fs: tsfs

publisher: Transportstyrelsen

title: Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om vägsäkerhet, TSFS 2021:123

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om tillämpningen av

text: vägsäkerhetslagen (2010:1362)

text: och

text: vägsäkerhetsförordningen (2010:1367)

text: i fråga om vägprojekt, vägar i bruk och trafiksäkerhetsgranskare.

type: stycke

type: paragraf

text: Allmänna råd

type: rubrik

text: Ett projekt som omfattar nyanläggning av väg eller betydande förändring av befintlig väg bör anses vara inlett när arbete med att upprätta en vägplan eller motsvarande har påbörjats.

text: Exempel på vägprojekt som innebär sådan betydande förändring

text: av befintlig väg som påverkar trafikflödet är breddning av vägen som medger fler körfält och en höjning av den högsta tillåtna hastigheten eller när vägen får en helt eller delvis ny sträckning.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter används följande termer och definitioner.

text: dödsolycka i väg- en plötslig händelse eller serie av händelser som har trafiken inträffat helt eller delvis på en väg och involverat ett fordon eller en trafikant i rörelse och som har haft som följd att någon har avlidit, oskyddade trafi- gående, cyklande, den som färdas på en moped eller kanter motorcykel utan karosseri samt sådana trafikanter som avses i

text: 1 kap. 4 § trafikförordningen (1998:1276)

text: 1 Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/96/EG av den 19 november 2008

text: om förvaltning av vägars säkerhet, i lydelsen enligt

text: kommissionens direktiv (EU) 2019/1936 av den 23 oktober 2019

text: (EUT L 305, 26.11.2019).

text: referenshastighet fordonshastighet som ligger till grund för en vägs utformning riktad vägsäker- en riktad undersökning för att identifiera farliga hetsinspektion förhållanden och brister som ökar risken för olyckor och personskador, vilket grundar sig på en inspektion på plats av en befintlig väg eller vägsträcka. säkerhetsklass- klassificering av delar av det befintliga vägnätet i ning kategorier efter deras objektivt uppmätta inbyggda säkerhet. trafikarbete produkten av trafikflödet mätt som årsdygnstrafik (ÅDT) och längden på vägsträckan mätt i kilometer. Trafikarbetet anges i enheten fordonskilometer.

text: I övrigt har termer som används i dessa föreskrifter samma betydelse som i

text: väglagen (1971:948)

text: , lagen (

text: ) om vägtrafikdefinitioner,

text: vägsäkerhetslagen (2010:1362)

text: , förordningen (

text: ) om vägtrafikdefinitioner,

text: vägmärkesförordningen (2007:90)

text: och

text: vägsäkerhetsförordningen (2010:1367)

text: Trafiksäkerhetsanalys av vägprojekt

text: En trafiksäkerhetsanalys ska senast vara genomförd innan en vägplan, detaljplan, eller motsvarande kungörs och ska innehålla de uppgifter som behövs för en kostnads/nyttoanalys av de analyserade alternativen. När trafiksäkerhetsanalysen genomförs ska minst följande faktorer beaktas när det är tillämpligt: 1. Döds- och personskadeolyckor, minskningsmål jämfört med om ingen åtgärd vidtas. 2. Trafikmönster och trafikanternas vägval. 3. Analys av trafiksammansättning och trafikprognos för vägens ekonomiska livslängd, inklusive uppskattade flöden av gående och cyklande utifrån användningen av angränsande mark. 4. Vald utformning i relation till referenshastighet. 5. Eventuell påverkan på det befintliga vägnätet. 6. Trafiksäkerhet för olika trafikantgrupper, inbegripet oskyddade trafikanter. 7. Meteorologiska och klimatologiska förhållanden, inklusive säsongsmässiga variationer och med hänsyn till pågående och kommande klimatförändringar. 8. Förekomsten av ett tillräckligt antal säkra parkeringsplatser. 9. Seismisk aktivitet.

text: Trafiksäkerhetsgranskning av vägprojekt

text: En trafiksäkerhetsgranskning ska genomföras vid lämpligt antal tillfällen innan ett vägprojekt tas i bruk och vid den första driftfasen. Vid granskningen ska vägens säkerhet bedömas i relation till den gällande väg-

text: TSFS 2021:122

text: ) om egenskapskrav för vägar, gator, spårvägar och tunnelbanor (byggregler). När det är tillämpligt ska också minst de faktorer som anges för respektive fas beaktas. Trafiksäkerhetsgranskaren får vid tidpunkten för granskningen inte vara så delaktig i utformningen eller driften av det vägprojekt som ska granskas, eller så styrd av väghållaren, att oberoendet kan ifrågasättas.

text: Allmänna råd

text: I varje fas enligt 6–8 §§ kan faktorer från tidigare faser behöva omprövas. Vid granskningen av de faktorer som anges för respektive fas bör även intentionerna i prop. 1996/97:137 Nollvisionen och det trafiksäkra samhället samt bästa praxis för utformning av säkra vägar beaktas.

text: Om vägprojektet inkluderar vägkorsningar, oavsett om de är

text: planskilda eller i samma plan med den andra vägen, kan granskningen även behöva innefatta dessa delar av den korsande vägen.

text: Fasen för den inledande planeringen av vägen

text: Minst följande faktorer ska beaktas i fasen för den inledande planeringen av vägprojektet när det är tillämpligt: 1. Geografiskt läge med avseende på till exempel risk för ras, skred eller översvämningar, meteorologiska och klimatologiska förhållanden, inklusive säsongsmässiga variationer och med hänsyn till pågående och kommande klimatförändringar, samt seismisk aktivitet. 2. Vägens funktion inom vägnätet. 3. De trafikantgrupper och fordonsslag som vägen är avsedd för. 4. Typer av anslutningar (korsningar, på- och avfarter med mera), avstånd mellan dem samt hur dessa är utformade. 5. Plankorsningar. 6. Referenshastighet. 7. Tvärsektioner (t.ex. utformning av körfält och separering av respektive bredd på körbanor, cykel- eller gångbanor). 8. Linjeföring i horisontal- och vertikalplanet. 9. Siktförhållanden. 10. Kollektivtrafik och hållplatser eller stationer för resandeutbyte. 11. Vägar, gång- eller cykelbanor och väganordningar för oskyddade trafikanter, inklusive a) täthet och placering av övergångsställen eller passager för korsande gående, cyklande eller förare av moped klass II, samt b) separering av gående, cyklande och förare av moped klass II från högfartstrafik eller förekomst av rimliga alternativa färdvägar.

text: Fasen för vägens detaljutformning

text: Minst följande faktorer ska beaktas i fasen för vägprojektets detaljutformning när det är tillämpligt: 1. Vägens utformning, inklusive separeringar, korsningar och anslutningar. 2. Hinderfri höjd och bredd, vägens sidoområde inklusive vegetation. 3. Vägmärken och andra anordningar enligt

text: vägmärkesförordningen (2007:90)

text: . 4. Vägbelysning. 5. Vägskyddsanordningar. 6. Säkra parkeringsplatser. 7. Vägar, gång- eller cykelbanor och väganordningar för oskyddade trafikanter. 8. Val, placering och utformning av vägskyddsanordningar för att förebygga faror för oskyddade trafikanter.

text: Fasen omedelbart innan vägprojektet tas i bruk

text: Minst följande faktorer ska beaktas i fasen omedelbart innan vägprojektet tas i bruk när det är tillämpligt: 1. Vägutformning inklusive siktförhållanden, vägskyddsanordningar, vägens sidoområde och vägbelysning. 2. Synbarhet och läsbarhet hos vägmärken, vägmarkeringar och andra anordningar enligt

text: vägmärkesförordningen (2007:90)

text: . 3. Vägbanans skick.

text: Första driftfas

text: Efter att ett vägprojekt tagits i bruk ska en trafiksäkerhetsgranskning genomföras inom ett år. I granskningen ska trafikanternas beteende och vägens funktionalitet ur säkerhetssynpunkt särskilt beaktas.

text: Allmänna råd

text: Om granskningen sker för tidigt efter att vägprojektet tagits i bruk kan det vara svårt att särskilt beakta det beteende trafikanterna har och hur vägen fungerar ur säkerhetssynpunkt.

text: Granskningsrapport

text: Efter varje genomförd trafiksäkerhetsgranskning ska trafiksäkerhetsgranskaren upprätta en granskningsrapport. Rapporten ska innehålla en beskrivning av avvikelser enligt kriterier för respektive fas och i relation till den gällande väg- och trafiklagstiftningen och egenskapskrav som rör säkerhet vid användning av vägar i Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2021:122

text: ) om egenskapskrav för vägar, gator, spårvägar och tunnelbanor (byggregler) samt rekommendationer som är relevanta utifrån säkerhetssynpunkt. I ett dokument som ska biläggas rapporten ska väghållaren redovisa hur avvikelserna och rekommendationerna har beaktats.

text: Väghållaren ansvarar för att rapporten så snart som möjligt skickas till Transportstyrelsen, med kopia till trafiksäkerhetsgranskaren.

text: Säkerhetsdokumentation för vägar i bruk

text: Nätverksövergripande vägsäkerhetsbedömning

text: Väghållaren ska genom nätverksövergripande vägsäkerhetsbedömningar utvärdera risken för olyckor och personskador på grundval av: 1. En huvudsakligen visuell undersökning av vägens tekniska egenskaper (inbyggda säkerhet), i första hand genom besök på plats eller på elektronisk väg i den del möjligheten att identifiera brister är minst lika bra. 2. En analys av antal allvarliga olyckor som har ägt rum i förhållande till vägens trafikarbete.

text: I vägsäkerhetsbedömningarna ska minst följande faktorer beaktas för respektive kategori när det är tillämpligt: 1. Vägens tekniska egenskaper utifrån en proaktiv säkerhetsbedömning. a) Mittseparering. b) Sidoområden inklusive eventuella vägskyddsanordningar. c) Hastighetssäkring. d) Korsningsutformning. e) Vägar och väganordningar för gående, cyklande eller förare av moped klass II), i förhållande till bedömd olycksrisk samt, där det är relevant, vägens referenshastighet, trafikflöde och trafiksammansättning. 2. Förekomst av allvarliga olyckor utifrån en reaktiv säkerhetsbedömning. a) Antal dödsolyckor som inträffat i vägtrafiken i förhållande till vägens trafikarbete. 3. Förekomst av säkra och trygga parkeringsplatser. a) Utformning av parkeringsplatserna. b) Avstånd mellan parkeringsplatserna.

text: På grundval av de nätverksövergripande vägsäkerhetsbedömningarna ska väghållaren klassificera alla vägsträckor i vägnätet i minst tre klasser utifrån vägsträckornas säkerhetsnivå. Klassificeringarna ska användas som en del i att prioritera behoven av ytterligare åtgärder.

text: Allmänna råd

text: Klassificeringen kan göras för respektive faktor och kategori i 11 §.

text: Uppdelningen av vägsträckor kan exempelvis utgå från att en

text: sträcka utgör en geografiskt avgränsad väglänk men sträckan bör i huvudsak ha samma funktion eller egenskaper.

text: Vägsäkerhetsinspektioner

text: En riktad vägsäkerhetsinspektion ska utföras av en grupp sakkunniga med samlad och dokumenterad kompetens inom vägutformning, vägutrustning, tekniska lösningar för säkrare vägar och olycksanalys.

text: Väghållarens prioritering av när olika vägsträckor inspekteras ska baseras på en samlad dokumenterad bedömning på basis av resultatet av de nätverksövergripande vägsäkerhetsbedömningarna och en riskbedömning.

text: Allmänna råd

text: Vid den riktade vägsäkerhetsinspektionen bör vägens säkerhet bedömas i relation till den gällande väg- och trafiklagstiftningen och

text: egenskapskrav som rör säkerhet vid användning av vägar i

text: Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2021:122

text: (byggregler). Även intentionerna i prop. 1996/97:137 Nollvisionen och det trafiksäkra samhället samt bästa praxis för utformning av säkra vägar bör beaktas.

text: Sakkunniga ska genomföra regelbundna vägsäkerhetsinspektioner på plats. Inspektionerna ska omfatta systematiska inventeringar av vägnätet för att identifiera brister i underhåll som kan leda till olyckor med dödsfall eller allvarliga skador. Väghållaren ska notera och dokumentera avvikelser och brister och dessa ska åtgärdas snarast möjligt. De regelbundna vägsäkerhetsinspektionerna ska genomföras så ofta som behövs för att säkerställa att vägarna håller en tillfredställande säkerhet.

text: Allmänna råd

text: Vid de regelbundna vägsäkerhetsinspektionerna bör minst följande faktorer beaktas: 1. Vägytans tillstånd. 2. Vägutrustningens tillstånd (anordningar enligt

text: vägmärkesförordningen (2007:90)

text: , vägskyddsanordningar, belysning, viltskyddsanordningar, etc.). 3. Vägens sidoområde, inklusive vegetation.

text: Vägsäkerhetsinspektioner på vägsträckor som gränsar till vägtunnlar som omfattas av lagen (

text: ) om säkerhet i vägtunnlar ska utföras av en grupp sakkunniga med samlad och dokumenterad kompetens inom vägoch tunnelsäkerhet.

text: Allmänna råd

text: Vägsäkerhetsinspektionerna bör göras på hela sträckan mellan

text: tunnelportal (in- och utfart) och närmsta vägvalpunkt före respektive efter tunneln.

text: Vid vägsäkerhetsinspektionerna bör minst följande faktorer

text: beaktas: 1. Vägens funktionalitet utifrån trafikanternas faktiska beteende. 2. Möjligheter till att leda om trafiken när tunneln tillfälligt stängs. 3. Risk för köbildning som kan försvåra självutrymning av tunneln och eventuella åtgärder för snabbavveckling av trafik. 4. Åtgärder för att begränsa trafikflöden in i tunneln så att tät köbildning undviks.

text: 5. Utformning av korsningar samt på- och avfarter. 6. Behov av åtgärder för hastighetssäkring. 7. Siktförhållande (siktsträckor, belysning, risk för bländning). 8. Vägutrustning, såsom anordningar för information eller trafik-

text: styrning, vägmärken och andra anordningar enligt vägmärkes-

text: förordningen (

text: ), höjdbegränsningsportaler samt vägskyddsanordningar.

text: 9. Framkomlighet för räddningstjänstens fordon vid en olycka

text: inuti eller utanför tunneln.

text: 10. Vägar, gång- eller cykelbanor och väganordningar för

text: oskyddade trafikanter.

text: Tillfälliga säkerhetsåtgärder vid vägarbeten

text: Väghållaren ska undersöka vägarbetens eventuella inverkan på säkerheten med avseende på trafikflöde och gällande hastighetsbegränsning på aktuell sträcka samt se till att sådana avvikelser och brister som upptäcks dokumenteras och åtgärdas snarast möjligt. Väghållaren ska också ha riktlinjer för tillfälliga säkerhetsåtgärder vid vägarbeten samt ett lämpligt kontrollsystem så att riktlinjerna tillämpas på ett korrekt sätt.

text: Rapportering av dödsolyckor i olycksrapporter

text: Minst följande parametrar ska, när information finns att tillgå, inkluderas i de olycksrapporter som ska göras vid dödsolyckor som inträffar i vägtrafiken: 1. Datum och klockslag för olyckan. 2. Olycksplatsens lokalisering, inbegripet GNSS-koordinater. 3. Bilder eller ritningar över olycksplatsen. 4. Uppgifter om själva olyckan; exempelvis olyckstyp, kollisionstyp, fordonsrörelse och förarmanöver. 5. Uppgifter om vägen; exempelvis omgivning, vägkategori, typ av anslutning (påfart, infart, utfart, korsning, etc.) inklusive trafiksignaler, vägmärken, vägmarkeringar, antal körfält, vägyta, ljus- och väder- och väglagsförhållanden, hastighetsbegränsningar och andra trafikregleringar, eventuella vägarbeten, hinder vid vägkanten, samt vägskyddsanordningar. 6. Uppgifter om inblandade fordon; exempelvis slag, ålder, registreringsland och i tillämpliga fall säkerhetsutrustning, automatiska förarstödsystem, datum för senaste kontrollbesiktning enligt

text: fordonslagen (2002:574)

text: , samt information om fordonets aktiva eller passiva säkerhetssystem och om, och hur dessa aktiverats under olycksförloppet. 7. Uppgifter om inblandade personer; exempelvis ålder, kön, medborgarskap, förekomst av alkohol eller narkotika i blodet, sjukdom, uttröttning eller distraktion, och uppgift om huruvida säkerhetsutrustning använts eller inte. 8. Uppgifter om den tid som förflutit mellan tidpunkten för olyckan och den tidpunkt då olyckan upptäcktes eller då räddningstjänst kom till platsen.

text: En olycksrapport ska innehålla en analys av hur olyckans händelseförlopp och allvarlighetsgrad eventuellt påverkats av vägutformningen (vägens inbyggda säkerhet). Rapporten ska dessutom innehålla förslag på säkerhetshöjande åtgärder som behövs utifrån ett väghållarperspektiv i syfte att förebygga eller minska konsekvenserna av liknande olyckor. Väghållaren ska använda den som en del i att sedan välja och prioritera åtgärder. Olycksrapporten ska skickas till Transportstyrelsen så snart som möjligt efter att den är klar.

text: Trafiksäkerhetsgranskare

text: Utbildning av trafiksäkerhetsgranskare

text: Utbildning av trafiksäkerhetsgranskare ska ske enligt en kursplan. Kursplanen ska revideras när förändringar av betydelse sker av kunskapsläge vad gäller till exempel ny teknik för säkrare vägar, och i det tillämpliga regelverket. I kursplanen ska följande anges: 1. Kursens benämning. 2. Kursansvarig. 3. Datum för fastställelse av kursplanen och vem den är fastställd av. 4. Kursens omfattning. 5. Eventuella förkunskapskrav. 6. Kursens innehåll och lärandemål. 7. Former för undervisning. 8. Former för bedömning av kunskapskrav och resultat av redovisad tillämpad kunskap. 9. Former för kursvärdering. 10. Kurslitteratur.

text: Trafiksäkerhetsgranskaren ska efter genomgången utbildning ha de grundläggande kunskaper som behövs för att, utifrån relevanta granskningsgrunder, kunna genomföra en trafiksäkerhetsgranskning. Efter genomgången utbildning ska han eller hon kunna redogöra för, tillämpa och redovisa följande kunskapskrav: 1. Tillämpligt regelverk (EU-rättsakter, förarbeten, författningar) inom området. 2. Människan i trafiken, inklusive beteende samt olika trafikantgruppers förutsättningar och behov. 3. Väg- och gatuutformningens inbyggda säkerhet, inklusive hastighetsreglering och hastighetssäkring, dimensionerande fordon, separering, sidoområden, oskyddade trafikanter och infrastrukturen för sådana trafikanter samt vägskyddsanordningar, inklusive vägskyddsanordningar för oskyddade trafikanter. 4. Principer och metoder för trafiksäkerhetsanalys samt förståelse för hur information från en analys kan användas vid en trafiksäkerhetsgranskning. 5. Trafiksäkerhetsgranskarens oberoende roll och trafiksäkerhetsgranskningens funktion som en del av en trafiksäkerhetsmässig kvalitetssäkring av

text: ett helt vägprojekt från den inledande planeringen till dess att vägen är i bruk. 6. Trafiksäkerhetsgranskningarnas olika skeden i ett vägprojekt, inklusive uppföljning av avvikelser och rekommendationer. 7. Analys- och granskningsverktyg som kan användas vid en trafiksäkerhetsgranskning. 8. Olycksanalys, inklusive identifiering av vägavsnitt med hög olycksrisk utifrån kända riskfaktorer. 9. Trafiksäkerhetsprinciper och typåtgärder. 10. Värdering av trafiksäkerhetsåtgärders effekt samt samhällskostnadseffektivitet (kostnads/nyttoanalys). 11. Relevanta checklistor och riktlinjer som stöd för trafiksäkerhetsgranskningen. 12. Internationella och nationella erfarenheter från trafiksäkerhetsgranskningar.

text: Godkännande av trafiksäkerhetsgranskare

text: Den som vill bli godkänd som behörig trafiksäkerhetsgranskare ska uppfylla följande krav: 1. Ha genomgått utbildning för trafiksäkerhetsgranskare och visat att han eller hon uppfyller kunskapskraven. 2. I övrigt vara lämplig för uppgiften. Han eller hon ska därvid ha minst fem års relevant arbetslivserfarenhet av vägutformning, tekniska lösningar för säkrare vägar och olycksanalys. Kravuppfyllelsen ska vara dokumenterad.

text: Allmänna råd

text: Erfarenheten bör till en inte oväsentlig del avse arbete med högtrafikerade vägar. Erfarenheten bör också innefatta arbete med vägräcken eller andra vägskyddsanordningar.

text: Ansökan om behörighetsbevis ska göras hos Transportstyrelsen. Den ska innehålla den dokumentation som styrker att kraven för godkännande är uppfyllda.

text: Den som har ett utländskt godkännande som trafiksäkerhetsgranskare kan bli godkänd och erhålla behörighetsbevis av Transportstyrelsen. Den utbildning som ligger till grund för det utländska godkännandet ska då ensam eller tillsammans med yrkeslivserfarenhet och kunskap inhämtad på annat sätt motsvara kraven i 21 §.

text: Fortbildning för trafiksäkerhetsgranskare

text: En trafiksäkerhetsgranskare ska genomgå fortbildning minst vart tredje år. Den som godkänns som trafiksäkerhetsgranskare och saknar erfarenhet av arbete med vägräcken eller andra vägskyddsanordningar ska genomgå fortbildning om detta inom ett år efter godkännandet.

text: Trafiksäkerhetsgranskaren ska skicka intyg på genomgången fortbildning till Transportstyrelsen.

text: Fortbildningen ska minst omfatta ny relevant kunskap och nya relevanta rön samt analys och reflektion kring egna och andras trafiksäkerhetsgranskningar. Analysen och reflektionen ska avse i vilken utsträckning och varför genomförda trafiksäkerhetsgranskningar gett önskad effekt samt en validering och verifiering av tillämpade granskningsgrunder.

text: Undantag

text: Transportstyrelsen får medge undantag från dessa föreskrifter.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 februari 2022. 2. Genom författningen upphävs a) Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2010:183

text: ) om vägsäkerhet, och b) Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2011:99

text: ) om trafiksäkerhetsgranskare. 3. De äldre föreskrifterna gäller för vägprojekt där granskning för respektive fas enligt 5–8 §§ påbörjats före ikraftträdandet. De äldre föreskrifterna gäller också för trafiksäkerhetsgranskare som genomgått sin utbildning före ikraftträdandet.

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: JONAS BJELFVENSTAM Karin Edvardsson (Väg och järnväg)

text: Utgivare: Kristina Nilsson, Transportstyrelsen, Norrköping ISSN 2000-1975


text: 1 kap. Allmänna bestämmelser

text: Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas vid kommersiell forsränning i Sverige.

text: Forsränningsföretag som bedriver forsränning där endast två eller färre passagerare medföljer per båt, UFF, kanot eller annat liknande flythjälpmedel kan som alternativ till dessa föreskrifter välja att tillämpa annan vedertagen branschstandard om säkerhet vid forsränning

text: Definitioner och förkortningar

text: I dessa föreskrifter används följande förkortningar, termer och definitioner. andreförare forsrännare som utöver den forsrännare som är utsedd till befälhavare medföljer ombord på en UFF forsrännare person som har genomgått grundutbildning för forsrännare och tilldelats intyg om detta. forsränning färd med båt, UFF, kanot eller annat liknande flythjälpmedel i fors graderad till klass 1 eller högre enligt dessa föreskrifter forsrännings- fysisk eller juridisk person som bedriver kommersiell företag forsränning. färdighet förmåga att under realistiska förhållanden lösa en uppgift på ett godtagbart sätt kommersiell forsränning som bedrivs av näringsidkare; med forsränning näringsidkare avses samma som i

text: produktsäkerhetslagen (2004:451)

text: kunskap förmåga att detaljerat och på ett i huvudsak riktigt sätt redogöra för något kännedom förmåga att allmänt och på ett i huvudsak riktigt sätt redogöra för något passagerare person som medföljer på en forsränning men som inte är forsrännare, forsrännare under utbildning eller

text: säkerhetschef

text: rekognoscerings- forsränning i avsikt att undersöka säkerheten i en fors tur och dess lämplighet för kommersiell forsränning säkerhetschef person som ansvarar för säkerheten inom ett forsränningsföretag. UFF uppblåsbar farkost för forsränning utbildare person som anordnar grundutbildning för forsrännare

text: Undantag

text: Transportstyrelsen får medge undantag från dessa föreskrifter om det finns särskilda skäl.

type: kapitel

text: 2 kap. Certifikat för forsränningsföretag

text: Den som avser att bedriva kommersiell forsränning ska inneha ett giltigt certifikat innan verksamheten påbörjas. För att erhålla ett certifikat ska verksamheten vara godkänd av Transportstyrelsen efter genomförd tillsyn.

text: Ansökan om certifikat ska lämnas till Transportstyrelsen. Den sökande ska visa att en tillfredställande säkerhetsnivå kan säkerställas för att verksamheten ska kunna godkännas. För att uppnå en tillfredställande säkerhetsnivå ska den sökande styrka att föreskrifterna är uppfyllda och att verksamheten motsvarar vad som beskrivs i företagets säkerhetsplan.

text: Giltighetstiden för ett certifikat är högst sex år. Giltighetstiden kan förlängas med upp till sex månader, om tillsyn inte lämpligen kan genomföras innan utgången av certifikatet.

text: 3 kap. Licenser

text: Säkerhetschef

text: Ett forsränningsföretag ska ha en utsedd säkerhetschef. För att inneha rollen som säkerhetschef krävs en giltig licens. Licens som säkerhetschef prövas av Transportstyrelsen efter ansökan och får utfärdas till den person som vid ansökan kan visa

text: 1. dokument som styrker minst två års erfarenhet av yrkesmässig verksamhet med båt, UFF, kanot eller annat liknande flythjälpmedel som forsränningsföretaget avser att använda i sin verksamhet. 2. dokument som styrker erfarenhet av och kunskap om de forsar som det aktuella forsränningsföretaget använder i sin verksamhet, 3. dokument som styrker erfarenheter från forsränning i andra forsar med motsvarande svårighetsgrader, 4. relevant omdöme och lämplighet vid prövning, 5. en giltig licens som forsrännare, och 6. ett intyg om godkänd räddningsutbildning för kommersiell forsränning. Vid ansökan om förnyad licens ska den sökande, utöver kraven i 1–6, visa att minst tio kommersiella forsränningsturer per år genomförts under föregående licens giltighetstid. Den utfärdade licensen är begränsad till det aktuella forsränningsföretaget och de forsar som säkerhetschefen har kunskap om.

text: Forsrännare

text: Inom forsränningsföretaget ska det finnas ett med hänsyn till verksamhetens omfattning lämpligt antal forsrännare. För att inneha rollen som forsrännare krävs en giltig licens. Licens som forsrännare prövas av Transportstyrelsen efter ansökan och får utfärdas till den person som vid ansökan 1. är minst 18 år fyllda, och 2. har intyg om godkänd grundutbildning för forsrännare enligt 9 kap. Utbildningen ska vara anordnad av en i enlighet med 3 § licensierad utbildare och intyget får inte vara äldre än två år. För att förnya licensen krävs att den sökande kan visa att minst fyra kommersiella forsränningsturer per år genomförts under föregående licens giltighetstid.

text: Utbildare

text: För att inneha rollen som utbildare krävs en giltig licens. Licens som utbildare prövas av Transportstyrelsen efter ansökan och får utfärdas till den person som vid ansökan kan visa 1. minst fem års dokumenterad erfarenhet av kommersiell forsränning, varav två år i fors graderad till klass 4–5, 2. relevant omdöme och lämplighet vid prövning, 3. en skriftlig kursplan i enlighet med 9 kap. 2 §, 4. ett skriftligt slutprov i enlighet med 9 kap. 2 §, 5. ett intyg om godkänd räddningsutbildning för kommersiell forsränning, och 6. ett intyg om godkänd avancerad räddningsutbildning för kommersiell forsränning.

text: Andra utbildningar

text: Andra utbildningar eller annan erfarenhet kan i det enskilda fallet accepteras som grund för ny eller förnyad licens, om den sökande kan verifiera att dessa medför likvärdig nivå.

text: Giltighetstider

text: Licenser för säkerhetschefer, forsrännare och utbildare utfärdas för en period av högst sex år.

text: Erkännande av yrkeskvalifikationer

text: Bestämmelser om tillfällig yrkesutövning och erkännande av yrkeskvalifikationer som har förvärvats eller erkänts i en annan stat än Sverige inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i Schweiz finns i lagen (

text: ) om erkännande av yrkeskvalifikationer och i de föreskrifter som meddelas i anslutning till den lagen.

text: 4 kap. Dokumentation och rapportering

text: Säkerhetsplan

text: Forsränningsföretaget ska ha en uppdaterad säkerhetsplan. Förändringar i säkerhetsplanens innehåll som är av betydelse för säkerheten ska löpande dokumenteras i en ändringslogg som biläggs säkerhetsplanen. Säkerhetsplanens senaste version samt ändringsloggen ska vara lättillgänglig för varje forsrännare inom forsränningsföretaget.

text: Säkerhetsplanen ska innehålla 1. uppgifter om forsränningsföretaget och dess ägarförhållanden med kontaktuppgifter till ledningen och säkerhetschefen, 2. en säkerhets- och miljöskyddsförklaring,

text: Allmänna råd

text: Forsränningsföretag bör samråda med berörda markägare, vattenregleringsföretag, kommuner och regioner angående de forsar som verksamheten avser att använda.

text: 3. en beskrivning av ansvar och befogenheter för säkerhetschefen och forsrännarna, 4. en sammanställning över forsränningsföretagets samtliga forsränningsfarkoster och deras kapacitet avseende antal passagerare och lastförmåga, 5. en beskrivning av de forsar som används, åtminstone a) skiss, karta eller foto över forsen med markerade fall, hål, valsar och övriga faktorer som är av vikt för forsrännaren att känna till, b) forsgradering enligt 6 kap. vid olika vattenstånd och färdspår samt gränser för när en fors är farbar för respektive farkost, och c) var och hur observationer av vattenstånd och vattentemperatur ska ske,

text: 6. rutiner för en forsränningsturer, åtminstone för a) den säkerhetsutrustning som ska medföras, b) passagerarnas utrustning, c) forsrännarens utrustning d) säkerhetsgenomgång och lämpliga övningar med passagerarna, och e) hantering av passagerarlistor och turloggar 7. rutiner för nödsituationer, åtminstone a) åtgärder vid olyckor och räddningsaktioner, b) räddningsplan, c) rapport om olycksfall, olyckstillbud eller sjukdomsfall d) uppföljning av avvikelser, olycksfall, olyckstillbud eller sjukdomsfall, och e) instruktioner för säkerhetsövningar. 8. i förekommande fall en riskbedömning, och 9. i förekommande fall en ändringslogg.

text: Allmänna råd

text: Rutiner för åtgärder vid olyckor och räddningsaktioner bör i tillämpliga delar följa instruktionerna i vedertagna räddningsutbildningar för kommersiell forsränning.

text: Passagerarlista

text: Forsränningsföretaget ska innan påbörjad forsränning upprätta en passagerarlista med uppgifter om passagerarnas namn, ålder samt kontaktuppgifter. Listan ska förvaras hos forsränningsföretaget på land.

text: Turlogg

text: En turlogg ska upprättas för varje genomförd forsränningstur per grupp samt när forsränningsföretaget genomför säkerhetsövningar och rekognosceringsturer. En turlogg får upprättas på annat likvärdigt sätt än vad som anges i första stycket om säkerheten inte försämras. Om ett annat likvärdigt sätt används ska det dokumenteras genom en riskbedömning i säkerhetsplanen. Turloggen ska åtminstone innehålla 1. tidpunkten för turen, 2. forsar som använts, 3. vattenståndet eller vattenflödet i de forsar som använts, 4. aktuella uppgifter om vädret samt luft- och vattentemperaturen, 5. typ och antal båtar, UFF:er, kanoter eller liknande flythjälpmedel som använts 6. för- och efternamn på deltagande forsrännare, 7. passagerarlistan, och 8. eventuella noteringar om viktigare observationer, händelser samt behov av att uppdatera säkerhetsplanen.

text: Räddningsplan

text: Forsränningsföretaget ska ha en dokumenterad och uppdaterad räddningsplan för de forsar som företaget nyttjar för forsränning. Räddningsplanen ska 1. innehålla en sammanställning över kommunikationsvägar och kontaktinformation till räddningstjänsten, säkerhetschefen och övriga berörda, 2. beskriva tillgängliga transportvägar och dessas kapacitet samt ange lämpliga uppsamlingsplatser, 3. utformas i samverkan med berörda räddningstjänstansvariga, och 4. översändas till den lokala räddningstjänsten.

text: Allmänna råd

text: Räddningsplanen bör samrådas med övriga säkerhetschefer som

text: använder samma fors.

text: Rapporter om olycksfall, olyckstillbud eller sjukdomsfall

text: Säkerhetschefen ska utan dröjsmål rapportera till Transportstyrelsen om det inträffar ett olycksfall, olyckstillbud eller sjukdomsfall i samband med den kommersiella forsränning som forsränningsföretaget bedriver. Till rapporten ska biläggas aktuell turlogg och passagerarlista.

text: 5 kap. Ansvarsområden

text: Säkerhetschefen

text: Säkerhetschefen ska på ett relevant sätt med hänsyn till den verksamhet som bedrivs ansvara för att 1. forsränningsföretaget bedriver kommersiell forsränning i enlighet med dessa föreskrifter och verksamheten motsvarar vad som beskrivs i företagets säkerhetsplan, 2. upprätta en säkerhetsplan och hålla den uppdaterad, 3. samtliga anlitade forsrännare och övriga berörda har relevant kunskap om den senaste versionen av säkerhetsplanen, 4. forsränningsföretagets utrustning motsvarar vad som angetts i säkerhetsplanen, 5. rekognosceringsturer utförs, 6. verifiera med Transportstyrelsen att eventuella riskbedömningar kan anses godtagbara, 7. olycksfall, olyckstillbud eller sjukdomsfall rapporteras till Transportstyrelsen enligt 4 kap. 8 §, 8. samtliga för forsränningsföretaget erforderliga certifikat och licenser är giltiga, och 9. samtliga anlitade forsrännare har lämplig kunskap, färdighet och erfarenhet för verksamheten i fråga.

text: Allmänna råd

text: En rekognosceringstur bör utföras vid upprättandet av säkerhetsplanen, före första turen för säsongen, vid förändrade förhållanden i

text: forsen, vid prov av nytt spår samt vid forsränning på nytt vattenstånd eller med ny utrustning. Säkerhetschefen och forsrännare bör delta vid sådana rekognosceringsturer liksom eventuella forsrännare under utbildning. Forsrännaren bör minst en gång per år delta i praktiska säkerhetsövningar under ledning av säkerhetschefen eller annan lämplig utbildningsanordnare, och därigenom få tillräcklig kunskap om tilllämpningen av forsränningsföretagets säkerhetsplan i praktiken och om räddningsteknik för kommersiell forsränning i allmänhet. För att föra en UFF i en medelsvår fors (klass 2) eller högre bör forsrännaren ha deltagit vid minst fem turer på aktuell sträcka som andreförare.

text: Forsrännaren

text: En forsrännare ska ansvara för att 1. forsränningen sker i enlighet med dessa föreskrifter och forsränningsföretags säkerhetsplan, 2. utrustning i enlighet med säkerhetsplanen medförs vid en forsränning, 3. avstå från att genomföra en forsränningstur om han eller hon inte anser att säkerheten är godtagbar för varje passagerare, 4. avvisa olämpliga passagerare, särskilt med beaktande av passagerarnas allmäntillstånd, ålder, nykterhet, simkunnighet och förmåga att bidra till sin egen säkerhet, och 5. omgående informera säkerhetschefen om olycksfall, olyckstillbud, sjukdomsfall och andra förhållanden som påverkar säkerheten, kräver en uppdatering av säkerhetsplanen eller ger anledning att insända en rapport om sjöolycka.

text: 6 kap. Forsgradering

text: En fors som används för kommersiell forsränning ska graderas. Forsgraderingen ska utföras med utgångspunkt från svårighetsgraden vad gäller 1. krav på manövrering, 2. vattenfall, 3. valsar och hål, 4. vågor, 5. passager och övriga svårigheter, och 6. risker för simmare (man över bord). Graderingen ska göras utifrån en helhetsbedömning av dessa faktorer. Något eller några av dessa kan räcka för att forsen ska graderas som svårare.

text: För att en fors ska graderas som klass 1, lätt fors, ska den karaktäriseras av 1. lätt manövrering, 2. att det inte är någon risk för vattenfall, 3. att det inte förekommer valsar eller hål, 4. små vågor, 5. att det inte förekommer passager eller övriga svårigheter, och

text: 6. mycket liten skaderisk för simmare och lätt att komma i land.

text: För att en fors ska graderas som klass 2, medelsvår fors, ska den karaktäriseras av 1. måttlig manövrering, 2. måttlig risk för vattenfall och liten risk för fall ur en UFF, 3. få valsar eller hål och mycket liten risk för att en UFF fastnar i dem, 4. måttliga vågor som gör att det finns mycket liten risk för fall ur en UFF, 5. lätta passager och lätthanterliga svårigheter, och 6. liten skaderisk för simmare.

text: För att en fors ska graderas som klass 3, svår fors, ska den karaktäriseras av 1. medelsvår manövrering och enklare sidoförflyttningar, 2. risk för vattenfall och risk för fall ur en UFF, 3. att valsar och hål förekommer men risken för att en UFF fastnar i dem är liten, 4. mycket vågor som gör att det finns risk för fall ur en UFF, 5. att det förekommer passager och måttliga svårigheter, och 6. liten skaderisk för simmare men i bland viss svårighet att komma i land.

text: För att en fors ska graderas som klass 4, mycket svår fors, ska den karaktäriseras av 1. svår manövrering med sidoförflyttningar, 2. vattenfall med stor risk för fall ur en UFF, 3. måttlig risk för att en UFF fastnar i en vals eller hål, 4. kraftfulla vågor som gör att det finns stor risk för fall ur en UFF, 5. att det förekommer svåra passager eller andra svårigheter, och 6. skaderisk för simmare och ibland svårigheter att komma i land.

text: För att en fors ska graderas som klass 5, extremt svår fors, ska den karaktäriseras av 1. mycket svår manövrering där snabba sidoförflyttningar är nödvändiga och kraven på besättningen är stora, 2. vattenfall med trappformationer med stor risk för fall ur en UFF eller risk för kantring, 3. stor risk för att en UFF fastnar i en vals eller hål och risk för kantring 4. mycket kraftfulla vågor som gör att det finns stor risk för fall ur en UFF och risk för kantring, 5. att det förekommer mycket svåra passager eller andra svårigheter med små marginaler och risk för kantring och 6. stor skaderisk för simmare och stora svårigheter att komma iland och svårigheter att få upp personer som fallit ur en UFF.

text: För att en fors ska graderas som klass 6, fors som är ofarbar för kommersiell forsränning, ska någon av faktorerna som anges i 1 § 1–6 vara av sådan art att de medför en oacceptabel risk för olycksfall och olyckstillbud.

text: 7 kap. Utrustning för forsränning

text: Krav på utrustningen

text: Båt, UFF, kanot eller annat liknande flythjälpmedel som används vid forsränning ska vara konstruerade och utrustade enligt erkända normer för forsränning. Den säkerhetsutrustning som används vid forsränning ska uppfylla erkända normer för forsränning. Likvärdig utrustning får användas om säkerheten inte försämras. Om likvärdig utrustning används ska det dokumenteras genom en riskbedömning i säkerhetsplanen.

text: Allmänna råd

text: Den utrustning som används vid forsränning bör ha sådan utformning och vara i sådant skick att den är ändamålsenlig och anpassad till den avsedda användningen och verksamheten, till de förhållanden som kan förväntas samt till möjligheterna att få assistans eller undsättning.

text: UFF

text: En UFF 1. ska vara försedd med utvändiga grepplinor längs sidorna; linorna får inte vara så hårt spända eller arrangerade så att man kan fastna i dem vid en vältning, 2. får inte vara försedd med invändiga linor som man kan fastna i vid vältning; en invändig grepplina får dock spännas i farkostens längdriktning, 3. ska vara utrustad med en kastlina som är minst 20 meter lång och avsedd att används vid forsränning, 4. ska vara försedd med en minst 8 meter lång lina i fören med en brottslast på minst 2 200 kg, och 5. ska vid medelsvår forsränning (klass 3) eller högre klass vara försedd med fotstroppar till samtliga ombord. En UFF får vara utrustad på annat likvärdigt sätt än vad som anges i 1–5 om säkerheten inte försämras. Om likvärdig utrustning eller alternativa metoder används ska det dokumenteras genom en riskbedömning i säkerhetsplanen.

text: Allmänna råd

text: En UFF bör vara av självlänsande typ. Linor och rep bör vara grova och greppvänliga. Fotstroppar kan ersättas med tvärtuber som medför motsvarande funktionalitet. Eventuell roddarställning och andra hårda föremål bör kläs med något stötdämpande material. Vid en forsränningstur som inte kan assisteras från en närligg-

text: ande plats bör följande medföras

text: 1. en extra paddel eller åra om sådan används,

text: 2. ett statiskt rep med en brottslast på minst 2 200 kg och med en längd av minst 50 meter eller anpassad till forsens proportioner, och 3. två taljor med en brottslast på 2 200 kg samt två prusikslingor avpassade för bra låsning på det statiska repet i punkt 2. Vid en längre forsränningstur som inte kan assisteras från en närliggande plats bör dessutom en pump, ett reparations-set samt en extra en räddningsväst medföras per grupp.

text: Första hjälpen och medicinsk utrustning

text: Varje grupp av UFF ska vara försedd med ett första-hjälpen-set. För var fjärde UFF ska ytterligare ett set medföras. Antalet första-hjälpen-set får minskas om det kan säkerställas att säkerheten inte försämras. Om det medförs färre första-hjälpen set än vad som föreskrivs ska detta dokumenteras genom en riskbedömning i säkerhetsplanen. Vid särskilda omständigheter ska samråd om lämplig medicinsk utrustning ske med läkare eller annan person med relevant kompetens

text: Allmänna råd

text: Medicinsk utrustning bör medföras i den omfattning som är nödvändig med hänsyn till antalet medföljande och deras medicinska status, den verksamhet som bedrivs samt till möjligheterna att få assistans eller undsättning. Lång tid till undsättning eller passagerare med särskilda behov kan anses som särskilda omständigheter vid bedömning om det krävs samråd.

text: Passagerare

text: Passagerarnas skyddsutrustning ska ha bra passform och förebygga och förhindra skador och nedkylning som kan uppstå vid forsränning och vadning i samband med forsränningen. Varje passagerare ska vara försedd med 1. flytväst som är anpassad till personens vikt och kroppsform och som ger bra skydd för ryggen samt är försedd med låsanordningar som tål belastningen av att lyfta en person ur vattnet, 2. hjälm som skyddar nacke, panna och öron och som är försedd med ett säkerhetsspänne samt har en färg som syns bra i forsen, 3. våt- eller torrdräkt som skyddar hela kroppen, inklusive armar och ben, och 4. våtskor med halkskydd eller skor och sockor med motsvarande funktionalitet. Likvärdig utrustning till 1–4 får användas om säkerheten inte försämras. Om likvärdig utrustning används ska det dokumenteras genom en riskbedömning i säkerhetsplanen.

text: Allmänna råd

text: Om de faktiskt rådande förhållandena och forsens beskaffenhet inte medför risk för nedkylning och skador kan våtdräkt utan ärmar användas.

text: Forsrännare

text: Varje forsrännare ska 1. vara utrustad med visselpipa och ändamålsenlig kniv, 2. medföra kommunikationsutrustning som möjliggör effektiv kommunikation med övriga deltagande forsrännare, medhjälpare, säkerhetschefen och räddningstjänsten, och 3. ha likadan utrustning som anges för passagerare i 4 §, dock med avvikande färg på hjälmen och flytvästen ska vara utrustad med quick release bälte. Likvärdig utrustning till 1–3 får användas om säkerheten inte försämras. Om likvärdig utrustning används ska det dokumenteras genom en riskbedömning i säkerhetsplanen.

text: Allmänna råd

text: Forsrännaren bör vara utrustad med två karbiner som vardera

text: klarar en belastning av 2 200 kg samt en så kallad fliplina som är cirka två meter lång. Forsrännaren bör vara utrustad med en sju till femton meter lång kastlina som är fäst på hans eller hennes flytväst eller bälte.

text: 8 kap. Turregler och åldersgränser

text: Allmänt

text: Inför varje forsränningstur ska 1. kommunikationsvägar vara etablerade, 2. en passagerarlista vara upprättad enligt 4 kap. 3 §, 3. luft- och vattentemperatur, vattenståndet eller vattenflödet avläsas och noteras i turloggen, 4. det finnas minst en forsrännare i varje UFF, 5. när flera forsrännare deltar i samma UFF en av dem vara utsedd befälhavare, och 6. samtliga forsrännare som deltar i samma båt eller UFF eller i en grupp av båtar, UFF:er, kanoter eller liknande flythjälpmedel vara överens om att och hur forsränningen ska genomföras.

text: Allmänna råd

text: Antalet forsrännare i varje båt, UFF eller vid forsränning med kanoter eller liknande flythjälpmedel bör anpassas till passagerarnas behov och forsens svårighetsgrad.

text: Svåra passager bör landrekognoseras innan forsränningsturen

text: passerar dessa.

text: Vid svår forsränning (klass 3) eller högre eller vid turer där räddningstjänst svårligen kan nå fram bör minst två UFF:er framföras tillsammans.

text: Säkerhetsgenomgång

text: Forsrännaren ska orientera sig om passagerarnas antal, ålder, simkunnighet, nykterhet och allmäntillstånd.

text: Allmänna råd

text: Samtliga deltagare bör vara simkunniga. Deltagare i en klass 4, mycket svår fors eller högre gradering, bör ha tidigare vana av forsränning.

text: Passagerarna ska före forsränningsturen ges en fullständig säkerhetsgenomgång som har anpassats till turens svårighetsgrad. Genomgången ska minst innehålla följande moment: 1. presentation av forsrännarna och den sträcka som ska forsrännas, 2. upplysning om alkoholförbud under forsränningen om detta är påkallat, 3. kontroll av den personliga utrustningen och hur den har anbringats, 4. information om båtar, UFF:s, kanoters och liknande flythjälpmedels konstruktion, utrustning, fotstroppar, grepp- och kastlinor och hur dessa används, 5. information om de nödvändiga kommandoorden, och 6. information om risker och tänkbara nödsituationer.

text: Allmänna råd

text: Praktiska övningar i paddelteknik, åtgärder vid fall överbord samt sim-och flyt-teknik i fors bör genomföras inför varje forsränningstur Information om risker och nödsituationer bör exempelvis omfatta stenkörning, vältning, fall över bord och andra tänkbara nödsituationer.

text: Kapacitet för UFF avseende last och passagerare

text: Tillverkarens rekommendationer vad avser båts, UFF:er, kanoters eller liknande flythjälpmedels maximala lastkapacitet får inte överskridas. Tillverkarens rekommendationer vad avser högsta antal passagerare får inte överskridas i forsar graderade till klass 3 eller högre.

text: Allmänna råd

text: I forsgraderingar upp till medelsvår fors (klass 2) kan det rekommenderade antalet personer i en UFF överskridas om den maximala lastkapaciteten inte överskrids. Det förutsätter att varje person ombord har tillfredställande utrymme och tillgång till grepplina eller motsvarande samt att övriga regler i dessa föreskrifter uppfylls.

text: Forsränning där passageraren själv framför farkosten

text: Vid forsränning där passageraren själv framför båt, UFF, kanot eller annat liknande flythjälpmedel ska forsrännaren ha tillgång till en egen lämplig farkost för att effektivt kunna hantera en nödsituation. Forssträckan som används ska ha en på förhand angiven uppsamlingsplats. Likvärdiga lösningar kan användas om säkerheten inte försämras. Om likvärdig lösning används ska det dokumenteras genom en riskbedömning i säkerhetsplanen.

text: Allmänna råd

text: I medelsvåra forsar, upp till klass 2, bör forsrännaren inte ha ansvar för mer än fem farkoster i forsen samtidigt. I svåra forsar, klass 3, bör forsrännaren inte ha ansvar för mer än tre farkoster i forsen samtidigt.

text: Åldersgränser för passagerare

text: Följande åldersgränser gäller för att få delta i forsränning: 1. Klass 1, lätt fors: minst 12 år, eller minst 7 år i vuxens sällskap; det får dock inte vara fler än fyra som är från 7 till 11 år per vuxen i en UFF. 2. Klass 2, medelsvår fors: minst 12 år, eller minst 9 år i vuxens sällskap; det får dock inte vara fler än fyra som är från 9–11 år per vuxen i en UFF. 3. Klass 3, svår fors: minst 15 år, eller minst 12 år i vuxens sällskap; det får dock inte vara fler än fyra som är från 12–14 år per vuxen i en UFF. 4. Klass 4, mycket svår fors: minst 15 år. 5. Klass 5, extremt svår fors: minst 18 år. Som vuxen räknas varje myndig person.

text: 9 kap. Grundutbildning för forsrännare

text: Innehåll

text: Grundutbildningens mål är att ge deltagarna kunskap om forsar och deras topografi, om säkerheten vid forsränning och praktisk färdighet att manövrera UFF i fors.

text: Grundutbildning för forsrännare ska minst innehålla följande moment: 1. Transportstyrelsen föreskrifter och allmänna råd om säkerheten vid forsränning med särskild inriktning på säkerhetsplanens funktion och innehåll, passagerares och forsrännares utrustning, turregler, åldersgränser och säkerhetschefens och forsrännares ansvarsområden (utbildningstid 4 timmar). 2. Teoretiska studier angående UFF:s konstruktion och material samt utrustning som används vid forsränning. Praktiska övningar i knopslagning och i reparation och underhåll av utrustning och UFF (utbildningstid 4 timmar). 3. Teoretiska studier och praktiska övningar i rodd- och paddelteknik med en UFF (utbildningstid 8 timmar). 4. Teoretiska studier och praktiska övningar i kanot eller annat liknande flythjälpmedel. (utbildningstid 8 timmar).

text: 5. Teoretiska studier och praktiska övningar i att läsa vatten och forsgradering (utbildningstid 4 timmar). 6. Teoretiska studier och praktiska övningar i sjukvård, såsom ABC, hjärt- och lungräddning samt information om nedkylning och om åtgärder i samband härmed. Utbildningen ska hållas av en behörig utbildare (utbildningstid 8 timmar). 7. Teoretiska studier och praktiska övningar i ledarskap, där säkerhetsgenomgången med passagerare ägnas särskild uppmärksamhet (utbildningstid 6 timmar). 8. Teoretiska studier i räddningstjänstens organisation och möjligheter att hjälpa vid olyckor och i analys över tidigare inträffade olyckor. Praktiska räddningsövningar i fors med kastlina, fliplina, Z-drag och med övrig personlig utrustning samt övningar i självräddning, inklusive vältning och fastpressad UFF. Kommunikation med deltagare, forsrännare och räddningstjänst (utbildningstid 12 timmar). 9. Teoretiska studier kring allemansrätten och miljörätt med avseende på forsränning (utbildningstid 1 timme). 10. Avslutande skriftligt prov med frågor. De praktiska färdigheterna kontrolleras under kursens gång.

text: Intyg

text: Den person som har genomgått kursen och befunnits lämplig ska tilldelas intyg om detta. Intyget utfärdas av en godkänd utbildare och åtminstone följande ska framgå: 1. Deltagarens namn och personnummer. 2. Kurstillfällets datum. 3. Kursens innehåll. 4. Utbildarens namn och underskrift. ___________

text: Denna författning träder i kraft den 1 mars 2022.

title: Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om säkerheten vid forsränning, TSFS 2021:126

text: 1 kap. Allmänna bestämmelser

text: Tillämpningsområde

text: Definitioner och förkortningar

text: produktsäkerhetslagen (2004:451)

text: säkerhetschef

text: Undantag

text: 3 kap. Licenser

text: Säkerhetschef

text: Forsrännare

text: Utbildare

text: Andra utbildningar

text: Giltighetstider

text: Erkännande av yrkeskvalifikationer

text: 4 kap. Dokumentation och rapportering

text: Säkerhetsplan

text: Allmänna råd

text: Allmänna råd

text: Passagerarlista

text: Turlogg

text: Räddningsplan

text: Allmänna råd

text: använder samma fors.

text: 5 kap. Ansvarsområden

text: Säkerhetschefen

text: Allmänna råd

text: Forsrännaren

text: 6 kap. Forsgradering

text: 7 kap. Utrustning för forsränning

text: Krav på utrustningen

text: Allmänna råd

text: UFF

text: Allmänna råd

text: ande plats bör följande medföras

text: Första hjälpen och medicinsk utrustning

text: Allmänna råd

text: Passagerare

text: Allmänna råd

text: Forsrännare

text: Allmänna råd

text: 8 kap. Turregler och åldersgränser

text: Allmänt

text: Allmänna råd

text: passerar dessa.

text: Säkerhetsgenomgång

text: Allmänna råd

text: Allmänna råd

text: Allmänna råd

text: Allmänna råd

text: Åldersgränser för passagerare

text: 9 kap. Grundutbildning för forsrännare

text: Innehåll

text: Intyg

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: JONAS BJELFVENSTAM Gustaf Dillner (Sjö- och luftfart)

text: Utgivare: Kristina Nilsson, Transportstyrelsen, Norrköping ISSN 2000-1975 14


title: Transportstyrelsens föreskrifter om upphävande av Sjöfartsverkets kungörelse (SJÖFS 1997:18) med föreskrifter om säkerheten vid forsränning, TSFS 2021:127

text: den 28 december 2021

text: SJÖFS 1997:18

text: ) med föreskrifter om säkerheten vid forsränning;

text: SJÖFART

text: beslutade den 16 december 2021.

text: Transportstyrelsen föreskriver med stöd av

text: 2 kap.

text: och

text: 7 §§

text: 3 kap. 3 §

text: 4 kap.

text: och

text: 38 §§

text: 6 kap.

text: och

text: 8 §§

text: samt

text: 8 kap. 1 §

text: fartygssäkerhetsförordningen (2003:438)

text: att Sjöfartsverkets kungörelse (

text: SJÖFS 1997:18

text: ) med föreskrifter om säkerheten vid forsränning ska upphöra att gälla den 1 mars 2022. ___________

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: Utgivare: Kristina Nilsson, Transportstyrelsen, Norrköping ISSN 2000-1975

type: foreskrift


text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om betalning av 1. överlastavgift enligt lagen (

text: ) om överlastavgift och 2. sanktionsavgifter enligt a) förordningen (

text: ) om arbetsförhållanden vid vissa internationella vägtransporter, b) förordningen (

text: ) om internationella vägtransporter inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), c) förordningen (

text: ) om kör- och vilotider samt färdskrivare, m.m., d)

text: yrkestrafikförordningen (2012:237)

text: , e)

text: taxitrafikförordningen (2012:238)

text: , samt f) förordningen (

text: ) om utstationering av förare inom vägtransportsektorn. (

text: TSFS 2023:21

text: Betalningstiden för en överlastavgift ska framgå av varje enskilt beslut om en sådan avgift. Av

text: 8 kap. 3 § vägtrafikskattelagen (2006:227)

text: , som

text: 9 § lagen (1972:435)

text: om överlastavgift hänvisar till, följer att avgiften ska betalas även om beslutet överklagas.

text: Betalningstiden för sanktionsavgifter framgår av

text: 26 § förordningen (1993:185)

text: 7 g § förordningen (1998:786)

text: 10 kap. 10 § förordningen (2004:865)

text: 6 kap. 8 § yrkestrafikförordningen (2012:237)

text: 7 kap. 6 § taxitrafikförordningen (2012:238)

text: och

text: 16 § förordningen (2022:469)

text: TSFS 2023:21

text: Avgiften ska betalas till det konto Transportstyrelsen anvisar.

text: som framgår av 2 eller 3 §§. Längre betalningstid än sex månader får beslutas endast om det finns synnerliga skäl. ___________

text: TSFS 2011:8

text: TSFS 2023:21

text: Denna författning träder i kraft den 1 september 2023.

title: Transportstyrelsens föreskrifter om betalning av sanktions- och överlastavgifter, TSFS 2021:19

text: ) om internationella vägtransporter inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) samt c) förordningen (

text: , som

text: 9 § lagen (1972:435)

text: 26 § förordningen (1993:185)

text: 7 g § förordningen (1998:786)

text: om internationella vägtransporter inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och

text: 10 kap. 10 § förordningen (2004:865)

text: Om den påförda avgiften överstiger 10 000 kronor och det finns särskilda skäl, får Transportstyrelsen besluta om längre tid för betalning än vad som framgår av 2 eller 3 §§. Längre betalningstid än sex månader får beslutas endast om det finns synnerliga skäl.

text: ___________ 1. Denna författning träder i kraft den 1 mars 2021. 2. Genom denna författning upphävs Transportstyrelsens föreskrifter (

text: TSFS 2011:8

text: ) om betalning av sanktionsavgift och överlastavgift. På Transportstyrelsens vägnar JONAS BJELFVENSTAM Sara Lamminen Hedda (Väg och järnväg)


text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om säkerhetsstyrningssystem och övriga säkerhetsbestämmelser enligt

text: 2 kap. 5 § järnvägslagen (2004:519)

text: för infrastrukturförvaltare med säkerhetstillstånd samt järnvägsföretag med säkerhetsintyg. Bestämmelser om säkerhetsstyrningssystem och övriga säkerhetsbestämmelser för infrastrukturförvaltare av industrispår finns i Transportstyrelsens föreskrifter (

text: ) om säkerhetsstyrningssystem och övriga säkerhetsbestämmelser för infrastrukturförvaltare av industrispår. (

text: TSFS 2016:31

text: De beteckningar som används i dessa föreskrifter har samma betydelse som i

text: järnvägslagen (2004:519)

text: och i

text: järnvägsförordningen (2004:526)

text: Krav på säkerhetsstyrningssystem

text: Infrastrukturförvaltare

text: En infrastrukturförvaltare ansvarar för att säkerhetsstyrningssystemet uppfyller de kriterier som anges i avsnitt A-S i bilaga II till

text: kommissionens förordning (EU) nr 1169/2010 av den 10 december 2010

text: om en gemensam säkerhetsmetod för bedömning av överensstämmelse med kraven för att erhålla säkerhetstillstånd för järnväg, i den ursprungliga lydelsen.

text: I de fall som en infrastrukturförvaltare utför transporter i samband med konstruktion, byggande, tillverkning, underhåll och övriga åtgärder på den egna järnvägsinfrastrukturen ansvarar denne för att säkerhetsstyrningssystemet uppfyller de kriterier avseende järnvägsfordon som anges i avsnitt B och C i bilaga II till

text: kommissionens förordning (EU) nr 1158/2010 av den 9 december 2010

text: TSFS 2015:34

text: En infrastrukturförvaltare ansvarar för att säkerhetsstyrningssystemet är utformat så att effekterna av den trafik som bedrivs på järnvägsnätet av olika järnvägsföretag beaktas. Infrastrukturförvaltarens säkerhetsstyrningssystem ska vidare vara utformat så att det skapas förutsättningar för att alla järnvägsföretag ska kunna bedriva trafik på järnvägsnätet i enlighet med 1. tekniska specifikationer om driftskompatibilitet som beslutats av Europeiska unionens kommission, 2. nationella säkerhetsbestämmelser, och 3. de villkor som föreskrivs i respektive järnvägsföretags säkerhetsintyg.

text: Järnvägsföretag

text: Ett järnvägsföretag ansvarar för att säkerhetsstyrningssystemet uppfyller de kriterier som anges i bilaga II till

text: om en gemensam säkerhetsmetod för bedömning av överensstämmelse med kraven för att erhålla säkerhetsintyg för järnväg, i den ursprungliga lydelsen.

text: Krav på övriga säkerhetsbestämmelser

text: Lastning och lastsäkring

text: En infrastrukturförvaltare eller ett järnvägsföretag ska ha de övriga säkerhetsbestämmelser om lastning av järnvägsfordon samt om säkring av lasten som krävs för att trygga en säker verksamhet.

text: Infrastrukturförvaltare

text: En infrastrukturförvaltare ska ha de övriga säkerhetsbestämmelser som behövs för att trygga en säker verksamhet i enlighet med de förfaranden som anges i avsnitt T-W i bilaga II till

text: Järnvägsföretag

text: Ett järnvägsföretag ska ha de övriga säkerhetsbestämmelser som behövs för att trygga en säker verksamhet i enlighet med de kriterier som anges i bilaga III till

text: TSFS 2015:34

text: Undantag från föreskrifterna

text: Undantag från dessa föreskrifter meddelas av Transportstyrelsen.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2015. 2. Genom författningen upphävs a) Järnvägsstyrelsens föreskrifter (

text: JvSFS 2007:1

text: ) om säkerhetsstyrningssystem och övriga säkerhetsbestämmelser för järnvägsföretag, och b) Transportstyrelsens föreskrifter (

text: TSFS 2013:43

text: ) om säkerhetsstyrningssystem och övriga säkerhetsbestämmelser för infrastrukturförvaltare. 3. De äldre föreskrifterna (

text: JvSFS 2007:1

text: ) gäller till och med utgången av 2018 för järnvägsföretag med särskilt tillstånd enligt

text: 3 kap. 4 § järnvägslagen (2004:519)

text: i dess lydelse före den 1 juli 2015.

text: TSFS 2016:31

text: Denna författning träder i kraft den 1 augusti 2016.

title: Föreskrifter om upphävande av Transportstyrelsens föreskrifter (TSFS 2015:34) om säkerhetsstyrningssystem och övriga säkerhetsbestämmelser för infrastrukturförvaltare med säkerhetstillstånd samt järnvägsföretag med säkerhetsintyg, TSFS 2021:2

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: JONAS BJELFVENSTAM Tomas Sonesson (Väg och järnväg)

text: Utgivare: Kristina Nilsson, Transportstyrelsen, Norrköping ISSN 2000-1975


title: Transportstyrelsens föreskrifter om rapportering av uppgifter om flygningar, TSFS 2021:20

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas av myndigheter och enskilda, vars verksamhet står under Transportstyrelsens tillsyn, vid rapportering av uppgifter om flygning med luftfartyg i civilt syfte som är planerad att genomföras, som genomförs eller som har genomförts i svenskt luftrum.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter används följande termer och definitioner.

text: flygbriefingtjänst en tjänst som inrättas inom ett avgränsat täckningsområde och som ansvarar för tillhandahållandet av sådan information till luftfarten och sådan data som är nödvändig för en säker, regelbunden och effektiv flygtrafik flygtrafik- olika flyginformations-, alarmerings-, flygrådgivningsledningstjänst och flygkontrolltjänster (områdeskontrolltjänst, inflygningskontrolltjänst och flygplatskontrolltjänst) färdplan särskilda upplysningar avsedda för flygtrafikledningsenhet rörande avsedd flygning eller del därav lufttrafikföretag ett företag med en giltig operativ licens eller motsvarande trafikflygplats flygplats där det bedrivs regelbunden och/eller oregelbunden kommersiell civil luftfart

text: Rapporteringsskyldighet

text: Innehavare av trafikflygplats, leverantör av flygtrafikledningstjänst, leverantör av flygbriefingtjänst, lufttrafikföretag och den som fördelar ankomst- och avgångstider är skyldiga att på begäran från Transport-

text: styrelsen lämna uppgifter om flygningar med luftfartyg i civilt syfte i svenskt luftrum. Uppgiftsskyldigheten innefattar uppgifter ur färdplaner.

text: Uppgifterna ska lämnas i den form, på det sätt och inom den tid som Transportstyrelsen anvisar.

text: Undantag

text: Transportstyrelsen får medge undantag från dessa föreskrifter. ___________ Denna författning träder i kraft den 5 mars 2021. På Transportstyrelsens vägnar JONAS BJELFVENSTAM Ingrid Almén (Sjö- och luftfart)


text: Dessa föreskrifter ska tillämpas för nationella segelflygarcertifikat och anger de befogenheter som certifikatet ger innehavaren. Dessa föreskrifter innehåller även bestämmelser om utbildningskrav för bogsering av segelflygplan. (

text: TSFS 2020:77

text: Definitioner och förkortningar

text: I dessa föreskrifter används följande förkortningar, termer och definitioner. ansvarig person som är behörig att utbilda till en viss utbildare behörighet behörighet tillstånd som anges på eller är knutet till ett certifikat, som utgör en del av certifikatet och som anger specifika villkor, rättigheter eller begränsningar som hänför sig till ett sådant certifikat elevtillstånd behörighetshandling som visar att vissa krav för att få delta i en specifik luftfartsutbildning är uppfyllda flygdagbok personlig dagbok där uppgifter om utbildningar, flygningar, tid i simulerade hjälpmedel och luftfartyg redovisas

text: TSFS 2018:14

text: flygplan luftfartyg tyngre än luften, som framdrivs av en kraftkälla och som erhåller sin lyftkraft under flygning huvudsakligen genom luftens reaktioner mot ytor, vilka förblir fasta under givna flygtillstånd och som inte definieras som ultralätta flygplan flygskola Transportstyrelsens tillstånd att bedriva utbildning för flygcertifikat och behörigheter knutna till flygcertifikat flygtid i segel- den totala tiden räknad från det att ett segelflygplan flygplan bringas i rörelse i avsikt att starta till dess det efter flygning bringas att stanna, vare sig det bogseras eller inte kategori av luftfartyg med gemensamma grundläggande egenluftfartyg skaper kompetens- uppvisande av färdigheter för att förlänga eller förnya kontroll behörigheter, inbegripet sådana muntliga prov som kan krävas luftfartyg anordning som kan erhålla bärkraft i atmosfären genom luftens reaktioner med undantag av dess reaktioner mot jordytan motorsegel- luftfartyg med en eller flera motorer som när motorn flygplan eller motorerna inte är i gång har egenskaper som ett segelflygplan pilot behörig person med uppgift att föra luftfartyg praktiskt prov uppvisande av färdigheter inför utfärdande av certifikat eller behörigheter, inbegripet sådana muntliga prov som kan krävas segelflygplan luftfartyg tyngre än luften utan framdrivningsanordning som får sin lyftkraft huvudsakligen genom luftens reaktioner mot ytor vilka förblir fasta under givna flygtillstånd UL ultralätt flygplan

text: TSFS 2018:14

text: ultralätt flygplan ett flygplan som har högst två sittplatser och 1. vars högsta tillåtna flygvikt inte får överstiga 300 kg för ensitsiga landflygplan eller 450 kg för tvåsitsiga landflygplan; högsta tillåtna flygvikt får inte överstiga 315 kg respektive 472,5 kg när det fallskärmssystem som kan bära upp hela flygplanet är monterat, 2. vars högsta tillåtna flygvikt inte får överstiga 330 kg för ensitsiga sjöflygplan eller 495 kg för tvåsitsiga sjöflygplan, 3. som vid högsta tillåtna flygvikt och flygning rakt fram med avdragen motor i landningskonfiguration ska kunna vara styrbart ned till en flygfart av 35 knop (65 km/h) CAS, och 4. som delas in i två klasser, klass A för flygplan som manövreras helt eller delvis genom tyngdpunktsförflyttning och klass B för flygplan som manövreras helt med roder- eller spoilerstyrning

text: TSFS 2020:77

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:77

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:77

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:77

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:77

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:77

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:77

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:77

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:77

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:77

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:77

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:77

text: Giltighetstider

text: Nationella segelflygarcertifikat gäller längst till 8 april 2021. (TSFS

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:77

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:77

text: TSFS 2018:14

text: Befogenheter, flygerfarenhet och kompetenskontroll

text: För att få tjänstgöra som pilot på segelflygplan, ska den som har respektive certifikat enligt 1 och 2, inneha lägst ett medicinskt intyg för certifikat för lätta luftfartyg (LAPL), och under de närmast föregående tolv månaderna ha utfört minst följande: 1. Innehavare av segelflygarcertifikat: minst 10 starter och landningar med segelflygplan med en sammanlagd flygtid av minst 5 timmar. 2. Innehavare av gällande certifikat och klass- eller typbehörighet för flygplan eller ultralätt flygplan klass B: minst 6 starter och landningar med segelflygplan med en sammanlagd flygtid av minst 3 timmar. (TSFS

text: r att få tjänstgöra som pilot på segelflygplan, ska den som innehar segelflygarcertifikat med behörighet för motorsegelflygplan under de närmast föregående tolv månaderna ha utfört minst 16 starter och landningar med en sammanlagd flygtid av minst 8 timmar. Minst hälften av starterna och landningarna och minst hälften av flygtiden ska göras på ett motorsegelflygplan. Resterande starter, landningar och flygtid får göras på ett segelflygplan, ett flygplan eller på ett ultralätt flygplan klass B. (TSFS

text: Om kraven i 17 och 18 §§ på flygtid och antal starter och landningar inte är uppfyllda, krävs kompletterande utbildning vid godkänd flygskola samt kompetenskontroll. Kompetenskontrollen ska då utföras i dubbelkommando inför segelflyglärare och antecknas i flygdagboken av segelflygläraren. Denna kompetenskontroll gäller i 12 månader istället för kraven i 17 och 18 §§. Omfattningen av den kompletterande utbildningen fastställs av den som är utbildningsansvarig vid en godkänd flygskola.

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:77

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:77

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:77

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:77

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:77

text: Bogsering av segelflygplan

text: Villkor för att få bogsera

text: Av

text: kommissionens förordning (EU) nr 1178/2011 av den 3 november 2011

text: om tekniska krav och administrativa förfaranden avseende flygande personal inom den civila luftfarten i enlighet med

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008

text: och kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) 2018/1976

text: av den 14 december 2018 om detaljerade regler för segelflygverksamhet enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1139

text: följer att innehavare av certifikat utfärdat enligt de förordningarna ska följa kraven om bogsering som anges i dessa. (

text: TSFS 2020:77

text: TSFS 2018:14

text: Den som ska bogsera ett segelflygplan med ett luftfartyg ska ha 1. gällande flygcertifikat och behörigheter som pilot på den kategori av luftfartyg som ska användas vid bogseringen, 2. lägst medicinskt intyg för certifikat för lätta luftfartyg (LAPL), och 3. genomgått utbildning för bogsering enligt en godkänd utbildningshandbok för segelflyg.

text: Innan en pilot får utföra en bogsering ska han eller hon ha 1. minst 150 flygtimmar som pilot, varav högst 75 flygtimmar som förare av segelflygplan, 2. minst 75 flygtimmar som pilot på den kategori av luftfartyg som ska användas vid bogsering (med giltigt segelflygarcertifikat), eller 3. minst 100 flygtimmar på den kategori av luftfartyg som ska användas vid bogsering.

text: Utbildning i att bogsera segelflygplan med ultralätt flygplan

text: En utbildning i att bogsera segelflygplan med ultralätt flygplan ska omfatta både teori och praktik. Utbildningen ska finnas beskriven i en utbildningshandbok för segelflyg. (

text: TSFS 2020:77

text: Utbildningen ska genomföras vid en godkänd flygskola med en segelflyglärare som har erfarenhet av att bogsera segelflygplan.

text: En elev ska, efter genomförd utbildning, göra ett teoretiskt och ett praktiskt prov inför en ansvarig utbildare. När eleven genomgått proven med godkänt resultat, ska den ansvariga utbildaren anteckna detta i flygdagboken.

text: Befogenheter och krav på flygerfarenhet

text: När en pilot genomfört utbildningen i att bogsera segelflygplan, får han eller hon bogsera segelflygplan med ultralätta flygplan som är godkända för ändamålet. (

text: TSFS 2020:77

text: För att få bogsera ett segelflygplan, ska piloten under de senaste 90 dagarna har utfört minst 3 starter och landningar med den aktuella kategorin av luftfartyg.

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:77

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:77

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:77

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:77

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:77

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:77

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:77

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:77

text: TSFS 2018:14

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:77

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:77

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:77

text: Undantag

text: Transportstyrelsen kan medge undantag från dessa föreskrifter.

text: TSFS 2018:14

text: 1. Denna författning träder i kraft den 8 april 2018. 2. Genom denna författning upphävs Transportstyrelsens föreskrifter (

text: TSFS 2013:16

text: ) om segelflygarcertifikat och Transportstyrelsens föreskrifter (

text: TSFS 2013:26

text: ) om utbildning till instruktör i avancerad flygning med flygplan, segelflyglärare och FB-instruktör. 3. Certifikat, elevtillstånd, tillstånd och godkännanden som utfärdats enligt äldre föreskrifter gäller fortfarande för den giltighetstid som framgår av respektive handling.

text: TSFS 2020:77

text: Denna författning träder i kraft den 8 december 2020.

title: Föreskrifter om upphävande av Transportstyrelsens föreskrifter (TSFS 2018:14) om certifikat, flygskolor och lärarutbildning för segelflygarcertifikat, TSFS 2021:24

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: JONAS BJELFVENSTAM Sandra Aldin (Sjö- och luftfart)


text: Dessa föreskrifter ska tillämpas för nationella certifikat för fri varmluftsballong och varmluftsskepp (FB) och anger de befogenheter som certifikatet ger innehavaren. (

text: TSFS 2020:78

text: Definitioner och förkortningar

text: I dessa föreskrifter används följande förkortningar, termer och definitioner. AIP (Aeronautical Information Publication) publikation som ges ut av en stat eller på uppdrag av en stat och som innehåller varaktig information av betydelse för luftfarten ballong luftfartyg som är lättare än luften och som saknar framdrivningsanordning befälhavare pilot som är ansvarig för ett luftfartygs framförande och säkerhet under flygning behörighet tillstånd som är en del av certifikatet och som anger specifika villkor, rättigheter eller begränsningar för certifikatet; tillståndet kan antingen vara angivet på certifikatet eller vara knutet till det på annat sätt biträdande pilot pilot med certifikat som, utan att vara befälhavare, utför förartjänst på luftfartyg med undantag för pilot som befinner sig ombord för att få undervisning i flygning

text: TSFS 2018:15

text: elevtillstånd behörighetshandling som visar att vissa krav för att få delta i en specifik luftfartsutbildning är uppfyllda FB (Free Balloon) fri varmluftsballong och varmluftsskepp flygdagbok personlig dagbok där uppgifter om utbildningar, flygningar, tid i simulerade hjälpmedel och luftfartyg redovisas flygskola organisation som har Transportstyrelsens tillstånd att bedriva utbildning för flygcertifikat och behörigheter knutna till flygcertifikat flygtid i varm- den totala tiden räknat från det att luftfartyget lämnar luftsballong/varm marken i avsikt att flyga till dess att det står stilla på luftsskepp marken efter flygning förlängning förnyelse under giltighetstiden förnyelse den administrativa åtgärd som vidtas efter det att en behörighet eller ett godkännande har upphört att gälla och som förnyar befogenheterna enligt behörigheten eller godkännandet för ytterligare en angiven tidsperiod som följer efter det att angivna krav har uppfyllts; det kan t.ex. röra en förnyelse av en behörighet eller ett godkännande grupper av varm- typer av varmluftsballonger som i certifikat- och luftsballong utbildningshänseende är sammanförda och som är likvärdiga kompetens- uppvisande av färdigheter för att förlänga eller förnya kontroll behörigheter, inbegripet sådana muntliga prov som kan krävas luftfartyg anordning som kan erhålla bärkraft i atmosfären genom luftens reaktioner med undantag av dess reaktioner mot jordytan pilot behörig person med uppgift att föra luftfartyg varmlufts- luftfartyg vars hölje innehåller uppvärmd luft

text: ballong/varmluftsskepp

text: VFR (Visual Flight Rules) för visuellflygregler

text: TSFS 2020:78

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:78

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:78

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:78

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:78

text: TSFS 2018:15

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:78

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:78

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:78

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:78

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:78

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:78

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:78

text: Giltighetstider

text: Ett FB-certifikat gäller längst till 8 april 2021. (

text: TSFS 2020:78

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:78

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:78

text: Befogenheter, restriktioner och krav på flygerfarenhet/kompetenskontroll

text: En innehavare av ett FB-certifikat får tjänstgöra som befälhavare vid privatflygning under förutsättning att det medicinska intyget, lägst ett medicinskt intyg för certifikat för lätta luftfartyg (LAPL), är giltigt och att gällande behörigheter finns. För att få tjänstgöra som biträdande pilot eller som befälhavare vid förvärvsmässig flygning ska dessutom kraven i 21 och 22 §§ vara uppfyllda. (

text: TSFS 2020:78

text: En behörighet på en grupp av varmluftsballonger har en giltighetstid på 24 månader räknat från sista dagen i månaden för behörighetens utfärdande.

text: För att förnya eller förlänga en behörighet på en grupp av varmluftsballonger ska sökande antingen 1. ha flugit minst 12 timmar inklusive minst 8 starter och landningar som befälhavare under de senaste 24 månaderna, 2. ha flugit minst 8 timmar som befälhavare inklusive en träningsflygning med en instruktör inom de senaste 24 månaderna, eller 3. ha genomfört en kompetenskontroll inför en instruktör. För att behålla samma giltighetsdatum ska kompetenskontrollen utföras inom 3 månader innan behörigheten går ut. Förnyelse eller förlängning av en behörighet utförd på en grupp av varmluftsballonger gäller även som förnyelse eller förlängning för de grupper som omfattar de mindre varmluftsballongerna enligt nedan: 1. Grupp A: upp till och med 4 600 kubikmeter. 2. Grupp B: över 4 600 och upp till och med 10 000 kubikmeter. 3. Grupp C: mer än 10 000 kubikmeter. Har behörigheten varit ogiltig i mer än 12 månader ska kompletterande utbildning genomföras vid en flygskola med tillstånd för utbildning på fri

text: TSFS 2018:15

text: varmluftsballong. Därefter ska kompetenskontroll avläggas inför en instruktör. Omfattningen av den kompletterande utbildningen ska fastställas av utbildningsansvarig vid flygskolan. (

text: TSFS 2020:78

text: Instruktören ska anteckna en genomförd kompetenskontroll i flygdagboken och sända en kopia av protokollet från kompetenskontrollen till Transportstyrelsen.

text: Villkor för flygning med varmluftsballong i förvärvssyfte med passagerare

text: För att få tjänstgöra som biträdande pilot vid flygning med fri varmluftsballong i luftfart i förvärvssyfte med passagerare krävs att piloten 1. innehar gällande FB-certifikat, 2. innehar giltigt medicinskt intyg lägst klass 2, 3. har uppnått en ålder av 18 år, och 4. innehar behörighet på den grupp av varmluftsballong som används.

text: För att få tjänstgöra som befälhavare vid flygning med fri varmluftsballong i luftfart i förvärvssyfte med passagerare krävs att piloten 1. innehar gällande FB-certifikat, 2. innehar giltigt medicinskt intyg lägst klass 2 3. har uppnått en ålder av 21 år, 4. innehar behörighet på den grupp av varmluftsballong som används, 5. har innehaft FB-certifikat i minst 2 år, 6. förvärvat minst 100 flygtimmar i varmluftsballong som befälhavare, och 7. har genomgått en tilläggsutbildning vid företaget enligt bilagan. Flygtid i varmluftsballong som biträdande pilot får tillgodoräknas mot kravet i första stycket på så sätt att två timmar som biträdande pilot räknas som en timme som befälhavare.

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:78

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:78

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:78

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:78

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:78

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:78

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:78

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:78

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:78

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:78

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:78

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2020:78

text: TSFS 2018:15

text: Undantag

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: TSFS 2018:15

text: TSFS 2013:17

text: ) om certifikat för fri varmluftsballong och varmluftsskepp (FB). 3. Certifikat, elevtillstånd, tillstånd och godkännanden som utfärdats enligt äldre föreskrifter gäller fortfarande för den giltighetstid som framgår av respektive handling.

text: TSFS 2020:78

text: TSFS 2018:15

text: Bilaga

text: Bilaga. Tilläggsutbildning för befälhavare vid kommersiell flygning

text: Syllabus

text: Teoretiska krav

text: Luftfartssystemet och flygsäkerhetsstandarder

text: Luftfartssystemet ICAO:s huvuduppgifter Ansvarsfördelningen inom den civila luftfarten Kvalitetssystem Trafikregler för luftfarten Flygtrafikledningstjänsten VFR-flygning

text: Luftfartyg generellt

text: Ballonglära med systemfunktioner Brännare

text: System

text: Bränslesystem Gasol/Brännare

text: Instrumentlära

text: Höjdmätare Variometer Magnetkompass GPS Transponder

text: Prestanda

text: Massa Max startvikt

text: Människans förutsättningar och begränsningar

text: Befälhavarskap/ledarskap Kapacitet och begränsningar Påverkan på människor

text: TSFS 2018:15

text: Bilaga

text: Meteorologi

text: Atmosfären Vindar Temperatur Sikt och dimma Moln Isbildning Åska Luftmassor Fronter Meteorologisk information Tillämpad meteorologi

text: Navigation

text: Navigation och Flygkartor Tillämpad navigation Navigeringsberäkningar

text: Flygoperativa procedurer

text: AIP-Sverige Tillstånd och krav Säkerhets- och nödåtgärder Flygning med passagerare

title: Föreskrifter om upphävande av Transportstyrelsens föreskrifter (TSFS 2018:15) om certifikat, flygskolor och instruktörsutbildningar för fri varmluftsballong och varmluftsskepp (FB), TSFS 2021:25

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: Utgivare: Kristina Nilsson, Transportstyrelsen, Norrköping ISSN 2000-1975