text: 1 kap. Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas i sådan verksamhet som omfattas av hälso- och

text: sjukvårdslagen (2017:30)

text: och

text: tandvårdslagen (1985:125)

text: vid

text: användning av medicintekniska produkter på patient eller vid analys av prov från patient,

text: förskrivning samt utlämnande av medicintekniska produkter till patient,

text: tillförande av medicintekniska produkter till patient, och

text: rapportering av negativa händelser och tillbud. (

text: HSLF-FS 2017:27

text: I tillämpningsområdet ingår

text: informationssystem som är anslutna till medicintekniska produkter,

text: särskild behörighet att förskriva förbrukningsartiklar inom ramen för läkemedelsförmånerna, och

text: egentillverkade medicintekniska produkter.

text: I tillämpningsområdet ingår även hantering av medicintekniska produkter, t.ex. underhåll och transporter.

text: 2 kap. Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med

text: 3 kap. Ledningssystem och rutiner

text: Grundläggande bestämmelser

text: I

text: 5 kap. 2 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30)

text: finns grundläggande bestämmelser om den utrustning som behövs i hälso- och sjukvården för att god vård ska kunna ges. (

text: HSLF-FS 2017:27

text: Enligt

text: 4 kap. 5 § hälso- och sjukvårdsförordningen (2017:80)

text: får verksamhetschefen uppdra åt sådana befattningshavare inom verksamheten som har tillräcklig kompetens och erfarenhet att fullgöra enskilda ledningsuppgifter. (

text: HSLF-FS 2017:27

text: ) 3 § Av Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: SOSFS 2011:9

text: ) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete framgår det att varje vårdgivare ska ansvara för att det ledningssystem som ska finnas innehåller de processer och rutiner som behövs för att säkerställa att verksamheten uppfyller de krav som ställs i det följande. (

text: SOSFS 2013:6

text: Vårdgivarens ansvar

text: Vårdgivaren ska ge direktiv och säkerställa att det i ledningssystemet finns rutiner för

text: hur varje verksamhet ska organiseras för att möjliggöra en säker användning och hantering av medicintekniska produkter, och

text: när en verksamhetschef ska få uppdrag att ansvara för de områden och uppgifter som anges i 3 kap. 6–7 §§ samt 4 kap. 5–6 §§.

text: Vårdgivaren får uppdra åt en verksamhetschef att ansvara för samtliga eller vissa av de områden och uppgifter i en verksamhet som någon annan verksamhetschef ansvarar för. De uppgifter som en vårdgivare har tilldelat en verksamhetschef ska dokumenteras.

text: Verksamhetschefens ansvar

text: Verksamhetschefen ska, efter uppdrag, ansvara för att

text: endast säkra och medicinskt ändamålsenliga medicintekniska produkter och, till dessa, anslutna informationssystem används på patienter,

text: endast säkra och medicinskt ändamålsenliga medicintekniska produkter förskrivs, utlämnas respektive tillförs till patienter,

text: de medicintekniska produkterna och de, till dessa, anslutna informationssystemen är kontrollerade och korrekt installerade innan de används på patienter,

text: rutinerna inom ramen för ledningssystemet finns tillgängliga för hälso- och sjukvårdspersonalen samt för annan berörd personal, och

text: medicintekniska produkter som har förskrivits, utlämnats eller tillförts till patienter kan spåras.

text: vara utbildningsansvarig,

text: förskriva och utlämna medicintekniska produkter till patienter,

text: ta fram skriftliga anvisningar för specialanpassade produkter, och

text: vara anmälningsansvarig, vilket innebär att göra anmälningar enligt 6 kap. avseende negativa händelser och tillbud med medicintekniska produkter.

text: Verksamhetschefen ska även, efter uppdrag, utse och förteckna vem eller vilka av hälso- och sjukvårdspersonalen eller annan berörd personal som ska fullgöra ovanstående uppgifter.

text: Hälso- och sjukvårdspersonalens kompetens och ansvar

text: Den hälso- och sjukvårdspersonal som ska använda och hantera medicintekniska produkter och, till dessa, anslutna informationssystem ska ha kunskap om

text: produkternas funktion,

text: riskerna vid användningen av produkterna på patienter,

text: hanteringen av produkterna, och

text: vilka åtgärder som behöver vidtas för att begränsa en vårdskadas omfattning, när en negativ händelse har inträffat.

text: Hälso- och sjukvårdspersonalen ska kontrollera de medicintekniska produkterna innan de används på patienter. Kontrollen ska göras enligt de av tillverkaren givna instruktionerna, om sådana finns.

text: Den som förskriver, utlämnar eller tillför en medicinteknisk produkt till en patient ska identifiera dennes behov och ansvara för att produkten motsvarar behoven. I denna uppgift ska ingå att

text: prova ut och anpassa produkten till patienten,

text: samordna produkten med eventuellt tidigare till patienten förskrivna, utlämnade eller tillförda produkter,

text: bedöma behovet av anpassning av patientens hemmiljö för att produkterna ska kunna fungera tillsammans på ett säkert sätt,

text: ansvara för att säkerhetsåtgärder vidtas för anpassning av hemmiljön, om det behövs,

text: informera användaren om hur produkten ska användas och de åtgärder som ska vidtas i enlighet med tillverkarens säkerhetsföreskrifter,

text: instruera och träna användaren,

text: se till att produkten registreras i vårdgivarens system för underhåll, och

text: 4 kap. Behörighet att förskriva vissa förbrukningsartiklar

text: Förbrukningsartiklar vid urininkontinens, urinretention eller tarminkontinens (

text: HSLF-FS 2017:27

text: Läkare anställda hos landsting ska vara behöriga att förskriva förbrukningsartiklar som används vid urininkontinens, urinretention eller tarminkontinens. (

text: HSLF-FS 2017:27

text: anställda hos landsting, kommun eller vårdgivare som har avtal med landsting eller kommun, och

text: utsedda av en vårdgivare. (

text: HSLF-FS 2017:27

text: Förbrukningsartiklar vid stomi och för att tillföra kroppen ett läkemedel eller för egenkontroll av medicinering (

text: HSLF-FS 2017:27

text: Av

text: 18 §

text: och

text: lagen (

text: ) om läkemedelsförmåner m.m. framgår det att

text: läkare är behöriga att förskriva förbrukningsartiklar som används vid stomi, och

text: läkare och tandläkare är behöriga att förskriva förbrukningsartiklar som används för att tillföra kroppen ett läkemedel eller för egenkontroll av medicinering. (

text: HSLF-FS 2017:27

text: Förutom läkare och tandläkare, enligt 3 § 1 och 2, ska sjuksköterskor vara behöriga att förskriva förbrukningsartiklar som behövs vid stomi, för att tillföra kroppen ett läkemedel eller för egenkontroll av medicinering. För att få förskrivningsrätt krävs att dessa är

text: anställda hos en vårdgivare, och

text: utsedda av en vårdgivare. (

text: HSLF-FS 2017:27

text: Verksamhetschefens ansvar

text: utse vem eller vilka av den behöriga hälso- och sjukvårdspersonalen som ska få förskrivningsrätt, och

text: göra bedömningar, i enlighet med 3 kap. 7 §, av behörig personals utbildningar och kompetens.

text: Verksamhetschefen ska, efter uppdrag, förteckna vilka förbrukningsartiklar inom läkemedelsförmånerna som var och en av dem som har förskrivningsrätt får förskriva utifrån vars och ens kompetens.

text: 5 kap. Egentillverkade medicintekniska produkter

text: Krav på egentillverkade medicintekniska produkter

text: Egentillverkade medicintekniska produkter ska i tillämpliga delar uppfylla de krav som ställs på CE-märkta medicintekniska produkter i

text: lagen (

text: ) om medicintekniska produkter,

text: Läkemedelsverkets föreskrifter (

text: LVFS 2003:11

text: ) om medicintekniska produkter,

text: Läkemedelsverkets föreskrifter (

text: LVFS 2001:7

text: ) om medicintekniska produkter för in vitro diagnostik, och

text: Läkemedelsverkets föreskrifter (

text: LVFS 2001:5

text: ) om aktiva medicintekniska produkter för implantation. (

text: HSLF-FS 2017:27

text: Egentillverkade medicintekniska produkter ska

text: om möjligt ha identifikationsnummer,

text: inte ha CE-märke,

text: ha bruksanvisningar på svenska språket.

text: En medicinteknisk produkt som används på en patient eller hanteras på ett annat sätt än den ursprungliga tillverkaren har avsett är endast att betrakta som en egentillverkad medicinteknisk produkt, om den uppfyller kraven i detta kapitel.

text: Vårdgivarens ansvar

text: Vårdgivaren ska ansvara för att det inte ställs lägre krav på de egentillverkade medicintekniska produkternas säkerhet och medicinska ändamålsenlighet än på CE-märkta produkter. 5 § Vårdgivaren ska även ansvara för att det i ledningssystemet finns särskilda rutiner för egentillverkning av medicintekniska produkter. Rutinerna ska säkerställa att all dokumentation om den egentillverkade medicintekniska produkten som behövs för konstruktion, tillverkning och användning samt uppföljning och utvärdering finns tillgänglig för Inspektionen för vård och omsorg från den tidpunkt som produkten har tagits i bruk och minst tio år efter det att produkten har tagits ur bruk. (

text: SOSFS 2013:6

text: Verksamhetschefens ansvar

text: Verksamhetschefen ska intyga, i en försäkran om överensstämmelse, att den egentillverkade medicintekniska produkten i tillämpliga delar uppfyller de krav som framgår av de författningar som anges i 1 § 1–4. De uppgifter som en försäkran om överensstämmelse ska innehålla framgår av bilaga 1. 7 § Verksamhetschefen ska ansvara för den egentillverkade medicintekniska produktens spårbarhet till verksamheten och i förekommande fall även till en patient.

text: Klinisk utvärdering

text: Om en verksamhetschef bedömer att en viss klinisk utvärdering av en egentillverkad medicinteknisk produkt kräver ett godkännande enligt lagen (

text: ) om etikprövning av forskning som avser människor, ska denne ansvara för att forskningen har godkänts innan utvärderingen inleds. (

text: HSLF-FS 2017:27

text: Verksamhetschefen ska skriftligen godkänna att en egentillverkad medicinteknisk produkt som har genomgått en klinisk utvärdering får användas på en patient. Verksamhetschefen ska även ansvara för att varje berörd patient ges individuellt anpassad information om och bereds möjlighet att samtycka till användningen av en sådan produkt.

text: 6 kap. Negativa händelser och tillbud med medicintekniska produkter

text: Utredning och bedömning

text: Om en negativ händelse eller ett tillbud har inträffat med en medicinteknisk produkt, ska

text: en utredning snarast inledas och

text: en bedömning göras, huruvida det inträffade ska anmälas enligt 3 §.

text: Innan utredningen av händelsen eller tillbudet slutförs ska orsakerna till det inträffade så långt som möjligt fastställas. Om utredningen visar att det finns brister i verksamhetens kvalitet ska förbättringsåtgärder vidtas. Utredningen, bedömningen och vidtagna åtgärder ska dokumenteras. (

text: SOSFS 2013:6

text: Anmälningsplikt

text: Anmälan till tillverkaren samt till Läkemedelsverket om en negativ händelse eller ett tillbud med en medicinteknisk produkt ska så snart som möjligt göras på blanketten ”Anmälan om negativa händelser och tillbud med medicintekniska produkter” (bilaga 2).

text: Anmälningsplikten ska fullgöras av den som har blivit utsedd till anmälningsansvarig av verksamhetschefen. (

text: SOSFS 2013:6

text: ) 3 § Anmälan ska göras vid funktionsfel och försämring av en produkts egenskaper eller prestanda samt vid felaktigheter och brister i märkningen eller bruksanvisningen som kan leda till eller har lett till

text: en patients, en användares eller någon annan persons död, eller

text: en allvarlig försämring av en patients, en användares eller någon annan persons hälsotillstånd.

text: Omhändertagande av medicinteknisk produkt

text: Produktidentiteten ska säkerställas för varje medicinteknisk produkt som har varit inblandad i en negativ händelse eller ett tillbud. Produkten eller produkterna ska, tillsammans med bruksanvisningen och förpackningen, tas till vara för att möjliggöra en fortsatt utredning av händelsen eller tillbudet. Produkten eller produkterna får dock fortfarande användas innan utredningen är avslutad, om alternativa medicintekniska produkter saknas i verksamheten och syftet är att skydda människors liv och hälsa.

text: Ytterligare information om och undersökning av medicinteknisk produkt

text: Vårdgivaren ska biträda tillverkaren samt Läkemedelsverket med den ytterligare information, utöver anmälan, som kan behövas för att utreda en negativ händelse eller ett tillbud. Vårdgivaren ska även, snarast möjligt efter en inkommen anmälan och på villkor som vårdgivaren anger, bereda tillverkaren tillfälle att i vårdgivarens lokaler undersöka den medicintekniska produkt som har tagits till vara.

text: Egentillverkade medicintekniska produkter

text: Anmälan om negativa händelser och tillbud med egentillverkade medicintekniska produkter ska göras till Inspektionen för vård och omsorg på blanketten ”Anmälan om negativa händelser och tillbud med medicintekniska produkter” (bilaga 2).

text: Vårdgivaren ska biträda Inspektionen för vård och omsorg med den ytterligare information, utöver anmälan, som kan behövas och ge Inspektionen för vård och omsorg möjlighet att vid behov undersöka den egentillverkade medicintekniska produkt som varit inblandad i den negativa händelsen eller tillbudet. (

text: SOSFS 2013:6

text: Uppföljning

text: Den anmälningsansvarige ska följa upp de utredningar som görs med anledning av en negativ händelse eller ett tillbud och återföra resultaten till de berörda, t.ex. hälso- och sjukvårdspersonalen i den aktuella verksamheten.

text: 7 kap. Övrigt

text: De vårdgivare som har avtal med landsting eller kommuner ska så långt möjligt samordna sitt ledningssystems rutiner för medicintekniska produkter med motsvarande rutiner i den offentliga vårdgivarens ledningssystem. 2 § De vårdgivare som för provtagning, analys eller annan utredning anlitar en sådan enhet som anges i

text: 7 kap. 2 § patientsäkerhetslagen (2010:659)

text: ska försäkra sig om att enheten tillämpar dessa föreskrifter och att vårdgivaren får ta del av de anmälningar om negativa händelser eller tillbud som enheten gjort i anslutning till uppdraget. (

text: SOSFS 2013:6

text: I särskilda fall kan Socialstyrelsen meddela undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: Övergångsbestämmelser

text: SOSFS 2008:1

text: 1. Denna författning träder i kraft två veckor efter den dag då författningen utkom från trycket. 2. Genom författningen upphävs

text: Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: SOSFS 2001:12

text: ) om användning och egentillverkning av medicintekniska produkter i hälso- och sjukvården

text: SOSFS 2001:5

text: ) om behörighet att förskriva förbrukningsartiklar vid vissa inkontinenstillstånd.

text: 3. Regeringen har i förordningen (

text: ) om upphävande av Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd Behörighet att förskriva kostnadsfria förbrukningsartiklar samt om beskaffenhet av kostnadsfria förbrukningsartiklar, m.m. (

text: SOSFS 1994:22

text: ) föreskrivit att Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd Behörighet att förskriva kostnadsfria förbrukningsartiklar samt om beskaffenhet av kostnadsfria förbrukningsartiklar, m.m. (

text: SOSFS 1994:22

text: ) ska upphöra att gälla vid utgången av juni 2006.

text: Bilaga – Försäkran om överrensstämmelse medicintekniska produkter –

text: SOSFS 2008:1

text: Bilaga 02 – Blankett – Anmälan om negativa händelser och tillbud med medicintekniska produkter –

text: SOSFS 2013:6

text: Mer hos oss

text: Patientsäkerhet

text: Mer hos andra

text: Läkemedelsverkets föreskrifter (

text: LVFS 2003:11

text: ) om medicintekniska produkter

text: Etikprövning av forskning som avser människor, lagen om

text: Hälso- och

text: sjukvårdslagen

text: (HSL)

text: Läkemedelsförmåner m.m., lagen om

text: Medicintekniska produkter, lagen om

text: Tandvårdslagen

text: (TL)

title: Socialstyrelsens föreskrifter om användning av medicintekniska produkter i hälso- och sjukvården

text: 1 kap. Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas vid 1. användning av medicintekniska produkter på patient eller vid analys av prov från patient, 2. förskrivning samt utlämnande av medicintekniska produkter till patient, 3. tillförande av medicintekniska produkter till patient, och 4. rapportering av negativa händelser och tillbud

text: i sådan verksamhet som omfattas av hälso- och

text: sjukvårdslagen (1982:763)

text: och

text: tandvårdslagen (1985:125)

text: I tillämpningsområdet ingår 1. informationssystem som är anslutna till medicintekniska produkter, 2. särskild behörighet att förskriva förbrukningsartiklar inom ramen för läkemedelsförmånerna, och 3. egentillverkade medicintekniska produkter.

text: SOSFS 2008:1

text: 2 kap. Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med

text: medicinteknisk produkt som används för att produkt påvisa, förebygga, övervaka, behandla eller lindra en sjukdom, påvisa, övervaka, behandla, lindra eller kompensera en skada eller ett funktionshinder, undersöka, ändra eller ersätta anatomi eller en fysiologisk process, eller kontrollera befruktning Kommentar: Se

text: 2 § lagen (1993:584)

text: om medicintekniska produkter. informationssystem system som insamlar, bearbetar, lagrar eller distribuerar och presenterar information Kommentar: Se SS-ISO/IEC 27001:2006 Ledningssystem för informationssäkerhet – Krav samt SS-ISO/IEC 27002:2005 Riktlinjer för styrning av informationssäkerhet. förbrukningsartikel vara som fortlöpande förbrukas Kommentar: De förbrukningsartiklar som omfattas av dessa föreskrifter är att betrakta som medicintekniska produkter. egentillverkad medi- medicinteknisk produkt som en vårdgivare har cinteknisk produkt tagit ansvar för som tillverkare och som konstruerats och tillverkats för att uteslutande användas i den egna verksamheten Kommentar: I begreppet ingår även befintliga medicintekniska produkter som har modifierats eller flera medicintekniska produkter som har kombinerats på ett nytt sätt som den ursprungliga tillverkaren inte har avsett. Se ISO 13485:2003 Medicintekniska produkter – Ledningssystem för kvalitet – Krav för regulatoriska ändamål. verksamhetschef befattningshavare som svarar för verksamheten Kommentar: Se

text: och

text: 30 §§

text: hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)

text: . Inom tandvården utser vårdgivaren någon som fullgör motsvarande uppgifter. vårdgivare statlig myndighet, landsting och kommun i fråga om sådan hälso- och sjukvårdsverksamhet som myndigheten, landstinget eller kommunen har ansvar för (offentlig vårdgivare) samt annan juridisk person eller enskild näringsidkare som bedriver hälso- och sjukvårdsverksamhet (privat vårdgivare) Kommentar: Se

text: 1 kap. 3 § lagen (1998:531)

text: om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. hälso- och sjuk- person eller personer som i sitt yrke utför hälsovårdspersonal och sjukvård Kommentar: Se

text: 1 kap. 4 § lagen (1998:531)

text: om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område.

text: specialanpassad produkt som har tillverkats efter en läkares produkt skriftliga anvisningar för att endast användas av en viss angiven patient och som läkaren på sitt ansvar har givit speciella konstruktionsegenskaper Kommentar: En anvisning kan även tas fram av annan hälso- och sjukvårdspersonal som genom sina yrkeskvalifikationer är behörig.

text: 3 kap. Ledningssystem och rutiner

text: Grundläggande bestämmelser

text: I

text: 2 e § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)

text: finns grundläggande bestämmelser om den utrustning som behövs i hälso- och sjukvården för att god vård ska kunna ges.

text: Enligt

text: 30 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)

text: Av Socialstyrelsens föreskrifter (

text: SOSFS 2005:12

text: ) om ledningssystem för kvalitet och patientsäkerhet i hälso- och sjukvården framgår det att vårdgivare ska inrätta ett ledningssystem.

text: Vårdgivarens ansvar

text: Vårdgivaren ska ge direktiv och säkerställa att det i ledningssystemet finns rutiner för 1. hur varje verksamhet ska organiseras för att möjliggöra en säker användning och hantering av medicintekniska produkter, och 2. när en verksamhetschef ska få uppdrag att ansvara för de områden och uppgifter som anges i 3 kap. 6–7 §§ samt 4 kap. 5–6 §§.

text: Verksamhetschefens ansvar

text: Verksamhetschefen ska, efter uppdrag, ansvara för att 1. endast säkra och medicinskt ändamålsenliga medicintekniska produkter och, till dessa, anslutna informationssystem används på patienter, 2. endast säkra och medicinskt ändamålsenliga medicintekniska pro-

text: SOSFS 2008:1

text: dukter förskrivs, utlämnas respektive tillförs till patienter, 3. de medicintekniska produkterna och de, till dessa, anslutna informationssystemen är kontrollerade och korrekt installerade innan de används på patienter, 4. information från tillverkare och myndigheter om de medicintekniska produkterna finns tillgänglig för hälso- och sjukvårdspersonalen och annan berörd personal, 5. rutinerna inom ramen för ledningssystemet finns tillgängliga för hälso- och sjukvårdspersonalen samt för annan berörd personal, och 6. medicintekniska produkter som har förskrivits, utlämnats eller tillförts till patienter kan spåras.

text: Verksamhetschefen ska, efter uppdrag, göra en bedömning av om hälso- och sjukvårdspersonalens och annan berörd personals utbildningar är adekvata mot bakgrund av den kompetens som krävs för att 1. vara utbildningsansvarig, 2. förskriva och utlämna medicintekniska produkter till patienter, 3. ta fram skriftliga anvisningar för specialanpassade produkter, och 4. vara anmälningsansvarig, vilket innebär att göra anmälningar enligt 6 kap. avseende negativa händelser och tillbud med medicintekniska produkter.

text: Den hälso- och sjukvårdspersonal som ska använda och hantera medicintekniska produkter och, till dessa, anslutna informationssystem ska ha kunskap om 1. produkternas funktion, 2. riskerna vid användningen av produkterna på patienter, 3. hanteringen av produkterna, och 4. vilka åtgärder som behöver vidtas för att begränsa en vårdskadas omfattning, när en negativ händelse har inträffat.

text: 1. prova ut och anpassa produkten till patienten, 2. samordna produkten med eventuellt tidigare till patienten förskrivna, utlämnade eller tillförda produkter, 3. bedöma behovet av anpassning av patientens hemmiljö för att produkterna ska kunna fungera tillsammans på ett säkert sätt, 4. ansvara för att säkerhetsåtgärder vidtas för anpassning av hemmiljön, om det behövs, 5. informera användaren om hur produkten ska användas och de åtgärder som ska vidtas i enlighet med tillverkarens säkerhetsföreskrifter, 6. instruera och träna användaren, 7. se till att produkten registreras i vårdgivarens system för underhåll, och 8. följa upp och utvärdera förskrivningen, utlämnandet eller tillförandet till patienten fram till dess behovet upphört eller ansvaret för patienten har tagits över av någon annan.

text: Grundläggande bestämmelser

text: Av

text: 3 d § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)

text: framgår det att läkare anställda hos landsting är behöriga att förskriva förbrukningsartiklar som används vid urininkontinens, urinretention eller tarminkontinens.

text: Av

text: 18 §

text: och

text: och

text: 19 §

text: lagen (

text: ) om läkemedelsförmåner m.m. framgår det att 1. läkare är behöriga att förskriva förbrukningsartiklar som används vid stomi, och 2. läkare och tandläkare är behöriga att förskriva förbrukningsartiklar som används för att tillföra kroppen ett läkemedel eller för egenkontroll av medicinering.

text: Förskrivningsrätt

text: Förutom läkare, enligt 1 §, ska sjuksköterskor, sjukgymnaster samt barnmorskor vara behöriga att förskriva förbrukningsartiklar som används vid urininkontinens, urinretention eller tarminkontinens. För att få förskrivningsrätt krävs att dessa är 1. anställda hos landsting, kommun eller vårdgivare som har avtal med landsting eller kommun, och 2. utsedda av en vårdgivare.

text: Förutom läkare och tandläkare, enligt 2 § 1 och 2, ska sjuksköterskor vara behöriga att förskriva förbrukningsartiklar som behövs vid

text: SOSFS 2008:1

text: stomi, för att tillföra kroppen ett läkemedel eller för egenkontroll av medicinering. För att få förskrivningsrätt krävs att dessa är 1. anställda hos en vårdgivare, och 2. utsedda av en vårdgivare.

text: Verksamhetschefens ansvar

text: Verksamhetschefen ska, efter uppdrag, ansvara för att 1. utse vem eller vilka av den behöriga hälso- och sjukvårdspersonalen som ska få förskrivningsrätt, och 2. göra bedömningar, i enlighet med 3 kap. 7 §, av behörig personals utbildningar och kompetens.

text: Egentillverkade medicintekniska produkter ska i tillämpliga delar uppfylla de krav som ställs på CE-märkta medicintekniska produkter i 1. lagen (

text: ) om medicintekniska produkter, 2. Läkemedelsverkets föreskrifter (

text: LVFS 2003:11

text: ) om medicintekniska produkter, 3. Läkemedelsverkets föreskrifter (

text: LVFS 2001:7

text: ) om medicintekniska produkter för in vitro diagnostik, och 4. Läkemedelsverkets föreskrifter (

text: LVFS 2001:5

text: ) om aktiva medicintekniska implantat.

text: Egentillverkade medicintekniska produkter ska 1. om möjligt ha identifikationsnummer, 2. inte ha CE-märke, 3. ha bruksanvisningar på svenska språket.

text: Vårdgivarens ansvar

text: Vårdgivaren ska även ansvara för att det i ledningssystemet finns särskilda rutiner för egentillverkning av medicintekniska produkter. Rutinerna ska säkerställa att all dokumentation om den egentillverkade medicintekniska produkten som behövs för konstruktion, tillverkning och användning samt uppföljning och utvärdering finns tillgänglig för Socialstyrelsen från den tidpunkt som produkten har tagits i bruk och minst tio år efter det att produkten har tagits ur bruk.

text: Verksamhetschefens ansvar

text: Verksamhetschefen ska ansvara för den egentillverkade medicintekniska produktens spårbarhet till verksamheten och i förekommande fall även till en patient.

text: Klinisk utvärdering

text: ) om etikprövning av forskning, ska denne ansvara för att ett sådant godkännande erhålls innan utvärderingen av produkten kan inledas.

text: Utredning och bedömning

text: SOSFS 2008:1

text: 1. rutinerna för avvikelsehantering, enligt 4 kap. 6 § 1 Socialstyrelsens föreskrifter (

text: SOSFS 2005:12

text: ) om ledningssystem för kvalitet och patientsäkerhet i hälso- och sjukvården, följas, 2. en utredning snarast inledas, och 3. en bedömning göras, huruvida det inträffade ska anmälas enligt 3 §.

text: Anmälningsplikt

text: Anmälan till tillverkaren samt till Läkemedelsverket om en negativ händelse eller ett tillbud med en medicinteknisk produkt ska så snart som möjligt göras på blanketten SoSB 47025 (bilaga 2). Anmälningsplikten ska fullgöras av den som har blivit utsedd till anmälningsansvarig av verksamhetschefen.

text: Anmälan ska göras vid funktionsfel och försämring av en produkts egenskaper eller prestanda samt vid felaktigheter och brister i märkningen eller bruksanvisningen som kan leda till eller har lett till 1. en patients, en användares eller någon annan persons död, eller 2. en allvarlig försämring av en patients, en användares eller någon annan persons hälsotillstånd.

text: Anmälan om negativa händelser och tillbud med egentillverkade medicintekniska produkter ska göras till Socialstyrelsen på blanketten SoSB 47025 (bilaga 2). Vårdgivaren ska biträda Socialstyrelsen med den ytterligare information, utöver anmälan, som kan behövas och ge Socialstyrelsen möjlighet att vid behov undersöka den egentillverkade medicintekniska produkt som varit inblandad i den negativa händelsen eller tillbudet.

text: Uppföljning

text: 7 kap. Övrigt

text: De vårdgivare som för provtagning, analys eller annan utredning anlitar en sådan enhet som anges i

text: 6 kap. 2 § lagen (1998:531)

text: om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område ska försäkra sig om att enheten tillämpar dessa föreskrifter och att vårdgivaren får ta del av de anmälningar om negativa händelser eller tillbud som enheten gjort i anslutning till uppdraget.

text: 1. Denna författning träder i kraft två veckor efter den dag då författningen utkom från trycket. 2. Genom författningen upphävs – Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: SOSFS 2001:12

text: ) om användning och egentillverkning av medicintekniska produkter i hälso- och sjukvården – Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: SOSFS 2001:5

text: ) om behörighet att förskriva förbrukningsartiklar vid vissa inkontinenstillstånd. 3. Regeringen har i förordningen (

text: SOSFS 1994:22

text: ) föreskrivit

text: SOSFS

text: 2008:1 att Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd Behörighet att förskriva kostnadsfria förbrukningsartiklar samt om beskaffenhet av kostnadsfria förbrukningsartiklar, m.m. (

text: SOSFS 1994:22

text: ) skall upphöra att gälla vid utgången av juni 2006.

text: Socialstyrelsen

text: KJELL ASPLUND

text: Elin Siljehag (Hälso- och sjukvårdsavdelningen)

text: Bilaga 1

text: FÖRSÄKRAN OM ÖVERENSSTÄMMELSE

text: Uppgifter som ska ingå:

text: Produkt

text: (produktnamn och identifikationsnummer)

text: Avsedd användning

text: (skall anges om inte användningen är uppenbar eller om användningsområdet är snävare än vad man kan förvänta sig av produktens namn eller utformning)

text: Tillverkare

text: (Vårdgivarens namn och adress) NN (verksamhetschefens namn) försäkrar att produkten uppfyller de tillämpliga kraven i lagen (

text: ) om medicintekniska produkter samt i Socialstyrelsens föreskrifter (

text: SOSFS 2008:1

text: ) om användning av medicintekniska produkter i hälso- och sjukvården. Ort och datum Verksamhetschefens, eller motsvarandes, underskrift

text: SOSFS Bilaga 2

text: ANMÄLAN om negativa händelser och tillbud

text: med medicintekniska produkter

text: Vårdenhetens dnr

text: 1. Anmälan om medicintekniska produkter

text: Denna anmälan har sänts till Datum

text: Tillverkaren/leverantören

text: Datum

text: Läkemedelsverket

text: Datum

text: Socialstyrelsen, som information

text: 2. Anmälan om egentillverkade medicintekniska produkter

text: Denna anmälan har sänts till Datum

text: Socialstyrelsen

text: 3. Vårdenhet eller motsvarande

text: Enhetens namn Utdelningsadress Postnummer Postort Telefon (inkl. riktnummer) Fax (inkl. riktnummer) Kontaktperson Telefon (inkl. riktnummer) E-postadress

text: 4. Medicinteknisk produkt

text: Tillverkare/fabrikat Produktnamn/benämning Artikelnr/typbeteckning/programversion Inköpsår Lot-nr/batch-nr/serie-nr

text: CE-märkning

text: Ja Nej

text: Produkten är inte CE-märkt därför att den är

text: upphandlad före 1998-06-14

text: specialanpassad (jfr

text: LVFS 2001:5

text: , 2003:11)

text: under klinisk prövning (jfr

text: LVFS 2001:5

text: , 2003:11)

text: avsedd för utvärdering av prestanda (jfr

text: LVFS 2001:7

text: egentillverkad

text: Annan orsak till att produkten inte är CE-märkt:

text: SoSB 47025 2008-02 pee

text: 5. Tillverkare/leverantör

text: Företag Utdelningsadress Postnummer Postort Telefon (inkl. riktnummer) Fax (inkl. riktnummer) Kontaktperson Telefon (inkl. riktnummer) E-postadress Datum för ev. kontakt med tillverkare/leverantör

text: 6. Den negativa händelsen eller tillbudet

text: Datum Plats Händelseförlopp

text: Händelsens eller tillbudets följd Dödsfall Allvarligt försämrad hälsa Hade kunnat orsaka dödsfall eller allvarligt försämrad hälsa Annan:

text: Händelsens eller tillbudets troliga orsak/-er Produktfel Felaktig eller ofullständig märkning/bruksanvisning Bristande underhåll Handhavandefel Använd för fel ändamål Annan:

text: Kommentar

text: SOSFS 2008:1

text: 7. Vidtagna och planerade åtgärder

text: Den produkt som har varit inblandad i en negativ händelse eller ett tillbud har skickats till tillverkare/leverantör den (datum) tillvaratagits och finns kvar på vårdenheten tillvaratagits och finns kvar på hjälpmedelscentral, medicinteknisk verksamhet eller motsvarande Annan åtgärd:

text: Kommentar

text: 8. Anmälare

text: Namnteckning Titel/funktion Namnförtydligande Telefon (inkl. riktnummer) E-postadress Fax (inkl. riktnummer) Utdelningsadress Postnummer Postort


fs: sosfs

publisher: Socialstyrelsen

title: Upphävande av föreskrifter och allmänna råd i verksamhet vid Socialstyrelsens institut för särskilt utbildningsstöd

text: Socialstyrelsen

type: stycke

text: LARS-ERIK HOLM

text: Leif Näfver (Socialstyrelsens institut för särskilt utbildningsstöd)

text: SOSFS 2008:12

type: rubrik

type: foreskrift


text: Av

text: 15 § förordningen (2008:193)

text: om statligt tandvårdsstöd framgår det att vårdgivaren i samband med begäran om ersättning i form av allmänt tandvårdsbidrag ska lämna uppgifter till Socialstyrelsen om patientens antal kvarvarande respektive intakta tänder.

type: paragraf

text: Beräkningen av antalet kvarvarande tänder ska grunda sig på intraoral inspektion.

text: saknar fyllningar, och

text: saknar protetiska ersättningar.

text: Även fissurförseglade och fissurblockerade tänder som är intakta enligt första stycket ska ingå i antalet. Beräkningen av antalet intakta tänder ska grunda sig på intraoral inspektion eller röntgenbilder, om sådana finns.

text: Uppgifterna ska lämnas till Försäkringskassan i enlighet med Försäkringskassans föreskrifter (

text: FKFS 2008:6

text: ) om statligt tandvårdsstöd.

text: Nödvändig tandvård och tandvård till personer med stora behov av tandvård på grund av långvarig sjukdom eller funktionsnedsättning

text: De uppgifter som vårdgivaren ska lämna enligt

text: 11 a § tandvårdsförordningen (1998:1338)

text: ska lämnas inom två veckor från det att tandvårdsåtgärden har slutförts. Uppgifterna ska ges in via Försäkringskassans elektroniska stöd för statligt tandvårdsstöd.

text: Uppgifter om en patients kvarvarande och intakta tänder ska lämnas på ett sådant sätt som anges i 2 och 3 §§. (

text: SOSFS 2012:18

title: Uppgiftsskyldighet till tandhälsoregistret

text: Av

text: 15 § förordningen (2008:193)

text: Vårdgivaren ska lämna uppgifter om varje patients antal kvarvarande tänder, dvs. 1. tänder med naturlig rot, inklusive visdomständer och partiellt erupterade tänder, samt 2. synliga tandrötter, inklusive visdomständers tandrötter.

text: Uppgifter ska även lämnas om antalet kvarvarande tänder som är intakta, dvs. 1. inte har konstaterade dentinskador som kräver behandling, 2. saknar fyllningar, och 3. saknar protetiska ersättningar.

text: FKFS 2008:6

text: ) om statligt tandvårdsstöd.

text: SOSFS 2008:13

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2008. Socialstyrelsen LARS-ERIK HOLM Camilla Persson Eldeby (Epidemiologiskt Centrum)


title: Ändring i föreskrifterna (SOSFS 2007:8) om uppgiftsskyldighet till register över insatser inom den kommunala hälso- och sjukvården

text: Av

text: 5 § förordningen (2006:94)

text: om register hos Socialstyrelsen över insatser inom den kommunala hälso- och sjukvården framgår det att kommunerna ska lämna uppgifter till registret om personer som har fått insatser inom den kommunala hälso- och sjukvården. Uppgifterna ska lämnas i elektronisk form i enlighet med filbeskrivningen (bilagan). De ska lämnas senast den 15 september 2008 och avse förhållandena under juni månad 2008. Därefter ska uppgifterna lämnas två gånger per år, senast den 15 februari respektive den 15 september och avse förhållandena under perioderna 1 juli – 31 december föregående år respektive 1 januari – 30 juni innevarande år.

text: Denna författning träder i kraft två veckor efter den dag då författningen utkom från trycket.

text: Socialstyrelsen

text: LARS-ERIK HOLM

text: Anna Schölin (Socialtjänstavdelningen)

text: SOSFS Bilaga 2008:16

text: December 7 stbe November 2008-0 kvårdslagen Oktober

text: September

text: § hälso- och

text: sjukvårdslagen (1982:763)

text: Augusti

text: Hälso- och sjukvård som kommunen ansvarar för enligt 18

text: Juli

text: Juni

text: Maj

text: April

text: Mars Februari

text: Ange ”1” för varje månad som personen har fått sådan hälso- och sjukvård, som kommunen ansvarar för enligt 18 § hälso- och sju Januari nr dag mån

text: Personnummer Födelseår - Kommun kod

text: . Första personen i filen Andra personen i filen Tredje personen i filen o.s.v


text: 1 kap. Tillämpningsområde och ordförklaringar

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas på legitimerade läkares vidareutbildning för att uppnå specialistkompetens enligt

text: 4 kap. 8 § patientsäkerhetslagen (2010:659)

text: SOSFS 2012:8

text: Följande begrepp och termer används i dessa föreskrifter och allmänna råd:

type: kapitel

text: 2 kap. Grunderna för specialiseringstjänstgöringen

text: Av

text: 4 kap. 1 § patientsäkerhetsförordningen (2010:1369)

text: framgår det att för att en legitimerad läkare ska uppnå specialistkompetens ska han eller hon förvärva de kunskaper, färdigheter och förhållningssätt som föreskrivs för specialistkompetensen genom att under minst fem år genomgå specialiseringstjänstgöring. Denna ska fullgöras genom tjänstgöring som läkare under handledning och genom deltagande i kompletterande utbildning. (

text: SOSFS 2012:8

text: Semester och jourkompensationer får tillgodoräknas i specialiseringstjänstgöringen.

text: Om specialiseringstjänstgöringen fullgörs på deltid, ska tjänstgöringstiden förlängas så att den sammanlagda tiden motsvarar heltid under minst fem år.

text: 3 kap. Kvalitetsaspekter på specialiseringstjänstgöringen

text: Vårdgivaren ska ge direktiv och se till att det finns dokumenterade rutiner så att specialiseringstjänstgöringen kan genomföras och regelbundet utvärderas för att säkerställa en hög och jämn kvalitet i specialistutbildningen.

text: Tjänstgöring och utbildningsprogram

text: Vårdgivaren ska ansvara för att det finns tillgång till en studierektor som ska vara läkare med specialistkompetens samt ska ha genomgått handledarutbildning.

text: Verksamhetschefen ska ansvara för att

text: en handledare utses för den legitimerade läkare som genomgår specialiseringstjänstgöring (ST-läkaren),

text: ett individuellt utbildningsprogram i enlighet med målbeskrivningens krav upprättas och fastställs i samråd med handledaren och ST-läkaren,

text: teoretiska utbildningsmoment och kurser i enlighet med målbeskrivningens krav planeras in i utbildningsprogrammet, och

text: utbildningsprogrammet revideras regelbundet och därutöver vid behov i samråd med handledaren och ST-läkaren.

text: Allmänna råd

text: Kurser under specialiseringstjänstgöringen bör vara kvalitetsgranskade. Ett exempel på detta är de efter en tydlig standard kvalitetsgranskade kurser som Institutet för professionell utveckling av läkare i Sverige (IPULS) annonserar. I en studierektors arbetsuppgifter bör ingå att vara organisatorisk stödfunktion till verksamhetschefer, handledare och ST-läkare. Studierektorn bör bl.a. delta i upprättandet av utbildningsprogram, utarbeta introduktionsprogram och se till att handledarna har för området relevant kompetens. Tillgången till läkare med relevant specialistkompetens och andra medarbetare hos verksamheter med specialiseringstjänstgöring bör motsvara behovet av nödvändiga handledar- och instruktörsinsatser. Verksamheter där specialiseringstjänstgöring bedrivs bör vara så allsidiga att kraven på kompetens i målbeskrivningen ska kunna uppnås. Det bör finnas lokaler och utrustning i den omfattning samt till den standard som krävs för att målbeskrivningens krav kan uppnås. Samtliga ST-läkare bör ha tillgång till regelbunden samt planerad intern och extern utbildning liksom möjlighet till regelbundet avsatt tid för självstudier. Verksamheten bör även erbjuda möjligheter för ST-läkaren att delta i forsknings- och kvalitetsutvecklingsarbete.

text: Handledning och instruktioner

text: Av

text: framgår det att specialiseringstjänstgöringen ska genomföras under handledning. (

text: SOSFS 2012:8

text: Allmänna råd

text: Handledningen bör ges regelbundet och med största möjliga kontinuitet samt vara överenskommen och utgå från det individuella utbildningsprogrammet.

text: ST-läkaren bör, utöver handledning, fortlöpande ges nödvändiga instruktioner i tjänstgöringen med återkoppling från verksamhetens medarbetare. 5 § Handledaren ska ha specialistkompetens i den avsedda specialiteten samt ska ha genomgått handledarutbildning.

text: Allmänna råd

text: Handledningen bör innehålla handledning, pedagogik, kommunikation och etik.

text: Dokumentation, bedömning och utvärdering

text: Verksamhetschefen ska ansvara för att en fortlöpande bedömning av ST-läkarens kompetensutveckling görs regelbundet utifrån målbeskrivningen och utbildningsprogrammet under hela specialiseringstjänstgöringen.

text: ST-läkaren ska, med stöd av sin handledare, fortlöpande dokumentera uppnådd kompetens och förvärvade kunskaper.

text: Allmänna råd

text: Handledaren bör fortlöpande stödja och vägleda samt bedöma ST-läkarens kompetensutveckling.

text: Den fortlöpande bedömningen av ST-läkarens kompetensutveckling bör

text: omfatta alla aspekter av specialiseringstjänstgöringen och alla de mål som målbeskrivningen omfattar,

text: göras med på förhand kända och överenskomna metoder, och

text: som huvudregel göras internt inom verksamheten.

text: Om brister föreligger i ST-läkarens kompetens, bör det leda till förbättringar i dennes utbildningsprogram, i verksamhetens utbildningsinsatser eller, i förekommande fall, genom tydligare krav på ST-läkarens insatser. Verksamhetschefen, eller den läkare med avsedd specialistkompetens till vilken verksamhetschefen har gett uppdraget, bör med ST-läkaren hålla regelbundna kompetensutvecklingssamtal, som bör dokumenteras. Handledaren bör dokumentera sina samtal med ST-läkaren. Även ST-läkaren bör dokumentera handledar- och kompetensutvecklingssamtalen.

text: Den inspekterande enheten och den inspekterade verksamheten får inte ha ekonomiska, administrativa eller organisatoriska kopplingar till varandra.

text: Granskningen ska avse de krav som ställs i 1–7 §§ samt tillhörande allmänna råd. (

text: SOSFS 2012:8

text: Allmänna råd

text: En granskning enligt 8 § kan göras i enlighet med SPUR-inspektionsmodellen (en modell för extern granskning som tagits fram av Sveriges läkarförbunds och Svenska Läkaresällskapets stiftelse för utbildningskvalitet).

text: 4 kap. Sammanslagna specialiteter m.m.

text: Undantag från kravet på dubbla verksamhetschefer får göras om verksamhetschefen har dubbla specialistkompetenser enligt ovan eller har specialistkompetens enligt den specialitetsförteckning som anges i 5 kap. 2 §. Samma undantag ska gälla för kravet på handledarna. (

text: SOSFS 2012:8

text: Det betyder att verksamhetscheferna respektive handledarna ska ha specialistkompetens i

text: klinisk immunologi respektive transfusionsmedicin för specialiteten klinisk immunologi och transfusionsmedicin,

text: bakteriologi respektive virologi för specialiteten klinisk bakteriologi och virologi, och,

text: företagshälsovård respektive yrkes- och miljömedicin för specialiteten arbets- och miljömedicin.

text: En av verksamhetscheferna och en av handledarna ska ha ett huvudansvar för specialiseringstjänstgöringen. Verksamhetscheferna ska genom en överenskommelse utse vem av dem som ska vara huvudansvarig. Detsamma ska gälla för handledarna. 4 § Den huvudansvarige verksamhetschefen ska ansvara för att

text: ett utbildningsprogram för ST-läkaren upprättas,

text: handledare med relevant specialistkompetens utses,

text: ST-läkaren ges handledning, och

text: i samråd med den huvudansvarige handledaren samordna intygsförfarandet när ST-läkaren uppnått alla krav i målbeskrivningen.

text: Den huvudansvarige handledaren ska

text: i samråd med den huvudansvarige verksamhetschefen upprätta ett utbildningsprogram för ST-läkaren,

text: ge ST-läkaren handledning, och

text: i samråd med den huvudansvarige verksamhetschefen samordna intygsförfarandet när ST-läkaren uppnått alla krav i målbeskrivningen.

text: Verksamhetscheferna och handledarna ansvarar inom respektive medicinskt specialområde för att intyga att ST-läkaren har uppnått målbeskrivningens krav i dessa delar. 7 § I specialiteten bild- och funktionsmedicin ska den som är specialistkompetent i medicinsk radiologi kunna handleda och godkänna ST-läkare som utbildas inom specialiteten.

text: 5 kap. Medicinska specialiteter (

text: SOSFS 2009:1

text: De medicinska specialiteterna delas in i bas- och grenspecialiteter samt tilläggsspecialiteterna Akutsjukvård och Smärtlindring. För att få bevis om specialistkompetens i en grenspecialitet krävs innehav av bevis om specialistkompetens i en basspecialitet. Vilken basspecialitet som krävs för en viss grenspecialitet framgår av 2 §. För att få bevis om specialistkompetens i en tilläggsspecialitet krävs innehav av bevis om specialistkompetens i en basspecialitet enligt de förutsättningar som anges i 3-6 §§. (

text: SOSFS 2009:1

text: Allmänna råd

text: En legitimerad läkare som vill uppnå kompetens i en gren- eller tilläggsspecialitet kan i begränsad omfattning påbörja fördjupning i den tänkta gren- eller tilläggsspecialiteten inom ramen för specialiseringstjänstgöringen i basspecialiteten.

text: De bas- och grenspecialiteter inom vilka specialistkompetens uppnås är följande.

text: SOSFS 2009:1

text: För att få bevis om specialistkompetens i akutsjukvård krävs innehav av specialistkompetensbevis i en basspecialitet som tillhör någon av

text: de kirurgiska specialiteterna,

text: de invärtesmedicinska specialiteterna,

text: de barnmedicinska specialiteterna,

text: de psykiatriska specialiteterna,

text: neurospecialiteterna (med undantag för klinisk neurofysiologi), eller

text: de enskilda basspecialiteterna (med undantag för socialmedicin och klinisk genetik). (

text: SOSFS 2009:1

text: För den som fått legitimation som läkare före den 1 juli 2006 och som ansöker om specialistkompetens i akutsjukvård samt önskar tillgodoräkna specialistkompetens i enlighet med äldre bestämmelser ska följande gälla. För att få bevis om specialistkompetens i akutsjukvård krävs innehav av bevis om specialistkompetens i en specialitet som tillhör någon av

text: de opererande specialiteterna,

text: de invärtesmedicinska specialiteterna,

text: de barnmedicinska specialiteterna,

text: de psykiatriska specialiteterna, eller

text: de enskilda specialiteterna allmänmedicin, företagshälsovård, skolhälsovård, hud- och könssjukdomar, neurologi, infektionssjukdomar, rehabiliteringsmedicin, onkologi och smärtlindring. (

text: SOSFS 2009:1

text: För att få bevis om specialistkompetens i smärtlindring krävs innehav av specialistkompetensbevis i en basspecialitet som tillhör någon av

text: de kirurgiska specialiteterna,

text: de invärtesmedicinska specialiteterna,

text: de barnmedicinska specialiteterna,

text: de psykiatriska specialiteterna,

text: SOSFS 2009:1

text: de opererande specialiteterna,

text: de invärtesmedicinska specialiteterna,

text: de barnmedicinska specialiteterna,

text: de psykiatriska specialiteterna, eller

text: någon av de enskilda specialiteterna allmänmedicin, företagshälsovård, skolhälsovård, hud- och könssjukdomar, neurologi, infektionssjukdomar, rehabiliteringsmedicin och onkologi. (

text: SOSFS 2009:1

text: 6 kap. Tillgodoräknande av meriter från forskarutbildning och utlandstjänstgöring

text: Av

text: framgår det att meriter från forskarutbildning får tillgodoräknas i specialiseringstjänstgöringen.

text: en svensk doktorsexamen, eller

text: en utländsk doktorsexamen som av svenskt universitet eller högskola eller, i förekommande fall, av Högskoleverket bedömts motsvara en svensk doktorsexamen. (

text: SOSFS 2012:8

text: har ingått som en del av ett individuellt utbildningsprogram,

text: har genomförts under handledning,

text: kan styrkas med ett intyg som har utfärdats av inrättningens verksamhetschef eller motsvarande, och

text: har lett till uppfyllelse av planerad delmålskompetens enligt den verksamhetschef som ska intyga att målbeskrivningens krav i sin helhet är uppfyllda.

text: Intyget under punkten 3 ska innefatta en kort beskrivning av den verksamhet som bedrivs på inrättningen. 3 § För läkare med legitimation från tredje land (en stat som inte ingår i Europeiska unionen eller är ansluten till Europeiska ekonomiska samarbetsområdet) får tjänstgöring tillgodoräknas i enlighet med 2 § från tidpunkten för denna legitimation.

text: 7 kap. Ansöknings- och godkännandeförfarande

text: Av

text: 4 kap. 10 § patientsäkerhetslagen (2010:659)

text: framgår det att ansökan om bevis om specialistkompetens prövas av Socialstyrelsen. (

text: SOSFS 2012:8

text: Vid enhet där verksamhet inom den avsedda specialiteten bedrivs ska verksamhetschefen, eller den läkare med avsedd specialistkompetens till vilken verksamhetschefen har gett uppdraget, och handledaren ansvara för att det angivna utbildningsmålet uppnås.

text: Ansökan

text: Ansökan om bevis om specialistkompetens enligt

text: ska göras på särskild blankett ( bilaga 1 ). Ansökan ska skickas till Socialstyrelsen. (

text: SOSFS 2012:8

text: Verksamhetschefen, eller den läkare med avsedd specialistkompetens till vilken verksamhetschefen har gett uppdraget, och handledaren ska utfärda ett intyg på särskild blankett ( bilaga 2 ) som visar att ST-läkaren har

text: tillägnat sig de kunskaper, färdigheter och förhållningssätt som anges i den fastställda målbeskrivningen för den sökta specialiteten,

text: fullgjort minst fem års tjänstgöring under handledning, och

text: använt sig av lärandemetoderna i målbeskrivningen i den mån de avser lärandemetoder som anges i 7 §.

text: Av intyget ska det även framgå om eventuell utlandstjänstgöring varit relevant för uppfyllelse av mål eller delmål i målbeskrivningen. Intyget ska bifogas ansökan till Socialstyrelsen. (

text: SOSFS 2012:8

text: ) 5 § I de fall verksamhetschefen har gett uppdraget att utfärda intyget enligt 4 § till en läkare med avsedd specialistkompetens ska detta intygas av verksamhetschefen ( bilaga 2 ).

text: I de fall verksamhetschefen har varit handledare för ST-läkaren ska verksamhetschefen utse en läkare med avsedd specialistkompetens som vid sidan av honom eller henne själv ska intyga den uppnådda kompetensen ( bilaga 2 ). 6 § Om ST-läkaren har tjänstgjort vid flera enheter, svarar verksamhetschefen, eller den läkare med avsedd specialistkompetens till vilken verksamhetschefen har gett uppdraget, vid den enhet inom den sökta specialiteten där ST-läkaren senast tjänstgjort för intyget. Verksamhetschefen ska då samråda med verksamhetscheferna, eller den läkare med avsedd specialistkompetens till vilken verksamhetschefen har gett uppdraget, vid de enheter där ST-läkaren tidigare har tjänstgjort ( bilaga 2 ).

text: Följande lärandemetoder i målbeskrivningarna ska användas och redovisas genom intyg på särskilda blanketter (bilagorna 3–7):

text: kliniska tjänstgöringar,

text: auskultationer – endast när lärandemetoden är angiven i målbeskrivningen som alternativ till klinisk tjänstgöring,

text: kurser,

text: skriftliga individuella arbeten enligt vetenskapliga principer, och

text: kvalitets- och utvecklingsarbeten.

text: Intygen ska skickas till Socialstyrelsen i samband med ansökan om specialistkompetens. (

text: SOSFS 2012:8

text: Allmänna råd

text: Som kompletterande lärandemetoder till de i 7 § angivna bör följande användas:

text: undervisa under handledning,

text: handleda under handledning,

text: vårdteamarbete under handledning,

text: seminarium,

text: större yrkesrelaterad sammankomst,

text: diagnostik- och behandlingskonferens,

text: träning i simulerad miljö,

text: medsittning,

text: inomprofessionell reflektion i grupp, och

text: teoretiska studier.

text: Godkännande

text: Socialstyrelsen ska på grundval av ansökan pröva om kravet på tjänstgöringstid under minst fem år enligt

text: är uppnått samt om kraven i målbeskrivningen är uppfyllda. (

text: SOSFS 2012:8

text: Bilaga – Intyg över godkända lärandemoment i enlighet med målbeskrivningen avseende auskultation –

text: SOSFS 2012:8

text: Mer hos andra

text: Författningssamlingsförordning

text: Hälso- och sjukvårdslagen (HSL)

title: Läkarnas specialiserings-tjänstgöring (SOSFS 2008:17)

text: 3 kap. 9 § lagen (1998:531)

text: om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område.

text: avsedd specialist- den specialistkompetens som den legitimerade kompetens läkare som genomgår specialiseringstjänstgöring (ST-läkaren) avser att uppnå med den planerade utbildningen handledare person som kontinuerligt och i dialogform stödjer och vägleder samt bedömer en medarbetare avseende dennes professionella utveckling instruktion anvisning från en medarbetare till ST-läkaren om verksamhetsspecifika tekniker eller tillvägagångssätt utan att denne samtidigt ansvarar för ST-läkarens professionella utveckling instruktör medarbetare som ger ST-läkaren anvisningar om verksamhetsspecifika tekniker eller tillvägagångssätt utan att samtidigt ansvara för ST-läkarens professionella utveckling

text: SOSFS 2008:17

text: studierektor läkare med specialistkompetens som utgör en organisatorisk stödfunktion till verksamhetschef, handledare och ST-läkare. En studierektors ansvarsområde kan avse en eller flera utbildande enheter, del av eller helt landsting, region eller motsvarande verksamhetschef befattningshavare som svarar för verksamheten vårdgivare fysisk eller juridisk person som yrkesmässigt bedriver hälso- och sjukvård

text: Enligt

text: 4 kap. 1 § första stycket förordningen (1998:1513)

text: om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område ska den legitimerade läkare som vill uppnå specialistkompetens genomgå vidareutbildning under minst fem år för att förvärva de kunskaper, färdigheter och förhållningssätt som föreskrivits för den sökta specialistkompetensen. Denna ska förvärvas genom tjänstgöring som läkare under handledning och genom deltagande i kompletterande utbildning (specialiseringstjänstgöring).

text: 3 kap. Kvalitetsaspekter på specialiseringstjänst göringen

text: Tjänstgöring och utbildningsprogram

text: Verksamhetschefen ska ansvara för att 1. en handledare utses för den legitimerade läkare som genomgår specialiseringstjänstgöring (ST-läkaren),

text: 1 För specialiteten Rättsmedicin, och för specialiteten Rättspsykiatri i tillämpliga delar, gäller vad som anges om vårdgivare i stället Rättsmedicinalverket.

text: 2. ett individuellt utbildningsprogram i enlighet med målbeskrivningens krav upprättas och fastställs i samråd med handledaren och STläkaren, 3. teoretiska utbildningsmoment och kurser i enlighet med målbeskrivningens krav planeras in i utbildningsprogrammet, och 4. utbildningsprogrammet revideras regelbundet och därutöver vid behov i samråd med handledaren och ST-läkaren.

text: Allmänna råd

text: Handledning och instruktioner

text: Enligt

text: om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område ska specialiseringstjänstgöringen genomföras under handledning.

text: Allmänna råd

text: Handledningen bör ges regelbundet och med största möjliga kontinuitet samt vara överenskommen och utgå från det individuella utbildningsprogrammet. ST-läkaren bör, utöver handledning, fortlöpande ges nödvändiga instruktioner i tjänstgöringen med återkoppling från verksamhetens medarbetare.

text: SOSFS 2008:17

text: Handledaren ska ha specialistkompetens i den avsedda specialiteten samt ska ha genomgått handledarutbildning.

text: Allmänna råd

text: Handledarutbildningen bör innehålla handledning, pedagogik, kommunikation och etik.

text: Allmänna råd

text: Handledaren bör fortlöpande stödja och vägleda samt bedöma STläkarens kompetensutveckling. Den fortlöpande bedömningen av ST-läkarens kompetensutveckling bör – omfatta alla aspekter av specialiseringstjänstgöringen och alla de mål som målbeskrivningen omfattar, – göras med på förhand kända och överenskomna metoder, och – som huvudregel göras internt inom verksamheten.

text: Om brister föreligger i ST-läkarens kompetens, bör det leda till förbättringar i dennes utbildningsprogram, i verksamhetens utbildningsinsatser eller, i förekommande fall, genom tydligare krav på ST-läkarens insatser. Verksamhetschefen, eller den läkare med avsedd specialistkompetens till vilken verksamhetschefen har gett uppdraget, bör med ST-läkaren hålla regelbundna kompetensutvecklingssamtal, som bör dokumenteras. Handledaren bör dokumentera sina samtal med STläkaren. Även ST-läkaren bör dokumentera handledar- och kompetensutvecklingssamtalen.

text: Vårdgivaren ska ge direktiv och säkerställa att det finns dokumenterade rutiner för hur verksamheter med specialiseringstjänstgöring regelbundet ska granskas genom externa inspektioner. Den inspekterande enheten och den inspekterade verksamheten får inte ha ekonomiska, administrativa eller organisatoriska kopplingar till varandra. Granskningen ska avse de krav som ställs 1–7 §§ samt tillhörande allmänna råd.

text: Allmänna råd

text: 4 kap. Sammanslagna specialiteter m.m.

text: För specialistkompetens i klinisk immunologi och transfusionsmedicin, klinisk bakteriologi och virologi samt arbets- och miljömedicin ska det finnas två ansvariga verksamhetschefer och två ansvariga handledare. Det som anges i detta kapitel om verksamhetschef avser även den läkare med avsedd specialistkompetens till vilken verksamhetschefen har gett uppdraget. Undantag från kravet på dubbla verksamhetschefer får göras om verksamhetschefen har dubbla specialistkompetenser enligt ovan eller har specialistkompetens enligt den specialitetsförteckning som anges i

text: 4 kap. 1 § tredje stycket förordningen (1998:1513)

text: om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. Samma undantag ska gälla för kravet på handledarna.

text: Verksamhetscheferna som avses i 1 § första stycket ska tillsammans ha för aktuell sammanslagen specialitet avsedd specialistkompetens. Samma krav gäller för handledarna. Det betyder att verksamhetscheferna respektive handledarna ska ha specialistkompetens i 1. klinisk immunologi respektive transfusionsmedicin för specialiteten klinisk immunologi och transfusionsmedicin, 2. bakteriologi respektive virologi för specialiteten klinisk bakteriologi och virologi, och, 3. företagshälsovård respektive yrkes- och miljömedicin för specialiteten arbets- och miljömedicin.

text: Den huvudansvarige verksamhetschefen ska ansvara för att 1. ett utbildningsprogram för ST-läkaren upprättas, 2. handledare med relevant specialistkompetens utses, 3. ST-läkaren ges handledning, och 4. i samråd med den huvudansvarige handledaren samordna intygsförfarandet när ST-läkaren uppnått alla krav i målbeskrivningen.

text: SOSFS 2008:17

text: Den huvudansvarige handledaren ska 1. i samråd med den huvudansvarige verksamhetschefen upprätta ett utbildningsprogram för ST-läkaren, 2. ge ST-läkaren handledning, och 3. i samråd med den huvudansvarige verksamhetschefen samordna intygsförfarandet när ST-läkaren uppnått alla krav i målbeskrivningen.

text: 5 kap. Gren och tilläggsspecialiteter

text: Av

text: 4 kap. 1 § andra stycket förordningen (1998:1513)

text: om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område framgår det under vilka förutsättningar en legitimerad läkare kan få bevis i en grenspecialitet respektive i en tilläggsspecialitet.

text: Allmänna råd

text: En legitimerad läkare som vill uppnå kompetens i en gren- eller tillläggsspecialitet kan i begränsad omfattning påbörja fördjupning i den tänkta gren- eller tilläggsspecialiteten inom ramen för specialiseringstjänstgöringen i basspecialiteten.

text: För att få bevis om specialistkompetens i akutsjukvård krävs innehav av specialistkompetensbevis i en basspecialitet som tillhör någon av 1. de kirurgiska specialiteterna, 2. de invärtesmedicinska specialiteterna, 3. de barnmedicinska specialiteterna, 4. de psykiatriska specialiteterna, 5. neurospecialiteterna (med undantag för klinisk neurofysiologi), eller 6. de enskilda basspecialiteterna (med undantag för socialmedicin och klinisk genetik).

text: För att få bevis om specialistkompetens i akutsjukvård krävs innehav av bevis om specialistkompetens i en specialitet som tillhör någon av 1. de opererande specialiteterna, 2. de invärtesmedicinska specialiteterna, 3. de barnmedicinska specialiteterna, 4. de psykiatriska specialiteterna, eller 5. de enskilda specialiteterna allmänmedicin, företagshälsovård, skolhälsovård, hud- och könssjukdomar, neurologi, infektionssjukdomar, rehabiliteringsmedicin, onkologi och smärtlindring.

text: För att få bevis om specialistkompetens i smärtlindring krävs innehav av specialistkompetensbevis i en basspecialitet som tillhör någon av 1. de kirurgiska specialiteterna, 2. de invärtesmedicinska specialiteterna, 3. de barnmedicinska specialiteterna, 4. de psykiatriska specialiteterna, 5. neurospecialiteterna (med undantag för klinisk neurofysiologi), eller 6. de enskilda basspecialiteterna (med undantag för socialmedicin och klinisk genetik).

text: För den som fått legitimation som läkare före den 1 juli 2006 och som ansöker om specialistkompetens i smärtlindring samt önskar tillgodoräkna specialistkompetens i enlighet med äldre bestämmelser ska följande gälla. För att få bevis om specialistkompetens i smärtlindring krävs innehav av bevis om specialistkompetens i en specialitet som tillhör någon av 1. de opererande specialiteterna, 2. de invärtesmedicinska specialiteterna, 3. de barnmedicinska specialiteterna, 4. de psykiatriska specialiteterna, eller 5. någon av de enskilda specialiteterna allmänmedicin, företagshälsovård, skolhälsovård, hud- och könssjukdomar, neurologi, infektionssjukdomar, rehabiliteringsmedicin och onkologi.

text: SOSFS 2008:17

text: 6 kap. Tillgodoräknande av meriter från forskar utbildning och utlandstjänstgöring

text: Enligt

text: om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område får meriter från forskarutbildning tillgodoräknas i specialiseringstjänstgöringen. Under förutsättning att kraven i aktuell målbeskrivning är uppfyllda ska Socialstyrelsen utfärda specialistkompetensbevis efter minst fyra och ett halvt års tjänstgöring om ST-läkaren har 1. en svensk doktorsexamen, eller 2. en utländsk doktorsexamen som av svenskt universitet eller högskola eller, i förekommande fall, av Högskoleverket bedömts motsvara en svensk doktorsexamen.

text: Tjänstgöring vid en sjukvårdsinrättning eller motsvarande i ett annat land än Sverige (utlandstjänstgöring) får tillgodoräknas i specialiseringstjänstgöringen, om den 1. har ingått som en del av ett individuellt utbildningsprogram, 2. har genomförts under handledning, 3. kan styrkas med ett intyg som har utfärdats av inrättningens verksamhetschef eller motsvarande, och 4. har lett till uppfyllelse av planerad delmålskompetens enligt den verksamhetschef som ska intyga att målbeskrivningens krav i sin helhet är uppfyllda.

text: Intyget under punkten 3 ska innefatta en kort beskrivning av den verksamhet som bedrivs på inrättningen.

text: 7 kap. Ansöknings och godkännandeförfarande

text: Enligt

text: 3 kap. 10 § lagen (1998:531)

text: om yrkesverksamhet på hälsooch sjukvårdens område prövas frågor om kompetens som specialist av Socialstyrelsen.

text: Ansökan

text: Ansökan om specialistkompetens enligt

text: 3 kap. 9 § första stycket lagen (1998:531)

text: om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område ska göras på blanketten SoSB 45000 (bilaga 1). Ansökan ska skickas till Socialstyrelsen.

text: Verksamhetschefen, eller den läkare med avsedd specialistkompetens till vilken verksamhetschefen har gett uppdraget, och handledaren ska utfärda ett intyg på blanketten SoSB 45001 (bilaga 2) som visar att ST-läkaren har 1. tillägnat sig de kunskaper, färdigheter och förhållningssätt som anges i den fastställda målbeskrivningen för den sökta specialiteten, 2. fullgjort minst fem års tjänstgöring under handledning, och 3. använt sig av lärandemetoderna i målbeskrivningen i den mån de avser lärandemetoder som anges i 7 §.

text: I de fall verksamhetschefen har gett uppdraget att utfärda intyget enligt 4 § till en läkare med avsedd specialistkompetens ska detta intygas av verksamhetschefen (bilaga 2). I de fall verksamhetschefen har varit handledare för ST-läkaren ska verksamhetschefen utse en läkare med avsedd specialistkompetens som vid sidan av honom eller henne själv ska intyga den uppnådda kompetensen (bilaga 2).

text: Om ST-läkaren har tjänstgjort vid flera enheter, svarar verksamhetschefen, eller den läkare med avsedd specialistkompetens till vilken verksamhetschefen har gett uppdraget, vid den enhet inom den sökta specialiteten där ST-läkaren senast tjänstgjort för intyget. Verksamhetschefen ska då samråda med verksamhetscheferna, eller den läkare med avsedd specialistkompetens till vilken verksamhetschefen har gett uppdraget, vid de enheter där ST-läkaren tidigare har tjänstgjort (bilaga 2).

text: Följande lärandemetoder i målbeskrivningarna ska användas och redovisas genom intyg på blanketterna SoSB 45002, SoSB 45003, SoSB 45004, SoSB 45005 och SoSB 45006 (bilagorna 3–7) som ska skickas till Socialstyrelsen i samband med ansökan om specialistkompetens: 1. kliniska tjänstgöringar, 2. auskultationer – endast när lärandemetoden är angiven i målbeskrivningen som alternativ till klinisk tjänstgöring,

text: SOSFS 2008:17

text: 3. kurser, 4. skriftliga individuella arbeten enligt vetenskapliga principer, och 5. kvalitets- och utvecklingsarbeten.

text: Allmänna råd

text: Som kompletterande lärandemetoder till de i 7 § angivna bör följande användas: – undervisa under handledning, – handleda under handledning, – vårdteamarbete under handledning, – seminarium, – större yrkesrelaterad sammankomst, – diagnostik- och behandlingskonferens, – träning i simulerad miljö, – medsittning, – inomprofessionell reflektion i grupp, och – teoretiska studier.

text: Godkännande

text: Socialstyrelsen ska på grundval av ansökan pröva om kravet på tjänstgöringstid enligt

text: 4 kap. 1 § förordningen (1998:1513)

text: om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område är uppnått samt om kraven i målbeskrivningen är uppfyllda.

text: Socialstyrelsen ska för prövningen hämta in yttranden från två externa bedömare.

text: De externa bedömarna ska 1. utses av Socialstyrelsen för en period av tre år som kan förnyas en gång, 2. tillsättas efter förslag från den berörda specialitetsföreningen i Sveriges läkarförbund eller sektionen i Svenska Läkaresällskapet, och 3. ha specialistkompetens i den avsedda specialiteten.

text: Den externa bedömningen ska omfatta en prövning av om 1. tjänstgöringar och intygade lärandemetoder för de olika delmålen i målbeskrivningen till sitt innehåll varit relevanta för att uppnå de samlade kompetenskraven och delmålskraven, 2. intygande personer har haft relevant kompetens för uppgiften, och 3. eventuella tjänstgöringar utomlands har intygats av personer med relevant kompetens.

text: 1. Denna författning träder i kraft, i fråga om kravet på handledarutbildning i 3 kap. 2 § och 5 §, den 1 september 2010, och i övrigt den 1 september 2008. 2. Genom författningen upphävs – Socialstyrelsens föreskrifter (

text: SOSFS 1996:26

text: ) Målbeskrivningar för specialiteter inom ramen för läkarnas specialiseringstjänstgöring, – Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: SOSFS 1996:27

text: ) Läkarnasspecialiseringstjänstgöring m.m. 3. För läkare som har fått legitimation före den 1 juli 2006 kan dock de gamla författningarna gälla om ansökan avseende bevis om specialistkompetens inlämnas senast den 31 december 2013.

text: Socialstyrelsen

text: LARS-ERIK HOLM

text: Anna Åberg (Hälso- och sjukvårdsavdelningen)

text: SOSFS Bilaga 1

text: Bilaga 1

text: SOSFS Bilaga 1

text: Bilaga 2

text: SOSFS Bilaga 2

text: Bilaga 3

text: SOSFS Bilaga 4

text: Bilaga 5

text: SOSFS Bilaga 6

text: Bilaga 7

text: SOSFS 2008:17


text: 1 kap. Tillämpningsområde och definitioner

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas på sådan vård som ges med stöd av lagen (

text: ) om psykiatrisk tvångsvård och lagen (

text: ) om rättspsykiatrisk vård.

text: 2 §

text: Följande begrepp och termer används i dessa föreskrifter och allmänna råd:

text: 2 kap. Ledningssystem

text: Av Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: SOSFS 2011:9

text: ) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete framgår det att varje vårdgivare ska ansvara för att det ledningssystem som ska finnas innehåller de processer och rutiner som behövs för att säkerställa att verksamheten uppfyller de krav som ställs i det följande. (

text: SOSFS 2013:8

text: Vårdgivarens ansvar

text: Vårdgivaren ska ge skriftliga direktiv och säkerställa att ledningssystemet för systematiskt kvalitetsarbete och patientsäkerhet innehåller rutiner som säkerställer att psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård ges i överensstämmelse med lagen (

text: ) om psykiatrisk tvångsvård respektive lagen (

text: ) om rättspsykiatrisk vård. (

text: SOSFS 2014:1

text: Verksamhetschefens ansvar

text: Verksamhetschefen ska fastställa ändamålsenliga rutiner och fördela ansvaret för den psykiatriska tvångsvården och den rättspsykiatriska vården. Rutinerna och ansvarsfördelningen ska dokumenteras. 4 § Verksamhetschefen ska ansvara för att det finns rutiner som säkerställer att inskränkningar i en patients rätt att

text: inneha viss egendom,

text: ta emot eller skicka försändelser,

text: ta emot besök, och

text: Verksamhetschefen ska fortlöpande följa upp att vården ges i överensstämmelse med lagen (

text: ) om psykiatrisk tvångsvård och lagen (

text: ) om rättspsykiatrisk vård. Uppföljningen ska säkerställa att patienternas inflytande och lagstadgade rättigheter i vården tillgodoses samt att andra personers säkerhet och fysiska eller psykiska hälsa inte riskeras. Vid uppföljningen ska beaktas att verksamhetens ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete och patientsäkerhet har getts en sådan utformning att användningen av tvångsvård och tvångsåtgärder begränsas. Vid uppföljningen av den rättspsykiatriska vården ska, vad gäller en patient som ges vård enligt

text: 31 kap. 3 § brottsbalken

text: med beslut om särskild utskrivningsprövning, det särskilt beaktas vilken effekt vården har haft på patientens benägenhet att återfalla i brottslighet av allvarligt slag. Verksamhetschefen ska även, som ett led i uppföljningen, se till att verksamheten regelbundet granskas för att säkerställa att kraven i

text: första stycket

text: är tillgodosedda. (

text: SOSFS 2014:1

text: 3 kap. Vården

text: Vissa tvångsåtgärder

text: Innan ett beslut om intagning har fattats får inte en patient ges långtidsverkande depåläkemedel. 2 § Innan ett beslut fattas om fastspänning med bälte eller liknande anordning, enligt

text: 19 § andra stycket lagen (1991:1128)

text: om psykiatrisk tvångsvård och

text: 8 § lagen (1991:1129)

text: om rättspsykiatrisk vård, under längre tid än fyra timmar ska den beslutande läkaren själv undersöka patienten. Innan ett beslut fattas om avskiljning under längre tid än åtta timmar, enligt 20 § första och andra stycket lagen om psykiatrisk tvångsvård och 8 § lagen om rättspsykiatrisk vård, ska den beslutande läkaren själv undersöka patienten.

text: Vårdplanering

text: Vårdplaneringen enligt

text: 16 § lagen (1991:1128)

text: om psykiatrisk tvångsvård och

text: 6 § andra stycket lagen (1991:1129)

text: om rättspsykiatrisk vård ska inledas i anslutning till beslutet om intagning. Vårdplanen ska ligga till grund för behandlingen av patienten i det akuta skedet efter intagningen och innehålla huvuddragen i planeringen av den fortsatta vården. Vårdplanen ska omprövas så snart det finns ett underlag för att fastställa en sådan för den fortsatta vården. 4 § Patientens delaktighet i och inflytande över vården ska tillgodoses i vårdplaneringen. Om det inte är möjligt att upprätta vårdplanen i samråd med patienten, ska orsaken till detta anges i planen. 5 § Vårdplanen ska ge en samlad bild av patientens medicinska, psykologiska och sociala behov. Vidare ska målen för de behandlingsåtgärder och andra insatser som behövs för att syftet med tvångsvården ska kunna uppnås framgå av planen. För en patient som ges rättspsykiatrisk vård enligt

text: 31 kap. 3 § brottsbalken

text: med beslut om särskild utskrivningsprövning ska det av vårdplanen framgå vilka insatser som planeras för att patienten inte ska återfalla i brottslighet. Om en patient har behov av insatser från socialtjänsten, den kommunala hälso- och sjukvården, primärvården eller den psykiatriska öppenvården, ska vårdplanen upprättas i samråd med dessa. Vårdplanen ska innehålla planerade insatser och formerna för samverkan. 6 § Chefsöverläkaren ska ansvara för att en vårdplan upprättas, följs upp och omprövas av en läkare med kompetens och erfarenhet för uppgiften.

text: Tillstånd för vistelse utanför sjukvårdsinrättningen

text: Om en patient på egen hand ska vistas utanför vårdavdelningen men inom sjukvårdsinrättningens område ska chefsöverläkaren, i de fall patienten ges psykiatrisk tvångsvård eller rättspsykiatrisk vård enligt

text: 31 kap. 3 § brottsbalken

text: utan beslut om särskild utskrivningsprövning, ange det område som tillståndet avser. 8 § Ett tillstånd för vistelse utanför sjukvårdsinrättningens område, enligt

text: 25 § lagen (1991:1128)

text: om psykiatrisk tvångsvård och 9–11§§ lagen (

text: ) om rättspsykiatrisk vård, får ges dels för ett visst tillfälle och viss tid (timmar eller dagar), dels för återkommande tillfällen och viss tid. Om det finns särskilda skäl, får ett tillstånd för vistelse utanför sjukvårdsinrättningens område ges för längre tid, dock högst fyra veckor.

text: Allmänna råd

text: Särskilda skäl kan vara att patienten behöver en längre utslussning till ett eget eller särskilt boende eller för studier, arbete eller någon annan sysselsättning.

text: Samordnad vårdplanering vid öppen psykiatrisk tvångsvård och öppen rättspsykiatrisk vård

text: Patientens delaktighet i och inflytande över vården ska tillgodoses i den samordnade vårdplaneringen. Om det inte är möjligt att upprätta den samordnade vårdplanen i samråd med patienten, ska orsaken till detta anges i planen. När det inte finns behov av insatser från socialtjänsten eller om patienten inte önskar sådana insatser, ska detta framgå av den samordnade vårdplanen.

text: Allmänna råd

text: Upprättandet av den samordnade vårdplanen bör göras i samråd med patientens närstående, om det inte bedöms olämpligt. 10 § Chefsöverläkaren vid den sjukvårdsinrättning där patienten är inskriven ska ansvara för uppföljningen av den samordnade vårdplaneringen. Chefsöverläkaren ska ha en sådan kontakt med berörda instanser inom den öppna hälso- och sjukvården och socialtjänsten avseende patientens situation att frågan om återintagning till sluten vård eller vårdens upphörande kan prövas fortlöpande. 11 § I den uppföljning som ska fogas till ansökan om fortsatt öppen psykiatrisk tvångsvård och öppen rättspsykiatrisk vård enligt

text: 9 § lagen (1991:1128)

text: om psykiatrisk tvångsvård respektive

text: 12 a § lagen (1991:1129)

text: om rättspsykiatrisk vård ska det särskilt redogöras för vilka insatser som har genomförts i enlighet med den samordnade vårdplanen och vilken verkan dessa har haft. Om beslut om återintagning enligt 26 a § lagen om psykiatrisk tvångsvård eller 3 c § lagen om rättspsykiatrisk vård har fattats och patienten inom fyra dagar har återgått till öppen psykiatrisk tvångsvård respektive öppen rättspsykiatrisk vård, ska uppgifter om sådana beslut framgå av uppföljningen. När det gäller en patient som ges rättspsykiatrisk vård enligt

text: 31 kap. 3 § brottsbalken

text: med beslut om särskild utskrivningsprövning ska det dessutom anges vilka insatser som har genomförts för att motverka återfall i brottslighet av allvarligt slag. Vidare ska de ytterligare insatser som bedöms nödvändiga anges samt om föreskrivna villkor bör ändras.

text: 4 kap. Övriga bestämmelser

text: Vårdintyg

text: I Socialstyrelsens föreskrifter (

text: SOSFS 2005:29

text: ) om utfärdande av intyg inom hälso- och sjukvården m.m. ges bestämmelser om de läkarintyg som avses i

text: och

text: 11 §§

text: lagen (

text: ) om psykiatrisk tvångsvård och

text: 5 § lagen (1991:1129)

text: om rättspsykiatrisk vård.

text: Överlåtelse av chefsöverläkarens uppgifter

text: Om en chefsöverläkare uppdrar åt en annan läkare att fullgöra uppgifter som ankommer på chefsöverläkaren och då finner att det inte är möjligt att upprätthålla kravet på specialistkompetens vid enheten, får han eller hon, vad avser de uppgifter som anges i 39 § 1–10 lagen (

text: ) om psykiatrisk tvångsvård och

text: 23 § 1

text: –10 lagen (

text: ) om rättspsykiatrisk vård, för en viss patient lämna ett sådant uppdrag åt en legitimerad läkare som genomgår specialiseringstjänstgöring inom någon av de psykiatriska specialiteterna och som har fullgjort praktisk tjänstgöring inom verksamhetsområdet motsvarande ett och ett halvt års heltidstjänstgöring. I övriga fall prövar Socialstyrelsen frågan om undantag från kravet på specialistkompetens. (

text: SOSFS 2013:8

text: Biträde av polismyndighet

text: Polishandräckning enligt

text: 47 § andra stycket 1 lagen (1991:1128)

text: om psykiatrisk tvångsvård får begäras endast när det av omständigheterna framgår att den enskilde håller sig undan eller inte frivilligt går med på en undersökning för vårdintyg. Om det är möjligt och bedöms lämpligt, ska undersökningen utföras där den enskilde vistas.

text: Allmänna råd

text: Ett beslut om omhändertagande enligt 4 § andra stycket lagen om psykiatrisk tvångsvård bör övervägas före begäran om polishandräckning enligt 47 § andra stycket 1 lagen om psykiatrisk tvångsvård. 4 § Innan polishandräckning enligt

text: 47 § andra stycket 2 lagen (1991:1128)

text: om psykiatrisk tvångsvård begärs ska läkaren, om det bedöms lämpligt, försöka övertala patienten att frivilligt inställa sig på den sjukvårdsinrättning där frågan om intagning ska prövas. När chefsöverläkaren vid den sjukvårdsinrättning där frågan om intagning ska prövas begär biträde av en polismyndighet enligt 47 § andra stycket 2 lagen om psykiatrisk tvångsvård för att föra patienten till sjukvårdsinrättningen sedan ett vårdintyg har utfärdats, ska han eller hon ha tillgång till intyget eller en kopia av det. 5 § Polishandräckning enligt

text: 47 § andra stycket

text: lagen (

text: ) om psykiatrisk tvångsvård eller

text: 27 § lagen (1991:1129)

text: om rättspsykiatrisk vård får begäras endast när det av omständigheterna framgår att patienten inte frivilligt har för avsikt att återkomma till vårdinrättningen. 6 § I en begäran om polishandräckning ska det anges vilken av punkterna i

text: 47 § lagen (1991:1128)

text: om psykiatrisk tvångsvård eller

text: 27 § lagen (1991:1129)

text: om rättspsykiatrisk vård som avses.

text: Underrättelse om beslut om tvångsåtgärder

text: 19 § tredje stycket lagen (1991:1128)

text: om psykiatrisk tvångsvård eller

text: 8 § första stycket lagen (1991:1129)

text: Chefsöverläkaren ska på blanketten ”Underrättelse om beslut om fastspänning med bälte eller avskiljande” (bilaga 1) fullgöra underrättelseskyldigheten enligt 20 § tredje stycket lagen om psykiatrisk tvångsvård eller 8 § första stycket lagen om rättspsykiatrisk vård.

text: Chefsöverläkaren ska på blanketten ”Underrättelse om beslut om inskränkning i patients rätt att använda elektroniska kommunikationstjänster samt övervakning av försändelser från en patient” (bilaga 2) fullgöra underrättelseskyldigheten enligt 22 b § andra stycket lagen om psykiatrisk tvångsvård eller 8 § första stycket lagen om rättspsykiatrisk vård. (

text: SOSFS 2013:8

text: Hemsändande av utländska patienter

text: Chefsöverläkaren ska informera en patient som är utländsk medborgare, och som vårdas enligt lagen (

text: ) om psykiatrisk tvångsvård, om att Socialstyrelsen enligt

text: 12 § förordningen (1991:1472)

text: om psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård på patientens begäran kan besluta att han eller hon ska sändas hem.

text: 9 §

text: En chefsöverläkares begäran, enligt

text: 12 § första stycket förordningen (1991:1472)

text: en kopia av patientens journal,

text: kopior av domar som har meddelats av länsrätten,

text: uppgifter om den vårdinrättning i hemlandet där patienten ska vårdas,

text: Vårdinrättningar för tvångsvård i vissa fall

text: Sjukvårdshuvudmannens ansökan om tillstånd, enligt

text: 15 § andra stycket lagen (1991:1128)

text: patient som ansökan avser,

text: vårdinrättning som ansökan avser,

text: vårdgivare som driver vårdinrättningen, och

text: läkare som där avses fullgöra chefsöverläkarens uppgifter.

text: Bilaga 01 – Blankett – Underrättelse om beslut om fastspänning med bälte eller avskiljande –

text: SOSFS 2013:8

text: Bilaga 02 – Blankett – Underrättelse om beslut om inskränkning –

text: SOSFS 2008:8

text: Blanketterna ska skickas till Inspektionen för vård och omsorg (IVO) , som handlägger anmälningar och prövar ansökningarna sedan den 1 juni 2013. Socialstyrelsen har fortfarande ansvaret för föreskriften. Eftersom blanketten är en bilaga till Socialstyrelsens föreskrift finns den att ladda ner även här.

text: Mer hos andra

text: Brottsbalken

text: Lagen om psykiatrisk tvångsvård (LPT)

text: Lagen om rättspsykiatrisk vård (LRV)

title: Psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård

text: ) om psykiatrisk tvångsvård och lagen (

text: ) om rättspsykiatrisk vård.

text: chefsöverläkare läkare som har ansvaret för ledningsuppgifter som rör psykiatrisk tvångsvård och har specialistkompetens inom någon av de psykiatriska specialiteterna sjukvårdshuvudman landsting eller kommun (som inte ingår i ett landsting) som driver sjukvårdsinrättningar verksamhetschef befattningshavare som svarar för verksamheten vårdgivare statlig myndighet, landsting och kommun i fråga om sådan hälso- och sjukvårdsverksamhet som myndigheten, landstinget eller kommunen har ansvar för (offentlig vårdgivare) eller annan juridisk person eller enskild näringsidkare som bedriver hälso- och sjukvårdsverksamhet (privat vårdgivare)

text: SOSFS

text: 2008:18 2 kap. Ledningssystem för kvalitet och patientsäkerhet

text: Bestämmelser om ledningssystem finns i Socialstyrelsens föreskrifter (

text: SOSFS 2005:12

text: ) om ledningssystem för kvalitet och patientsäkerhet i hälso- och sjukvården.

text: Vårdgivarens ansvar

text: Vårdgivaren ska ge skriftliga direktiv och säkerställa att ledningssystemet för kvalitet och patientsäkerhet innehåller rutiner som säkerställer att psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård ges i överensstämmelse med lagen (

text: ) om rättspsykiatrisk vård.

text: Verksamhetschefens ansvar

text: Verksamhetschefen ska ansvara för att det finns rutiner som säkerställer att inskränkningar i en patients rätt att 1. inneha viss egendom, 2. ta emot eller skicka försändelser, 3. ta emot besök, och 4. använda telefon eller med andra tekniska hjälpmedel kontakta utomstående endast görs med stöd av lag.

text: ) om psykiatrisk tvångsvård och lagen (

text: ) om rättspsykiatrisk vård. Uppföljningen ska säkerställa att patienternas inflytande och lagstadgade rättigheter i vården tillgodoses samt att andra personers säkerhet och fysiska eller psykiska hälsa inte riskeras. Vid uppföljningen ska beaktas att verksamhetens ledningssystem för kvalitet och patientsäkerhet har getts en sådan utformning att användningen av tvångsvård och tvångsåtgärder begränsas. Vid uppföljningen av den rättspsykiatriska vården ska, vad gäller en patient som ges vård enligt

text: 31 kap. 3 § brottsbalken

text: första stycket

text: är tillgodosedda. Granskningen ska utföras av någon annan än företrädare för verksamheten eller dess sjukvårdshuvudman.

text: 3 kap. Vården

text: Vissa tvångsåtgärder

text: Innan ett beslut om intagning har fattats får inte en patient ges långtidsverkande depåläkemedel.

text: Innan ett beslut fattas om fastspänning med bälte eller liknande anordning, enligt

text: 19 § andra stycket lagen (1991:1128)

text: om psykiatrisk tvångsvård och

text: 8 § lagen (1991:1129)

text: Vårdplanering

text: Vårdplaneringen enligt

text: 16 § lagen (1991:1128)

text: om psykiatrisk tvångsvård och

text: 6 § andra stycket lagen (1991:1129)

text: 31 kap. 3 § brottsbalken

text: SOSFS

text: 2008:18 Tillstånd för vistelse utanför sjukvårdsinrättningen

text: 31 kap. 3 § brottsbalken

text: utan beslut om särskild utskrivningsprövning, ange det område som tillståndet avser.

text: Ett tillstånd för vistelse utanför sjukvårdsinrättningens område, enligt

text: 25 § lagen (1991:1128)

text: om psykiatrisk tvångsvård och

text: 11 §§

text: lagen (

text: Allmänna råd

text: Allmänna råd

text: 9 § lagen (1991:1128)

text: om psykiatrisk tvångsvård respektive

text: 12 a § lagen (1991:1129)

text: om rättspsykiatrisk vård ska det särskilt redogöras för vil-

text: 31 kap. 3 § brottsbalken

text: 4 kap. Övriga bestämmelser

text: Vårdintyg

text: I Socialstyrelsens föreskrifter (

text: SOSFS 2005:29

text: och

text: 11 §§

text: lagen (

text: ) om psykiatrisk tvångsvård och

text: 5 § lagen (1991:1129)

text: om rättspsykiatrisk vård.

text: ) om psykiatrisk tvångsvård och

text: 23 § 1

text: –10 lagen (

text: ) om rättspsykiatrisk vård, för en viss patient lämna ett sådant uppdrag åt en legitimerad läkare som genomgår specialiseringstjänstgöring inom någon av de psykiatriska specialiteterna och som har fullgjort praktisk tjänstgöring inom verksamhetsområdet motsvarande ett och ett halvt års heltidstjänstgöring. I övriga fall prövar Socialstyrelsen frågan om undantag från kravet på specialistkompetens. Ansökan om ett sådant undantag ska skickas till Socialstyrelsens tillsynsenhet i respektive region.

text: Biträde av polismyndighet

text: Polishandräckning enligt

text: 47 § andra stycket 1 lagen (1991:1128)

text: Allmänna råd

text: Ett beslut om omhändertagande enligt 4 § andra stycket lagen om psykiatrisk tvångsvård bör övervägas före begäran om polishand-

text: SOSFS

text: 2008:18 räckning enligt 47 § andra stycket 1 lagen om psykiatrisk tvångsvård.

text: Innan polishandräckning enligt

text: 47 § andra stycket 2 lagen (1991:1128)

text: Polishandräckning enligt

text: 47 § andra stycket

text: lagen (

text: ) om psykiatrisk tvångsvård eller

text: 27 § lagen (1991:1129)

text: I en begäran om polishandräckning ska det anges vilken av punkterna i

text: 47 § lagen (1991:1128)

text: om psykiatrisk tvångsvård eller

text: 27 § lagen (1991:1129)

text: om rättspsykiatrisk vård som avses.

text: Chefsöverläkaren ska på blanketten SoSB 44515 (bilaga 1) fullgöra underrättelseskyldigheten enligt

text: 19 § tredje stycket lagen (1991:1128)

text: om psykiatrisk tvångsvård eller

text: 8 § första stycket lagen (1991:1129)

text: om rättspsykiatrisk vård i de fall då en patient ska hållas fastspänd med bälte eller en liknande anordning under en längre tid än fyra timmar. Chefsöverläkaren ska på blanketten SoSB 44515 (bilaga 1) fullgöra underrättelseskyldigheten enligt 20 § tredje stycket lagen om psykiatrisk tvångsvård eller 8 § första stycket lagen om rättspsykiatrisk vård. Chefsöverläkaren ska på blanketten SoSB 44525 (bilaga 2) fullgöra underrättelseskyldigheten enligt 22 b § andra stycket lagen om psykiatrisk tvångsvård eller 8 § första stycket lagen om rättspsykiatrisk vård. Blanketterna ska skickas till Socialstyrelsens tillsynsenhet i respektive region.

text: Hemsändande av utländska patienter

text: 12 § förordningen (1991:1472)

text: En chefsöverläkares begäran, enligt

text: om psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård, om att Socialstyrelsen ska besluta att sända hem en patient som är utländsk medborgare ska vara skriftlig. Av begäran ska det framgå att patienten kan tas emot i sitt hemland och kan antas få tillfredsställande vård där. De handlingar som ska bifogas begäran är 1. en kopia av patientens journal, 2. kopior av domar som har meddelats av länsrätten, 3. uppgifter om den vårdinrättning i hemlandet där patienten ska vårdas, 4. en redovisning av patientens inställning till att bli hemsänd inklusive uppgift om eventuell fast anknytning till Sverige, och 5. ett medgivande från Migrationsverket att patienten får sändas hem i de fall patienten uppger att han eller hon är politisk flykting.

text: 15 § andra stycket lagen (1991:1128)

text: om psykiatrisk tvångsvård, att för vården få använda en annan vårdinrättning än en sådan som drivs av huvudmannen ska innehålla uppgifter om den 1. patient som ansökan avser, 2. vårdinrättning som ansökan avser, 3. vårdgivare som driver vårdinrättningen, och 4. läkare som där avses fullgöra chefsöverläkarens uppgifter.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 september 2008. 2. Genom författningen upphävs Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: SOSFS 2000:12

text: ) om psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård.

text: Socialstyrelsen

text: LARS-ERIK HOLM

text: Lena Jensen (Hälso- och sjukvårdsavdelningen)

text: SOSFS

text: 2008:18 Bilaga 1

text: Underrättelse om beslut om fastspänning med bälte eller avskiljande

text: enligt

text: och

text: 20 §§

text: lagen (

text: ) om psykiatrisk tvångsvård (LPT) och

text: 8 § första stycket lagen (1991:1129)

text: om rättspsykiatrisk vård (LRV)

text: Socialstyrelsens regionala tillsynsenhet i

text: Sjukvårdsinrättning

text: Namn Avdelning Utdelningsadress Telefon (inkl. riktnummer) Postnummer Postort E-postadress

text: Patient

text: Personnummer Vård med stöd av

text: 6 b §

text: LPT

text: 11 §

text: LPT

text: 5 §

text: LRV

text: 7 §

text: LRV

text: Komplettering (fyll i ny rapportblankett och markera med kryss om fastspänning eller avskiljande pågått längre tid än 72 timmar)

text: Åtgärden inleddes och avslutades Undersökning genomförd av beslutande läkare

text: Datum och klockslag – datum och klockslag Datum och klockslag

text: Beslut om fastspänning med bälte längre tid än fyra timmar (

text: 19 §

text: LPT/

text: 8 §

text: LRV)

text: Grund för beslutet

text: Hur uppstod situationen?

text: Varför var mindre ingripande åtgärder inte tillräckliga?

text: Vari bestod den omedelbara faran? Vari bestod det synnerliga skäl som motiverade att fastspänningen skulle överstiga fyra timmar?

text: SoSB 44515 2008-09 stbe

text: Beslut om avskiljande längre tid än åtta timmar (

text: 20 §

text: LPT/

text: 8 §

text: LRV)

text: Grund för beslutet

text: Hur uppstod situationen?

text: På vilket sätt försvårade patienten allvarligt vården av de andra patienterna? Vari bestod det synnerliga skäl som motiverade att avskiljandet skulle överstiga åtta timmar?

text: Beslutsfattarens underskrift

text: Datum Namn Befattning Namnförtydligande

text: SOSFS

text: 2008:18 Bilaga 2

text: enligt

text: 22 b § andra stycket lagen (1991:1128)

text: om psykiatrisk tvångsvård (LPT) och

text: 8 § första stycket lagen (1991:1129)

text: om rättspsykiatrisk vård (LRV)

text: Sjukvårdsinrättning

text: Namn Avdelning

text: Utdelningsadress Telefon (inkl. riktnummer) Postnummer Postort E-postadress

text: Patient

text: Personnummer Vård med stöd av LPT LRV

text: Beslut

text: Inskränkning i en patients rätt att använda elektroniska Giltighetstid (år månad dag – år månad dag) kommunikationstjänster (

text: 20 a §

text: LPT/

text: 8 §

text: LRV) Övervakning av försändelser från en patient (

text: 22 a §

text: LPT/

text: 8 §

text: LRV) Giltighetstid (år månad dag – år månad dag)

text: Grund för beslutet/-en

text: På vilket sätt är beslutet om inskränkning respektive övervakning nödvändigt med hänsyn till vården eller rehabiliteringen av patienten eller för att undvika att någon annan lider skada?

text: Beslutsfattarens underskrift

text: Datum Namn

text: Befattning Namnförtydligande SoSB 44525 2008-09 stbe


title: Upphävande av delar av Socialstyrelsens föreskrifter (SOSFS 2006:9) om säkerhet vid sjukvårdsinrättningar som ger psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård samt vid enheter för rättspsykiatrisk undersökning

text: Socialstyrelsen

text: LARS-ERIK HOLM

text: Lena Jensen (Hälso- och sjukvårdsavdelningen)

text: SOSFS 2008:19


title: Ändring i föreskrifterna och allmänna råden (SOSFS 2007:10) om samordning av insatser för habilitering och rehabilitering

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas vid planering och genomförande av samordning av insatserna för enskildas habilitering och rehabilitering enligt 3 b eller

text: 18 b § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)

text: med insatser enligt 1. hälso- och sjukvårdslagen i övrigt, 2.

text: 8 a § tandvårdslagen (1985:125)

text: , 3.

text: socialtjänstlagen (2001:453)

text: , vad gäller omsorgen om äldre personer och personer med funktionshinder, och 4.

text: 9 § 6

text: –10 lagen (

text: ) om stöd och service till vissa funktionshindrade. (

text: SOSFS 2008:20

text: 1 Ändringen innebär bl.a. att tredje stycket upphävs.

text: SOSFS

text: 2008:20 Allmänna råd

text: Om ett landsting eller en kommun genom avtal med någon annan har överlåtit uppgifter som de har ansvar för, bör dessa föreskrifter och allmänna råd tillämpas i relevanta delar. Utöver vad som framgår av 1 § bör bestämmelserna i föreskrifterna och de allmänna råden tillämpas inom – socialtjänstens individ- och familjeomsorg, och – verksamheten med de särskilda insatserna enligt 9 § 1–5 lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. (

text: SOSFS 2008:20

text: Följande begrepp och termer används i dessa föreskrifter och allmänna råd:

text: habilitering insatser som ska bidra till att en person med medfödd eller tidigt förvärvad funktionsnedsättning, utifrån dennes behov och förutsättningar, utvecklar och bibehåller bästa möjliga funktionsförmåga samt skapar goda villkor för ett självständigt liv och ett aktivt deltagande i samhällslivet insats handling som är inriktad på visst resultat rehabilitering insatser som ska bidra till att en person med förvärvad funktionsnedsättning, utifrån dennes behov och förutsättningar, återvinner eller bibehåller bästa möjliga funktionsförmåga samt skapar goda villkor för ett självständigt liv och ett aktivt deltagande i samhällslivet (

text: SOSFS 2008:20

text: Rutiner för samordning

text: Enligt

text: 2 a § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)

text: ska olika insatser för patienten samordnas på ett ändamålsenligt sätt. För att kunna åstadkomma detta ska landstinget och kommunen gemensamt utarbeta rutiner för samordningen av insatser för enskilda enligt 1 §. Rutinerna ska säkerställa att 1. samordning görs enligt 5–12 §§, 2. personal som ska vara ansvarig vid samordning utses, och 3. den ansvariga personalen ges de förutsättningar som behövs för att kunna genomföra samordning.

text: Den samordningsansvariga personalen får utses bland de anställda vid berörda verksamheter. (

text: SOSFS 2008:20

text: Landstinget och kommunen ska även fastställa rutiner som säkerställer att den samordningsansvariga personalen 1. kallar till medverkan i planeringen av samordningen, och 2. underrättas om att kallelsen till planeringen har mottagits av dem som är berörda. (

text: SOSFS 2008:20

text: Erbjudande om samordning

text: Om den enskilde har behov av samordning, ska de verksamheter som svarar för insatser enligt 1 § erbjuda detta. Verksamheterna ska, när de bedömer behovet av samordning, ta särskild hänsyn till, om den enskilde har ett långvarigt behov av insatser från både hälso- och sjukvården och socialtjänsten. (

text: SOSFS 2008:20

text: Samordning får endast göras, om den enskilde har lämnat samtycke. Planeringen av samordningen ska genomföras tillsammans med den enskilde och med respekt för dennes självbestämmande och integritet.

text: När samordning av insatser för ett barn planeras ska barnets inställning till samordningen så långt som möjligt klarläggas. Ett barn som har uppnått tillräcklig ålder, mognad och utveckling ska ges möjlighet att själv delta aktivt i planeringen av samordningen.

text: Den enskilde bestämmer, om han eller hon vill att någon eller några närstående ska delta i planeringen av samordningen. Den eller de närstående som samtycker till detta ska göras delaktiga, om det inte finns hinder enligt

text: sekretesslagen (1980:100)

text: , 2.

text: 2 kap.

text: 11 §§

text: lagen (

text: ) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område, 3.

text: 15 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453)

text: , eller 4.

text: 29 § lagen (1993:387)

text: SOSFS 2008:20

text: Plan för samordning

text: Den samordningsansvariga personalen ska ansvara för att en plan för samordningen upprättas. Planen ska dokumenteras och ska innehålla 1. uppgifter om den enskildes behov, förutsättningar och intressen, 2. mål för de samordnade insatserna, 3. planerade och beslutade insatser enligt 1 §,

text: SOSFS

text: 2008:20 4. uppgifter om vilka verksamheter och vilken personal som ska genomföra insatserna, och 5. en tidsplan för samordningen av insatserna.

text: Den samordningsansvariga personalens namn samt de uppgifter som kan behövas för att kontakta denna personal ska framgå av planen. Vid upprättandet av planen ska läkemedel och hjälpmedel beaktas. Planen ska följas upp och utvärderas för att säkerställa att målsättningen med samordningen uppnås. (

text: SOSFS 2008:20

text: Vid planeringen av samordningen ska hänsyn tas till andra planer, som t.ex. de vårdplaner som upprättas för enskilda vid in- och utskrivning av patienter i sluten vård. Om en befintlig plan innehåller det som anges i 9 §, krävs det inte att någon ny plan upprättas. (

text: SOSFS 2008:20

text: Den personal från berörda verksamheter vars medverkan bedöms som nödvändig för att kunna genomföra beslutade insatser ska kallas till planeringen. (

text: SOSFS 2008:20

text: Planen som har upprättats enligt 9 § ska lämnas till den enskilde. Vid behov ska planen kunna erbjudas i en annan form än skriftlig. Planen ska föras till patientjournalen. Om den enskilde får insatser med stöd av

text: socialtjänstlagen (2001:453)

text: eller lagen (

text: ) om stöd och service till vissa funktionshindrade, ska planen också föras till motsvarande dokumentation enligt dessa lagar. (

text: SOSFS 2008:20

text: Informationsöverföring

text: Information om den enskildes behov av samordnade insatser ska överföras till berörda verksamheter efter den enskildes samtycke eller efter en prövning enligt 1.

text: sekretesslagen (1980:100)

text: , 2.

text: 2 kap.

text: 11 §§

text: lagen (

text: , eller 4.

text: 29 § lagen (1993:387)

text: SOSFS 2008:20

text: Denna författning träder i kraft två veckor efter den dag då författningen utkom från trycket.

text: Socialstyrelsen

text: LARS-ERIK HOLM

text: Pål Resare (Hälso- och sjukvårdsavdelningen)

text: SOSFS 2007:10

text: . 3

text: SOSFS 2008:20

text: SOSFS 2008:20