text: Av

text: 2 kap. 2 § förordningen (2014:854)

text: om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet gymnasieingenjören i praktiken finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 juli 2015. 2. Genom dessa föreskrifter upphävs Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:40

text: ) om ämnesplan för ämnet gymnasieingenjören i praktiken i gymnasieskolan. De upphävda föreskrifterna gäller dock för utbildning som har påbörjats före den 15 juli 2015.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: SKOLFS 2022:137

text: Bilaga

text: Gymnasieingenjören i praktiken

text: Ämnet gymnasieingenjören i praktiken behandlar ingenjörsmässiga arbetsmetoder, färdigheter och förhållningssätt. Det omfattar också ledarskap, projektledning, grupprocesser, kommunikation, ekonomi, arbetsmiljö och juridik i arbetslivet. Ämnet är till sin karaktär tvärvetenskapligt och förenar kunskapsområden från teknikvetenskap och samhällsvetenskap. Ämnet gymnasieingenjören i praktiken får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet gymnasieingenjören i praktiken ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om ingenjörsrollen för att förbereda för gymnasieingenjörsrollen. I gymnasieingenjörsrollen ingår att planera, leda och genomföra projekt. Undervisningen ska därför ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om olika modeller för styrning av projekt samt förmåga att arbeta i grupp och att leda grupprocesser. Undervisningen ska vidare ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om ekonomi, arbetsmiljö och juridik i arbetslivet med fokus på vald teknisk profil. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hållbar teknikutveckling och förmåga att tillämpa dessa i olika projekt. Därutöver ska eleverna ges möjlighet att öva i verklighetsnära situationer, vilket ger beredskap för att agera konstruktivt på olika nivåer i en arbetsorganisation och i mötet mellan organisationers olika delar. Problemlösning är en del av gymnasieingenjörsrollen och eleverna ska därför genom undervisningen ges möjlighet att utveckla kunskaper om det. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera med människor i olika roller och från olika grupper och kulturer. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att presentera tekniska lösningar och sitt och gruppens arbete såväl internt som ur ett kundoch uppdragsgivarperspektiv. Undervisningen ska dessutom ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att dokumentera och utvärdera genomförda projekt.

text: Undervisningen i ämnet gymnasieingenjören i praktiken ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om ingenjörsrollen i dag, dess historia och framtid samt förståelse av gymnasieingenjörens etiska ansvar. 2. Kunskaper om teknikinriktat företagande och entreprenörskap. Kunskaper om ekonomi och ekonomistyrning. 3. Kunskaper om arbets- och avtalsjuridik inom vald profil. 4. Kunskaper om ledarskap och organisation, projektledning och projektplanering. Färdigheter i att planera, leda och genomföra projekt. 5. Kunskaper om kommunikation och kommunikationsstrategier.

text: SKOLFS 2022:137

text: Kurser i ämnet

text: Gymnasieingenjören i praktiken, 200 poäng.

text: Kurskod: GYNGYM3

text: Kursen gymnasieingenjören i praktiken omfattar punkterna 1–8 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Etiska, sociala och historiska aspekter på ingenjörens roll. – Systemtänkande samt olika metoder och begrepp som är gemensamma och användbara för det ingenjörsmässiga arbetet. – Entreprenörskap och företagande inom teknikområdet med fokus på dess villkor, förutsättningar och behov. – Målstyrning och behovsstyrning. – Olika företagskulturers betydelse. – Grundläggande företagsekonomiska teorier och begrepp inom området ekonomisk hållbarhet. Kalkylering, budgetering och projektekonomi. – Grundläggande juridik inom teknikområdet, till exempel avtals-, arbetsmarknads-, upphandlings- och arbetsmiljörätt. – Hur en projektplan upprättas och genomförs samt användbara verktyg, till exempel kalkyl och budget. – Grundläggande teorier om ledarskap och organisation, till exempel hur beslutsfattande sker i en organisation. – Grupprocesser och gruppdynamik. – Naturvetenskapliga och tekniska teorier och metoder. – Kommunikationsstrategier samt kommunikations-, dokumentations- och presentationsteknik för att förmedla teknik och information.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: SKOLFS 2022:137

text: Betyget D

text: Betyget C

text: SKOLFS 2022:137

text: samt beskriver utförligt hur verksamheter styrs av ekonomiska mål. Dessutom beskriver eleven utförligt hur värderingar, visioner och normer påverkar ett företag och dess kultur. Vidare redogör eleven utförligt för vad entreprenörskap i tekniska företag innebär. Eleven redogör utförligt för lagar och andra bestämmelser. Dessutom redogör eleven utförligt för innebörden av juridiska begrepp och använder dem med viss säkerhet i relevanta sammanhang. Eleven förklarar innebörden av vanligt förekommande affärsjuridiska dokument och upprättar efter samråd med handledare och med tillfredsställande resultat något sådant dokument. Utifrån fallbeskrivningar löser eleven med tillfredsställande resultat juridiska problem. Eleven redogör utförligt för hur individer och grupper fungerar inom en organiserad verksamhet. I redogörelsen beskriver eleven utförligt några modeller för kommunikation. Eleven redogör också utförligt för olika former av kommunikation och samverkan samt för metoder som kan användas vid konflikthantering och för att skapa motivation. Dessutom värderar eleven med viss säkerhet de olika formerna och metoderna i förhållande till genomförda projekt. Eleven redogör utförligt för gruppdynamiska problem som kan uppstå i projekt. Eleven planerar ett projekt samt beskriver utförligt hur det kan genomföras och struktureras beroende på mål och behov. Eleven upprättar med viss säkerhet en projektplan inom den valda tekniska profilen. Eleven använder med viss säkerhet lämpligt planeringsverktyg. I arbetet använder eleven med viss säkerhet kalkyler och budget. Eleven väljer med viss säkerhet lämpliga arbetsmetoder för styrning och ledning av projektet samt gör en noggrann dokumentation av sitt arbete och resultat. Dessutom föreslår eleven välgrundade kommunikationsstrategier och tillämpar dem med viss säkerhet i olika situationer. Eleven använder med viss säkerhet lämpliga tekniska och naturvetenskapliga teorier och begrepp för problemlösning samt väljer efter samråd med handledare relevanta metoder i det praktiska arbetet. Eleven utvärderar med nyanserade omdömen ett genomfört projekt. Eleven presenterar sitt arbete med viss säkerhet och väljer efter samråd med handledare relevanta presentationsverktyg och presentationsmetoder. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: SKOLFS 2022:137

text: utförligt och nyanserat om olika etiska frågeställningar i samband med ingenjörsarbete. Eleven redogör utförligt och nyanserat för några företagsekonomiska teorier och begrepp samt beskriver utförligt och nyanserat hur verksamheter styrs av ekonomiska mål. Dessutom beskriver eleven utförligt och nyanserat hur värderingar, visioner och normer påverkar ett företag och dess kultur. Vidare redogör eleven utförligt och nyanserat för vad entreprenörskap i tekniska företag innebär. Eleven redogör utförligt och nyanserat för lagar och andra bestämmelser. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för innebörden av juridiska begrepp och använder dem med säkerhet i relevanta sammanhang. Eleven förklarar innebörden av vanligt förekommande affärsjuridiska dokument och upprättar efter samråd med handledare och med gott resultat något sådant dokument. Utifrån fallbeskrivningar löser eleven med gott resultat juridiska problem. Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur individer och grupper fungerar inom en organiserad verksamhet. I redogörelsen beskriver eleven utförligt och nyanserat några modeller för kommunikation. Eleven redogör också utförligt och nyanserat för olika former av kommunikation och samverkan samt för metoder som kan användas vid konflikthantering och för att skapa motivation. Dessutom värderar eleven med säkerhet de olika formerna och metoderna i förhållande till genomförda projekt. Eleven redogör utförligt och nyanserat för gruppdynamiska problem som kan uppstå i projekt. Eleven planerar ett projekt samt beskriver utförligt och nyanserat hur det kan genomföras och struktureras beroende på mål och behov. Eleven upprättar med säkerhet en projektplan inom den valda tekniska profilen. Eleven använder med säkerhet lämpligt planeringsverktyg. I arbetet använder eleven med säkerhet kalkyler och budget. Eleven väljer med säkerhet lämpliga arbetsmetoder för styrning och ledning av projektet samt gör en noggrann och utförlig dokumentation av sitt arbete och resultat. Dessutom föreslår eleven välgrundade och nyanserade kommunikationsstrategier och tillämpar dem med säkerhet i olika situationer. Eleven använder med säkerhet lämpliga tekniska och naturvetenskapliga teorier och begrepp för problemlösning samt väljer efter samråd med handledare relevanta metoder i det praktiska arbetet. Eleven utvärderar med nyanserade omdömen ett genomfört projekt samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven presenterar sitt arbete med säkerhet och väljer efter samråd med handledare relevanta presentationsverktyg och presentationsmetoder. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet gymnasieingenjören i praktiken inom vidareutbildning i form av ett
fjärde tekniskt år

text: Av

text: 2 kap. 2 § förordningen (2014:854)

text: om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: SKOLFS 2011:40

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Gymnasieingenjören i praktiken

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet gymnasieingenjören i praktiken ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om ingenjörsrollen för att förbereda för gymnasieingenjörsrollen. I gymnasieingenjörsrollen ingår att planera, leda och genomföra projekt. Undervisningen ska därför ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om olika modeller för styrning av projekt samt förmåga att arbeta i grupp och att leda grupprocesser. Undervisningen ska vidare ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om ekonomi, arbetsmiljö och juridik i arbetslivet med fokus på vald teknisk profil. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hållbar teknikutveckling och förmåga att tillämpa dessa i olika projekt. Därutöver ska eleverna ges möjlighet att öva i verklighetsnära situationer, vilket ger beredskap för att agera konstruktivt på olika nivåer i en arbetsorganisation och i mötet mellan organisationers olika delar. Problemlösning är en del av gymnasieingenjörsrollen och eleverna ska därför genom undervisningen ges möjlighet att utveckla kunskaper om det. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera med människor i olika roller och från olika grupper och kulturer. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att presentera tekniska lösningar och sitt och gruppens arbete såväl internt som ur ett kund- och uppdragsgivarperspektiv. Undervisningen ska dessutom ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att dokumentera och utvärdera genomförda projekt.

text: 4. Kunskaper om ledarskap och organisation, projektledning och projektplanering. Färdigheter i att planera, leda och genomföra projekt. 5. Kunskaper om kommunikation och kommunikationsstrategier. 6. Förmåga att dokumentera, analysera och utvärdera projekt inom vald profil. 7. Förmåga att använda tekniska och naturvetenskapliga teorier, metoder och begrepp i en hållbar ingenjörsmässig praktik. 8. Färdigheter i att presentera sitt arbete samt kunskaper om presentationsteknik och skriftlig och visuell kommunikation.

text: Kurser i ämnet

text: Kurskod: GYNGYM0

text: Centralt innehåll

text: • Etiska, sociala och historiska aspekter på ingenjörens roll. • Systemtänkande samt olika metoder och begrepp som är gemensamma och användbara för det ingenjörsmässiga arbetet. • Entreprenörskap och företagande inom teknikområdet med fokus på dess villkor, förutsättningar och behov. • Målstyrning och behovsstyrning. • Olika företagskulturers betydelse. • Grundläggande företagsekonomiska teorier och begrepp inom området ekonomisk hållbarhet. Kalkylering, budgetering och projektekonomi. • Grundläggande juridik inom teknikområdet, till exempel avtals-, arbetsmarknads-, upphandlings- och arbetsmiljörätt. • Hur en projektplan upprättas och genomförs samt användbara verktyg, till exempel kalkyl och budget. • Grundläggande teorier om ledarskap och organisation, till exempel hur beslutsfattande sker i en organisation. • Grupprocesser och gruppdynamik. • Naturvetenskapliga och tekniska teorier och metoder. • Kommunikationsstrategier samt kommunikations-, dokumentations- och presentationsteknik för att förmedla teknik och information.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt hur ingenjörsrollen vuxit fram i vårt samhälle, vilken roll den har i dag och kan tänkas ha i framtiden. Dessutom gör eleven enkla reflektioner över ingenjörens betydelse för vår tekniska utveckling. Vidare resonerar eleven översiktligt om olika etiska frågeställningar i samband med ingenjörsarbete. Eleven redogör översiktligt för några företagsekonomiska teorier och begrepp samt beskriver översiktligt hur verksamheter styrs av ekonomiska mål. Dessutom beskriver eleven översiktligt hur värderingar, visioner och normer påverkar ett företag och dess kultur. Vidare redogör eleven översiktligt för vad entreprenörskap i tekniska företag innebär. Eleven redogör översiktligt för lagar och andra bestämmelser. Dessutom redogör eleven översiktligt för innebörden av juridiska begrepp och använder dem med viss säkerhet i relevanta sammanhang. Eleven förklarar innebörden av vanligt förekommande affärsjuridiska dokument och upprättar i samråd med handledare och med tillfredsställande resultat något sådant dokument. Utifrån enkla fallbeskrivningar löser eleven med tillfredsställande resultat enkla juridiska problem. Eleven redogör översiktligt för hur individer och grupper fungerar inom en organiserad verksamhet. I redogörelsen beskriver eleven översiktligt några modeller för kommunikation. Eleven redogör också översiktligt för olika former av kommunikation och samverkan samt för metoder som kan användas vid konflikthantering och för att skapa motivation. Dessutom värderar eleven med viss säkerhet de olika formerna och metoderna i förhållande till genomförda projekt. Eleven redogör översiktligt för gruppdynamiska problem som kan uppstå i projekt. Eleven planerar ett projekt samt beskriver översiktligt hur det kan genomföras och struktureras beroende på mål och behov. Eleven upprättar med viss säkerhet en projektplan inom den valda tekniska profilen. Eleven använder med viss säkerhet lämpligt planeringsverktyg. I arbetet använder eleven med viss säkerhet kalkyler och budget. Eleven väljer med viss säkerhet lämpliga arbetsmetoder för styrning och ledning av projektet samt gör en enkel dokumentation av sitt arbete och resultat. Dessutom föreslår eleven enkla kommunikationsstrategier och tillämpar dem med viss säkerhet i olika situationer. Eleven använder med viss säkerhet lämpliga tekniska och naturvetenskapliga teorier och begrepp för problemlösning samt väljer i samråd med handledare relevanta metoder i det praktiska arbetet. Eleven utvärderar med enkla omdömen ett genomfört projekt. Eleven presenterar sitt arbete med viss säkerhet och väljer i samråd med handledare relevanta presentationsverktyg och presentationsmetoder. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt hur ingenjörsrollen vuxit fram i vårt samhälle, vilken roll den har i dag och kan tänkas ha i framtiden. Dessutom gör eleven välgrundade reflektioner över ingenjörens betydelse för vår tekniska utveckling. Vidare resonerar eleven utförligt om olika etiska frågeställningar i samband med ingenjörsarbete. Eleven redogör utförligt för några företagsekonomiska teorier och begrepp samt beskriver utförligt hur verksamheter styrs av ekonomiska mål. Dessutom beskriver eleven utförligt hur värderingar, visioner och normer påverkar ett företag och dess kultur. Vidare redogör eleven utförligt för vad entreprenörskap i tekniska företag innebär. Eleven redogör utförligt för lagar och andra bestämmelser. Dessutom redogör eleven utförligt för innebörden av juridiska begrepp och använder dem med viss säkerhet i relevanta sammanhang. Eleven förklarar innebörden av vanligt förekommande affärsjuridiska dokument och upprättar efter samråd med handledare och med tillfredsställande resultat något sådant dokument. Utifrån fallbeskrivningar löser eleven med tillfredsställande resultat juridiska problem. Eleven redogör utförligt för hur individer och grupper fungerar inom en organiserad verksamhet. I redogörelsen beskriver eleven utförligt några modeller för kommunikation. Eleven redogör också utförligt för olika former av kommunikation och samverkan samt för metoder som kan användas vid konflikthantering och för att skapa motivation. Dessutom värderar eleven med viss säkerhet de olika formerna och metoderna i förhållande till genomförda projekt. Eleven redogör utförligt för gruppdynamiska problem som kan uppstå i projekt. Eleven planerar ett projekt samt beskriver utförligt hur det kan genomföras och struktureras beroende på mål och behov. Eleven upprättar med viss säkerhet en projektplan inom den valda tekniska profilen. Eleven använder med viss säkerhet lämpligt planeringsverktyg. I arbetet använder eleven med viss säkerhet kalkyler och budget. Eleven väljer med viss säkerhet lämpliga arbetsmetoder för styrning och ledning av projektet samt gör en noggrann dokumentation av sitt arbete och resultat. Dessutom föreslår eleven välgrundade kommunikationsstrategier och tillämpar dem med viss säkerhet i olika situationer. Eleven använder med viss säkerhet lämpliga tekniska och naturvetenskapliga teorier och begrepp för problemlösning samt väljer efter samråd med handledare relevanta metoder i det praktiska arbetet. Eleven utvärderar med nyanserade omdömen ett genomfört projekt. Eleven presenterar sitt arbete med viss säkerhet och väljer efter samråd med handledare relevanta presentationsverktyg och presentationsmetoder. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss 5 säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat hur ingenjörsrollen vuxit fram i vårt samhälle, vilken roll den har i dag och kan tänkas ha i framtiden. Dessutom gör eleven välgrundade och nyanserade reflektioner över ingenjörens betydelse för vår tekniska utveckling. Vidare resonerar eleven utförligt och nyanserat om olika etiska frågeställningar i samband med ingenjörsarbete. Eleven redogör utförligt och nyanserat för några företagsekonomiska teorier och begrepp samt beskriver utförligt och nyanserat hur verksamheter styrs av ekonomiska mål. Dessutom beskriver eleven utförligt och nyanserat hur värderingar, visioner och normer påverkar ett företag och dess kultur. Vidare redogör eleven utförligt och nyanserat för vad entreprenörskap i tekniska företag innebär. Eleven redogör utförligt och nyanserat för lagar och andra bestämmelser. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för innebörden av juridiska begrepp och använder dem med säkerhet i relevanta sammanhang. Eleven förklarar innebörden av vanligt förekommande affärsjuridiska dokument och upprättar efter samråd med handledare och med gott resultat något sådant dokument. Utifrån fallbeskrivningar löser eleven med gott resultat juridiska problem. Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur individer och grupper fungerar inom en organiserad verksamhet. I redogörelsen beskriver eleven utförligt och nyanserat några modeller för kommunikation. Eleven redogör också utförligt och nyanserat för olika former av kommunikation och samverkan samt för metoder som kan användas vid konflikthantering och för att skapa motivation. Dessutom värderar eleven med säkerhet de olika formerna och metoderna i förhållande till genomförda projekt. Eleven redogör utförligt och nyanserat för gruppdynamiska problem som kan uppstå i projekt. Eleven planerar ett projekt samt beskriver utförligt och nyanserat hur det kan genomföras och struktureras beroende på mål och behov. Eleven upprättar med säkerhet en projektplan inom den valda tekniska profilen. Eleven använder med säkerhet lämpligt planeringsverktyg. I arbetet använder eleven med säkerhet kalkyler och budget. Eleven väljer med säkerhet lämpliga arbetsmetoder för styrning och ledning av projektet samt gör en noggrann och utförlig dokumentation av sitt arbete och resultat. Dessutom föreslår eleven välgrundade och nyanserade kommunikationsstrategier och tillämpar dem med säkerhet i olika situationer. Eleven använder med säkerhet lämpliga tekniska och naturvetenskapliga teorier och begrepp för problemlösning samt väljer efter samråd med handledare relevanta metoder i det praktiska arbetet. 6 Eleven utvärderar med nyanserade omdömen ett genomfört projekt samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras.


text: Av

text: 2 kap. 2 § förordningen (2014:854)

text: om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

type: stycke

type: paragraf

text: Ämnesplanen för ämnet informationsteknisk arkitektur och infrastruktur finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 juli 2015. 2. Genom dessa föreskrifter upphävs Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:41

text: ) om ämnesplan för ämnet informationsteknisk arkitektur och infra struktur i gymnasieskolan. De upphävda föreskrifterna gäller dock för utbildning som har påbörjats före den 15 juli 2015.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Informationsteknisk arkitektur och infrastruktur

type: rubrik

text: Ämnet informationsteknisk arkitektur och infrastruktur behandlar de grundläggande processerna, komponenterna och gränssnitten i ett sammanhängande informationstekniskt system. Det behandlar även hur man med hjälp av olika informationstekniska system kan uppfylla och underlätta människors behov av informationsutbyte. Ämnet informationsteknisk arkitektur och infrastruktur får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet informationsteknisk arkitektur och infrastruktur ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om olika informationstekniska system, hur dessa används och bryts ned i olika delsystem och processer. Den ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om den informationstekniska livscykeln. Det innebär att utifrån en uppdragsgivare identifiera behov och välja lämpliga system eller processer samt att designa, testa, implementera och följa upp systemen. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar förståelse av hur de olika delsystemen och processerna sätts samman med hög kvalitet och resurseffektivitet till en fungerande helhet utifrån uppdragsgivares behov av informationstekniska tjänster och system. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hur datakommunikation och informationssäkerhet fungerar och hur vanligt förekommande informationstekniska tjänster fungerar och implementeras. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika metoder för styrning av informationstekniska system. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om någon projektmetod. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sin förmåga att kommunicera i tal, skrift och med visuella hjälpmedel.

text: Undervisningen i ämnet informationsteknisk arkitektur och infrastruktur ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om hur kommunikation sker i informationstekniska system samt kunskaper om olika principer för informationssäkerhet. 2. Kunskaper om olika nätverks- och informationstjänster och hur dessa används och integreras i olika informationstekniska system för god tillgänglighet och informationssäkerhet. 3. Kunskaper om informationstekniska systems livscykel och olika sätt att styra informationstekniska system. 4. Förmåga att använda såväl svenskspråkiga som engelskspråkiga manualer och instruktioner i arbetet med informationstekniska system. 5. Förmåga att analysera befintliga informationstekniska system och bryta ned dessa i delsystem och processer. Förmåga att dokumentera nya och befintliga system och processer.

text: 6. Förmåga att installera, konfigurera och implementera olika nätverks- och informationstjänster för god tillgänglighet, informationssäkerhet och resurseffektivitet. 7. Förmåga att dokumentera informationstekniska projekt. 8. Förmåga att identifiera kunders behov och föreslå förbättringar och tillägg i befintliga system och integrera dessa i nya eller förbättrade system. 9. Förmåga att kommunicera i tal, skrift och med visuella hjälpmedel.

text: Kurser i ämnet

text: Datakommunikation och informationssäkerhet, 200 poäng. Informationsteknisk arkitektur, 100 poäng. Nätverks- och kommunikationstjänster, 100 poäng.

text: Kurskod: INADAT3

text: Kursen datakommunikation och informationssäkerhet omfattar punkterna 1– 2, 4–7 och 9 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Begreppen konfidentialitet, autenticitet, integritet och tillgänglighet ur ett informationssäkerhetsperspektiv. – Referensmodeller för uppbyggnad av system för datakommunikation. – Hårdvara i LAN (Local Area Network) och WAN (Wide Area Network) och deras användningsområden. – Paketförmedlande nät och inkapslingsprocessen. Dataflödet i en referensmodell. – TCP (Transmission Control Protocol). Funktion och konfigurering. – IP (Internet Protocol). Funktion och konfigurering i olika versioner. CIDR (Classless Inter-Domain Routing), sub- och supernetting. – Routningsprotokolls funktioner och konfigurering av routrar. – Accessmetoder och media för överföring av data, till exempel kopparbaserade, fiberbaserade och trådlösa tekniker. – Ethernets funktion och konfigurering. Konfigurering av ethernetswitchar. – Kartläggning och dokumentation av ett befintligt system för datakommunikation med avseende på fysisk struktur och informationssäkerhet. – Felsökningsmetodik i ett system för datakommunikation. – Vanliga motåtgärder för hot mot informationssäkerheten. – Vanliga krypteringsprotokolls funktion. – Autenticering och system för inloggning på vanligt förekommande nätverksoperativsystem. – Informationssäkerhet i trådlösa tekniker. – PKI (Public-Key Infrastructure), SSL (Secure Socket Layer) och system för certifikathantering. Installation och konfigurering av en PKI-lösning.

text: – Virtuella LAN. Installation och konfigurering av flera VLAN. – NAT (Network Address Translation). Installation och konfigurering av NAT. – Olika varianter av VPN (Virtual Private Network). Installation och konfigurering av en fungerande VPN-lösning. – IPSec (Internet Protocol Security) och dess användning för att åstadkomma konfidentialitet, autenticitet och integritet. – Installation och konfigurering av en brandvägg. – Åtgärder mot förlust av data. Installation och konfigurering av system för säkerhetskopiering och återställning av data. – Presentationsverktyg som används inom kunskapsområdet.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för begrepp och teorier inom teknikområdet och beskriver översiktligt uppbyggnad, funktion och arbetssätt i system för datakommunikation och hur driftsäkerhet kan uppnås. Dessutom redogör eleven översiktligt för de samband som finns mellan de olika delarna som utgör ett system för datakommunikation och hur denna kommunikation kan ske informationssäkert. Eleven analyserar i samråd med handledare befintliga informationstekniska system för datakommunikation samt dokumenterar sin analys. Resultatet av arbetet är tillfredsställande. Dessutom installerar, konfigurerar och felsöker eleven hård- och mjukvara på ett informationssäkert sätt. Eleven utför arbetet med visst handlag. I arbetet använder eleven med viss säkerhet instruktioner, manualer och andra dokument på både svenska och engelska. Dessutom gör eleven en enkel dokumentation av arbetet så att systemet blir spårbart och lätt att underhålla. Resultatet av arbetet är tillfredsställande i fråga om informationssäkerhet, kvalitet och resurseffektivitet. Eleven presenterar med viss säkerhet sitt arbete med hjälp av något presentationsverktyg. När eleven samråder med handledare bedömer eleven med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för begrepp och teorier inom teknikområdet och beskriver utförligt och nyanserat uppbyggnad, funktion och arbetssätt i system för datakommunikation och hur driftsäkerhet kan uppnås. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för de samband som finns mellan de olika delarna som utgör ett system för datakommunikation och hur denna kommunikation kan ske informationssäkert. Eleven analyserar efter samråd med handledare befintliga informationstekniska system för datakommunikation samt dokumenterar sin analys. Resultatet av arbetet är gott. Dessutom installerar, konfigurerar och felsöker eleven hård- och mjukvara på ett informationssäkert sätt. Eleven utför arbetet med mycket gott handlag. I arbetet använder eleven med säkerhet instruktioner, manualer och andra dokument på både svenska och engelska. Dessutom gör eleven en noggrann och utförlig dokumentation av arbetet så att systemet blir spårbart och lätt att underhålla. Resultatet av arbetet är gott i fråga om informationssäkerhet, kvalitet och resurseffektivitet. Eleven presenterar med säkerhet sitt arbete med hjälp av något presentationsverktyg. När eleven samråder med handledare bedömer eleven med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Kurskod: INAINF3

text: Kursen informationsteknisk arkitektur omfattar punkterna 1–9 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Krav på ett informationstekniskt system, till exempel informationssäkerhet, skalbarhet, stabilitet och tillgänglighet, och på vilka sätt dessa krav kan tillgodoses i ett informationstekniskt system. – Uppbyggnad av system med interoperabilitet som mål med hjälp av tjänsteorienterad arkitektur. – Ett informationstekniskt systems livscykel med behovsanalys, riskanalys, kravspecifikation, utveckling, testning, driftsättning och förvaltning. – Nedbrytning av ett befintligt system i mindre delar och processer med hjälp av någon systemutvecklingsmetod, till exempel vattenfallsmetoden och lättrörliga metoden. – Dokumentation av ett befintligt system och representation av detta system i något språk. – En projektmetod och dess användning inom det informationstekniska området. – Metoder för kvalitetsstyrning och utvärdering. System för incidenthantering och spårbarhet. – Regelverk för it-användning med informationssäkerhet som övergripande syfte. – System för styrning av informationstekniska system, till exempel ITIL (Information Technology Infrastructure Library). – Entreprenörskap och kundbemötande samt kommunikation med uppdragsgivare och uppdragstagare i tal, skrift och med visuella hjälpmedel.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt uppbyggnad, funktion och arbetssätt hos vanliga informationstekniska system. Dessutom redogör eleven översiktligt för hur datasäkerhet och driftsäkerhet kan uppnås. Eleven analyserar, planerar, genomför och dokumenterar i samråd med handledare informationstekniska systems livscykel. Resultatet är tillfredsställande i fråga om säkerhet och kvalitet. Eleven analyserar i samråd med handledare befintliga informationstekniska system för datakommunikation samt dokumenterar sin analys. Resultatet av arbetet är tillfredsställande. Dessutom installerar, konfigurerar och felsöker eleven med visst handlag hård- och mjukvara på ett informationssäkert sätt.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt uppbyggnad, funktion och arbetssätt hos vanliga informationstekniska system. Dessutom redogör eleven utförligt för hur datasäkerhet och driftsäkerhet kan uppnås. Eleven analyserar, planerar, genomför och dokumenterar efter samråd med handledare informationstekniska systems livscykel. Resultatet är tillfredsställande i fråga om säkerhet och kvalitet. Eleven analyserar efter samråd med handledare befintliga informationstekniska system för datakommunikation samt dokumenterar sin analys. Resultatet av arbetet är tillfredsställande. Dessutom installerar, konfigurerar och felsöker eleven med gott handlag hård- och mjukvara på ett informationssäkert sätt. I arbetet hanterar eleven med viss säkerhet metoder och verktyg samt utför arbetet på ett säkert sätt. Dessutom använder eleven med viss säkerhet instruktioner, manualer och andra dokument på både svenska och engelska. Eleven gör en noggrann dokumentation av sitt arbete så att systemet blir spårbart och lätt att underhålla. Resultatet av arbetet är tillfredsställande i fråga om informationssäkerhet, kvalitet och resurseffektivitet. Eleven identifierar med viss säkerhet uppdragsgivares behov och ger välgrundade råd och förslag på förbättringar i informationstekniska system. Förbättringarna tillgodoser uppdragsgivarnas behov med tillfredsställande resultat. Eleven gör en noggrann dokumentation över föreslagna förbättringar. Eleven kommunicerar med viss säkerhet med kunder, uppdragsgivare och uppdragstagare. När eleven samråder med handledare bedömer eleven med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat uppbyggnad, funktion och arbetssätt hos vanliga informationstekniska system. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för hur datasäkerhet och driftsäkerhet kan uppnås. Eleven analyserar, planerar, genomför och dokumenterar efter samråd med handledare informationstekniska systems livscykel. Resultatet är gott i fråga om säkerhet och kvalitet. Eleven analyserar efter samråd med handledare befintliga informationstekniska system för datakommunikation samt dokumenterar sin analys. Resultatet av arbetet är gott. Dessutom installerar, konfigurerar och felsöker eleven med mycket gott handlag hård- och mjukvara på ett informationssäkert sätt. I arbetet hanterar eleven med säkerhet metoder och verktyg samt utför arbetet på ett säkert sätt. Dessutom använder eleven med säkerhet instruktioner, manualer och andra dokument på både svenska och engelska. Eleven gör en noggrann och utförlig dokumentation av sitt arbete så att systemet blir spårbart och lätt att underhålla. Resultatet av arbetet är gott i fråga om informationssäkerhet, kvalitet och resurseffektivitet. Eleven identifierar med säkerhet uppdragsgivares behov och ger välgrundade och nyanserade råd och förslag på förbättringar i informationstekniska system. Förbättringarna tillgodoser uppdragsgivarnas behov med gott resultat. Eleven gör en noggrann och utförlig dokumentation över föreslagna förbättringar. Eleven kommunicerar med säkerhet med kunder, uppdragsgivare och uppdragstagare. När eleven samråder med handledare bedömer eleven med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Kurskod: INANAT3

text: Kursen nätverks- och kommunikationstjänster omfattar punkterna 1–2, 4–7 och 9 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Kommunikationsarkitekturer, till exempel stordator, klient-server och tunna klienter. – Nätverksoperativsystem och plattformar med hänsyn till hur dessa kan integreras i befintliga system. – Molntjänster och vilka informationssäkerhetsmässiga hänsyn som bör tas vid införandet av en molntjänst. – Serverkluster och system för lastbalansering.

text: – Datalagringstekniker och disksystem. – System för övervakning och incidenthantering. – Webbpubliceringssystem och ramverk samt deras roll och användning i ett informationssystems intranät och extranät. – Dokumentationsmetoder och uppställande av referensnivåer som hjälp för prestandaoptimering och felsökning. – Virtualisering och virtualiseringstekniker. Installation och konfigurering av någon virtualiseringsteknik. – E-posttjänster och deras roll och funktion i ett informationssystem. Installation och konfigurering av någon e-posttjänst. – DNS (Domain Name System) och dess roll och funktion i ett informationssystem. Installation och konfigurering av någon DNS-tjänst. – Webbservrar och webbtjänster och deras roll och funktion i ett informationssystem. Installation och konfigurering av någon webbserver. – Tillverkning av skript för automatisering av rutinuppgifter inom ett informationstekniskt system, till exempel klientinstallationer och kontohantering. – Presentationsverktyg som används inom kunskapsområdet.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för begrepp och teorier inom teknikområdet samt beskriver översiktligt uppbyggnad, funktion och arbetssätt hos olika nätverks- och kommunikationstjänster och hur driftsäkerhet kan uppnås. Dessutom redogör eleven översiktligt för hur olika nätverks- och kommunikationstjänster på ett informationssäkert sätt kan integreras i nya eller förbättrade system. Eleven analyserar i samråd med handledare befintliga informationstekniska system för datakommunikation samt dokumenterar sin analys. Resultatet av arbetet är tillfredsställande. Dessutom installerar, konfigurerar och felsöker eleven i samråd med handledare nätverks- och kommunikationstjänster och integrerar dem i nya eller förbättrade system. Eleven utför sitt arbete med visst handlag och automatiserar rutinuppgifter. I arbetet använder eleven med viss säkerhet instruktioner, manualer och andra dokument på både svenska och engelska. Dessutom gör eleven en enkel dokumentation av sitt arbete så att systemet blir spårbart och lätt att underhålla. Resultatet av arbetet är tillfredsställande i fråga om informationssäkerhet, kvalitet och resurseffektivitet. Eleven presenterar med viss säkerhet sitt arbete med hjälp av något presentationsverktyg. När eleven samråder med handledare bedömer eleven med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för begrepp och teorier inom teknikområdet samt beskriver utförligt uppbyggnad, funktion och arbetssätt hos olika nätverksoch kommunikationstjänster och hur driftsäkerhet kan uppnås. Dessutom redogör eleven utförligt för hur olika nätverks- och kommunikationstjänster på ett informationssäkert sätt kan integreras i nya eller förbättrade system. Eleven analyserar efter samråd med handledare befintliga informationstekniska system för datakommunikation samt dokumenterar sin analys. Resultatet av arbetet är tillfredsställande. Dessutom installerar, konfigurerar och felsöker eleven efter samråd med handledare nätverks- och kommunikationstjänster och integrerar dem i nya eller förbättrade system. Eleven utför sitt arbete med gott handlag och automatiserar rutinuppgifter. I arbetet använder eleven med viss säkerhet instruktioner, manualer och andra dokument på både svenska och engelska. Dessutom gör eleven en noggrann dokumentation av sitt arbete så att systemet blir spårbart och lätt att underhålla. Resultatet av arbetet är tillfredsställande i fråga om informationssäkerhet, kvalitet och resurseffektivitet. Eleven presenterar med viss säkerhet sitt arbete med hjälp av något presentationsverktyg. När eleven samråder med handledare bedömer eleven med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för begrepp och teorier inom teknikområdet samt beskriver utförligt och nyanserat uppbyggnad, funktion och arbetssätt hos olika nätverks- och kommunikationstjänster och hur driftsäkerhet kan uppnås. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för hur olika nätverks- och kommunikationstjänster på ett informationssäkert sätt kan integreras i nya eller förbättrade system. Eleven analyserar efter samråd med handledare befintliga informationstekniska system för datakommunikation samt dokumenterar sin analys. Resultatet av arbetet är gott. Dessutom installerar, konfigurerar och felsöker eleven efter samråd med handledare nätverks- och kommunikationstjänster och integrerar dem i nya eller förbättrade system. Eleven utför sitt arbete med mycket gott handlag och automatiserar rutinuppgifter. I arbetet använder eleven med säkerhet instruktioner, manualer och andra dokument på både svenska och engelska. Dessutom gör eleven en noggrann och utförlig dokumentation av sitt arbete så att systemet blir spårbart och lätt att underhålla. Resultatet av arbetet är gott i fråga om informationssäkerhet, kvalitet och resurseffektivitet. Eleven presenterar med säkerhet sitt arbete med hjälp av något presentationsverktyg. När eleven samråder med handledare bedömer eleven med säkerhet den 10 egna förmågan och situationens krav.

fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet informationsteknisk arkitektur och infrastruktur inom vidareutbildning
i form av ett fjärde tekniskt år

text: Av

text: 2 kap. 2 § förordningen (2014:854)

text: SKOLFS 2011:41

text: ) om ämnesplan för ämnet informationsteknisk arkitektur och infrastruktur i gymnasieskolan. De upphävda föreskrifterna gäller dock för utbildning som har påbörjats före den 15 juli 2015.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Ämnets syfte

text: 5. Förmåga att analysera befintliga informationstekniska system och bryta ned dessa i delsystem och processer. Förmåga att dokumentera nya och befintliga system och processer. 6. Förmåga att installera, konfigurera och implementera olika nätverksoch informationstjänster för god tillgänglighet, informationssäkerhet och resurseffektivitet. 7. Förmåga att dokumentera informationstekniska projekt. 8. Förmåga att identifiera kunders behov och föreslå förbättringar och tillägg i befintliga system och integrera dessa i nya eller förbättrade system. 9. Förmåga att kommunicera i tal, skrift och med visuella hjälpmedel.

text: Kurser i ämnet

text: Kurskod: INADAT0

text: Kursen datakommunikation och informationssäkerhet omfattar punkterna 1–2, 4–7 och 9 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: • Begreppen konfidentialitet, autenticitet, integritet och tillgänglighet ur ett informationssäkerhetsperspektiv. • Referensmodeller för uppbyggnad av system för datakommunikation. • Hårdvara i LAN (Local Area Network) och WAN (Wide Area Network) och deras användningsområden. • Paketförmedlande nät och inkapslingsprocessen. Dataflödet i en referensmodell. • TCP (Transmission Control Protocol). Funktion och konfigurering. • IP (Internet Protocol). Funktion och konfigurering i olika versioner. CIDR (Classless Inter-Domain Routing), sub- och supernetting. • Routningsprotokolls funktioner och konfigurering av routrar. • Accessmetoder och media för överföring av data, till exempel kopparbaserade, fiberbaserade och trådlösa tekniker. • Ethernets funktion och konfigurering. Konfigurering av ethernetswitchar. • Kartläggning och dokumentation av ett befintligt system för datakommunikation med avseende på fysisk struktur och informationssäkerhet. • Felsökningsmetodik i ett system för datakommunikation. • Vanliga motåtgärder för hot mot informationssäkerheten. • Vanliga krypteringsprotokolls funktion.

text: • Autenticering och system för inloggning på vanligt förekommande nätverksoperativsystem. • Informationssäkerhet i trådlösa tekniker. • PKI (Public-Key Infrastructure), SSL (Secure Socket Layer) och system för certifikathantering. Installation och konfigurering av en PKI-lösning. • Virtuella LAN. Installation och konfigurering av flera VLAN. • NAT (Network Address Translation). Installation och konfigurering av NAT. • Olika varianter av VPN (Virtual Private Network). Installation och konfigurering av en fungerande VPN-lösning. • IPSec (Internet Protocol Security) och dess användning för att åstadkomma konfidentialitet, autenticitet och integritet. • Installation och konfigurering av en brandvägg. • Åtgärder mot förlust av data. Installation och konfigurering av system för säkerhetskopiering och återställning av data. • Presentationsverktyg som används inom kunskapsområdet.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för begrepp och teorier inom teknikområdet och beskriver utförligt uppbyggnad, funktion och arbetssätt i system för datakommunikation och hur driftsäkerhet kan uppnås. Dessutom redogör eleven utförligt för de samband som finns mellan de olika delarna som utgör ett system för datakommunikation och hur denna kommunikation kan ske informationssäkert. Eleven analyserar efter samråd med handledare befintliga informationstekniska system för datakommunikation samt dokumenterar sin analys. Resultatet av arbetet är tillfredsställande. Dessutom installerar, konfigurerar och felsöker eleven hård- och mjukvara på ett informationssäkert sätt. Eleven utför arbetet med gott handlag. I arbetet använder eleven med viss säkerhet instruktioner, manualer och andra dokument på både svenska och engelska. Dessutom gör eleven en noggrann dokumentation av arbetet så att systemet blir spårbart och lätt att underhålla. Resultatet av arbetet är tillfredsställande i fråga om informationssäkerhet, kvalitet och resurseffektivitet. Eleven presenterar med viss säkerhet sitt arbete med hjälp av något presentationsverktyg. När eleven samråder med handledare bedömer eleven med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Kurskod: INAINF0

text: Centralt innehåll

text: • Krav på ett informationstekniskt system, till exempel informationssäkerhet, skalbarhet, stabilitet och tillgänglighet, och på vilka sätt dessa krav kan tillgodoses i ett informationstekniskt system. • Uppbyggnad av system med interoperabilitet som mål med hjälp av tjänsteorienterad arkitektur. • Ett informationstekniskt systems livscykel med behovsanalys, riskanalys, kravspecifikation, utveckling, testning, driftsättning och förvaltning. • Nedbrytning av ett befintligt system i mindre delar och processer med hjälp av någon systemutvecklingsmetod, till exempel vattenfallsmetoden och lättrörliga metoden. • Dokumentation av ett befintligt system och representation av detta system i något språk. • En projektmetod och dess användning inom det informationstekniska området. • Metoder för kvalitetsstyrning och utvärdering. System för incidenthantering och spårbarhet. • Regelverk för it-användning med informationssäkerhet som övergripande syfte. • System för styrning av informationstekniska system, till exempel ITIL (Information Technology Infrastructure Library). • Entreprenörskap och kundbemötande samt kommunikation med uppdragsgivare och uppdragstagare i tal, skrift och med visuella hjälpmedel.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: sin analys. Resultatet av arbetet är tillfredsställande. Dessutom installerar, konfigurerar och felsöker eleven med visst handlag hård- och mjukvara på ett informationssäkert sätt. I arbetet hanterar eleven med viss säkerhet metoder och verktyg samt utför arbetet på ett säkert sätt. Dessutom använder eleven med viss säkerhet instruktioner, manualer och andra dokument på både svenska och engelska. Eleven gör en enkel dokumentation av sitt arbete så att systemet blir spårbart och lätt att underhålla. Resultatet av arbetet är tillfredsställande i fråga om informationssäkerhet, kvalitet och resurseffektivitet. Eleven identifierar med viss säkerhet uppdragsgivares behov och ger råd och förslag på förbättringar i informationstekniska system. Förbättringarna tillgodoser uppdragsgivarnas behov med tillfredsställande resultat. Eleven gör en enkel dokumentation över föreslagna förbättringar. Eleven kommunicerar med viss säkerhet med kunder, uppdragsgivare och uppdragstagare. När eleven samråder med handledare bedömer eleven med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt uppbyggnad, funktion och arbetssätt hos vanliga informationstekniska system. Dessutom redogör eleven utförligt för hur datasäkerhet och driftsäkerhet kan uppnås. Eleven analyserar, planerar, genomför och dokumenterar efter samråd med handledare informationstekniska systems livscykel. Resultatet är tillfredsställande i fråga om säkerhet och kvalitet. Eleven analyserar efter samråd med handledare befintliga informationstekniska system för datakommunikation samt dokumenterar sin analys. Resultatet av arbetet är tillfredsställande. Dessutom installerar, konfigurerar och felsöker eleven med gott handlag hård- och mjukvara på ett informationssäkert sätt. I arbetet hanterar eleven med viss säkerhet metoder och verktyg samt utför arbetet på ett säkert sätt. Dessutom använder eleven med viss säkerhet instruktioner, manualer och andra dokument på både svenska och engelska. Eleven gör en noggrann dokumentation av sitt arbete så att systemet blir spårbart och lätt att underhålla. Resultatet av arbetet är tillfredsställande i fråga om informationssäkerhet, kvalitet och resurseffektivitet. Eleven identifierar med viss säkerhet uppdragsgivares behov och ger välgrundade råd och förslag på förbättringar i informationstekniska system. Förbättringarna tillgodoser uppdragsgivarnas behov med tillfredsställande resultat. Eleven gör en noggrann dokumentation över föreslagna förbättringar. 7

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Kurskod: INANAT0

text: Centralt innehåll

text: • Kommunikationsarkitekturer, till exempel stordator, klient-server och tunna klienter. • Nätverksoperativsystem och plattformar med hänsyn till hur dessa kan integreras i befintliga system. • Molntjänster och vilka informationssäkerhetsmässiga hänsyn som bör tas vid införandet av en molntjänst. • Serverkluster och system för lastbalansering. • Datalagringstekniker och disksystem. • System för övervakning och incidenthantering. • Webbpubliceringssystem och ramverk samt deras roll och användning i ett informationssystems intranät och extranät. • Dokumentationsmetoder och uppställande av referensnivåer som hjälp för prestandaoptimering och felsökning. • Virtualisering och virtualiseringstekniker. Installation och konfigurering av någon virtualiseringsteknik. • E-posttjänster och deras roll och funktion i ett informationssystem. Installation och konfigurering av någon e-posttjänst. • DNS (Domain Name System) och dess roll och funktion i ett informationssystem. Installation och konfigurering av någon DNS-tjänst. • Webbservrar och webbtjänster och deras roll och funktion i ett informationssystem. Installation och konfigurering av någon webbserver. • Tillverkning av skript för automatisering av rutinuppgifter inom ett informationstekniskt system, till exempel klientinstallationer och kontohantering. • Presentationsverktyg som används inom kunskapsområdet.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för begrepp och teorier inom teknikområdet samt beskriver översiktligt uppbyggnad, funktion och arbetssätt hos olika nätverks- och kommunikationstjänster och hur driftsäkerhet kan uppnås. Dessutom redogör eleven översiktligt för hur olika nätverks- och kommunikationstjänster på ett informationssäkert sätt kan integreras i nya eller förbättrade system. Eleven analyserar i samråd med handledare befintliga informationstekniska system för datakommunikation samt dokumenterar sin analys. Resultatet av arbetet är tillfredsställande. Dessutom installerar, konfigurerar och felsöker eleven i samråd med handledare nätverks- och kommunikationstjänster och integrerar dem i nya eller förbättrade system. Eleven utför sitt arbete med visst handlag och automatiserar rutinuppgifter. I arbetet använder eleven med viss säkerhet instruktioner, manualer och andra dokument på både svenska och engelska. Dessutom gör eleven en enkel dokumentation av sitt arbete så att systemet blir spårbart och 9

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för begrepp och teorier inom teknikområdet samt beskriver utförligt uppbyggnad, funktion och arbetssätt hos olika nätverks- och kommunikationstjänster och hur driftsäkerhet kan uppnås. Dessutom redogör eleven utförligt för hur olika nätverks- och kommunikationstjänster på ett informationssäkert sätt kan integreras i nya eller förbättrade system. Eleven analyserar efter samråd med handledare befintliga informationstekniska system för datakommunikation samt dokumenterar sin analys. Resultatet av arbetet är tillfredsställande. Dessutom installerar, konfigurerar och felsöker eleven efter samråd med handledare nätverksoch kommunikationstjänster och integrerar dem i nya eller förbättrade system. Eleven utför sitt arbete med gott handlag och automatiserar rutinuppgifter. I arbetet använder eleven med viss säkerhet instruktioner, manualer och andra dokument på både svenska och engelska. Dessutom gör eleven en noggrann dokumentation av sitt arbete så att systemet blir spårbart och lätt att underhålla. Resultatet av arbetet är tillfredsställande i fråga om informationssäkerhet, kvalitet och resurseffektivitet. Eleven presenterar med viss säkerhet sitt arbete med hjälp av något presentationsverktyg. När eleven samråder med handledare bedömer eleven med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven analyserar efter samråd med handledare befintliga informationstekniska system för datakommunikation samt dokumenterar sin analys. Resultatet av arbetet är gott. Dessutom installerar, konfigurerar och felsöker eleven efter samråd med handledare nätverks- och kommunikationstjänster och integrerar dem i nya eller förbättrade system. Eleven utför sitt arbete med mycket gott handlag och automatiserar rutinuppgifter. I arbetet använder eleven med säkerhet instruktioner, manualer och andra dokument på både svenska och engelska. Dessutom gör eleven en noggrann och utförlig dokumentation av sitt arbete så att systemet blir spårbart och lätt att underhålla. Resultatet av arbetet är gott i fråga om informationssäkerhet, kvalitet och resurseffektivitet. Eleven presenterar med säkerhet sitt arbete med hjälp av något presentationsverktyg. När eleven samråder med handledare bedömer eleven med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.


text: Av

text: 2 kap. 2 § förordningen (2014:854)

text: om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet mjukvarudesign finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 juli 2015. 2. Genom dessa föreskrifter upphävs Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:42

text: ) om ämnesplan för ämnet mjukvarudesign i gymnasieskolan. De upphävda föreskrifterna gäller dock för utbildning som har påbörjats före den 15 juli 2015.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Mjukvarudesign

text: Ämnet mjukvarudesign behandlar hur datorprogram, webbapplikationer och andra mjukvaruapplikationer skapas. Ämnet mjukvarudesign får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet mjukvarudesign ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om mjukvaruutvecklingens olika delar från idé, analys och kravspecifikation till modellering, implementering, testning, förbättring, kvalitetskontroll, dokumentation och distribution. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att skapa en mjukvaruprodukt enligt en etablerad metodik och enligt angivna standarder för koden. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att använda verktyg för utveckling av mjukvara, för samarbete med andra deltagare i processen samt för testning och dokumentation. Genom undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla kunskaper om begrepp inom området samt förmåga att kommunicera om mjukvarudesign. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med olika delar av mjukvarudesign i projektform.

text: Undervisningen i ämnet mjukvarudesign ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om hela livscykeln för mjukvara, från idé till produkt, samt underhåll och vidareutveckling. 2. Kunskaper om utvecklingsmetoder, kodstandarder, körmiljöer och plattformar. 3. Förmåga att samarbeta i enlighet med utvecklingsmetodik inom teknikområdet. 4. Förmåga att skapa internationaliserade applikationer och att lokalisera applikationer. 5. Förmåga att sätta upp och använda verktyg för mjukvaruutveckling. 6. Kunskaper om arbetsmiljöfrågor. 7. Kunskaper om licensfrågor och distribution av mjukvara samt om betalningsmodeller.

text: Kurser i ämnet

text: Mjukvarudesign, 100 poäng.

text: Mjukvarudesign, 100 poäng

text: Kurskod: MJKMJU3

text: Kursen mjukvarudesign omfattar punkterna 1–7 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll:

text: SKOLFS 2022:214

text: – Körmiljöer och plattformar, till exempel desktop, mobil, inbyggda system och webbapplikationer. – Utvecklingsmetodik, inklusive agila metoder. – Utvecklingsmiljöer och infrastrukturbehov. – Verktyg för projekthantering, ärendehantering och samarbete. – Kodkvalitet och kodstandarder. – Kodanalys och kvalitetskontroll, inklusive bugghantering och automatiserade tester. – Verktyg för versionshantering. – Internationalisering och lokalisering. – Upprättande av teknisk dokumentation, till exempel genererad från programkodskommentarer. – Ergonomiska krav på datorarbetsplatsen. – Paketering och distribution av mjukvara. – Licenser och betalningsmodeller.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven för enkla resonemang om olika metoder inom mjukvaruutveckling och beskriver översiktligt hur området mjukvaruutveckling har utvecklats. Dessutom redogör eleven översiktligt för olika kodstandarder, körmiljöer och plattformar. Eleven deltar i ett projekt för att utveckla en applikation och följer med viss säkerhet vald utvecklingsmetodik. Dessutom skapar eleven med tillfredsställande resultat installerbara paket av applikationen eller installationsprogram för applikationen. I sitt arbete använder eleven några verktyg för kodning, projekthantering och samarbete samt för kvalitetskontroll, testning, kodanalys och versionshantering. Dessutom skapar eleven med viss säkerhet kod som följer projektets specificerade kodstandard. Under arbetet använder och skapar eleven med viss säkerhet teknisk dokumentation, buggrapporter och tester. Eleven för enkla resonemang med användare och medarbetare för att föra arbetet framåt. Eleven redogör översiktligt för hur applikationen har anpassats för vald körmiljö och hur denna förhåller sig till andra körmiljöer. Dessutom beskriver eleven översiktligt hur produkten internationaliserats eller lokaliserats. Eleven redogör översiktligt för hur en god arbetsmiljö vid mjukvarudesign kan utformas. Dessutom redogör eleven översiktligt för olika alternativ för licenser, distributionsmetoder och betalningsmodeller.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven för välgrundade resonemang om olika metoder inom mjukvaruutveckling och beskriver utförligt hur området mjukvaruutveckling har utvecklats. Dessutom redogör eleven utförligt för olika kodstandarder, körmiljöer och plattformar. Eleven deltar i ett projekt för att utveckla en applikation och följer med viss säkerhet vald utvecklingsmetodik. Dessutom skapar eleven med tillfredsställande resultat installerbara paket av applikationen eller installationsprogram för applikationen. I sitt arbete installerar och använder eleven några verktyg för kodning, projekthantering och samarbete samt för kvalitetskontroll, testning, kodanalys och versionshantering. Dessutom skapar eleven med viss säkerhet kod som följer projektets specificerade kodstandard. Under arbetet använder och skapar eleven med viss säkerhet teknisk dokumentation, buggrapporter och tester. Eleven för välgrundade resonemang med användare och medarbetare för att föra arbetet framåt. Eleven redogör utförligt för hur applikationen har anpassats för vald körmiljö och hur denna förhåller sig till andra körmiljöer. Dessutom beskriver eleven utförligt hur produkten internationaliserats eller lokaliserats. Eleven redogör utförligt för hur en god arbetsmiljö vid mjukvarudesign kan utformas. Dessutom redogör eleven utförligt för olika alternativ för licenser, distributionsmetoder och betalningsmodeller.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven för välgrundade och nyanserade resonemang om olika metoder inom mjukvaruutveckling och beskriver utförligt och nyanserat hur området mjukvaruutveckling har utvecklats. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för olika kodstandarder, körmiljöer och plattformar. Eleven deltar i ett projekt för att utveckla en applikation och följer med säkerhet vald utvecklingsmetodik. Dessutom skapar eleven med gott resultat installerbara paket av applikationen eller installationsprogram för applikationen. I sitt arbete installerar och använder eleven flera verktyg för kodning, projekthantering och samarbete samt för kvalitetskontroll, testning, kodanalys och versionshantering. Dessutom skapar eleven med säkerhet kod som följer projektets specificerade kodstandard. Under arbetet använder och skapar eleven med säkerhet teknisk dokumentation, buggrapporter och tester. Eleven för välgrundade och nyanserade resonemang med användare och medarbetare för att föra arbetet framåt. Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur applikationen har anpassats för vald körmiljö och hur denna förhåller sig till andra körmiljöer.

text: SKOLFS 2022:214

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet mjukvarudesign inom vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Av

text: 2 kap. 2 § förordningen (2014:854)

text: om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: SKOLFS 2011:42

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Mjukvarudesign

text: Ämnet mjukvarudesign behandlar hur datorprogram, webbapplikationer och andra applikationer skapas för produkter styrda av mikroprocessorer. Det behandlar mjukvarudesignprocessen från idé, analys och kravspecifikation till modellering, implementering, testning, förbättring, kvalitetskontroll, dokumentation och distribution. Ämnet mjukvarudesign får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet mjukvarudesign ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om mjukvaruutvecklingens olika delar. Den ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att skapa en mjukvaruprodukt enligt en etablerad metodik och enligt angivna standarder för koden. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att använda verktyg för utveckling av mjukvara, för samarbete med andra deltagare i processen samt för testning och dokumentation. Genom undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla kunskaper om begrepp inom området samt förmåga att kommunicera om mjukvarudesign. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med olika delar av mjukvarudesign i projektform.

text: 1. Kunskaper om mjukvaruutvecklingens historia samt om programmeringsparadigm, kodstandarder, körmiljöer och plattformar. 2. Förmåga att arbeta i enlighet med metodik inom teknikområdet. 3. Förmåga att skapa internationaliserade applikationer och att lokalisera applikationer. 4. Förmåga att sätta upp och använda verktyg för mjukvaruutveckling. 5. Kunskaper om arbetsmiljöfrågor. 6. Kunskaper om licensfrågor och distribution av mjukvara samt om betalningsmodeller.

text: Kurser i ämnet

text: Mjukvarudesign, 100 poäng, som bygger på kursen programmering 1 och kursen webbutveckling 1.

text: Kurskod: MJKMJU0

text: Kursen mjukvarudesign omfattar punkterna 1–6 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: • Programmeringens historia och olika programmeringsparadigm, till exempel imperativ strukturerad, funktionell, objektorienterad och deklarativ programmering. • Körmiljöer och plattformar, till exempel desktop, mobil, inbyggda system och webbapplikationer, och programmering för specifik hårdvara, för specifikt operativsystem och för körning inuti en annan applikation. • Utvecklingsmetodik, till exempel agila metoder. • Utvecklingsmiljöer och infrastrukturbehov. • Verktyg för projekthantering, ärendehantering och samarbete. • Kodkvalitet och kodstandarder. • Kodanalys och kvalitetskontroll, inklusive bugghantering och automatiserade tester. • Verktyg för versionshantering, till exempel Subversion eller Git. • Internationalisering och lokalisering. • Teknisk dokumentation, till exempel genom att använda JavaDoc. • Ergonomi. • Paketering, till exempel setup-filer för Windows eller rpm och deb-paket för Linuxdistributioner. Distribution av mjukvara, till exempel genom fysiska installationsmedia, repositorier, online-butiker och gruppolicies i lokala nät. • Licenser, till exempel GPL, Apache, BSD-licensen och proprietära licenser. Betalningsmodeller, till exempel betalning per installerat exemplar, samanvändning, freeware, shareware, öppen källkod och betalning för support.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven för enkla resonemang om olika paradigm inom mjukvaruutveckling och beskriver översiktligt hur området mjukvaruutveckling har utvecklats. Dessutom redogör eleven översiktligt för olika kodstandarder, körmiljöer och plattformar. Eleven deltar i ett projekt för att utveckla en applikation och följer med viss säkerhet vald utvecklingsmetodik. Dessutom skapar eleven med tillfredsställande resultat installerbara paket av applikationen eller installationsprogram för applikationen. I sitt arbete använder eleven några verktyg för kodning, projekthantering och samarbete samt för kvalitetskontroll, kodanalys och versionshantering.

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Eleven för välgrundade resonemang om olika paradigm inom mjukvaruutveckling och beskriver utförligt hur området mjukvaruutveckling har utvecklats. Dessutom redogör eleven utförligt för olika kodstandarder, körmiljöer och plattformar. Eleven deltar i ett projekt för att utveckla en applikation och följer med viss säkerhet vald utvecklingsmetodik. Dessutom skapar eleven med tillfredsställande resultat installerbara paket av applikationen eller installationsprogram för applikationen. I sitt arbete installerar och använder eleven några verktyg för kodning, projekthantering och samarbete samt för kvalitetskontroll, kodanalys och versionshantering. Dessutom skapar eleven med viss säkerhet kod som följer projektets specificerade kodstandard. Under arbetet använder och skapar eleven med viss säkerhet teknisk dokumentation, buggrapporter och tester. Eleven för välgrundade resonemang med användare och medarbetare för att föra arbetet framåt. Eleven redogör utförligt för hur applikationen har anpassats för vald körmiljö och hur denna förhåller sig till andra körmiljöer. Dessutom beskriver eleven utförligt hur produkten internationaliserats eller lokaliserats. Eleven redogör utförligt för hur en god arbetsmiljö vid mjukvarudesign kan utformas. Dessutom redogör eleven utförligt för olika alternativ för licenser, distributionsmetoder och betalningsmodeller.

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Eleven för välgrundade och nyanserade resonemang om olika paradigm inom mjukvaruutveckling och beskriver utförligt och nyanserat hur området mjukvaruutveckling har utvecklats. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för olika kodstandarder, körmiljöer och plattformar. Eleven deltar i ett projekt för att utveckla en applikation och följer med säkerhet vald utvecklingsmetodik. Dessutom skapar eleven med gott resultat installerbara paket av applikationen eller installationsprogram för applikationen. I sitt arbete installerar och använder eleven flera verktyg för kodning, projekthantering och samarbete samt för kvalitetskontroll, kodanalys och versionshantering. Dessutom skapar eleven med säkerhet kod som följer projektets specificerade kodstandard. Under arbetet använder och skapar eleven med säkerhet teknisk dokumentation, buggrapporter och tester. Eleven för välgrundade och nyanserade resonemang med användare och medarbetare för att föra arbetet framåt. Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur applikationen har anpassats för vald körmiljö och hur denna förhåller sig till andra körmiljöer. Dessutom beskriver eleven utförligt och nyanserat hur produkten internationaliserats eller lokaliserats. Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur en god arbetsmiljö vid mjukvarudesign kan utformas. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för olika alternativ för licenser, distributionsmetoder och betalningsmodeller.

type: foreskrift


text: Av

text: 2 kap. 2 § förordningen (2014:854)

text: om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet produktionsfilosofi finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 juli 2015. 2. Genom dessa föreskrifter upphävs Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:43

text: ) om ämnesplan för ämnet produktionsfilosofi i gymnasieskolan. De upphävda föreskrifterna gäller dock för utbildning som har påbörjats före den 15 juli 2015.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: SKOLFS 2022:253

text: Bilaga

text: Produktionsfilosofi

text: Ämnet produktionsfilosofi handlar om hur produktion, på olika nivåer i en organisation, planeras och styrs samt om hur planerings- och styrmetoder utvecklas genom ständigt förbättringsarbete. Det behandlar metoder och modeller för produktionsstyrning, projektstyrning, miljöledning, kvalitetsstyrning och teknisk dokumentation. Ämnet produktionsfilosofi får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet produktionsfilosofi ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om modern produktionsfilosofi, dvs. om teorier för förbättringsarbete på olika nivåer i en organisation. Den ska också ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om och färdigheter i produktionsstyrning, projektstyrning och teknisk dokumentation i förbättringsarbete. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om kvalitetsstyrningssystem och miljöledningssystem samt förmåga att analysera och ta ställning till olika kvalitetsstyrningssystem och vad de ger för resultat. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att använda några metoder för strukturerat förbättringsarbete. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hur värdeskapande och icke värdeskapande aktiviteter påverkar ekonomi och organisation av produktionen. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar kunskaper om hur samverkan mellan inköp, logistik och produktion samt miljö- och kvalitetsarbete påverkar produktionen. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att arbeta med produktionsförbättrande arbete i projektform.

text: Undervisningen i ämnet produktionsfilosofi ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om moderna produktionsfilosofiska teorier. 2. Kunskaper om kvalitetsstyrnings- och miljöledningssystem. 3. Förmåga att använda metoder för strukturerat förbättringsarbete. 4. Förmåga att använda kvalitetsstyrnings- och miljöledningssystem. 5. Förmåga att dokumentera och presentera utvecklings- och förbättringsarbete. 6. Kunskaper om leverantörens roll i utvecklingsprocessen och produktionskedjan. 7. Kunskaper om hur inköp, logistik, produktion samt miljö- och kvalitetsarbete samverkar. 8. Kunskaper om lagar och andra bestämmelser samt om beslutsprocessen inom arbetsmiljö- och miljöområdet.

text: Kurser i ämnet

text: 2 Produktionsfilosofi 1, 100 poäng.

text: SKOLFS 2022:253

text: Produktionsfilosofi 1, 100 poäng

text: Kurskod: PRIPRO31

text: Kursen produktionsfilosofi 1 omfattar punkterna 1–3, 5 och 8 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Produktionsfilosofiska teorier, till exempel lean. – Kvalitetsstyrningssystem, där fokus ligger på kundens behov, till exempel enligt ISO 9001. – Miljöledningssystem för att rationalisera och minska verksamhetens totala miljöbelastning, till exempel ISO 14001. – Principer, metoder och verktyg för strukturerat förbättringsarbete i ett hållbart samhälle, till exempel lean. – Dokumentation, redovisning och presentation av utvecklings- och förbättringsarbete. – Lagar och andra bestämmelser inom arbetsmiljö- och miljöområdet för valt teknikområde.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för moderna produktionsfilosofiska teorier och hur de bidrar till ständiga förbättringar i ett hållbart samhälle med kundens behov i fokus. Vidare beskriver eleven översiktligt kvalitetsstyrningssystem och miljöledningssystem. Eleven planerar i samråd med handledare ett strukturerat förbättringsarbete. I arbetet använder eleven med viss säkerhet metoder och verktyg för strukturerat förbättringsarbete. Resultatet av elevens arbete är tillfredsställande. När arbetet är utfört utvärderar eleven sitt arbete och resultat med enkla omdömen. Dessutom dokumenterar, redovisar och presenterar eleven med viss säkerhet sitt eller projektgruppens utvecklings- och förbättringsarbete. Eleven redogör översiktligt för lagar och andra bestämmelser inom arbetsmiljö- och miljöområdet för valt teknikområde. När eleven samråder med handledare bedömer eleven med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C 3

text: SKOLFS 2022:253

text: Eleven redogör utförligt för moderna produktionsfilosofiska teorier och hur de bidrar till ständiga förbättringar i ett hållbart samhälle med kundens behov i fokus. Vidare beskriver eleven utförligt kvalitetsstyrningssystem och miljöledningssystem. Eleven planerar efter samråd med handledare ett strukturerat förbättringsarbete. I arbetet använder eleven med viss säkerhet metoder och verktyg för strukturerat förbättringsarbete. Resultatet av elevens arbete är tillfredsställande. När arbetet är utfört utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen. Dessutom dokumenterar, redovisar och presenterar eleven med viss säkerhet sitt eller projektgruppens utvecklings- och förbättringsarbete. Eleven redogör utförligt för lagar och andra bestämmelser inom arbetsmiljö- och miljöområdet för valt teknikområde. När eleven samråder med handledare bedömer eleven med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för moderna produktionsfilosofiska teorier och hur de bidrar till ständiga förbättringar i ett hållbart samhälle med kundens behov i fokus. Vidare beskriver eleven utförligt och nyanserat kvalitetsstyrningssystem och miljöledningssystem. Eleven planerar efter samråd med handledare ett strukturerat förbättringsarbete. I arbetet använder eleven med säkerhet metoder och verktyg för strukturerat förbättringsarbete. Resultatet av elevens arbete är gott. När arbetet är utfört utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Dessutom dokumenterar, redovisar och presenterar eleven med säkerhet sitt eller projektgruppens utvecklings- och förbättringsarbete. Eleven redogör utförligt och nyanserat för lagar och andra bestämmelser inom arbetsmiljö- och miljöområdet för valt teknikområde. När eleven samråder med handledare bedömer eleven med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Produktionsfilosofi 2, 100 poäng

text: Kurskod: PRIPRO32

text: Kursen produktionsfilosofi 2 omfattar punkterna 1 och 3–8 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: SKOLFS 2022:253

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Modern produktionsfilosofi i ett hållbart samhälle med kundens behov i fokus, dvs. hur produktion på olika nivåer i en organisation planeras och styrs. Planerings- och styrmetoder för utveckling i ett ständigt förbättringsarbete. – Produktionsfilosofi, där alla delar av en organisation ingår i förbättringsprocessen. – Metoder för strukturerat förbättringsarbete, till exempel lean eller six sigma. – Kvalitetsstyrningssystem, till exempel ISO 9001. – Miljöledningssystem, till exempel ISO 14001. – Dokumentation, redovisning och presentation av utvecklings- och förbättringsarbete. – Leverantörens roll i utvecklingsprocessen och produktionskedjan. – Inköp, logistik, produktion, miljö- och kvalitetsarbete samt hur dessa faktorer samverkar. – Beslutsprocesser inom arbetsmiljö- och miljöområdet för valt teknikområde.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för moderna produktionsfilosofiska teorier och hur de bidrar till ständiga förbättringar i ett hållbart samhälle med kundens behov i fokus. I redogörelsen beskriver eleven översiktligt hur en organisations olika delar ingår i förbättringsprocessen. Eleven planerar och genomför i samråd med handledare ett strukturerat förbättringsarbete. I arbetet använder eleven med viss säkerhet metoder och verktyg för strukturerat förbättringsarbete. Eleven använder också med viss säkerhet kvalitetsstyrningssystem och miljöledningssystem. Dessutom ger eleven enkla argument för de valda systemen. Resultatet av elevens arbete är tillfredsställande. När arbetet är utfört utvärderar eleven sitt arbete och resultat med enkla omdömen. Dessutom dokumenterar, redovisar och presenterar eleven med viss säkerhet sitt eller projektgruppens utvecklings- och förbättringsarbete. Eleven redogör översiktligt för leverantörens roll i utvecklingsprocessen och produktionskedjan. Eleven redogör också översiktligt för hur inköp, logistik och produktion samt miljö- och kvalitetsarbete samverkar i en optimal produktion. Dessutom redogör eleven översiktligt för beslutsprocesserna inom arbetsmiljö- och miljöområdet. När eleven samråder med handledare bedömer eleven med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: SKOLFS 2022:253

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för moderna produktionsfilosofiska teorier och hur de bidrar till ständiga förbättringar i ett hållbart samhälle med kundens behov i fokus. I redogörelsen beskriver eleven utförligt hur en organisations olika delar ingår i förbättringsprocessen. Eleven planerar och genomför efter samråd med handledare ett strukturerat förbättringsarbete. I arbetet använder eleven med viss säkerhet metoder och verktyg för strukturerat förbättringsarbete. Eleven använder också med viss säkerhet kvalitetsstyrningssystem och miljöledningssystem. Dessutom ger eleven välgrundade argument för de valda systemen. Resultatet av elevens arbete är tillfredsställande. När arbetet är utfört utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen. Dessutom dokumenterar, redovisar och presenterar eleven med viss säkerhet sitt eller projektgruppens utvecklings- och förbättringsarbete. Eleven redogör utförligt för leverantörens roll i utvecklingsprocessen och produktionskedjan. Eleven redogör också utförligt för hur inköp, logistik och produktion samt miljö- och kvalitetsarbete samverkar i en optimal produktion. Dessutom redogör eleven utförligt för beslutsprocesserna inom arbetsmiljö- och miljöområdet. När eleven samråder med handledare bedömer eleven med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt för moderna produktionsfilosofiska teorier och hur de bidrar till ständiga förbättringar i ett hållbart samhälle med kundens behov i fokus. I redogörelsen beskriver eleven utförligt hur en organisations olika delar ingår i förbättringsprocessen. Eleven planerar och genomför efter samråd med handledare ett strukturerat förbättringsarbete. I arbetet använder eleven med säkerhet metoder och verktyg för strukturerat förbättringsarbete. Eleven använder också med säkerhet kvalitetsstyrningssystem och miljöledningssystem. Dessutom ger eleven välgrundade argument för de valda systemen. Resultatet av elevens arbete är gott. När arbetet är utfört utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Dessutom dokumenterar, redovisar och presenterar eleven med säkerhet sitt eller projektgruppens utvecklings- och förbättringsarbete. Eleven redogör utförligt för leverantörens roll i utvecklingsprocessen och produktionskedjan. Eleven redogör också utförligt för hur inköp, logistik och produktion samt miljö- och kvalitetsarbete samverkar i en optimal produktion. Dessutom redogör eleven utförligt för beslutsprocesserna inom arbetsmiljö- och miljöområdet.

text: SKOLFS 2022:253

text: egna förmågan och situationens krav.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet produktionsfilosofi inom vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Av

text: 2 kap. 2 § förordningen (2014:854)

text: SKOLFS 2011:43

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Produktionsfilosofi

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: Produktionsfilosofi 1, 100 poäng. Produktionsfilosofi 2, 100 poäng, som bygger på kursen produktionsfilosofi 1.

text: Produktionsfilosofi 1, 100 poäng

text: Kurskod: PRIPRO01

text: Centralt innehåll

text: • Produktionsfilosofiska teorier, till exempel lean. • Kvalitetsstyrningssystem, där fokus ligger på kundens behov, till exempel enligt ISO 9001. • Miljöledningssystem för att rationalisera och minska verksamhetens totala miljöbelastning, till exempel ISO 14001. • Principer, metoder och verktyg för strukturerat förbättringsarbete i ett hållbart samhälle, till exempel lean. • Dokumentation, redovisning och presentation av utvecklings- och förbättringsarbete. • Lagar och andra bestämmelser inom arbetsmiljö- och miljöområdet för valt teknikområde.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Kurskod: PRIPRO02

text: Centralt innehåll

text: • Modern produktionsfilosofi i ett hållbart samhälle med kundens behov i fokus, dvs. hur produktion på olika nivåer i en organisation planeras och styrs. Planerings- och styrmetoder för utveckling i ett ständigt förbättringsarbete. • Produktionsfilosofi, där alla delar av en organisation ingår i förbättringsprocessen. • Metoder för strukturerat förbättringsarbete, till exempel lean eller six sigma. • Kvalitetsstyrningssystem, till exempel ISO 9001. • Miljöledningssystem, till exempel ISO 14001. • Dokumentation, redovisning och presentation av utvecklings- och förbättringsarbete. • Leverantörens roll i utvecklingsprocessen och produktionskedjan. • Inköp, logistik, produktion, miljö- och kvalitetsarbete samt hur dessa faktorer samverkar. • Beslutsprocesser inom arbetsmiljö- och miljöområdet för valt teknikområde.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Dessutom ger eleven välgrundade argument för de valda systemen. Resultatet av elevens arbete är gott. När arbetet är utfört utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Dessutom dokumenterar, redovisar och presenterar eleven med säkerhet sitt eller projektgruppens utvecklings- och förbättringsarbete. Eleven redogör utförligt för leverantörens roll i utvecklingsprocessen och produktionskedjan. Eleven redogör också utförligt för hur inköp, logistik och produktion samt miljö- och kvalitetsarbete samverkar i en optimal produktion. Dessutom redogör eleven utförligt för beslutsprocesserna inom arbetsmiljö- och miljöområdet. När eleven samråder med handledare bedömer eleven med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.