title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om ändring i Åklagarmyndighetens föreskrifter  (ÅFS 2005:5) om åklagarkamrarnas lokalisering och verksamhetsområden.

text: Denna författning träder i kraft den 1 februari 2013.

text: ANDERS PERKLEV Lars Werkström (Rättsavdelningen)

text: Bilaga 1 Allmänna åklagarkammare

text: Kansliort Verksamhetsområde

text: City åklagarkammare i Stockholm Stockholms stads innerstad Stockholm (församlingarna Stockholms domkyrkoförsamling, S:t Johannes, Adolf Fredriks, Gustav Vasa, S:t Matteus, Engelbrekts, Hedvig Eleonora, Oscars, Maria Magdalena, Högalids, Katarina, Sofia, Kungsholms, S:t Görans och Essinge) samt Lidingö, Nacka, Tyresö och Värmdö kommuner Norrorts Sollentuna Norrtälje, Danderyd, åklagarkammare i Järfälla, Sigtuna, Stockholm Sollentuna, Täby, Upplands-Bro, Upplands Väsby, Vallentuna, Vaxholm och Österåkers kommuner Västerorts Solna Ekerö, Solna, Sundbyberg åklagarkammare i och Gotland kommuner Stockholm samt följande församlingar i Stockholms stad: Bromma, Västerleds, Vällingby, Hässelby, Spånga och Kista

text: – Lokal åklagare Visby Gotlands kommun

text: Söderorts Huddinge Följande församlingar i åklagarkammare i Stockholms stad: Stockholm Brännkyrka, Vantörs, Farsta, Enskede, Skarpnäcks, Hägerstens och Skärholmens Södertörns Huddinge Botkyrka, Haninge, åklagarkammare i Huddinge, Nynäshamn, Stockholm Nykvarn, Salem och Södertälje kommuner

text: Bilagans senaste lydelse

text: ÅFS 2010:5

text: Kansliort Verksamhetsområde

text: Göteborgs Göteborg Göteborg, Kungälv, åklagarkammare Mölndal, Härryda, Partille och Öckerö kommuner Åklagarkammaren i Uddevalla Orust, Tjörn, Stenungsund, Uddevalla Åmål, Trollhättan, Vänersborg, Strömstad, Lysekil, Lilla Edet, Mellerud, Bengtsfors, Färgelanda, Dals-Ed, Tanum, Munkedal, Sotenäs och Uddevalla kommuner Åklagarkammaren i Borås Borås, Ulricehamn, Borås Alingsås, Svenljunga, Mark, Tranemo, Bollebygd, Vårgårda, Lerum, Ale och Herrljunga kommuner Åklagarkammaren i Skövde Falköping, Tidaholm, Hjo, Skövde Skara, Lidköping, Mariestad, Töreboda, Tibro, Götene, Vara, Gullspång, Karlsborg, Essunga, Grästorp, och Skövde kommuner Åklagarkammaren i Halmstad Hylte, Laholm, Falkenberg, Halmstad Varberg, Kungsbacka och Halmstads kommuner Malmö Malmö Burlöv, Vellinge och åklagarkammare Malmö kommuner Södra Skånes Malmö Eslöv. Hörby, Höör, åklagarkammare Kävlinge, Lomma, Lund, Staffanstorp, Simrishamn, Sjöbo, Skurup, Svedala, Tomelilla, Trelleborg och Ystads kommuner Åklagarkammaren i Helsingborg Svalöv, Örkelljunga, Bjuv, Helsingborg Perstorp, Klippan, Åstorp, Båstad, Landskrona, Höganäs, Ängelholm och Helsingborgs kommuner Åklagarkammaren i Kristianstad Östra Göinge, Bromölla, Kristianstad Osby, Hässleholm och Kristianstads kommuner

text: Kansliort Verksamhetsområde

text: Åklagarkammaren i Karlskrona Olofström, Ronneby, Karlskrona Karlshamn, Sölvesborg och Karlskrona kommuner Åklagarkammaren i Eskilstuna Strängnäs och Eskilstuna Eskilstuna kommuner Åklagarkammaren i Nyköping Nyköping, Oxelösund, Nyköping Trosa, Gnesta, Katrineholm, Vingåker och Flen kommuner Åklagarkammaren i Linköping Ödeshög, Ydre, Kinda, Linköping Boxholm, Åtvidaberg, Motala, Vadstena, Mjölby och Linköpings kommuner Åklagarkammaren i Norrköping Söderköping, Valde- Norrköping marsvik, Finspång och Norrköpings kommuner Åklagarkammaren i Jönköping Aneby, Gnosjö, Mullsjö, Jönköping Habo, Gislaved, Vaggeryd, Nässjö, Värnamo, Sävsjö, Vetlanda, Eksjö, Tranås och Jönköpings kommuner Åklagarkammaren i Växjö Uppvidinge, Lessebo, Växjö Tingsryd, Alvesta, Älmhult, Markaryd, Ljungby och Växjö kommuner Åklagarkammaren i Kalmar Högsby, Torsås, Mörby- Kalmar långa, Hultsfred, Mönsterås, Emmaboda, Nybro, Oskarshamn, Västervik, Vimmerby, Borgholm och Kalmar kommuner Åklagarkammaren i Karlstad Kil, Eda, Torsby, Storfors, Karlstad Hammarö, Munkfors, Forshaga, Grums, Årjäng, Sunne, Kristinehamn, Filipstad, Hagfors, Arvika, Säffle och Karlstads kommuner

text: Kansliort Verksamhetsområde

text: Åklagarkammaren i Örebro Lekberg, Laxå, Hallsberg, Örebro Degerfors, Hällefors, Ljusnarsberg, Kumla, Askersund, Karlskoga, Nora, Lindesberg och Örebro kommuner Åklagarkammaren i Västerås Skinnskatteberg, Suraham- Västerås mar, Kungsör, Hallstahammar, Norberg, Sala, Fagersta, Köping, Arboga och Västerås kommuner Åklagarkammaren i Uppsala Håbo, Älvkarleby, Knivsta, Uppsala Tierp, Enköping, Heby, Östhammar och Uppsala kommuner Åklagarkammaren i Falun Vansbro, Malung, Gagnef, Falun Leksand, Rättvik, Orsa, Älvdalen, Smedjebacken, Mora, Borlänge, Säter, Hedemora, Avesta, Ludvika och Falun kommuner Åklagarkammaren i Gävle Ockelbo, Hofors, Ovanåker, Gävle Nordanstig, Ljusdal, Sandviken, Söderhamn, Bollnäs, Hudiksvall, och Gävle kommuner Åklagarkammaren i Sundsvall Timrå, Härnösand, Sundsvall Kramfors, Sollefteå, Örnsköldsvik, Ånge och Sundsvalls kommuner Åklagarkammaren i Östersund Ragunda, Bräcke, Krokom, Östersund Strömsund, Åre, Berg, Härjedalen och Östersunds kommuner Åklagarkammaren i Umeå Nordmaling, Bjurholm, Umeå Vindeln, Robertsfors, Norsjö, Malå, Storuman, Sorsele, Dorotea, Vännäs, Vilhelmina, Åsele, Lycksele, Skellefteå och Umeå kommuner

text: Kansliort Verksamhetsområde

text: Åklagarkammaren i Luleå Arvidsjaur, Arjeplog, Luleå Jokkmokk, Överkalix, Kalix, Övertorneå, Pajala, Gällivare, Älvsbyn, Piteå, Boden Haparanda, Kiruna och Luleå kommuner

text: – Lokal åklagare Gällivare Kiruna, Gällivare och Jokkmokks kommuner

text: Särskild fördelning av vissa mål mellan de allmänna åklagarkamrarna

text: Ekomål

text: Den geografiska indelningen och verksamhetsområdet för de åklagarkamrar som svarar för ekobrottsbekämpningen inom Åklagarmyndigheten är följande.

text: Geografisk indelning

text: Åklagarkammaren i Västerbottens och Umeå Norrbottens län Åklagarkammaren i Jämtlands och Sundsvall Västernorrlands län Åklagarkammaren i Uppsala, Västmanlands och Uppsala Gävleborgs län Åklagarkammaren i Örebro, Dalarnas och Örebro Värmlands län Åklagarkammaren i Östergötlands, Söderman- Linköping lands och Jönköpings län Åklagarkammaren i Kronobergs och Kalmar län

text: Växjö

text: Verksamhetsområde

text: a) mål som avser

text: 11 kap.

text: brottsbalken

text: , lagen (

text: ) om tryggande av pensionsutfästelse m.m.,

text: skattebrottslagen (1971:69)

text: eller

text: aktiebolagslagen (2005:551)

text: , eller b) mål vars handläggning annars ställer särskilda krav på kännedom om finansiella förhållanden, näringslivsförhållanden, skatterätt eller liknande.

text: Fiskemål

text: – Göteborgs åklagarkammare handlägger mål som avser överträdelser inom yrkesfisket hänförliga till Västra Götalands län och Hallands län.

text: Ärenden om omvandling av fängelse på livstid

text: – Åklagarkamrarna i Eskilstuna, Karlstad, Västerås och Örebro handlägger ärenden om omvandling av fängelse på livstid hänförliga till hela landet. Åklagarkammaren i Örebro fördelar ärendena mellan berörda kammare.

text: Mål om brott på hälso- och sjukvårdens område

text: Mål som avser brott i yrkesutövningen av hälso- och sjukvårdspersonal (se 1 kap. 4 § patientsäkerhetslagen /2010:659/) handläggs enligt följande: – Västerorts åklagarkammare i Stockholm handlägger mål hänförliga till Stockholms län och Gotlands län. – Göteborgs åklagarkammare handlägger mål hänförliga till Västra Götalands och Hallands län. – Malmö åklagarkammare handlägger mål hänförliga till Skåne och Blekinge län. – Åklagarkammaren i Jönköping handlägger mål hänförliga till Södermanlands, Östergötlands, Jönköpings, Kalmar och Kronobergs län. – Åklagarkammaren i Örebro handlägger mål hänförliga till Dalarnas, Gävleborgs, Uppsala, Värmlands, Västmanlands och Örebro län. – Åklagarkammaren i Umeå handlägger mål hänförliga till Norrbottens, Västerbottens, Jämtlands och Västernorrlands län.

text: Bilaga 2

text: Internationella åklagarkammare

text: Kansliort Verksamhetsområde

text: Internationella Stockholm Stockholms, Gotlands, åklagarkammaren Jönköpings, Östergötlands, Stockholm Södermanlands, Gävleborgs, Dalarnas, Örebro, Västmanlands, Uppsala, Norrbottens, Västerbottens, Jämtlands och Västernorrlands län Internationella Göteborg Västra Götalands, Hallands åklagarkammaren och Värmlands län

text: Göteborg

text: Internationella Malmö Kronobergs, Kalmar, Skåne åklagarkammaren och Blekinge län

text: Malmö

text: Operativ samordningsfunktion för de internationella åklagarkamrarna

text: Vid internationella åklagarkammaren Stockholm finns en operativ samordningsfunktion. Funktionen samordnar ärenden av nationell och internationell art samt biträder med uppgifter som hör till Operativa rådet. Till funktionen hör också uppgifter som avser Eurojust.

text: Bilagans senaste lydelse

text: ÅFS 2010:4

text: De internationella åklagarkamrarna handlägger:

text: 1) Ärenden om allvarlig brottslighet som för sin handläggning kan antas kräva särskilda arbetsmetoder och/eller ett mer omfattande internationellt samarbete och som gäller – organiserad gränsöverskridande brottslighet, – gränsöverskridande brottslighet eller – sådan organiserad brottslighet som utreds efter beslut av Operativa rådet vid polisen. Med allvarlig brottslighet avses normalt bland annat: grovt narkotikabrott, grov narkotikasmuggling, handel med bilar, vapen, sprit, cigaretter, och andra varor (grovt smugglingsbrott, grovt tullbrott och grov obehörig befattning med smuggelgods samt grovt häleri), investeringsbedrägerier, penningtvätt (häleri och penninghäleri), grov människosmuggling, människohandel, folkrättsbrott, IT-relaterad brottslighet samt brott som motsvarar brott enligt stadgan för den internationella brottmålsdomstolen. Med organiserad brottslighet avses att flera personer samverkar i allvarlig brottslighet. Med gränsöverskridande brottslighet avses brottslighet där utredningen kräver samverkan och/eller samordning med utländska myndigheter eller som i övrigt omfattar andra länder. Med IT-relaterad brottslighet avses brott som kräver särskilda tekniska kunskaper om datorer och datorkommunikation och som riktar sig mot en dator, datornätverk eller datorsystem eller begås med hjälp av en dator eller en kommunikationsteknik som baseras på datorer.

text: 2) Ärenden om pågående människorov som innefattar tagande av gisslan.

text: 3) Ansökningar från annan stat som gäller internationellt samarbete enligt särskilda föreskrifter i

text: ÅFS 2007:12

text: 4) Ärenden om brott som begås utom riket av anställd i utlandsstyrka.

text: Immaterialrättsbrott

text: Internationella åklagarkammaren Stockholm handlägger immaterialrättsmål, inklusive grov internationell och/eller organiserad immaterialbrottslighet, hänförliga till hela riket.


fs: aafs

publisher: Åklagarmyndigheten

title: Åklagarmyndighetens föreskrifter och allmänna råd om ledning av förundersökning i brottmål som även kan ledas av Tullverket.

text: Bestämmelser om Tullverkets rätt att inleda en förundersökning finns i

text: 19 § lagen (2000:1225)

text: om straff för smuggling. Dessa bestämmelser ska enligt

text: 14 § lagen (1996:95)

text: om vissa internationella sanktioner även tillämpas för brott mot den lagen. Bestämmelser om rätt för Tullverket att inleda en förundersökning finns även i

text: 3 § lagen (2008:322)

text: om Tullverkets och Kustbevakningens befogenheter att ingripa mot rattfylleribrott.

type: stycke

type: paragraf

text: Har en åklagare beslutat att inleda förundersökning, får åklagaren överlämna till Tullverket att leda förundersökningen om saken är av enkel beskaffenhet och åklagaren inte av annan anledning som anges i denna författning ska leda förundersökningen.

text: Om det vid tillämpningen av denna författning uppstår delade meningar mellan Tullverket och åklagaren om vem som ska leda en förundersökning, ska saken avgöras av åklagaren.

text: Förundersökningen ska ledas av Tullverket

type: rubrik

text: Är saken av enkel beskaffenhet ska förundersökning, med de undantag som framgår av 5–8 §§, ledas av Tullverket. Saken ska normalt anses vara av enkel beskaffenhet om den avser andra brott än som framgår av bilagan.

text: Allmänna råd

text: Även beträffande brott som upptagits i bilagan kan omständigheterna i det enskilda fallet vara sådana att saken bedöms vara av enkel beskaffenhet och att Tullverket därför bör ansvara för utredningen. Åklagaren bör i dessa fall redan inledningsvis, efter samråd med Tullverket, göra en bedömning i frågan ifall åklagaren eller Tullverket ska vara undersökningsledare.

text: Förundersökningen ska ledas av åklagaren

text: Är saken inte av enkel beskaffenhet ska ledningen av förundersökningen övertas av åklagare så snart någon skäligen kan misstänkas för brottet.

text: Åklagare ska även överta ledningen av förundersökningen när 1. det under förundersökningen krävs annan åtgärd av domstol än förordnande av offentlig försvarare, 2. det kan bli aktuellt att göra en framställning om utlämning eller överlämnande, att utfärda ett europeiskt frysningsbeslut, att begära internationell rättslig hjälp i brottmål, att överföra lagföringen till annat land eller annars när en förundersökning är av sådan art att samordning bör ske mellan svensk åklagare och åklagare eller tjänsteman med motsvarande befattning i ett annat land, 3. ärendet är juridiskt komplicerat eller det annars med hänsyn till utredningens art är påkallat att åklagaren leder förundersökningen, 4. brottet kan föranleda talan om företagsbot, 5. den misstänkte är under 18 år, 6. någon som är under femton år ska höras under förundersökningen, 7. den misstänktes psykiska status påtagligt kan antas avvika från det normala och svårare straff än böter kan följa på brottet, 8. särskild åtalsprövning är föreskriven, eller 9. fråga uppkommer om användande av tvångsmedel enligt 24 –

text: 28 kap.

text: rättegångsbalken

text: , dock inte om det endast gäller husrannsakan som inte är av större omfattning, avspärrning, förbud m.m. för säkerställande av utredning om brott, kroppsvisitation, kroppsbesiktning och beslag.

text: Allmänna råd

text: Sådan internationell samordning mellan åklagare i olika länder som anges i 6 § 2 avser i första hand förundersökningar som omfattas av samarbetet inom Europol och Eurojust. Vid utredning av sådan brottslighet är det viktigt att samordning på åklagarnivå äger rum i ett tidigt skede. När ledningen av förundersökningen har övertagits av en åklagare enligt 6 § får åklagaren, sedan åtgärden som medfört att åklagaren inträtt som undersökningsledare har genomförts eller det av andra skäl inte längre är påkallat att åklagaren är undersökningsledare, återföra ledningen av förundersökningen till Tullverket. Detta bör dock inte ske om frihetsberövande som ska avräknas enligt

text: 19 a § lagen (1974:202)

text: om beräkning av strafftid m.m. har förekommit.

text: Underrättelse till åklagare i vissa fall

text: När åklagare leder förundersökningen ska Tullverket underrätta åklagaren om det kan antas att den misstänkte gjort sig skyldig även till annat brott eller att en annan person har begått brott som har samband med den förundersökning som åklagaren leder.

text: Har Tullverket inlett en förundersökning och kan ingen skäligen misstänkas för brottet ska Tullverket genast lämna underrättelse om brottet till åklagare för en prövning av om åklagare ska överta ledningen av förundersökningen enligt

text: 19 § andra stycket lagen (2000:1225)

text: om straff för smuggling 1. om det är sannolikt att åklagare finner skäl att överta ledningen av förundersökningen, eller 2. förundersökningen avser brott av särskilt allvarligt slag. Med brott av särskilt allvarligt slag enligt första stycket 2 avses brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse i fyra år samt försök, förberedelse och stämpling till sådant brott. När en åklagare fått en underrättelse enligt första stycket ska åklagaren snarast möjligt besluta om förundersökningen ska övertas eller inte. Om åklagaren inte övertar ledningen av förundersökningen ska åklagaren snarast möjligt besluta om Tullverket fortlöpande ska underrätta åklagare om förundersökningens gång eller inte. Besluten ska dokumenteras.

text: Allmänna råd

text: I ärenden som kräver komplicerade juridiska bedömningar eller om det på grund av annan särskild omständighet är lämpligt med ett tidigt åklagarinträde, exempelvis beträffande ekonomisk brotts-

text: lighet, smuggling av krigsmateriel, brott, som rör införsel till eller utförsel från landet av varor enligt lagen (

text: ) om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd, terroristbrott som avses i

text: 3 § 18

text: jämförd med

text: 2 § lagen (2003:148)

text: om straff för terroristbrott eller annars när fråga är om svårbedömda specialstraffrättsliga brott, bör Tullverket underrätta åklagare redan när det uppstår fråga om att inleda förundersökning.

text: Förundersökningsbegränsning m.m.

text: Undersökningsledaren ska fortlöpande kontrollera om utredningsläget är sådant att det enligt

text: 23 kap. 4 § andra stycket rättegångsbalken

text: inte längre finns anledning att fullfölja förundersökningen. Undersökningsledaren ska även kontinuerligt kontrollera om det finns förutsättningar för att tillämpa bestämmelserna om förundersökningsbegränsning i

text: 23 kap. 4 a § rättegångsbalken

text: . Om sådana förutsättningar kan föreligga i ett ärende där Tullverket leder förundersökningen ska detta snarast överlämnas till åklagare för beslut om den fortsatta handläggningen.

text: Prövning av Tullverkets beslut

text: Om det begärs prövning av Tullverkets beslut att inte inleda eller att lägga ned en förundersökning ska prövningen göras av åklagare.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2013. Chefen för en åklagarkammare får, efter samråd med Tullverket, besluta att åklagare vid kammaren fram till den 31 december 2013 ska leda förundersökningar för vilka Tullverket annars skulle vara förundersökningsledare enligt vad som framgår ovan.

text: ANDERS PERKLEV Lars Werkström (Rättsavdelningen)

text: Bilaga

text: Saken är normalt inte av enkel beskaffenhet om den avser följande brott.

text: 1. smuggling av barnpornografi, 2. smuggling av krigsmateriel, 3. smuggling av miljöfarligt avfall, 4. smuggling av djur och växter som är skyddade enligt CITES, 5. försök till brott som upptas under punkterna 1 – 4, 6. grov smuggling, 7. grov narkotikasmuggling, 8. grovt tullbrott, 9. grovt skattebrott, 10. förberedelse till grovt skattebrott, 11. grov olovlig befattning med smuggelgods, 12. försök, förberedelse och stämpling till grov smuggling, grov narkotikasmuggling, grovt tullbrott eller grov olovlig befattning med smuggelgods, 13. förberedelse till narkotikasmuggling, 14. stämpling till sådan narkotikasmuggling som inte är att anse som ringa, 15. olovlig förflyttning av punktskattepliktiga varor, grovt brott, 16. förberedelse till olovlig förflyttning av punktskattepliktiga varor som anses som grovt brott, 17. grov olovlig befattning med punktskattepliktiga varor, 18. försök, förberedelse och stämpling till grov olovlig befattning med punktskattepliktiga varor, 19. brott mot lagen (

text: ) om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd, 20. brott mot lagen (

text: ) om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff eller tortyr, m.m., 21. terroristbrott som avses i

text: 3 § 18

text: jämfört med

text: 2 § lagen (2003:148)

text: om straff för terroristbrott, och 22. brott mot lagen (

text: ) om vissa internationella sanktioner.

type: foreskrift


text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2013.

text: Ändringarna har markerats med kantstreck

text: Bilaga 3

text: Nationella åklagarkammare

text: Kansliort Verksamhetsområde

text: Riksenheten för Malmö Hela landet

text: polismål

text: Riksenheten mot Stockholm Hela landet

text: korruption

text: Åklagarkammaren för Stockholm Hela landet

text: säkerhetsmål

text: Riksenheten för miljö- Malmö Hela landet

text: och arbetsmiljömål

text: Riksenheten för polismål handlägger:

text: – ärenden om brott av polisanställda samt andra ärenden om brott som avses i

text: och

text: 5 §§

text: förordningen (

text: ) om handläggningen av ärenden om brott av anställda inom polisen, – ärenden som enligt Åklagarmyndighetens föreskrifter (

text: ÅFS 2006:12

text: ) om handläggningen av ärenden om brott av åklagare och domare m.m. ska handläggas vid enheten, – ärenden där åklagaruppgiften av särskilda skäl inte bör utföras vid en annan åklagarkammare och – ärenden om brott i tjänsten av åklagare eller domare där riksdagens ombudsmän, justitiekanslern eller riksåklagaren har beslutat att inleda förundersökning och annan handläggning inte särskilt bestäms.

text: Riksenheten mot korruption handlägger:

text: mål om brott enligt 10 kap. 5 a–e §§ och

text: 17 kap. 8 § brottsbalken

text: , mål om brott av komplext eller omfattande slag begånget av ledande befattningshavare inom offentlig eller privat verksamhet som missbrukat eller utnyttjat det inflytande som följer med befattningen och målet inte ska handläggas vid Riksenheten för polismål, samt mål om brott med samband med sådan brottslighet.

text: Bilagans senaste lydelse

text: ÅFS 2010:8

text: Åklagarkammaren för säkerhetsmål handlägger:

text: – samtliga mål och ärenden som handläggs vid Säkerhetspolisen samt ärenden enligt lagen (

text: ) om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott. – samtliga mål och ärenden som handläggs av Tullverket avseende brott mot lagen (

text: ) om krigsmateriel, lagen (

text: ) om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och tekniskt bistånd, och lagen om (

text: ) om vissa internationella sanktioner.

text: Riksenheten för miljö- och arbetsmiljömål handlägger mål som avser:

text: – brott mot

text: miljöbalken

text: med tillhörande författningar, – brott mot lagen (

text: ) om åtgärder mot förorening från fartyg jämte tillhörande författningar, – miljöbrottslighet som åtalats med stöd av annan lagstiftning, – grova jaktbrott som avser de fredade rovdjuren, samt – arbetsmiljöbrott och brott mot

text: arbetsmiljölagen

text: med tillhörande författningar.


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om ändring i Åklagarmyndighetens föreskrifter (ÅFS 2007:12) om internationellt samarbete.

text: Ärenden enligt

text: 11 § andra stycket förordningen (2000:836)

text: om Schengens informationssystem handläggs av den enhet som följer av 1 eller 2 §§. Om den eftersökte inte har hemvist eller annars uppehåller sig i Sverige handläggs ärendet av internationella åklagarkammaren Stockholm.

text: Denna författning träder i kraft den 9 april 2013.

text: ANDERS PERKLEV Lars Werkström (Rättsavdelningen)


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om ändring i Åklagarmyndighetens föreskrifter (ÅFS 2011:6) om kontaktförbud.

text: Beslut i fråga om kontaktförbud enligt

text: 1 a §

text: och

text: 2 § andra stycket

text: lag (

text: ) om kontaktförbud (kontaktförbud avseende gemensam bostad och särskilt utvidgat kontaktförbud) ska meddelas inom fyra dagar från det att ansökan kommit in till eller av annan anledning tagits upp vid en åklagarkammare om inte särskilda skäl föreligger med hänsyn till utredningens beskaffenhet eller andra omständigheter.

text: Denna författning träder i kraft den 20 maj 2013.

text: ANDERS PERKLEV Marianne Ny (Utvecklingscentrum Göteborg)


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om upphävande av Åklagarmyndighetens allmänna råd (ÅFS 2005:23) om fördelningen av mål mellan allmän åklagare och tullåklagare samt om deposition av böter.

text: ANDERS PERKLEV Hedvig Trost (Rättsavdelningen)

text: Åklagarmyndighetens föreskrifter och allmänna råd (

text: ÅFS 2013:3

text: ) om ledning av förundersökning i brottmål som även kan ledas av Tullverket träder i kraft den 1 juli 2013.


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om ändring i Åklagarmyndighetens föreskrifter och allmänna råd  (ÅFS 2013:3) om ledning av förundersökning i brottmål  som även kan ledas av Tullverket.

text: Av Åklagarmyndighetens och Ekobrottsmyndighetens gemensamma riktlinje ÅMR 2013:2 respektive EBMR 2013:2 om fördelning av ansvar och uppgifter mellan Åklagarmyndigheten och Ekobrottsmyndigheten framgår bland annat hur ansvaret för olika typer av mål fördelas mellan myndigheterna vid tillämpning av 2 § första stycket 5 och 6 förordningen (

text: ) med instruktion för Ekobrottsmyndigheten.

text: Denna författning träder i kraft den 1 december 2013.


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om ändring i Åklagarmyndighetens föreskrifter och allmänna råd (ÅFS 2005:9) om ledning av förundersökning i brottmål.

text: Åklagare ska överta ledningen av förundersökningen även när 1. någon som är under femton år ska höras under förundersökningen och detta påkallar att åklagare leder förundersökningen, 2. den misstänktes psykiska status påtagligt kan antas avvika från det normala och svårare straff än böter kan följa på brottet, 3. en ansökan om kontaktförbud har gjorts eller 4. fråga uppkommer om användande av annat tvångsmedel enligt 24–

text: 28 kap.

text: rättegångsbalken

text: än husrannsakan som inte är av större omfattning, avspärrning, förbud m.m. för säkerställande av utredning om brott, kroppsvisitation, kroppsbesiktning, beslag samt tagande av fotografi, fingeravtryck och annan dylik åtgärd.

text: Allmänna råd

text: När ledningen av förundersökningen har övertagits av en åklagare enligt 8 § får åklagaren, sedan åtgärden som medfört att åklagaren inträtt som undersökningsledare har genomförts eller det av andra skäl inte längre är påkallat att åklagaren är undersökningsledare, återföra ledningen av förundersökningen till polismyndigheten. Detta bör dock inte ske om frihetsberövande som ska avräknas

text: Ändringar har markerats med kantstreck.

text: enligt

text: 19 a § lagen (1974:202)

text: om beräkning av strafftid m.m. har förekommit. Bestämmelsen i 8 § 1 bör tillämpas om åklagarens närvaro krävs vid förhöret, åklagare bör ta ställning till formerna för förhöret eller åklagare bör ta ställning till om den unge överhuvudtaget ska höras under utredningen.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2014.

text: ANDERS PERKLEV Göran Hellstrand (Utvecklingscentrum Malmö)

text: Bilaga

text: Brott där saken ska anses vara av enkel beskaffenhet

text: Brottsbalken

text: Beträffande följande brott i

text: brottsbalken

text: ska saken anses vara av enkel beskaffenhet och förundersökningen i normalfallet ledas av polismyndigheten.

text: 3 kap. Om brott mot liv och hälsa Anm

text: – misshandel – vållande till annans död i samband med trafikolycka – vållande till kroppsskada eller sjukdom i samband med ÅP trafikolycka – framkallande av fara för annan

type: kapitel

text: 4 kap. Om brott mot frihet och frid

text: – olaga hot, ej grovt brott – hemfridsbrott ÅP – olaga intrång ÅP – ofredande ÅP

text: 6 kap. Om sexualbrott

text: – sexuellt ofredande, enligt 10 § andra stycket – köp av sexuell tjänst

text: 8 kap. Om stöld, rån och andra tillgreppsbrott

text: – stöld ÅP – snatteri ÅP – grov stöld – tillgrepp av fortskaffningsmedel ÅP – egenmäktigt förfarande ÅP – självtäkt ÅP – olovlig kraftavledning ÅP

text: 9 kap. Om bedrägeri och annan oredlighet

text: – bedrägeri ÅP – bedrägligt beteende ÅP – häleri avseende något som är frånhänt annan genom brott ÅP – häleriförseelse ÅP – oredligt förfarande ÅP

text: 10 kap. Om förskingring och annan trolöshet

text: – undandräkt ÅP – olovligt förfogande ÅP – olovligt brukande ÅP – fyndförseelse ÅP

text: 12 kap. Om skadegörelsebrott

text: – skadegörelse, ej genom brand – åverkan ÅP – grov skadegörelse, ej genom brand – tagande av olovlig väg ÅP

text: 13 kap. Om allmänfarliga brott

text: – allmänfarlig vårdslöshet

text: 14 kap. Om förfalskningsbrott

text: – urkundsförfalskning – förvanskning av urkund – undertryckande av urkund – märkesförfalskning – brukande av falsk urkund

text: 15 kap. Om mened, falskt åtal och annan osann utsaga

text: – osant intygande – brukande av osann urkund – missbruk av urkund

text: 16 kap. Om brott mot allmän ordning

text: – brott mot griftefrid – falskt larm – missbruk av larmanordning – förargelseväckande beteende

text: 17 kap. Om brott mot allmän verksamhet m.m. – våld och hot mot tjänsteman, ej mot polis, åklagare eller domare – förgripelse mot tjänsteman, ej mot polis, åklagare eller domare – våldsamt motstånd – överträdelse av myndighets bud – hindrande av förrättning – föregivande av allmän ställning

text: Specialstraffrätt

text: Beträffande specialstraffrättsliga brott i nedan angivna författningar ska saken som regel anses vara av enkel beskaffenhet och förundersökningen i normalfallet ledas av polismyndigheten. – nedskräpning enligt

text: 29 kap. 7 § miljöbalken

text: – lag (

text: ) om vissa trafikbrott –

text: 13 kap. 3 § luftfartslagen (2010:500)

text: 1 § första stycket 1

text: och 6

text: narkotikastrafflagen (1968:64)

text: jaktlagen (1987:259)

text: , ej grovt jaktbrott – lag (

text: ) om förbud beträffande knivar och andra farliga föremål – lag (

text: ) om brandfarliga och explosiva varor –

text: 3 §

text: jämförd med

text: 2 § 2

text: , 6 och 7 lag (

text: ) om förbud mot vissa dopningsmedel –

text: lotterilagen (1994:1000)

text: 20 kap. 5 § sjölagen (1994:1009)

text: alkohollagen (2010:1622)

text: – lag (

text: ) om totalförsvarsplikt –

text: vapenlagen (1996:67)

text: ÅP –

text: 4 §

text: jämförd med

text: 3 §

text: och

text: lag (

text: ) om förbud mot vissa hälsofarliga varor –

text: utlänningslagen (2005:716)

text: , ej

text: 20 kap.

text: 9 §§

text: ÅP – lag (

text: ) om transport av farligt gods –

text: bidragsbrottslagen (2007:612)

text: yrkestrafiklagen (2012:210)

text: taxitrafiklagen (2012:211)

text: Beträffande övriga brott mot specialstraffrättsliga bestämmelser ska saken anses vara av enkel beskaffenhet om inte svårare straff än fängelse sex månader kan följa på brottet.

text: ÅP = Brottstypen kräver i vissa fall särskild åtalsprövning. En sådan prövning sker vid slutförd utredning och får bara göras av åklagare. Däremot kan en polismyndighet som leder en förundersökning lägga ned denna om det kan antas att åtal för brottet inte skulle komma att ske till följd av en sådan särskild åtalsprövning och något väsentligt allmänt eller enskilt intresse inte åsidosätts genom att förundersökningen läggs ned (

text: 23 kap. 4 a § rättegångsbalken

text: ). Polismyndigheten har också en motsvarande rätt att besluta att inte inleda förundersökning.


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om  underrättelse i vissa fall.

text: Om det vid handläggningen av ett ärende eller annars uppkommer en sådan fråga av betydelse för förhållandet till en annan stat eller en mellanfolklig organisation som avses i

text: 10 kap. 13 § regeringsformen

text: ska, för ställningstagande till om riksåklagaren bör informeras, rättsavdelningen skyndsamt underrättas.

text: Det åligger kammarchef att skyndsamt underrätta rättsavdelningen och områdeschef även om andra frågor än sådana som avses i 1 § som uppkommer på åklagarkammaren och är av sådan beskaffenhet att riksåklagaren bör känna till dem.

text: Denna författning träder i kraft den 1 oktober 2014. Samtidigt upphör

text: ÅFS 2005:11

text: att gälla.

text: ANDERS PERKLEV Lars Werkström (Rättsavdelningen)


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om anmälan av resa utomlands och om utländska besök.

text: Innan en åklagare i åklagarväsendet reser utomlands i tjänsten ska resan och anledningen till resan anmälas till rättsavdelningen. Om resan bedöms vara av intresse för andra inom åklagarväsendet ska en reserapport skickas till rättsavdelningen senast två veckor efter hemkomsten.

text: Besök hos en åklagarkammare av utländska myndigheter eller organisationer ska i god tid före besöket anmälas till rättsavdelningen.

text: Anmälningsskyldigheten enligt §§ 1–2 gäller inte besök till eller från de nordiska länderna eller besök vid EU:s institutioner och organ, samt vid Europarådet. Anmälningsskyldigheten gäller inte heller besök som avser ett enskilt åklagarärende.

text: Anmälan och reserapport skickas med e-post till registrator vid huvudkontoret.

text: ÅFS 2005:20

text: att gälla.


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om ändring i Åklagarmyndighetens föreskrifter (ÅFS 2005:17) om åklagares jour- och beredskapstjänstgöring.

text: För fullgörande av åklagaruppgifter utom kontorstid ska en organisation finnas för jourtjänstgöring och för beredskap för häktningsförhandlingar under helger.

text: Handläggningen av frågor rörande förundersökning och andra brottmålsfrågor som aktualiseras under tjänstgöringen ska, om inte saken utan olägenhet kan anstå till kontorstid, fullgöras av åklagare som indelas till jourtjänstgöring. Chefen för en åklagarkammare inom ett jourområde får besluta att även annan åklagare tillfälligt ska fullgöra jourtjänstgöring om det bedöms som nödvändigt med hänsyn till arbetssituationen.

text: Uppgifter som åligger allmän åklagare vid förhandlingar inför domstol enligt Domstolsverkets föreskrifter (

text: DVFS 2013:2

text: ) om beredskap vid tingsrätterna för prövning av häktningsfrågor m.m. ska fullgöras av åklagare som indelas till beredskap för häktningsförhandlingar (häktningsberedskap).

text: För jourtjänstgöring enligt 2 § och för häktningsberedskap enligt 3 § indelas riket i jourområden i enlighet med bilagan. Indelningen hindrar inte att den som fullgör jour handhar jourfrågor för annat jourområde.

text: Chefen för ett åklagarområde ansvarar för jour- och häktningsberedskapsverksamheten i området. I uppgiften ingår att svara för att en organisation för jour och häktningsberedskap upprättas inom området och för den närmare utformningen av denna. I de fall där flera åklagarområden bildar gemensamt jourområde ska ett av dem ha ett samordningsansvar. Varje jourområde ska ha fastställda anvisningar för jour- och beredskapsfrågor i enlighet med

text: ÅFS 2011:9

text: . Åklagarområdena ska i sin samverkan med polisen återkommande inhämta uppgift om hur organisationen för jour och beredskap fungerar liksom om andra jourfrågor.

text: Riksåklagaren tilldelar en av områdescheferna ett nationellt ansvar för frågor om jour och beredskap. Denne ska före utgången av april månad årligen redogöra skriftligen för hur jour- och beredskapsverksamheten fungerar.

text: Samtliga allmänna åklagare utom överåklagare, vice överåklagare, områdeschef och de åklagare som avses i 17–21 a §§ kan indelas till jour och häktningsberedskap enligt 4 §. Ekobrottsmyndigheten anmäler till Åklagarmyndigheten vilka åklagare från myndigheten som är behöriga för och ska ingå i tjänstgöring enligt 4 §.

text: Chefen för en åklagarkammare indelar åklagarna vid kammaren till jour och häktningsberedskap. Därvid ska tillses att åklagare finns tillgängliga för att fullgöra jour och häktningsberedskap enligt 2–3 §§. Berörda kammarchefer indelar också åklagare från Ekobrottsmyndigheten till jour och häktningsberedskap. Information om sådan indelning ska före den börjat tillämpas lämnas till kammarcheferna vid Ekobrottsmyndigheten.

text: För den löpande planeringen av åklagarnas jour- och häktningsberedskapstjänstgöring ska samråd ske med lagmännen för de tingsrätter som är samordningsansvariga enligt förordningen (

text: ) om tingsrätternas beredskap för prövning av häktningsfrågor och Domstolsverkets föreskrifter (

text: DVFS 2013:2

text: Chefen för Nationella åklagaravdelningen svarar efter samråd med riksenhetens chef för att en särskild organisation för beredskap enligt

text: upprättas för landet och för den närmare utformningen av denna. Riksenhetens chef indelar kammarens åklagare att ingå i beredskapen.

text: Särskild beredskapstjänstgöring för en viss åklagare hindrar inte att en annan åklagare handlägger egna mål utom kontorstid.

text: Chefen för Nationella åklagaravdelningen svarar efter samråd med den nationella medlemmen vid Eurojust för att en särskild organisation för beredskap för ärenden inom sammanslutningen upprättas och för den närmare utformningen av denna. Den nationella medlemmen indelar i samråd med chefen för Nationella åklagaravdelningen åklagare med uppgift i Eurojustsamarbetet att ingå i beredskapen.

text: En särskild organisation ska finnas för beredskapstjänstgöring för fullgörande av åklagaruppgifter utom kontorstid rörande de ärenden som enligt Åklagarmyndighetens föreskrifter (

text: ÅFS 2014:4

text: ) om indelningen av den operativa verksamheten ska handläggas av Särskilda åklagarkammaren.

text: Chefen för Särskilda åklagarkammaren svarar för att en särskild organisation för beredskap enligt 17 § upprättas för landet och för den närmare utformningen av denna. Kammarens chef indelar kammarens åklagare att ingå i beredskapen.

text: Om anledning finns till häktning i mål där anställda inom polisväsendet misstänks för brott utom tjänsten får åklagare som svarar för beredskap enligt 18 § anlita åklagare som svarar för häktningsberedskap enligt 3 § för häktningsförhandling på den ort där häktningsförhandlingen ska hållas.

text: Chefen för Nationella åklagaravdelningen svarar efter samråd med chefen för Riksenheten för säkerhetsmål för att en särskild organisation för beredskap för ärenden som enligt Åklagarmyndighetens föreskrifter (

text: ÅFS 2014:4

text: ) om indelningen av den operativa verksamheten ska handläggas av Riksenheten för säkerhetsmål upprättas och för den närmare utformningen av denna. Riksenhetens chef indelar åklagare att ingå i beredskapen.

text: Föreskrifterna om särskild beredskap enligt 23–26 §§ ska tillämpas först efter riksåklagarens särskilda beslut om detta.

text: Vid särskilda förhållanden som är föranledda av en utländsk väpnad konflikt eller annan liknande allvarlig kris ska en särskild organisation finnas för beredskapstjänstgöring utom kontorstid vid de internationella åklagarkamrarna och Riksenheten för säkerhetsmål.

text: Chefen för Nationella åklagaravdelningen ansvarar för att en särskild organisation för beredskap enligt 23 § upprättas och för den närmare utformningen av denna. De berörda kammarcheferna indelar efter samråd med chefen för Nationella åklagaravdelningen åklagare att ingå i beredskapen.

text: Jouråklagare enligt 2 § ska vid särskild beredskap föranledd av förhållanden som anges i 23 § till den särskilde beredskapsåklagaren överlämna handläggningen av ärenden som aktualiseras till följd av sådana förhållanden om inte saken utan olägenhet kan anstå.

text: Denna författning träder i kraft den 7 januari 2015.

text: Bilaga

text: Jourområden Åklagarkammare

text: Nord/Bergslagen/Mitt Åklagarkammaren i Luleå Norrbottens län, Väster- Åklagarkammaren i Umeå bottens län, Västernorrlands Åklagarkammaren i Östersund län, Jämtlands län, Dalarnas Åklagarkammaren i Sundsvall län, Värmlands län, Örebro Åklagarkammaren i Falun län, Gävleborgs län, Uppsala Åklagarkammaren i Karlstad län samt Västmanlands län Åklagarkammaren i Örebro Åklagarkammaren i Gävle Åklagarkammaren i Uppsala Åklagarkammaren i Västerås

text: Två åklagare svarar för handläggningen av frågor enligt 2 §. Nio åklagare svarar för häktningsberedskap enligt 3 §. Dagtid mellan kl. 08.00 och 17.00 lördag, söndag och helgdag* svarar tre åklagare för handläggningen av frågor enligt 2 §.

text: Stockholm City åklagarkammare i Stockholm Stockholms län och Gotlands Norrorts åklagarkammare i Stockholm län Västerorts åklagarkammare i Stockholm Söderorts åklagarkammare i Stockholm Södertörns åklagarkammare i Stockholm

text: Två åklagare svarar för handläggningen av frågor enligt 2 §. Tre åklagare, svarar för häktningsberedskap enligt 3 §. Under tiden fredag kl. 16.00 till söndag kl. 17.00, helgdag* och natt före helgdag, svarar tre åklagare för handläggningen av frågor enligt 2 §.

text: Väst Åklagarkammaren i Skövde Västra Götalands län och Åklagarkammaren i Uddevalla Hallands län Åklagarkammaren i Borås Åklagarkammaren i Halmstad Göteborgs åklagarkammare

text: En åklagare svarar för handläggningen av frågor enligt 2 §. Fem åklagare svarar för häktningsberedskap enligt 3 §. Under tiden fredag kl. 16.00 till söndag kl. 17.00, helgdag* och natt före helgdag svarar två åklagare för handläggningen av frågor enligt 2 §. Detsamma gäller sådant nattpass som avslutar nyårshelg, påskhelg, midsommarhelg och julhelg.

text: Syd/Öst Malmö åklagarkammare Skåne län, Blekinge län, Södra Skånes åklagarkammare Södermanlands län, Åklagarkammaren i Kristianstad Östergötlands län, Jönköpings Åklagarkammaren i Helsingborg län, Kronobergs län och Åklagarkammaren i Karlskrona Kalmar län Åklagarkammaren i Eskilstuna Åklagarkammaren i Nyköping Åklagarkammaren i Norrköping Åklagarkammaren i Linköping Åklagarkammaren i Jönköping Åklagarkammaren i Växjö Åklagarkammaren i Kalmar

text: Två åklagare svarar för handläggningen av frågor enligt 2 §. Åtta åklagare svarar för häktningsberedskap enligt 3 §. Under tiden fredag kl. 16.00 till söndag kl. 17.00, helgdag* och natt före helgdag svarar tre åklagare för handläggningen av frågor enligt 2 §.

text: * Med helgdag avses här nyårsdag, trettondedag jul, långfredagen, påskafton, påskdagen, annandag påsk, första maj, Kristi himmelsfärdsdag, pingstafton, pingstdagen, nationaldagen, midsommarafton, midsommardagen, alla helgons dag, julafton, juldagen, annandag jul samt nyårsafton. Se lagen (

text: ) om allmänna helgdagar och Villkorsavtal T mellan Arbetsgivarverket och Saco-S.


title: Ändring i Åklagarmyndighetens allmänna råd (ÅFS 2011:9) om fullgörande av jour och beredskap.

text: Inledning

text: De allmänna råden reglerar nationellt gemensamma frågor med anknytning till Åklagarmyndighetens föreskrifter (

text: ÅFS 2005:17

text: ) om åklagares jour- och beredskapstjänstgöring och omfattar åklagare som fullgör jour- och beredskapstjänstgöring. Anvisningar för ett enskilt jourområde eller för särskild beredskapstjänstgöring kan komplettera, men inte ersätta, de allmänna råden. Ytterligare anvisningar av betydelse vid fullgörande av jour och beredskap finns bland annat i Åklagarmyndighetens allmänna råd (

text: ÅFS 2010:6

text: ) för bevakning av frister i ärenden med anhållna och i Åklagarmyndighetens föreskrifter (

text: ÅFS 2006:12

text: ) om handläggningen av ärenden om brott av åklagare och domare m.m.

text: Det viktigaste

text: – Jouråklagaren ansvarar bara för de frihetsberövanden som jouren har beslutat om eller som har överlämnats till jouren genom personlig kontakt från ordinarie åklagare och där mottagandet av ärendet har bekräftats. – Om ordinarie åklagare avser att själv handlägga ett pågående frihetsberövande under helg ska han eller hon informera jouren om det genom en anteckning i Cåbras tvångsmedelsblankett. – Jouråklagare under helg använder Cåbras tvångsmedelsöversikt för att gå igenom jourområdets pågående frihetsberövanden.

text: Ändringarna har markerats med kantstreck.

text: – Beslut ska regelmässigt fattas i Cåbra. I ärenden med anhållna eller häktade i utevaro ska i vissa fall en sammanfattande promemoria upprättas i Cåbraärendet. – Chef ska kontaktas om arbetsbelastning eller ett ärendes karaktär kan ge anledning att förstärka jouren eller lyfta bort ärendet från jouren.

text: Allmänt

text: Innebörden av jour och häktningsberedskap

text: Med jour förstås skyldighet för åklagare att under tjänstgöringsfri tid stå till arbetsgivarens förfogande för att tjänstgöra när det behövs. Under jouren ska åklagaren finnas på arbetsplatsen eller på annan plats som arbetsgivaren har anvisat. Med häktningsberedskap avses den tjänstgöring som åklagare fullgör under veckoslut och helgdagar för att utföra uppgifter som ankommer på allmän åklagare vid förhandling inför domstolen enligt Domstolsverkets föreskrifter (

text: DVFS 2013:2

text: ) om beredskap vid tingsrätterna och hovrätterna för prövning av häktningsfrågor.

text: Vilka kan indelas till jour och beredskap?

text: Åklagarmyndigheten ansvarar för åklagarväsendets jour- och beredskapssystem och indelar även Ekobrottsmyndighetens åklagare till jour och beredskap, se

text: 13 § åklagarförordningen (2004:1265)

text: . Att delta i jour och häktningsberedskap är en del av åklagararbetet och fullgörs i rimlig proportion till åklagarens tjänstgöringsgrad. Undantagna från denna skyldighet är – förutom riksåklagaren och vice riksåklagaren, chef för åklagarområde samt överåklagare och vice överåklagare vid Ekobrottsmyndigheten – åklagare som tjänstgör vid – huvudkontoret eller utvecklingscentrum och – Särskilda åklagarkammaren eller Riksenheten för säkerhetsmål (se 6 §

text: ÅFS 2005:17

text: ). Jour och beredskap fullgörs av åklagare som är lägst kammaråklagare och har minst sex månaders erfarenhet av allmänt åklagararbete där tvångsmedelshantering har ingått i arbetsuppgifterna. Den som är helt tjänstledig eller föräldraledig fullgör inte jour och beredskap. Det är åklagarens kammarchef som ansvarar för att endast behörig åklagare indelas till jour och häktningsberedskap (se 7 §

text: ÅFS 2005:17

text: ). Kammarchefen har därvid att pröva att åklagaren har den erfarenhet, kompetens och lämplighet som krävs. Om det föreligger särskilda skäl får kammarchefen bevilja åklagare befrielse från jour- och beredskapstjänstgöring, exempelvis på grund av

text: deltidssjukskrivning eller ålder. Kammarchef avgör själv sitt deltagande i sådan tjänstgöring. Uppstår oenighet i frågan om någon ska fullgöra jour eller beredskap ska saken avgöras av chefen för det åklagarområde där åklagaren normalt tjänstgör eller, i förekommande fall, av överåklagare vid Ekobrottsmyndigheten. Vad som nu sagts om jour och häktningsberedskap gäller i tillämpliga delar också beträffande de särskilda beredskaperna enligt

text: ÅFS 2005:17

text: Indelning av åklagare vid Ekobrottsmyndigheten

text: Innan beslut fattas om indelning av åklagare från Ekobrottsmyndigheten ska samråd ske med berörda kammarchefer inom Ekobrottsmyndigheten.

text: Byte av pass m.m.

text: Om åklagare önskar byta ett tilldelat pass för jour eller beredskap ska han eller hon så snart som möjligt uppmärksamma kammarens ledning på detta och i första hand själv hitta någon att byta pass med. Åklagare får avstå från ett pass utan att samtidigt åta sig ett annat, liksom åta sig ett pass utan att samtidigt lämna tilldelat pass ifrån sig. I båda fallen krävs dock kammarledningens godkännande. Att åklagare kan befrias från jour- och beredskapstjänstgöring framgår av tidigare avsnitt. Om sjukdom och annat förfall, se nedan.

text: Jourtjänstgöring och häktningsberedskap

text: Jourtjänstgöring

text: För varje jourområde är en eller flera åklagare indelade till jourtjänstgöring i enlighet med vad som framgår av

text: ÅFS 2005:17

text: Jourpassens längd

text: Natt mot vardag 16.00 – 08.00 Natt mot helgdag 16.00 – 09.00 Dagpass (helgdagar) 08.00 – 17.00

text: Om det bedöms lämpligt kan två eller flera åklagare dela på ett enskilt jourpass genom att dela upp det i kortare perioder. Jouråklagare ansvarar för att avrapportera till tillträdande åklagare även om tiden för jourpasset löpt ut. Jouråklagaren ska – och är behörig

text: att – också i övrigt slutföra sådant arbete som lämpligen inte bör överlåtas till annan åklagare.

text: Förkortad arbetstid

text: Vid dagar med förkortad arbetstid för personal med reglerad arbetstid enligt gällande kollektivavtal tidigareläggs jourpassets början till tid motsvarande arbetstidsförkortningen. Om kravet på god arbetsmiljö så påkallar, ska chefen för den kammare som har ansvar för jouren sådan dag istället indela annan åklagare för tjänstgöring fram till klockan 16.00.

text: Häktningsberedskap

text: Åklagare är indelade till häktningsberedskap i den omfattning som framgår av

text: ÅFS 2005:17

text: . Åklagare som fullgör häktningsberedskap ska – utöver att förbereda och delta vid de häktningsförhandlingar som sätts ut under veckoslut och helg och i övrigt fullgöra arbetsuppgifter som ingår beredskapsuppgiften – vara tillgänglig på telefon under tiden klockan 09.00–11.00. I anvisningar för jourområde kan viss ytterligare tillgänglighet föreskrivas.

text: Särskilda händelser

text: Vid förutsedd eller inträffad extrem arbetsbelastning (exempelvis idrottsevenemang eller gatukravaller) kan det vara nödvändigt att kalla in ytterligare åklagare för jourtjänstgöring. Någon av kammarcheferna i jourområdet ska kontaktas för beslut om sådan förstärkning (se 2 §

text: ÅFS 2005:17

text: ). Om behovet är uppenbart kan jouråklagaren fatta beslut om förstärkning utan att avvakta kontakt med någon chef. Åklagare som fullgör jour ska uppmärksamma kammarchef på sådana ärenden eller händelser som på grund av karaktär, svårighetsgrad, medieuppmärksamhet eller liknande bör handläggas vid sidan av jourverksamhet. I första hand ska kammarchef eller vice kammarchef på den ort där målet ska handläggas kontaktas, i annat fall annan Åklagarmyndighetens chef i jourområdet. Chefen ska i sådana fall pröva om det finns behov av att förstärka jouren eller om det finns skäl att utse annan åklagare att också under jourtid handlägga ärendet. Vid behov ska chefen underrätta informationsavdelningen och chefen för åklagarområdet.

text: Sjukdom eller annat förfall för jour- eller beredskapsåklagare

text: Om åklagaren förhindras att fullgöra tjänstgöringen ska han eller hon själv eller med kammarledningens hjälp ordna ersättare. Chefsadministratören och kammarchefen ska så snart det kan ske underrättas om saken. I samband med sedvanlig sjukanmälan ska åklagaren i förekommande fall förvissa sig om att mottagaren förstått att ersättare måste ordnas och att mottagaren tar ansvar för att informationen förs vidare.

text: Tjänstgöringsfrihet m.m.

text: Åklagare som har fullgjort jourtjänstgöring natt mot måndag till fredag har rätt till tjänstgöringsfrihet dag omedelbart efter jourtjänstgöringen. Åklagare som har fullgjort eller ska fullgöra jourtjänstgöring natten mellan lördag och söndag har rätt till tjänstgöringsfrihet måndagen efter jourpasset eller – om det är lämpligare – den fredag som föregår journatten. Någon annan rätt till tjänstgöringsfrihet med anledning av fullgjord eller förestående jour föreligger inte. Det innebär att det inte föreligger någon generell arbetsbefrielse för del av den dag som föregår en journatt. De åklagare som fullgör jour har förtroendearbetstid. Arbetsgivaren har rätt att leda och fördela arbetet. Såväl kammarledning som den enskilde har ett ansvar för att planera arbetet i anslutning till jourpass så att dålig arbetsmiljö i samband med jour undviks. Av detta följer att kammarchef om möjligt bör undvika att arbetsleda åklagare till bundet arbete inför jourpass.

text: Anvisningar för jourtjänstgöringen

text: Jouråklagarens ansvar och ordinarie åklagares ansvar

text: Utöver att ta ställning till de frågor som uppkommer efter kontakt från polisen eller annan utredande myndighet ansvarar jouråklagaren för de pågående frihetsberövanden som jouråklagare har beslutat om eller som har överlämnats till jouren. Överlämnande av ett pågående frihetsberövande till jouren ska ske genom en personlig kontakt från ordinarie åklagare där mottagandet av ärendet har bekräftats. Omfattningen av ansvaret framgår bl.a. av myndighetens allmänna råd (

text: ÅFS 2010:6

text: ) för bevakning av frister med anhållna. Där anges följande:

text: Överlämnande av ärenden m.m.

text: När ett ärende med frihetsberövade lämnas över till en annan åklagare eller till jouren ska den mottagande åklagaren uppmärksammas på ärendet och löpande frister samt få den information som behövs för den fortsatta handläggningen. Det är den överlämnande åklagaren som ansvarar för att överlämnandet görs på ett tillfredsställande sätt. Det bör alltid genom en tjänsteanteckning på tvångsmedelsblanketten i Cåbra dokumenteras till vem ärendet har överlämnats, hur överlämnandet har gått till och tidpunkten för överlämnandet. Även när ett ärende överlämnas mellan jouråklagare ska den mottagande åklagaren få den information som behövs för den fortsatta handläggningen. När ansvaret för ett ärende går över till ordinarie åklagare efter en jour behöver information om ärendet endast lämnas om det finns särskilt behov av det. Någon tjänsteanteckning om överlämnandet behöver inte göras i de fall som avses i andra och tredje styckena. Om den ordinarie åklagaren avser att under en helgjour själv handlägga ett ärende med anhållna ska jouråklagaren underrättas om det.

text: Om ordinarie åklagare avser att under en helgjour själv handlägga ett ärende med anhållna (se det sista av de citerade styckena) ska en notering om detta göras som en anteckning i de berörda tvångsmedelsblanketterna i Cåbra. Därutöver krävs normalt inte någon personlig underrättelse till jouren. Den åklagare som ansvarar för en anhållen där häktningsframställning inte har gjorts före veckoslut eller helgdag ska, före eller i samband med jourpassets början, underrätta jouråklagaren om det. Görs häktningsframställning så sent att häktningsförhandlingen inte kan hållas före veckoslut eller helgdag ska den åklagare som gjort framställningen snarast underrätta den åklagare som har häktningsberedskap. Åklagaren ska även underrätta jouråklagaren om det kan antas att denne kan bli kontaktad i målet för direktiv eller beslut. Genom anvisningar för jourområdet kan andra rutiner gälla för att överföra information med anledning av en gjord häktningsframställning.

text: Kontrollfunktion

text: I samband med att jouråklagare påbörjar jourpass fredag, lördag, söndag eller helgdag ska åklagaren gå igenom listan under fliken Pågående frihetsberövanden i Cåbras tvångsmedelsöversikt (för hela jourområdet eller – i förekommande fall – för den del av jourområdet som jouråklagaren enligt anvisningar för jourområdet i första hand svarar

text: för) efter att ha avmarkerat alla kategorier utom Gripen/förhörd och Anhållen.

text: Beslutsfattande i Cåbra

text: Samtliga tvångsmedelsbeslut ska fattas i Cåbra eller, om det inte kan ske, efterhandsregistreras så snart som möjligt. Direktiv ska dokumenteras skriftligt i Cåbra. Beslut och direktiv ska normalt skickas elektroniskt till polisen om e-lottning har skett före beslutet. Vid kontakt med polisen under jourtid ska åklagaren – även då kontakten inte ger skäl till tvångsmedel – fatta beslut om huruvida den fortsatta utredningen ska ledas av åklagare eller polis.

text: Särskilt om anhållna/häktade i frånvaro

text: I de fall åklagarens upplysningar och bedömningar i ärenden med frihetsberövade i frånvaro kan vara av värde för jouråklagaren att känna till (brottsmisstankar, förundersökningsåtgärder, eventuell transport för förhör enligt

text: 24 kap. 8 § rättegångsbalken

text: , m.m.) ska noteringar om detta göras i tvångsmedelsblanketten. Är saken mer komplex bör en komprimerad promemoria upprättas i Cåbraärendet som en Övrig handling med anteckning i noteringsfältet ”PM Anhållande/häktning i frånvaro”. Innehållet i promemorian ska kopieras in i och skickas som ett elektroniskt direktiv så att den är tillgänglig i DurTvå. Bedömer åklagaren att målet är av sådan art att han eller hon även utanför normal tjänstetid ska handlägga de frågor som uppkommer i samband med ett gripande ska detta tydligt framgå av blanketten och promemorian. Ordinarie åklagaren ska återkommande kontrollera ärendet. Om beslutet ändras eller dokumentation tillförs ska åklagaren uppdatera materialet i Cåbra.

text: Häktningsframställning m.m.

text: Jouråklagare beslutar om häktningsframställning så snart förhållandena ger skäl till det. Beslutet verkställs av denne eller av annan åklagare på dennes uppdrag. Om framställningen görs skriftligen ska åklagaren – själv eller annan åklagare på dennes uppdrag – genom kontakt med domstolen förvissa sig om att framställningen har kommit fram. Jouråklagaren ska underrätta åklagare som har häktningsberedskap om att häktningsframställning har gjorts, om tid och plats för häktningsförhandling om detta har bestämts, och var häktningspromemoria finns. Sådan underrättelse behöver dock inte ske om det står klart att häktningsförhandlingen kommer att genomföras på kontorstid. Jouråklaga-

text: ren ska se till att häktningspromemoria upprättas och ge anvisningar om innehållet i den.

text: Avrapportering

text: Om tvångsmedelsbeslut av något skäl inte har fattats eller efterhandsregistrerats i Cåbra ska ifylld tvångsmedelsblankett senast vid passets slut lämnas till övertagande jouråklagare eller, vid överlämning till ordinarie kammare, överföras till berörd kammare för efterhandsregistrering. Om några originalhandlingar upprättas under jourpasset ska dessa postas till berörd kammare. Om en jouråklagare överlämnar en frihetsberövad som sitter på tredje dagen efter anhållande/verkställighet enligt

text: 24 kap. 12 § rättegångsbalken

text: ska han eller hon på morgonen ta en personlig kontakt med dagjouråklagaren på den mottagande kammaren och uppmärksamma denne på ärendet och att fristen löper ut samma dag. Endast om särskilda omständigheter föreligger får ett anhållande överlämnas på tredje dagen utan att något ställningstagande dessförinnan har skett i häktningsfrågan (se

text: ÅFS 2010:6

text: ). Har häktningsframställan gjorts behöver jouråklagaren inte ta en personlig kontakt med dagåklagaren på den mottagande kammaren.

text: Anvisningar för häktningsberedskapen

text: Åklagare som har häktningsberedskap fattar de beslut som behövs i samband med häktningsförhandlingen, exempelvis beslut om restriktioner. Vidare ska denne ge direktiv med anledning av vad som inträffat under förhandlingen. Vid behov ska åklagaren efter häktningsförhandlingen kontakta jouråklagaren och lämna upplysning för att jouråklagaren ska kunna fullgöra åklagaruppgifter i målet till dess att det överlämnas till ordinarie åklagare.

text: Telefonfrågor

text: Telefonnummer till jouråklagare

text: Telefonnummer till de åklagare som har indelats för jourtjänstgöring finns tillgängliga på Åklagarmyndighetens intranät.

text: Telefonnummer till häktningsberedskapsåklagare

text: Telefonnummer till de åklagare som har indelats för häktningsberedskap ska framgå av den för varje jourområde löpande upprättade veckolistan.

text: Telefonnummer vid särskilda brottstyper

text: Vid brott inom området för tryck- och yttrandefrihet där justitiekanslern är exklusivt behörig ska en kontakt tas via JK:s jourtelefon. Bland annat vid ärenden som aktualiserar misstankar om ämbetsbrott och privata brott av polis, åklagare och domare ska den särskilda polismålsberedskapen kontaktas. Särskild beredskapsorganisation finns också för miljö- och arbetsmiljömål, säkerhetsmål och för ärenden vid Eurojust (se

text: ÅFS 2005:17

text: ). Telefonnummer till nu angivna beredskapsfunktioner finns tillgängliga på Åklagarmyndighetens intranät.

text: Anvisningar för jourområdet

text: För varje jourområde ska finnas fastställda anvisningar för jour- och beredskapsfrågor. För jourområde som berör flera åklagarområden ska anvisningarna beslutas gemensamt av berörda områdeschefer. Av dessa anvisningar ska framgå vem av områdescheferna som är samordningsansvarig för jour- och beredskapsfrågor i området och som ansvarar för att en organisation för jour och häktningsberedskap upprättas (se 5 §

text: ÅFS 2005:17

text: ). I ett jourområdes anvisningar kan någon tilldelas ett funktionsansvar för jour- och beredskapsfrågorna i området. I anvisningar för jour- och beredskapsfrågor redovisas och regleras den närmare utformningen av organisationen i området. Anvisningarna ska klargöra fördelningen av ansvar för jourfrågor då två eller flera jouråklagare samtidigt fullgör jour i ett jourområde. Anvisningarna ska även reglera indelningen av åklagare i häktningsberedskap. Om inte annat framgår av sådana anvisningar för jour- och beredskapsfrågor gäller vad som sägs härnäst under rubrikerna Hela jourområdet och Varje åklagarkammare.

text: Upprättande av planer och listor

text: Hela jourområdet

text: En årsplan ska upprättas senast den 1 november året före det år planen ska gälla och ange vilken eller vilka åklagarkammare inom jourområdet som svarar för jourtjänstgöringen under viss tidsperiod. Årsplanen ska skickas till åklagarkamrarna, tingsrätterna och polisregionerna i jourområdet, liksom till berörda ekobrottskammare.

text: Jourområdets kammare ska senast den 1 oktober anmäla antalet åklagare som ska indelas i jour till den kammare som ansvarar för att upprätta årsplanen. Indelning av åklagare från Ekobrottsmyndigheten ska ske efter samråd med berörda kammarchefer inom Ekobrottsmyndigheten. Veckolistor upprättas enligt rutiner inom respektive jourområde.

text: Varje åklagarkammare

text: Kammarchefen ska inför varje år besluta om vilka åklagare som ingår i jour- och häktningsberedskap. Kamrarna ansvarar för att den kammare som upprättar veckolista får namn, telefonnummer, m.m. på åklagare och domare som har häktningsberedskap senast tio dagar före det att veckolistan träder i kraft.

text: Jourpass och semester

text: Planeringen av semestrar och av jour och beredskap ska göras så att jour och beredskap inte fullgörs mellan två semesterdagar. Om inte särskilda skäl motiverar det ska inte heller jour eller beredskap fullgöras under helg som föregår eller ligger omedelbart efter arbetstagarens huvudsemester.

text: ANDERS PERKLEV Lars Werkström (Rättsavdelningen)


title: Ändring i  Åklagarmyndighetens allmänna råd (ÅFS 2010:6) för bevakning av frister i ärenden med anhållna.

text: 24 kap. 12 § rättegångsbalken

text: En häktningsframställning ska enligt

text: 24 kap. 12 § rättegångsbalken

text: göras utan dröjsmål och senast klockan tolv tredje dagen efter anhållningsbeslutet. Har anhållningsbeslutet meddelats i den misstänktes frånvaro, ska som dag för beslutet anses dagen då beslutet verkställdes. Görs inte någon häktningsframställning inom föreskriven tid, ska åklagaren omedelbart häva anhållningsbeslutet.

text: Internationella ärenden

text: Fristen enligt

text: 24 kap. 12 § rättegångsbalken

text: gäller också i ärenden om en europeisk arresteringsorder. Vad som anges i dessa allmänna råd gäller därför också sådana ärenden.

text: Rättegångsbalkens

text: frist gäller också i sådana ärenden om en nordisk arresteringsorder där den eftersökte inte samtycker till överlämnande; se

text: 3 kap. 7 § lagen (2011:1165)

text: om överlämnande från Sverige enligt en nordisk arresteringsorder (se handboken om nordisk arresteringsorder). Andra frister än

text: rättegångsbalkens

text: gäller i utlämningsärenden, se

text: 23 § utlämningslagen (1957:688)

text: . För hantering av frister för anhållna i utlämningsärenden finns information i handboken om utlämning.

text: Skyndsamhetskravet

text: Det bör särskilt noteras att häktningsframställningen ska vara domstolen till handa inom den föreskrivna fristen.

text: Ändringarna har markerats med kantstreck.

text: Tidsfristen på tre dagar är den yttersta gräns inom vilken åklagaren har att ta ställning till om den anhållne ska begäras häktad eller om anhållandet ska hävas. Det innebär inte att man regelmässigt kan avvakta med att ta ställning i frågan till tredje dagen. Tvärtom ska frågan alltid handläggas med den skyndsamhet som är möjlig. Kravet på att häktningsframställningen ska göras utan dröjsmål innebär att en sådan framställning ska ges in till domstolen så snart som det finns grund för häktning och något av de särskilda häktningsskälen föreligger. Om utredningen nått "en tillräcklig grad av fullbordan" kan åklagaren inte dröja med sin häktningsframställning i det enda syftet att om möjligt undvika en förhandling på en helgdag. Den ansvarige åklagaren har alltså att fortlöpande pröva om det finns förutsättningar för ett ställningstagande i frågan om häktning eller frigivande. Det bör påpekas att det nu sagda gäller även i jour- och beredskapssituationer. I fråga om handläggningen av tvångsmedelsfrågor under jour och beredskap finns det också anledning att erinra om Åklagarmyndighetens föreskrifter om åklagares jour- och beredskapstjänstgöring (

text: ÅFS 2005:17

text: Överlämnande av ärenden m.m.

text: När ett ärende med frihetsberövade lämnas över till en annan åklagare eller till jouren ska den mottagande åklagaren uppmärksammas på ärendet och löpande frister samt få den information som behövs för den fortsatta handläggningen. Det är den överlämnande åklagaren som ansvarar för att överlämnandet görs på ett tillfredsställande sätt. Det bör alltid genom en tjänsteanteckning på tvångsmedelsblanketten i Cåbra dokumenteras till vem ärendet har överlämnats, hur överlämnandet har gått till och tidpunkten för överlämnandet. Även när ett ärende överlämnas mellan jouråklagare ska den mottagande åklagaren få den information som behövs för den fortsatta handläggningen. När ansvaret för ett ärende går över till ordinarie åklagare efter en jour behöver information om ärendet endast lämnas om det finns särskilt behov av det. Någon tjänsteanteckning om överlämnandet behöver inte göras i de fall som avses i andra och tredje styckena. Om den ordinarie åklagaren avser att under en helgjour själv handlägga ett ärende med anhållna ska jouråklagaren underrättas om det.

text: Notering i anhållningsliggare

text: Enligt 13 § förundersökningskungörelsen ska tidpunkten då en häktningsframställning gjorts antecknas i anhållningsliggaren. Uppgifterna i anhållningsliggaren hämtas automatiskt från Cåbra. Både datum och

text: klockslag för expediering av en häktningsframställning anges därför i tvångsmedelsrutinen i Cåbra.

text: Bevakning av frister

text: För att fristen enligt

text: 24 kap. 12 § rättegångsbalken

text: fortlöpande ska uppmärksammas bör den åklagare som ansvarar för ärendet kontrollera bevakningsfunktionen i Cåbra. Tvångsmedelsöversikten i Cåbra ger en samlad bevakning av tidsfrister i ärenden med frihetsberövade. Översikten ska kontinuerligt bevakas på kammaren, t.ex. av dagåklagaren.

text: Lokala rutiner

text: De allmänna råden kompletteras med lokala rutiner för hur ett överlämnande ska gå till. I enlighet med vad som sagts under avsnittet "Skyndsamhetskravet" bör man i största möjliga utsträckning undvika att ett ärende lämnas över till en annan åklagare på tredje dagen utan att något ställningstagande dessförinnan har skett i häktningsfrågan. Det är särskilt viktigt att lokala rutiner finns för att ett ärende som överlämnas till en annan åklagare på tredje dagen behandlas med absolut förtur så att fristen inte överskrids. De lokala rutinerna bör vidare omfatta situationer då förfall inträffar för någon av de berörda åklagarna eller då Cåbra av någon anledning inte är i drift. Det bör också finnas lokala rutiner för en sådan samlad bevakning av tidsfrister i ärenden med frihetsberövade som beskrivits under avsnittet ”Bevakning av frister”.

text: Denna författning träder i kraft den 7 januari 2015.


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter  om handläggning av ärenden om brott av anställda inom polisen och vissa andra befattningshavare.

text: Bestämmelser om Polismyndighetens handläggning av vissa ärenden som gäller brott av anställda inom polisen med flera finns i förordningen (

text: ) om handläggning av ärenden om brott av anställda inom polisen och vissa andra befattningshavare, i fortsättningen benämnd förordningen.

text: Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter gäller i fråga om Polismyndighetens handläggning av ärenden som rör anställda inom polisen, vissa uppdragstagare vid Polismyndigheten och den som genomgår grundutbildning till polisman samt vissa andra befattningshavare enligt 6 § förordningen.

text: Vad som sägs om Polismyndigheten gäller i tillämpliga delar även Säkerhetspolisen.

text: Anmälningsupptagning m.m.

text: En brottsanmälan ska upprättas i ärenden som avses i 2, 4 och 6 §§ förordningen.

text: Anmälan, ifråga om anställda inom polisen, vissa uppdragstagare vid Polismyndigheten och den som genomgår grundutbildning till polisman, ska tas upp av en befattningshavare som av Polismyndigheten särskilt utsetts för att ta upp sådana anmälningar. Görs anmälan till någon annan, exempelvis en polispatrull, åligger det vakthavande befäl att se till att anmälan tas upp av en särskilt utsedd

text: befattningshavare. I de fall anmälan inte kan tas upp av en sådan befattningshavare eller det annars föreligger särskilda skäl får vakthavande befäl bestämma att anmälan ska tas upp av annan.

text: Den som tar upp anmälan ska – om inte Avdelningen för särskilda utredningar eller åklagare omedelbart ska underrättas enligt 9 § – göra en bedömning av vilka åtgärder som omedelbart bör vidtas för att säkerställa en eventuell framtida utredning. De åtgärder som beslutas ska dokumenteras och redovisas i anslutning till anmälan.

text: Har någon i annat fall än som avses i 9 § blivit skadad i anslutning till ett polisingripande, ska den som tar upp anmälan tillse att synliga skador fotograferas eller filmas och på annat sätt dokumenteras. Anmälningsupptagaren ska även sörja för att personen i fråga blir undersökt av läkare i syfte att fastställa de skador som uppkommit.

text: Av 9 § förordningen framgår att ärenden som avses i 2 och 4 §§ förordningen omedelbart ska överlämnas till Avdelningen för särskilda utredningar vid Polismyndigheten. När ett ärende överlämnas ska den som överlämnar ärendet bifoga de uppgifter som framkommit vid anmälningsupptagningen samt de övriga handlingar som kan ha betydelse för den fortsatta handläggningen. I de fall åtgärder har vidtagits i ärendet med stöd av

text: 23 kap. 3 § fjärde stycket rättegångsbalken

text: ska det lämnas en redogörelse för vilka åtgärder som har vidtagits och de utredningsuppgifter som kan ha framkommit med anledning av åtgärderna.

text: Allvarliga händelser och allvarliga brott

text: Inträffar en allvarlig händelse – dödsfall eller allvarlig skada – i anslutning till ett polisingripande eller i en polisarrest eller görs en anmälan om ett allvarligt brott ska den som tar upp anmälan omgående underrätta Avdelningen för särskilda utredningar. Inträffar händelsen eller görs anmälan utom kontorstid, ska istället den åklagare vid Särskilda åklagarkammaren som har beredskap omgående underrättas.

text: Handläggning av mindre allvarliga trafikbrott m.m.

text: Av 3 och 5 §§ förordningen framgår att vissa mindre allvarliga brott och händelser där personer skadats under vistelse i polisarrest eller genom något som en anställd inom polisen har gjort i anställningen inte omfattas av förordningen om Polismyndigheten inlett förundersökning. Polismyndigheten ska redovisa sådana förundersökningar till åklagare vid Särskilda åklagarkammaren. Av förordningen framgår att detta även gäller när fråga uppkommer om att lägga ned en förundersökning som inletts enligt 3 eller 5 §§.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2015.


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter och allmänna råd om var ärenden om brott av vissa befattningshavare ska handläggas.

text: Denna författning innehåller bestämmelser om var ärenden om brott av vissa befattningshavare, bl.a. ärenden om brott av poliser, åklagare, domare, statsråd och riksdagsledamöter, ska handläggas. Ytterligare bestämmelser om var mål ska handläggas finns i Åklagarmyndighetens föreskrifter (

text: ÅFS 2014:4

text: ) om indelning av den operativa verksamheten. Författningen gäller även ärenden om brott för vilka endast penningböter kan följa. Bestämmelserna hindrar dock inte ett beslut om att utfärda ordningsbot.

text: I författningen finns bestämmelser om – ärenden om brott av poliser m.fl. i 6 §, – ärenden som har samband med brottsutredande verksamhet utanför polisen i 7 §, – ärenden om brott av åklagare m.fl. i 8–11 §§, – ärenden om brott av domare i 12–14 §§, – ärenden om brott av statsråd, riksdagens ombudsmän, justitiekanslern, riksdagsledamöter m.fl. i 15–18 §§ och – ärenden om brott av medlemmar i Kungafamiljen i 19 §. Vidare finns bestämmelser om – var vissa ärenden inom Ekobrottsmyndighetens ansvarsområde ska handläggas i 20 §, – hur s.k. blandärenden ska hanteras i 21 § och – hanteringen av vissa ärenden utom kontorstid i 22 och 23 §§. Ytterligare bestämmelser om handläggningen av ärenden utom kontorstid finns i Åklagarmyndighetens föreskrifter (

text: ÅFS 2005:17

text: ) om åklagares jour- och beredskapstjänstgöring.

text: Det som sägs i författningen om var ett ärende om brott ska handläggas ska även gälla andra brottmålsärenden, exempelvis ärenden om kontaktförbud.

text: När det i författningen talas om ”brott i tjänsten” avses i förekommande fall även brott i uppdraget eller anställningen. I författningen används uttrycket ”brott i tjänsten” på samma sätt som motsvarande uttryck i

text: 11 kap. 8 §

text: och

text: 13 kap. 3 §

text: regeringsformen

text: 2 kap. 2 §

text: och

text: 3 kap. 3 §

text: rättegångsbalken

text: samt

text: 13 kap. 24 § riksdagsordningen (2014:801)

text: Vad som föreskrivs i författningen om ärenden om brott i tjänsten ska även gälla om en person som inte längre innehar en befattning har begått brottet innan han eller hon slutat sin anställning.

text: Tillämpningsområdet och definitioner

text: Ärenden om brott av anställda inom polisen och andra ärenden om brott som avses i

text: och

text: 4 §§

text: förordningen (

text: ) om handläggning av ärenden om brott av anställda inom polisen och vissa andra befattningshavare ska handläggas vid Särskilda åklagarkammaren.

text: Allmänna råd

text: Enligt

text: 11 § åklagarförordningen (2004:1265)

text: får, som huvudregel, endast riksåklagaren, vice riksåklagaren, överåklagare, vice överåklagare, chefsåklagare och vice chefsåklagare handlägga frågor om ansvar för brott som anställda inom polisväsendet misstänks ha begått i samband med arbetet. Andra åklagare är således inte behöriga att handlägga dessa ärenden. Alla åklagare får dock vidta åtgärder som inte utan olägenhet kan skjutas upp. Förordningen om handläggning av ärenden om brott av anställda inom polisen och vissa andra befattningshavare innehåller särskilda bestämmelser om polisens handläggning av vissa ärenden som gäller anställda inom polisen, vissa uppdragstagare vid Polismyndigheten och den som genomgår grundutbildning till polisman. Av förordningens 2 och 4 §§ följer att den gäller ärenden rörande de aktuella personkategorierna både vad avser felaktigt handlande i samband med arbetet och vad avser brott som inte har samband med arbetet.

text: Ärenden om brott som har samband med brottsutredande verksamhet som bedrivs utanför polisen ska handläggas vid Särskilda åklagarkammaren.

text: Allmänna råd

text: Brottsutredande verksamhet kan bedrivas även utanför polisen. Sådan verksamhet bedrivs bl.a. vid Tullverket, Kustbevakningen och Skatteverket. I de fall en anmälan rör påståenden om brott i tjänsten av en brottsutredande befattningshavare utanför polisen och brottet har samband med myndighetens brottsutredande verksamhet följer det av bestämmelsen att ärendet ska handläggas vid Särskilda åklagarkammaren. Bestämmelsen är inte avsedd att tillämpas på ärenden om brott i tjänsten som har samband med annan verksamhet än den brottsutredande verksamheten vid aktuella myndigheter. Var sådana ärenden ska handläggas framgår av Åklagarmyndighetens föreskrifter (

text: ÅFS 2014:4

text: ) om indelning av den operativa verksamheten. Bestämmelsen är normalt heller inte tillämplig på ärenden om brott utanför tjänsten av brottsutredande personal vid de nämnda myndigheterna. Ärenden om brott mot tystnadsplikt och korruptionsbrott är dock exempel på brott utanför tjänsten som kan ha ett sådant samband med den brottsutredande verksamheten att bestämmelsen bör tillämpas.

text: Ärenden om brott av åklagare m.fl.

text: Ärenden om brott av åklagare eller annan anställd inom åklagarväsendet ska, om inte annat följer av 9–11 §§, handläggas vid Särskilda åklagarkammaren. Om förundersökning inleds ska riksåklagaren underrättas och hållas informerad om hur utredningen framskrider. Om en anmälan om att åklagare har gjort sig skyldig till brott i tjänsten görs i samband med en begäran om överprövning, en begäran om att påskynda handläggningen eller ett påstående om jäv får den handläggas av den överåklagare eller vice överåklagare som handlägger ärendet om rättslig tillsyn, om det är uppenbart att förundersökning inte ska inledas.

text: Ärenden om brott av åklagare eller annan anställd vid Särskilda åklagarkammaren ska handläggas av överåklagare eller vice överåklagare vid Utvecklingscentrum Malmö. Detsamma gäller ärenden om brott av polis eller annan anställd vid Avdelningen för särskilda utredningar vid Polismyndigheten. Om förundersökning inleds i ett ärende om brott av åklagare eller annan anställd vid Särskilda åklagarkammaren ska riksåklagaren underrättas och hållas informerad om hur utredningen framskrider.

text: Ärenden om brott i tjänsten av åklagare eller annan anställd vid ett utvecklingscentrum eller vid Huvudkontoret vid Ekobrotts-

text: myndigheten ska handläggas av riksåklagaren om riksåklagaren inte bestämmer annat.

text: Ärenden om brott av riksåklagaren eller den som utövar riksåklagarens tjänst ska överlämnas till riksåklagaren. Detsamma gäller ärenden om brott i tjänsten av åklagare eller andra anställda vid Åklagarmyndighetens huvudkontor.

text: Allmänna råd

text: Enligt

text: 3 kap. 3 § första stycket rättegångsbalken

text: ska Högsta domstolen som första domstol ta upp mål på grund av brott som i utövningen av anställningen begåtts av riksåklagaren eller den som utövar detta ämbete. Det anses i första hand vara justitiekanslern som handlägger dessa ärenden som åklagare. Annan åklagare än riksåklagaren bör dock inte överlämna sådana ärenden till justitiekanslern.

text: Ärenden om brott av domare

text: Ärenden om brott av domare ska, om annat inte följer av 13, 14 eller 20 §§, handläggas vid Särskilda åklagarkammaren.

text: Allmänna råd

text: Bestämmelsen gäller domare i allmän domstol och förvaltningsdomstol, men även domare vid andra domstolar, t.ex. Arbetsdomstolen, Marknadsdomstolen, Patentbesvärsrätten och Försvarsunderrättelsedomstolen. Bestämmelsen gäller även nämndemän. Bestämmelsen gäller också ärenden om brott utanför tjänsten av justitieråd i Högsta domstolen och Högsta förvaltningsdomstolen.

text: Ärenden om brott i tjänsten av domare i allmän underrätt, hovrättsdomare eller justitiesekreterare i Högsta domstolen ska handläggas av riksåklagaren.

text: Allmänna råd

text: Enligt

text: 2 kap. 2 § första stycket rättegångsbalken

text: ska hovrätt som första domstol ta upp mål om ansvar för brott i utövningen av tjänsten eller uppdraget som har begåtts av domare i allmän underrätt. Bestämmelsen gäller även nämndemän. Enligt

text: 7 kap. 4 § första stycket rättegångsbalken

text: är endast riksåklagaren allmän åklagare i nämnda mål. Annan åklagare är alltså inte behörig att

text: handlägga ärenden om brott i tjänsten eller uppdraget av domare i allmän underrätt. Enligt

text: ska Högsta domstolen som första domstol ta upp mål på grund av brott som i utövningen av anställningen eller uppdraget begåtts av hovrättsdomare eller justitiesekreterare i Högsta domstolen. Bestämmelsen gäller även nämndemän. Enligt

text: 7 kap. 4 § andra stycket rättegångsbalken

text: är endast riksåklagaren allmän åklagare i Högsta domstolen. Annan åklagare är alltså inte behörig att handlägga ärenden om brott i tjänsten eller uppdraget av hovrättsdomare och justitiesekreterare i Högsta domstolen.

text: Ärenden om brott i tjänsten av justitieråd och domare och generaladvokat i Europeiska unionens domstol och den som utövar ett sådant ämbete ska överlämnas till riksåklagaren.

text: Allmänna råd

text: Enligt

text: ska Högsta domstolen som första domstol ta upp mål på grund av brott som i utövningen av anställningen eller uppdraget begåtts av justitieråd eller domare och generaladvokat i Europeiska unionens domstol eller den som utövar något av dessa ämbeten. Det framgår också av

text: 11 kap. 8 § första stycket regeringsformen

text: att åtal för brott i utövningen av en anställning som ledamot av Högsta domstolen eller Högsta förvaltningsdomstolen väcks i Högsta domstolen. Av

text: 11 kap. 8 § tredje stycket regeringsformen

text: följer att åtal för brott i tjänsten av justitieråd väcks av riksdagens ombudsman eller justitiekanslern. Allmän åklagare är alltså inte behörig att handlägga sådana ärenden. Det anses i första hand vara justitiekanslern som handlägger dessa ärenden som åklagare. Annan åklagare än riksåklagaren bör dock inte överlämna sådana ärenden till justitiekanslern.

text: Ärenden om brott av statsråd, riksdagens ombudsmän, justitiekanslern och riksdagsledamöter m.fl.

text: Ärenden om brott i tjänsten av statsråd, någon av riksdagens ombudsmän eller justitiekanslern samt den som utövar något av dessa ämbeten ska överlämnas till riksåklagaren. Detsamma gäller ärenden om brott i tjänsten av andra anställda vid Riksdagens ombudsmän eller Justitiekanslern.

text: Allmänna råd

text: Enligt

text: ska Högsta domstolen som första domstol ta upp mål på grund av brott som i utövningen av anställningen eller uppdraget begåtts av statsråd, någon av riksdagens ombudsmän och justitiekanslern eller den som utövar något av dessa ämbeten. Det framgår av

text: 13 kap. 3 § första stycket regeringsformen

text: att åtal för brott i utövningen av statsrådstjänsten beslutas av konstitutionsutskottet och väcks i Högsta domstolen. Ärenden om brott i tjänsten av statsråd handläggs därför av konstitutionsutskottet. Annan åklagare än riksåklagaren bör dock inte överlämna sådana ärenden till utskottet. Av

text: 13 kap. 24 § riksdagsordningen

text: framgår att åtal för brott begånget i utövningen av anställningen eller uppdraget som riksdagens ombudsman endast får beslutas av konstitutionsutskottet. Ärenden om brott i tjänsten av någon av riksdagens ombudsmän handläggs därför av konstitutionsutskottet. Annan åklagare än riksåklagaren bör dock inte överlämna sådana ärenden till utskottet. Endast regeringen anses vara behörig att besluta om åtal för brott i tjänsten av justitiekanslern. Ärenden om brott i tjänsten av justitiekanslern handläggs därför av regeringen. Annan åklagare än riksåklagaren bör dock inte överlämna sådana ärenden till regeringen. Allmän åklagare är alltså inte behörig att handlägga nämnda ärenden.

text: Om inte annat följer av 20 § ska ärenden om brott utanför tjänsten av statsråd, någon av riksdagens ombudsmän eller justitiekanslern handläggas vid Särskilda åklagarkammaren. Riksenheten mot korruption ska dock handlägga ärenden om brott utanför tjänsten av statsråd om ärendet är av det slag som ska handläggas vid riksenheten. Det som sagts i första stycket gäller även ärenden om brott utanför tjänsten av andra anställda vid Riksdagens ombudsmän och Justitiekanslern.

text: Om inte annat följer av 20 § ska ärenden om brott av riksdagsledamöter och riksdagens talmän handläggas vid Särskilda åklagarkammaren. Riksenheten mot korruption ska dock handlägga ärenden om brott av riksdagsledamöter och riksdagens talman om ärendet är av det slag som ska handläggas vid riksenheten.

text: Ärenden om brott i tjänsten av en fullmäktig i Riksbanken, en ledamot av Riksbankens direktion, riksdagsstyrelsen, Valprövningsnämnden eller Riksdagens överklagandenämnd eller en av riksrevisorerna eller riksdagsdirektören ska överlämnas till riksåklagaren.

text: Allmänna råd

text: Enligt

text: 13 kap. 24 § riksdagsordningen

text: får åtal för brott begånget i utövningen av anställningen eller uppdraget av en fullmäktig i Riksbanken eller en ledamot av Riksbankens direktion, med vissa undantag, endast beslutas av riksdagens finansutskott. Ärenden om sådant brott handläggs därför av finansutskottet. Annan åklagare än riksåklagaren bör dock inte överlämna sådana ärenden till utskottet. Det följer av

text: 13 kap. 24 § riksdagsordningen

text: att åtal för brott begånget i utövningen av anställningen eller uppdraget som ledamot av riksdagsstyrelsen, Valprövningsnämnden eller Riksdagens överklagandenämnd eller en av riksrevisorerna eller riksdagsdirektören endast får beslutas av konstitutionsutskottet. Ärenden om sådant brott handläggs därför av konstitutionsutskottet. Annan åklagare än riksåklagaren bör dock inte överlämna sådana ärenden till utskottet.

text: Ärenden om brott av medlemmar av Kungafamiljen

text: Ärenden om brott av en medlem av Kungafamiljen ska, om inte annat följer av andra stycket, handläggas av riksåklagaren. Om det är uppenbart att förundersökning inte ska inledas får dock ärendet handläggas av annan åklagare. Ärenden om brott av en medlem av Kungafamiljen ska handläggas vid Ekobrottsmyndigheten om ärendet av sådant slag att det ska handläggas där enligt

text: 2 § förordningen (2007:972)

text: med instruktion för Ekobrottsmyndigheten. Riksåklagaren ska informeras om sådana ärenden så snart det kan ske om det inte är uppenbart att förundersökning inte ska inledas.

text: Ärenden som ska handläggas av Ekobrottsmyndigheten

text: Ärenden som enligt

text: 2 § förordningen (2007:972)

text: med instruktion för Ekobrottsmyndigheten ska handläggas av Ekobrottsmyndigheten ska, i stället för vad som sagts i 12, 16 och 17 §§ överlämnas till Ekobrottsmyndigheten.

text: Blandärenden

text: Ärenden som rör brottsmisstankar som har samband med varandra och som enligt denna författning eller andra regler ska handläggas av olika instanser ska när det är möjligt delas upp och handläggas av respektive instans. Om en sådan uppdelning inte är möjlig eller om det är lämpligt ska handläggningen i stället ske samlat vid en instans.

text: Allmänna råd

text: Ärenden som rör en förundersökning, även om den rör flera misstänka personer, kan inte delas upp utan måste handläggas vid en instans. Ärenden som innehåller flera förundersökningar, oavsett om flera personer kan misstänkas, kan dock delas upp och handläggas vid olika instanser. Utgångspunkten bör vara att ärenden, när det är möjligt, delas upp och handläggs vid respektive ordinarie instans även om det finns ett samband mellan de olika delarna. Om det framstår som lämpligare i ett enskilt fall kan dock handläggningen i stället ske samlat vid en instans. Det kan vara fallet om det finns ett starkt samband mellan de olika delarna eller om ärendet till någon del hänger samman med en fråga om rättslig tillsyn över åklagare. Om handläggningen ska ske samlat vid en instans ska ärendet i sin helhet handläggas vid Särskilda åklagarkammaren om ärendet till någon del ska handläggas där, av en överåklagare eller vice överåklagare om ärendet till någon del ska handläggas av en sådan åklagare eller av riksåklagaren om ärendet till någon del ska handläggas av riksåklagaren.

text: Handläggning utom kontorstid av ärenden som ska handläggas av eller överlämnas till riksåklagaren

text: För fullgörande av åklagaruppgifter utom kontorstid rörande ärenden om brott som ska handläggas av riksåklagaren eller överlämnas till riksåklagaren enligt 10, 11, 13, 14, 15, 18 eller 19 §§ ska den åklagare vid Särskilda åklagarkammaren som har särskild beredskapstjänstgöring för ärenden om brott av anställda inom polisoch åklagarväsendet m.fl. kontaktas. Den åklagare som är avdelad för sådan beredskapstjänstgöring har rätt att fatta beslut på riksåklagarens vägnar i den utsträckning som handläggningen av ärendet kräver.

text: Handläggning utom kontorstid av ärenden som ska handläggas vid Utvecklingscentrum Malmö

text: För fullgörande av åklagaruppgifter utom kontorstid rörande ärenden om brott som enligt 9 § ska handläggas vid Utvecklingscentrum Malmö ska ordinarie jouråklagare kontaktas. Den åklagare som är avdelad för sådan jourtjänstgöring har rätt att fatta beslut i den utsträckning som handläggningen av ärendet kräver.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2015. Samtidigt upphör

text: ÅFS 2006:12

text: att gälla. 2. En förundersökning ska handläggas enligt äldre föreskrifter om förundersökningen har inletts före denna författnings ikraftträdande.

text: ANDERS PERKLEV Lars Werkström (Rättsavdelningen)


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om ändring i Åklagarmyndighetens föreskrifter  (ÅFS 2014:4) om indelning av den operativa verksamheten.

text: Utan hinder av dessa föreskrifter får de områdeschefer som berörs komma överens om att fördela enskilda ärenden på annat sätt. Vid behov kan riksåklagaren eller den riksåklagaren utser omfördela ärenden eller grupper av ärenden mellan åklagarområdena. Rätten för annan än riksåklagaren att omfördela ärenden gäller inte ärenden som ska handläggas vid Särskilda åklagarkammaren. Chefen för Särskilda åklagarkammaren och annan berörd chef får dock komma överens om att ett ärende ska handläggas vid Särskilda åklagarkammaren med hänsyn till att åklagaruppgiften av särskilda skäl inte bör utföras vid en annan kammare.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2015.

text: Ändringarna har markerats med kantstreck.

text: Bilaga 3

text: Särskilda åklagarkammaren

text: Huvudort

text: Malmö

text: Verksamhetsområde

text: Hela landet

text: Särskilda åklagarkammaren handlägger:

text: – ärenden som ska handläggas vid åklagarkammaren enligt Åklagarmyndighetens föreskrifter och allmänna råd (

text: ÅFS 2014:16

text: ) om var ärenden om brott av vissa befattningshavare ska handläggas, – ärenden där åklagaruppgiften av särskilda skäl inte bör utföras vid en annan åklagarkammare och – ärenden om brott i tjänsten av åklagare eller domare där riksdagens ombudsmän, justitiekanslern eller riksåklagaren har beslutat att inleda förundersökning och annan handläggning inte särskilt bestäms.


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om ändring i Åklagarmyndighetens föreskrifter (ÅFS 2005:18) om upphandling inom Åklagarmyndigheten.

text: En områdeschef får dels avropa från de ramavtal som gäller för Åklagarmyndigheten, dels genomföra direktupphandlingar till det belopp och enligt de riktlinjer som framgår av upphandlingshandboken.

text: Denna författning träder i kraft den 1 oktober 2014.

text: ANDERS PERKLEV Ulf Ållebrand (Ekonomiavdelningen)


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om ändring i Åklagarmyndighetens föreskrifter och allmänna råd (ÅFS 2012:2) om rättslig tillsyn.

text: Högre åklagare på andra rättsliga nivån ansvarar för rättslig tillsyn över åklagare på första rättsliga nivån om inte riksåklagaren enligt denna författning ansvarar för den rättsliga tillsynen.

text: Allmänna råd

text: Av Åklagarmyndighetens och Ekobrottsmyndighetens arbetsordningar följer att åklagarna vid åklagarområdena och den nationella åklagaravdelningen vid Åklagarmyndigheten och åklagarna vid ekobrottskamrarna vid Ekobrottsmyndigheter bildar den första rättsliga nivån. Det följer vidare av arbetsordningarna att överåklagare och vice överåklagare vid utvecklingscentrumen och Generaldirektörens kansli vid Ekobrottsmyndigheten bildar den andra rättsliga nivån. Att riksåklagaren, som högste åklagare under regeringen, bildar den tredje rättsliga nivån och utövar rättslig tillsyn över åklagare på andra rättsliga nivån följer av

text: 7 kap.

text: och

text: 5 §§

text: rättegångsbalken

text: . Även om högre åklagare på andra rättsliga nivån ansvarar för rättslig tillsyn över åklagare på första rättsliga nivån kan riksåklagaren alltid utöva tillsyn.

text: Om annan än riksåklagaren upptäcker förhållanden som kan föranleda riksåklagaren att inom ramen för sin tillsynsverksamhet 1. rikta kritik mot en åklagare vid Åklagarmyndigheten,

text: 2. hos Statens ansvarsnämnd väcka fråga om att meddela en åklagare vid Åklagarmyndigheten disciplinpåföljd eller 3. med anledning av ett ärende vid Åklagarmyndigheten göra vägledande uttalanden av mer principiellt slag ska ärendet i den delen överlämnas till riksåklagaren för ställningstagande om ett särskilt tillsynsärende ska inledas.

text: Allmänna råd

text: Att Åklagarmyndigheten har en god förmåga att identifiera fel och brister är av central betydelse för att upprätthålla allmänhetens förtroende för åklagarverksamheten och för en god verksamhetsutveckling i form av bl.a. utbildningsinsatser och förbättrat IT-stöd. Väl utvecklade rutiner på detta område utgör även en grundförutsättning för förmågan att förebygga risker för felaktig hantering av ärenden. En fråga om att det kan finnas anledning för riksåklagaren att inleda ett särskilt tillsynsärende kan bl.a. uppkomma i samband med en annan högre åklagares handläggning av ett överprövningsärende eller ett klagomål som handläggs tillsammans med ett annat ärende om rättslig tillsyn rörande ett enskilt fall. I så fall bör den högre åklagaren överlämna ärendet i den delen till riksåklagaren tillsammans med ett eget yttrande. En fråga om att det kan finnas anledning för riksåklagaren att inleda ett särskilt tillsynsärende kan också uppkomma i samband med handläggningen av ett ärende om brott vid Särskilda åklagarkammaren. I så fall bör den åklagare som ansvarar för ärendet vid Särskilda åklagarkammaren överlämna ärendet i den delen till riksåklagaren. Om det, i annat fall, upptäcks förhållanden vid en åklagarkammare eller riksenhet som innebär att det kan finnas anledning för riksåklagaren att inleda ett särskilt tillsynsärende ansvarar områdeschefen, avdelningschefen för Nationella åklagaravdelningen eller, vid Särskilda åklagarkammaren, kammarchefen för att ärendet i den delen överlämnas till riksåklagaren. Andra kammarchefers ansvar framgår av arbetsordningen. Inget hindrar att annan anställd uppmärksammar riksåklagaren på sådana förhållanden.

text: ANDERS PERKLEV Per Lindqvist (Tillsynsavdelningen)