title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2007:14) om märkning och registrering av får och getter

text: Grundläggande bestämmelser om systemet för identifiering och registrering av får och getter finns i 1.

text: rådets förordning (EG) nr 21/2004 av den 17 december 2003

text: om upprättande av ett system för identifiering och registrering av får och getter och om ändring av förordning

text: (EG) nr 1782/2003

text: samt direktiven

text: och

text: , 2. lagen (

text: ) om provtagning på djur, m.m, samt 3. förordningen (

text: ) om provtagning på djur, m.m.

text: Definitioner

text: Vid tillämpningen av dessa föreskrifter avses med besättning: samtliga djur på en produktionsplats där det stadigvarande hålls moderdjur, djur: detsamma som avses i

text: artikel 2 i förordning (EG) nr 21/2004

text: , djurhållare: detsamma som avses i

text: artikel 2 i förordning (EG) nr 21/2004

text: , egen produktionsplats: produktionsplats varpå man är registrerad som djurhållare enligt 3 § i denna föreskrift, ersättningsbricka: efterbeställd originalbricka, handel inom gemenskapen: detsamma som anges i

text: artikel 2 i förordning (EG) nr 21/2004

text: Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2007:73

text: . 2 EUT L 5, 9.1.2004, s. 8 (Celex 32004R0021).

text: importbricka: en röd öronbricka förpräglad med ursprunglandets produktionsplatsnummer, samt individnummer, originalbricka: en öronbricka som är förpräglad med produktionsplatsnummer samt i förekommande fall individnummer, moderdjur: ett hondjur som har gett avkomma eller är dräktigt samt hondjur av får och get som är över tolv månader gamla, samt produktionsplats: detsamma som avses med anläggning i

text: artikel 2 i förordning (EG) nr 21/2004

text: Registrering av produktionsplats

text: Djurhållare på en produktionsplats ska till Jordbruksverket på blankett JSB3.1 anmäla följande uppgifter om: 1. djurhållarens namn, adress, telefonnummer, person- eller organisationsnummer, 2. produktionsplatsens adress, fastighetsbeteckning, församling, kommun, 3. typ av verksamhet som bedrivs på produktionsplatsen, 4. vilket djurslag som omfattas av verksamheten på produktionsplatsen, 5. produktionsinriktning, och 6. produktionsplatsens geografiska koordinater. (

text: SJVFS 2007:85

text: Förändringar på en produktionsplats som medför att sådana uppgifter som anmälts enligt 3 § inte längre är fullständiga eller riktiga ska senast en månad efter förändringen anmälas till Jordbruksverket av djurhållaren. Anmälningsskyldigheten avser även upphörande av djurhållning. Vid en anmälan enligt första stycket ska det produktionsplatsnummer som tilldelats platsen enligt 5 § alltid uppges.

text: Produktionsplatsnummer

text: Produktionsplats som anmälts enligt 3 § tilldelas ett produktionsplatsnummer av Jordbruksverket. Numret gäller för all verksamhet med nötkreatur, svin, får eller getter på produktionsplatsen. Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket i ett enskilt fall medge att en produktionsplats utformas på annat vis än vad som sägs i 2 §. Ett sådant medgivande kan av Jordbruksverket förenas med vissa villkor.

text: Märkning av djur

text: Märkning av djur enligt dessa föreskrifter får endast utföras i enlighet med de märkningssystem och med användande av de öronbrickor som godkänts av Jordbruksverket. Öronbrickor ska innehålla de uppgifter som framgår av 10 och 11 §§. Märkningen ska, om inte annat anges, utföras av djurhållaren eller av denne anlitad person.

text: I de fall ett moderdjur tillfälligt hålls på en annan produktionsplats än den stadigvarande och hon därvid lämnar avkomma ska avkomman märkas med det produktionsplatsnummer där moderdjuret stadigvarande hålls eller senast har hållits stadigvarande.

text: Beställningar av originalbrickor och ersättningsbrickor ska lämnas till Jordbruksverket eller till en sådan organisation med vilken Jordbruksverket träffat avtal om detta.

text: När ett djur ska märkas med öronbrickor ska detta första gången ske med originalbrickor. Originalbrickor får endast användas i besättningar där det finns moderdjur av det aktuella djurslaget.

text: Djur som är födda före den 9 juli 2005 ska märkas med en öronbricka i vartdera örat innan de lämnar sin födelsebesättning. Djur som utan att passera annan produktionsplats lämnas direkt till slakt från sin födelsebesättning behöver dock endast märkas med en öronbricka. Brickorna ska vara präglade med landsbeteckningen SE och födelsebesättningens produktionsplatsnummer.

text: Djur som är födda efter den 9 juli 2005 ska märkas i enlighet med

text: artikel 4 i förordning (EG) nr 21/2004

text: . Därutöver gäller att djuren ska vara märkta senast sex månader från födseln. Märkningen ska utföras med öronbrickor. Individnummer får inte användas i besättningen igen förrän tidigast 20 år efter det att originalöronbrickan beställdes. En elektronisk givare får användas istället för en av öronbrickorna. Djur avsedda för slakt innan de uppnått tolv månaders ålder och som inte är avsedda för handel inom gemenskapen eller export till tredje land kan, istället för vad som sägs i första stycket, märkas enligt det förenklade märkningsystem som avses i

text: artikel 4.3 i förordning (EG) nr 21/2004

text: . Denna öronbricka får vara elektronisk. Om djur som märkts i enlighet med andra stycket uppnått tolv månaders ålder ska de märkas om i enlighet med första stycket. (

text: SJVFS 2007:85

text: Endast sådana läsare som motsvarar de krav som framgår av kapitel III första punkten i bilagan till

text: kommissionens beslut 2006/968/EG

text: får användas för att avläsa elektroniska givare. (

text: SJVFS 2007:85

text: Djur som inte är födda i Sverige ska vid ankomsten till den första mottagande produktionsplatsen i landet märkas med svenska importbrickor. Den ursprungliga märkningen får inte avlägsnas. Djurhållaren ansvarar för att en officiell veterinär anlitas för märkningen av djuren. Veterinären ska beställa öronbrickorna hos Jordbruksverket och märka djuren i enlighet med de närmare anvisningar som verket lämnar i varje enskilt fall. Veterinären ska även registrera märkningen i den aktuella produktionsplatsens journal på ett sådant sätt att sambandet mellan den ursprungliga och den svenska märkningen anges tydligt. (

text: SJVFS 2007:73

text: Journalföring av djurinnehav

text: En djurhållare ska registrera uppgifter som avses i denna paragraf samt i 16 § i en journal som godkänts av Jordbruksverket. Journalen ska föras kronologiskt. I journalen ska datum anges för förändringar som inträffar på produktionsplatsen.

text: Rättningar ska hanteras med annulleringsposter och nya registreringsposter. Uppgifterna ska registreras i journalen samma dag som förändringen inträffat. För respektive djurslag på produktionsplatsen ska en och samma journal användas. En journal ska avse en produktionsplats. Varje produktionsplats identifieras av sitt produktionsplatsnummer. I de fall djur flyttas till en djurhållares egna produktionsplatser och dessa utgör beten samt under förutsättning att det där inte hålls djur tillhörande någon annan djurhållare, behöver förflyttningarna endast noteras i journalen som förs på den produktionsplats där djuren hålls stadigvarande. (

text: SJVFS 2007:73

text: Vid elektronisk journalföring får enbart databaserade program som godkänts av Jordbruksverket användas. Ansökan om godkännande ska ges in till Jordbruksverket.

text: Dataprogrammen ska vara avsedda för PC- eller Macintosh-datorer. Om annan datormiljö avses att användas måste särskild överenskommelse träffas med Jordbruksverket. Journalföringsdelen ska vara en separat modul i den elektroniska journalen. Journalföringsdelen ska versionshanteras separat. Jordbruksverket godkänner en version av journalföringsmodulen. I den elektroniska stalljournalen ska framgå registreringstidpunkt för varje registrerad post samt uppgift om namnet på det program som utnyttjas för registrering av händelsen. Från den elektroniska stalljournalen ska det vara möjligt att ta fram en lista som har samma uppställning som de manuellt förda journaler som godkänts av Jordbruksverket.

text: Journalföring enligt 13 – 15 §§ avseende djur ska omfatta de uppgifter som avses i del B i bilagan till förordning

text: (EG) nr 21/2004

text: SJVFS 2007:73

text: Rapportering av förflyttning av djur

text: Ett eller flera djur som tas emot på eller avsänds från en produktionsplats ska rapporteras av djurhållaren eller dennes ombud i enlighet med

text: artikel 8.2 i förordning (EG) nr 21/2004

text: . De djurhållare, som inte bedriver förmedlings- eller slakteriverksamhet, behöver dock inte rapportera förflyttning av djur mellan egna produktionsplatser om dessa ligger inom samma eller angränsande kommuner. Rapporteringen ska göras till Jordbruksverket och utföras senast sju dagar efter mottagandet på eller avsändandet från produktionsplatsen. Rapportering som skickas med post, ska ha kommit in till Jordbruksverket senast tre dagar efter det att rapporteringen utfördes. Om ett slakteri mottar ett eller flera djur för slakt ska denna förflyttning rapporteras genom den ordinarie rapporteringen av slakt enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:56

text: SJVFS 2007:85

text: Rapportering enligt 17 a § första och andra stycket ska ske antingen genom att använda 1. Jordbruksverkets blankett JSB3.3, eller 2. en fil enligt en av Jordbruksverket fastställd postbeskrivning (filspecifikation) via Jordbruksverkets internettjänst. Uppgifterna ska verifieras via elegitimation. 3. direktregistrering i webbformulär via Jordbruksverkets internettjänst. Uppgifterna ska verifieras via e-legitimation. Jordbruksverket kan besluta att en rapportering enligt 17 a § första och andra stycket får ske på annat sätt än vad som framgår av första stycket 1 och 2.

text: SJVFS 2007:85

text: Djursammanräkning

text: Djur ska räknas i enlighet med

text: artikel 7 i förordning (EG) nr 21/2004

text: en gång årligen. Sammanräkningen ska utföras mellan den 1 och 31 december. Resultatet av sammanräkningen ska sändas till Jordbruksverket på blankett E 12.27. Denna ska vara Jordbruksverket tillhanda senast den 15 januari påföljande år för att registreras i Jordbruksverkets centrala register. (

text: SJVFS 2007:32

text: Transportdokument

text: Det transportdokument som ska åtfölja ett djur enligt

text: artikel 6 i förordning (EG) nr 21/2004

text: ska utgöras av Jordbruksverkets blankett JSB3.12 eller vid transport till slakteri, intransportsedlar godkända av Jordbruksverket. Av de intransportsedlar som används ska det framgå att de är godkända av Jordbruksverket. Djurhållaren på den mottagande produktionsplatsen ska spara dokumenten i minst tre år. (

text: SJVFS 2007:73

text: Avgifter

text: En djurhållare som beställer originalbrickor ska betala en avgift till Jordbruksverket om 80 kr per beställning för att täcka de kostnader som är förenade med systemet för märkning av djur.

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:85

text: Destruktion av använda öronbrickor

text: Djurhållare på en produktionsplats där slakt eller destruktion bedrivs ska destruera använda öronbrickor från slaktade djur.

text: Övriga bestämmelser

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: 1. För rapportering som inkommit och registrerats före den 1 januari 2008 gäller äldre bestämmelser. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 januari 2008. 17 b § första stycket 2 och 3 träder ikraft den 31 mars 2008. (

text: SJVFS 2007:85

text: MATS PERSSON

text: Niklas Persson (Registerutvecklingsenheten)


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2006:11) om registrering av anläggningar med fjäderfän

text: Registrering av uppgifter enligt dessa föreskrifter syftar till att vid misstanke om eller bekräftad förekomst av aviär influensa eller Newcastlesjuka kunna vidtas nödvändiga åtgärder enligt: 1.

text: rådets direktiv 2005/94/EG av den 20 december 2005

text: om gemenskapsåtgärder för bekämpning av aviär influensa och om upphävande av direktiv

text: , och 2.

text: rådets direktiv 92/66/EEG av den 14 juli 1992

text: om införandet av 3 gemenskapsåtgärder för bekämpning av Newcastlesjukan , senast ändrat genom

text: rådets förordning (EG) nr 806/2003 av den 14 april 2003

text: om anpassning till beslut

text: av de bestämmelser i rättsakter som rådet antagit enligt samrådsförfarandet (kvalificerad majoritet) och som avser de kommittéer som biträder kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter .

type: stycke

type: paragraf

text: Tillämpningsområde

type: rubrik

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas på produktionsplatser med fjäderfän som föds upp eller hålls i fångenskap för avel, produktion av kött eller ägg för konsumtion eller för att genom utsättning vidmakthålla viltstammen. Föreskrifterna ska dock inte tillämpas på anläggningar med värphöns som registrerats i enlighet med Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2003:20

text: ) om registrering av anläggningar med värphöns.

text: Jämför

text: (EGT L 010, 14. 1.2006, s. 16-65, Celex 32005L0094),

text: om införandet av gemenskapsåtgärder för bekämpning av Newcastlesjukan (EGT L 260, 5.9.1992, s. 1-20, Celex 31992L0066). 2 EUT L 010, 14.1.2006, s. 16, (Celex 32005L0094). 3 EGT L 260, 5.9.1992, s. 1 (Celex 31992L0066). 4 EUT L 122, 16..5.2003, s. 1 (Celex 32003R0806).

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med: produktionsplats: en anläggning eller en annan inrättning eller område där fjäderfän hålls i fångenskap i kommersiellt syfte, djurhållare: varje fysisk eller juridisk person som är ansvarig för djur på en produktionsplats, fjäderfän: höns, kalkoner, pärlhöns, ankor, gäss, vaktlar, duvor, fasaner, rapphöns, gräsänder och strutsfåglar, höns: arten Gallus gallus.

text: Registrering

text: En djurhållare på en produktionsplats ska till Statens jordbruksverk på blankett JSB3.13 anmäla följande uppgifter: 1. adress, fastighetsbeteckning, län, kommun och församling, 2. djurhållarens namn, adress, telefonnummer och person eller organisationsnummer, 3. i förekommande fall, ägarens namn, adress, telefonnummer och person- eller organisationsnummer, 4. produktionsplatsens geografiska koordinater, 5. vad för sorts fjäderfän som hålls på produktionsplatsen, 6. maximal kapacitet, 7. verksamhetens art, 8. produktionsmetod samt 9. antalet hus och avdelningar på produktionsplatsen som hyser fjäderfän. Anmälan ska ha kommit in till Statens jordbruksverk senast den 27 mars 2006. För produktionsplatser som kommer att tas i bruk efter detta datum ska anmälan kommit in innan de tas i bruk. (

text: SJVFS 2007:86

text: Förändringar på en produktionsplats som medför att sådana uppgifter som anmälts enligt 4 § inte längre är riktiga eller fullständiga ska senast en månad efter förändringen anmälas av djurhållaren till Statens jordbruksverk.

text: Undantag

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2008.

text: MATS PERSSON

text: Peter Svensson (Registerutvecklingsenheten)

type: foreskrift


title: Föreskrifter om upphävande av Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2003:8) om avgift för BSE-tester för nötkreatur som slaktats för att användas som livsmedel

text: MATS PERSSON


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2007:21) om offentlig kontroll av foder och animaliska biprodukter

text: CHRISTINA HUHTASAARI

text: Kjell Wejdemar (Enheten för foder och djurprodukter)

text: Saknr M 40:1

text: Bilaga 1

text: RISKKLASSIFICERING AV FODER- OCH ABP-ANLÄGGNINGAR

text: Foderanläggningar andra än anläggningar i primärproduktionen, butiker och lager, riskklassificeras beroende på anläggningens verksamhet i skalan 1 – 5 där 1 är högsta riskklass i enlighet med tabellerna 1.1 och 1.2. ABP-anläggningar andra än sällskapsdjursfodertillverkare och uppsamlingscentraler riskklassificeras beroende på anläggningens verksamhet i skalan 1 – 5 där 1 är högsta riskklass i enlighet med tabell 1.3. Beslut om ändring av riskklassificering kan ske efter utförd offentlig kontroll och en gång per år.

text: Tabell 1.1 Riskklassificering av foderanläggningar för livsmedelsproducerande djur

text: Anläggningar för nedanstående verksamheter Riskklass

text: Råvaror

text: Tillverkning och/eller utsläppande på marknaden av riskråvaror 3 enligt bilaga 4 i

text: SJVFS 2006:81

text: . Utsläppande på marknaden av godkända GM-råvaror enligt 4 1 2 förordningarna

text: (EG) nr 1829/2003

text: och 1830/2003 Tillverkning av övriga vegetabiliska foderråvaror 4 Utsläppande på marknaden av övriga vegetabiliska foderråvaror 5 Utsläppande på marknaden av foderråvaror i de fall dessa inte 5 hanteras fysiskt

text: Bioproteiner som omfattas av

text: rådets direktiv 82/471/EEG av den 30 juni 1982

text: om vissa produkter som används i djurfoder

text: Tillverkning och/eller utsläppande på marknaden av bioproteiner 2 och biprodukter från tillverkning av aminosyror genom fermentation Utsläppande på marknaden av bioproteiner och biprodukter från 5 tillverkning av aminosyror genom fermentation i de fall dessa inte hanteras fysiskt

text: 1 EUT L 268, 18.10.2003, s. 1, (Celex 32003R1829). EUT L 268, 18.10.2003, s. 24, (Celex 32003R1830). 3 EGT L 213, 21.07.1982, s. 8, (Celex 31982L0471).

text: Saknr M 40:1

text: Fodertillsatser som omfattas av förordningen (EG) nr

text: Tillverkning och/eller utsläppande på marknaden av följande fodertillsatser: - Koccidiostatika och histomonostatika 1 - Näringstillsatser 2 - Zootekniska tillsatser 1 - Antioxidanter med en fastställd högsta tillåtna halt 2 - Karotenoider och xantophyller 2 - Övriga fodertillsatser 3

text: Förblandningar som omfattas av förordning

text: (EG) nr 1831/2003

text: Tillverkning och/eller utsläppande på marknaden av förblandningar innehållande: - Koccidiostatika och histomonostatika 1 - A- och D-vitaminer 2 - Cu och Se 2 - Övriga fodertillsatser 3

text: Tillverkning och/eller utsläppande på marknaden av förbland- 1 ningar innehållande läkemedel.

text: Foderblandningar

text: Tillverkning och/eller utsläppande på marknaden av 4 foderblandningar innehållande riskråvaror enligt bilaga 4 i

text: SJVFS 2006:81

text: Tillverkning och/eller utsläppande på marknaden av foderblandningar med fodertillsatser eller förblandningar som innehåller följande fodertillsatser: - Koccidiostatika och histomonostatika 1 - Tillväxtbefrämjande medel 3 - Övriga fodertillsatser 3 - Övriga förblandningar 4

text: Tillverkning och/eller utsläppande på marknaden av foderbland- 1 ningar innehållande läkemedel.

text: 4 EUT L 268, 18.10.2003, s. 29, (Celex 32003R1831).

text: Saknr M 40:1

text: Tillverkning av foderblandningar innehållande GM-råvaror som 4 5 6 omfattas av förordningarna

text: (EG) nr 1829/2003

text: och 1830/2003

text: Tillverkning av foderblandningar som innehåller bearbetat anima- 3 liskt protein enligt förordningarna

text: (EG) nr 999/2001

text: och 1774/2002

text: Tillverkning och/eller utsläppande på marknaden av övriga foder- 5 blandningar

text: Tabell 1.2 Riskklassificering av foderanläggningar för icke livsmedelsproducerande djur

text: Sällskapsdjursfoder

text: Tillverkning och/eller utsläppande på marknaden av följande foder med rått (obearbetat) material som råvara: - obehandlat sällskapsdjursfoder 2 - tuggben 3 - bearbetat sällskapsdjursfoder 3 - helkonserverat sällskapsdjursfoder 3

text: Tillverkning av sällskapsdjursfoder innehållande bearbetat 4 animaliskt protein

text: Tillverkning av sällskapsdjursfoder som inte innehåller animaliska 5 biprodukter (dvs. enbart innehåller vegetabiliska foderråvaror)

text: Utsläppande på marknaden av sällskapsdjursfoder 5

text: Uppsamlingscentraler

text: Foderkök (levererar till ≥ 1 pälsdjursuppfödare) 4

text: 5 EUT L 268, 18.10.2003, s. 1, (Celex 32003R1829). 6 EUT L 268, 18.10.2003, s. 24, (Celex 32003R1830). 7 EGT L 147, 31.5.2001, s. 1, (Celex 32001R0999). 8 EGT L 273, 10.10.2002, s. 1, (Celex 32002R1774).

text: Saknr M 40:1

text: Tabell 1.3 Riskklassificering av ABP-anläggningar enligt förordningen

text: (EG) nr 1774/2002

text: Biogas- och komposteringsanläggningar 4

text: Lagringsanläggningar - kategori 1 och 2 4 - kategori 3 5

text: Hanteringsställen - kategori 1 och 2 1 - kategori 3 4

text: Bearbetningsanläggningar - kategori 1 och 2 1 - kategori 3 (i vilka det tillverkas bearbetat animaliskt protein) 1 - kategori 3 (övriga) 4

text: Förbränningsanläggningar - för animaliskt fett, kött och benmjöl (kategori 1 och 2) 2 - för animaliskt fett, kött och benmjöl (kategori 3) 5 - krematorier 5 - på gårdsnivå – högkapacitet 4 - förpackat material 4 - övriga (kategori 1 och 2) 1 - övriga (kategori 3) 4

text: Tekniska anläggningar - beredning av hudar och skinn 4 - övriga 5

text: Mottagare av bearbetat animaliskt protein från utlandet (t.ex. 5 pälsdjursuppfödare)

text: 9 EGT L 273, 10.10.2002, s. 1, (Celex 32002R1774).

text: Saknr M 40:1

text: Bilaga 3

text: RISK- OCH ERFARENHETSMATRIS

text: Antalet offentliga kontroller enligt 2 kap. 2 § a fastställs genom att sammanställa risk- och erfarenhetsklassificeringen i bilagorna 1 och 2 till en matris enligt tabellerna 3.1 och 3.2.

text: Tabell 3.1 Antalet offentliga kontroller per år enligt 2 kap. 2 § a beroende på riskoch erfarenhetsklassificering av verksamheten vid foderanläggningar

text: Riskklass Erfarenhetsklass A B C D

text: 1 1/1 2/1 3/1 4/1 2 1/2 1/1 2/1 3/1 3 1/3 1/2 1/1 2/1 4 1/4 1/3 1/2 1/1 5 1/5 1/4 1/3 ½

text: Tabell 3.2 Antalet offentliga kontroller per år enligt 2 kap. 2 § a beroende på riskoch erfarenhetsklassificering av verksamheten vid ABP-anläggningar

text: Erfarenhetsklass Riskklass A B C D

text: 1 * * * * 2 2/1 3/1 4/1 5/1 3 1/1 2/1 3/1 4/1 4 1/2 1/1 2/1 3/1 5 1/3 1/2 1/1 2/1 * Enligt särskilt beslut

text: Antalet offentliga kontroller för ABP-anläggning som är sällskapsdjursfodertillverkare eller uppsamlingscentral fastställs enligt tabell 3.1. ( )


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2006:18) om statsbidrag m.m. för funktionstest av lantbrukssprutor

text: Dessa föreskrifter avser statsbidrag till företag som utför funktionstest av lantbrukssprutor och fläktsprutor. (

text: SJVFS 2008:1

text: Stöd i form av statsbidrag

text: Bidrag för köp av testutrustning lämnas med högst 165 000 kronor per utrustning. Som villkor för bidraget gäller att utrustningen under två år från dagen för beslutet om bidrag inte får överlåtas till ny ägare, om detta medför att syftet med bidraget inte uppfylls eller att bidragsmottagaren eller annan part får en otillbörlig förmån. (

text: SJVFS 2006:65

text: Allmänna råd till 2 §

text: En del mätutrustningar och metoder för funktionstest av lantbrukssprutor kan vara användbara vid funktionstest av andra sprutor än de som berörs av denna föreskrift. Funktionstestare får använda utrustning finansierad enligt denna föreskrift för att, utanför den verksamhet som styrs av denna föreskrift, testa exempelvis tågburna sprutor för bekämpningsarbete på banvallar. (

text: SJVFS 2006:65

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2008:1

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2006:65

text: Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2006:65

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2006:65

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2008:1

text: Genomförande av test

text: Funktionstest ska genomföras enligt bilaga 1. (

text: SJVFS 2008:1

text: Testresultatet ska redovisas i formulär för testprotokoll som Jordbruksverket fastställer.

text: Lantbruks- eller fläktspruta som genomgått funktionstest utan anmärkning får ett kontrollmärke som anger att sprutan är testad utan anmärkning. Kontrollmärkets utformning fastställs av Jordbruksverket. Kontrollmärket ska dateras och skrivas under av testutföraren. Kontrollmärket ska appliceras på sprutan direkt efter testet på platsen för testet. (

text: SJVFS 2006:65

text: Allmänna råd till 9 §

text: Ett godkänt funktionstest visar endast att kraven på sprutan var uppfyllda vid funktionstesttillfället. Det finns ingen giltighetstid för funktionstest, men Jordbruksverket rekommenderar att man funktionstestar sprutan minst vartannat år. Sprutor som används mycket bör funktionstestas varje år. Sprutor med bom bör testas årligen om de används till mer än 25 ha per meter bom och år. Om sprutan har demonterats eller byggts om bör den testas på nytt. (

text: SJVFS 2006:65

text: Ansökan om bidrag och utbetalning

text: Ansökan om bidrag för köp av testutrustning ska lämnas till Jordbruksverket före köpet. Till ansökan ska bifogas offert på den utrustning som ansökan avser. Bidraget betalas ut efter ansökan om utbetalning. Ansökan om utbetalning ska ha kommit in till Jordbruksverket senast det datum som anges i beslutet om stöd. Till ansökan ska bifogas kopia av faktura och kvitto eller liknande. (

text: SJVFS 2006:65

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2008:1

text: Bidrag beviljas endast för faktiska kostnader.

text: Av förordningen (

text: ) om statsbidrag för funktionstest av lantbrukssprutor framgår att bidrag betalas ut i mån av tillgång på medel. (

text: SJVFS 2006:65

text: Utbildning och godkännande av testutförare

text: Testutförare av funktionstest av lantbruks- och fläktsprutor ska med godkänt resultat ha genomgått av Jordbruksverket föreskriven utbildning eller likvärdig utbildning i annat EU- eller EES-land. Testutförare som uppfyller ovanstående villkor ska ha intyg av Jordbruksverket om godkännande som testutförare. Intyget är giltigt det år kursen genomförs samt ytterligare fem år. (

text: SJVFS 2008:1

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket ge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2006 då Jordbruksverkets föreskrifter (

text: SJVFS 1991:78

text: ) om statsbidrag till företag som utför funktionstest av lantbrukssprutor och Lantbruksstyrelsens allmänna råd (

text: ) om statsbidrag till företag som utför funktionstest av lantbrukssprutor ska upphöra att gälla. (

text: SJVFS 2006:65

text: Denna författning träder i kraft den 17 augusti 2006.

text: Denna författning träder i kraft den 1 februari 2008.

text: MATS PERSSON

text: Johan Wahlander (Växtskyddsenheten)

text: SJVFS 2006:18

text: . Ändringen innebär att andra stycket upphävs. 4

text: SJVFS 2006:65

text: . 5

text: SJVFS 2008:1

text: BILAGA 1

text: KRAV PÅ FUNKTIONSTEST AV LANTBRUKSSPRUTOR OCH

text: FLÄKTSPRUTOR VID TEST ENLIGT STANDARD SS-EN 13790

text: 1. Allmänt

text: Funktionstest av lantbrukssprutor med bom ska ske enligt standarden SS-EN 13790 del 1, utgåva 1, fastställd den 13 juni 2003. Funktionstest av fläktsprutor ska ske enligt standarden SS-EN 13790 del 2, utgåva 1, fastställd den 13 juni 2003. Enligt introduktionen till dessa standarder behövs ytterligare specifikationer utöver standarden för hur funktionstest ska ske. Detta uppfylls genom förordningen (

text: ) och denna föreskrift med bilaga 1 och allmänna råd.

text: 2. Platsen för funktionstestet

text: Platsen där funktionstestet ska genomföras ska väljas med omsorg. De krav som ställs på platsen där en spruta fylls på och görs ren ska man också ställa på platsen för funktionstest. Funktionstestet ska antingen ske på biologiskt aktiv mark, såsom åkermark, eller en gräsvall, eller på en platta eller bassäng med uppsamling från vilken den använda vätskan kan tas om hand.

text: Enligt standarden ska åtgärder vidtas för att förhindra att resultaten av mätningarna påverkas av väderförhållanden. För vissa mätningar krävs att underlaget är plant för att standardens krav på att avståndet mellan munstycke och testutrustning ska vara jämnt över hela bredden.

text: 3. Krav på funktionstestutrustningen

text: Den utrustning som används vid funktionstest ska klara av de belastningar, kapacitetskrav och noggrannheter som krävs för att testa enligt standard SS-EN 13790 och denna bilaga.

text: 4. Genomförande av funktionstest

text: Utöver test enligt standarden SS-EN 13790 ska ett funktionstest innehålla kalibrering av sprutans dosering och ett informationsmoment.

text: Kalibrering av sprutans dosering

text: Sprutans dosering ska kalibreras så att exempel på vätskemängd per hektar för olika besprutningssituationer kan presenteras.

text: kan beställas från SIS förlag AB. www.sis.se.

text: Information

text: Funktionstestet har ett stort värde som informationstillfälle för sprutinnehavaren. För att göra informationstillfället så pedagogiskt som möjligt för sprutinnehavaren ska standarden SS-EN 13790 utföras enligt nedanstående.

text: Tank för sprutvätska

text: Sprutans tank ska när funktionstestet inleds vara fylld med vatten för att visa på att inget läckage finns.

text: Spridningsbild

text: Funktionstestare som använder sig av metod 4.10.2 i SS-EN 13790 del 1, till bomsprutor ska kunna erbjuda de kunder som så önskar att också se spridningsbilden. För detta ändamål räcker den metod som beskrivs nedan.

text: Vätskefördelningen mäts med rätt inställda munstycken på det avstånd mellan uppsamling och munstycken som anvisas att munstyckena ska ha över sprutmålet.

text: Uppsamling av utsprutad vätska ska göras så att eventuella variationer i fördelningen tydligt kan avläsas och demonstreras för innehavaren av sprutan. När uppsamlingskanaler med mätglas används kan testutföraren och innehavaren av sprutan konstatera om vätskefördelningen är godtagbar genom okulär besiktning av vätskenivåerna i mätglasen.

text: Mätning av pumpens kapacitet

text: Vid mätning av pumpens kapacitet ska kontroll av om pumpen suger luft kunna ske i ett genomskinligt rör i anslutning till flödesmätaren.

text: Informationsmaterial

text: I samband med testen ska innehavaren av sprutan kostnadsfritt få tillgång till den skriftliga information som Jordbruksverket försett testutföraren med. Detta kan t.ex. vara information om utrustningens funktion, kalibrering eller skötsel. Informationen ska överlämnas tillsammans med testprotokollet och eventuellt kontrollmärke.

text: Allmänna råd till bilaga 1

text: Inför funktionstest

text: Innan funktionstestet sker bör sprutinnehavaren informeras om att han/hon eller sprutföraren bör närvara vid funktionstestet samt om att sprutan innan testet ska: vara väl rengjord, vara utrustad med instruktionsbok om sådan finns, ha kraftöverföringsaxeln skyddad. Skydden på axel, traktor och spruta ska vara hela och alla delar ska sitta på plats, även fixeringskedjan som förhindrar att skyddet snurrar runt, vara kopplad till traktorn och nödvändig kringutrustning såsom sprutdator, manometer och ventilpaket ska vara monterad så att sprutan är redo att användas,

text: ha filter på sug och trycksidan monterat. Även påfyllningssilen i tanken ska finnas på plats, ha tanken fylld med vatten, vara grovkontrollerad så att det inte förekommer något läckage från tankgenomgångar, slangar och ramprör samt att droppskydden fungerar, vara försedd med enhetliga munstycken.

text: Genomförande av funktionstest

text: Ett funktionstest bör informera sprutinnehavaren om vilket skick sprutan är i. Det bör också framkomma hur man ska åtgärda eventuella brister. Om utrustning behöver repareras eller bytas bör detta om möjligt göras omedelbart, t.ex. av den som testar, så att sprutan uppfyller de ställda kraven när den lämnar testplatsen. Om sprutinnehavaren väljer att låta funktionstestaren utföra reparationer eller byten bör dessa inte påbörjas innan funktionstestaren upplyst sprutinnehavaren om kostnaden för dem och fått sprutinnehavarens godkännande. Efter dessa åtgärder bör sprutan fungera på ett sådant sätt att man kan kalibrera sprutan, dosera bekämpningsmedel rätt och använda sprutan med minimal risk för både miljön och användaren.

text: I standarden SS-EN 13790 del 2 punkt 4.9.1 anges att varje munstycke ska producera en likformig och homogen sprutdusch. Detta ska för hydrauliska munstycken verifieras med frånslagen fläkt. I de fall där fläkten inte går att stänga av separat bör sprutinnehavaren bygga om sprutan för att göra det möjligt. Det går även att uppfylla kravet på andra sätt. Exempelvis genom att demontera fläktremmarna.

text: Hur kalibrering ska genomföras är ett moment i de obligatoriska utbildningarna för att få använda kemiska bekämpningsmedel. De metoder för kalibrering som visas vid ett funktionstest bör vara i överensstämmelse med de metoder som lärs ut vid dessa utbildningar. Sprutinnehavaren/sprutföraren bör efter funktionstestet själv kunna göra en korrekt kalibrering av sprutan. (

text: SJVFS 2006:65


title: Föreskrifter om upphävande av Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1994:216) om prisrapportering av smör

text: Denna författning träder i kraft den 3 mars 2008.

text: MATS PERSSON

text: Annelie Rosell (Enheten för handel och marknad)


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2000:126) om stöd för bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet

text: Grundläggande bestämmelser om stöd finns i 1.

text: rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999

text: om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar , 2.

text: kommissionens förordning (EG) nr 817/2004 av den 29 april 2004

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: rådets förordning (EG) nr 1257/1999

text: om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden , 3.

text: rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005

text: om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) , 4. lagen (

text: ) om EG:s förordningar om strukturstöd och om stöd till utveckling av landsbygden, samt 5. förordningen (

text: ) om stöd för miljö- och landsbygdsutvecklingsåtgärder (LBU-förordningen), 6.

text: rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003

text: om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare , 7.

text: kommissionens förordning (EG) nr 796/2004 av den 21 april 2004

text: om närmare föreskrifter för tillämpningen av de tvärvillkor, den modulering och det integrerade administrations- och kontrollsystem som föreskrivs i

text: rådets förordning (EG) nr 1782/2003

text: Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2007:25

text: 2 EGT L 160, 26.6.1999, s. 80 (Celex 31999R1257). 3 EUT L 231, 30.6.2004, s. 24 (Celex 32004R0817). 4 EUT L 277, 21.10.2005, s. 1 (Celex 32005R1698) 5 EUT L 270, 21.10.2003, s. 1 (Celex 32003R1782).

text: inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare , samt 8.

text: kommissionens förordning (EG) nr 1975/2006 av den 7 december 2006

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: rådets förordning (EG) nr 1698/2005

text: i fråga om 7 kontroller och tvärvillkor i samband med stöd för landsbygdsutveckling (SJVFS

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter förstås med förna: dött växtmaterial på marken som fortfarande har kvar sin struktur och ännu inte brutits ned, kräva skötsel för att behålla sina värden: marken har sådan växtlighet att årlig skötsel krävs för att hindra att markvegetationen bildar förna, landskapselement: landskapselement som krävs för att kvalificera renvall som stödobjekt och som uppfyller förutsättningarna i 18 §, renvall: renvallar som uppfyller förutsättningarna i 17 §, renhägn: renhägn som uppfyller förutsättningarna i 19 §, skadlig ansamling av förna: en ansamling av förna som kan leda till uppluckring av grässvålen eller på annat sätt skada markens natur- eller kulturmiljövärden, stödobjekt: renvallar och renhägn, traditionell: huvudsakligen uppförd före motoriseringen av renskötseln, d.v.s. före 1960, träd och buskar av igenväxningskaraktär: träd och buskar som kunnat etablera sig p.g.a. att renvallen/renhägnet inte längre används vid renskötsel och/eller som kan skada natur- och kulturmiljövärden; hit räknas varken de träd och buskar som haft en funktion i den traditionella renskötseln eller deras ersättningsträd, samt öppen mark: sådan mark där markvegetationen inte påverkas av skugga eller annan konkurrens från träd och buskar. (

text: SJVFS 2003:21

text: Allmänt om ansökningar m.m.

text: En ansökan, redovisning eller anmälan ska göras skriftligen på det sätt, inlämnas inom den tid och innehålla de uppgifter som framgår av EG:s regler, LBUförordningen, dessa föreskrifter eller den blankett på vilken uppgifterna ska lämnas. Detsamma gäller uppgifter som senare ändras eller tillförs en ansökan, redovisning eller anmälan. Uppgifter som inte påverkar stödbeloppet eller utbetalningen av stöd får dock lämnas muntligt om länsstyrelsen medger det. En ansökan, redovisning eller anmälan ska ges in i original och vara undertecknad av sökanden eller behörig firmatecknare för sökanden. En ansökan, redovisning eller anmälan som ska lämnas till länsstyrelsen men lämnats till Sametinget, eller tvärtom, ska anses som inkommen den dag den lämnats till någon av ovan nämnda myndigheter. (

text: SJVFS 2007:25

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2005:20

text: 6 EUT L 141, 30.4.2004, s. 18 (Celex 32004R0796). 7 EUT L 368, 23.12.2006 (Celex 32006R1975)

text: Ansökan om godkännande av åtagande för bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet (ansökan om åtagande)

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:25

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2001:76

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:25

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:25

text: Ansökan om utbetalning av stöd

text: Ansökan om utbetalning för år 2008 ska göras på Sametingets blankett ”Ansökan – natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet”. Blanketten ska ha kommit in till länsstyrelsen senast den 19 mars 2008 och ska innehålla tydliga uppgifter om vem som ansöker om utbetalning i enlighet med sitt åtagande. Är blanketten inte inkommen och det inte tydligt framgår vem som ansöker om utbetalning senast den 14 april 2008, kan en ansökan om utbetalning inte godkännas. Komplettering med andra uppgifter får göras inom den tid som länsstyrelsen begär men alltid innan länstyrelsen har lämnat besked om resultat av administrativa kontroller eller om att fältkontroll av den sökandes objekt kommer att göras. (

text: SJVFS 2008:12

text: Kompletteringar och ändringar av ansökan

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2002:37

text: Det är tillåtet att dra tillbaka stödobjekt, eller minska stödobjektens omfattning, från en ansökan om utbetalning av stöd. En sådan ändring ska göras skriftligen innan länsstyrelsen har lämnat besked om resultaten av administrativa kontroller av de aktuella uppgifterna eller att kontrollbesök kommer att ske. (

text: SJVFS 2007:25

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2001:76

text: Anpassning av befintligt åtagande

text: Om det vid kontroll eller på annat sätt fastställs av länsstyrelsen att ett åtagandes omfattning skiljer sig från den omfattning sökanden angivit i sin ansökan om åtagande får länsstyrelsen anpassa åtagandets omfattning till de av länsstyrelsen fastställda uppgifterna. I de fall länsstyrelsen fastställer en större omfattning än den omfattning sökanden angivit i sin ansökan om åtagande får länsstyrelsen anpassa åtagandet först efter överenskommelse med sökanden. Anpassningen ska vara berättigad med hänsyn till syftet med åtagandet. (

text: SJVFS 2001:76

text: Ansökan om övertagande av åtagande m.m.

text: Sameby eller medlem av sameby får helt eller delvis överta en annan samebys eller samebymedlems beslut om åtagande eller ansökan om utbetalning av stöd. Ansökan om ett sådant övertagande ska göras på Jordbruksverkets blankett ”Ansökan om övertagande av stöd för bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet”. (

text: SJVFS 2007:25

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2003:21

text: Blanketten enligt 13 § ska ha kommit in till länsstyrelsen senast den 15 juni 2008 och då innehålla tydliga och fullständiga uppgifter om 1. vem som överlåtit och vem som övertagit hela eller delar av en ansökan om åtagande, ett beslut om åtagande eller en ansökan om utbetalning av stöd, 2. överlåtelsens omfattning, samt 3. datum för överlåtelsen. En handling som lämnats in till länsstyrelsen och som vid ovannämda tidpunkt inte uppfyller de i första stycket och i 13 § redovisade kraven på form och innehåll, utgör och ska behandlas som en ansökan om övertagande först vid den tidpunkt då handlingen har kompletterats så att kraven är uppfyllda. Föreligger endast brister i fråga om redovisning av överlåtelsens omfattning och ingen komplettering i dessa avseenden sker, omfattar ansökan endast de uppgifter som redovisats på föreskrivet sätt. Komplettering med andra uppgifter får ske inom den tid som länsstyrelsen begär dock alltid innan länsstyrelsen lämnat besked om resultaten av administrativa kontroller eller att kontrollbesök kommer att ske. ( ).

text: Är övertagaren annan än berörd sameby ska genom länsstyrelsens försorg den berörda samebyn ges möjlighet att yttra sig över övertagarens lämplighet att genomföra åtagandet.

text: Markering av stödobjekt i terrängen

text: Gränserna för varje enskilt stödobjekt ska tydligt framgå i terrängen genom markering eller på något annat likvärdigt sätt. För markeringar gäller skötselvillkor enligt 20 § under hela stödperioden.

text: Kontroll

text: För varje kontrollbesök ska den rapport som avses i

text: artikel 28 i kommissionens förordning (EG) nr 796/2004

text: innehålla uppgifter om vilka stödobjekt, skötselvillkor och andra villkor som kontrollerats samt resultatet av kontrollerna. För renvallar ska därtill anges vilka typer av värdefulla landskapselement enligt 18 § som förekommer inom stödobjektet. (

text: SJVFS 2005:20

text: 8 EUT L 141, 30.4.2004, s. 18 (Celex 32004R0796).

text: Kvalificering av stödobjekt

text: Renvall

text: För att en traditionell renvall ska vara stödberättigande ska den uppfylla följande krav 1. marken och markvegetationen inom hela vallen ska visa på långvarig renskötsel, 2. vallen ska kräva skötsel för att behålla sina natur- och kulturvärden, 3. minst en fjärdedel av vallen ska bestå av öppen mark, 4. inom eller i nära anslutning till vallen ska det förekomma minst ett värdefullt landskapselement av de typer som anges i 18 §. Till renvall får även anslutande viste räknas. (

text: SJVFS 2003:21

text: Följande värdefulla landskapselement kan användas för kvalificering av renvallar enligt 17 § under förutsättning att elementen är fullt synliga ovan mark och används eller har använts i samband med renskötsel 1. hägn som uppfyller kraven enligt 19 § eller rester av sådant hägn, 2. bostadskåta av traditionell typ eller rester av sådan kåta, 3. bod eller förrådsställning eller rester av sådana anläggningar, 4. jordkällare eller mjölkgrop eller rester av sådana anläggningar, 5. härd eller rökhärd, 6. träd som bär tydliga spår av att ha använts i samband med renskötsel. Ett enskilt värdefullt landskapselement får inte användas för kvalificering av mer än en renvall. (

text: SJVFS 2003:21

text: Renhägn

text: För att ett traditionellt renhägn ska vara stödberättigande ska det uppfylla följande krav 1. hägnet ska ha använts för renskötsel, 2. hägnet ska vara uppfört av naturmaterial motsvarande naturmiljön på platsen. Till hägn får även anslutande fångstarmar räknas. (

text: SJVFS 2003:21

text: Skötselvillkor

text: Stödmottagaren är skyldig att inom hela renvallen eller renhägnet se till att 1. träd och buskar av igenväxningskaraktär är borttagna vid slutet av stödperiodens första år, 2. ingen skadlig ansamling av grenar och kvistar eller förna från gräs, örter, löv och skott förekommer på marken, 3. värdefulla landskapselement av de typer som räknas upp i 18 § inte skadas eller tas bort. Om en renvall vid tillfället för ansökan om åtagande i väsentlig omfattning är bevuxen med träd och buskar av igenväxningskaraktär får borttagandet skjutas upp till slutet av stödperiodens andra år. (

text: SJVFS 2003:21

text: Skötselvillkor enligt 20 § gäller för en zon om fem meters bredd på vardera sidan om renhägn inklusive eventuella anslutande fångstarmar. För renhägn gäller utöver skötselvillkoren i 20 § att stödmottagaren är skyldig att underhålla renhägnet på sådant sätt att det är funktionsdugligt eller skulle ha varit det om hägnet omslutit hela renhagen. Hägnet ska underhållas med naturmaterial motsvarande naturmiljön på platsen. (

text: SJVFS 2001:76

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge en sökande undantag från bestämmelserna i 1-16 §§ i dessa föreskrifter.

text: 9 Denna författning träder i kraft den 21 augusti 2000, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1999:27

text: ) om miljöstöd för bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet ska upphöra att gälla. I fråga om stöd som avser stödår före stödåret med början den 1 oktober 2000 gäller äldre författningar.

text: Denna författning träder i kraft den 15 juli 2001. I fråga om stöd som avser stödår före stödåret med början den 1 oktober 2001 gäller äldre författningar.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2002. I fråga om stöd som avser stödår före stödåret med början den 1 oktober 2002 gäller äldre författningar.

text: Denna författning träder i kraft den 15 maj 2003. I fråga om stöd som avser stödår före stödåret med början den 1 oktober 2003 gäller äldre författningar.

text: Denna författning träder i kraft den 19 maj 2004. I fråga om stöd som avser stödår före stödåret med början den 1 oktober 2004 gäller äldre författningar.

text: Denna författning träder i kraft den 6 maj 2005. I fråga om stöd som avser stödår före stödåret med början den 1 oktober 2005 gäller äldre författningar.

text: SJVFS 2000:126

text: . 10

text: SJVFS 2001:76

text: . 11

text: SJVFS 2002:37

text: . 12

text: SJVFS 2003:21

text: . 13

text: SJVFS 2004:28

text: Denna författning träder i kraft den 18 maj 2006. I fråga om stöd som avser stödår före stödåret med början den 1 oktober 2006 gäller äldre författningar.

text: Denna författning träder i kraft den 22 mars 2007. I fråga om stöd som avser stödår före stödåret med början den 1 januari 2007 gäller äldre författningar.

text: Denna författning träder i kraft den 12 mars 2008. I fråga om stöd som avser stödår före stödåret med början den 1 januari 2008 gäller äldre författningar.

text: MATS PERSSON

text: Lena Söderman (Landsbygdsavdelningen)

text: SJVFS 2005:20

text: . 15

text: SJVFS 2006:31

text: . 16

text: SJVFS 2007:25

text: . 17

text: SJVFS 2008:12


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2002:95) om ersättning för miljövänligt jordbruk

text: Djuren ska födas upp på ekologiskt odlat foder, som huvudsakligen odlats på produktionsenheten. Detta innebär att för idisslare ska minst 90 procent av fodret, räknat på årligt foderintag, vara ekologiskt odlat foder. För grisar är motsvarande andel 80 procent. För jordbrukare som 2005 eller 2006 har gått in i åtagande, utökat åtagande så att åtagandeperioden förlängdes eller lagt till djurhållning till åtagandet gäller istället följande andelar ekologiskt odlat foder från och med den 15 maj 2008. Nötkreatur, får och getter ska födas upp på ekologiskt odlat foder. För grisar gäller följande: 1. Under perioden från och med den 15 maj 2008 till och med den 31 december 2008 får högst 10 procent foder som inte är ekologiskt odlat användas. 2. Under 2009 får högst 10 procent foder som inte är ekologiskt odlat användas. 3. Under 2010 får högst 5 procent foder som inte är ekologiskt odlat användas. Vid låg foderproduktion, särskilt på grund av exceptionella väderförhållanden, kan Jordbruksverket tillåta en högre andel konventionellt foder under en begränsad period och för ett särskilt område.

text: Djurhållare i Jämtlands län som på grund av exceptionella väderförhållanden inte kan uppfylla villkoren om lägsta andel ekologiskt foder i 4 kap. 40 och 42 §§ i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2002:95

text: ) om ersättning för miljövänligt jordbruk, tillåts använda en högre andel inköpt foder och en högre andel konventionellt foder. Det konventionella foder som används utöver den andel som tillåts enligt 40 och 42 §§, får endast bestå av grovfoder. Undantaget gäller till och med den 15 juni 2008.

text: 1 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2007:51

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Denna författning träder i kraft den 15 maj 2008. I fråga om 4 kap. 40a § ska den tillämpas från och med den 1 januari 2008.

text: MATS PERSSON

text: Emma Lundin (Miljö- och regionalstödsenheten)