text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet ellära finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. På Skolverkets vägnar HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: 1 1 Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Ellära

text: Ämnet ellära behandlar lik- och enfasväxelströmskretsar samt trefassystem med belastningar av olika slag. Det behandlar också ledningsburna störningar och säkerhetsfrågor.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet ellära ska syfta till att eleverna utvecklar färdigheter i att mäta och beräkna elektriska storheter i lik- och enfasväxelströmskretsar samt i trefassystem med belastningar av olika slag. Den ska också bidra till att eleverna utvecklar förmåga att söka och avhjälpa fel i lik- och enfasväxelströmskretsar samt i trefassystem. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förståelse av hur ledningsbundna störningar uppkommer samt deras verkan på elsystemet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om säkerhetsfrågor och om bestämmelser och standarder inom elområdet. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att praktiskt utföra mätning och beräkning av elektriska storheter i lik- och enfasväxelströmskretsar samt i trefassystem. Den ska också bidra till att eleverna ges möjlighet att praktiskt söka och avhjälpa fel med hjälp av scheman, ritningar, mätinstrument och övrig utrustning.

text: Undervisningen i ämnet ellära ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om elsystemets uppbyggnad och funktion. 2. Kunskaper om lik- och enfasväxelströmskretsars uppbyggnad och funktion samt färdigheter i att mäta och beräkna elektriska storheter i dessa med belastningar av olika slag. 3. Kunskaper om trefassystems uppbyggnad och funktion samt färdigheter i att mäta och beräkna elektriska storheter i dessa med belastningar av olika slag. 4. Kunskaper om uppkomsten av störningar och om deras verkan på elsystemet. 5. Förmåga att söka och avhjälpa fel i lik- och enfasväxelströmskretsar. 6. Förmåga att söka och avhjälpa fel i trefassystem. 7. Kunskaper om säkerhetsfrågor och om bestämmelser och standarder inom elområdet.

text: Kurser i ämnet

text: Ellära 1, 100 poäng. Ellära 2, 100 poäng, som bygger på kursen ellära 1. Praktisk ellära, 100 poäng.

text: Kurskod: ELLELL01

text: Kursen ellära 1 omfattar punkterna 2, 4–5 och 7 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Ledare, halvledare och isolatorer. – Elektriska storheter i lik- och enfasväxelströmskretsar. – Grundläggande principer för motorer, generatorer och transformatorer samt för överföring av elenergi. – Elektrisk serie och parallell koppling. – Lik- och enfasväxelström. – Elektriska och magnetiska fält. – Elektromagnetisk kompabilitet (EMC), övertoner och faskompensering. – Resistiva, induktiva och kapacitiva kretsar. – Olika mättekniker samt metoder för att analysera mätvärden och utföra felsökning och felavhjälpning.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för lik- och enfasväxelströmskretsars uppbyggnad och funktion samt för olika belastningars inverkan på kretsar och elsystem. Dessutom redogör eleven översiktligt för hur störningar i elsystemet uppstår och vilken verkan de har på elsystemet. Eleven utför i samråd med handledare elektriska mätningar på lik- och enfasväxelströmskretsar. Inför arbetet väljer eleven med viss säkerhet lämpliga mätmetoder och mätinstrument. Dessutom gör eleven en enkel riskbedömning och anpassar vid behov mätningen efter den. Eleven utför i samråd med handledare enkla beräkningar. Utifrån resultaten av mätningarna och beräkningarna föreslår eleven med viss säkerhet lämpliga åtgärder för att avhjälpa fel i elsystemet. Eleven utför i samråd med handledare dessa åtgärder. Arbetet utförs på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra samt utifrån bestämmelser och standarder inom elområdet. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för lik- och enfasväxelströmskretsars uppbyggnad och funktion samt för olika belastningars inverkan på kretsar och elsystem. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för hur störningar i elsystemet uppstår och vilken verkan de har på elsystemet. Eleven utför efter samråd med handledare elektriska mätningar på lik- och enfasväxelströmskretsar. Inför arbetet väljer eleven med säkerhet lämpliga mätmetoder och mätinstrument. Dessutom gör eleven en välgrundad riskbedömning och anpassar vid behov mätningen efter den. Eleven utför efter samråd med handledare avancerade beräkningar. Utifrån resultaten av mätningarna och beräkningarna föreslår eleven med säkerhet lämpliga åtgärder för att avhjälpa fel i elsystemet. Eleven utför efter samråd med handledare dessa åtgärder. Arbetet utförs på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra samt utifrån bestämmelser och standarder inom elområdet. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Ellära 2, 100 poäng

text: Kurskod: ELLELL02

text: Kursen ellära 2 omfattar punkterna 3–4 och 6–7 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Trefassystemets uppbyggnad och funktion från transformator till belastning. – Resistiva, induktiva och kapacitiva kretsar i trefasnät. – Skillnader mellan symmetrisk och osymmetrisk belastning.

text: – Trefasmotorers och trefastransformatorers funktion och påverkan i trefassystemet. – Olika spänningssystems funktion inom distribution och industri. – TN-C-systemets samt TN-S-systemets uppbyggnad, funktion och användning. – Elektriska och magnetiska fälts uppkomst och verkan. – Vagabonderande strömmars uppkomst och utbredning. – Skyddsledarens funktion och verkan. – Linjära och olinjära lasters verkan på uppkomsten av övertoner. – Kraftelektroniska utrustningars användning och funktion. – Filtrering, stabilisering och andra åtgärder för att minska ledningsburna störningar.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för trefassystemets uppbyggnad och funktion samt för olika belastningars inverkan på elsystemet. Dessutom redogör eleven översiktligt för hur störningar i elsystemet uppstår och vilken verkan de har på elsystemet. Eleven utför i samråd med handledare elektriska mätningar på trefassystem. Inför arbetet väljer eleven med viss säkerhet lämpliga mätmetoder och mätinstrument. Dessutom gör eleven en enkel riskbedömning och anpassar vid behov mätningen efter den. Eleven utför i samråd med handledare enkla beräkningar. Utifrån resultaten av mätningarna och beräkningarna föreslår eleven med viss säkerhet lämpliga åtgärder för att avhjälpa fel i elsystemet. Eleven utför i samråd med handledare dessa åtgärder. Arbetet utförs på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra samt utifrån bestämmelser och standarder inom elområdet. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för trefassystemets uppbyggnad och funktion samt för olika belastningars inverkan på elsystemet. Dessutom redogör eleven utförligt för hur störningar i elsystemet uppstår och vilken verkan de har på elsystemet. Eleven utför efter samråd med handledare elektriska mätningar på trefassystem. Inför arbetet väljer eleven med viss säkerhet lämpliga mätmetoder och mätinstrument. Dessutom gör eleven en riskbedömning och anpassar vid behov mätningen efter den. Eleven utför efter samråd med handledare beräkningar. Utifrån resultaten av mätningarna och beräkningarna föreslår eleven med viss säkerhet lämpliga åtgärder för att avhjälpa fel i elsystemet. Eleven utför efter samråd med handledare dessa åtgärder. 5

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för trefassystemets uppbyggnad och funktion samt för olika belastningars inverkan på elsystemet. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för hur störningar i elsystemet uppstår och vilken verkan de har på elsystemet. Eleven utför efter samråd med handledare elektriska mätningar på trefassystem. Inför arbetet väljer eleven med säkerhet lämpliga mätmetoder och mätinstrument. Dessutom gör eleven en välgrundad riskbedömning och anpassar vid behov mätningen efter den. Eleven utför efter samråd med handledare avancerade beräkningar. Utifrån resultaten av mätningarna och beräkningarna föreslår eleven med säkerhet lämpliga åtgärder för att avhjälpa fel i elsystemet. Eleven utför efter samråd med handledare dessa åtgärder. Arbetet utförs på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra samt utifrån bestämmelser och standarder inom elområdet. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Praktisk ellära, 100 poäng

text: Kurskod: ELLPRA0

text: Kursen praktisk ellära omfattar punkterna 1–7 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Elsystemets uppbyggnad och funktion från transformator till belastning. – Elektriskt material, till exempel ledare, halvledare och isolatorer. – Elektriska storheter och samband. – Mätinstrument och metoder för att mäta elektriska storheter. – Likströmskretsars och enfasväxelströmskretsars funktion. – Skillnader mellan symmetrisk och osymmetrisk belastning. – TN-C-systemets och TN-S-systemets uppbyggnad, funktion och användning. – Elektriska och magnetiska fälts uppkomst och verkan. – Skyddsledarens funktion och verkan. – Säkerhetsfrågor, bestämmelser och standarder inom elområdet.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för elsystemets, lik- och enfasväxelströmskretsars och trefassystems uppbyggnad och funktion samt för olika belastningars inverkan på elsystemet. Eleven utför i samråd med handledare elektriska mätningar på elsystemet. Inför arbetet väljer eleven med viss säkerhet lämpliga mätmetoder och mätinstrument. Dessutom gör eleven en enkel riskbedömning och anpassar vid behov mätningen efter den. Eleven utför i samråd med handledare enkla beräkningar. Utifrån resultaten av mätningarna och beräkningarna föreslår eleven med viss säkerhet lämpliga åtgärder för att avhjälpa fel i elsystemet. Eleven utför i samråd med handledare dessa åtgärder. Arbetet utförs på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra samt utifrån bestämmelser och standarder inom elområdet. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för elsystemets, lik- och enfasväxelströmskretsars och trefassystems uppbyggnad och funktion samt för olika belastningars inverkan på elsystemet. Eleven utför efter samråd med handledare elektriska mätningar på elsystemet. Inför arbetet väljer eleven med viss säkerhet lämpliga mätmetoder och mätinstrument. Dessutom gör eleven en riskbedömning och anpassar vid behov mätningen efter den. Eleven utför efter samråd med handledare beräkningar. Utifrån resultaten av mätningarna och beräkningarna föreslår eleven med viss säkerhet lämpliga åtgärder för att avhjälpa fel i elsystemet. Eleven utför efter samråd med handledare dessa åtgärder. Arbetet utförs på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra samt utifrån bestämmelser och standarder inom elområdet. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för elsystemets, lik- och enfasväxelströmskretsars och trefassystems uppbyggnad och funktion samt för olika belastningars inverkan på elsystemet. Eleven utför efter samråd med handledare elektriska mätningar på elsystemet. Inför arbetet väljer eleven med säkerhet lämpliga mätmetoder 7

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet ellära i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: 1 kap. 6 § gymnasieförordningen (1992:394)

text: framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet ellära finns i bilagan till dessa föreskrifter. Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. På Skolverkets vägnar HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Ellära

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: Ellära 1, 100 poäng. Ellära 2, 100 poäng som bygger på kursen ellära 1.

text: Praktisk ellära, 100 poäng.

text: Ellära 1, 100 poäng

text: Kurskod: ELLELL01

text: Centralt innehåll

text: • Ledare, halvledare och isolatorer. • Elektriska storheter i lik- och enfasväxelströmskretsar. • Grundläggande principer för motorer, generatorer och transformatorer samt för överföring av elenergi. • Elektrisk serie och parallell koppling. • Lik- och enfasväxelström. • Elektriska och magnetiska fält. • Elektromagnetisk kompabilitet (EMC), övertoner och faskompensering. • Resistiva, induktiva och kapacitiva kretsar. • Olika mättekniker samt metoder för att analysera mätvärden och utföra felsökning och felavhjälpning.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för lik- och enfasväxelströmskretsars uppbyggnad och funktion samt för olika belastningars inverkan på kretsar och elsystem. Dessutom redogör eleven utförligt för hur störningar i elsystemet uppstår och vilken verkan de har på elsystemet. Eleven utför efter samråd med handledare elektriska mätningar på lik- och enfasväxelströmskretsar. Inför arbetet väljer eleven med viss säkerhet lämpliga mätmetoder och mätinstrument. Dessutom gör eleven en riskbedömning och anpassar vid behov mätningen efter den. Eleven utför efter samråd med handledare beräkningar. Utifrån resultaten av mätningarna och beräkningarna föreslår eleven med viss säkerhet lämpliga åtgärder för att avhjälpa fel i elsystemet. Eleven utför efter samråd med handledare dessa åtgärder. Arbetet utförs på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra samt utifrån bestämmelser och standarder inom elområdet. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Ellära 2, 100 poäng

text: Kurskod: ELLELL02

text: Centralt innehåll

text: • Trefassystemets uppbyggnad och funktion från transformator till belastning. • Resistiva, induktiva och kapacitiva kretsar i trefasnät. • Skillnader mellan symmetrisk och osymmetrisk belastning. • Trefasmotorers och trefastransformatorers funktion och påverkan i trefassystemet. • Olika spänningssystems funktion inom distribution och industri. • TN-C-systemets samt TN-S-systemets uppbyggnad, funktion och användning. • Elektriska och magnetiska fälts uppkomst och verkan. • Vagabonderande strömmars uppkomst och utbredning. • Skyddsledarens funktion och verkan. • Linjära och olinjära lasters verkan på uppkomsten av övertoner. • Kraftelektroniska utrustningars användning och funktion. • Filtrering, stabilisering och andra åtgärder för att minska ledningsburna störningar.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för trefassystemets uppbyggnad och funktion samt för olika belastningars inverkan på elsystemet. Dessutom redogör eleven 5

text: utförligt för hur störningar i elsystemet uppstår och vilken verkan de har på elsystemet. Eleven utför efter samråd med handledare elektriska mätningar på trefassystem. Inför arbetet väljer eleven med viss säkerhet lämpliga mätmetoder och mätinstrument. Dessutom gör eleven en riskbedömning och anpassar vid behov mätningen efter den. Eleven utför efter samråd med handledare beräkningar. Utifrån resultaten av mätningarna och beräkningarna föreslår eleven med viss säkerhet lämpliga åtgärder för att avhjälpa fel i elsystemet. Eleven utför efter samråd med handledare dessa åtgärder. Arbetet utförs på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra samt utifrån bestämmelser och standarder inom elområdet. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Praktisk ellära, 100 poäng

text: Kurskod: ELLPRA0

text: Centralt innehåll

text: • Elsystemets uppbyggnad och funktion från transformator till belastning. • Elektriskt material, till exempel ledare, halvledare och isolatorer. 6 • Elektriska storheter och samband.

text: • Likströmskretsars och enfasväxelströmskretsars funktion. • Skillnader mellan symmetrisk och osymmetrisk belastning. • Olika spänningssystems funktion inom distribution och industri. • TN-C-systemets och TN-S-systemets uppbyggnad, funktion och användning. • Elektriska och magnetiska fälts uppkomst och verkan. • Vagabonderande strömmars uppkomst och utbredning. • Skyddsledarens funktion och verkan. • Övertonernas verkan på elnätet. • Kraftelektroniska utrustningars användning och verkan på nätet.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för elsystemets, lik- och enfasväxelströmskretsars och trefassystems uppbyggnad och funktion samt för olika belastningars inverkan på elsystemet. Dessutom redogör eleven översiktligt för hur störningar i elsystemet uppstår och vilken verkan de har på elsystemet. Eleven utför i samråd med handledare elektriska mätningar på elsystemet. Inför arbetet väljer eleven med viss säkerhet lämpliga mätmetoder och mätinstrument. Dessutom gör eleven en enkel riskbedömning och anpassar vid behov mätningen efter den. Eleven utför i samråd med handledare enkla beräkningar. Utifrån resultaten av mätningarna och beräkningarna föreslår eleven med viss säkerhet lämpliga åtgärder för att avhjälpa fel i elsystemet. Eleven utför i samråd med handledare dessa åtgärder. Arbetet utförs på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra samt utifrån bestämmelser och standarder inom elområdet. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för elsystemets, lik- och enfasväxelströmskretsars och trefassystems uppbyggnad och funktion samt för olika belastningars inverkan på elsystemet. Dessutom redogör eleven utförligt för hur störningar i elsystemet uppstår och vilken verkan de har på elsystemet. Eleven utför efter samråd med handledare elektriska mätningar på elsystemet. Inför arbetet väljer eleven med viss säkerhet lämpliga mätmetoder och mätinstrument. Dessutom gör eleven en riskbedömning och anpassar vid behov mätningen efter den. Eleven utför efter samråd med handledare beräkningar. Utifrån resultaten av mätningarna och beräkningarna föreslår eleven med viss säkerhet lämpliga åtgärder för att avhjälpa fel i elsystemet. Eleven utför efter samråd med handledare dessa

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för elsystemets, lik- och enfasväxelströmskretsars och trefassystems uppbyggnad och funktion samt för olika belastningars inverkan på elsystemet. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för hur störningar i elsystemet uppstår och vilken verkan de har på elsystemet. Eleven utför efter samråd med handledare elektriska mätningar på elsystemet. Inför arbetet väljer eleven med säkerhet lämpliga mätmetoder och mätinstrument samt motiverar sina val. Dessutom gör eleven en välgrundad riskbedömning och anpassar vid behov mätningen efter den. Eleven utför efter samråd med handledare avancerade beräkningar. Utifrån resultaten av mätningarna och beräkningarna föreslår eleven med säkerhet lämpliga åtgärder för att avhjälpa fel i elsystemet. Eleven utför efter samråd med handledare dessa åtgärder. Arbetet utförs på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra samt utifrån bestämmelser och standarder inom elområdet. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Ansvarig utgivare: Ulrika Lindén Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20 Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: Elanders Sverige AB, Vällingby 2010


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

type: stycke

type: paragraf

text: Ämnesplanen för ämnet elmätteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: 1 1 Senaste lydelse 2010:235.

type: rubrik

text: Bilaga

text: Elmätteknik

text: Ämnet elmätteknik handlar om hur olika instrument för att mäta elektriska storheter används. Även mätning av icke-elektriska storheter behandlas efter att de omvandlats med mätomvandlare till elektriska storheter.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet elmätteknik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om mätning av elektriska storheter. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om vanligt förekommande mätgivare och om metoder för att samla in mätvärden. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar kunskaper om analys av mätresultat och av de fel och störningar som kan kan påverka mätresultatet. Genom experiment, ett undersökande arbetssätt och praktiska övningar ska eleverna ges möjlighet att utveckla sådana kunskaper i praktisk problemlösning som krävs vid arbete med mätgivare och mätinstrument.

text: Undervisningen i ämnet elmätteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om begrepp inom mätteknik. 2. Färdigheter i att använda oscilloskop och multimeter. 3. Färdigheter i att använda spektrumanalysator. 4. Förmåga att välja och använda mätgivare. 5. Kunskaper om elektriska störningar. 6. Förmåga att analysera mätresultat. 7. Förmåga att dokumentera mätresultat.

text: Kurser i ämnet

text: Elmätteknik 1, 100 poäng. Elmätteknik 2, 100 poäng, som bygger på kursen elmätteknik 1.

text: Elmätteknik 1, 100 poäng

text: Kurskod: ELÄELM01

text: Kursen elmätteknik 1 omfattar punkterna 1–2, 4 och 6–7 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Grundläggande mättekniska begrepp, till exempel definitioner av måttenheter. – Oscilloskop och multimeter, funktion och användningsområden. Användning av oscilloskop och multimeter för mätning av elektrisk 2 ström, elektrisk spänning samt resistans med fokus på storlek och fasläge.

text: – Olika typer av mätgivare. Grundläggande egenskaper och användningsområden. Val av mätgivare. – Metoder för analys av mätresultat samt mätresultats osäkerhet. – Grundläggande standarder och metoder för dokumentation av mätresultat.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för grundläggande begrepp inom området mätteknik. Eleven använder i samråd med handledare oscilloskop och multimeter för att mäta ström, spänning och impedans samt dokumenterar med tillfredsställande resultat dessa storheters variation i tiden enligt gällande standarder. Eleven väljer mätgivare och använder den med viss säkerhet. Dessutom motiverar eleven översiktligt sitt val av mätgivare. Eleven gör en enkel tolkning av sina mätresultat samt en enkel dokumentation av dem. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för grundläggande begrepp inom området mätteknik. Eleven använder efter samråd med handledare oscilloskop och multimeter för att mäta ström, spänning och impedans samt dokumenterar med tillfredsställande resultat dessa storheters variation i tiden enligt gällande standarder. Eleven väljer mätgivare och använder den med viss säkerhet. Dessutom motiverar eleven utförligt sitt val av mätgivare. Eleven gör en tolkning av sina mätresultat samt en noggrann dokumentation av dem. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Elmätteknik 2, 100 poäng

text: Kurskod: ELÄELM02

text: Kursen elmätteknik 2 omfattar punkterna 1–7 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Mättekniska begrepp, särskilt hur spårbarhet skapas. – Oscilloskop och multimeter, funktion och användningsområden. Användning av oscilloskop och multimeter för mätning av ström, spänning och impedans samt dessa storheters variation i tiden. – Spektrumanalysatorer för att mäta olika egenskaper hos elektriska mätobjekt genom att analysera tidssignalen och signalens spektrum. – Fysikaliska funktioner hos olika mätgivare samt användningsområden för dessa. Val av mätgivare. – Orsaker till att elektriska störningar uppstår, hur de fortplantas och hur de kan reduceras. – Metoder för analys av mätresultat. Mätresultats osäkerhet. – Standarder och metoder för dokumentation av mätresultat.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för grundläggande begrepp inom området mätteknik. Eleven använder i samråd med handledare oscilloskop och multimeter för att mäta ström, spänning och impedans samt dokumenterar med tillfredsställande resultat dessa storheters variation i tiden enligt gällande standarder. Med hjälp av spektrumanalysator mäter eleven några variabler hos elektriska mätobjekt och analyserar dessa med viss säkerhet. Eleven väljer mätgivare och använder den med viss säkerhet. Eleven beskriver översiktligt hur mätgivare fungerar och när de ska användas. Dessutom motiverar eleven översiktligt sitt val av mätgivare. Eleven gör en enkel tolkning av sina mätresultat. I samband med tolkningen redogör eleven översiktligt för hur elektriska störningar kan påverka mätresultat samt hur de uppstår, fortplantas och kan reduceras. Eleven gör en enkel dokumentation av mätresultaten. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för grundläggande begrepp inom området mätteknik. Eleven använder efter samråd med handledare oscilloskop och multimeter för att mäta ström, spänning och impedans samt dokumenterar med tillfredsställande resultat dessa storheters variation i tiden enligt gällande standarder. Med hjälp av spektrumanalysator mäter eleven några variabler hos elektriska mätobjekt och analyserar dessa med viss säkerhet. Eleven väljer mätgivare och använder den med viss säkerhet. Eleven beskriver utförligt hur mätgivare fungerar och när de ska användas. Dessutom motiverar eleven utförligt sitt val av mätgivare. Eleven gör en tolkning av sina mätresultat. I samband med tolkningen redogör eleven utförligt för hur elektriska störningar kan påverka mätresultat samt hur de uppstår, fortplantas och kan reduceras. Eleven gör en noggrann dokumentation av mätresultaten. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för grundläggande begrepp inom området mätteknik. Eleven använder efter samråd med handledare oscilloskop och multimeter för att mäta ström, spänning och impedans samt dokumenterar med gott resultat dessa storheters variation i tiden enligt gällande standarder. Med hjälp av spektrumanalysator mäter eleven några variabler hos elektriska mätobjekt och analyserar dessa med säkerhet. Eleven väljer mätgivare och använder den med säkerhet. Eleven beskriver utförligt och nyanserat hur mätgivare fungerar och när de ska användas. Dessutom motiverar eleven utförligt och nyanserat sitt val av mätgivare. Eleven gör en komplex tolkning av sina mätresultat. I samband med tolkningen redogör eleven utförligt och nyanserat för hur elektriska störningar kan påverka mätresultat samt hur de uppstår, fortplantas och kan reduceras. Eleven gör en noggrann och utförlig dokumentation av mätresultaten. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet elmätteknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: 1 kap. 6 § gymnasieförordningen (1992:394)

text: Ämnesplanen för ämnet elmätteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. På Skolverkets vägnar HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Elmätteknik

text: Ämnets syfte

text: 1. Kunskaper om begrepp inom mätteknik. 2. Färdigheter i att använda oscilloskop och multimeter. 3. Färdigheter i att använda spektrumanalysator. 4. Förmåga att välja och använda mätgivare. 5. Kunskaper om elektriska störningar. 6. Förmåga att analysera mätresultat. 7. Förmåga att dokumentara mätresultat.

text: Kurser i ämnet

text: Elmätteknik 1, 100 poäng

text: Kurskod: ELÄELM01

text: Centralt innehåll

text: 2 • Grundläggande mättekniska begrepp, till exempel definitioner av måttenheter.

text: • Oscilloskop och multimeter, funktion och användningsområden. Användning av oscilloskop och multimeter för mätning av elektrisk ström, elektrisk spänning samt resistans med fokus på storlek och fasläge. • Olika typer av mätgivare. Grundläggande egenskaper och användningsområden. Val av mätgivare. • Metoder för analys av mätresultat samt mätresultats osäkerhet. • Grundläggande standarder och metoder för dokumentation av mätresultat.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för grundläggande begrepp inom området mätteknik. Eleven använder efter samråd med handledare oscilloskop och multimeter för att mäta ström, spänning och impedans samt dokumenterar med gott resultat dessa storheters variation i tiden enligt gällande standarder. Eleven väljer mätgivare och använder den med säkerhet. Dessutom motiverar eleven utförligt och nyanserat sitt val av mätgivare. Eleven gör en komplex tolkning av sina mätresultat samt en noggrann och utförlig dokumentation av dem. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Elmätteknik 2, 100 poäng

text: Kurskod: ELÄELM02

text: Centralt innehåll

text: • Mättekniska begrepp, särskilt hur spårbarhet skapas. • Oscilloskop och multimeter, funktion och användningsområden. Användning av oscilloskop och multimeter för mätning av ström, spänning och impedans samt dessa storheters variation i tiden. • Spektrumanalysatorer för att mäta olika egenskaper hos elektriska mätobjekt genom att analysera tidssignalen och signalens spektrum. • Fysikaliska funktioner hos olika mätgivare samt användningsområden för dessa. Val av mätgivare. • Orsaker till att elektriska störningar uppstår, hur de fortplantas och hur de kan reduceras. • Metoder för analys av mätresultat. Mätresultats osäkerhet. • Standarder och metoder för dokumentation av mätresultat.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för grundläggande begrepp inom området mätteknik. Eleven använder efter samråd med handledare oscilloskop och multimeter för att mäta ström, spänning och impedans samt dokumenterar med gott resultat dessa storheters variation i tiden enligt gällande standarder. Med hjälp av spektrumanalysator mäter eleven några variabler hos elektriska mätobjekt och analyserar dessa med säkerhet. Eleven väljer mätgivare och använder den med säkerhet. Eleven beskriver utförligt och nyanserat hur mätgivare fungerar och när de ska användas. Dessutom motiverar eleven sitt val av mätgivare. 5

text: utförligt och nyanserat

text: Elanders Sverige AB, Vällingby 2010


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet energiteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: 1 1 Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Energiteknik

text: Ämnet energiteknik behandlar energitekniska objekt samt hur system fungerar och är konstruerade. Ämnet bygger delvis på naturvetenskapliga principer som tillämpas på energitekniska anläggningar. Ett miljöperspektiv ingår i ämnet eftersom energitekniska system till stor del påverkar miljön.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet energiteknik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i att utföra drift, underhåll och service av energitekniska anläggningar samt förmåga att lösa praktiska problem inom området. Den ska även leda till att eleverna utvecklar kunskaper om grundläggande fysikaliska storheter, nödvändig matematik, grundläggande kemi. Dessutom ska eleverna få möjlighet att utveckla kunskaper om behandling, provtagning och analys av olika typer av vatten som används inom processindustrin och inom energi- , miljö- och vattenteknik. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar en teoretisk grund inom energiområdet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av effektiv och hållbar energianvändning samt kretsloppstänkande. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om både konventionella och alternativa energisystem samt möjlighet att utveckla säkerhetstänkande, yrkesidentitet och ett yrkesetiskt förhållningssätt. Genom experiment, laborationer och ett undersökande arbetssätt ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att lösa problem som gäller drift, underhåll och service av energitekniska anläggningar. Genom praktiska övningar ska eleverna ges möjlighet att utveckla tekniska kunskaper samt sköta teknisk utrustning.

text: Undervisningen i ämnet energiteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om olika energitekniska utrustningar. 2. Kunskaper om uppbyggnad, funktion och principer hos olika energitekniska systemlösningar. 3. Kunskaper om olika energikällor och bränslen samt energibärande mediers egenskaper. 4. Förmåga att utföra arbetsuppgifter i olika energitekniska anläggningar samt arbeta med hänsyn till säkerhet, kvalitet och miljö. 5. Förmåga att optimera samt utföra kontroll- och driftrutiner och energibesparande åtgärder i olika energianläggningar. 6. Förmåga att lösa fysikaliska eller vattenkemiska problem med hjälp av laborativt arbete. 7. Förmåga att hantera material och verktyg. 8. Förmåga att dokumentera och utvärdera sitt arbete. 9. Förmåga att samverka med andra och använda fackspråk. 10. Förmåga att arbeta enligt lagar och andra bestämmelser.

text: Kurser i ämnet

text: Energiteknik 1, 100 poäng. Energiteknik 2, 100 poäng, som bygger på kursen energiteknik 1. Förnybar energi, 100 poäng, som bygger på kursen energiteknik 1, kursen skogsskötsel 1 eller kursen växtodling 1. Vatten- och processkemi, 100 poäng.

text: Energiteknik 1, 100 poäng

text: Kurskod: ENEENE01

text: Kursen energiteknik 1 omfattar punkterna 1–10 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Grundläggande systemförståelse inom tillämpliga energiområden samt effektiv energihantering. – Energiinnehåll i olika bränslen. – Förnybara energikällor: sol, vind, våg, värmepump, energigaser, biobränslen samt alternativa drivmedel för fordon. – Energianvändning inom EU. – Processkännedom om kärnkraft, vattenkraft, värmekraft, fjärrvärme och fjärrkyla. – Processkännedom om vattenrening för dricksvatten och förorenat vatten samt miljö- och kretsloppstänkande. – Hantering, montering, mätning och enklare underhåll av energiteknisk utrustning. – Säkerhetsföreskrifter inom energiområdet. – Måttsystem för energi och effekt samt enheter och förkortningar för energi och effekt. – Användning och skötsel av utrustning och verktyg. – Säkerhetstänkande och yrkesetik. Arbetsmiljö och ergonomi. – Lagar och andra bestämmelser.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för olika energitekniska utrustningar. Dessutom redogör eleven översiktligt för uppbyggnad, funktion och principer hos olika energitekniska systemlösningar och olika energikällor. Eleven beskriver även översiktligt energibärande mediers egenskaper.

text: Eleven utför med visst handlag och i samråd med handledare vanligt förekommande enkla arbetsuppgifter i en energiteknisk anläggning och uppnår ett resultat som uppfyller fastställda krav på säkerhet, kvalitet och miljö. I arbetet löser eleven med viss säkerhet enkla fysikaliska och vattenkemiska problem, genom beräkningar och laborativt arbete. Eleven utför i samråd med handledare enkla kontroll- och driftrutiner genom att använda energiteknisk utrustning. Eleven använder och vårdar i samråd med handledare material och verktyg enligt instruktioner och arbetsbeskrivningar. Eleven dokumenterar med viss säkerhet sitt arbete och utvärderar det med enkla omdömen. I arbetet samverkar eleven med andra och använder ett enkelt fackspråk som fungerar för arbetsuppgiften. Arbetet utförs i enlighet med lagar och andra bestämmelser. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för olika energitekniska utrustningar. Dessutom redogör eleven utförligt för uppbyggnad, funktion och principer hos olika energitekniska systemlösningar och olika energikällor samt hur de samverkar. Eleven beskriver även utförligt energibärande mediers egenskaper. Eleven utför med gott handlag och efter samråd med handledare vanligt förekommande enkla arbetsuppgifter i en energiteknisk anläggning och uppnår ett resultat som uppfyller fastställda krav på säkerhet, kvalitet och miljö. I arbetet löser eleven med viss säkerhet enkla fysikaliska och vattenkemiska problem, genom beräkningar och laborativt arbete. Eleven utför efter samråd med handledare kontroll- och driftrutiner genom att använda energiteknisk utrustning. Eleven använder och vårdar efter samråd med handledare material och verktyg enligt instruktioner och arbetsbeskrivningar. Eleven dokumenterar med säkerhet sitt arbete och utvärderar det med enkla omdömen. I arbetet samverkar eleven med andra och använder ett nyanserat fackspråk som fungerar för arbetsuppgiften. Arbetet utförs i enlighet med lagar och andra bestämmelser. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: 4 Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika energitekniska utrustningar. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för uppbyggnad, funktion och principer hos olika energitekniska systemlösningar och olika energikällor samt hur de samverkar. Eleven beskriver även utförligt och nyanserat energibärande mediers egenskaper. Eleven utför med mycket gott handlag och efter samråd med handledare vanligt förekommande enkla och även mer avancerade arbetsuppgifter i en energiteknisk anläggning och uppnår ett resultat som uppfyller fastställda krav på säkerhet, kvalitet och miljö. I arbetet löser eleven med säkerhet enkla fysikaliska och vattenkemiska problem, genom beräkningar och laborativt arbete. Eleven utför, på ett ansvarsfullt sätt och efter samråd med handledare, kontroll- och driftrutiner genom att använda energiteknisk utrustning. Eleven använder och vårdar efter samråd med handledare material och verktyg enligt instruktioner och arbetsbeskrivningar. Eleven dokumenterar med säkerhet sitt arbete och utvärderar det med nyanserade omdömen. I arbetet samverkar eleven med andra och använder ett nyanserat fackspråk som är anpassat till mottagaren och fungerar för arbetsuppgiften. Arbetet utförs i enlighet med lagar och andra bestämmelser. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Energiteknik 2, 100 poäng

text: Kurskod: ENEENE02

text: Kursen energiteknik 2 omfattar punkterna 1–10 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Egenskaper hos energibärande medier. – Allmän pumpteknik, termodynamikens och hydrodynamikens lagar. – Allmän korrosionslära och olika materials egenskaper. – Centrala storheter inom energiområdet, till exempel kraft, tryck, temperatur, energi, effekt och verkningsgrad. – Uppbyggnad, funktion, arbetsprinciper, produktionsförutsättningar och miljökonsekvenser för energi-, miljö- och vattentekniska anläggningar. – Underhållsrutiner inom energiområdet. – Kontroll- och driftrutiner i olika anläggningar. – Säkerhetsföreskrifter inom energiområdet. – Beräkningar och tillämpningar av mekanik och värmelära på energitekniska anläggningar. – Optimering av verkningsgrad och kvalitet hos energi-, miljö- och vattentekniska anläggningar. – Användning och skötsel av utrustning och verktyg. – Säkerhetstänkande och yrkesetik.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för uppbyggnad, funktion och principer hos olika energitekniska system och olika energikällor. Dessutom beskriver eleven översiktligt energibärande mediers egenskaper. Eleven utför med visst handlag och i samråd med handledare vanligt förekommande arbetsuppgifter i en energiteknisk anläggning och uppnår ett resultat som uppfyller fastställda krav på säkerhet, kvalitet och miljö. I arbetet löser eleven med viss säkerhet enkla fysikaliska och vattenkemiska problem, genom beräkningar och laborativt arbete. Eleven utför i samråd med handledare enkla kontroll- och driftrutiner genom att använda energiteknisk utrustning. Vidare utvärderar eleven resultatet med enkla omdömen och föreslår energibesparande åtgärder samt optimerar i samråd med handledare energianläggningen. Eleven använder och vårdar i samråd med handledare material och verktyg enligt instruktioner och arbetsbeskrivningar. Eleven dokumenterar med viss säkerhet sitt arbete och utvärderar det med enkla omdömen. I arbetet samverkar eleven med andra och använder ett enkelt fackspråk som fungerar för arbetsuppgiften. Arbetet utförs i enlighet med lagar och andra bestämmelser. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för uppbyggnad, funktion och principer hos olika energitekniska system och olika energikällor. Dessutom beskriver eleven utförligt energibärande mediers egenskaper. Eleven utför med gott handlag och efter samråd med handledare vanligt förekommande arbetsuppgifter i en energiteknisk anläggning och uppnår ett resultat som uppfyller fastställda krav på säkerhet, kvalitet och miljö. I arbetet löser eleven med viss säkerhet enkla fysikaliska och vattenkemiska problem, genom beräkningar och laborativt arbete. Eleven utför på ett ansvarsfullt sätt och efter samråd med handledare kontroll- och driftrutiner genom att använda energiteknisk utrustning. Vidare utvärderar eleven resultatet med enkla omdömen och föreslår energibesparande åtgärder samt optimerar efter samråd med handledare energianläggningen. Eleven använder och vårdar efter samråd med handledare material och verktyg enligt instruktioner och arbetsbeskrivningar. Eleven dokumenterar med säkerhet sitt arbete och utvärderar det med enkla omdömen. I arbetet samverkar eleven med andra och använder ett nyanserat fackspråk som fungerar för arbetsuppgiften. Arbetet utförs i enlighet med lagar och andra bestämmelser.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för uppbyggnad, funktion och principer hos olika energitekniska system och olika energikällor. Dessutom beskriver eleven utförligt och nyanserat energibärande mediers egenskaper. Eleven utför med mycket gott handlag och efter samråd med handledare vanligt förekommande arbetsuppgifter i en energiteknisk anläggning och uppnår ett resultat som uppfyller fastställda krav på säkerhet, kvalitet och miljö. I arbetet löser eleven med säkerhet enkla fysikaliska och vattenkemiska problem, genom beräkningar och laborativt arbete. Eleven utför på ett ansvarsfullt sätt och efter samråd med handledare kontroll- och driftrutiner genom att använda energiteknisk utrustning. Vidare utvärderar eleven resultatet med nyanserade omdömen och föreslår energibesparande åtgärder samt optimerar efter samråd med handledare energianläggningen. Eleven använder och vårdar efter samråd med handledare material och verktyg enligt instruktioner och arbetsbeskrivningar. Eleven dokumenterar med säkerhet sitt arbete och utvärderar det med nyanserade omdömen. I arbetet samverkar eleven med andra och använder ett nyanserat fackspråk som är anpassat till mottagaren och fungerar för arbetsuppgiften. Arbetet utförs i enlighet med lagar och andra bestämmelser. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Förnybar energi, 100 poäng

text: Kurskod: ENEFÖR0

text: Kursen förnybar energi omfattar punkterna 1–5 och 7–10 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Huvudkomponenter i olika alternativa energianläggningar och deras uppgift. – Energiomvandling och energiproduktion vid drift av olika anläggningar. – Förnybara energianläggningars bränsle och avfallshantering ur drift-, säkerhets- och miljösynpunkt. – Bränslen och deras egenskaper samt förbränningsprocessen. – Förnybara energikällor, till exempel bioenergi, solenergi, vindkraft och vågkraft. Naturliga värmekällor och värmepumpar. Förnybar energi för fordonsdrift. 7

text: – Drift- och underhållsrutiner för olika anläggningstyper. – Säkerhetstänkande och yrkesetik. – Användning och skötsel av utrustning och verktyg. – Lagar och andra bestämmelser som gäller drift, miljö och säkerhet vid användning av förnybara energikällor och bränslen.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för uppbyggnad, funktion och principer hos olika energitekniska system och olika energikällor. Dessutom beskriver eleven översiktligt energibärande mediers egenskaper. Eleven utför med visst handlag och i samråd med handledare vanligt förekommande arbetsuppgifter i en energiteknisk anläggning och uppnår ett resultat som uppfyller fastställda krav på säkerhet, kvalitet och miljö. Eleven utför i samråd med handledare enkla kontroll- och driftrutiner genom att använda energiteknisk utrustning. Vidare utvärderar eleven resultatet med enkla omdömen och föreslår energibesparande åtgärder samt optimerar i samråd med handledare energianläggningen. Eleven använder och vårdar i samråd med handledare material och verktyg enligt instruktioner och arbetsbeskrivningar. Eleven dokumenterar med viss säkerhet sitt arbete och utvärderar det med enkla omdömen. I arbetet samverkar eleven med andra och använder ett enkelt fackspråk som fungerar för arbetsuppgiften. Arbetet utförs i enlighet med lagar och andra bestämmelser. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för uppbyggnad, funktion och principer hos olika energitekniska system och olika energikällor. Dessutom beskriver eleven utförligt energibärande mediers egenskaper. Eleven utför med gott handlag och efter samråd med handledare vanligt förekommande arbetsuppgifter i en energiteknisk anläggning och uppnår ett resultat som uppfyller fastställda krav på säkerhet, kvalitet och miljö. Eleven utför på ett ansvarsfullt sätt och efter samråd med handledare kontroll- och driftrutiner genom att använda energiteknisk utrustning. Vidare utvärderar eleven resultatet med enkla omdömen och föreslår energibesparande åtgärder samt optimerar efter samråd med handledare energianläggningen. Eleven använder och vårdar efter samråd med handledare material och verktyg enligt instruktioner och arbetsbeskrivningar. Eleven dokumenterar med säkerhet sitt arbete och utvärderar det med 8 enkla omdömen.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för uppbyggnad, funktion och principer hos olika energitekniska system och olika energikällor. Dessutom beskriver eleven utförligt och nyanserat energibärande mediers egenskaper. Eleven utför med mycket gott handlag och efter samråd med handledare vanligt förekommande arbetsuppgifter i en energiteknisk anläggning och uppnår ett resultat som uppfyller fastställda krav på säkerhet, kvalitet och miljö. Eleven utför på ett ansvarsfullt sätt och efter samråd med handledare kontroll- och driftrutiner genom att använda energiteknisk utrustning. Vidare utvärderar eleven resultatet med nyanserade omdömen och föreslår energibesparande åtgärder samt optimerar efter samråd med handledare energianläggningen. Eleven använder och vårdar efter samråd med handledare material och verktyg enligt instruktioner och arbetsbeskrivningar. Eleven dokumenterar med säkerhet sitt arbete och utvärderar det med nyanserade omdömen. I arbetet samverkar eleven med andra och använder ett nyanserat fackspråk som är anpassat till mottagaren och fungerar för arbetsuppgiften. Arbetet utförs i enlighet med lagar och andra bestämmelser. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Vatten- och processkemi, 100 poäng

text: Kurskod: ENEVAE0

text: Kursen vatten och processkemi omfattar punkterna 2, 4 och 6–10 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Grundläggande kemi samt stökiometriska beräkningar inom vatten- och miljöområdet. – Kemiska processer i samband med tillverkningsprocesser. – Korrosionslära med inriktning mot vattenkemi. – Olika typer av vattens lämplighet som råvatten. – Mekanisk, biologisk och kemisk rening av råvatten.

text: – Provtagning, mätning och analyser samt användning av mätteknisk utrustning inom vatten- och miljöområdet. – Hantering av kemikalier på ett säkert och miljövänligt sätt. – Avhärdning och totalavsaltning. – Krav på pannvatten, kondensat och spädvatten. – Användning och skötsel av utrustning och verktyg. – Säkerhetstänkande och yrkesetik.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för delprocesser i tillverkningsprocesserna. Dessutom redogör eleven översiktligt för uppbyggnad, funktion och principer hos olika energitekniska systemlösningar. Eleven utför med visst handlag och i samråd med handledare enkla provtagningar och analyser och uppnår ett resultat som uppfyller fastställda krav på säkerhet, kvalitet och miljö. I arbetet löser eleven med viss säkerhet enkla fysikaliska och vattenkemiska problem, genom beräkningar och laborativt arbete. Eleven använder och vårdar i samråd med handledare material och verktyg, samt hanterar kemikalier, enligt instruktioner och arbetsbeskrivningar. Eleven dokumenterar med viss säkerhet sitt arbete och utvärderar det med enkla omdömen. I arbetet samverkar eleven med andra och använder ett enkelt fackspråk som fungerar för arbetsuppgiften. Arbetet utförs i enlighet med lagar och andra bestämmelser. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för delprocesser i tillverkningsprocesserna. Dessutom redogör eleven utförligt för uppbyggnad, funktion och principer hos olika energitekniska systemlösningar. Eleven utför med gott handlag och efter samråd med handledare provtagningar och analyser och uppnår ett resultat som uppfyller fastställda krav på säkerhet, kvalitet och miljö. I arbetet löser eleven ansvarsfullt och med viss säkerhet fysikaliska och vattenkemiska problem, genom beräkningar och laborativt arbete. Eleven använder och vårdar efter samråd med handledare material och verktyg, samt hanterar kemikalier, enligt instruktioner och arbetsbeskrivningar. Eleven dokumenterar med säkerhet sitt arbete och utvärderar det med 10 enkla omdömen.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för avancerade delprocesser i tillverkningsprocesserna. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för uppbyggnad, funktion och principer hos olika energitekniska systemlösningar. Eleven utför med mycket gott handlag och efter samråd med handledare avancerade provtagningar och analyser och uppnår ett resultat som uppfyller fastställda krav på säkerhet, kvalitet och miljö. I arbetet löser eleven, ansvarsfullt och med säkerhet, komplexa fysikaliska och vattenkemiska problem, genom beräkningar och laborativt arbete. Eleven använder och vårdar efter samråd med handledare material och verktyg, samt hanterar kemikalier, enligt instruktioner och arbetsbeskrivningar. Eleven dokumenterar med säkerhet sitt arbete och utvärderar det med nyanserade omdömen. I arbetet samverkar eleven med andra och använder ett nyanserat fackspråk som är anpassat till mottagaren och fungerar för arbetsuppgiften. Arbetet utförs i enlighet med lagar och andra bestämmelser. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet energiteknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet energiteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. På Skolverkets vägnar HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Energiteknik

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet energiteknik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i att utföra drift, underhåll och service av energitekniska anläggningar samt förmåga att lösa praktiska problem inom området. Den ska även leda till att eleverna utvecklar kunskaper om grundläggande fysikaliska storheter, nödvändig matematik, grundläggande kemi. Dessutom ska eleverna få möjlighet att utveckla kunskaper om behandling, provtagning och analys av olika typer av vatten som används inom processindustrin och inom energi-, miljö- och vattenteknik. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar en teoretisk grund inom energiområdet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av effektiv och hållbar energianvändning samt kretsloppstänkande. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om både konventionella och alternativa energisystem samt möjlighet att utveckla säkerhetstänkande, yrkesidentitet och ett yrkesetiskt förhållningssätt. Genom experiment, laborationer och ett undersökande arbetssätt ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att lösa problem som gäller drift, underhåll och service av energitekniska anläggningar. Genom praktiska övningar ska eleverna ges möjlighet att utveckla tekniska kunskaper samt sköta teknisk utrustning.

text: Kurser i ämnet

text: Energiteknik 1, 100 poäng

text: Kurskod: ENEENE01

text: Centralt innehåll

text: • Grundläggande systemförståelse inom tillämpliga energiområden samt effektiv energihantering. • Energiinnehåll i olika bränslen. • Förnybara energikällor: sol, vind, våg, värmepump, energigaser, biobränslen samt alternativa drivmedel för fordon. • Energianvändning inom EU. • Processkännedom om kärnkraft, vattenkraft, värmekraft, fjärrvärme och fjärrkyla. • Processkännedom om vattenrening för dricksvatten och förorenat vatten samt miljö- och kretsloppstänkande. • Hantering, montering, mätning och enklare underhåll av energiteknisk utrustning. • Säkerhetsföreskrifter inom energiområdet. • Måttsystem för energi och effekt samt enheter och förkortningar för energi och effekt. • Användning och skötsel av utrustning och verktyg. • Säkerhetstänkande och yrkesetik. Arbetsmiljö och ergonomi. • Lagar och andra bestämmelser.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Energiteknik 2, 100 poäng

text: Kurskod: ENEENE02

text: Centralt innehåll

text: • Egenskaper hos energibärande medier. • Allmän pumpteknik, termodynamikens och hydrodynamikens lagar. • Allmän korrosionslära och olika materials egenskaper. • Centrala storheter inom energiområdet, till exempel kraft, tryck, temperatur, energi, effekt och verkningsgrad. • Uppbyggnad, funktion, arbetsprinciper, produktionsförutsättningar och miljökonsekvenser för energi-, miljö- och vattentekniska anläggningar. • Underhållsrutiner inom energiområdet. • Kontroll- och driftrutiner i olika anläggningar. • Säkerhetsföreskrifter inom energiområdet. • Beräkningar och tillämpningar av mekanik och värmelära på energitekniska anläggningar.

text: • Optimering av verkningsgrad och kvalitet hos energi-, miljö- och vattentekniska anläggningar. • Användning och skötsel av utrustning och verktyg. • Säkerhetstänkande och yrkesetik.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Förnybar energi, 100 poäng

text: Kurskod: ENEFÖR0

text: Centralt innehåll

text: • Huvudkomponenter i olika alternativa energianläggningar och deras uppgift. • Energiomvandling och energiproduktion vid drift av olika anläggningar. • Förnybara energianläggningars bränsle och avfallshantering ur drift-, säkerhets- och miljösynpunkt. • Bränslen och deras egenskaper samt förbränningsprocessen. • Förnybara energikällor, till exempel bioenergi, solenergi, vindkraft och vågkraft. Naturliga värmekällor och värmepumpar. Förnybar energi för fordonsdrift. • Drift- och underhållsrutiner för olika anläggningstyper. • Säkerhetstänkande och yrkesetik. • Användning och skötsel av utrustning och verktyg. • Lagar och andra bestämmelser som gäller drift, miljö och säkerhet vid användning av förnybara energikällor och bränslen.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för uppbyggnad, funktion och principer hos olika energitekniska system och olika energikällor. Dessutom beskriver eleven utförligt energibärande mediers egenskaper. Eleven utför med gott handlag och efter samråd med handledare vanligt förekommande arbetsuppgifter i en energiteknisk anläggning och uppnår ett resultat som uppfyller fastställda krav på säkerhet, kvalitet och miljö. Eleven utför på ett ansvarsfullt sätt och efter samråd med handledare kontroll- och driftrutiner genom att använda energiteknisk utrustning. Vidare utvärderar eleven resultatet med enkla omdömen och föreslår energibesparande åtgärder samt optimerar efter samråd med handledare energianläggningen. Eleven använder och vårdar efter samråd med handledare material och verktyg enligt instruktioner och arbetsbeskrivningar. Eleven dokumenterar med säkerhet sitt arbete och utvärderar det med enkla omdömen. I arbetet samverkar eleven med andra och använder ett nyanserat fackspråk som fungerar för arbetsuppgiften. Arbetet utförs i enlighet med lagar och andra bestämmelser. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Vatten- och processkemi, 100 poäng

text: Kurskod: ENEVAE0

text: Centralt innehåll

text: • Grundläggande kemi samt stökiometriska beräkningar inom vatten- och miljöområdet. • Kemiska processer i samband med tillverkningsprocesser. • Korrosionslära med inriktning mot vattenkemi. • Olika typer av vattens lämplighet som råvatten. • Mekanisk, biologisk och kemisk rening av råvatten. • Provtagning, mätning och analyser samt användning av mätteknisk utrustning inom vatten- och miljöområdet. • Hantering av kemikalier på ett säkert och miljövänligt sätt. • Avhärdning och totalavsaltning. • Krav på pannvatten, kondensat och spädvatten. • Användning och skötsel av utrustning och verktyg. • Säkerhetstänkande och yrkesetik.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för delprocesser i tillverkningsprocesserna. Dessutom redogör eleven utförligt för uppbyggnad, funktion och principer hos olika energitekniska systemlösningar. Eleven utför med gott handlag och efter samråd med handledare provtagningar och analyser och uppnår ett resultat som uppfyller fastställda krav på säkerhet, kvalitet och miljö. I arbetet löser eleven ansvarsfullt och med viss säkerhet fysikaliska och vattenkemiska problem, genom beräkningar och laborativt arbete. Eleven använder och vårdar efter samråd med handledare material och verktyg, samt hanterar kemikalier, enligt instruktioner och arbetsbeskrivningar. Eleven dokumenterar med säkerhet sitt arbete och utvärderar det med enkla omdömen. I arbetet samverkar eleven med andra och använder ett nyanserat fackspråk som fungerar för arbetsuppgiften. Arbetet utförs i enlighet med lagar och andra bestämmelser. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för avancerade delprocesser i tillverkningsprocesserna. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för uppbyggnad, funktion och principer hos olika energitekniska systemlösningar. Eleven utför med mycket gott handlag och efter samråd med handledare avancerade provtagningar och analyser och uppnår ett resultat som uppfyller fastställda krav på säkerhet, kvalitet och miljö. I arbetet löser eleven, ansvarsfullt och med säkerhet, komplexa fysikaliska och vattenkemiska problem, genom beräkningar och laborativt arbete. Eleven använder och vårdar efter samråd med handledare material och verktyg, samt hanterar kemikalier, enligt instruktioner och arbetsbeskrivningar. Eleven dokumenterar med säkerhet sitt arbete och utvärderar det med omdömen. 11

text: nyanserade

text: Ansvarig utgivare: Ulrika Lindén Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20 Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: Elanders Sverige AB, Vällingby 2010


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet eventteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: 1 1 Senaste lydelse 2010:325.

text: Bilaga

text: Eventteknik

text: Kravet på bra ljud, bild, ljus och specialeffekter vid olika typer av event har medfört att mängden avancerad teknisk utrustning har ökat. Detta gör att det krävs personal för uppbyggnad, drift, felsökning och reparation av den tekniska utrustningen. Ämnet eventteknik ger en teoretisk och praktisk grund för detta arbete.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet eventteknik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om den tekniska utrustning som används vid olika event. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att bygga upp scenanläggningar och rigga teknisk utrustning för event samt att felsöka och reparera utrustningen. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om säkerhetskrav och miljökrav för arbetet. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förståelse av planeringens och logistikens betydelse. Den ska även leda till att eleverna utvecklar kunskaper om den tekniska utrustningens möjligheter och begränsningar vid kreativt arbete.

text: Undervisningen i ämnet eventteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om scenanläggningars komponenter, enheter och system samt om säkerhetskrav och arbetsmiljökrav för scenanläggningar. 2. Förmåga att planera sitt arbete samt att bygga upp scenanläggningar och rigga teknisk utrustning för event på ett säkert, kvalitetsmässigt, ergonomiskt och miljömässigt sätt. 3. Förmåga att utföra systematisk felsökning och reparation. 4. Förmåga att dokumentera sitt arbete. 5. Kunskaper om planeringens och logistikens betydelse för artister, uppdragsgivare, publik och media samt om den tekniska utrustningens möjligheter och begränsningar vid kreativt arbete. 6. Kunskaper om tillståndsfrågor vid reproduktion av ljud och bild och vid offentliga framföranden.

text: Kurser i ämnet

text: Eventteknik, 100 poäng. Ljudproduktionsteknik, 100 poäng, som bygger på kursen eventteknik. Ljus- och bildproduktionsteknik, 100 poäng, som bygger på kursen eventteknik.

text: Kurskod: EVEEVN0

text: Kursen eventteknik omfattar punkterna 1–6 under rubriken Ämnets syfte, med särskild betoning på punkterna 2–4. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Funktion och arbetssätt hos tekniska ljud-, bild- och ljusanläggningar för event. – Funktion och monteringssätt hos komponenter, enheter och system för scenuppbyggnad. – Uppbyggnad och riggning av scenanläggningar för musikprojekt, mässor och andra event. – Ergonomi. – Säkerhetskrav och miljökrav vid arbete med scenuppbyggnad och riggning av utrustning. – Handhavande och funktionsprovning av anläggningar. – Enklare systematisk felsökning och reparation. – Planeringens och logistikens betydelse för artister, uppdragsgivare, publik och media. – Tillstånd som kan krävas vid offentliga framföranden.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt scenanläggningars komponenter, enheter och system. Dessutom redogör eleven översiktligt för säkerhetskrav och arbetsmiljökrav som gäller för scenanläggningarna. Eleven planerar i samråd med handledare sitt arbete samt bygger upp scenanläggningar och riggar i samråd med handledare teknisk utrustning för event. Dessutom utför eleven enkla systematiska felsökningar och reparationer av utrustningen. Arbetet utförs på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra samt uppfyller krav på kvalitet, ergonomi och miljö. Resultatet av arbetet är tillfredsställande. När arbetet är utfört gör eleven en enkel dokumentation av sitt arbete. Utifrån sitt arbete för eleven enkla resonemang om planeringens och logistikens betydelse för artister, uppdragsgivare, publik och media. Dessutom för eleven enkla resonemang om den tekniska utrustningens möjligheter och begränsningar vid kreativt arbete. Eleven redogör översiktligt för hur bestämmelser om tillstånd för reproduktion och offentliga framföranden ska tillämpas. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt scenanläggningars komponenter, enheter och system. Dessutom redogör eleven utförligt för säkerhetskrav och arbetsmiljökrav som gäller för scenanläggningarna. Eleven planerar efter samråd med handledare sitt arbete samt bygger upp scenanläggningar och riggar efter samråd med handledare teknisk utrustning för event. Dessutom utför eleven systematiska felsökningar och reparationer av utrustningen. Arbetet utförs på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra samt uppfyller krav på kvalitet, ergonomi och miljö. Resultatet av arbetet är tillfredsställande. När arbetet är utfört gör eleven en noggrann dokumentation av sitt arbete. Utifrån sitt arbete för eleven välgrundade resonemang om planeringens och logistikens betydelse för artister, uppdragsgivare, publik och media. Dessutom för eleven välgrundade resonemang om den tekniska utrustningens möjligheter och begränsningar vid kreativt arbete. Eleven redogör utförligt för hur bestämmelser om tillstånd för reproduktion och offentliga framföranden ska tillämpas. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat scenanläggningars komponenter, enheter och system. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för säkerhetskrav och arbetsmiljökrav som gäller för scenanläggningarna. Eleven planerar efter samråd med handledare sitt arbete samt bygger upp scenanläggningar och riggar efter samråd med handledare teknisk utrustning för event. Dessutom utför eleven avancerade systematiska felsökningar och reparationer av utrustningen. Arbetet utförs på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra samt uppfyller krav på kvalitet, ergonomi och miljö. Resultatet av arbetet är gott. När arbetet är utfört gör eleven en noggrann och utförlig dokumentation av sitt arbete. Utifrån sitt arbete för eleven välgrundade och nyanserade resonemang om planeringens och logistikens betydelse för artister, uppdragsgivare, publik och media. Dessutom för eleven välgrundade och nyanserade resonemang om den tekniska utrustningens möjligheter och begränsningar vid kreativt arbete. Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur bestämmelser om tillstånd för reproduktion och offentliga framföranden ska tillämpas. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Kurskod: EVELJD0

text: Kursen ljudproduktionsteknik omfattar punkterna 1–6 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ljudproduktionsteknik.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Uppbyggnad och riggning av ljudanläggningar för musikprojekt, mässor, artistuppträdanden och andra event. – Ljudmediets uttrycksmöjligheter och kreativt arbete med ljud. – Analog och digital teknik. – Datorutrustningar i ljudarbetet. – Mikrofoner och mikrofonval. – Mixerbord och mixningsteknik. – In- och uppspelningsutrustningar. – Redigeringsutrustningar. – Ljudåtergivningsutrustning och högtalarteknik. – Akustik i olika miljöer. – Säkerhetskrav och miljökrav för arbete med ljud. – Handhavande och funktionsprovning av ljudanläggningar. – Systematisk felsökning och reparation av ljudanläggningar för publika framträdanden. – Tillstånd som kan krävas vid reproduktion och offentliga framföranden.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt ljudanläggningars komponenter, enheter och system. Dessutom redogör eleven översiktligt för säkerhetskrav och arbetsmiljökrav som gäller för ljudanläggningarna. Eleven planerar i samråd med handledare sitt arbete samt bygger upp och riggar i samråd med handledare ljudanläggningar. Dessutom utför eleven enkla systematiska felsökningar och reparationer av anläggningarna. I arbetet använder eleven med viss säkerhet teknik och utrustning för ljudåtergivning, digital och analog ljudinspelning och redigering. Arbetet utförs på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra samt uppfyller krav på kvalitet, ergonomi och miljö. Resultatet av arbetet är tillfredsställande. När arbetet är utfört gör eleven en enkel dokumentation av sitt arbete. Utifrån sitt arbete för eleven enkla resonemang om planeringens och logistikens betydelse för artister, uppdragsgivare, publik och media. Dessutom för eleven enkla resonemang om den tekniska utrustningens möjligheter och begränsningar vid kreativt arbete. Eleven redogör

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt ljudanläggningars komponenter, enheter och system. Dessutom redogör eleven utförligt för säkerhetskrav och arbetsmiljökrav som gäller för ljudanläggningarna. Eleven planerar efter samråd med handledare sitt arbete samt bygger upp och riggar efter samråd med handledare ljudanläggningar. Dessutom utför eleven systematiska felsökningar och reparationer av anläggningarna. I arbetet använder eleven med viss säkerhet teknik och utrustning för ljudåtergivning, digital och analog ljudinspelning och redigering. Arbetet utförs på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra samt uppfyller krav på kvalitet, ergonomi och miljö. Resultatet av arbetet är tillfredsställande. När arbetet är utfört gör eleven en noggrann dokumentation av sitt arbete. Utifrån sitt arbete för eleven välgrundade resonemang om planeringens och logistikens betydelse för artister, uppdragsgivare, publik och media. Dessutom för eleven välgrundade resonemang om den tekniska utrustningens möjligheter och begränsningar vid kreativt arbete. Eleven redogör utförligt för hur bestämmelser om tillstånd för reproduktion och offentliga framföranden ska tillämpas. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat ljudanläggningars komponenter, enheter och system. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för säkerhetskrav och arbetsmiljökrav som gäller för ljudanläggningarna. Eleven planerar efter samråd med handledare sitt arbete samt bygger upp och riggar efter samråd med handledare ljudanläggningar. Dessutom utför eleven avancerade systematiska felsökningar och reparationer av anläggningarna. I arbetet använder eleven med säkerhet teknik och utrustning för ljudåtergivning, digital och analog ljudinspelning och redigering. Arbetet utförs på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra samt uppfyller krav på kvalitet, ergonomi och miljö. Resultatet av arbetet är gott. När arbetet är utfört gör eleven en noggrann och utförlig dokumentation av sitt arbete.

text: Kurskod: EVELJS0

text: Kursen ljus- och bildproduktionsteknik omfattar punkterna 1–6 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ljus- och bildproduktionsteknik.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Ljus- och bildanläggningars komponenter, enheter och system samt anläggningarnas funktion och arbetssätt. – Uppbyggnad och riggning av ljus- och bildanläggningar för musikprojekt, mässor, artistuppträdanden och andra event. – Ljus- och bildmediernas uttrycksmöjligheter samt kreativt arbete med ljus och bild. – Analog och digital video- och bildteknik. – Datorutrustningar i ljus- och bildarbetet. – In- och uppspelningsutrustningar. – Redigeringsutrustningar. – Bildskärmar och projektorer. – Säkerhetskrav och miljökrav för arbete med ljus och bild. – Handhavande och funktionsprovning av ljus- och bildanläggningar. – Systematisk felsökning och reparation av ljus- och bildanläggningar som används vid publika framträdande. – Tillstånd som kan krävas för bildproduktion vid offentliga framföranden.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt ljus- och bildanläggningars komponenter, enheter och system. Dessutom redogör eleven översiktligt för säkerhetskrav och arbetsmiljökrav som gäller för ljus- och bildanläggningarna. Eleven planerar i samråd med handledare sitt arbete samt bygger upp och riggar i samråd med handledare ljus- och bildanläggningar. Dessutom utför eleven enkla systematiska felsökningar och reparationer av anläggningarna. I arbetet använder eleven med viss säkerhet teknik och utrustning för bildoch videopresentation samt teknik och utrustning för ljussättning. Arbetet utförs på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra samt uppfyller krav

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt ljus- och bildanläggningars komponenter, enheter och system. Dessutom redogör eleven utförligt för säkerhetskrav och arbetsmiljökrav som gäller för ljus- och bildanläggningarna. Eleven planerar efter samråd med handledare sitt arbete samt bygger upp och riggar efter samråd med handledare ljus- och bildanläggningar. Dessutom utför eleven systematiska felsökningar och reparationer av anläggningarna. I arbetet använder eleven med viss säkerhet teknik och utrustning för bild- och videopresentation samt teknik och utrustning för ljussättning. Arbetet utförs på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra samt uppfyller krav på kvalitet, ergonomi och miljö. Resultatet av arbetet är tillfredsställande. När arbetet är utfört gör eleven en noggrann dokumentation av sitt arbete. Utifrån sitt arbete för eleven välgrundade resonemang om planeringens och logistikens betydelse för artister, uppdragsgivare, publik och media. Dessutom för eleven välgrundade resonemang om den tekniska utrustningens möjligheter och begränsningar vid kreativt arbete. Eleven redogör utförligt för hur bestämmelser om tillstånd för reproduktion och offentliga framföranden ska tillämpas. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet eventteknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: 1 kap. 6 § gymnasieförordningen (1992:394)

text: Ämnesplanen för ämnet eventteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. På Skolverkets vägnar HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Eventteknik

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: Kurskod: EVEEVN0

text: Centralt innehåll

text: • Funktion och arbetssätt hos tekniska ljud-, bild- och ljusanläggningar för event. • Funktion och monteringssätt hos komponenter, enheter och system för scenuppbyggnad. • Uppbyggnad och riggning av scenanläggningar för musikprojekt, mässor och andra event. • Ergonomi. • Säkerhetskrav och miljökrav vid arbete med scenuppbyggnad och riggning av utrustning. • Handhavande och funktionsprovning av anläggningar. • Enklare systematisk felsökning och reparation. • Planeringens och logistikens betydelse för artister, uppdragsgivare, publik och media. • Tillstånd som kan krävas vid offentliga framföranden.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat scenanläggningars komponenter, enheter och system. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för säkerhetskrav och arbetsmiljökrav som gäller för scenanläggningarna. Eleven planerar efter samråd med handledare sitt arbete samt bygger upp scenanläggningar och riggar efter samråd med handledare teknisk utrustning för event. Dessutom utför eleven avancerade systematiska felsökningar och reparationer av utrustningen. Arbetet utförs på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra samt uppfyller krav på kvalitet, ergonomi och miljö. Resultatet av arbetet är gott. När arbetet är utfört gör eleven en noggrann och utförlig dokumentation av sitt arbete. Utifrån sitt arbete för eleven välgrundade och nyanserade resonemang om planeringens och logistikens betydelse för artister, uppdragsgivare, publik och media. Dessutom för eleven välgrundade och nyanserade resonemang om den tekniska utrustningens möjligheter och begränsningar vid kreativt arbete. Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur bestämmelser om tillstånd för reproduktion och offentliga framföranden ska 4 tillämpas.

text: Ljudproduktionsteknik, 100 poäng

text: Kurskod: EVELJD0

text: Centralt innehåll

text: • Uppbyggnad och riggning av ljudanläggningar för musikprojekt, mässor, artistuppträdanden och andra event. • Ljudmediets uttrycksmöjligheter och kreativt arbete med ljud. • Analog och digital teknik. • Datorutrustningar i ljudarbetet. • Mikrofoner och mikrofonval. • Mixerbord och mixningsteknik. • In- och uppspelningsutrustningar. • Redigeringsutrustningar. • Ljudåtergivningsutrustning och högtalarteknik. • Akustik i olika miljöer. • Säkerhetskrav och miljökrav för arbete med ljud. • Handhavande och funktionsprovning av ljudanläggningar. • Systematisk felsökning och reparation av ljudanläggningar för publika framträdanden. • Tillstånd som kan krävas vid reproduktion och offentliga framföranden.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat ljudanläggningars komponenter, enheter och system. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för säkerhetskrav och arbetsmiljökrav som gäller för ljudanläggningarna. Eleven planerar efter samråd med handledare sitt arbete samt bygger upp och riggar efter samråd med handledare ljudanläggningar. Dessutom utför eleven avancerade systematiska felsökningar och reparationer av anläggningarna. I arbetet använder eleven med säkerhet teknik och 6 utrustning för ljudåtergivning, digital och analog ljudinspelning och

text: redigering. Arbetet utförs på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra samt uppfyller krav på kvalitet, ergonomi och miljö. Resultatet av arbetet är gott. När arbetet är utfört gör eleven en noggrann och utförlig dokumentation av sitt arbete. Utifrån sitt arbete för eleven välgrundade och nyanserade resonemang om planeringens och logistikens betydelse för artister, uppdragsgivare, publik och media. Dessutom för eleven välgrundade och nyanserade resonemang om den tekniska utrustningens möjligheter och begränsningar vid kreativt arbete. Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur bestämmelser om tillstånd för reproduktion och offentliga framföranden ska tillämpas. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Kurskod: EVELJS0

text: Centralt innehåll

text: • Ljus- och bildanläggningars komponenter, enheter och system samt anläggningarnas funktion och arbetssätt. • Uppbyggnad och riggning av ljus- och bildanläggningar för musikprojekt, mässor, artistuppträdanden och andra event. • Ljus- och bildmediernas uttrycksmöjligheter samt kreativt arbete med ljus och bild. • Analog och digital video- och bildteknik. • Datorutrustningar i ljus- och bildarbetet. • In- och uppspelningsutrustningar. • Redigeringsutrustningar. • Bildskärmar och projektorer. • Säkerhetskrav och miljökrav för arbete med ljus och bild. • Handhavande och funktionsprovning av ljus- och bildanläggningar. • Systematisk felsökning och reparation av ljus- och bildanläggningar som används vid publika framträdande. • Tillstånd som kan krävas för bildproduktion vid offentliga framföranden.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: för säkerhetskrav och arbetsmiljökrav som gäller för ljus- och bildanläggningarna. Eleven planerar i samråd med handledare sitt arbete samt bygger upp och riggar i samråd med handledare ljus- och bildanläggningar. Dessutom utför eleven enkla systematiska felsökningar och reparationer av anläggningarna. I arbetet använder eleven med viss säkerhet teknik och utrustning för bild- och videopresentation samt teknik och utrustning för ljussättning. Arbetet utförs på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra samt uppfyller krav på kvalitet, ergonomi och miljö. Resultatet av arbetet är tillfredsställande. När arbetet är utfört gör eleven en enkel dokumentation av sitt arbete. Utifrån sitt arbete för eleven enkla resonemang om planeringens och logistikens betydelse för artister, uppdragsgivare, publik och media. Dessutom för eleven enkla resonemang om den tekniska utrustningens möjligheter och begränsningar vid kreativt arbete. Eleven redogör översiktligt för hur bestämmelser om tillstånd för reproduktion och offentliga framföranden ska tillämpas. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat ljus- och bildanläggningars komponenter, enheter och system. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för säkerhetskrav och arbetsmiljökrav som gäller för ljus- och bildanläggningarna. Eleven planerar efter samråd med handledare sitt arbete samt bygger upp och riggar efter samråd med handledare ljus- och bildanläggningar. Dessutom utför eleven avancerade systematiska felsökningar och reparationer av anläggningarna. I arbetet använder eleven med säkerhet teknik och utrustning för bild- och videopresentation samt teknik och utrustning för ljussättning. Arbetet utförs på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra samt uppfyller krav på kvalitet, ergonomi och miljö. Resultatet av arbetet är gott. När arbetet är utfört gör eleven en noggrann och utförlig dokumentation av sitt arbete. Utifrån sitt arbete för eleven välgrundade och nyanserade resonemang om planeringens och logistikens betydelse för artister, uppdragsgivare, publik och media. Dessutom för eleven välgrundade och nyanserade resonemang om den tekniska utrustningens möjligheter och begränsningar vid kreativt arbete. Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur bestämmelser om tillstånd för reproduktion och offentliga framföranden ska tillämpas. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Elanders Sverige AB, Vällingby 2010