title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2001:33) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om 1. ansökan om intagning av växtsorter i den svenska officiella sortlistan av de arter av lantbruks- och köksväxter som anges i bilaga 1 till

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: , 2. teknisk provning och godkännande av dessa växtsorter för intagning i svenska officiella sortlistan, 3. borttagande av dessa växtsorter ur den svenska officiella sortlistan, 4. administration av svenska officiella sortlistan, och 5. upprätthållande av växtsorter publicerade i den svenska officiella sortlistan. För godkännande av bevarande- och amatörsorter gäller även bestämmelserna i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2009:66

text: ) om godkännande av bevarandesorter av lantbruksväxter och om produktion och saluföring av utsäde av sådana sorter, och Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2010:79

text: ) om bevarandesorter och amatörsorter av köksväxter. (

text: SJVFS 2016:16

text: Grundläggande bestämmelser om växtsorter finns i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: och

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: SJVFS 2016:16

text: Sorter (inavelslinjer och hybrider) som uteslutande är avsedda som komponenter till hybridsorter behöver endast godkännas för intagning i sortlistan, om utsäde av dessa sorter ska saluföras under sin sortbenämning. Jordbruksverket kan besluta om intagning i sortlistan även av sorter av andra arter än de som anges i 1 §. (

text: SJVFS 2016:16

text: Jfr kommissionens genomförandedirektiv

text: (EU) 2019/1985

text: av den 28 november 2019 om ändring av direktiven

text: och

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/53/EG

text: respektive

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/55/EG

text: vad gäller vilka egenskaper som minst ska ingå i undersökningar samt minimikraven för utförandet av undersökningar av vissa sorter av arter av lantbruksväxter och köksväxter, (EUT L308, 29.11.2019, s. 86, Celex 32019L1985). 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2019:48

text: Ansökan

text: En ansökan om intagning i sortlistan ska ges in till Jordbruksverket. För en bevarande- eller amatörsort ska ansökan innehålla de uppgifter som anges i bilaga 3, och för övriga sorter ska ansökan innehålla de uppgifter som anges i bilaga 4. När en ansökan om intagning av en växtsort i sortlistan lämnas in, ska även en sortbenämning föreslås. Om det, för en amatör- eller bevarandesort, finns fler än en sortbenämning för sorten ska detta anges tillsammans med historiska belägg för dessa. Förslaget på sortbenämning får lämnas in efter det att ansökan om intagning av en växtsort lämnats in, under hela den tid då teknisk provning sker. Förslaget på sortbenämning ska då innehålla de uppgifter som anges i bilaga 5. Med ansökan om intagning i sortlistan ska en preliminär sortbeskrivning bifogas. Den preliminära sortbeskrivningen ska göras på frågeformuläret i de i bilaga 1 angivna CPVO-protokollen eller de i bilaga 2 angivna UPOV-riktlinjerna för respektive art. Jordbruksverket beslutar om teknisk provning i enlighet med 4 och 6 §§ i dessa föreskrifter för andra sorter än bevarande- och amatörsorter. Ansökan ska, om Jordbruksverket begär det, åtföljas av ett utsädesprov för kontroll av sortens identitet. Utsädesprovet ska tas ut och hanteras på så sätt som Jordbruksverket beslutar. (

text: SJVFS 2016:16

text: Förutsättningar för godkännande

text: Jordbruksverket fattar beslut om godkännande av en sort för intagning i sortlistan på grundval av resultat från officiell provning enligt 4 och 6 §§, inhämtande av uppgifter om tillstånd för utsläppande på marknaden enligt 9 §, godkännande för användning som livsmedel eller foder enligt 10 § andra stycket samt om sorten har en sortbenämning som efter kungörande kan godkännas av Jordbruksverket i enlighet med 11 §. (

text: SJVFS 2005:88

text: En sort kan godkännas för intagning i sortlistan om: 1. Sorten är särskiljbar, vilket betyder att den, oavsett om det ursprungliga materialet från vilken den framställts uppkommit genom naturligt urval eller genom växtförädlingsarbete, klart går att skilja, med avseende på ett eller flera viktiga kännetecken, från alla andra sorter som är kända inom EES eller Schweiz enligt definitionen i 5 §. Kännetecknen hos en sort ska vara klart identifierbara och möjliga att beskriva noggrant. Om det vid Jordbruksverkets prövning visar sig att två eller flera anmälda sorter inte är särskiljbara från varandra ska den sort, för vilken ansökan först har givits in, ha företräde. 2. Sorten är tillräckligt enhetlig, vilket betyder att de plantor den består av, med mycket få avvikelser, är likartade eller genetiskt identiska vad beträffar alla i sammanhanget väsentliga kännetecken. Hänsyn ska härvid tas till växtarters skilda reproduktionssystem. 3. Sorten är stabil, vilket betyder att den efter upprepad förökning i enlighet med den av förädlaren angivna förökningsmetoden, i fråga om sina väsentliga kännetecken fortsatt överensstämmer med sortbeskrivningen. (

text: SJVFS 2005:88

text: 3 Med EES avses Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, vilket utgörs av Europeiska unionen (EU) och de länder inom Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som undertecknat avtalet om det europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

text: För att en sort ska anses som känd inom EES eller i Schweiz, ska den vid tidpunkten för ingivandet av ansökan om en ny sorts godkännande vara 1. intagen i den gemensamma sortlistan över arter av lantbruksväxter eller i den gemensamma sortlistan över arter av köksväxter, 2. godkänd för certifiering och saluföring i ett EES-land eller i Schweiz men ännu inte intagen i någon av de gemensamma sortlistorna enligt punkt 1, eller 3. godkänd för certifiering i ett annat land utanför EES än Schweiz. En sort ska även anses känd inom EES och Schweiz när en ansökan om godkännande har lämnats in i Sverige, i något annat EES-land eller i Schweiz vid den tidpunkt som anges i första stycket. En sort ska dock inte anses som känd inom EES eller i Schweiz om de i första och andra styckena angivna förutsättningarna inte längre gäller i något EES-land eller i Schweiz, vid den tidpunkt då ett beslut om godkännande av den nya sorten fattas. (

text: SJVFS 2004:24

text: En sort kan godkännas för intagning i sortlistan om den har ett tillfredsställande odlings- och bruksvärde, som grundar sig på resultat som framkommit vid ett tillräckligt antal officiella värdeprovningsförsök under minst två år. Dessa försök ska utföras på ett sådant sätt att minst följande egenskaper hos sorten kan bedömas 1. avkastningsförmåga, 2. resistens mot växtskadegörare, 3. hur sorten reagerar på faktorer i den fysiska miljön, samt 4. kvalitetsegenskaper. De metoder som använts för att bedöma egenskaperna ska anges i samband med redogörelsen för resultaten. En sorts odlings- och bruksvärde ska anses som tillfredsställande om dess egenskaper som helhet, vid en jämförelse med andra sorter som är intagna i sortlistan, visar ett klart framsteg i minst ett bestämt geografiskt område vad gäller odlingen, utnyttjandet av den skördade varan eller av produkter som framställs av den. Vid bedömningen får Jordbruksverket bortse från enstaka mindre goda egenskaper hos sorten om dessa uppvägs av andra överlägsna sådana. Jordbruksverket får vid sin prövning ta hänsyn även till andra provningsresultat som kan tillmätas betydelse vid bedömningen. Intagning i sortlistan får nekas om odlingen av en sort kan medföra hälsofara för människor, djur eller växter. (

text: SJVFS 2005:88

text: För köksväxtsorter utom rotcikoria ska, om upprätthållaren begär det, anges om utsäde av en godkänd sort endast får saluföras som standardutsäde, genom att det i sortlistan anges att det är fråga om en s.k. ”b-sort”. För sådana sorter får resultaten från inofficiella undersökningar och kunskap som erhållits genom praktiska odlingserfarenheter beaktas vid Jordbruksverkets prövning. (

text: SJVFS 2007:36

text: Kravet på prövning av en sorts odlings- och bruksvärde enligt 6 § omfattar inte 1. grässorter som, enligt sökandes försäkran, ska användas för annat ändamål än foder, 2. sorter, vilkas utsäde är avsett att saluföras endast a) i Schweiz eller i ett annat EES-land än Sverige, och detta land har godkänt sorten såvitt avser dess odlings- och bruksvärde, eller b) i ett annat land utanför EES än Schweiz,

text: 3. sorter (inavelslinjer och hybrider) som uteslutande är avsedda som komponenter till hybridsorter som uppfyller de krav som anges i 4 §, 4. sorter av köksväxtarter, med undantag av rotcikoria, samt 5. sorter av arter som avses i 1 b §. (

text: SJVFS 2016:16

text: En sort, som är eller innehåller en sådan genetiskt modifierad organism som avses i

text: 13 kap. 4 § miljöbalken

text: , får endast godkännas för intagning i sortlistan under förutsättning att ett tillstånd för utsläppande på marknaden finns enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken

text: eller att ett godkännande för utsläppande på marknaden finns som uppfyller kraven om ömsesidigt erkännande enligt

text: 3 kap. 43 § förordningen (2002:1086)

text: om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön. För provning i Sverige enligt 4 och 6 §§ av en sådan sort som avses i första stycket fordras tillstånd för avsiktlig utsättning enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken

text: . Uppgift om att en sort som tagits in i sortlistan är genetiskt modifierad ska framgå av sortlistan. (

text: SJVFS 2004:24

text: Om en sort ska användas i livsmedel eller foder enligt definitionerna i artiklarna

text: och

text: i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet , får sorten inte vara skadlig för människors eller djurs hälsa vid avsiktlig konsumtion för att kunna godkännas för intagning i sortlistan. Om material från en sort är avsett att användas i livsmedel som omfattas av

text: artikel 3

text: , eller i foder som omfattas av

text: artikel 15

text: , i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003

text: om genetiskt modifierade livsmedel och foder , ska ett godkännande enligt nämnda förordning finnas för denna användning för att sorten ska kunna godkännas för intagning i sortlistan. (

text: SJVFS 2004:24

text: Jordbruksverket tillämpar vid sin prövning av sortbenämningens lämplighet

text: artikel 63 i rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994

text: om gemenskapens växtförädlarrätt samt

text: kommissionens förordning (EG) nr 637/2009 av den 22 juli 2009

text: om tillämpningsföreskrifter beträffande lämpligheten hos sortbenämningar för arter av lantbruks- och köksväxter . Om en sortbenämning senare skulle befinnas olämplig, kan Jordbruksverket återkalla godkännandet och förelägga upprätthållaren att föreslå en annan benämning för godkännande. Jordbruksverket kan bestämma att den ursprungliga benämningen under en viss tid ska användas som tilläggsnamn. (

text: SJVFS 2009:86

text: Provningens utförande

text: Provningen av en sorts särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet ska utföras av Jordbruksverket eller av en myndighet i ett annat EES-land, Schweiz eller ett tredjeland om provningen enligt Jordbruksverkets beslut kan jämställas med provning som utförs här i landet.

text: EGT L 31, 1.2.2002, s. 1 (Celex 32002R0178). 5 EUT L 268, 18.10.2003, s. 1 (Celex 32003R1829). 6 EGT L 227, 1.9.1994, s. 1 (Celex 31994R2100). 7 EUT L 191, 23.7.2009, s. 10 (Celex 32009R0637).

text: När det gäller sorter av de arter som anges i bilaga 1 ska provningen utföras enligt de provningsriktlinjer för respektive art som utfärdats av förvaltningsrådet för Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO). Provningen av sorter av de arter som anges i bilaga 2 ska utföras enligt de provningsriktlinjer som fastställts av Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV). Samtliga sortegenskaper enligt riktlinjerna i bilaga 1 ska användas, respektive alla egenskaper som märkts med en asterisk (*) i de riktlinjer som anges i bilaga 2, om inte observation av en viss egenskap är omöjlig genom att en annan egenskap uttrycks, eller en viss egenskap inte kommer till uttryck på grund av de miljöförhållanden under vilka provningen utförs. Provningen av sorter av övriga arter ska utföras enligt de riktlinjer som Jordbruksverket fastställer. Provningen av en sorts odlings- och bruksvärde utförs genom Sveriges lantbruksuniversitets försorg. Provningen kan kortas i de fall ett officiellt provningsresultat från ett EES-land, Schweiz eller ett tredjeland finns och då detta resultat enligt Jordbruksverket kan jämställas med provning som utförts här i landet. Sökanden ska tillhandahålla utsäde eller förökningsmaterial av en sort som anmälts till provning, i den mängd och av den kvalitet som den provande myndigheten begär. De myndigheter som utför provning enligt första eller fjärde stycket ska årligen informera sökanden om de preliminära provningsresultaten. (

text: SJVFS 2005:88

text: Sortlistan

text: Jordbruksverket kungör beslut om intagning i eller uttagning ur sortlistan, förnyat godkännande för en sort liksom andra ändringar av betydelse. Övriga EES-länder, Europeiska kommissionen och Schweiz ska underrättas om dessa beslut och om ingivna, återkallade och avslagna ansökningar samt om förslag till sortbenämningar. För varje ny sort ska en kort beskrivning av sorten bifogas. Underrättelsen till kommissionen utgör en anmälan till EU:s gemensamma sortlista för arter av lantbruksväxter respektive för arter av köksväxter . (

text: SJVFS 2009:86

text: Jordbruksverket publicerar årligen den officiella svenska sortlistan, som för varje sort ska innehålla 1. sortens benämning, om denna är en kod ska det särskilt framgå 2. namnet på den som är ansvarig för upprätthållandet av sorten och dennes eventuella ombud i landet, 3. tidpunkten för sortens intagning i sortlistan, 4. tidpunkten när sortgodkännandets giltighetstid löper ut, 5. eventuell synonym sortbenämning som används i ett annat EES-land eller i Schweiz, 6. förbehåll som gäller för en sådan sort som avses i 8 § första stycket punkt 2 (exportsort), 7. uppgift om eventuell förlängd period enligt 16 § fjärde stycket för saluföring och certifiering av en sort vars giltighetsperiod löpt ut, samt 8. uppgift om att en sort är genetiskt modifierad.

text: 8 Kommissionen publicerar de gemensamma sortlistorna i Europeiska unionens officiella tidning (EUT).

text: För sorter av raps och rybs ska det framgå om de är dubbellåga (00), dvs. har påvisats producera frö med en högsta glukosinolathalt på 25 µmol/g vid en vattenhalt på 9 %, bestämd i enlighet med EN ISO 9167-1:1995, och högst 2 % erukasyra av det totala innehållet av fettsyra, bestämt i enlighet med EN ISO 5508:1995. För en grässort, som är avsedd för annat ändamål än foder, får det anges i sortlistan om sorten vid officiell provning i Sverige har bedömts ha ett tillfredsställande odlingsoch bruksvärde. (

text: SJVFS 2005:88

text: Jordbruksverket ska för varje godkänd sort sammanställa dokumentation som innehåller en sortbeskrivning och de uppgifter som legat till grund för intagningen i sortlistan. Denna dokumentation ska lämnas till övriga EES-länder, Schweiz och kommissionen om så begärs. Jordbruksverket ska bevara referensprov av godkända sorter för efterkontroll. (

text: SJVFS 2005:88

text: Giltighetstid för sortgodkännande

text: Ett godkännande är giltigt fram till utgången av det tionde kalenderåret efter det år då sorten godkändes för intagning i sortlistan. Ett godkännande kan därefter förnyas med 10 år i taget, under förutsättning att sorten enligt Jordbruksverkets bedömning odlas i tillräcklig omfattning, eller bör bibehållas i syfte att bevara de växtgenetiska resurserna, och att den fortfarande uppfyller kraven på särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet. En ansökan om förnyat godkännande ska ges in till Jordbruksverket senast två år före godkännandetidens utgång. Jordbruksverket ska i sortlistan ange om en ansökan om förnyat godkännande givits in. Skulle ansökan inte vara slutbehandlad vid tioårsperiodens utgång, får Jordbruksverket tillfälligt förlänga godkännandets giltighetstid till dess ett beslut om förnyat godkännande är fattat. Om en sorts giltighet löpt ut utan att förnyelse begärts eller erhållits, eller sortgodkännandet av annan anledning återkallats, ska den tas ut ur sortlistan. Certifiering och saluföring av förökningsmaterial av en sort, som godkänts enligt dessa eller tidigare föreskrifter, får dock ske till och med den 30 juni det tredje året efter giltighetens utgång. Om upprätthållaren önskar använda sig av denna möjlighet ska det meddelas till Jordbruksverket, senast innan sortgodkännandets giltighetstid löper ut. Annars kan denna möjlighet inte utnyttjas. En sådan förlängd period ska framgå av sortlistan. (

text: SJVFS 2005:88

text: Övriga bestämmelser

text: Den som är ansvarig för en sorts upprätthållande ska 1. svara för att sorten upprätthålls enligt vedertaget bruk för upprätthållande av sorten, 2. föra och bevara anteckningar om förökning av sorten, att användas för kontroll av upprätthållandet. I anteckningarna ska även ingå uppgifter som omfattar generationerna före basutsäde eller motsvarande kategori, samt 3. på anmodan av Jordbruksverket ta ut och sända in prov av förökningsmaterial för kontroll. Sådant prov kan även tas ut officiellt.

text: Upprätthållande kan ske i ett annat EES-land, Schweiz eller i ett tredjeland vars kontroll av upprätthållande av sorter av ministerrådet har bedömts vara likvärdig med upprätthållande inom EU . (

text: SJVFS 2005:88

text: Jordbruksverket återkallar ett godkännande och tar ut en sort ur sortlistan om 1. det efter provning visar sig att sorten inte längre är särskiljbar, tillräckligt enhetlig eller stabil, eller 2. den som är ansvarig för upprätthållandet av sorten begär det, såvida inte upprätthållandet tillgodoses av någon annan. (

text: SJVFS 2005:88

text: Jordbruksverket får återkalla ett godkännande och ta ut en sort ur sortlistan 1. om bestämmelserna i dessa föreskrifter inte följs, 2. om upprätthållaren trots uppmaning inte ställer nödvändigt förökningsmaterial till förfogande för efterkontroll, 3. om upprätthållaren trots uppmaning inte betalar förfallna avgifter i angiven tid, eller 4. om intagningen i sortlistan skett på oriktiga grunder. (

text: SJVFS 2005:88

text: Bestämmelser om produktion och certifiering av utsäde finns i 1. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:22

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av stråsäd, 2. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:23

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av beta, foder-, olje- och fiberväxter, 3. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:24

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av köksväxter, 4. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2002:49

text: ) om saluföring m.m. av utsäde av icke-vedartade arter av prydnadsväxter, 5. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2016:44

text: ) om saluföring m.m. av förökningsmaterial för fruktplantor och fruktplantor avsedda för fruktproduktion, 6. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:90

text: ) om certifiering m.m. av utsädespotatis, och 7. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:79

text: ) om saluföring m.m. av förökningsmaterial av prydnadsväxter samt av annat föröknings- och plantmaterial av grönsaker än utsäde. (

text: SJVFS 2017:11

text: 9 Se

text: rådets beslut 2005/834/EG av den 8 november 2005

text: om likvärdighet av kontroller i vissa tredjeländer av förfaranden för upprätthållande av sorter och om ändring av beslut

text: (EUT L 312, 29.11.2005, s. 51, Celex 32005D0834).

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 31 maj 2020. 2. För provningar av en sort enligt 12 § av arter som anges i bilaga 1 eller 2 och som har påbörjats före den 31 maj 2020 gäller äldre föreskrifter.

text: CHRISTINA NORDIN Anna Pettersson (Växtregelenheten)

text: SJVFS 2020:16

text: Bilaga 1

text: Arter för vilka provningsriktlinjer (”Protocol for Distinctness, Uniformity and Stability Tests”) för respektive art har utfärdats av förvaltningsrådet för Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO). De senaste versionerna av protokollen och frågeformulären som ska användas i samband med ansökan finns tillgängliga på CPVO:s webbplats (www.cpvo.europa.eu).

text: Lantbruksväxter

text: Art Protokoll

text: Bomull TP/88 Durumvete TP/120 Engelskt rajgräs TP/4 Finsvingel, finbladig fårsvingel TP/67 Fodermajs TP/2 Fodervicker TP/32 Fårsvingel TP/67 Hampa TP/276 Havre, rödhavre TP/20 Hybridrajgräs TP/4 Hårdsvingel TP/67 Italienskt rajgräs TP/4 Korn TP/19 Kålrot TP/89 Nakenhavre TP/20 Oljerättika TP/178 Potatis TP/23 Raps TP/36 Ris TP/16 Råg TP/58 Rågvete TP/121 Rödsvingel TP/67 Rörsvingel TP/39 Skuggsvingel TP/67 Sojaböna TP/80 Solros TP/81 Sorghum, sudangräs och korsningar TP/122 mellan sorghum och sudangräs Spånadslin, oljelin TP/57 Styvt rajgräs TP/4 Större hårdsvingel TP/67

text: Vete TP/3 Vitsenap TP/179 Westerwoldiskt rajgräs TP/4 Åkerböna TP/8 Ängsgröe TP/33 Ängssvingel TP/39 Ärt TP/7

text: Köksväxter

text: Art Protokoll

text: Aubergin, äggplanta TP/117 Blekselleri, stjälkselleri TP/82 Blomkål TP/45 Blomsterböna, rosenböna TP/9 Bondböna TP/Broadbean Broccoli TP/151 Brysselkål TP/54 Böna (buskböna, störböna, brun böna) TP/12 Chilipeppar, paprika TP/76 Endiviasallat, Witlof cikoria TP/173 Escarolesallat, friséesallat TP/118 Fänkål TP/183 Grundstammar till gurka TP/311 Grönkål TP/90 Gräslök TP/198 Gurka (slanggurka, druvgurka) TP/61 Jättepumpa inklusive vinterpumpa TP/155 Kardon, kronärtskocka TP/184 Kålrabbi TP/65 Lök (Cepa-gruppen) TP/46 Mangold TP/106 Melon TP/104 Morot, fodermorot TP/49 Persilja TP/136 Piplök TP/161 Pumpa, squash TP/119 Purjolök TP/85 Rabarber TP/62 Rotcikoria TP/172

text: Rotselleri TP/74 Rädisa, trädgårdsrättika TP/64 Rödbeta inklusive Cheltenhambeta TP/60 Rödkål TP/48 Salladskål TP/105 Sallat TP/13 Sallatscikoria, rosensallat TP/154 Savojkål TP/48 Schalottenlök TP/46 Sockermajs, popmajs TP/2 Sparris TP/130 Spenat TP/55 Svartrot TP/116 Tomat TP/44 Tomatgrundstammar TP/294 Vattenmelon TP/142 Vintersallat TP/75 Vitkål TP/48 Vitlök TP/162 Ärt (märgärt, spritärt, sockerärt) TP/7 (

text: SJVFS 2020:16

text: Bilaga 2

text: Arter för vilka provningsriktlinjer (”Test Guidelines”) för respektive art har fastställts av Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV). De senaste versionerna av riktlinjerna och frågeformulären som ska användas i samband med ansökan finns tillgängliga på UPOV:s webbplats (www.upov.int).

text: Lantbruksväxter

text: Art Riktlinjernas nr

text: Alaskagräs TG/180 Blålupin TG/66 Blålusern TG/6 Brunven TG/30 Foderbeta TG/150 Gullupin TG/66 Honungsört TG/319 Humlelusern TG/228 Hundäxing TG/31 Jordnöt TG/93 Klotlusern TG/228 Krypven TG/30 Käringtand TG/193 Mattlusern TG/228 Mellanlusern TG/6 Pigglusern TG/228 Plattlosta TG/180 Rajsvingel TG/243 Rybs TG/185 Rynklusern TG/228 Rödklöver TG/5 Rödven TG/30 Safflor TG/134 Skivlusern TG/228 Snäcklusern TG/228 Storven TG/30 Tagglusern TG/228 Timotej TG/34 Tornlusern TG/228

text: 11 Ändringen innebär att sorghum, sudangräs och korsningar mellan sorghum och sudangräs samt åkerböna flyttats från bilaga 2 till bilaga 1 och får nya protokollsnummer.

text: Turftimotej, vild timotej TG/34 Vallmo TG/166 Vitklöver TG/38 Vitlupin TG/66

text: Köksväxter

text: Art Riktlinjernas nr

text: Rova inklusive majrova TG/37 (

text: SJVFS 2020:16

text: Bilaga 3

text: ANSÖKAN OM INTAGNING AV EN BEVARANDESORT ELLER AMATÖRSORT I SORTLISTAN

text: En ansökan om intagning av en bevarandesort eller amatörsort i sortlistan ska innehålla följande uppgifter:

text: 1. Sökande. a) Namn och adress. b) Organisationsnummer (endast svenska sökande). c) Telefonnummer (om sådant finns). d) Mobilnummer (om sådant finns). e) E-postadress (om sådant finns).

text: 2. Uppgifter om bevarandesorten (om det är aktuellt att ansöka om en bevarandesort). a) Artnamn, vetenskapligt och svenskt. b) Form, vårsådd sort, höstsådd sort, mellanform eller växelform. c) Sortnamn. d) Synonymer (om sådana finns). e) Sortens ursprung (så långt det är känt). f) Uppgift om sorten finns i NordGens genbank eller den Nationella genbanken för vegetativt förökat växtmaterial, och i så fall accessionsnumret. g) Uppgift om utsädets typ (certifikatutsäde eller standardutsäde).

text: 3. Uppgifter om amatörsorten (om det är aktuellt att ansöka om en amatörsort). a) Artnamn, vetenskapligt och svenskt. b) Form, typ eller stam. c) Sortnamn. d) Synonymer (om sådana finns). e) Sortens ursprung (så långt det är känt). f) Uppgift om sortbeskrivning bifogas ansökan.

text: 4. Sortens särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet. a) Uppgift om dokument som upplyser om sortens särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet bifogas ansökan. b) Uppgift om varifrån uppgift om sortens särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet hämtats.

text: 5. Bevarandevärde. Uppgift om varför sorten ska anses som bevarandevärd.

text: 6. Annan information av betydelse. Uppgift om annan dokumentation av betydelse för Jordbruksverkets bedömning bifogas ansökan.

text: 7. Bilagor.

text: Uppgift om annan dokumentation som bifogas ansökan.

text: 8. Fakturering av ansökningsavgift till annan än sökande (endast om det är aktuellt). a) Namn och adress. b) Organisationsnummer. c) Telefonnummer. d) Mobilnummer. e) E-postadress.

text: 9. Underskrift. Den som har rätt att teckna företaget ska datera och skriva under ansökan. (

text: SJVFS 2018:13

text: Bilaga 4

text: ANSÖKAN OM INTAGNING I SORTLISTAN

text: En ansökan om intagning i sortlistan ska innehålla följande uppgifter:

text: 2. Ombud. a) Namn och adress. b) Organisationsnummer (endast svenska sökande). c) Telefonnummer (om sådant finns). d) Mobilnummer (om sådant finns). e) E-postadress (om sådant finns).

text: 3. Uppgifter om sorten. a) Artnamn, vetenskapligt och svenskt (eller engelskt). b) Preliminär sortbeteckning eller förädlingsnummer. c) Förslag till sortbenämning och uppgift om sortbenämningen är ett fantasinamn eller en kod (förslag på sortbenämning kan lämnas in vid ett senare tillfälle under provningsperioden). d) Uppgift om sortbenämningen föreslagits av er i varumärkesansökan eller om den är för er ett registrerat varumärke i Sverige eller annat land. e) Uppgift om ansökan avser godkännande för intagning i sortlistan som lantbruksväxt, gräs för annat ändamål än foder eller köksväxt. För intagning som lantbruksväxt, uppge avsedd användning. f) Uppgift om ansökan om växtförädlarrätt eller intagning i sortlista tidigare lämnats in för sorten i Sverige eller något annat land (eller till CPVO), uppge vilket land eller CPVO och status på ansökan. g) Uppgift om var officiell provning av sortens särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet ska provas eller har provats. h) Uppgift om sorten är en genetiskt modifierad organism enligt definitionen i

text: 13 kap.

text: miljöbalken

text: . Om den är det, ange unik identitetsbeteckning. i) Uppgift om vem som ska ha fakturan för ansökningsavgiften (endast om sökande har ombud).

text: 4. Bilagor (om de inte lämnats in tidigare). a) Uppgift om preliminär sortbeskrivning bifogas ansökan. b) Uppgift om ombudsfullmakt bifogas ansökan (endast om ombud finns).

text: 5. Underskrift. Den som har rätt att teckna företaget ska datera och skriva under ansökan. (

text: SJVFS 2018:13

text: Bilaga 5

text: ANSÖKAN OM SORTBENÄMNING

text: 1. Sökande. a) Namn och adress. b) E-postadress (om sådant finns).

text: 2. Ombud. a) Namn och adress. b) E-postadress (om sådant finns).

text: 3. Uppgift om sorten. a) Uppgift om vilken sort ansökan gäller (journalnummer för tidigare inlämnad ansökan om intagning av växtsort i sortlistan). b) Art. c) Preliminär sortbeteckning eller förädlarnummer. d) Förslag till sortbenämning. e) Uppgift om sortbenämningen har lämnats in i något annat land eller till CPVO, och i så fall vilka länder. Uppgift om sortbenämningen blivit godkänd i något annat land, eller av CPVO, och i så fall vilket land samt datum. f) Uppgift om sortbenämningen föreslagits av er i varumärkesansökan eller om den är för er registrerat varumärke i Sverige eller annat land.

text: 4. Underskrift. Den som har rätt att teckna företaget ska datera och skriva under ansökan. (

text: SJVFS 2016:16


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2002:49) om saluföring m.m. av utsäde av icke-vedartade arter av prydnadsväxter

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om kvalitetskontroll på annat sätt än genom certifiering och bestämmelser för saluföring m.m. av utsäde av samtliga ickevedartade arter av prydnadsväxter. För utsäde av vilda arter av prydnadsväxter finns bestämmelser även i 1.

text: rådets förordning (EG) nr 338/97 av den 9 december 1996

text: om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem , 2.

text: kommissionens förordning (EG) nr 1808/2001 av den 30 augusti 2001

text: om närmare föreskrifter för tillämpningen av

text: rådets förordning (EG) nr 338/97

text: om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem , 3.

text: kommissionens förordning (EG) nr 349/2003 av den 25 februari 2003

text: om förbud mot införsel av vissa arter av vilda djur och växter till gemenskapen , 4.

text: artskyddsförordningen (1998:179)

text: samt med stöd av den utfärdade föreskrifter. (

text: SJVFS 2020:17

type: stycke

text: Jfr kommissionens genomförandedirektiv

text: (EU) 2020/177

text: av den 11 februari 2020 om ändring av

text: rådets direktiv 66/401/EEG

text: och

text: kommissionens direktiv 93/49/EEG

text: och

text: och genomförandedirektiven

text: och

text: vad gäller växtskadegörare på utsäde och annat växtförökningsmaterial EUT L 41, 13.2.2020, s. 1, (Celex 32020L0177). 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2005:83

text: . 3 Ändringen innebär bland annat att de tidigare andra, tredje och sjätte styckena har tagits bort samt att det tidigare femte stycket har flyttats till 2 §. 4 EGT L 61, 3.3.1997, s.1 (Celex 31997R0338). 5 EGT L 250, 19.9.2001, s. 1 (Celex 32001R1808). 6 EGT L 51, 26.2.2003, s. 3 (Celex 32003R0349).

type: paragraf

text: Enligt

text: 20 § utsädesförordningen (2000:1330)

text: ska den som yrkesmässigt förpackar eller saluför utsäde anmäla sin verksamhet till Jordbruksverket. Enligt

text: 21 § utsädesförordningen (2000:1330)

text: ska den som yrkesmässigt förpackar eller saluför utsäde föra journal över vissa utsädespartier. Av

text: 2 § utsädesförordningen (2000:1330)

text: följer att utsäde av prydnadsväxter endast får saluföras om utsädet har kvalitetskontrollerats. Av 5 § 1, 4 och 5

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: framgår att bestämmelserna om saluföring inte gäller för: 1. utsäde som är avsett för export till ett land utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, eller 2. utsäde som är avsett för a) förädlingsändamål, b) försöksändamål eller för vetenskapligt bruk. Av

text: 18 § utsädesförordningen (2000:1330)

text: följer att en leverantör av sådant utsäde som ska kvalitetskontrolleras ansvarar för att utsädet uppfyller kraven för sortrenhet och sortäkthet, sundhet, livs- och lagringsduglighet, och renhet. ( ).

text: Den som utfärdar växtpass ska vara registrerad hos Jordbruksverket och uppfylla de krav som framgår av kommissionens delegerade förordning

text: (EU) 2019/827

text: av den 13 mars 2019 om de kriterier som ska uppfyllas av yrkesmässiga aktörer för att uppfylla villkoren i

text: artikel 89.1 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031

text: och förfaranden för att säkerställa att dessa kriterier uppfylls . Bestämmelser med krav på registrering av den som yrkesmässigt producerar, lagrar, saluför eller för in växter samt med krav på att vissa växter ska åtföljas av ett sundhetscertifikat vid införsel från länder som inte är medlemmar i EU finns i artiklarna

text: och

text: i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031 av den 26 oktober 2016 om skyddsåtgärder mot växtskadegörare, ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar

text: (EU) nr 228/2013

text: (EU) nr 652/2014

text: och

text: (EU) nr 1143/2014

text: samt om upphävande av

text: rådets direktiv 69/464/EEG

text: och

text: SJVFS 2020:17

text: Definitioner

type: rubrik

text: De termer och begrepp som används i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: och i

text: 13 kap.

text: miljöbalken (1998:808)

text: har samma betydelse i dessa föreskrifter. I dessa föreskrifter avses därutöver med EU-kvalitet Kraven i dessa föreskrifter är uppfyllda.

text: Leverantör En fysisk eller juridisk person som bedriver yrkesmässig saluföring eller import av utsäde, eller som producerar utsäde. Praktiskt taget fria från skadegö- Omfattningen av förekomsten av andra skaderare görare än EU-karantänskadegörare eller karantänskadegörare för skyddad zon på växterna för plantering är tillräckligt låg för att säkerställa en acceptabel kvalitet och använd-

text: 7 EUT L 137, 23.5.2019, s. 10, (Celex 32019R0827). 8 EUT L 317, 23.11.2016, s. 4, (Celex 32016R2031).

text: barhet för dessa växter enligt artikel 2 i kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) 2019/2072

text: av den 28 november 2019 om fastställande av enhetliga villkor för genomförandet av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031

text: vad gäller skyddsåtgärder mot växtskadegörare, och om upphävande av

text: kommissionens förordning (EG) nr 690/2008

text: och om ändring av kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) 2018/2019

text: . Prydnadsväxter Växter för prydnadsändamål av samtliga släkten och arter av icke-vedartade prydnadsväxter, dvs. annat än träd, buskar och ris. RNQP Reglerade EU-icke-karantänsskadegörare enligt definitionen i

text: artikel 36 i förordning (EU) 2016/2031

text: . Utsäde Frö för sådd av samtliga släkten och arter av icke-vedartade prydnadsväxter som omfattas av dessa föreskrifter, dvs. annat än träd, buskar och ris. Växtpass En officiell märkning för förflyttning av växter, växtprodukter och andra föremål inom unionens territorium och, i förekommande fall, till och inom skyddade zoner, som intygar att utsädet uppfyller kraven på sundhet i

text: artikel 85 i förordning (EU) 2016/2031

text: och, när det gäller förflyttning till och inom skyddade zoner,

text: artikel 86

text: , och har det innehåll och format som fastställs i artikel 83 i samma förordning. (

text: SJVFS 2020:17

text: Krav som moderplantor och utsäde ska uppfylla

text: Moderplantor ska vid visuell besiktning på produktionsplatsen i allt väsentligt konstateras vara fria från alla skadegörare som anges i bilaga 1 för respektive släkte och art. Moderplantor och utsäde ska även uppfylla de krav avseende EU-karantänskadegörare, karantänskadegörare för skyddad zon och RNQP som föreskrivs i de genomförandeakter som antagits i enlighet med förordning

text: (EU) 2016/2031

text: , samt de åtgärder som antagits i enlighet med

text: artikel 30.1 i den förordningen

text: Utsäde som omfattas av dessa föreskrifter får inte innehålla flyghavre (Avena fatua, Avena ludoviciana och Avena sterilis).

text: Vid saluföring ska 1. förekomsten av RNQP på utsädet, vid visuell besiktning, inte överstiga gränsvärdena angivna i bilaga 1,

text: 9 EUT L 139, 10.12.2019, s. 1, (Celex 32019R2072).

text: 2. utsädet, vid visuell besiktning, vara praktiskt taget fritt från skadegörare, andra än de som anges i bilaga 1, som försämrar användbarheten och kvalitén på utsädet och alla tecken och symptom på dessa skadegörare, 3. utsädet, i allt väsentligt vara fritt från fel som kan försämra dess kvalitet som utsäde, 4. utsädet ha tillräcklig livskraft och storlek med avseende på dess användbarhet som utsäde, samt 5. utsädet ha tillräcklig grobarhet. Utsäde som visar synliga tecken eller symptom på att inte i allt väsentligt vara fritt från skadegörare får endast saluföras om det behandlats på lämpligt sätt. Regler för märkning av betat utsäde finns i

text: artikel 49.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009

text: om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphörande av

text: rådets direktiv 79/117/EEG

text: och

text: Vid saluföring ska utsädet ha tillräcklig sortäkthet och sortrenhet om det saluförs med uppgift om en viss sort enligt 12 §.

text: Saluföring och märkning av utsäde

text: Utöver kraven i dessa föreskrifter får utsäde som är av en sort som är genetiskt modifierad endast saluföras om tillstånd finns enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken (1998:808)

text: eller om ett godkännande för utsläppande på marknaden finns som uppfyller kraven om ömsesidigt erkännande enligt

text: 3 kap. 43 § förordningen (2002:1086)

text: om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön. Att sorten är genetiskt modifierad ska framgå av märkningen på förpackningen enligt märkningskraven i 11 § samt av alla dokument, officiella eller andra, som fästs på eller åtföljer utsädespartiet. Uppgift om att en sort är genetiskt modifierad ska även framgå av försäljningskataloger och annan information där sorten omnämns. (

text: SJVFS 2005:83

text: Utsäde ska saluföras i enhetliga partier. Utsäde från olika partier får dock saluföras som en enda varusändning under förutsättning att leverantören registrerar de olika partiernas sammansättning och ursprung. Kraven på enhetliga partier respektive på registrering gäller inte för utsäde som saluförs till den vars verksamhet omfattar under 5 000 frön per sort och år eller som har en årsomsättning från utsädesförsäljningen som är lägre än 1,5 prisbasbelopp. (

text: SJVFS 2020:17

text: När utsäde saluförs ska förpackningen vara märkt av leverantören med en etikett. Etiketten ska vara av lämpligt material och inte ha använts tidigare. Texten ska vara tryckt på minst ett av EU:s officiella språk. Den ska innehålla följande rubriker: 1. ”EU-kvalitet”. 2. EU-medlemsstatens kod. 3. Det ansvariga officiella organets namn eller kod. 4. Leverantörens registreringsnummer.

text: rådets direktiv 79/117/EEG

text: och

text: , EUT L 309, 24.11.2009, s. 1, (Celex 32009R1107).

text: 5. Individuellt serie-, vecko- eller partinummer. 6. Vetenskapligt namn. 7. Sortbenämning, i tillämpliga fall, grundstammens beteckning. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 8. Benämning av sortgruppen, i tillämpliga fall. 9. Mängd. 10. Produktionslandets namn, vid import från ett land utanför EU. Med ansvarigt officiellt organ enligt tredje punkten avses Jordbruksverket, utom vid införsel där ansvarigt organ i respektive EU-land avses. För märkning av portionsförpackat utsäde, till personer som inte bedriver yrkesmässig produktion av eller yrkesmässig saluföring av prydnadsväxter eller förökningsmaterial av prydnadsväxter, gäller att märkning kan göras direkt på emballaget. Följande information ska finnas: 1. ”EU-kvalitet”. 2. Leverantörens namn och adress. 3. Individuellt serie-, vecko- eller partinummer. 4. Vetenskapligt namn. 5. Sortbenämning. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 6. Benämning av sortgruppen, i tillämpliga fall. 7. Mängd, får anges i vikt (gram), antal (st.), till antal plantor eller sträckmeter. (

text: SJVFS 2020:17

text: För arter som ska ha växtpass finns det ytterligare krav på märkning i kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) 2017/2313

text: av den 13 december 2017 om fastställande av formatspecifikationer för växtpasset för förflyttning inom unionens territorium och växtpasset för införsel till och förflyttning inom en skyddad zon . Utformningen av växtpasset och den information som ska framgå av växtpasset anges i samma förordning. (

text: SJVFS 2020:17

text: Utsäde får saluföras med uppgift om vilken sort det är endast om den berörda sorten är 1. registrerad för växtförädlarrätt, eller 2. officiellt registrerad på annat sätt, eller 3. allmänt känd, eller 4. upptagen i en leverantörs förteckning med detaljerad beskrivning och benämning. Varje sort ska, så långt som möjligt ha samma benämning i alla medlemsstater. Om utsäde saluförs med uppgift om sortgrupp istället för sort ska leverantören ange sortgruppen på ett sådant sätt att förväxling med annan sortbenämning undviks.

text: De förteckningar som nämns i 12 § första stycket 4 ska innehålla följande: 1. sortbenämning, i tillämpliga fall tillsammans med dess allmänt kända synonymer, 2. uppgifter om upprätthållare av sorten och om den förökningsmetod som tilllämpas,

text: 11 EUT L 331, 14.12.2017, s. 44, (Celex 32017R2313).

text: 3. sortbeskrivning, åtminstone innehållande de karaktärer och deras uttryck som används i den sortbeskrivning som ska inges i ansökan om EU:s växtförädlarrätt där denna är tillämplig, samt 4. om möjligt, uppgifter om hur sorten skiljer sig från de sorter den närmast liknar. Punkterna 2 och 4 gäller endast för leverantörer som förökar eller producerar utsäde. Leverantören ska spara dessa förteckningar i minst tre år. Jordbruksverket har enligt

text: 4 § utsädeslagen (1976:298)

text: rätt att på begäran få dessa förteckningar. (

text: SJVFS 2020:17

text: Utsäde som har producerats i ett land utanför EU

text: Utsäde får endast importeras från ett land utanför EU, om den importerande leverantören före import ser till att utsädet har samma kvalitet som utsäde som har producerats inom EU enligt dessa föreskrifter, särskilt vad gäller kvalitet, identifikation och växtskydd.

text: Införsel av utsäde

text: Införsel av utsädesparti, inklusive småförpackningar, ska av importören skriftligen anmälas till Jordbruksverket efter införseln. Anmälan ska göras genom en årlig rapport eller på begäran från Jordbruksverket. Utsäde behöver dock inte anmälas om det ska användas för egen sådd. Anmälan ska innehålla följande uppgifter: 1. ursprungsland och officiell kontrollmyndighet, 2. avsändarland, 3. sort, 4. kvantitet, 5. referensnummer, 6. typ av förpackning och märkning, 7. beträffande småförpackningar, antal förpackningar som förts in och förpackningsvikt. Leverantören ska spara skriftliga bevis på sitt kontrakt med leverantören utanför EU i minst tre år. (

text: SJVFS 2005:83

text: Krav som ska uppfyllas av en leverantör

text: Enligt

text: 20 § utsädesförordningen (2000:1330)

text: ska den som yrkesmässigt förpackar eller saluför utsäde av icke-vedartade arter av prydnadsväxter anmäla sin verksamhet till Jordbruksverket. Anmälan ska innehålla de uppgifter som anges i bilaga 2. Anmälan krävs inte för leverantörer som endast saluför utsäde till personer som inte bedriver yrkesmässig produktion av eller yrkesmässig saluföring av prydnadsväxter eller förökningsmaterial av prydnadsväxter. Anmälan krävs inte för leverantörer som endast saluför under 5 000 frön per sort och år eller som har en årsomsättning från utsädesförsäljningen som är lägre än 1,5 prisbasbelopp. Den som registrerat sin verksamhet hos Jordbruksverket enligt förordning

text: (EU) 2019/827

text: ska även anses ha anmält sin verksamhet enligt denna föreskrift. (

text: SJVFS 2020:17

text: En leverantör som bedriver produktion av utsäde ska 1. kartlägga och övervaka sådana kritiska moment i sin produktionskedja som inverkar på utsädets kvalitet, 2. vid behov ta ut prov för laboratorieanalys, 3. se till att olika partier av utsädet hålls åtskilda och kan identifieras under produktionen, samt 4. spara uppgifter i minst tre år om den övervakning som avses i första punkten så att Jordbruksverket kan granska uppgifterna om verket begär det. (

text: SJVFS 2005:83

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2005:83

text: När utsäde saluförs ska registrerade leverantörer enligt 16 § spara skriftliga bevis för sin saluföring eller sina inköp i minst ett år.

text: Kontroll och tillsyn

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2020:17

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2020:17

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2020:17

text: Undantag

text: Vid brist på utsäde, eller om det annars finns särskilda skäl, kan Jordbruksverket medge undantag från de krav som angivits i dessa föreskrifter, om det inte strider mot EU:s bestämmelser. ( ).

text: Denna författning träder i kraft den 31 maj 2020.

text: CHRISTINA NORDIN

text: Anna Pettersson (Växtregelenheten)

text: SJVFS 2020:17

text: Bilaga 1

text: FÖRTECKNING ÖVER RNQP

text: Förekomsten av RNQP ska inte överskrida tröskelvärdena i nedanstående tabell:

text: Släkte eller art RNQP eller symtom orsakade av RNQP Tröskelvärde

text: Capsicum annuum L. Xanthomonas euvesicatoria Jones et al. [XANTEU] 0 % Capsicum annuum L. Xanthomonas gardneri (ex Šutič) Jones et al. [XANTGA] 0 % Capsicum annuum L. Xanthomonas perforans Jones et al. [XANTPF] 0 % Capsicum annuum L. Xanthomonas vesicatoria (ex Doidge) Vauterin et al. 0 % [XANTVE] Helianthus annuus L. Plasmopara halstedii (Farlow) Berlese & de Toni [PLASHA] 0 % Allium L. Ditylenchus dipsaci (Kuehn) Filipjev [DITYDI] 0 % Capsicum annuum L. Potato spindle tuber viroid [PSTVD0] 0 %

text: SJVFS 2020:17

text: Bilaga 2

text: ANMÄLAN AV YRKESMÄSSIG VERKSAMHET

text: I denna bilaga anges vilka uppgifter som ska lämnas i en anmälan till registret över yrkesmässig verksamhet som avser plantor och fröer.

text: Företaget ska senast den 30 april varje år lämna en anmälan till Jordbruksverket för att uppdatera föregående års uppgifter om dessa har ändrats.

text: Anmälan till registret över yrkesmässig verksamhet som avser plantor och fröer.

text: Uppgifter om företaget

text: 1. Namn och adress, 2. organisationsnummer eller personnummer, 3. kontaktuppgifter till företaget och kontaktperson, 4. län som företaget tillhör, och 5. faktureringsuppgifter.

text: Uppgifter om verksamhetsplatsen

text: 1. Registreringsnummer hos Jordbruksverket om sådant finns, 2. om uppgifterna skiljer sig från uppgifterna om företaget, a) namn och adress, b) kontaktuppgifter till kontaktperson, och c) län som verksamhetsplatsen tillhör.

text: Uppgifter om verksamheten

text: 1. Om företaget har försäljning, produktion, märkning eller ommärkning av förpackningar, lagerhållning, betning, import från land utanför EU, av prydnadsväxtfröer.

text: Anmälan om att företaget upphör

text: 1. Datum för upphörande, 2. företagets namn och organisationsnummer eller personnummer, 3. verksamhetsplatsens registreringsnummer, och 4. kontaktuppgifter till kontaktperson. (

text: SJVFS 2020:17

type: foreskrift


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2009:66) om godkännande av bevarandesorter av lantbruksväxter och om produktion och saluföring av utsäde av sådana sorter

text: Dessa föreskrifter innehåller regler om godkännande av bevarandesorter av de lantbruksväxter som anges i bilaga 1 samt för produktion och saluföring av utsäde av sådana sorter. Regler för 1. ansökan om intagning av en bevarandesort i den svenska officiella sortlistan, 2. borttagande av en bevarandesort ur den svenska officiella sortlistan, 3. administration av svenska officiella sortlistan, och 4. upprätthållande av växtsorter publicerade i den officiella svenska sortlistan finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2001:33

text: ) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan. (

text: SJVFS 2016:18

text: Grundläggande bestämmelser

text: Grundläggande bestämmelser om utsäde av bevarandesorter av lantbruksväxter finns i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: och

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: SJVFS 2016:18

text: Jfr kommissionens genomförandedirektiv

text: (EU) 2019/1985

text: av den 28 november 2019 om ändring av direktiven

text: och

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/53/EG

text: respektive

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/55/EG

text: vad gäller vilka egenskaper som minst ska ingå i undersökningar samt minimikraven för utförandet av undersökningar av vissa sorter av arter av lantbruksväxter och köksväxter, (EUT L 308, 29.11.2019, s. 86, Celex 32019L1985), och Kommissionens genomförandedirektiv

text: (EU) 2020/177

text: av den 11 februari 2020 om ändring av

text: rådets direktiv 66/401/EEG

text: och

text: kommissionens direktiv 93/49/EEG

text: och

text: och genomförandedirektiven

text: och

text: vad gäller växtskadegörare på utsäde och annat växtförökningsmaterial EUT L 41, 13.2.2020, s. 1, (Celex 32020L0177). 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2018:15

text: Definitioner

text: De termer som används i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: och

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: har samma betydelse i dessa föreskrifter. I dessa föreskrifter förstås med Bevarandesort En lantsort eller en annan sort, som även kan vara förädlad, som är naturligt anpassad till de lokala och regionala betingelserna i Sverige och som hotas av genetisk utarmning. Lantsort En uppsättning populationer eller kloner av en växtart som är naturligt anpassade till betingelserna i sin region. Genetisk utarmning Gradvis förlust av genetisk mångfald mellan och inom populationer eller sorter av samma art, eller reducering av den genetiska basen för en art till följd av mänskligt agerande eller miljöförändringar. Praktiskt taget fria Omfattningen av förekomsten av andra skadegörare än EUfrån skadegörare karantänskadegörare eller karantänskadegörare för skyddad zon på växterna för plantering är tillräckligt låg för att säkerställa en acceptabel kvalitet och användbarhet för dessa växter enligt artikel 2 i kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) 2019/2072

text: av den 28 november 2019 om fastställande av enhetliga villkor för genomförandet av

text: vad gäller skyddsåtgärder mot växtskadegörare, och om upphävande av

text: kommissionens förordning (EG) nr 690/2008

text: och om ändring av kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) 2018/2019

text: . Ursprungsregion den region som bevarandesorten traditionellt har odlats i och som den är naturligt anpassad till. Om inte annat specifikt anges för en bevarandesort anses Sverige utgöra ursprungsregionen. Växtpass En officiell märkning för förflyttning av växter, växtprodukter och andra föremål inom unionens territorium och, i förekommande fall, till och inom skyddade zoner, som intygar att utsädet uppfyller kraven på sundhet i

text: artikel 85 i förordning (EU) 2016/2031 av den 26 oktober 2016

text: om skyddsåtgärder mot växtskadegörare, ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar

text: (EU) nr 228/2013

text: (EU) nr 652/2014

text: och

text: (EU) nr 1143/2014

text: samt om upphävande av

text: rådets direktiv 69/464/EEG

text: och

text: och, när det gäller förflyttning till och inom skyddade zoner,

text: artikel 86

text: , och har det innehåll och format som fastställs i artikel 83 i samma förordning.

text: 3 EUT L 139, 10.12.2019, s. 1, (Celex 32019R2072). 4 EUT L 317, 23.11.2016, s. 4, (Celex 32016R2031).

text: SJVFS 2020:18

text: Godkännande av bevarandesorter

text: För att en lantsort eller en annan sort ska kunna godkännas som bevarandesort ska följande villkor vara uppfyllda. 1. En ansökan enligt 2 § i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2001:33

text: ) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan, ska ha lämnats in till Jordbruksverket. 2. Sorten ska ha ett godkänt resultat som särskiljbar, enhetlig och stabil från en officiell provning, eller uppfylla de krav på särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet som framgår av bilaga 2. 3. Sorten ska vara av intresse för bevarandet av de växtgenetiska resurserna, genom att den är bedömd som bevarandevärd i första hand enligt de kriterier för bevarande som har ställts upp inom Programmet för odlad mångfald (POM). 4. Sorten får inte vara intagen i EU:s gemensamma sortlista som annat än bevarandesort. Om sorten tidigare har varit intagen i den gemensamma sortlistan får den inte godkännas som bevarandesort förrän minst två år har passerat sedan den togs ut ur den gemensamma sortlistan. 5. Sorten får inte vara skyddad av svensk växtförädlarrätt eller gemenskapens växtförädlarrätt och inte heller vara föremål för en ansökan om växtförädlarrätt. 6. Sorten ska upprätthållas i sin ursprungsregion. Om Jordbruksverket beslutar att godkänna sorten tas den in i den svenska sortlistan och markeras som bevarandesort. (

text: SJVFS 2016:18

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2016:18

text: Om sortbenämningen är skapad efter den 25 maj 2000 ska den uppfylla kraven i

text: kommissionens förordning (EG) nr 637/2009 av den 22 juli 2009

text: om tillämpningsföreskrifter beträffande lämpligheten hos sortbenämningar för arter av lantbruks- och köksväxter .

text: Produktion av utsäde av bevarandesorter

text: Utsäde av en bevarandesort får endast produceras i ursprungsregionen.

text: Utsäde som används för vidare uppförökning ska härstamma från utsäde som produceras på så sätt att sorten upprätthålls enligt vedertaget bruk.

text: När den som saluför utsäde av en bevarandesort också producerar utsädet, ska storlek och plats för utsädesodlingen anmälas till Jordbruksverket. Anmälan ska göras före början av varje produktionssäsong så att tillsyn av utsädesodlingen kan genomföras i den utsträckning Jordbruksverket anser nödvändig. Om det på grundval av anmälningarna är sannolikt att de högsta tillåtna arealerna enligt bilaga 1 av en

text: 5 EUT L 191, 23.7.2009, s. 10 (Celex 32009R0637).

text: bevarandesort kommer att överskridas, får varje berörd producent endast saluföra den kvantitet som Jordbruksverket tilldelar under respektive produktionssäsong. (

text: SJVFS 2012:10

text: Villkor för saluföring av utsäde av bevarandesorter

text: Utsäde av en bevarandesort behöver inte certifieras enligt de krav som framgår av Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:22

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av stråsäd, Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:23

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av beta, foder-, olje- och fiberväxter respektive Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:90

text: ) om certifiering m.m. av utsädespotatis. Även om utsädet inte ska certifieras ska det uppfylla de krav på kvalitet, sundhet och ogräsförekomst som framgår av Jordbruksverkets föreskrifter för certifikatutsäde av den aktuella arten, bortsett från kravet på minsta sortrenhet. Utsädet ska dock ha godtagbar sortrenhet. Utsädet ska vara praktiskt taget fritt från skadegörare som anges i förordningen

text: (EU) 2019/2072

text: Om utsädet inte certifieras ska det kontrolleras av den som saluför utsädet, eller genom dennes försorg, för att säkerställa att utsädet uppfyller de fastställda kraven. Jordbruksverket kontrollerar att kvaliteten på utsäde på marknaden uppfylls genom stickprovskontroller.

text: Analyser av fröburet utsäde ska göras på prov från homogena partier och utföras i enlighet med de metoder som föreskrivs av International Seed Testing Association (ISTA). Reglerna om högsta partivikt för utsäde som framgår av Jordbruksverkets föreskrifter för respektive art gäller.

text: Utsädet får endast saluföras i förslutna eller förseglade förpackningar. Förpackningarna ska förslutas eller förseglas på ett sådant sätt att de inte kan öppnas utan att förseglingssystemet skadas eller utan synlig åverkan på etiketten eller på själva förpackningen. Förpackningarna ska märkas med en leverantörsetikett enligt vad som framgår av bilaga 3.

text: För utsädespotatis och utsäde av sojaböna och lin gäller, utöver vad som anges i 13 §, att förpackningen ska vara försedd med växtpass. Växtpasset ska ingå i det officiella märket enligt bilaga 3, på det sätt som krävs enligt artikel 79 i kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) 2017/2313

text: av den 13 december 2017 om fastställande av formatspecifikationer för växtpasset för förflyttning inom unionens territorium och växtpasset för införsel till och förflyttning inom en skyddad zon . Den som utfärdar växtpass ska vara registrerad hos Jordbruksverket och uppfylla de krav som framgår av kommissionens delegerade förordning

text: (EU) 2019/827

text: av den 13 mars 2019 om de kriterier som ska uppfyllas av yrkesmässiga aktörer för att uppfylla villkoren i

text: artikel 89.1 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031

text: och förfaranden för att säkerställa att dessa kriterier uppfylls . Bestämmelser med krav på registrering av den som yrkesmässigt producerar, lagrar, saluför eller för in växter samt med krav på att vissa växter ska åtföljas av ett sundhetscertifikat vid införsel från länder som inte är medlemmar i EU finns i artik-

text: 6 EUT L 331, 14.12.2017, s. 44, (Celex 32017R2313). 7 EUT L 137, 23.5.2019, s. 10, (Celex 32019R0827).

text: larna 65, 66 och 72 i

text: Utsäde av en bevarandesort får endast saluföras i sin ursprungsregion.

text: Den högsta kvantitet utsäde som får saluföras i Sverige per år av en bevarandesort framgår av bilaga 1.

text: Administrativa bestämmelser

text: Den som saluför utsäde av en bevarandesort ska rapportera sin sålda kvantitet till Jordbruksverket.

text: Bestämmelser om produktion, certifiering av utsäde, märkning och krav på växtpass finns i 1. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:22

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av stråsäd, 2. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:23

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av beta, foder-, olje- och fiberväxter, och 3. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:90

text: ) om certifiering m.m. av utsädespotatis. (

text: SJVFS 2020:18

text: CHRISTINA NORDIN

text: Anna Pettersson (Växtregelenheten)

text: 8 EUT L 317, 23.11.2016, s. 4, (Celex 32016R2031). 9 .

text: Bilaga 1

text: Förteckning över lantbruksväxtarter, tekniska frågeformulär från Gemenskapens växtsortmyndighet (CPVO) eller Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV) i de fall sådana finns, samt högsta kvantitet utsäde som får saluföras per bevarandesort och art

text: Gröda / Art Vetenskapligt Frågeformulär Högsta kvantitet Högsta

text: namn (se per sort och år kvantitet totalt www.cpvo.europa.eu, (kg) per art och år resp. www.upov.int)

text: (kg)

text: Havre Avena sativa L. CPVO-TQ 020 139 500 2 790 400 inklusive (inklusive Avena nakenhavre nuda L.) Korn Hordeum vulgare CPVO-TQ 019 4 300 20 000 inklusive L. nakenkorn – höst Korn Hordeum vulgare CPVO-TQ 019 165 100 5 503 200 inklusive L. nakenkorn – vår Råg Secale cereale L. CPVO-TQ 058 17 800 355 800 Rågvete x Triticosecale CPVO-TQ 121 42 600 852 250 Wittm. Vete – höst Triticum aestivum CPVO-TQ 003 148 000 4 933 400 L. emend. Fiori et Paol. Vete – vår Triticum aestivum CPVO-TQ 003 26 800 892 500 L. emend. Fiori et Paol. Speltvete Triticum spelta L. - 25 000 25 000 Foderärt, Pisum sativum L. CPVO-TQ 007 19 900 35 000 kokärt Åkerböna Vicia faba L. CPVO-TQ 008 5 200 40 000 Potatis Solanum CPVO-TQ 023 190 050 190 050 tuberosum L. Foderbeta Beta vulgaris L. UPOV-TP 150 1 400 1 400 Kålrot Brassica napus L. CPVO-TQ 089 300 300 Sojaböna Glycine max L. CPVO-TQ 080 12 000 12 000 Spånadslin, Linum CPVO-TQ 057 19 500 389 000 oljelin usitatissimum L. (

text: SJVFS 2020:18

text: Bilaga 2

text: KRAV FÖR SÄRSKILJBARHET, ENHETLIGHET OCH STABILITET

text: För sorter som saknar en officiell provning av särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet ska följande uppgifter lämnas för att säkerställa identifiering:

text: 1. En beskrivning av sorten enligt de tekniska frågeformulär som anges i bilaga 1 till dessa föreskrifter, så att sortens särskiljbarhet och stabilitet kan bedömas. Saknas sådana formulär ska sorten beskrivas på sådant sätt som Jordbruksverket beslutar.

text: 2. Sortens enhetlighet bedöms utifrån provningsriktlinjerna för respektive art som anges i bilaga 1 respektive bilaga 2 till Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2001:33

text: ) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan. Undantag från riktlinjerna är att, när enhetligheten bestäms, accepteras upp till 10 % plantor av klart avvikande typ i kontrollparceller med normal planttäthet.

text: 3. All information från odlingar och observationer av sorten som har gjorts, även från egen förökning och användning.

text: Bilaga 3

text: MÄRKNINGSKRAV

text: 1. Texten "EU:s regler". 2. Namn och adress på den som ansvarar för märkningen. 3. Månad och år för försegling av partiet. 4. Art. 5. Sort. 6. Ordet ”bevarandesort”. 7. Ursprungsregion. 8. Partiets referensnummer. 9. Netto- eller bruttovikt. 10. Har pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser använts, ska även typ av tillsats anges samt det ungefärliga förhållandet mellan frönas vikt och totalvikten. Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan specialbehandling ska detta anges. För de arter som ska ha växtpass finns det ytterligare krav på märkning i förordningen

text: (EU) 2017/2313

text: SJVFS 2020:18


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2010:79) om bevarandesorter och amatörsorter av köksväxter

text: Dessa föreskrifter innehåller regler för godkännande av bevarandesorter respektive amatörsorter av de köksväxtarter som anges i bilaga 1, samt för produktion och saluföring av utsäde av sådana sorter. I Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2001:33

text: ) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan finns det regler för 1. ansökan om intagning av en bevarandesort i den svenska officiella sortlistan, 2. borttagande av en bevarandesort ur den svenska officiella sortlistan, 3. administration av svenska officiella sortlistan, och 4. upprätthållande av växtsorter publicerade i den officiella svenska sortlistan. (

text: SJVFS 2017:12

text: Grundläggande bestämmelser

text: Grundläggande bestämmelser om utsäde av bevarande- och amatörsorter av köksväxter finns i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: och

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: SJVFS 2016:17

text: Definitioner

text: De termer som används i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: har samma betydelse i dessa föreskrifter.

text: Jfr Kommissionens genomförandedirektiv

text: (EU) 2020/177

text: av den 11 februari 2020 om ändring av

text: rådets direktiv 66/401/EEG

text: och

text: kommissionens direktiv 93/49/EEG

text: och

text: och genomförandedirektiven

text: och

text: vad gäller växtskadegörare på utsäde och annat växtförökningsmaterial, EUT L 41, 13.2.2020, s. 1, (Celex 32020L0177). 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2019:49

text: I dessa föreskrifter förstås med Bevarandesort En lantsort eller en annan sort, som även kan vara förädlad, som är naturligt anpassad till de lokala och regionala betingelserna i Sverige och som hotas av genetisk utarmning, Lantsort En uppsättning populationer eller kloner av en växtart som är naturligt anpassade till betingelserna i sin region, Amatörsort Köksväxtsorter som saknar reellt värde för kommersiell odling men som har utvecklats för att odlas under särskilda omständigheter. En sort ska anses vara utvecklad för att odlas under särskilda omständigheter om den har utvecklats för att odlas under särskilda jordbrukstekniska eller klimatiska förhållanden eller särskilda markförhållanden, Genetisk utarmning Gradvis förlust av genetisk mångfald mellan och inom populationer eller sorter av samma art, eller reducering av den genetiska basen för en art till följd av mänskligt agerande eller miljöförändringar, samt Praktiskt taget fria från Omfattningen av förekomsten av andra skadegörare än skadegörare EU-karantänskadegörare eller karantänskadegörare för skyddad zon på växterna för plantering är tillräckligt låg för att säkerställa en acceptabel kvalitet och användbarhet för dessa växter enligt artikel 2 i kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) 2019/2072

text: av den 28 november 2019 om fastställande av enhetliga villkor för genomförandet av

text: vad gäller skyddsåtgärder mot växtskadegörare, och om upphävande av

text: kommissionens förordning (EG) nr 690/2008

text: och om ändring av kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) 2018/2019

text: . Ursprungsregion Den region som bevarandesorten traditionellt har odlats i och som den är naturligt anpassad till. Om inte annat specifikt anges för en bevarandesort anses Sverige utgöra ursprungsregionen. Växtpass En officiell märkning för förflyttning av växter, växtprodukter och andra föremål inom unionens territorium och, i förekommande fall, till och inom skyddade zoner, som intygar att utsädet uppfyller kraven på sundhet i

text: artikel 85 i förordning (EU) 2016/2031 av den 26 oktober 2016

text: om skyddsåtgärder mot växtskadegörare, ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar

text: (EU) nr 228/2013

text: (EU) nr 652/2014

text: och

text: (EU) nr 1143/2014

text: samt om upphävande av

text: rådets direktiv 69/464/EEG

text: och

text: 3 EUT L 139, 10.12.2019, s. 1, (Celex 32019R2072).

text: och, när det gäller förflyttning till och inom skyddade zoner,

text: artikel 86

text: , och har det innehåll och format som fastställs i artikel 83 i samma förordning.

text: SJVFS 2020:19

text: GODKÄNNANDE AV SORTER

text: Godkännande av bevarandesorter

text: För att en lantsort eller en annan sort ska kunna godkännas som bevarandesort ska följande villkor vara uppfyllda. 1. En ansökan enligt 2 § i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2001:33

text: ) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan, ska ha lämnats in till Jordbruksverket. 2. Sorten ska ha ett godkänt resultat som särskiljbar, enhetlig och stabil från en officiell provning, eller uppfylla de krav på särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet som framgår av bilaga 2. 3. Sorten ska vara av intresse för bevarandet av de växtgenetiska resurserna, genom att den är bedömd som bevarandevärd i första hand enligt de kriterier för bevarande som har ställts upp inom Programmet för odlad mångfald (POM). 4. Sorten får inte vara intagen i EU:s gemensamma sortlista som annat än bevarandesort. Om sorten tidigare har varit intagen i den gemensamma sortlistan får den inte godkännas som bevarandesort förrän minst två år har passerat sedan den togs ut ur den gemensamma sortlistan eller inte längre fick saluföras. 5. Sorten får inte vara skyddad av nationell växtförädlarrätt eller gemenskapens växtförädlarrätt och inte heller vara föremål för en ansökan om växtförädlarrätt. 6. Sorten ska upprätthållas i sin ursprungsregion. Om Jordbruksverket beslutar att godkänna sorten tas den in i den svenska sortlistan och markeras som en sort vars utsäde antingen har certifierats som ”certifikatutsäde av en bevarandesort” eller kontrollerats som ”standardutsäde av en bevarandesort”. En sådan sort ska införas i EU:s gemensamma sortlista över arter av köksväxter som en ”bevarandesort vars utsäde ska certifieras i enlighet med

text: artikel 10 i kommissionens direktiv 2009/145/EG

text: eller kontrolleras i enlighet med

text: artikel 11 i det direktivet

text: ”. Sorter som endast kan kontrolleras som standardutsäde av en bevarandesort införs i EU:s gemensamma sortlista över arter av köksväxter som en ”bevarandesort vars utsäde ska kontrolleras i enlighet med

text: artikel 11 i kommissionens direktiv 2009/145/EG

text: SJVFS 2016:17

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2016:17

text: Om en sortbenämning inte varit känd före den 25 maj 2000 ska den uppfylla kraven i

text: kommissionens förordning (EG) nr 637/2009 av den 22 juli 2009

text: om tillämpningsföreskrifter beträffande lämpligheten hos sortbenämningar för arter av lantbruks- och köksväxter . Detsamma gäller om sortbenämningen varit känd före 25 maj 2000, men kränker tredje parts äldre rätt som är skyddad enligt

text: artikel 2 i den förordningen

text: 4 EUT L 317, 23.11.2016, s. 4, (Celex 32016R2031). 5 EUT L 191, 23.7.2009, s.10, (Celex 32009R0637).

text: Godkännande av amatörsorter

text: För att en amatörsort ska kunna godkännas som sådan ska följande villkor vara uppfyllda. 1. En ansökan enligt 2 § i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2001:33

text: ) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan, ska ha lämnats in till Jordbruksverket. 2. Sorten ska ha ett godkänt resultat som särskiljbar, enhetlig och stabil från en officiell provning, eller uppfylla de krav på särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet som framgår av bilaga 2. 3. Sorten får inte vara intagen i EU:s gemensamma sortlista som annat än amatörsort. Om sorten tidigare har varit intagen i den gemensamma sortlistan får den inte godkännas som amatörsort förrän minst två år har passerat sedan den togs ut ur den gemensamma sortlistan eller inte längre fick saluföras. 4. Sorten får inte vara skyddad av nationell växtförädlarrätt eller gemenskapens växtförädlarrätt och inte heller vara föremål för en ansökan om växtförädlarrätt. Om Jordbruksverket beslutar att godkänna sorten tas den in i den svenska sortlistan och markeras som en amatörsort vars utsäde endast har kontrollerats som ”standardutsäde av en amatörsort”. En sådan sort ska införas i EU:s gemensamma sortlista över arter av köksväxter som en ”amatörsort vars utsäde ska kontrolleras i enlighet med

text: artikel 26 i kommissionens direktiv 2009/145/EG

text: SJVFS 2016:17

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2016:17

text: om tillämpningsföreskrifter beträffande lämpligheten hos sortbenämningar för arter av lantbruks- och köksväxter. Detsamma gäller om sortbenämningen varit känd före 25 maj 2000, men kränker tredje parts äldre rätt som är skyddad enligt

text: artikel 2 i den förordningen

text: VILLKOR FÖR PRODUKTION OCH SALUFÖRING AV UTSÄDE

text: Produktion av utsäde av bevarandesorter

text: Utsäde av en bevarandesort får endast produceras i ursprungsregionen.

text: Utsäde som används för vidare uppförökning ska härstamma från utsäde som producerats på så sätt att sorten upprätthålls enligt vedertaget bruk.

text: När den som saluför utsäde av en bevarandesort också producerar utsädet, ska storlek och plats för utsädesodlingen anmälas till Jordbruksverket. Anmälan ska göras senast 14 dagar före produktionssäsongens start så att tillsyn av utsädesodlingen kan genomföras i den utsträckning Jordbruksverket anser nödvändig. Om det på grundval av anmälningarna är sannolikt att de högsta tillåtna arealerna enligt bilaga 1 av en bevarandesort kommer att överskridas, får varje berörd producent endast saluföra den kvantitet som Jordbruksverket tilldelar under respektive produktionssäsong. (

text: SJVFS 2015:28

text: Villkor för saluföring av utsäde av bevarandesorter

text: En bevarandesort måste vara godkänd och intagen på den svenska sortlistan innan utsäde av sorten får saluföras.

text: Genom undantag från Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:24

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av köksväxter kan utsäde av en bevarandesort saluföras som ”certifikatutsäde av en bevarandesort” eller ”kontrollerat standardutsäde av en bevarandesort” utan att ha varit föremål för officiell undersökning. Detta förutsätter att utsädet ändå uppfyller de krav på kvalitet, sundhet och ogräsförekomst som framgår av dessa föreskrifter, bortsett från kravet på minsta sortrenhet. Utsädet ska dock ha godtagbar sortrenhet. Utsädet ska vara praktiskt taget fritt från skadegörare som anges i förordningen

text: (EU) 2019/2072

text: Analyser ska göras av att utsädet uppfyller kraven i 14 §. Analyserna ska göras på prov från homogena partier. Analyserna ska utföras i enlighet med de metoder som föreskrivs av International Seed Testing Association (ISTA) förutom i fråga om vad som där rekommenderas i fråga om minsta provvikt. ISTAs rekommendationer i fråga om minsta provvikt framgår av bilaga 1a i

text: SJVFS 1994:24

text: . Reglerna om högsta partivikt för utsäde framgår av Jordbruksverkets föreskrifter (

text: SJVFS 1994:24

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av köksväxter.

text: Utsädet får endast saluföras i förseglade förpackningar. Förpackningarna ska förseglas på ett sådant sätt att de inte kan öppnas utan att förseglingen skadas eller synlig åverkan uppkommer på etiketten eller själva förpackningen. Förpackningarna ska märkas med en leverantörsetikett enligt vad som framgår av bilaga 3 eller med en påtryckt eller påstämplad text med samma information. För utsäde av vissa arter gäller, utöver vad som anges i första stycket, att förpackningen ska vara försedd med växtpass. Växtpasset ska ingå i det officiella märket enligt bilaga 3, på det sätt som krävs enligt artikel 79 i kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) 2017/2313

text: av den 13 december 2017 om fastställande av formatspecifikationer för växtpasset för förflyttning inom unionens territorium och växtpasset för införsel till och förflyttning inom en skyddad zon . Den som utfärdar växtpass ska vara registrerad hos Jordbruksverket och uppfylla de krav som framgår av kommissionens delegerade förordning

text: (EU) 2019/827

text: av den 13 mars 2019 om de kriterier som ska uppfyllas av yrkesmässiga aktörer för att uppfylla villkoren i

text: artikel 89.1 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031

text: och förfaranden för att säkerställa att dessa kriterier uppfylls . Bestämmelser med krav på registrering av den som yrkesmässigt producerar, lagrar, saluför eller för in växter samt med krav på att vissa växter ska åtföljas av ett sundhetscertifikat vid införsel från länder som inte är medlemmar i EU finns i artiklarna

text: och

text: i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031. ( ).

text: Utsäde av en bevarandesort får endast saluföras i sin ursprungsregion.

text: 6 EUT L 331, 14.12.2017, s. 44, (Celex 32017R2313). 7 EUT L 137, 23.5.2019, s. 10, (Celex 32019R0827).

text: Den högsta kvantitet utsäde som får saluföras i Sverige per år av en bevarandesort får inte överstiga den mängd som behövs för att producera köksväxter på det antal hektar som framgår av bilaga 1.

text: Villkor för saluföring av utsäde av amatörsorter

text: En amatörsort behöver inte vara godkänd i Sverige men måste vara godkänd och intagen på EU:s gemensamma sortlista som en amatörsort.

text: SJVFS 1994:24

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av köksväxter kan utsäde av amatörsorter saluföras som ”kontrollerat standardutsäde av en amatörsort” utan officiell undersökning. Detta förutsätter att utsädet ändå uppfyller de krav på kvalitet, sundhet och ogräsförekomst som framgår av dessa föreskrifter, bortsett från kravet på minsta sortrenhet. Utsädet ska dock ha godtagbar sortrenhet. Utsädet ska vara praktiskt taget fritt från skadegörare som anges i förordningen

text: (EU) 2019/2072

text: Analyser ska göras av att utsädet uppfyller kraven i 20 §. Analyserna ska utföras i enlighet med de metoder som föreskrivs av International Seed Testing Association (ISTA) förutom i fråga om vad som där rekommenderas i fråga om minsta provvikt. ISTAs rekommendationer i fråga om minsta provvikt framgår av bilaga 1a i

text: SJVFS 1994:24

text: SJVFS 1994:24

text: (EU) 2017/2313

text: (EU) 2019/827

text: och

text: Den högsta nettovikt per förpackning utsäde som får saluföras i Sverige per år av en amatörsort framgår av bilaga 4.

text: Gemensamma bestämmelser om rapportering, efterkontroller och tillsyn

text: Den som saluför utsäde av en bevarandesort eller en amatörsort ska för varje produktsäsong rapportera sin sålda kvantitet till Jordbruksverket.

text: Jordbruksverket kontrollerar genom stickprovskontroller att kvaliteten på utsäde på marknaden uppfylls.

text: Vid tillsyn över att villkoren för produktion och saluföring följs uppmärksammas särskilt sorten och kvantiteterna samt, i fråga om utsäde av bevarandesorter, platsen för utsädesproduktionen.

text: Övriga bestämmelser

text: Bestämmelser om produktion, certifiering av utsäde, märkning och krav på växtpass finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:24

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av köksväxter. (

text: SJVFS 2020:19

text: Denna författning träder i kraft den 31 maj 2020.

text: CHRISTINA NORDIN Anna Pettersson (Växtregelenheten)

text: SJVFS 2020:19

text: Bilaga 1

text: Förteckning över köksväxtarter, tekniska frågeformulär från Gemenskapens växtsortmyndighet (CPVO) eller Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV) i de fall sådana finns, samt den maximala arealen för odling av varje bevarandesort.

text: Gröda / Art Vetenskapligt Frågeformulär Högsta antal

text: (se www.cpvo.europa.eu

text: namn hektar för

text: respektive www.upov.int)

text: produktion av köksväxt per bevarandesort

text: Lök, Allium cepa L. CPVO-TQ 046 Cepa-gruppen = 40 schalottenlök - Cepa-gruppen Aggregatum- - Aggregatum- gruppen = 20 gruppen Piplök Allium fistulosum L. CPVO-TQ 161 10 Purjolök Allium porrum L. CPVO-TQ 085 20 Vitlök Allium sativum L. CPVO-TQ 162 20 Gräslök Allium CPVO-TQ 198 10 schoenoprasum L. Dansk körvel Anthriscus 10 cerefolium (L.) Hoffm. Blekselleri, Apium graveolens CPVO-TQ 082 10 rotselleri L. (Blekselleri), CPVO-TQ 074 (Rotselleri) Sparris Asparagus CPVO-TQ 130 10 officinalis L. Rödbeta Beta vulgaris L. CPVO-TQ 060 20 inklusive (Rödbeta, inklusive Cheltenhambeta, Cheltenhambeta) mangold CPVO-TQ 106 (Mangold) Grönkål, Brassica oleracea CPVO-TQ 090 40 blomkål, L. (Grönkål), broccoli, CPVO-TQ 045 brysselkål, (Blomkål), savojkål, CPVO-TQ 151 vitkål, (Broccoli), rödkål, CPVO-TQ 054 kålrabbi (Brysselkål), CPVO-TQ 048 (Savojkål, Vitkål, Rödkål), CPVO-TQ 065 (Kålrabbi)

text: Rova inklusive Brassica rapa L. UPOV-TG/37 40 majrova och (Majrova) salladskål CPVO-TQ 105 (Salladskål) Chilipeppar, Capsicum annuum CPVO-TQ 076 40 paprika L. Friséesallat, Cichorium endivia CPVO-TQ 118 10 escarolesallat L. Endiviasallat Cichorium intybus CPVO-TQ 173 40 eller witlof- L. (endiviasallat eller cikoria, witlof-cikoria), sallatscikoria, CPVO-TQ 154 rotcikoria (sallatscikoria), CPVO-TQ 172 (rotcikoria) Vattenmelon Citrullus lanatus CPVO-TQ 142 20 (Thunb.) Matsum. et Nakai Melon Cucumis melo L. CPVO-TQ 104 40 Druvgurka, Cucumis sativus L. CPVO-TQ 061 20 slanggurka Jättepumpa Cucurbita maxima CPVO-TQ 155 40 inklusive Duch. vinterpumpa Grundstammar Cucurbita maxima CPVO-TQ 311 20 till gurka Duch. x Cucurbita moschata Duch. Pumpa, squash Cucurbita pepo L. CPVO-TQ 119 20 Kardon, Cynara cardunculus CPVO-TQ 184 40 kronärtskocka L. Fodermorot, Daucus carota L. CPVO-TQ 049 40 morot Fänkål Foeniculum vulgare CPVO-TQ 183 20 Mill. Sallat Lactuca sativa L. CPVO-TQ 013 40 Persilja Petroselinum CPVO-TQ 136 10 crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill Blomsterböna, Phaseolus CPVO-TQ 009 10 rosenböna coccineus L. Buskböna, Phaseolus vulgaris CPVO-TQ 012 40 störböna L. Märgärt, Pisum sativum L. CPVO-TQ 007 40 sockerärt, (partim) spritärt Rädisa, Raphanus sativus L. CPVO-TQ 064 10 trädgårdsrättika

text: Rabarber Rheum CPVO-TQ 62 10 rhabarbarum L. Svartrot Scorzonera CPVO-TQ 116 10 hispanica L. Tomat Solanum CPVO-TQ 044 40 lycopersicum L. Tomat- Solanum CPVO-TQ 294 10 grundstammar lycopersicum L. ×

text: Solanum

text: habrochaites S. Knapp & D.M. Spooner; Solanum

text: lycopersicum L. × Solanum

text: peruvianum (L.) Mill.; Solanum lycopersicum L. ×

text: Solanum

text: cheesmaniae (L. Ridley) Fosberg Aubergin, Solanum melongena CPVO-TQ 117 20 äggplanta L. Spenat Spinacia oleracea CPVO-TQ 055 20 L. Vintersallat Valerianella locusta CPVO-TQ 075 10 (L.) Laterr. Bondböna Vicia faba L. CPVO-TQ 40 (partim) Broadbean/1 Popmajs, Zea mays L. CPVO-TQ 002 10 sockermajs (partim) (

text: SJVFS 2019:49

text: Bilaga 2

text: SJVFS 2001:33

text: Bilaga 3

text: MÄRKNINGSKRAV

text: Märkningskrav för utsäde av bevarandesorter

text: 1. Texten "EU:s regler och standarder". 2. Namn och adress på den som ansvarar för märkningen eller personens identifieringsnummer. 3. Förseglingsåret uttryckt på följande sätt: ”förseglad …” (år), eller året för den sista provtagningen för den senaste grobarhetsanalysen, uttryckt på följande sätt: ”provtaget …” (år). 4. Art. 5. Bevarandesortens benämning. 6. Texten ”certifikatutsäde av en bevarandesort” eller ”standardutsäde av en bevarandesort”. 7. Ursprungsregion. 8. Partiets referensnummer som tilldelats av den person som ansvarar för anbringandet av etiketterna. 9. Deklarerad netto- eller bruttovikt eller deklarerade frön. 10. Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, anges typ av kemisk behandling eller tillsats samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten. För arter som ska ha växtpass finns det ytterligare krav på märkning i förordningen

text: (EU) 2017/2313

text: Märkningskrav för utsäde av amatörsorter

text: 1. Texten "EU:s regler och standarder". 2. Namn och adress på den som ansvarar för märkningen eller personens identifieringsnummer. 3. Förseglingsåret uttryckt på följande sätt: ”förseglad …” (år), eller året för den sista provtagningen för den senaste grobarhetsanalysen, uttryckt på följande sätt: ”provtaget …” (år). 4. Art. 5. Sortens benämning. 6. Texten ”amatörsort”. 7. Partiets referensnummer som tilldelats av den person som ansvarar för anbringandet av etiketterna. 8. Deklarerad netto- eller bruttovikt eller deklarerade frön. 9. Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, anges typ av kemisk behandling eller tillsats samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten. För arter som ska ha växtpass finns det ytterligare krav på märkning i förordningen

text: (EU) 2017/2313

text: Bilaga 4

text: FÖRTECKNING ÖVER KÖKSVÄXTARTER OCH HÖGSTA NETTOVIKT PER FÖRPACKNING SOM FÅR SALUFÖRAS.

text: Gröda / Art Vetenskapligt namn Högsta nettovikt per förpackning (g)

text: Lök, Allium cepa L. 25 schalottenlök - Cepa-gruppen - Aggregatum-gruppen Piplök Allium fistulosum L. 25 Purjolök Allium porrum L. 25 Vitlök Allium sativum L. 25 Gräslök Allium schoenoprasum L. 5 Dansk körvel Anthriscus cerefolium (L.) 25 Hoffm. Blekselleri, Apium graveolens L. 5 rotselleri Sparris Asparagus officinalis L. 5 Rödbeta inklusive Beta vulgaris L. 25 Cheltenhambeta, mangold Grönkål, Brassica oleracea L. 5 blomkål, broccoli, brysselkål, savojkål, vitkål, rödkål, kålrabbi Rova inklusive majrova Brassica rapa L. 25 och salladskål Chilipeppar, paprika Capsicum annuum L. 5 Friséesallat, Cichorium endivia L. 5 escarolesallat Endiviasallat eller witlof- Cichorium intybus L. 5 cikoria, sallatscikoria, rotcikoria Vattenmelon Citrullus lanatus (Thunb.) 5 Matsum. et Nakai Melon Cucumis melo L. 5 Druvgurka, Cucumis sativus L. 25 slanggurka Jättepumpa inklusive Cucurbita maxima 25 vinterpumpa Duchesne

text: Pumpa, squash Cucurbita pepo L. 25 Kardon, Cynara cardunculus L. 5 kronärtskocka Fodermorot, Daucus carota L. 25 morot Fänkål Foeniculum vulgare Mill. 5 Sallat Lactuca sativa L. 25 Persilja Petroselinum crispum 25 (Mill.) Nyman ex A. W. Hill Blomsterböna, rosenböna Phaseolus coccineus L. 250 Buskböna, Phaseolus vulgaris L. 250 störböna Märgärt, Pisum sativum L. (partim) 250 sockerärt, spritärt Rädisa, Raphanus sativus L. 25 trädgårdsrättika Rabarber Rheum rhabarbarum L. 5 Svartrot Scorzonera hispanica L. 25 Tomat Solanum lycopersicum L. 5 Aubergin, äggplanta Solanum melongena L. 5 Spenat Spinacia oleracea L. 250 Vintersallat Valerianella locusta (L.) 25 Laterr. Bondböna Vicia faba L. (partim) 250 Popmajs, Zea mays L. (partim) 250 sockermajs


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om hänsyn till natur- och kulturvärden i jordbruket

text: Grundläggande bestämmelser om hänsyn till natur- och kulturvärden i jordbruket finns i

text: 2 kap.

text: miljöbalken (1998:808)

text: och förordningen (

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket.

text: Denna författning innehåller bestämmelser om innehållet i en anmälan om att ta jordbruksmark ur jordbruksproduktion och hänsyn till natur- och kulturvärden vid skötsel av jordbruksmark och vid annan markanvändning i jordbruket.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter betyder:

text: Betesmark Sådan mark som används, eller lämpligen kan användas, till bete eller slåtter och som inte är lämplig att plöja.

text: Ordet lämplig innebär här att man förutom praktiska hänsyn också tagit hänsyn till naturoch kulturvärden.

text: Biologisk mångfald Variationsrikedomen bland levande organismer av alla ursprung, som omfattar mångfald inom arter och mellan arter, av livsmiljöer och ekosystem.

text: Biotopskyddsområden Sådana alléer, källor, odlingsrösen, pilevallar, småvatten, våtmarker, stenmurar och åkerholmar som anges i 5 § och bilaga 1 till

text: förordningen (

text: ) om områdesskydd enligt

text: miljöbalken

text: m.m.

text: Sådana områden som en myndighet har beslutat ska utgöra ett biotopskyddsområde enligt 6, 7 eller 7 a §§ och bilaga 2 eller 3 till samma förordning.

text: Brukningsvägar Vägar, utan asfalt eller oljegrus, på eller längs med jordbruksmark. Dessa vägar används eller har använts för transporter för skötsel av jordbruksmarken och för att driva djur.

text: Hägnadsrester Rester av material som använts för att hägna in djur eller avgränsa mark.

text: Exempel på hägnadsrester:

text: Jordvallar är vanligtvis en eller ett par meter breda och upp till en meter höga, oftast gräsklädda och ibland bevuxna med träd eller buskar. Eftersom jordvallarna tillkommit under en lång tid och påverkats olika av senare tiders odling och markbruk kan de idag ha växlande storlek och utseende.

text: Sydsvenska gropavallar är jordvallar längs med diken.

text: Halvgärdesgårdar består av eller har bestått av en trägärdesgård ovanpå en låg stenmur.

text: Jordbruksmark Samma innebörd som i

text: 12 kap. 7 § miljöbalken

text: Natur- och kulturvärden i Förekomst av vilda växt- och djurarter som är jordbruket knutna till jordbrukslandskapet samt värdefulla livsmiljöer för sådana djur och växter som bidrar till den biologiska mångfalden och till ett hållbart jordbruk.

text: Värdefulla miljöer för människors rekreation.

text: Odlingslandskap och kulturmiljöer som är värda att bevara och vårda ur ett kulturhistoriskt perspektiv och för att bevara det biologiska kulturarvet. Biologiskt kulturarv är natur som berättar om kultur. Det utgörs av ekosystem, naturtyper och arter som uppstått, utvecklats, eller gynnats genom människans nyttjande av landskapet och vars långsiktiga

text: fortlevnad förutsätter eller påverkas positivt av brukande och skötsel.

text: Åkermark Sådan mark som används, eller lämpligen kan användas, till växtodling eller bete och dessutom är lämplig att plöja.

text: Åkerrenar Gräsbevuxna markremsor invid åkrar och mellan åkerskiften som är eller har varit en fast gräns mellan skiften eller brukningsenheter.

text: Kan innehålla olika arter av lövträd, buskar och blommor och har betydelse för bevarandet av den biologiska mångfalden och kulturarvet.

text: Innehållet i en anmälan till länsstyrelsen om att ta jordbruksmark ur jordbruksproduktion

text: Anmälan, enligt

text: 3 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket, om att ta jordbruksmark ur jordbruksproduktion ska innehålla uppgifter om 1. markägarens namn, adress och telefonnummer, 2. jordbrukarens namn, adress och telefonnummer (om annan än markägaren) 3. fastighetsbeteckning och kommun, 4. vad marken ska användas till, 5. areal som ska tas ur jordbruksproduktion, 6. trädslag som ska användas vid eventuell skogsodling, 7. biotopskyddsområden och andra kända naturvärden, 8. fornlämningar och andra kända kulturvärden, 9. vilken månad och år som markägaren vill ta marken ur jordbruksproduktion, och 10. eventuellt särskilt yrkande om markägaren önskar ta marken ur jordbruksproduktion tidigare än åtta månader efter anmälan samt skälen för yrkandet.

text: En karta ska bifogas anmälan. Kartan ska se ut enligt följande. Den jordbruksmark som berörs av nedläggningen ska tydligt märkas ut och anges med koordinater. Biotopskyddsområden, fornlämningar och andra kända natur- och kulturvärden inom det aktuella nedläggningsområdet ska tydligt märkas ut på kartan.

text: Hänsyn till natur- och kulturvärden vid skötsel av jordbruksmark och vid annan markanvändning i jordbruket

text: Brukningsvägar, åkerrenar och hägnadsrester får inte skadas, ändras eller tas bort om natur- eller kulturvärden kan skadas av åtgärden.

text: Träd och buskar

text: Träd och buskar får inte skadas, ändras eller tas bort om natur- eller kulturvärden kan skadas av åtgärden. De träd och buskar som avses 1. är präglade av jordbruksmarkens skötsel, ofta med spår av beskärning, och 2. är i övrigt viktiga för den biologiska mångfalden eller för det kulturhistoriska värdet och 3. har planterats eller sparats för att ge lä och skydd, eller 4. för hamling eller annan lövtäkt för att ge foder, eller 5. för skörd av bär, nötter och liknande.

text: Åtgärder för vård och underhåll

text: Åtgärder som anges i 6 och 7 §§ är tillåtna om åtgärderna ingår i vård och underhåll för långsiktigt bevarande av natur- och kulturvärden.

text: Nyodling och kultivering i betesmark

text: Nyodling eller kultivering i betesmark får inte ske om natur- eller kulturvärden kan skadas av åtgärden.

text: Placering av sten, massor och avfall på betesmark

text: Material från jordbruksproduktion i form av röjningssten, sprängsten, massor från dikesrensning, överskott av schaktmassor och avfall får inte placeras på betesmark.

text: Gödsling

text: Mineralgödsel, stallgödsel samt slam eller andra organiska gödselmedel får inte spridas på åkermark så att de hamnar utanför åkern.

text: Mineralgödsel, stallgödsel samt slam eller andra organiska gödselmedel får inte spridas på betesmark.

text: Skötsel av trädor

text: Avslagning av vegetation på träda får inte ske under tiden 1 april – 30 juni. Med träda avses åkermark som får vila och inte används till produktion av jordbruksprodukter under en eller flera odlingssäsonger. Avslagning får dock ske hela året om trädan kan förutses orsaka oönskad pollinering av närbelägen utsädesodling,

text: hela året om marken ingår i en ekologisk odling som är certifierad enligt Europeiska unionens regler, och från och med den 15 juni om trädan ska följas av höstoljeväxter och den ligger utanför Blekinge, Hallands, Kalmar och Skåne län.

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl får länsstyrelsen besluta om undantag från bestämmelserna i 6 och 7 samt 9-13 §§ dessa föreskrifter.

text: Denna författning träder i kraft den 15 februari 2020, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1999:119

text: ) om hänsyn till natur- och kulturvärden i jordbruket ska upphöra att gälla.

text: CHRISTINA NORDIN

text: Cecilia Davelid (Miljöregelenheten)