvis trappor, skyltar och balkonger, lägre än 2,20 m över mark bör markeras tydligt och byggas in eller åtgärdas på annat sätt, för att inte utgöra fara för blinda och synsvaga. Fasta hinder i gångytor bör, om det inte är möjligt att flytta dem bort från gångytan, tydligt markeras visuellt och utformas så att de kan upptäckas med teknikkäpp.

text: HIN 2

text: Hinder i form av bristande skyltning ska avhjälpas.

text: Allmänt råd

text: Skyltning bör vara lättbegriplig och lättläst, ha ljushetskontrast och vara placerad på lämplig höjd för att kunna läsas och höras såväl av personer i rullstol som av stående personer med nedsatt syn. Den bör placeras där man förväntar sig att den skall finnas och så att man kan komma tätt intill. Textstorleken bör vara anpassad efter läsavståndet och ytan bör inte ge upphov till reflexer. Skylten bör vara kompletterad med bokstäver i antingen upphöjd relief eller punktskrift eller båda samt i vissa fall med talad information och tydliga, lättförståeliga och välkända symboler. Elektronisk skyltning bör anpassas för att fungera för personer med exempelvis nedsatt syn och nedsatt hörsel. Tydlig och väl belyst skyltning har stor betydelse för att bl. a. personer med nedsatt syn eller hörsel och personer med utvecklingsstörning skall kunna orientera sig.

text: Allmänt råd

text: Fast belysning bör inte vara bländande. Exempelvis är det viktigt att ljuskällan är avskärmad. Belysningen kan vara avgörande för om en synsvag person kan orientera sig eller inte. Den synsvage behöver rätt utformat ljus för att kunna se och läsa, den hörselskadade eller döve för att kunna läsa teckenspråk och läsa på läppar. Belysningen där man förflyttar sig bör vara jämn och anordnad så att synsvaga och personer med nedsatt rörelseförmåga kan uppfatta hur underlaget ser ut, och så att hörselskadade eller döva kan uppfatta teckenspråk och läsa på läppar.

text: Allmänt råd

text: Hinder i form av bristande utformning av biluppställningsplatser för handikappfordon ska avhjälpas.

text: Allmänt råd

text: Vissa biluppställningsplatser på en parkeringsplats bör ändras så att de fungerar även för rullstolsburna som kör en bil där rullstolen tas in och ut från sidan. Breddmåttet på en sådan plats bör vara 5,0 m, när platsen inte är belägen intill en fri yta. Lutningen i längs- och sidled bör inte vara mer än vad som krävs för erforderlig vattenavrinning och inte överstiga 1:50. Markbeläggningen bör vara fast, jämn och halkfri.

text: Hinder i form av brister i lekplatsers utformning eller utrustning ska avhjälpas.

text: HIN 2

text: Allmänt råd

text: Brister, som gör det svårt för barn med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga att alls använda lekplatsen samt brister som gör det svårt för föräldrar med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga att vistas på lekplatsen tillsammans med sina barn, bör åtgärdas.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 2 maj 2011, då verkets föreskrifter och allmänna råd (

text: BFS 2003:19

text: ) om undanröjande av enkelt avhjälpta hinder till och i lokaler dit allmänheten har tillträde och på allmänna platser ska upphöra att gälla. 2. Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för ärenden som har påbörjats före den 2 maj 2011 och ärenden som avser överklagande av beslut i ett sådant ärende till dess ärendet är slutligt avgjort.

text: På Boverkets vägnar

text: JANNA VALIK

text: Agnes Jensen-Carlén

type: foreskrift


title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd om certifiering av kontrollansvariga;

text: För utförande av sådana uppgifter som anges i

text: 10 kap. 11 § plan- och bygglagen (2010:900)

text: , PBL, ska den kontrollansvarige ha sådana kunskaper om och erfarenhet av projekterings-, bygg- och rivningsprocessen att denne på ett tillfredsställande sätt kan följa upp kontrollen av ett byggprojekt. Den kontrollansvarige ska vara certifierad. I 2–10 §§ denna författning ställs närmare krav för att bli certifierad som kontrollansvarig enligt

text: 10 kap. 9 §

text: PBL. Certifiering får lämnas enligt följande: – Behörighet N som kontrollansvarig för projekt av normal art. – Behörighet K som kontrollansvarig för projekt av komplicerad art.

text: Allmänt råd

text: Projekt av normal art kan avse nybyggnad, tillbyggnad, ombyggnad eller rivning av en- eller tvåbostadshus. Det kan även gälla flerbostadshus med högst två våningar eller andra slags byggnader med högst två våningar. Projekt av normal art kan även avse ändring i alla slags byggnader samt idrottsplatser. Projekt av komplicerad art kan avse nybyggnad, tillbyggnad, ombyggnad eller rivning av byggnader med fler än två våningar, kabinbanor, radio- eller telemaster och vindkraftverk. Det kan även gälla arbeten med fasta cisterner eller andra fasta anläggningar för kemiska produkter som är hälso- och miljöfarliga eller projekt med byggnader och anläggningar för brandfarlig verksamhet. Projekt av komplicerad art kan även avse byggnader med stora spännvidder. Denna indelning i behörighetskategorier syftar till att underlätta certifiering av kontrollansvarig för arbeten av olika svårighetsgrad med avseende på kontrollbehov och kontrollens omfattning. I det enskilda byggprojektet kan därför certifierad kontrollansvarig med annan behörighet behövas än vad som följer av ovan angivna exempel på byggnadsverkets svårighetsgrad.

text: Krav på teknisk utbildning

text: För att få behörighet N ska sökanden ha teknisk utbildning med avlagd examen eller godkänd utbildning från lägst någon av dessa utbildningar a) högskolans ingenjörsutbildning, 120 högskolepoäng, b) ingenjörsutbildning vid tidigare tre- eller fyraårigt tekniskt gymnasium,

text: KA 4

text: c) yrkesteknisk högskoleutbildning, YTH, d) kvalificerad yrkesutbildning, KY-utbildning, e) nuvarande gymnasieskolans byggprogram, eller f) annan likvärdig utbildning. Utbildning ska ha skett inom lämpligt fackområde, t.ex. bygg-, anläggningseller installationsteknisk linje. Utbildningskravet kan även tillgodoses genom motsvarande utbildningar i annat land inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

text: För att få behörighet K ska sökanden ha teknisk utbildning med avlagd examen eller godkänd utbildning från lägst någon av dessa utbildningar a) civilingenjörsutbildning vid teknisk högskola, b) arkitektutbildning med inriktning inom byggområdet vid teknisk högskola, c) högskolans ingenjörsutbildning, 180 högskolepoäng, d) högskolans ingenjörsutbildning, 120 högskolepoäng, e) ingenjörsutbildning vid tidigare tre- eller fyraårigt tekniskt gymnasium, eller f) annan likvärdig utbildning. Ingenjörsutbildning ska ha skett inom lämpligt fackområde, t.ex. bygg-, anläggnings- eller installationsteknisk linje. Utbildningskravet kan även tillgodoses genom motsvarande utbildningar i annat land inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

text: Krav på teknisk utbildning enligt 2 och 3 §§ krävs inte för sökande med minst tio års erfarenhet av praktiskt arbete inom de områden som framgår av 5 § för behörighet N, respektive 6 § för behörighet K.

text: Krav på erfarenhet av praktiskt arbete inom byggområdet

text: För att få behörighet N ska sökanden under sammanlagt minst tre år ha varit yrkesverksam inom något av nedan uppräknade områden eller befattningar a) projektering, b) projektledning, c) produktionsledning, d) besiktning eller kontroll, e) kvalitetsledning enligt SS-EN ISO 9001, f) miljöledning enligt SS-EN ISO 14 001, g) arbetsledande ställning, h) kvalitetsansvarig enligt

text: 9 kap. 14 §

text: PBL (SFS 1987:10), i) kontrollansvarig enligt

text: 10 kap. 9 §

text: PBL (SFS 2010:900), j) byggnadsinspektör eller motsvarande. Yrkeserfarenheten ska vara minst ett år från ett och samma område. Den ska ha erhållits genom arbete inom bygg-, installations- eller anläggningstekniskt område eller av rivning. Erfarenheten ska till största delen ha erhållits från sådana projekt som enligt 1 § avses med behörigheten.

text: KA 4

text: För att få behörighet K ska sökanden ha varit yrkesverksam inom minst två av de verksamhetsområden som anges i 5 §. Erfarenheten ska till största delen ha erhållits från sådana projekt som enligt 1 § avses med behörigheten. Yrkesverksamheten ska ha en sammanlagd längd av minst – fyra år, varav minst två år från ett och samma område, om den allmänna tekniska kunskapen erhållits enligt 3 § första stycket a) eller b), – sex år, varav minst tre år från ett och samma område, om den allmänna tekniska kunskapen erhållits enligt 3 § första stycket c), och – åtta år, varav minst tre år från ett och samma område, om den allmänna tekniska kunskapen erhållits enligt 3 § första stycket d) eller e).

text: Den praktiska erfarenheten ska styrkas.

text: Allmänt råd

text: Bestyrkandet kan ske genom intyg, betyg, referenser eller på annat sätt.

text: Krav på kunskaper om bygglagstiftningen m.m.

text: Sökanden ska ha dokumenterad kunskap om plan- och

text: bygglagen (2010:900)

text: , PBL, plan- och

text: byggförordningen (2011:338)

text: , PBF, samt de föreskrifter och allmänna råd som har meddelats med stöd av dessa författningar. Särskild vikt ska läggas vid kunskap om kontrollplaner. Sökanden ska även ha dokumenterad kunskap om entreprenadjuridik och

text: konsumenttjänstlagen (1985:716)

text: . Sökanden ska dessutom ha kännedom om lagen (

text: ) om byggfelsförsäkring m.m.,

text: miljöbalken (1998:808)

text: avfallsförordningen (2001:1063)

text: , lagen (

text: ) om skyddsrum, förordningen (

text: ) om skyddsrum,

text: arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: , lagen om skydd mot olyckor (

text: ) och lagen (

text: ) om kulturminnen m.m. Sökanden ska även ha kännedom om kvalitetsledningssystem. Kunskapen och kännedomen ska gälla det som är relevant för byggområdet.

text: Allmänt råd

text: Kunskap om entreprenadjuridik bör omfatta bl.a. AB, ABS och ABT. Kännedom om kvalitetslednings- och miljöledningssystem bör omfatta bl.a. tillämpliga delar av SS-EN ISO 9001 och SS-EN ISO 14 001.

text: Sökandens kunskap och kännedom enligt 8 § ska dokumenteras genom skriftligt kunskapsprov med godkänt resultat.

text: Lämplighet för uppgiften

text: Den kontrollansvarige ska vara lämplig för uppgiften. Lämpligheten ska styrkas med intyg från den senaste yrkesverksamma treårsperioden.

text: Allmänt råd

text: Intygsgivaren bör ha, eller ha haft, en nära arbetsrelation till sökanden som arbetsgivare, uppdragsgivare eller liknande. Även intyg lämnade från byggnadsnämnden bör kunna godtas.

text: KA 4

text: Rapporteringsskyldighet

text: Certifierad kontrollansvarig ska varje år lämna in rapport till certifieringsorganet med uppgift om fortbildning som avser 8 § denna författning och uppgift om genomförda uppdrag som kontrollansvarig.

text: Omcertifiering

text: För att få ett nytt beslut om certifiering, när ett tidigare beslut har gått ut, ska den certifierade kontrollansvarige gå igenom en förenklad kompetensprövning eller en förnyad fullständig kompetensprövning. Endast om det finns särskilda skäl krävs det en förnyad fullständig kompetensprövning. Lämplighet enligt 10 § ska alltid prövas.

text: Allmänt råd

text: Vid en förenklad kompetensprövning kan det, förutom att pröva lämplighet, räcka att genom skriftligt kunskapsprov kontrollera att den kontrollansvarige skaffat ny kunskap under den senaste femårsperioden inom de områden som omfattas av 8 §. Särskilda skäl, som gör att det krävs en förnyad fullständig kompetensprövning kan vara att den sökande inte har arbetat som kontrollansvarig i väsentlig omfattning under certifikatets giltighetstid. Arbete i väsentlig omfattning bör omfatta några större eller ett tiotal mindre projekt.

text: Certifieringens giltighet

text: Certifiering för kontrollansvarig får medges för en period av högst fem år åt gången.

text: Uppgifter om certifierade kontrollansvariga

text: Certifieringsorganet ska omgående sända beslut om meddelat eller återkallat certifikat som kontrollansvarig till Boverket. Certifieringsorganet ska till Boverket sända uppgifter om certifieringsnummer, behörighet, certifieringsdatum, giltighetstid på certifikatet, förnamn, efternamn, företag, adress, postnummer, ort och län samt e-postadress och telefonnummer.

text: Återkallande av certifiering

text: Har den kontrollansvarige erhållit certifieringen på felaktiga grunder får det organ som utfärdat certifieringen återkalla den.

text: Allmänt råd

text: Av

text: 11 kap. 36 §

text: PBL framgår att om en kontrollansvarig har visat sig vara olämplig för sin uppgift, får det organ som har certifierat den kontrollansvarige återkalla certifieringen.

text: KA 4

text: BFS 1995:5

text: ) om certifiering av riksbehöriga kvalitetsansvariga ska upphöra att gälla. 2. Den som har certifikat som kvalitetsansvarig E, N eller K enligt äldre regler har rätt att fortsätta arbeta som kvalitetsansvarig i ärenden som har påbörjats före den 2 maj 2011. 3. Den som har certifikat som kvalitetsansvarig enligt äldre regler med behörighet N eller K har även rätt att arbeta som kontrollansvarig utifrån sin behörighet i ärenden som påbörjas från och med den 2 maj 2011. Innan den certifierade kvalitetsansvarige tar uppdrag som kontrollansvarig ska den ha skaffat sig kunskap om plan- och

text: bygglagen (2010:900)

text: och plan- och

text: byggförordningen (2011:338)

text: med tillhörande regler. Rätten för certifierad kvalitetsansvarig med behörighet N eller K att arbeta som kontrollansvarig upphör den 1 januari 2013, om den certifierade inte dessförinnan har fått ett certifikat som kontrollansvarig. För att få detta certifikat måste personen ha genomfört ett skriftligt kunskapsprov enligt

text: 8 §

text: med godkänt resultat.

text: På Boverkets vägnar

text: JANNA VALIK

text: Anna Hedbäck Paulsson


title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd om certifiering av sakkunniga avseende kulturvärden;

text: Dessa föreskrifter gäller för certifiering av sådana sakkunniga som avses i

text: 10 kap. 8 § 2 plan- och bygglagen (2010:900)

text: , PBL, som ska utföra de kontroller som behövs för att verifiera att samhällets krav om tillvaratagande av kulturvärden enligt 2 och

text: 8 kap.

text: PBL tillgodoses.

text: Allmänt råd

text: Med kulturvärden avses byggnadstekniska, historiska, kulturhistoriska, miljömässiga, konstnärliga och arkitektoniska värden. Samtliga dessa värden innefattas även i begreppet kulturhistoriskt sammanhang.

text: Den sakkunnige ska kunna sätta in, analysera och tolka byggnadsverk i ett kulturhistoriskt sammanhang. Därutöver ska den sakkunnige äga kunskap om – i Sverige förekommande äldre byggnadstekniker och material, – arkitekturhistoria och byggnadstradition, – restaureringarnas teori och historia.

text: Certifiering

text: Certifiering får lämnas för – behörighet N för kontroll av normal art, – behörighet K för kontroll av kvalificerad art.

text: Allmänt råd

text: Det är byggnadsverkets kulturvärden, ändringens omfattning och projektets komplexitet som avgör vilka krav som bör ställas på den sakkunnige. För ett enklare ingrepp i ett byggnadsverk med stora värden kan ibland en kontroll av normal art räcka. För omfattande ingrepp i ett byggnadsverk med många motstridiga intressen kan kontroll av kvalificerad art krävas, även om byggnadsverkets värden inte är lika betydande.

text: KUL 2

text: Krav på teoretisk kunskap

text: Den sakkunnige ska ha kunskap om och förståelse för de olika anspråk som kan ställas på ett byggnadsverk vid ändring. För både behörighet N och K krävs att sökanden ska ha kunskap om plan- och

text: bygglagen (2010:900)

text: , PBL, lagen om kulturminnen m.m. (

text: ), KML, plan- och

text: byggförordningen (2011:338)

text: , PBF, samt de förordningar och föreskrifter som meddelats med stöd av dessa lagar liksom om Boverkets allmänna råd om ändring av byggnad, BÄR (

text: ) eller motsvarande gällande regler. Vidare krävs kännedom om tillämpliga delar av

text: miljöbalken (1998:808)

text: och förordningar meddelade med stöd av den. Särskild vikt ska läggas vid de delar av regelverket som är tillämpliga vid ändring av byggnadsverk. Sökandens kunskap ska kontrolleras genom skriftligt kunskapsprov.

text: För att få behörighet N ska den sakkunnige ha antingen 1. högskoleexamen med kulturhistorisk inriktning som omfattar minst 180 högskolepoäng, varav minst 90 högskolepoäng med byggnadsantikvarisk inriktning, 2. arkitektexamen innefattande eller kompletterad med 60 högskolepoäng med byggnadsantikvarisk inriktning, 3. högskoleexamen med byggnadsteknisk inriktning (byggnadsingenjör) innefattande eller kompletterad med 60 högskolepoäng med byggnadsantikvarisk inriktning, eller 4. intyg om att den sakkunnige genom mångårig yrkesverksamhet innehar teoretiska kunskaper motsvarande utbildningskravet.

text: För att få behörighet K ska den sakkunnige ha antingen 1. högskoleexamen från byggnadsantikvariskt program omfattande minst 180 högskolepoäng, 2. arkitektexamen innefattande eller kompletterad med 90 högskolepoäng med byggnadsantikvarisk inriktning, 3. högskoleexamen med byggnadsteknisk inriktning (byggnadsingenjör) innefattande eller kompletterad med 90 högskolepoäng med byggnadsantikvarisk inriktning, eller 4. intyg om att den sakkunnige genom mångårig yrkesverksamhet innehar teoretiska kunskaper motsvarande utbildningskravet.

text: Allmänt råd till 5 och 6 §§

text: Med byggnadsantikvarisk inriktning menas en sådan utbildning som innefattar alla de i 2 § angivna momenten. Om kunskaperna inhämtats genom kurser som inte har renodlat byggnadsantikvarisk inriktning kan det sammanlagda poängantalet som krävs bli högre än det som anges för byggnadsantikvarisk utbildning. Med arkitektexamen och byggnadsingenjörsexamen avses även motsvarande utbildningar från annat land inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Utbildningskravet kan även tillgodoses genom andra utländska utbildningar som motsvarar kraven i 5 och 6 §§ och uppfyller de i 2 § angivna kriterierna. Med högskoleexamen avses även annan eftergymnasial utbildning i den mån den i övrigt uppfyller de uppställda kriterierna. Poängangivelsen utgår ifrån den så kallade Bolognamodellen, där 60 högskolepoäng motsvarar ett års heltidsstudier. Intygsgivare enligt 5 § 4 och 6 § 4 kan ha erhållit kännedom om den sökandes kunskapsnivå antingen genom egen kännedom om den sökandes

text: KUL 2

text: verksamhet eller genom kontakt med andra som har sådan kännedom. Även rapporter, artiklar eller andra publikationer utarbetade av den sökande får läggas till grund för intyget. Begreppet mångårig yrkesverksamhet får tolkas utifrån verksamhetens art, omfattning och komplexitet. För nivå N bör intyg från länsstyrelse, länsmuseum eller Riksantikvarieämbetet kunna godtas. För nivå K bör intyg från två intygsgivare hänförliga till de ovan uppräknade instanserna kunna godtas.

text: Krav på praktisk erfarenhet

text: För att få behörighet N ska den sakkunnige ha utfört minst tre årsarbeten, varav ett under den senaste treårsperioden, omfattande arbetsuppgifter som i väsentlig grad innefattar kulturhistorisk värdering av bebyggelse.

text: För att få behörighet K ska den sakkunnige ha utfört minst tre årsarbeten, varav ett under den senaste treårsperioden, med uppgifter som i väsentlig grad innefattar kulturhistorisk värdering av bebyggelse. Den sakkunnige ska även ha arbetat med kulturhistorisk konsekvensanalys av ändringsförslag och kontroll av kulturvärden vid ändring av byggnadsverk.

text: Allmänt råd

text: Arbetserfarenheten bör minst omfatta två större eller tio mindre projekt som innefattar kulturhistorisk konsekvensanalys av ändringsförslag och kontroll av kulturvärden vid ändring av byggnadsverk.

text: Den praktiska erfarenheten ska styrkas genom intyg.

text: Allmänt råd

text: Intyget utgör endast ett konstaterande av att ett visst arbete har utförts, men ingen kvalitetsbedömning av det utförda arbetet. Om intygsgivaren har tillräcklig kännedom om arbetets art och omfattning kan intyget även omfatta arbeten som utförts på uppdrag av någon annan än intygsgivaren. För båda nivåerna bör intyg lämnade av länsstyrelse, länsmuseum, byggnadsnämnd eller Riksantikvarieämbetet kunna godtas. För nivå N bör dessutom intyg lämnade av certifierad sakkunnig kulturvärden med behörighet K, under vars insyn den sökande har arbetat, kunna godtas.

text: Lämplighet för uppgiften

text: Den sakkunnige ska vara lämplig för uppgiften. Lämpligheten ska styrkas med intyg omfattande den senaste yrkesverksamma treårsperioden.

text: Allmänt råd

text: Lämplighetsintyget utgör en bedömning där intygsgivaren uttalar sig om ifall sökanden kan antas vara lämplig för uppgiften. För båda nivåerna bör intyg lämnade av länsstyrelse, länsmuseum eller Riksantikvarieämbetet kunna godtas. För nivå N bör dessutom intyg lämnade av certifierad sakkunnig kulturvärden med behörighet K, under vars insyn den sökande har arbetat, kunna godtas.

text: KUL 2

text: Certifieringens giltighet

text: Certifiering av sakkunnig får lämnas för en period av högst fem år. Certifieringsorganet ska omgående översända beslut om meddelad eller återkallad certifiering av sakkunnig till Boverket.

text: Uppgifter om certifierade sakkunniga

text: Certifieringsorganet ska till Boverket sända uppgifter om certifieringsnummer, behörighet, giltighetstid på certifikatet, förnamn, efternamn, företag, adress, postnummer och ort samt e-postadress och telefonnummer

text: Allmänt råd

text: Boverket för en förteckning över personer certifierade enligt denna föreskrift.

text: Rapporteringsskyldighet

text: Den sakkunnige ska årligen inlämna rapport till certifieringsorganet med uppgift om genomförda uppdrag som sakkunnig eller samordnare av kontroller av kulturvärden.

text: Allmänt råd

text: Rapporten bör omfatta uppgifter om uppdragsgivare, under vilken tid uppdragen varat, fastighetsbeteckning på objekt som uppdragen omfattar samt en kort karaktärisering av uppdragens art.

text: Omcertifiering

text: För att få nytt beslut om certifiering innan giltighetstiden för tidigare beslut går ut, omcertifiering, ska en förnyad skriftlig kunskapsprövning av den sakkunniges kompetens med avseende på regelverken enligt 4 § göras. Likaså ska erfarenhet av praktiskt arbete styrkas och lämplighet för uppgiften åter prövas.

text: Allmänt råd

text: För att bli omcertifierad bör man ha arbetat minst två år på heltid eller deltid under den senaste femårsperioden med sådana relevanta uppgifter som anges i 7 och 8 §§.

text: Återkallande av certifiering

text: Har den certifierade uppvisat uppenbar olämplighet för uppgiften eller har erhållit certifiering på felaktiga grunder, får det organ som utfärdat certifieringen återkalla denna.

text: Allmänt råd

text: Uppenbar olämplighet kan bestå i utfärdande av felaktiga eller falska intyg eller uppvisad oskicklighet vid utförande av arbetsuppgiften.

text: KUL 2

text: 1. Denna författning träder i kraft den 2 maj 2011, då verkets föreskrifter och allmänna råd (

text: BFS 2006:6

text: ) om certifiering av sakkunniga kontrollanter av kulturvärden vid ändring av byggnadsverk ska upphöra att gälla. 2. Den som innehar certifikat som fristående sakkunnig enligt äldre bestämmelser har rätt att fortsätta arbeta som sakkunnig i ärenden som har påbörjats före den 2 maj 2011. 3. Den som har certifikat som sakkunnig kontrollant av kulturvärden vid ändring av byggnadsverk enligt äldre bestämmelser med behörighet N eller K har även rätt att arbeta som sakkunnig utifrån sin behörighet i ärenden som påbörjats från och med den 2 maj 2011. Innan den certifierade sakkunnige tar uppdrag som sakkunnig ska den ha skaffat sig kunskap om plan- och

text: bygglagen (2010:900)

text: och plan- och

text: byggförordningen (2011:338)

text: med tillhörande regler.

text: På Boverkets vägnar

text: JANNA VALIK

text: Greta Lenhoff


title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd om funktionskontroll av ventilationssystem och certifiering av sakkunniga funktionskontrollanter;

text: Denna författning innehåller föreskrifter och allmänna råd, dels om undantag från funktionskontroll, dels om intervaller för återkommande besiktning m.m., dels om certifiering av sakkunniga funktionskontrollanter och sådana sakkunniga som avses i

text: 10 kap. 8 § 2 plan- och bygglagen

text: ), PBL, som ska utföra de kontroller som behövs för att verifiera att samhällets krav om skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljön med avseende på luft uppfylls. I denna författning används begreppet funktionskontrollant för både sakkunnig funktionskontrollant och sådan sakkunnig som avses i

text: 10 kap. 8 § 2 plan- och bygglagen

text: . De allmänna råden innehåller rekommendationer om och exempel på tillämpningen av föreskrifterna i denna författning. De allmänna råden föregås av texten Allmänt råd och är tryckta med mindre och indragen text omedelbart efter den föreskrift de hänför sig till.

text: Undantag från funktionskontroll

text: Kravet på funktionskontroll gäller inte en- och tvåbostadshus med självdragsventilation eller mekanisk frånluftsventilation utan värmeåtervinning. Kravet gäller inte heller ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller därmed jämförlig näring, industribyggnader samt byggnader som är avsedda för totalförsvaret och som är av hemlig natur. Med en- och tvåbostadshus avses i denna författning bostadshus som innehåller en eller två bostadslägenheter och som är friliggande eller sammanbyggda till radeller kedjehus på samma eller skilda fastigheter.

text: Intervaller för återkommande besiktning m.m.

text: Återkommande besiktning ska utföras med de intervall som anges i följande sammanställning:

text: Byggnader Besiktningsintervall 1. Förskolor, skolor, vårdlokaler och lik- 3 år nande oavsett typ av ventilationssystem samt

text: OVK 1

text: flerbostadshus, kontorsbyggnader och liknande med FT- och FTX-ventilation. 2. Flerbostadshus, kontorsbyggnader och 6 år liknande med F-, FX- och S-ventilation.

text: Besiktning ska utföras senast inom föreskrivet intervall. Om besiktningen utförs tidigare än inom föreskrivet intervall ska dock nästa besiktning ske senast inom föreskrivet intervall (tre eller sex år) räknat från den senaste faktiskt utförda besiktningen. Om besiktningen inte har utförts inom föreskrivet intervall ska tiden för nästa besiktning räknas från när den senaste besiktningen skulle ha utförts.

text: Allmänt råd

text: Exempel på byggnader som oavsett typ av ventilationssystem alltid bör ingå i kategori 1 är även gymnasier, fritidshem och servicehus för äldre. Högskolor och universitet, samlingslokaler, butikslokaler, teatrar, biografer, idrottshallar, terminaler, museer, utställningshallar, hotell och garage bör däremot hänföras till kategori 1 eller 2 beroende på typ av ventilationssystem.

text: Med FT-ventilation avses fläktventilation där både frånlufts- och tilluftsflödena är fläktstyrda. Med F-ventilation avses fläktventilation där endast frånluftsflödet är fläktstyrt. Med S-ventilation avses självdragsventilation. Med FTX- och FX-ventilation avses FT- respektive F-ventilation med värmeåtervinning.

text: Om det finns särskilda skäl, får den eller de kommunala nämnder som fullgör kommunens uppgifter enligt plan- och bygglagen, (

text: ), PBL, besluta om senareläggning av de besiktningstidpunkter som följer av

text: 3 §

text: Allmänt råd

text: Särskilda skäl för senareläggning kan vara att en byggnad berörs av en omedelbar ändringsåtgärd eller att en byggnad inte är i bruk.

text: Certifiering av funktionskontrollant

text: För att bli certifierad som funktionskontrollant enligt

text: 8 kap. 25 §

text: och

text: 10 kap. 8 § 2

text: plan- och bygglagen

text: ), PBL, ska kraven i

text: 16 §§

text: denna författning uppfyllas.

text: Behörighet får lämnas enligt följande: Behörighet N Alla byggnader med S-, F- och FX-ventilation samt enoch tvåbostadshus med FT- och FTX-ventilation. Behörighet K Alla typer av ventilationssystem.

text: Krav på allmän teknisk kunskap

text: För att få behörighet N eller K ska sökanden ha allmän teknisk kunskap genom avlagd examen eller genomförd utbildning från 1) teknisk högskola, 2) ingenjörsutbildning vid tidigare tre- eller fyraårigt tekniskt gymnasium, 3) yrkesteknisk utbildning (KY), eller 4) annan likvärdig utbildning.

text: OVK 1

text: Utbildningen ska ha skett inom linjer för installationsteknik och byggnaders energisystem eller byggnadsteknik. Utbildningskravet kan även tillgodoses genom motsvarande utbildningar i annat land inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

text: Yrkesteknisk utbildning enligt 7 § krävs inte för sökande med minst tio års yrkeserfarenhet inom de områden som framgår av 9 § för behörighet N, respektive 10 § för behörighet K.

text: Krav på erfarenhet från praktiskt arbete

text: För att få behörighet N ska sökanden efter erhållen allmän teknisk kunskap, under minst tre år ha varit yrkesverksam inom injustering och flödesmätning samt kontroll av sådana byggnaders ventilationssystem som framgår av 6 § för behörighet N.

text: För att få behörighet K ska sökanden efter erhållen allmän teknisk kunskap ha varit yrkesverksam under sammanlagt minst fem år. Därav ska minst två år avse injustering och flödesmätning samt minst tre år avse minst två av följande ventilationsområden 1) arbetsledning, 2) projektering, 3) besiktning, 4) entreprenadkontroll av ventilationssystem typ FT/FTX.

text: Krav på kompetens och kunskap om bygglagstiftningen m.m.

text: Utöver de kompetenskrav som anges i 7–10 §§ ska sökanden ha kunskaper avseende ventilation och inomhusmiljö samt energi inom tillämpliga delar av 1) plan- och

text: bygglagen (2010:900)

text: , PBL, plan- och

text: byggförordningen (2011:338)

text: , PBF, samt de föreskrifter och allmänna råd som har meddelats med stöd av dessa författningar, 2) äldre lagar och föreskrifter som berör byggandet.

text: Utöver de kompetenskrav som anges i 7–10 §§ ska sökanden ha kännedom avseende ventilation och inomhusmiljö samt energi inom tillämpliga delar av 1)

text: arbetsmiljölagen

text: (SFS 1977:1160) och Arbetsmiljöverkets föreskrifter och allmänna råd om arbetsplatsens utformning (

text: AFS 2009:2

text: ), 2) förordningen (

text: ) om anmälningsskyldighet beträffande asbest i ventilationsanläggningar och Arbetsmiljöverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: AFS 2006:1

text: ), 3) Socialstyrelsens allmänna råd om tillsyn enligt

text: miljöbalken

text: SOSFS 1999:25

text: ), 4)

text: miljöbalken (1998:808)

text: , 5) lagen (

text: ) om energideklaration för byggnader, 6) förordningen (

text: ) om energideklaration för byggnader, 7) Boverkets föreskrifter och allmänna råd om energideklaration för byggnader (

text: BFS 2007:4

text: ), samt 8) Boverkets föreskrifter och allmänna råd om bidrag till åtgärder mot radon i egnahem (

text: BFS 2003:1

text: OVK 1

text: Sökanden för behörighet N ska också ha kunskap om – byggnaders grundläggande inneklimatfaktorer som påverkar människors hälsa och mätmetoder för inneklimatfaktorerna, – värmeåtervinningssystem med koppling till värme, och tappvatten samt dess uppbyggnad, komponenter och reglering, – möjliga energieffektiviseringsåtgärder i ventilationssystemet med hänsyn till inomhusmiljön.

text: Utöver kraven i 13 § ska sökanden för behörighet K ha kunskap om – radonmätningar och möjliga åtgärdsförslag för att minska radon i byggnader, – vatten- och luftburna komfortkylsystem och deras funktion, uppbyggnad komponenter och reglering.

text: Sökandens kunskap och kännedom enligt 11–14 §§ ska dokumenteras genom skriftligt kunskapsprov.

text: Krav på lämplighet för uppgiften

text: Den sökande ska vara lämplig för uppgiften. Lämpligheten ska styrkas med aktuellt intyg.

text: Allmänt råd

text: Intygsgivaren bör ha, eller ha haft, en nära arbetsrelation till sökanden som arbetsgivare eller liknande. Även intyg som lämnats från byggnadsnämnden bör kunna godtas.

text: Certifieringens giltighet

text: Certifiering av funktionskontrollant får lämnas för en period av högst fem år.

text: Uppgifter om certifierade funktionskontrollanter

text: Certifieringsorganet ska omgående sända beslut om meddelad eller återkallad certifiering av en funktionskontrollant till Boverket. Certifieringsorganet ska till Boverket sända uppgifter om certifieringsnummer, behörighet, giltighetstid på certifikatet, förnamn, efternamn, företag, adress, postnummer och ort samt e-postadress och telefonnummer.

text: Rapporteringsskyldighet

text: Certifierad funktionskontrollant ska varje år lämna in rapport till certifieringsorganet med uppgifter dels om genomförda uppdrag som funktionskontrollant eller samordnare av funktionskontroller, dels om fortbildning avseende 11–14 §§ denna författning.

text: Omcertifiering

text: För att få ett nytt beslut om certifiering, när ett tidigare beslut har gått ut, ska den certifierade funktionskontrollanten gå igenom en förenklad kompetensprövning eller en förnyad grundlig kompetensprövning. Endast om det finns sär-

text: OVK 1

text: skilda skäl krävs det en förnyad grundlig kompetensprövning. Lämplighet enligt 16 § ska alltid prövas.

text: Allmänt råd

text: Vid en förenklad kompetensprövning kan det, förutom att pröva lämplighet, räcka att genom skriftligt kunskapsprov kontrollera att funktionskontrollanten skaffat ny kunskap under den senaste femårsperioden inom de områden som omfattas av 11–14 §§. Särskilda skäl, som gör att det krävs en förnyad grundlig kompetensprövning, kan vara att den sökande inte har arbetat som funktionskontrollant eller varit samordnare för funktionskontroller i väsentlig omfattning under den senaste femårsperioden. Arbete i väsentlig omfattning bör omfatta minst 500 timmars arbete.

text: Återkallande av certifiering

text: Har den certifierade funktionskontrollanten visat sig uppenbart olämplig för uppgiften eller fått certifikat på felaktiga grunder, får det organ som utfärdat certifieringen återkalla den.

text: Allmänt råd

text: Olämplighet kan bestå i att den certifierade har utfärdat felaktiga eller falska protokoll eller har varit oskicklig i arbetet.

text: BFS 1991:36

text: ) om funktionskontroll av ventilationssystem ska upphöra att gälla. 2. Den som innehar certifikat som riksbehörig funktionskontrollant enligt äldre bestämmelser med behörighet N eller K har rätt att, utifrån sin behörighet, arbeta som sakkunnig funktionskontrollant enligt

text: 8 kap. 25 § plan- och bygglagen (2010:900)

text: , PBL, och som sådan sakkunnig som avses i 10 kap. 8 § 2 lagen under certifikatets giltighetstid. Innan riksbehörig funktionskontrollant tar uppdrag som sakkunnig funktionskontrollant eller som sådan sakkunnig som avses i

text: 10 kap. 8 § 2 plan- och bygglagen

text: , ska den ha skaffat sig kunskap om plan- och

text: bygglagen

text: och plan- och

text: byggförordningen (2011:338)

text: med tillhörande regler.

text: På Boverkets vägnar

text: JANNA VALIK

text: Ingrid Birgersson


title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd om certifiering av sakkunniga inom brandskydd;

text: Denna författning innehåller föreskrifter och allmänna råd om certifiering av sakkunniga som avses i

text: 10 kap. 8 § 2 plan- och bygglagen (2010:900)

text: . Den sakkunnige ska kontrollera och verifiera om bygglagstiftningens krav på säkerhet i händelse av brand är uppfyllt. De allmänna råden innehåller rekommendationer om och exempel på tillämpningen av föreskrifterna i denna författning. De allmänna råden föregås av texten Allmänt råd och är tryckta med mindre och indragen text omedelbart efter den föreskrift de hänför sig till.

text: I 4–10 §§ denna författning ställs närmare krav för certifiering av sakkunnig inom brandskydd. För att få nytt beslut som certifierad sakkunnig, när giltighetstiden för tidigare beslut går ut, behöver endast kravet i 10 § denna författning uppfyllas om sökanden arbetat som sakkunnig inom brandskydd i väsentlig omfattning under den senaste femårsperioden. Om sökanden inte arbetat i väsentlig omfattning ska kraven i 4–10 §§ denna författning uppfyllas.

text: Allmänt råd

text: Arbete i väsentlig omfattning bör minst omfatta några större eller ett tiotal mindre projekt.

text: Certifiering får lämnas för – behörighet N för kontroll av byggnadsverk där brandskyddet projekterats med hjälp av vedertagna lösningar angivna i t.ex. handböcker, – behörighet K för kontroll av byggnadsverk där brandskyddet projekterats med hjälp av ingenjörsmässiga bedömningar, metoder och beräkningar.

text: Allmänt råd

text: Med ingenjörsmässiga bedömningar, metoder och beräkningar avses t.ex. dimensionering genom beräkning enligt avsnitt 5:13 i Boverkets byggregler (

text: BFS 2011:6

text: ), BBR.

text: Krav på allmän teknisk och brandteknisk kunskap

text: För att få behörighet N ska sökanden ha allmän teknisk kunskap från genomförd utbildning vid lägst ingenjörsutbildning vid tidigare tre- eller fyraårigt tekniskt gymnasium eller annan likvärdig utbildning. Dessutom ska sökanden ha

text: SAK 3

text: brandteknisk kunskap motsvarande utbildning i förebyggande brandskydd för brandmästare eller annan likvärdig utbildning. Utbildningskravet kan även tillgodoses genom motsvarande utbildningar i annat land inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

text: För att få behörighet K ska sökanden ha allmän teknisk kunskap genom avlagd examen från lägst ingenjörsutbildning, 120 högskolepoäng, eller annan likvärdig utbildning. Dessutom ska sökanden ha brandteknisk kunskap motsvarande de brandtekniska kurser som ingår i brandingenjörsutbildning vid teknisk högskola, 150 högskolepoäng. Utbildningskravet kan även tillgodoses genom motsvarande utbildningar i annat land inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

text: Krav på erfarenhet av praktiskt arbete

text: För att få behörighet N ska sökanden ha varit yrkesverksam minst tre år under den senaste femårsperioden som projektör samt besiktningsman eller kontrollant av byggtekniskt brandskydd.

text: För att få behörighet K ska sökanden ha varit yrkesverksam minst tre år under den senaste femårsperioden som projektör samt besiktningsman eller kontrollant av byggtekniskt brandskydd som projekterats med hjälp av ingenjörsmässiga bedömningar, metoder och beräkningar.

text: Krav på kunskaper om bygglagstiftningen m.m.

text: Sökanden ska ha kunskap om plan- och

text: bygglagen (2010:900)

text: , PBL, planoch

text: byggförordningen (2011:338)

text: , PBF, samt inom tillämpliga delar de föreskrifter och allmänna råd som meddelats med stöd av dessa författningar. Särskild vikt ska läggas vid tillämpningen av reglerna om varsamhet samt om tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Kunskapen kan ha förvärvats genom yrkeserfarenhet eller utbildning. Sökandens kunskap ska dokumenteras genom särskild kunskapsprövning. Sådan särskild kunskapsprövning ska även ske för att få nytt beslut som certifierad, när giltighetstiden för tidigare beslut går ut, om sökanden inte har arbetat som sakkunnig inom brandskydd i väsentlig omfattning under den senaste femårsperioden.

text: Allmänt råd

text: Sökanden ska ha fördjupad kunskap om de författningar som avses i 8 § när det gäller brandskydd samt kunskap om övriga författningar inom brandskydd. Kunskapen kan ha förvärvats genom yrkeserfarenhet eller utbildning. Sökandens kunskap ska dokumenteras genom särskild kunskapsprövning. Sådan särskild kunskapsprövning ska även ske för att få nytt beslut som certifierad, när giltighetstiden för tidigare beslut går ut, om sökanden inte har arbetat som sak-

text: SAK 3

text: kunnig inom brandområdet i väsentlig omfattning under den senaste femårsperioden.

text: Allmänt råd

text: Lämplighet för uppgiften

text: Den sakkunnige ska vara lämplig för uppgiften. Lämpligheten ska styrkas med intyg från den senaste yrkesverksamma treårsperioden.

text: Allmänt råd

text: Intygsgivaren bör ha, eller ha haft, en nära arbetsrelation till sökanden som arbetsgivare, uppdragsgivare eller liknande. Även intyg som lämnats från byggnadsnämnden bör kunna godtas.

text: Rapporteringsskyldighet

text: Certifierad sakkunnig ska varje år lämna in rapport till certifieringsorganet med uppgift om fortbildning avseende 8 och 9 §§ denna författning samt uppgift om genomförda uppdrag som sakkunnig inom brandskydd.

text: Övrigt

text: Särskild kunskapsprövning av sökandens kompetens får utföras när så behövs i samband med ursprungligt beslut om certifiering och vid nytt beslut på grund av att giltighetstiden för tidigare beslut går ut.

text: Allmänt råd

text: Särskild kunskapsprövning kan exempelvis krävas vid nytt beslut, när giltighetstiden för tidigare beslut går ut, om det skett väsentliga ändringar i bygglagstiftning etc. som avses i 8-9 §§ denna författning, eller i kraven för att få certifiering enligt denna författning.

text: Certifiering av sakkunnig får lämnas för en period av högst fem år. Certifieringsorganet ska omgående sända beslut om meddelad eller återkallad certifiering av sakkunnig till Boverket.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 2 maj 2011, då verkets föreskrifter och allmänna råd (

text: BFS 1996:54

text: ) om certifiering av fristående sakkunniga kontrollanter inom brandområdet ska upphöra att gälla. 2. Den som innehar certifikat som fristående sakkunnig inom brandområdet enligt äldre bestämmelser har rätt att fortsätta arbeta som sakkunnig inom brandskydd i ärenden som har påbörjats före den 2 maj 2011. 3. Den som innehar certifikat som fristående sakkunnig inom brandområdet enligt äldre bestämmelser med behörighet N och K har även rätt att arbeta som sakkunnig inom brandskydd utifrån sin behörighet i ärenden som påbörjas från och med den 2 maj 2011. Innan den certifierade sakkunnige tar uppdrag som

text: SAK 3

text: sakkunnig ska den ha skaffat sig kunskap om plan- och

text: bygglagen (2010:900)

text: och plan- och

text: byggförordningen (2011:338)

text: med tillhörande regler. På Boverkets vägnar JANNA VALIK Ingrid Birgersson


title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd om certifiering av sakkunniga av tillgänglighet;

text: Denna författning innehåller föreskrifter och allmänna råd om certifiering av sådana sakkunniga som avses i

text: 10 kap. 8 § 2 plan- och bygglagen (2010:900)

text: . Den sakkunnige ska kontrollera och verifiera om bygglagstiftningens krav på tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga är uppfyllda. De allmänna råden innehåller rekommendationer om och exempel på tillämpningen av föreskrifterna i denna författning. De allmänna råden föregås av texten Allmänt råd och är tryckta med mindre och indragen text omedelbart efter den föreskrift de hänför sig till. Termer som inte särskilt förklaras i denna författning, plan- och

text: bygglagen (2010:900)

text: , PBL, eller plan- och

text: byggförordningen (2011:338)

text: , PBF, har den betydelse som anges i Terminologicentrums publikation Plan- och byggtermer 1994, TNC 95.

text: Certifiering

text: Certifiering får lämnas för behörighet att kontrollera byggnader vad avser tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga.

text: Allmänt råd

text: Kontroll kan gälla både nybyggnad och ändring av en byggnad. Den kan innefatta kontroll i olika skeden: av projekthandlingar, under byggtiden eller av färdigställda byggåtgärder.

text: Krav på teoretisk kunskap

text: För att få behörighet ska sökanden ha 1. examen arkitekt på kandidatnivå eller högre, 2. examen ingenjör med byggnadsteknisk inriktning på kandidatnivå eller högre, eller 3. annan likvärdig utbildning. Utbildningskravet kan även tillgodoses genom motsvarande utbildningar i annat land inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

text: TIL 2

text: Teoretisk kunskap enligt 3 § krävs inte för sökanden med kompetensbevis från utbildning till tillgänglighetskonsult med inriktning på den fysiska miljön. Nämnd utbildning ska ha 1. omfattat minst 44 veckors heltidsutbildning, och 2. genomförts under åren 1996 till 2003.

text: Krav på praktisk erfarenhet

text: För att få behörighet ska sökanden ha kvalificerad erfarenhet av praktiskt arbete med husbyggnadsprojektering. Arbetet ska i väsentlig grad ha innefattat tillämpning eller bedömning av bygglagstiftningens krav på tillgänglighet och användbarhet vid nybyggnad och vid ändring av en byggnad. Den praktiska erfarenheten ska ha en sammanlagd längd av minst fem år, varav minst ett under den senaste treårsperioden. För sökande med masterexamen arkitekt räcker det att den praktiska erfarenheten har en sammanlagd längd av minst tre år, varav minst ett under den senaste treårsperioden.

text: Allmänt råd

text: Den praktiska erfarenheten bör omfatta minst tre större eller femton mindre projekt. För personer med masterexamen arkitekt bör den praktiska erfarenheten omfatta minst två större eller tio mindre projekt.

text: För sökanden som omfattas av 4 § ska den kvalificerade erfarenheten av praktiskt arbete ha innefattat tillämpning, bedömning eller kontroll av bygglagstiftningens krav på tillgänglighet och användbarhet vid nybyggnad och vid ändring av en byggnad. Den praktiska erfarenheten ska ha en sammanlagd längd av minst tio år, varav minst ett under den senaste treårsperioden.

text: Allmänt råd

text: Den praktiska erfarenheten bör omfatta minst sex större eller trettio mindre projekt.

text: Den praktiska erfarenheten ska styrkas genom intyg.

text: Krav på lämplighet för uppgiften

text: Allmänt råd

text: Intygsgivaren bör ha, eller ha haft, en nära arbetsrelation till sökanden såsom uppdragsgivare. Även intyg inlämnat från byggnadsnämnd eller liknande bör kunna godtas.

text: Krav på kunskap om författningar

text: Den sakkunnige ska ha kunskap om och förståelse för de olika krav som ställs i bygglagstiftningen. Särskild vikt ska läggas vid de delar av regelverket som reglerar byggnader som nybyggs eller ändras och de delar som reglerar till-

text: TIL 2

text: gänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. För att få behörighet ska den sakkunnige ha kunskap om plan- och

text: bygglagen (2010:900)

text: , PBL, plan- och

text: byggförordningen (2011:338)

text: , PBF, Boverkets byggregler (

text: ), BBR, Boverkets allmänna råd om ändring av byggnad (

text: ), BÄR, eller motsvarande gällande regler. Den sakkunnige ska också ha kännedom om Boverkets föreskrifter och allmänna råd om tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelseeller orienteringsförmåga på allmänna platser och inom områden för andra anläggningar än byggnader (

text: ), ALM, Boverkets föreskrifter och allmänna råd om undanröjande av enkelt avhjälpta hinder till och i lokaler dit allmänheten har tillträde och på allmänna platser (

text: ), HIN, de delar av arbetsmiljölagstiftningen som har koppling till byggnader och tillgänglighet, eller motsvarande gällande regler. Dessutom ska den sakkunnige känna till

text: diskrimineringslagen (2008:567)

text: , lagen (

text: ) om bostadsanpassningsbidrag, m.m., förordningen (

text: ) om statliga myndigheters ansvar för genomförande av handikappolitiken, eller motsvarande gällande regler.

text: Krav på kompetens

text: För att få behörighet ska den sakkunnige ha kunskap om 1. de funktionsnedsättningar som innefattas i begreppet nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga och deras dimensionerande funktionella förmågor, 2. vad i den byggda miljön som utgör hinder för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga, 3. hur den byggda miljöns utformning påverkar tillgängligheten och användbarheten för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga, 4. hur kravet på tillgänglighet och användbarhet ska tillämpas vid nybyggnad, och 5. hur kravet på tillgänglighet och användbarhet ska tillämpas vid ändring av byggnader, vilka avvägningar som kan göras och hur dessa påverkar tillgängligheten och användbarheten för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. För att få behörighet ska den sakkunnige dessutom ha kännedom om funktionsnedsättningar generellt och hur den fysiska miljön ska vara utformad för att vara tillgänglig och användbar. Den sakkunnige ska också ha kunskap om och förståelse för innebörden av rollen sakkunnig och dess funktion i byggprocessen.

text: Teoretiskt prov

text: Den sakkunniges kunskaper och kännedom enligt 9 och 10 §§ ska kontrolleras genom skriftligt kunskapsprov.

text: Rapporteringsskyldighet

text: Den sakkunnige ska årligen lämna in rapport till certifieringsorganet med uppgifter dels om genomförda uppdrag som sakkunnig av tillgänglighet, dels om fortbildning inom de områden som omfattas av 9 och 10 §§.

text: TIL 2

text: Certifieringens giltighet

text: Certifieringen får lämnas för en period av högst fem år.

text: Uppgifter om certifierade sakkunniga

text: Certifieringsorganet ska omgående sända beslut om meddelad eller återkallad certifiering av en sakkunnig av tillgänglighet till Boverket. Certifieringsorganet ska till Boverket sända uppgifter om certifieringsnummer, behörighet, giltighetstid på certifikatet, förnamn, efternamn, företag, adress, postnummer och ort samt e-postadress och telefonnummer.

text: Omcertifiering

text: För att få ett nytt beslut om certifiering, när ett tidigare beslut går ut, ska den sakkunnige gå igenom en förenklad kompetensprövning eller en förnyad fullständig kompetensprövning. Endast om det finns särskilda skäl krävs det en förnyad fullständig kompetensprövning. Lämplighet enligt 8 § ska dock alltid prövas.

text: Allmänt råd

text: Vid en förenklad kompetensprövning kan det, förutom att pröva lämplighet, räcka att genom skriftligt kunskapsprov kontrollera att den sakkunnige skaffat ny kunskap under den senaste femårsperioden inom de områden som omfattas av 9 och 10 §§. Särskilda skäl som gör att det krävs en förnyad fullständig kompetensprövning kan vara att den sökande inte genomfört kontroller i tillräcklig omfattning under den senaste femårsperioden.

text: Återkallande av certifiering

text: Har den sakkunnige visat sig uppenbart olämplig för uppgiften eller erhållit certifieringen på felaktiga grunder får det organ som utfärdat certifieringen återkalla denna.

text: Allmänt råd

text: Olämplighet kan bestå i att man i kontrollen har utfärdat felaktiga eller falska intyg eller att man varit oskicklig i arbetet.

text: Denna författning träder i kraft den 2 maj 2011, då verkets föreskrifter och allmänna råd (

text: BFS 2009:11

text: ) om certifiering av fristående sakkunniga kontrollanter av tillgänglighet ska upphöra att gälla.

text: På Boverkets vägnar

text: JANNA VALIK

text: Greta Lenhoff


title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd om typgodkännande och tillverkningskontroll;

text: Denna författning innehåller föreskrifter och allmänna råd om frivilligt typgodkännande och beslut om tillverkningskontroll enligt bestämmelserna i

text: 8 kap.

text: och

text: 23 §§

text: plan- och bygglagen (2010:900)

text: samt

text: 4 kap.

text: och

text: 10 §§

text: plan- och byggförordningen (2011:338)

text: Typgodkännande och beslut om tillverkningskontroll för olika slag av material, konstruktioner och anordningar ska ange avsedd användning (visst användningsområde och användningssätt) och meddelas enligt bestämmelserna i 5–15 §§ i denna författning.

text: Certifierings- och kontrollorgan, m.m.

text: Certifieringsorgan som enligt

text: 8 kap.

text: och

text: 23 §§

text: plan- och bygglagen (2010:900)

text: får meddela typgodkännande och beslut om tillverkningskontroll samt kontrollorgan enligt 5 § första stycket b ska uppfylla kraven i föreskrifter från Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll om sådana certifierings- och kontrollorgan. Certifieringsorganen ska certifiera produkter och ha ackrediterats för uppgiften. Kontrollorganen ska vara av typ A och ha ackrediterats för uppgiften.

text: Provning får utföras av ett organ som har ackrediterats för uppgiften enligt

text: 14 § lagen (1992:1119)

text: om teknisk kontroll eller som uppfyller motsvarande krav enligt bestämmelser i ett annat land inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster EGT L 204, 21.7.1998, s. 37 (Celex 398L0034), ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/48/EG

text: EGT L 217, 5.8.1998, s.18, (Celex 398L0048).

text: TYP 5

text: Tillverkningskontroll

text: Tillverkningskontroll kan utgöras av a) fortlöpande egenkontroll av material, konstruktion eller anordning under tillverkningen, eller b) fortlöpande egenkontroll av material, konstruktion eller anordning under tillverkningen kombinerad med övervakning av sådan kontroll utförd av ett kontrollorgan som har ackrediterats för uppgiften enligt

text: 14 § lagen (1992:1119)

text: Allmänt råd

text: Om det finns särskilda skäl, bör i övervakningen av tillverkarens egenkontroll ingå revisionsprovning av stickprov som tagits i fabriken, på den öppna marknaden eller vid byggplatsen i den utsträckning som är nödvändig för att fastställa egenkontrollens kvalitet.

text: Tillverkningskontroll av material, konstruktion eller anordning som avser säkerhet i händelse av brand ska ske enligt första stycket b. Detsamma gäller för material, konstruktion eller anordning i andra avseenden som har stor betydelse för människors hälsa och säkerhet.

text: Ansökan

text: Avsedd användning för materialet, konstruktionen eller anordningen ska anges i ansökan om typgodkännande och om beslut om tillverkningskontroll. Den tekniska dokumentation som sökanden vill åberopa ska lämnas in tillsammans med ansökan.

text: Allmänt råd

text: I de fall sökanden anser att variationer vad avser exempelvis mått, laster eller materialval bör kunna tillåtas utan att materialets, konstruktionens eller anordningens funktion påverkas negativt, bör sökanden redovisa sådana variationer i ansökningshandlingarna.

text: Granskning och beslut

text: Verifiering av överensstämmelse

text: Certifieringsorganet ska granska den tekniska dokumentationen och förvissa sig om att materialet, konstruktionen eller anordningen, om den är tillverkad i enlighet med handlingarna, vid avsedd användning uppfyller relevanta krav enligt

text: 8 kap. 4 § plan- och bygglagen (2010:900)

text: och tillhörande föreskrifter. Certifieringsorganet ska identifiera och redovisa i sitt beslut sådana delar av materialet, konstruktionen eller anordningen som är utförda i enlighet med tillämplig och åberopad svensk standard eller annan teknisk specifikation.

text: TYP 5

text: Certifieringsorganet ska kontrollera att sådan provning eller annan undersökning har utförts som behövs för att verifiera att det material, den konstruktion eller anordning som ansökan avser uppfyller kraven i 7 § första stycket samt att kraven i tillämpliga och åberopade tekniska specifikationer har följts. Provning som avser säkerhet i händelse av brand ska utföras av organ som uppfyller kraven enligt 4 §. Provningen eller undersökningen ska ske med ledning av tillämpliga och gällande författningar och standarder.

text: Kontrollanvisningar

text: Kontrollanvisningar som beskriver tillverkarens och/eller importörens/distributörens egenkontroll samt den övervakning av egenkontrollen som ska utföras av för uppgiften ackrediterat kontrollorgan, ska upprättas i den omfattning som behövs. Certifieringsorganet ska granska och besluta om kontrollanvisningarna. Kontrollanvisningarna ska fogas till typgodkännandet och beslutet om tillverkningskontroll.

text: Allmänt råd

text: Vid bedömning av kontrollbehovet bör certifieringsorganet väga in om tillverkningen omfattas av ett certifierat kvalitetssystem. Om samma kontroller görs i samband med den kvalitetssäkring som förutsätts enligt systemet i denna författning bör kontrollanvisningarna anpassas därefter.

text: Uppfyller materialet, konstruktionen eller anordningen tillämpliga krav ska certifieringsorganet meddela typgodkännande eller beslut om tillverkningskontroll.

text: I typgodkännandet och i beslutet om tillverkningskontroll ska det finnas uppgifter om 1. innehavarens namn och adress, 2. materialets, konstruktionens eller anordningens avsedda användning, 3. i vilka avseenden och under vilka förutsättningar materialet, konstruktionen eller anordningen uppfyller kraven i

text: , 4. provningsrapporter, beräkningar och liknande som utgjort bedömningsunderlag vid prövningen, 5. upprättade kontrollanvisningar, 6. tillhörande handlingar, 7. beslutsdatum och giltighetstid enligt bestämmelserna i 13 §, 8. produktens märkning enligt bestämmelserna i 14–16 §§, och 9. tillverkarförsäkran enligt bestämmelserna i 17 §.

text: TYP 5

text: Allmänt råd

text: Tillhörande handlingar kan exempelvis vara 1. handlingar för tillverkningsplatsen med kontrollanvisningar, 2. handlingar för projektering, 3. handlingar för byggarbetsplatsen, 4. drift- och underhållsinstruktioner.

text: Ett ackrediterat kontrollorgan som vid övervakning av en tillverkares eller importörs egenkontroll finner att kontrollen inte har utförts i enlighet med vad som anges i typgodkännandet eller beslutet om tillverkningskontroll ska rapportera detta till det certifieringsorgan som beslutat om kontrollen. Kontrollorganet ska även informera berörda tillverkare eller importörer.

text: Giltighetstider och förbud mot att typgodkänna och besluta om tillverkningskontroll

text: Typgodkännande och beslut om tillverkningskontroll får lämnas för en period av högst fem år. Typgodkännande och beslut om tillverkningskontroll för visst material, konstruktion eller anordning (produkt) får inte meddelas och upphör att gälla när det för den aktuella produkten har offentliggjorts en harmoniserad standard eller när ett europeiskt tekniskt godkännande har utfärdats för produkten. Om standarden innehåller övergångstid som fastställts och publicerats i Europeiska unionens officiella tidning får dock typgodkännande och beslut om tillverkningskontroll meddelas och gälla i enlighet med vad som anges där.

text: Allmänt råd

text: Det certifieringsorgan som meddelat ett typgodkännande eller ett beslut om tillverkningskontroll bör informera innehavaren av sådant godkännande eller beslut när det har upphört att gälla.

text: Märkning

text: För att säkerställa identifiering på byggarbetsplatsen ska typgodkända eller tillverkningskontrollerade material, konstruktioner och anordningar ha sådan märkning att de vid mottagningskontroll kan identifieras med ledning av typgodkännandet och beslutet om tillverkningskontroll. Märkningen ska göras på produkten eller, om det finns särskilda skäl, på förpackningen eller följesedeln. Märkningens placering ska anges i typgodkännandet och i beslutet om tillverkningskontroll.

text: Typgodkända eller tillverkningskontrollerade material, konstruktioner och anordningar ska märkas med Boverkets inregistrerade varumärke nr 241 217 samt

text: För uppgifter om gällande Europeiska tekniska godkännanden se EOTA:s webbsida http://www.eota.be om Valid ETAs. För övergångstider hänvisar Europeiska unionens officiella tidning från och med nummer 2007/12 till webbsidan i Europeiska kommissionens databas NANDO http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/nando/index.cfm?fuseaction=cpd.hs

text: TYP 5

text: ett till certifieringsorganet kopplat unikt identifikationsnummer. Varumärkets utformning framgår av nedanstående figur.

text: Varumärke nr 241 217

text: Typgodkända eller tillverkningskontrollerade material, konstruktioner och anordningar ska utöver märkning enligt 14 och 15 §§ märkas med 1. namn eller inregistrerat varumärke för företaget som svarar för produkten (tillverkare, importör eller distributör), 2. tillverkningsställe, fabriksbeteckning eller motsvarande, 3. tillverkningsnummer, datum eller annan märkning som kan återfinnas i tillverkarens kontrolljournal, och 4. anlitat kontrollorgans namn eller inregistrerade varumärke, då tillverkarens egenkontroll ska övervakas av ett ackrediterat organ.

text: Tillverkarförsäkran

text: Typgodkända eller tillverkningskontrollerade material, konstruktioner och anordningar ska vid leverans till byggarbetsplatsen åtföljas av ett intyg utfärdat av tillverkaren (tillverkarförsäkran). Av tillverkarförsäkran ska det framgå att tillverkning skett i enlighet med typgodkännandet eller beslutet om tillverkningskontroll samt de handlingar som lagts till grund för typgodkännandet eller beslutet.

text: TYP 5

text: 1. Denna författning träder i kraft den 2 maj 2011. 2. Genom författningen upphävs a) Boverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: BFS 1995:6

text: ) om typgodkännande och tillverkningskontroll , b) Boverkets kungörande (

text: BFS 1999:17

text: ) av tekniska specifikationer m.m. för att införliva

text: rådets direktiv 89/106/EEG av den 21 december 1988

text: om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om byggprodukter samt i förekommande fall allmänna råd om dess tillämpning . 3. Typgodkännandebevis och beslut om tillverkningskontroll som har meddelats före den 2 maj 2011 med stöd av Boverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: BFS 1995:6

text: ) om typgodkännande och tillverkningskontroll har fortsatt giltighet i enlighet med de bestämmelser som gäller enligt denna författning (

text: BFS 2011:19

text: ). 4. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för ärenden som har påbörjats före den 2 maj 2011.

text: På Boverkets vägnar

text: JANNA VALIK

text: Annika Wessel

text: Senast ändrad (

text: BFS 2009:19

text: ), TYP 4. EGT L 40, 11.2.1989, s.12 (Celex 31989L0106), ändrat genom

text: rådets direktiv 93/68/EEG av den 22 juli 1993

text: (EGT L 220, 30.8.1993, s.1, (Celex 393L0068). Senast ändrad (

text: BFS 2008:9

text: ), TEK 11.


title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd om tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga på allmänna platser och inom områden för andra anläggningar än byggnader;

text: Denna författning innehåller föreskrifter och allmänna råd till kravet i 8 kap.

text: 12 § första stycket plan- och bygglagen (2010:900)

text: , PBL, att allmänna platser och områden för andra anläggningar än byggnader ska kunna användas av personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga.

text: Allmänt råd

text: Vad som är allmän plats framgår av detaljplaner. Av definitionen i

text: 1 kap. 4 §

text: PBL framgår att en allmän plats är en gata, en väg, en park, ett torg eller ett annat område som enligt en detaljplan är avsett för ett gemensamt behov. Med område för andra anläggningar än byggnader avses ett område som inte är en allmän plats men som omfattar mark avsedd för sådana anläggningar och mark som ligger i direkt anslutning till anläggningarna och behövs för att de ska kunna användas för avsett ändamål. Exempel på områden för andra anläggningar än byggnader kan vara fritidsområden, nöjesparker, djurparker, golfbanor, skidbackar med liftar, campingplatser, småbåtshamnar, friluftsbad, parkeringsplatser utomhus och begravningsplatser. Av

text: 8 kap. 12 §

text: PBL framgår att allmänna platser och områden för andra anläggningar än byggnader ska ordnas på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till stads- eller landskapsbilden och till natur- och kulturvärdena på platsen.

text: Föreskrifterna och de allmänna råden i 6–16 §§ gäller om det med hänsyn till terrängen och förhållandena i övrigt inte är orimligt.

text: Allmänt råd

text: Bergiga partier med stora höjdskillnader kan vara exempel på delar av platser och områden där det med hänsyn till terrängen är orimligt att föreskrifterna gäller fullt ut.

text: ALM 2

text: Föreskrifter

text: Föreskrifterna gäller – när en allmän plats nyanläggs, – när ett område för andra anläggningar än byggnader nyanläggs.

text: De allmänna råden

text: De allmänna råden innehåller generella rekommendationer om tillämpningen av föreskrifterna i denna författning och i huvudförfattningarna och anger hur någon kan eller bör handla för att uppfylla föreskrifterna. Det står dock den enskilde fritt att välja andra lösningar och metoder, om dessa uppfyller föreskrifterna. De allmänna råden kan även innehålla vissa förklarande eller redaktionella upplysningar. De allmänna råden föregås av texten Allmänt Råd och är tryckta med mindre och indragen text.

text: Terminologi

text: Termer som inte särskilt förklaras i huvudförfattningarna eller i dessa föreskrifter, har den betydelse som anges i Terminologicentrums publikation Plan- och byggtermer 1994, TNC 95.

text: Dimensionering

text: När det i denna författning anges att platser eller områden ska vara användbara för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga avses att de ska vara användbara såväl för personer med större utomhusrullstol, med manuell rullstol eller med rollator för utomhusanvändning som för personer med nedsatt syn, hörsel eller kognitiv förmåga.

text: Allmänt råd

text: Det dimensionerande vändmått som är lämpligt vid bedömning av användbarheten för personer med större utomhusrullstol är en cirkel med diametern 2,00 meter.

text: Allmänna platser (platser) och områden för andra anläggningar än byggnader (områden)

text: Utformning

text: Platser och områden ska utformas så att de blir användbara för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Lekplatser ska kunna användas av både barn och vuxna med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Där toalett för allmänheten finns ska minst en toalett kunna användas av personer med rullstol för begränsad utomhusanvändning.

text: ALM 2

text: Allmänt råd

text: När nivåskillnader inte kan undvikas bör de minimeras och utjämnas med ramp och trappa. Sammanhängande stråk bör utformas med lättbegripliga och tydliga gångzoner och möbleringszoner. Ur säkerhets- och framkomlighetssynpunkt är det viktigt med en miljö utan hinder. Det gäller särskilt för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. En toalett avsedd för personer med rullstol för begränsad utomhusanvändning bör vara minst 2,2 x 2,2 meter stor och ha ett fritt dörrpassagemått på minst 0,90 meter. I direkt anslutning till toalettdörren bör en vändzon finnas.

text: Gångytor

text: Gångytor ska utformas så att personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga kan ta sig fram och så att personer med rullstol kan förflytta sig utan hjälp. Gångytor ska vara jämna, fasta och halkfria. På öppna ytor ska särskilda ledstråk finnas.

text: Allmänt råd

text: Exempel på gångytor kan vara gångvägar, gångbanor, ramper, trappor och kommunikationsytor på lekplatser. Exempel på öppna ytor kan vara torg och parkeringsplatser. Gångytor bör utformas utan nivåskillnader. Asfalt, betongmarkplattor och släta stenhällar är exempel på lämpliga material. I naturmiljö kan stenmjöl som vattnats för att bli hårt vara ett lämpligt material. I grusytor kan fasta gångytor iordningställas genom ytbehandling. En gångyta bör a) vara så horisontell som möjligt – eftersom en längslutning brantare än 1:50 kan vara svår att använda för personer med nedsatt rörelseförmåga, b) inte luta mer än 1:50 i sidled, c) vara 2,00 meter bred eller vara minst 1,80 meter bred och ha vändzoner med jämna mellanrum, d) vid öppningar i t.ex. staket, häckar och dylikt vara minst 0,90 meter bred, e) vara fri från hinder, f) vara väl åtskild från cykelbana och körbana, samt g) särskiljas från möbleringszon med exempelvis avvikande markbeläggning. När släta gångytor kombineras med ojämna gångytor som har en annan beläggning bör den släta gångytan vara minst 0,90 meter bred och förses med mötesplatser och vändzoner för att fungera t.ex. för personer med rollator. För krav på utformningen av gångytor och ledstråk så att personer med nedsatt orienteringsförmåga kan ta sig fram, se vidare under 11 och 12 §§.

text: Utjämningar mellan gångytor

text: Platser med passage mellan olika typer av gångytor och platser som ansluter till gångytor ska utformas, placeras och markeras så att de inte medför hinder för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. På dessa platser ska delar

text: ALM 2

text: av nivåskillnaderna utjämnas med ramp till 0-nivå så att personer med nedsatt rörelseförmåga kan ta sig fram.

text: Allmänt råd

text: Exempel på platser med passage mellan olika typer av gångytor och platser som ansluter till gångytor är övergångsställen, andra ställen avsedda för gående att korsa gatan, parkeringsplatser för rörelsehindrade med särskilt tillstånd och platser för på- och avstigning på allmänna platser och inom områden för andra anläggningar än byggnader. En utjämning till 0-nivå bör inte ha större lutning än 1:12. Bredden bör vara 90–100 cm. Vid övergångsställen och andra ställen som är avsedda för gående att korsa gatan bör kantsten finnas kvar vid sidan av utjämningen så att synskadade kan ta ut riktningen över gatan. För krav på kontrastmarkeringar vid övergångsställen, se 11 §.

text: Ramper och trappor

text: Om det inte är möjligt att undvika att anordna en trappa ska denna kompletteras med en ramp eller en alternativ väg som personer med nedsatt rörelseförmåga kan använda. Trappor och ramper ska utformas så att även personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga kan förflytta sig säkert.

text: Allmänt råd

text: En ramp bör a) luta högst 1:20 mellan minst 2 meter långa vilplan, b) ha en höjdskillnad på högst 0,5 meter mellan vilplanen, c) ha en fri bredd på 1,5 meter, d) vara fri från hinder samt e) ha ett minst 40 mm högt avåkningsskydd om det finns höjdskillnader mot omgivningen. För personer med nedsatt rörelseförmåga kan det vara svårt att använda fler än två ramper efter varandra. Vid utformning av en trappa bör trappans lutning och längd samt måttförhållandet mellan trappstegens höjd och djup beaktas. Trappans lutning i gånglinjen bör inte ändras inom samma trapplopp. Enstaka trappsteg med avvikande höjd bör inte förekomma. Trappstegets djup i en trappa bör vara minst 0,30 meter, mätt i gånglinjen. För att snubbelrisken ska minimeras bör en trappa ha fler än två steg. För krav på kontrastmarkeringar, se 11 §.

text: Trappor och ramper ska på båda sidorna ha ledstänger som är möjliga att greppa om.

text: Allmänt råd

text: En ledstång bör a) utformas ergonomiskt, b) löpa oavbrutet, c) gå förbi översta och nedersta stegframkanten respektive rampens början och slut med minst 300 mm, d) ha kontrasterande ljushet gentemot omgivande ytor, e) ha en höjd av 0,90 meter, samt f) i ramper även finnas på en höjd av 0,70 meter. Det bör vara möjligt att hålla i ledstången även förbi infästningarna.

text: ALM 2

text: Hissar

text: Om det tillskapas/anläggs en nivåskillnad som motsvarar mer än ett våningsplan, ska nivåskillnaden överbryggas med hiss och trappa, om det inte är möjligt eller lämpligt att göra överbryggningen med ramp och trappa. En hiss eller annan lyftanordning ska rymma en person i större utomhusrullstol och en medhjälpare samt i övrigt vara utformad så att personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga självständigt kan använda den.

text: Allmänt råd

text: Vid viktiga målpunkter, som t.ex. terminaler, och vid hållplatser bör stora nivåskillnader motsvarande mer än ett våningsplan, t.ex. mellan gator eller mellan en gata och en bro, överbryggas såväl med trappa som med hiss. Ytterligare krav på hissar som är avsedda för transport av personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga finns i Boverkets föreskrifter och allmänna råd om hissar och vissa andra motordrivna anordningar,

text: BFS 2011:12

text: med ändringar, bilaga 5:1, avsnitten 1.2 och 1.6.1. Hissar som uppfyller kraven på invändiga korgmått finns i SS-EN 81-70, typ 3 (2,00 x 1,4 meter). Där finns även exempel på lämpliga manöver- och signalorgan.

text: Kontraster och markeringar

text: Viktiga målpunkter, gångytor, trappor och ramper ska vara lätta att upptäcka. Trappor ska förses med kontrastmarkeringar så att synsvaga och personer med andra orienteringssvårigheter kan uppfatta nivåskillnaden.

text: Allmänt råd

text: Busshållplatser, hissdörrar, övergångsställen och andra viktiga målpunkter samt gångytor, trappor och ramper bör vara utformade så att de tydligt framträder mot omgivningen för att bl.a. synsvaga, blinda, personer med utvecklingsstörning eller personer med andra orienteringssvårigheter lättare ska kunna använda dem. Kontrast mot omgivningen kan exempelvis åstadkommas genom att material med avvikande struktur och ljushet fälls in i markbeläggningen, t.ex. tydligt kännbara plattor i asfaltsytor. Ledstråk bör kontrastera mot omgivningen både visuellt och taktilt. Gräskanter, murar, staket, kanter och fasader är naturliga avgränsningar som kan underlätta orienteringen för synsvaga och personer med andra orienteringssvårigheter. Gångytor med kontrastmarkering bör utformas så att de inte medför risk att snubbla. En ljushetskontrast på minst 0,40 enligt NCS (National color system) mellan kontrastmarkeringen och den omgivande beläggningen kan avsevärt öka möjligheten för synsvaga och personer med andra orienteringssvårigheter att uppfatta markeringen. Logiska färgsystem underlättar orienteringen för personer med utvecklingsstörning eller andra orienteringssvårigheter. En trappas nedersta plansteg och motsvarande del av framkanten på trappavsatsen vid översta sättsteget i varje trapplopp bör ha en ljushetskontrast på minst 0,40 enligt NCS. Markeringarna bör göras på ett konsekvent sätt inom området.

text: ALM 2

text: Kontrastmarkering av trappa

text: Varningsmarkeringar

text: Fasta objekt och byggnadsdelar som kan utgöra fara eller hinder ska placeras och utformas så att risken för ofrivilliga sammanstötningar begränsas. Där så inte kan ske ska hindren varningsmarkeras. Utstickande byggnadsdelar, exempelvis trappor, skyltar och balkonger, placerade lägre än 2,20 m över marken ska tydligt varningsmarkeras eller åtgärdas på annat sätt, för att inte utgöra fara för blinda och synsvaga och för personer med andra orienteringssvårigheter. Varningsmarkeringar ska vara så placerade och utformade att de lätt kan uppmärksammas även av synsvaga och personer med andra orienteringssvårigheter. Oskyddade glasytor ska varningsmarkeras. Med varningsmarkeringar avses i denna paragraf inte vägmärken, vägmarkeringar eller andra anordningar enligt

text: vägmärkesförordningen (2007:90)

text: . Varningsmarkeringar ska utformas och placeras så att de inte kan förväxlas med vägmärken eller vägmarkeringar (se vidare

text: 8 kap. 4 § vägmärkesförordningen

text: Allmänt råd

text: Oskyddade glasytor bör varningsmarkeras för både stående och sittande, genom exempelvis avvikande ljushet mot bakgrunden. Fasta hinder, t.ex. bänkar och stolpar, bör placeras i möbleringszoner, tydligt markeras visuellt och även utformas så att de kan upptäckas med teknikkäpp (vit käpp). Både tillfälliga och permanenta fasta objekt som kan utgöra hinder, t.ex. uteserveringar, bänkar, cykelställ, skyltar, stolpar och blommor, bör placeras i möbleringszoner på ett sådant sätt att de inte hindrar framkomligheten eller utgör en risk för personer med nedsatt orienterings- eller rörelseförmåga.

text: Nivåskillnader som kan innebära fallrisk ska markeras tydligt.

text: Allmänt råd

text: Perronger och liknande platser och områden bör kontrastmarkeras, se 11 §. Vid övriga nivåskillnader som kan innebära fallrisk bör det finnas räcke eller något annat fallskydd.

text: Skyltar

text: Det ska finnas nödvändiga informationsskyltar uppsatta så att personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga lättare kan använda platsen eller

text: ALM 2

text: området. Sådana informationsskyltar ska kunna uppfattas och förstås av personer med nedsatt orienteringsförmåga. Med skyltar avses i denna paragraf inte vägmärken eller andra anordningar enligt

text: vägmärkesförordningen (2007:90)

text: . Skyltar ska utformas och placeras så att de inte kan förväxlas med vägmärken och andra anordningar (se vidare

text: 8 kap. 4 § vägmärkesförordningen

text: Allmänt råd

text: Skyltar bör vara lättbegripliga och lättlästa, ha ljushetskontrast och vara placerade på lämplig höjd så att de kan läsas/höras såväl av personer i rullstol som av stående personer med nedsatt syn. De bör placeras där man förväntar sig att de ska finnas och så att man kan komma tätt intill. Textstorleken bör utformas efter läsavståndet och ytan bör inte ge upphov till reflexer. Skyltar bör vara kompletterade med bokstäver i upphöjd relief och/eller punktskrift samt i vissa fall med talad information och tydliga, lättförståeliga och välkända symboler. Elektronisk skyltning bör utformas för att fungera för personer med exempelvis nedsatt syn, hörsel eller kognitiv förmåga. Tydlig och väl belyst skyltning har stor betydelse för att bland annat personer med nedsatt syn eller hörsel och personer med utvecklingsstörning, lässvårigheter eller andra orienteringssvårigheter ska kunna orientera sig.

text: Belysning

text: Belysningen på gångytor och vid viktiga målpunkter ska vara så utformad och ha sådan ljusstyrka att personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga kan använda dessa.

text: Allmänt råd

text: Exempel på viktiga målpunkter är busshållplatser, perronger, övergångsställen och entréer. Belysningen bör vara jämn och anordnad så att även synsvaga, personer med andra orienteringssvårigheter och personer med nedsatt rörelseförmåga kan uppfatta hur underlaget ser ut, och så att hörselskadade eller döva kan uppfatta teckenspråk och läsa på läppar. Fast belysning bör inte vara bländande. Exempelvis är det viktigt att ljuskällan är avskärmad.

text: Sittplatser

text: Sittplatser som kan användas av personer med nedsatt rörelseförmåga ska finnas i anslutning till gångytor och vid viktiga målpunkter.

text: Allmänt råd

text: Sittplatser bör exempelvis finnas, på torg, vid hållplatser, på perronger, vid trappor och med jämna mellanrum längs gångvägar och i parker. En sittplats bör ha ryggstöd och armstöd, ha sitthöjden 0,45–0,50 meter och armstödshöjden 0,70 meter och ha armstöd med framkant som går att greppa om. Armstöden bör nå förbi sittytans framkant. Vid sidan om sittplatsen bör det finnas plats för en rullstol. Sittplatser bör placeras vid sidan av gångytan.

text: Parkeringsplatser för rörelsehindrade med särskilt tillstånd ska utformas så att de blir användbara för personer med nedsatt rörelse- eller orienterings-

text: ALM 2

text: förmåga. Markbeläggningen på sådana parkeringsplatser ska vara fast, jämn och halkfri. Där parkeringsplatser för rörelsehindrade med särskilt tillstånd finns ska minst en plats utformas så att den medger att rullstolen, med ramp eller lift, tas in från sidan av ett fordon.

text: Allmänt råd

text: Parkeringsplatser för rörelsehindrade med särskilt tillstånd bör anordnas vid viktiga målpunkter, som t.ex. parker, fritidsområden, campingplatser och friluftsbad. Lutningen i längs- eller sidled bör inte vara större än vad som krävs för vattenavrinningen och bör inte överstiga 1:50. Breddmåttet på en parkeringsplats som ska medge att rullstolen tas in från sidan bör vara 5,0 m. Breddmåttet kan minskas om gångytan bredvid kan tas i anspråk eller om parkeringsplatser för rörelsehindrade finns bredvid varandra.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 2 maj 2011, då verkets föreskrifter och allmänna råd (

text: BFS 2004:15

text: ) om tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga på allmänna platser och inom områden för andra anläggningar än byggnader ska upphöra att gälla. 2. Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för ärenden som har påbörjats före den 2 maj 2011 och ärenden som avser överklagande av beslut i ett sådant ärende till dess ärendet är slutligt avgjort.

text: På Boverkets vägnar

text: JANNA VALIK

text: Agnes Jensen-Carlén