text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: Allmänt

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om 1. medicinska krav för innehav av körkortstillstånd, körkort, traktorkort och taxiförarlegitimation, 2. läkares anmälningsskyldighet enligt

text: 10 kap. 5 § körkortslagen

text: (1998: 488) och

text: 3 kap. 5 § taxitrafiklagen (2012:211)

text: , och 3. sådant särskilt läkarutlåtande som krävs enligt

text: 3 kap. 1 § tredje stycket körkortsförordningen (1998:980)

text: TSFS 2017:106

text: I dessa föreskrifter har begreppen grupp I, II och III samma betydelse som i

text: 3 kap. 1 § körkortsförordningen (1998:980)

text: . Av denna bestämmelse framgår att grupp I, II och III omfattar följande behörigheter: – Grupp I: behörigheterna AM, A1, A2, A, B och BE samt behörighet för traktor, – Grupp II: behörigheterna i grupp I samt behörigheterna C1, C1E, C och CE, och – Grupp III: behörigheterna i grupp I och II samt behörigheterna D1, D1E, D och DE. De medicinska krav som gäller för innehav i grupp I, II och III framgår av 2–15 kap. För innehav av taxiförarlegitimation gäller samma krav som för innehav i grupp III, om inte annat anges. (

text: TSFS 2013:2

text: De krav för innehav som anges i dessa föreskrifter gäller vid ansökan om körkortstillstånd för innehav av körkort eller traktorkort och vid ansökan om taxiförarlegitimation samt vid prövning av frågan om fortsatt innehav av körkortstillstånd, körkort, traktorkort och taxiförarlegitimation, om inte annat särskilt anges.

text: Varje sjukdom, skada eller annat medicinskt förhållande som kan antas påverka förmågan att köra fordon som avses i

text: 1 kap. 1 § körkortslagen (1998:488)

text: ska prövas från trafiksäkerhetssynpunkt. Förhållanden som bedöms innebära en trafiksäkerhetsrisk utgör hinder för innehav. Detta gäller dock inte om risken är obetydlig, varvid större tolerans medges för innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE och traktorkort än för innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE och taxiförarlegitimation. (

text: TSFS 2013:2

text: Innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation får medges efter transplantation av organ, delar av organ eller implantation av konstgjorda organ om 1. tillståndet inte innebär en trafiksäkerhetsrisk, och 2. inget annat anges i 2–15 kap. Villkor om läkarintyg ska vid behov föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav ska göras med intervall som bedöms lämpligt i varje enskilt fall. (

text: TSFS 2021:67

text: Allmänna råd

text: Efter genomförd transplantation bör behovet av en observationstid bedömas i det enskilda fallet för att säkerställa att tillståndet inte innebär en trafiksäkerhetsrisk. Förekomst av allvarliga postoperativa komplikationer samt komplikationer som uppstår i ett senare skede till följd av transplantationen bör beaktas vid bedömningen av trafiksäkerhetsrisken.

text: TSFS 2021:67

text: Bedömningen av trafiksäkerhetsrisken och behovet av villkor om läkarintyg och prövning av frågan om fortsatt innehav ska göras med utgångspunkt från det medicinska förhållandets allmänna karaktär och symptombild samt från omständigheterna i det enskilda fallet. Om förhållandet har nära anknytning till vad som sägs i 2–15 kap. ska ledning hämtas från de krav som anges där. I fråga om andra medicinska förhållanden ska 4 § tillämpas. Vid en sammantagen bedömning av olika medicinska förhållanden kan hinder för innehav föreligga även om förhållandena var för sig inte utgör hinder enligt 2–15 kap. (

text: TSFS 2015:65

text: Läkarundersökning m.m.

text: Läkarundersökning och annan undersökning som ska ligga till grund för intyg vid ansökan om körkortstillstånd enligt

text: ska göras med beaktande av vad som anges i 1–15 kap. Detsamma gäller vid ansökan om förlängd giltighet för innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D eller DE enligt

text: 3 kap. 6 § körkortsförordningen (1998:980)

text: och vid ansökan om taxiförarlegitimation enligt Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2021:119

text: ) om taxiförarlegitimation.

text: Undersökningen ska göras med utgångspunkt från de uppgifter som sökanden lämnar och från vad som i övrigt är känt. Av intyget ska framgå om den sökande bedöms ha en sjukdom eller medicinskt tillstånd som innebär en trafiksäkerhetsrisk eller inte. De uppgifter om syn som ska lämnas enligt 17 kap. 1 och 2 §§ behöver inte omfatta en bedömning av om sjukdomen eller tillståndet utgör en trafiksäkerhetsrisk.

text: Allmänna råd

text: Bestämmelserna om läkarundersökning eller annan undersökning i 1–15 kap. bör i tillämpliga delar vara vägledande även vid prövning av frågan om fortsatt innehav med krav på läkarintyg eller annat

text: medicinskt underlag. Inför en sådan undersökning bör den som utfärdar intyget ta del av Transportstyrelsens beslut eller

text: föreläggande där det framgår vad intyget ska avse och vilka krav

text: som ställs på intyget. (

text: TSFS 2024:65

text: Villkor om läkarintyg

text: I 1–15 kap. finns bestämmelser om när villkor om läkarintyg eller annat medicinskt underlag efter viss tid ska föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras. Dessa krav får frångås endast om det i ett enskilt fall finns särskilda skäl. (

text: TSFS 2024:65

text: Läkares anmälningsskyldighet

text: Bestämmelser om läkares anmälningsskyldighet finns i

text: 10 kap. 5 § körkortslagen (1998:488)

text: och

text: 3 kap. 5 § taxitrafiklagen (2012:211)

text: . (TSFS

text: De grundläggande förutsättningarna för en anmälan enligt 8 § ska anses föreligga om kraven i 1–15 kap. inte uppfylls av den som innehar körkort, körkortstillstånd, traktorkort eller taxiförarlegitimation.

text: En anmälan från läkare ska vara skriftlig och innehålla de uppgifter om innehavarens hälsotillstånd som framkommit vid undersökningen och som har betydelse för frågan om innehav.

text: Klausul om ömsesidigt erkännande

text: Varor som lagligen saluförs i en annan medlemsstat i Europeiska unionen eller i Turkiet, eller som har sitt ursprung i och som lagligen saluförs i en Efta-stat som är part i EES-avtalet förutsätts vara förenliga med dessa regler. Tillämpningen av dessa regler omfattas av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/515 av den 19 mars 2019

text: om ömsesidigt erkännande av varor som är lagligen saluförda i en annan medlemsstat och om upphävande av förordning

text: (EG) nr 764/2008

text: TSFS 2024:65

text: 2 kap. Syn

text: Synskärpa

text: För innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE eller traktorkort ska synskärpan vara minst 0,5 på 4-6 meters avstånd från ögat när båda ögonen används tillsammans (binokulär synskärpa). Korrigerande linser får användas för att uppnå kraven om synskärpa.

text: Allmänna råd

text: För att simulera ett avstånd på 4–6 meter från ögat när synskärpan mäts kan olika tekniska lösningar, till exempel speglar, användas. Glasögon och kontaktlinser är exempel på korrigerande linser.

text: TSFS 2024:65

text: För innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D eller DE ska synskärpan vara minst 0,8 i det bättre ögat och minst 0,1 i det sämre ögat på 4–6 meters avstånd från ögat. För innehav av taxiförarlegitimation ska synskärpan vara minst 0,8 på 4–6 meters avstånd från ögat när båda ögonen används tillsammans (binokulär synskärpa). Korrigerande linser får användas för att uppnå synskärpan som krävs enligt första och andra stycket. Det gäller under förutsättning att korrektionen tolereras väl. Om korrektion med glasögon behövs för att uppnå synskärpan får inget av glasen ha en styrka över plus åtta dioptrier i den mest brytande meridianen.

text: Allmänna råd

text: För att simulera ett avstånd på 4–6 meter från ögat när synskärpan mäts kan olika tekniska lösningar, till exempel speglar, användas. Glasögon och kontaktlinser är exempel på korrigerande linser. Vid bedömning av om korrektionen tolereras väl bör beaktas om

text: korrektionen fungerar både monokulärt och binokulärt. (

text: TSFS 2024:65

text: En person som plötsligt får en väsentlig nedsättning av synskärpan i det ena ögat så att synskärpan med korrektion understiger 0,3 får inte ha behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation. Detta gäller dock inte om 1. en anpassningsperiod har passerat, och 2. anpassning har skett samt bedömts av sådan medicinsk personal som anges i 17 kap.

text: Allmänna råd

text: Vid bedömning av vad som utgör en väsentlig nedsättning av

text: synskärpan bör hänsyn tas till hur snabbt och hur mycket synskärpan har försämrats. Successiva försämringar bör inte beaktas.

text: En anpassningsperiod bör vara minst sex månader. (

text: TSFS 2024:65

text: En person som helt saknar syn i ett öga eller endast använder ett öga får inte ha behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D,

text: DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation. Detta gäller dock inte för behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE eller traktorkort, om 1. synskärpan är minst 0,5 i det seende ögat (korrigerande lins får användas), 2. synfältskraven i 6 och 7 §§ är uppfyllda, 3. en anpassningsperiod har passerat, och 4. anpassning har skett samt bedömts av sådan medicinsk personal som anges i 17 kap. Med att en person helt saknar syn i ett öga avses att personen saknar förmåga att uppfatta ljus och att synskärpan är 0.

text: Allmänna råd

text: TSFS 2024:65

text: Synfält

text: Synfältskrav

text: När kontroll av synfältet behövs enligt dessa föreskrifter ska en synfältsundersökning med statisk perimetri i ett Estermanprogram eller i ett likvärdigt program göras. Vad som avses med ett Estermanprogram och likvärdigt program framgår av 10 och 11 §§. (

text: TSFS 2024:65

text: För innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE eller traktorkort ska synfältet ha tillräcklig ljuskänslighet inom ett rektangulärt område med en horisontell utsträckning av minst 120 grader och en vertikal utsträckning av minst 40 grader (figur 1). Området får förskjutas i sidled men av de 120 graderna måste alltid minst 50 grader vara till höger respektive till vänster från synfältets centrum. Den vertikala utsträckningen ska vara minst 20 grader uppåt och minst 20 grader nedåt från synfältets horisontalplan (figur 2). Tillräcklig ljuskänslighet i synfältet innebär en förmåga att uppfatta testpunkter i Estermanprogram eller motsvarande resultat i likvärdiga program. (

text: TSFS 2024:65

text: Figur 1. Beskrivning av kraven på synfältets utbredning för behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE eller traktorkort.

text: Figur 2. Beskrivning av maximal tillåten förskjutning av synfältets utbredning i sidled åt höger respektive vänster för behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE eller traktorkort.

text: Trots vad som anges i 6 § får det inom 20 graders radie från synfältets centrum finnas nedsatt ljuskänslighet under förutsättning att nedsättningen motsvarar endast en testpunkt i ett Estermanprogram och dess placering är mellan 10 och 20 grader från synfältets centrum. Trots vad som anges i 6 § får det utanför 20 graders radie från synfältets centrum också finnas nedsatt ljuskänslighet under förutsättning att den nedsatta ljuskänsligheten inte är mer utbredd än att den förekommer i 1. max ett område som motsvarar högst tre testpunkter med nedsatt ljuskänslighet, där punkterna ligger intill varandra vertikalt, horisontellt eller diagonalt i ett Estermanprogram, och 2. områden som i storlek motsvarar högst två testpunkter, där punkterna ligger intill varandra vertikalt, horisontellt eller diagonalt i ett Estermanprogram. Ett område med nedsatt ljuskänslighet som sträcker sig både innanför och utanför 20 graders radie från synfältets centrum får dock aldrig motsvara mer än tre testpunkter som ligger intill varandra vertikalt, horisontellt eller diagonalt i ett Estermanprogram. Med nedsatt ljuskänslighet avses oförmåga att uppfatta en eller flera testpunkter i Estermanprogram eller motsvarande resultat i likvärdiga program.

text: Allmänna råd

text: När resultatet av en undersökning med ett likvärdigt program visar nedsatt ljuskänslighet, bör testpunkternas antal och placering i området med nedsatt ljuskänslighet jämföras med testpunkternas antal och placering i motsvarande område i ett Estermanprogram.

text: TSFS 2024:65

text: För innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation ska synfältet ha tillräcklig ljuskänslighet inom ett rektangulärt område med en horisontell utsträckning av minst 160 grader och en vertikal utsträckning av minst 60 grader (figur 3). Området får förskjutas i sidled men av de 160 graderna måste alltid minst 70 grader vara till höger respektive till vänster från synfältets centrum. Den vertikala utsträckningen ska vara minst 30 grader uppåt och minst 30 grader nedåt från synfältets horisontalplan (figur 4).

text: Med tillräcklig ljuskänslighet avses förmåga att uppfatta testpunkter i Estermanprogram eller motsvarande resultat i likvärdiga program. (TSFS

text: Figur 3. Beskrivning av kraven på synfältets utbredning för behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation.

text: Figur 4. Beskrivning av maximal tillåten förskjutning av synfältets utbredning i sidled åt höger respektive vänster för behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation.

text: Trots vad som anges i 8 § får det utanför 30 graders radie från synfältets centrum finnas nedsatt ljuskänslighet under förutsättning att den nedsatta ljuskänsligheten inte är mer utbredd än att den förekommer i 1. max ett område som motsvarar högst tre testpunkter med nedsatt ljuskänslighet, där punkterna ligger intill varandra vertikalt, horisontellt eller diagonalt i ett Estermanprogram, och 2. områden som i storlek motsvarar högst två testpunkter, där punkterna ligger intill varandra vertikalt, horisontellt eller diagonalt i ett Estermanprogram. Med nedsatt ljuskänslighet avses oförmåga att uppfatta en eller flera testpunkter i Estermanprogram eller motsvarande resultat i likvärdiga program.

text: Allmänna råd

text: När resultatet av en undersökning med ett likvärdigt program visar nedsatt ljuskänslighet, bör testpunkternas antal och placering i området med nedsatt ljuskänslighet jämföras med testpunkternas

text: antal och placering i motsvarande område i ett Estermanprogram.

text: TSFS 2024:65

text: Definition av Estermanprogram och likvärdigt program

text: Med ett Estermanprogram avses i dessa föreskrifter ett undersökningsprogram för synfält där 1. synfältet mäts med statisk perimetri med en konstant ljusintensitet och ett binokulärt testprogram, 2. det totala antalet testpunkter är 120-124 och där testpunkterna är väl spridda, 3. det finns 59-74 testpunkter i det område som anges i 6 §, 4. det finns 92-112 testpunkter i det område som anges i 8 §, 5. testpunkternas storlek motsvarar Goldmann III, 6. testpunkternas ljusintensitet är 1 000 apostilb (asb), motsvarande 318,3 candela per kvadratmeter (cd/m ), 7. testpunkterna visas i 200–500millisekunder (ms), 8. varje testpunkt får visas maximalt två gånger, 9. testpunkterna är vita på vit bakgrund, och 10. bakgrundens ljusintensitet är 31-32 apostilb (asb), motsvarande 9,9-10 candela per kvadratmeter (cd/m ). Minst 22 av testpunkterna i första stycket 3 ska vara placerade inom de centrala 20 graderna från synfältets centrum. Minst 46 av testpunkterna i första stycket 4 ska vara placerade inom de centrala 30 graderna från synfältets centrum. (

text: TSFS 2024:65

text: Med ett likvärdigt program avses i dessa föreskrifter ett program som ger likvärdig information som ett Estermanprogram.

text: Allmänna råd

text: Vid bedömningen av om ett program är likvärdigt med ett Esterman-

text: program bör hänsyn tas till bland annat

text: 1. antal testpunkter samt testpunkternas placering och spridning, 2. testpunkternas storlek, ljusintensitet och färg samt tiden som de

text: visas, och 3. bakgrundens färg och ljusintensitet. (

text: TSFS 2024:65

text: Dubbelseende

text: En person som har dubbelseende får ha behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation, under förutsättning att dubbelseendet 1. har eliminerats genom korrektion, 2. med eller utan korrektion uppträder i blickriktningar utanför 30 grader till höger och till vänster från den rakt fram och utanför 20 grader uppåt och nedåt, eller 3. uppträder på fixationsavstånd som inte är relevant för trafiksäkerheten. När det gäller behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE eller traktorkort kan eliminering även ske genom ocklusion.

text: Allmänna råd

text: Prismaglas är ett exempel på sådan korrektion som kan eliminera

text: dubbelseende. (

text: TSFS 2024:65

text: Dubbelseende i andra fall än de som anges i 12 § utgör hinder för innehav. Detta gäller dock inte för behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE eller traktorkort, om 1. en anpassningsperiod har passerat, och 2. anpassning har skett samt bedömts av sådan medicinsk personal som anges i 17 kap.

text: Allmänna råd

text: TSFS 2024:65

text: Kontrastkänslighet, mörkerseende och bländningskänslighet

text: En person med allvarligt nedsatt kontrastkänslighet, allvarligt nedsatt mörkerseende eller allvarligt ökad bländningskänslighet får inte ha behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation. En person som har allvarligt nedsatt mörkerseende får dock ha behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation om innehavet begränsas till körning dagtid (från en timme efter soluppgången till en timme före solnedgången). Detta gäller under förutsättning att personen i övrigt uppfyller kraven för syn.

text: Allmänna råd

text: Sådan nedsatt kontrastkänslighet, sådant nedsatt mörkerseende och sådan ökad bländningskänslighet som inte är relevant för trafiksäkerheten bör inte beaktas. Total nattblindhet eller liknande begränsning av seendet i mörker

text: bör beaktas som allvarlig nedsättning. (

text: TSFS 2024:65

text: Villkor om återkommande uppföljning av synfunktioner

text: Progressiv ögonsjukdom

text: En progressiv ögonsjukdom utgör i sig inte hinder för innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation. Innehavet ska dock förenas med ett villkor att regelbundet lämna in ett medicinskt intyg till Transportstyrelsen. Det medicinska intyget ska ges in och prövning av frågan om fortsatt innehav ska göras med intervall som bedöms lämpligt i varje enskilt fall. Intyget ska innehålla de uppgifter om synfunktionerna som är relevanta utifrån den progressiva ögonsjukdomen. Uppgifterna ska intygas av sådan medicinsk personal som anges i 17 kap.

text: TSFS 2024:65

text: Synfältsundersökning med statisk tröskelperimetri i vissa fall vid

text: villkorsuppföljning

text: Trots kravet i 5 § att en synfältsundersökning ska göras i ett Estermanprogram eller i ett likvärdigt program, kan en undersökning med statisk tröskelperimetri av enbart det centrala synfältet accepteras vid villkorsuppföljning i de fall som framgår av 17 §. För behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE eller traktorkort ska sådan undersökning göras ut till minst 20 graders radie från synfältets centrum. För behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation ska sådan undersökning göras ut till minst 30 graders radie från synfältets centrum. Vad som avses med statisk tröskelperimetri framgår av 18 §. (TSFS

text: Resultat från en undersökning med statisk tröskelperimetri får användas för att visa att synfältet uppfyller de krav som framgår av 6–9 §§, om 1. synnedsättningen eller ögonsjukdomen inte bedöms påverka synfältets perifera del, 2. resultatet från undersökningen av det centrala synfältet med statisk tröskelperimetri visar att a.) värdet i varje testpunkt uppgår till minst 10 decibel (dB) vilket motsvarar en förmåga att uppfatta ljusintensitet på 318,3 candela per kvadratmeter (cd/m ) när den maximala ljusintensiteten i undersökningsinstrumentet är 10 000 apostilb (asb) motsvarande 3183,1 candela per kvadratmeter (cd/m ), eller b.) det finns en korresponderande testpunkt i det andra ögat med ett värde om 10 decibel (dB) eller mer, vilket motsvarar en förmåga att uppfatta ljusintensitet på 318,3 candela per kvadratmeter (cd/m ) eller mer, i de fall någon testpunkt har ett värde under 10 decibel (dB), och 3. det i övrigt saknas anledning till misstanke om att synfältskraven inte är uppfyllda. Om den maximala ljusintensiteten i undersökningsinstrumentet i första stycket 2 a är större eller mindre än 10 000 apostilb (asb) motsvarande 3183,1 candela per kvadratmeter (cd/m ) ska hänsyn tas till värdet av den maximala ljusintensiteten vid bedömningen. Vid misstanke om att synfältskraven inte är uppfyllda, ska synfältet undersökas i ett Estermanprogram eller likvärdigt program. (

text: TSFS 2024:65

text: Definition av statisk tröskelperimetri

text: Med statisk tröskelperimetri avses i dessa föreskrifter ett undersökningsprogram för det centrala synfältet där 1. testpunkternas storlek motsvarar Goldmann III, 2. testpunkterna visas i 100–500 millisekunder (ms), 3. testpunkterna är vita på vit bakgrund, 4. bakgrundens ljusintensitet är 31-32 apostilb (asb) motsvarande 9,9-10 candela per kvadratmeter (cd/m ),

text: 5. det finns minst 22 testpunkter inom 20 grader från synfältets centrum, 6. det vid undersökningar ut till 30 grader från synfältets centrum finns ytterligare minst 24 testpunkter i området mellan 20 och 30 grader, och 7. testpunkterna är väl spridda. (

text: TSFS 2024:65

text: Synintyg

text: Grundläggande uppgifter om syn vid ansökan om körkortstillstånd, taxiförarlegitimation och förlängd giltighet av högre behörighet

text: De uppgifter om syn som ska ges in till Transportstyrelsen vid ansökan om körkortstillstånd enligt

text: , vid ansökan om förlängd giltighet för innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE enligt

text: 3 kap. 6 § samma förordning

text: samt vid ansökan om taxiförarlegitimation enligt Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2021:119

text: ) om taxiförarlegitimation är följande: 1. Synskärpa i förhållande till kraven i 1 och 2 §§. 2. Ögonsjukdom och synnedsättning. 3. Sjukdomshistorik i övrigt och andra omständigheter som kan indikera påverkan på synfunktionerna. Uppgifterna ska intygas av sådan medicinsk personal som anges i 17 kap.

text: Allmänna råd

text: Med ögonsjukdom och synnedsättning avses till exempel glaukom, retinopati, retinitis pigmentosa och dubbelseende. Med sjukdomshistorik och andra omständigheter som kan påverka synfunktionerna avses till exempel stroke och laserbehandling för retinopati. Det gäller också till exempel skalltrauma, hjärntumör och prematur födsel som är av sådan grad att den kan ha påverkan på

text: synfältet. (

text: TSFS 2024:65

text: Utökat synintyg vid ansökan om körkortstillstånd, taxiförarlegitimation och

text: förlängd giltighet av högre behörighet

text: När det utifrån de grundläggande uppgifterna om syn som finns i intyg enligt 19 § inte går att avgöra om en person uppfyller kraven gällande syn ska ett utökat synintyg ges in till Transportstyrelsen. Intyget ska innehålla uppgifter om 1. synskärpa i förhållande till kraven i 1-4 §§, om det inte är uppenbart att uppgifterna saknar relevans i det specifika fallet, 2. synfält i förhållande till kraven i 5–9 §§ tillsammans med undersökningsresultat, om det inte är uppenbart att resultatet saknar relevans i det specifika fallet, 3. eventuellt dubbelseende i förhållande till kraven i 12 och 13 §§, 4. diagnostiserad ögonsjukdom eller misstanke om sådan sjukdom samt information om sjukdomen betraktas som progressiv, och 5. sjukdomshistorik och andra omständigheter som kan påverka synfunktionerna.

text: I de fall det har framkommit att personen har allvarligt nedsatt kontrastkänslighet, allvarligt nedsatt mörkerseende eller allvarligt ökad bländningskänslighet ska det anges i synintyget. Uppgifterna ska intygas av sådan medicinsk personal som anges i 17 kap.

text: Allmänna råd

text: Med ögonsjukdom avses till exempel glaukom, retinopati och retinitis pigmentosa. Med sjukdomshistorik och andra omständigheter som kan påverka synfunktionerna avses till exempel stroke och laserbehandling för retinopati. Det gäller också till exempel skalltrauma, hjärntumör och prematur födsel som är av sådan grad att den kan ha påverkan på

text: synfältet. (

text: TSFS 2024:65

text: 3 kap. Hörsel och balanssinne

text: För innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation

text: Överraskande anfall av balansrubbning eller yrsel som innebär en trafiksäkerhetsrisk utgör hinder för innehav. (

text: TSFS 2013:2

text: Morbus Ménière utgör hinder för innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation om sjukdomen är kliniskt aktiv. (

text: TSFS 2013:2

text: Hörselnedsättning eller dövhet utgör inte hinder för innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE eller traktorkort. För innehav av behörigheterna D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation ska hörselförmågan vara sådan att innehavaren har möjlighet att kommunicera med passagerare och andra trafikanter. Detta krav ska anses uppfyllt om vanlig samtalsstämma uppfattas på fyra meters avstånd på ena örat med eller utan hörapparat. (

text: TSFS 2013:2

text: Villkor om läkarintyg

text: Vid Morbus Ménière eller annan progressiv sjukdom ska villkor om läkarintyg föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras med intervall som bedöms lämpligt i varje enskilt fall.

text: Läkarundersökning

text: Sökanden ska tillfrågas om förekomst av yrsel med hörselnedsättning, Morbus Ménière eller annan yrselsjukdom. Läkaren ska i dessa fall särskilt bedöma risken för överraskande anfall av balansrubbning eller trafikfarlig yrsel.

text: Hörselprövning för innehav av behörigheterna D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation ska göras med vanlig samtalsstämma eller med tonaudiometer. (

text: TSFS 2013:2

text: 4 kap. Rörelseorganens funktioner

text: Sjukdom eller nedsättning i rörelseorganens funktion som innebär att fordon inte kan köras på ett trafiksäkert sätt utgör hinder för innehav.

text: En funktionsnedsättning i rörelseorganen utgör inte hinder enligt 1 § om den kan kompenseras genom ortopediskt hjälpmedel eller tekniska anordningar på fordonet. I

text: 3 kap.

text: och

text: 17 §§

text: körkortslagen (1998:488)

text: 3 kap. 9 § körkortsförordningen (1998:980)

text: och

text: 3 kap. 3 § taxitrafiklagen (2012:211)

text: finns bestämmelser om begränsning av körkortets, traktorkortets eller taxiförarlegitimationens giltighet och ändring av villkor. (

text: TSFS 2013:2

text: För innehav av behörigheterna D1, D1E, D, DE och taxiförarlegitimation ska rörelseförmågan vara tillräcklig för att kunna hjälpa passagerare in i och ut ur fordonet samt med bilbältet. (

text: TSFS 2013:2

text: Villkor om läkarintyg

text: Vid progressiv sjukdom, som i framtiden kan förväntas medföra funktionsnedsättning av sådan svårighetsgrad att körförmågan påverkas, ska villkor om läkarintyg föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras med intervall som bedöms lämpligt i varje enskilt fall. Detsamma gäller i fråga om rörelseförmågan enligt 3 §.

text: Läkarundersökning

text: Vid funktionsnedsättning i rörelseorganen ska läkaren bedöma tillståndets inverkan på körförmågan, i förekommande fall med hänsyn till tekniskt hjälpmedel eller anpassning av fordonet. För innehav av behörigheterna D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation ska läkaren även bedöma förmågan att kunna hjälpa passagerare in i och ut ur fordonet samt med bilbältet. (

text: TSFS 2013:2

text: Allmänna råd

text: Vid behov bör läkaren grunda sin bedömning på undersökning utförd av legitimerad arbetsterapeut eller legitimerad sjukgymnast.

text: 5 kap. Hjärt- och kärlsjukdomar

text: Hjärt- och kärlsjukdomar, som innebär en påtaglig risk för att hjärnans funktioner akut försämras eller som i övrigt innebär en trafiksäkerhetsrisk, utgör hinder för innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation.

text: Vid bedömning enligt detta kapitel ska behandlingsresultat samt tillståndets orsaker, kliniska form och utveckling beaktas. Vid innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation ska den ökade trafiksäkerhetsrisk som följer med sådant innehav beaktas.

text: Allmänna råd

text: Vid bedömning enligt detta kapitel av vad som innebär en trafiksäkerhetsrisk bör förekomst av symptom som tyder på att hjärnans funktioner akut kan komma att försämras eller som innebär svårigheter att på ett trafiksäkert sätt framföra fordon särskilt beaktas. Exempel på sådana symptom kan vara akut bröstsmärta, kraftig andfåddhet, uttalad trötthet, akut yrsel, konfusion eller medvetslöshet.

text: Medfödd hjärtsjukdom

text: Medfödd hjärtsjukdom utgör hinder för innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation. Innehav kan dock medges under förutsättning att tillståndet är väl behandlat och i övrigt inte bedöms innebära en trafiksäkerhetsrisk.

text: Arytmier och synkope

text: Bradyarytmier (sinusknutesjukdom och överledningsrubbningar) antingen med synkopeepisoder orsakade av arytmin eller med historia av synkope utgör hinder för innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation. Innehav kan dock medges under förutsättning att tillståndet är väl behandlat och i övrigt inte bedöms innebära en trafiksäkerhetsrisk. Bradyarytmier med AV-block II – Mobitz typ 2, AV-block III eller alternerande skänkelblock utgör hinder för innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation. Innehav kan dock medges under förutsättning att tillståndet är väl behandlat och i övrigt inte bedöms innebära en trafiksäkerhetsrisk.

text: Allmänna råd

text: Vid synkopeepisoder som har orsakats av arytmi bör en observationstid utan ny medvetandeförlust uppgå till minst tre månader för innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation. Behovet av en längre observationstid får bedömas i det enskilda fallet.

text: Takyarytmier (supraventrikulära och ventrikulära arytmier) antingen med synkopeepisoder orsakade av arytmin eller med historia av synkope utgör hinder för innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation. Innehav kan dock medges under förutsättning att tillståndet är väl behandlat och i övrigt inte bedöms innebära en trafiksäkerhetsrisk.

text: Allmänna råd

text: Takyarytmi med förekomst av strukturella hjärtsjukdomar och ihållande ventrikulär takykardi (VT) utgör hinder för innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation. Innehav kan dock medges under förutsättning att tillståndet är väl behandlat och i övrigt inte bedöms innebära en trafiksäkerhetsrisk. Takyarytmier med förekomst av polymorf kortvarig VT, ihållande VT eller med indikation för implanterbar defibrillator (ICD) utgör hinder för innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation. Innehav kan dock medges under förutsättning att tillståndet är väl behandlat och i övrigt inte bedöms innebära en trafiksäkerhetsrisk.

text: Allmänna råd

text: Vid takyarytmi med förekomst av strukturella hjärtsjukdomar, ihållande VT, förekomst av polymorf kortvarig VT eller med indikation för ICD bör observationstiden uppgå till minst tre månader för att säkerställa att tillståndet är väl behandlat och i övrigt inte innebär en trafiksäkerhetsrisk (gäller behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation).

text: Synkope som inte orsakats av arytmi, t.ex. vid så kallad reflexsynkope (vasovagal synkope), där underliggande strukturell hjärtsjukdom inte föreligger, utgör hinder för innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation. Innehav kan dock medges under förutsättning att tillståndet är väl behandlat och i övrigt inte bedöms innebära en trafiksäkerhetsrisk.

text: Allmänna råd

text: Behovet av observationstid efter synkope får bedömas utifrån risken för ny sådan medvetandeförlust för att säkerställa att tillståndet är väl behandlat och i övrigt inte innebär en trafiksäkerhetsrisk. Bedömningen bör utgå från orsaken till den aktuella medvetandeförlusten, tidigare förekomst av medvetandeförlust samt huruvida sådana förekommit ofta, oförutsägbart eller under körning. Upprepade fall av synkope tyder på att tillståndet inte är väl behandlat och observationstiden bör i sådana fall uppgå till minst sex månader.

text: Pacemaker och ICD

text: Vid pacemakerbehandling som fungerar väl och som i övrigt inte bedöms innebära en trafiksäkerhetsrisk kan innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation medges.

text: Allmänna råd

text: Efter implantation eller byte av pacemaker bör en observationstid uppgå till minst två veckor för att säkerställa att behandlingen fungerar väl och i övrigt inte innebär en trafiksäkerhetsrisk (gäller behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation).

text: Behandling med implanterbar defibrillator (ICD) utgör hinder för innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation. Innehav kan dock medges för behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE eller traktorkort under förutsättning att behandlingen fungerar väl och i övrigt inte bedöms innebära en trafiksäkerhetsrisk.

text: Allmänna råd

text: Efter defibrillering som inträffat för att häva en allvarlig arytmi (så kallat adekvat tillslag) bör en observationstid uppgå till minst tre månader för att säkerställa att arytmin är väl behandlad och i övrigt inte innebär en trafiksäkerhetsrisk. Vid defibrillering som utlösts på grund av arytmi som inte är allvarlig eller trots att arytmi inte inträffat (så kallat inadekvat tillslag) får behovet av en observationstid bedömas i det enskilda fallet. Vid inadekvat defibrillering bör säkerställas att ytterligare inadekvata tillslag inte inträffar. Efter implantation eller byte av ICD för primär prevention bör en observationstid uppgå till minst två veckor och efter implantation av ICD för sekundär prevention bör observationstiden uppgå till minst tre månader för att säkerställa att behandlingen fungerar väl och i övrigt inte innebär en trafiksäkerhetsrisk.

text: Ischemisk hjärtsjukdom och stroke

text: Vid ischemisk hjärtsjukdom utgör följande tillstånd var för sig hinder för innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation: 1. akut koronarsyndrom som instabil angina pectoris eller akut hjärtinfarkt, 2. symptomatisk angina pectoris, eller 3. nyligen genomgången perkutan koronar intervention (PCI) eller kranskärlsoperation (CABG). Innehav kan dock medges under förutsättning att tillståndet är väl behandlat och i övrigt inte bedöms innebära en trafiksäkerhetsrisk. Innehav kan även medges vid stabil angina pectoris förutsatt att symptom inte uppträder vid lindrig ansträngning.

text: Allmänna råd

text: Efter ett akut koronarsyndrom bör observationstiden, för att säkerställa att tillståndet är väl behandlat och i övrigt inte innebär en trafiksäkerhetsrisk, uppgå till minst fyra veckor för innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE eller traktorkort och till minst sex veckor för innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation. För innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation bör en kardiologisk utredning genomföras med bl.a. arbetsprov, ekokardiografi och eventuellt koronarangiografi. Efter PCI eller CABG bör observationstiden, för att säkerställa att tillståndet är väl behandlat och i övrigt inte innebär en trafiksäkerhetsrisk, uppgå till minst fyra veckor för innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation. En kardiologisk utredning inklusive arbetsprov bör genomföras.

text: Efter CABG bör även sårläkningen bedömas och om hjärt- lung-

text: maskin har använts bör en bedömning av kognitiva funktioner göras enligt 10 kap.

text: Transitoriska ischemiska attacker (TIA) eller stroke utgör hinder för innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation. Innehav kan dock medges under förutsättning att tillståndet är väl behandlat och i övrig inte bedöms innebära en trafiksäkerhetsrisk. Tillstånd efter stroke ska bedömas enligt tillämpligt kapitel.

text: Allmänna råd

text: Efter TIA eller stroke får behovet av en observationstid bedömas i det enskilda fallet för att säkerställa att tillståndet är väl behandlat och i övrigt inte innebär en trafiksäkerhetsrisk. Vid bedömningen bör riskfaktorer såsom t.ex. förhöjt blodtryck, förhöjda blodfetter, förmaksflimmer, karotisstenos, rökning och kärlmissbildning beaktas. Exempel på kapitel som kan vara tillämpliga vid tillstånd efter stroke är kap. 2 (synfältsdefekter), kap. 4 (förlamningar), kap. 8 (medvetandestörningar), kap. 10 (kognitiva störningar) och kap. 14 (psykiska sjukdomar och störningar).

text: Hjärtsvikt och hjärttransplantation

text: Hjärtsvikt utgör hinder för innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation. För behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE eller traktorkort kan innehav dock medges vid hjärtsvikt i funktionsklasserna NYHA I-III under förutsättning att tillståndet är väl behandlat och i övrigt inte bedöms innebära en trafiksäkerhetsrisk. Behandling med mekanisk hjärtpump utgör i sådana fall inte hinder för innehav.

text: För behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation kan innehav medges vid hjärtsvikt i funktionsklasserna NYHA I-II där vänsterkammarens ejektionsfraktion (EF) är minst 35 % under förutsättning att tillståndet är väl behandlat och i övrigt inte bedöms innebära en trafiksäkerhetsrisk. Behandling med mekanisk hjärtpump utgör dock hinder för innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation.

text: Allmänna råd

text: För innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE eller traktorkort där behandling med mekanisk hjärtpump sker, bör observationstiden uppgå till minst två månader för att säkerställa att behandlingen fungerar väl och i övrigt inte innebär en trafiksäkerhetsrisk.

text: Hjärttransplantation utgör hinder för innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation. Innehav kan dock medges under förutsättning att tillståndet är väl behandlat och i övrigt inte bedöms innebära en trafiksäkerhetsrisk.

text: Allmänna råd

text: Efter genomförd hjärttransplantation får behovet av en observationstid bedömas i det enskilda fallet för att säkerställa att tillståndet är väl behandlat och i övrigt inte innebär en trafiksäkerhetsrisk. För innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation bör observationstiden uppgå till minst 12 månader. Förekomst av allvarliga postoperativa komplikationer bör beaktas och en kardiologisk utredning bör genomföras med bl.a. arbetsprov, ekokardiografi och eventuellt koronarangiografi. Om hjärtlungmaskin har använts bör en bedömning av kognitiva funktioner göras enligt 10 kap.

text: Hjärtklaffssjukdom

text: Hjärtklaffssjukdom utgör hinder för innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation vid förekomst av aortastenos, aortainsufficiens, mitralisstenos eller mitralisinsufficiens om det har förekommit episoder av synkope eller om funktionsförmågan bedöms till NYHA IV. Hinder föreligger även för innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation vid hjärtklaffssjukdom i förening med: 1. funktionsförmåga NYHA III eller IV, 2. ejektionsfraktion under 35 procent, 3. mitralisstenos med uttalad pulmonell hypertension, 4. uttalad aortastenos vid ekokardiografi, eller 5. aortastenos med synkope.

text: Innehav kan medges för behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation trots vad som anges i 13 § andra stycket 4 och 5 vid asymptomatisk aortastenos med normalt arbetsprov.

text: Efter klaffkirurgi kan innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation medges under förutsättning att tillståndet är väl behandlat och i övrigt inte bedöms innebära en trafiksäkerhetsrisk.

text: Allmänna råd

text: Efter klaffkirurgi får behovet av observationstid bedömas i det enskilda fallet. För innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation bör observationstiden uppgå till minst fyra veckor för att säkerställa att tillståndet är väl behandlat och i övrigt inte innebär en trafiksäkerhetsrisk. En kardiologisk utredning inklusive arbetsprov och ekokardiografi bör genomföras samt bedömning av sårläkningen. Om hjärtlungmaskin har använts bör en bedömning av kognitiva funktioner göras enligt 10 kap.

text: Hypertoni

text: Malign hypertoni (blodtrycksnivå ≥180 mmHg i systoliskt tryck eller ≥110 mmHg i diastoliskt tryck i kombination med risk för eller med progredierande organskador) utgör hinder för innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation. Hinder föreligger även för innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation vid hypertoni grad 3 (≥180 mmHg i systoliskt tryck eller ≥110 mmHg i diastoliskt tryck). Innehav kan dock medges under förutsättning att tillstånden är väl behandlade och i övrigt inte bedöms innebära en trafiksäkerhetsrisk.

text: Kardiomyopatier

text: Hinder för innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation föreligger vid 1. hypertrofisk kardiomyopati, 2. långt QT–syndrom med synkope, torsade de pointes eller QTC > 500 ms, eller 3. Brugadas syndrom med synkope eller överlevt hjärtstopp. Innehav kan dock medges för behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE eller traktorkort under förutsättning att tillståndet är väl behandlat och i övrigt inte bedöms innebära en trafiksäkerhetsrisk. Innehav när det gäller hypertrofisk kardiomyopati förutsätter dock att synkope inte uppträder och innehav vid Brugadas syndrom förutsätter effektiv behandling med ICD.

text: Trots vad som anges i 17 § kan innehav medges för behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation vid hypertrofisk kardiomyopati om synkope inte förekommer och högst ett av följande tillstånd föreligger: 1. vänstra ventrikelväggens tjocklek överstiger 3 cm, 2. icke ihållande ventrikulär takykardi, 3. fall av plötslig död i släkten (förstagradssläkting), eller 4. ingen ökning av blodtrycket vid fysisk övning. Innehav förutsätter att tillståndet är väl behandlat och i övrigt inte bedöms innebära en trafiksäkerhetsrisk.

text: Vid andra kardiomyopatier ska risken för att hjärnans funktioner akut försämras bedömas. Prognosen för den specifika kardiomyopatin ska särskilt beaktas.

text: Allmänna råd

text: Bedömning av om tillståndet utgör hinder för innehav bör göras enligt 1 §.

text: Perifera kärlsjukdomar

text: Vid thorakalt eller abdominellt aortaanerysm föreligger hinder för innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation om aortadiametern är sådan att den medför en avsevärd risk för plötslig bristning och därmed plötslig funktionsnedsättning. Om aortadiametern överstiger 5,5 cm föreligger hinder för innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation.

text: Innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation kan medges vid karotisstenos som är signifikant under förutsättning att tillståndet är väl behandlat och i övrigt inte bedöms innebära en trafiksäkerhetsrisk.

text: Allmänna råd

text: Vid karotisstenos som är signifikant bör risken för ischemisk hjärtsjukdom och stroke bedömas. En kardiologisk utredning inklusive arbetsprov bör genomföras.

text: Villkor om läkarintyg

text: Villkor om läkarintyg får föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras med intervaller som bedöms lämpliga i varje enskilt fall.

text: Allmänna råd

text: Vid medfödd hjärtsjukdom bör villkor om läkarintyg föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras med intervaller som får bedömas i det enskilda fallet.

text: Vid behandling med mekanisk hjärtpump bör villkor om läkar-

text: intyg föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras minst en gång om året. Efter genomgången hjärttransplantation bör villkor om läkarintyg föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras minst en gång om året. För innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE eller traktorkort kan läkarintyg, efter en individuell prövning, lämnas med längre intervaller än ett år. För innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation bör bedömning av hjärtfunktion med bl. a. arbetsprov, ekokardiografi och eventuellt koronarangiografi ingå i läkarintyget.

text: TSFS 2017:106

text: 6 kap. Diabetes mellitus

text: Med allvarlig hypoglykemi avses i dessa föreskrifter sådan hypoglykemi som krävt hjälp av en annan person för att hävas och som den enskilde inte varit i stånd att häva själv. Med återkommande allvarlig hypoglykemi avses i dessa föreskrifter allvarlig hypoglykemi som upprepas inom en period om tolv månader.

text: TSFS 2021:67

text: Om det till följd av sjukdomen diabetes föreligger några andra komplikationer som kan påverka personens förmåga att framföra fordon på ett trafiksäkert sätt, ska bedömningen av komplikationerna göras utifrån vad som i övrigt anges i dessa föreskrifter. Särskilt bör då kapitlen om synfunktioner (2 kap.), hjärt- och kärlsjukdomar (5 kap.) och kognitiva störningar (10 kap.) beaktas. (

text: TSFS 2021:67

text: För innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE eller traktorkort

text: Innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE eller traktorkort kan medges vid diabetes mellitus. Om medicinering för sjukdomen diabetes förekommer, krävs läkarintyg samt uppföljning med de intervall som framgår av 11 §. (

text: TSFS 2021:67

text: Vid medicinering som medför risk för hypoglykemi kan innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE eller traktorkort medges under förutsättning att personen har tillräcklig kontroll över sitt medicinska tillstånd avseende risken för hypoglykemi. Personen ska även 1. förstå riskerna med hypoglykemi och vilka konsekvenser det kan ha på förmågan att framföra ett fordon, och 2. ha förmåga att känna varningstecken på hypoglykemi och kunna hantera tillståndet adekvat. (

text: TSFS 2021:67

text: Allmänna råd

text: Med medicinering som medför risk för hypoglykemi avses insulin, viss oral medicinering eller vissa andra injektionsläkemedel. Med att ha tillräcklig kontroll över sitt medicinska tillstånd avses att behandlingen är välinställd och att personen har kontroll över sin diabetessjukdom sett till helheten. Det kan till exempel handla om behandlingsföljsamhet, att ha kontroll över sin medicinering eller att hantera blodsockermätare eller sensor på rätt sätt. Allvarlig hypoglykemi som inträffar i trafiken tyder på att personen inte har tillräcklig kontroll över sitt medicinska tillstånd. Risker med hypoglykemi kan vara längre reaktionstid, oförmåga att fatta adekvata beslut i en trafiksituation eller att drabbas av allvarlig hypoglykemi som kan leda till medvetslöshet. Med förmåga att känna varningstecken på hypoglykemi avses den medicinska termen awareness. Varningstecken på hypoglykemi kan vara svettning, hjärtklappning, darrningar (tremor), blekhet, sänkt uppmärksamhet, förvirring, yrsel, aggression, irritabilitet, huvudvärk, hungerkänsla, sluddrigt tal, suddig syn eller dubbelseende. Med att kunna hantera tillståndet adekvat avses att:

text: – kontrollera blodsockret om varningstecken på hypoglykemi

text: uppstår eller om en mätare indikerar hypoglykemi eller risk för hypoglykemi, – äta eller dricka något om blodsockernivån motsvarar hypoglykemi samt vänta en stund och sedan kontrollera blodsockernivån igen, – stanna fordonet om varningstecken på hypoglykemi skulle uppstå under körning och vänta med att fortsätta köra tills blodsockernivån inte längre indikerar hypoglykemi och symptomen har försvunnit.

text: Om personen aldrig har haft någon hypoglykemi, bör förmågan att känna varningstecken på hypoglykemi bedömas utifrån de medicinska förhållandena i övrigt. (

text: TSFS 2021:67

text: Innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE eller traktorkort kan medges vid återkommande allvarlig hypoglykemi om 1. en läkare har bedömt att det inte föreligger någon trafiksäkerhetsrisk, och 2. sjukdomstillståndet regelbundet kontrolleras. Om återkommande allvarlig hypoglykemi inträffat i vaket tillstånd, måste det dessutom gå tre månader efter den senaste episoden utan ytterligare allvarlig hypoglykemi. (

text: TSFS 2021:67

text: För innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, DE eller taxiförarlegitimation

text: Innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation kan medges vid diabetes mellitus om det inte förekommer medicinering som medför risk för hypoglykemi. Om medicinering som inte medför risk för hypoglykemi förekommer, krävs läkarintyg samt uppföljning med de intervall som framgår av 11 §.

text: TSFS 2021:67

text: Allmänna råd

text: Med medicinering som medför risk för hypoglykemi avses insulin, viss oral medicinering eller vissa andra injektionsläkemedel.

text: TSFS 2021:67

text: Om det förekommer medicinering som medför risk för hypoglykemi får, trots vad som sägs i 6 §, innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation medges under de förutsättningar som anges i 4 och 8–10 §§. Dessutom krävs läkarintyg och uppföljning med de intervaller som framgår av 11 §. (

text: TSFS 2021:67

text: Vid medicinering som medför risk för hypoglykemi kan innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation endast medges om personen har kontroll över blodsockervärdena genom regelbundna blodsockerkontroller åtminstone två gånger om dagen och i samband med körning. (

text: TSFS 2021:67

text: Allmänna råd

text: Personen bör kontrollera blodsockret med den metod som han eller hon är väl förtrogen med och använder i det dagliga livet. Det kan till exempel vara genom en blodsockermätare eller en sensorbaserad kontinuerlig glukosmätare.

text: Begreppet i samband med körning avser kontroll av blod-

text: sockervärdena innan körningen påbörjas. Vid en längre resa eller vid upprepad körning under ett arbetspass bör kontroll dessutom

text: genomföras med två–tre timmars mellanrum under en paus i körningen. (

text: TSFS 2021:67

text: Allvarlig hypoglykemi utgör hinder för innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation till dess att det gått minst 12 månader från att den allvarliga hypoglykemin inträffade.

text: TSFS 2021:67

text: För behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation får det inte föreligga några andra komplikationer till följd av diabetessjukdomen som påverkar personens förmåga att framföra fordon på ett trafiksäkert sätt. (

text: TSFS 2021:67

text: Allmänna råd

text: En sammantagen bedömning av diabetessjukdomen och eventuella

text: komplikationer bör göras och bedömas utifrån personens förmåga

text: att framföra fordon på ett trafiksäkert sätt, även om förhållandena var för sig inte utgör hinder enligt 2–15 kap. (

text: TSFS 2021:67

text: Om medicinering för sjukdomen diabetes förekommer, ska för behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation villkor om läkarintyg föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras med intervall som bedöms lämpligt i varje enskilt fall. Prövning av frågan om fortsatt innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE eller traktorkort ska dock göras minst vart femte år. Prövning av frågan om fortsatt innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation ska göras 1. minst vart femte år vid medicinering som inte medför risk för hypoglykemi, och 2. minst vart tredje år vid medicinering som medför risk för hypoglykemi. (

text: TSFS 2021:67

text: Allmänna råd

text: Om medicinering som medför risk för hypoglykemi har pågått i mindre än ett år när prövningsmyndigheten får kännedom om

text: sjukdomen, bör dock ett nytt läkarintyg lämnas efter ett år.

text: TSFS 2021:67

text: 7 kap. Neurologiska sjukdomar

text: Sjukdomar i nervsystemet som innebär trafiksäkerhetsrisker utgör hinder för innehav.

text: Vid riskbedömningen ska hänsyn tas till tillståndets kliniska form och utveckling samt behandlingsresultat. Motoriska eller sensoriska symptom som påverkar balans, koordination eller psykomotorisk hastighet, synfältsdefekter samt defekter av kognitiv natur ska särskilt beaktas.

text: Allmänna råd

text: Vid Parkinsons sjukdom bör förekomst av s.k. on-off-symptom

text: särskilt beaktas.

text: Vid Parkinsons sjukdom och särskilt vid behandling med dopaminagonister, ska risken för insomning vid körning av motordrivet fordon särskilt beaktas och bedömas enligt 12 kap. 16 §.

text: För innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation

text: För innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation ska den ökade trafiksäkerhetsrisk som följer med sådant innehav beaktas. (

text: TSFS 2013:2

text: Villkor om läkarintyg

text: Vid progressiv sjukdom, t.ex. Parkinsons sjukdom, multipel skleros eller annan neurodegenerativ sjukdom ska villkor om läkarintyg föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras med intervall som bedöms lämpligt i varje enskilt fall.

text: 8 kap. Epilepsi, epileptiskt anfall och annan medvetandestörning

text: Med epileptiskt anfall avses den kliniska manifestationen av abnorma, repetitiva urladdningar i hjärnans nervceller. Med epilepsi avses återkommande, oprovocerade epileptiska anfall. Riskbedömningen ska göras med utgångspunkt från förekomsten av epileptiska anfall, även om diagnosen epilepsi inte är ställd. Ett normalt resultat av en EEG-undersökning utesluter inte epileptiskt anfall eller epilepsi.

text: Vid bedömningen ska hänsyn tas till anfallets orsaker, kliniska form och utveckling samt behandlingsföljsamhet och effekt av behandlingen.

text: Epileptiskt anfall som provocerats av intag av substanser eller av abstinens ska i neurologiskt avseende bedömas enligt detta kapitel. Vid substansberoende eller missbruk av medel som påverkar förmågan att köra motordrivna fordon ska bedömningen även göras med utgångspunkt i 12 kap. Vid sådant anfall som avses i första stycket ökar kravet på säkerställd nykterhet, även om diagnosen missbruk eller beroende inte kan ställas.

text: För innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE eller traktorkort vid epileptiskt anfall och vid epilepsi

text: Följande förhållanden utgör var för sig hinder för innehav om inte annat sägs i 5 §: 1. Ett första epileptiskt anfall har inträffat under de senaste sex månaderna. 2. Diagnosen epilepsi har ställts eller kan nu ställas och epileptiskt anfall har inträffat under de senaste tolv månaderna. 3. Det finns en påtaglig risk för epileptiskt anfall utifrån sjukhistoria, resultatet av klinisk undersökning, neuroradiologisk undersökning eller resultatet av EEG-undersökning. 4. EEG-undersökning visar regelbundna symmetriska formationer av bilateralt synkron tre per sekund spike wave aktivitet med generell utbredning (absenser).

text: Trots vad som sägs i 4 § kan innehav medges i följande fall: 1. Epileptiskt anfall har inträffat efter läkarordinerad utsättning av antiepileptisk medicinering och har föregåtts av minst två års anfallsfrihet.

text: Förutsättningen är att behandling med samma substans har återinsatts och har följts av en anfallsfri observationstid på tre månader. 2. Epileptiskt anfall har inträffat som en direkt följd av provocerande faktorer som kan förutses inte återkomma. Behovet av viss observationstid efter det senaste anfallet ska bedömas i varje enskilt fall. Anfall får dock inte ha inträffat under de senaste tre månaderna. 3. Ett enda epileptiskt anfall har inträffat efter lång tid av anfallsfrihet, och omständigheterna i övrigt talar för en låg risk för nya anfall. 4. Epileptiskt anfall har inträffat under de senaste tre åren men bedöms med stor säkerhet inte ha påverkat medvetandet, sinnesintrycken eller den motoriska kontrollen. Övriga omständigheter ska tala för en låg risk för anfall som påverkar medvetandet. 5. Det är fråga om en karakteristisk epilepsiform som under minst tre år manifesterat sig endast i form av anfall under sömn.

text: Allmänna råd

text: Vid bedömning enligt 2 är sömnbrist, alkoholkonsumtion, stress, feber, vätskebrist och fysisk eller psykisk ansträngning exempel på sådana faktorer som kan återkomma. Innehav bör därför inte medges efter anfall som utlösts av sådana faktorer.

text: Vid bedömning enligt 3 bör minst sex månaders anfallsfrihet

text: uppnås efter det senaste anfallet och med lång tid bör avses minst fem år.

text: För innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation vid epileptiskt anfall och vid epilepsi

text: Följande förhållanden utgör var för sig hinder för innehav: 1. Ett första epileptiskt anfall har inträffat under de senaste fem åren. Behandling med läkemedel mot epilepsi får heller inte ha förekommit under denna tid. 2. Diagnosen epilepsi har tidigare ställts eller kan nu ställas och epileptiskt anfall har inträffat under de senaste tio åren. Behandling med läkemedel mot epilepsi får heller inte ha förekommit under denna tid. 3. Det finns en påtaglig risk för epileptiskt anfall utifrån sjukhistoria, resultatet av klinisk undersökning, neuroradiologisk undersökning eller resultatet av EEG-undersökning. 4. EEG-undersökning visar regelbundna symmetriska formationer av bilateralt synkron tre per sekund spike wave aktivitet med generell utbredning (absenser).

text: För innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation vid annan medvetandestörning

text: Vid medvetandestörning eller annan kognitiv påverkan ska nödvändig observationstid bedömas utifrån risken för ny sådan störning eller påverkan.

text: Bedömningen ska göras med utgångspunkt i bakomliggande medicinska förhållanden. Om orsaken till medvetandestörningen inte är klarlagd ska bedömning göras enligt 1 kap. 4 och 5 §§. Ifråga om innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation ska den ökade trafiksäkerhetsrisk som följer med sådant innehav beaktas. (

text: TSFS 2013:2

text: Villkor om läkarintyg

text: Vid diagnosen epilepsi ska den totala uppföljningsperioden vara minst fem år från det senaste anfallet. Under denna tid ska villkor om läkarintyg föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras ett år efter det senaste anfallet, därefter efter ytterligare ett år och därefter efter ytterligare tre år. Om det senaste anfallet inträffat mer än ett år innan prövningsmyndigheten fått kännedom om sjukdomen, kan istället föreskrivas att läkarintyg ska lämnas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras vid endast ett eller två tillfällen och efter tid som bedöms lämplig i varje enskilt fall. Villkor om läkarintyg får föreskrivas efter ett enstaka epileptiskt anfall, annan medvetandestörning eller vid anfall enligt 5 § 5. Villkor får då föreskrivas med intervall som bedöms lämpligt i varje enskilt fall. Om förhållandena försämrats eller framstår som mindre stabila kan uppföljning göras under en längre period och med tätare intervall än vad som anges i första stycket.

text: Läkarundersökning

text: Läkaren ska fråga sökanden om attacker av kortvarig medvetanderubbning och andra mindre påtagliga yttringar av epilepsisymptom har inträffat.

text: Vid idiopatisk generaliserad epilepsi med frånvaroattacker (absenser) ska EEG-undersökning göras.

text: Allmänna råd

text: Behovet av EEG-undersökning bör i övriga fall övervägas i varje enskilt fall.

text: Om kravet på anfallsfrihet är uppfyllt men EEG-kurvan visar

text: epileptiform aktivitet i frekvensområdet tre per sekund bör reaktions-

text: tidsmätning eller annat funktionsprov ingå som underlag i

text: bedömningen.

text: Vid sådant provocerat anfall som avses i 3 § ska allt bruk av sådana substanser särskilt uppmärksammas.

text: Särskilt om fortsatt innehav

text: Har upphävts genom (

text: TSFS 2017:69

text: Har upphävts genom (

text: TSFS 2017:69

text: 9 kap. Njursjukdomar

text: För innehav av behörigheterna AM, A1, A2 A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation

text: Allvarligt nedsatt njurfunktion som innebär en trafiksäkerhetsrisk utgör hinder för innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation. (TSFS

text: För innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation ska behandling med dialys prövas från trafiksäkerhetssynpunkt. Om behandlingen bedöms innebära en trafiksäkerhetsrisk utgör den hinder för innehav. Behandling med hemodialys utgör hinder för innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation. (

text: TSFS 2013:2

text: TSFS 2013:2

text: Villkor om läkarintyg

text: Efter njurtransplantation ska villkor om läkarintyg föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras. I övriga fall får villkor om läkarintyg föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras med intervall som bedöms lämpligt i varje enskilt fall. (

text: TSFS 2013:2

text: Läkarundersökning

text: Sökanden ska tillfrågas om tidigare njursjukdom. Läkaren ska vara särskilt uppmärksam på tecken på njursvikt.

text: 10 kap. Demens och andra kognitiva störningar

text: Allvarlig kognitiv störning utgör hinder för innehav. Vid bedömning av om störningen ska anses som allvarlig ska särskild hänsyn tas till nedsättning av uppmärksamhet, omdöme och förmågan att ta in och bearbeta synintryck samt nedsättning av mental flexibilitet, minne, exekutiva funktioner och psykomotoriskt tempo. Dessutom ska känslomässig labilitet och ökad uttröttbarhet beaktas. Apraxi och neglekt ska särskilt uppmärksammas.

text: TSFS 2013:2

text: Innehav vid demens

text: Demens utgör hinder för innehav. Vid lindrig demens kan dock innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE eller traktorkort medges.

text: TSFS 2013:2

text: Allmänna råd

text: Demens bör anses som lindrig om patienten, trots påtagligt

text: försämrad förmåga till aktivt yrkesarbete och sociala aktiviteter,

text: ändå har förmågan att föra ett självständigt liv med ett

text: förhållandevis intakt omdöme.

text: Demens anses föreligga om sådan diagnos har ställts utifrån vedertagen medicinsk praxis eller om det utifrån tillgänglig information kan bedömas att kriterierna för sådan diagnos är uppfyllda. Med kriterier avses de som anges i de kriteriebaserade systemen för diagnosklassifikation DSM- IV (Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders) eller ICD 10 (International Classification of Diseases). (

text: TSFS 2013:2

text: Innehav vid förvärvade hjärnskador

text: Hjärnskada som förvärvats efter exempelvis stroke, infektion, syrebrist (anoxi), förgiftning eller tumör samt traumatiskt förvärvad hjärnskada ska bedömas enligt 1 och 2 §§. (

text: TSFS 2013:2

text: Villkor om läkarintyg

text: Vid lindrig demens ska villkor om läkarintyg föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras med intervall som bedöms lämpligt i varje enskilt fall. Vid övriga förhållanden som regleras i detta kapitel får villkor om läkarintyg föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras med intervall som bedöms lämpligt i varje enskilt fall.

text: Allmänna råd

text: Vid tillstånd med minnesstörning, där demensutveckling kan

text: misstänkas, bör villkor om läkarintyg föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras minst en gång om året.

text: Läkarundersökning m.m.

text: Undersökningen ska omfatta en bedömning av sökandens kognitiva funktioner. Läkarens bedömning kan grundas på neuropsykologisk undersökning utförd av neuropsykolog, annan legitimerad psykolog eller legitimerad arbetsterapeut med god kunskap inom området.

text: Allmänna råd

text: − Vid hjärnskada och vid misstanke om kognitiva störningar bör ett enkelt test, t.ex. Folsteins Mini-Mental-Test, utföras. − Vid misstanke eller kännedom om minnesstörning bör kompletterande uppgifter om möjligt inhämtas från anhöriga. − Vid misstanke om störningar i uppmärksamhet bör sökandens förmåga till delad uppmärksamhet och till uppmärksamhet över tid samt effekter av tidspress prövas. − Vid omdömesdefekter bör läkaren försöka bedöma i vad mån dessa har betydelse för trafiksäkerheten.

text: Bedömningen ska i första hand göras utifrån en medicinsk undersökning. Endast där bedömningen av den medicinska undersökningen ger ett resultat i ett svårbedömt gränsområde bör ett körprov enligt

text: 3 kap. 4 § körkortslagen (1998:488)

text: eller annat slag av körtest göras. Oavsett resultatet av sådant körprov eller körtest ska en helhetsbedömning av utredningsresultaten göras.

text: 11 kap. Sömn- och vakenhetsstörningar

text: Obstruktivt sömnapnésyndrom, snarksjukdom (ronkopati) eller annan sjukdom med sömnstörning samt narkolepsi utgör hinder för innehav om förhållandena bedöms innebära en trafiksäkerhetsrisk. (

text: TSFS 2015:65

text: ) Med obstruktivt sömnapnésyndrom i moderat form avses ett antal av 15–29 apnéer och hypopnéer per timme (apné-hypopnéindex) och med obstruktivt sömnapnésyndrom i uttalad form avses ett apné-hypopnéindex på 30 eller mer. (

text: TSFS 2015:65

text: ) Vid narkolepsi kan innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE eller traktorkort medges för den som uppnår god behandlingseffekt och god behandlingsföljsamhet. Sömnattacker eller kataplektiska attacker får inte ha förekommit under den senaste perioden på sex månader. (

text: TSFS 2015:65

text: TSFS 2013:2

text: ) Narkolepsi med kataplexi utgör hinder för innehav av körkort med behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation.

text: TSFS 2015:65

text: Villkor om läkarintyg

text: Villkor om läkarintyg får föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras med intervall som bedöms lämpligt i varje enskilt fall. Förare som behandlas för obstruktivt sömnapnésyndrom i moderat eller uttalad form ska återkommande genomgå medicinsk undersökning med intervall som inte får överskrida tre år vid innehav av behörigheterna AM,

text: A1, A2, A, B, BE eller traktorkort och ett år vid innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation i syfte att fastställa i vilken utsträckning behandlingen följs. (

text: TSFS 2015:65

text: ) Vid narkolepsi som inte utgör hinder för innehav ska villkor om läkarintyg föreskrivas med intervall som under de första fem åren inte får överstiga ett år. (

text: TSFS 2015:65

text: Läkarundersökning

text: Sökanden ska tillfrågas om störning av nattsömnen på grund av obstruktivt sömnapnésyndrom eller uttalad snarkning samt om annan sömnstörning. (

text: TSFS 2015:65

text: ) Vid läkarundersökning av obstruktivt sömnapnésyndrom ska allvarlighetsgraden av dagtrötthet värderas. Läkarundersökning avseende sökanden med obstruktivt sömnapnésyndrom ska innehålla bedömning och redogörelse för om sökanden har tillräcklig kontroll över sitt medicinska tillstånd och följer lämplig behandling som lindrar problemet med dagtrötthet. Läkarens bedömning och redogörelse av behandlingsföljsamhet och behandlingseffekt ska framgå. (

text: TSFS 2015:65

text: ) Undersökning vid narkolepsi ska bedöma hypersomnins svårighetsgrad, förekomst av och senaste tidpunkt för sömnattacker eller kataplexi. Behandlingsföljsamhet och behandlingseffekt ska redovisas. (

text: TSFS 2015:65

text: 12 kap. Bruk av substans som påverkar förmågan att köra motordrivet fordon

text: Allmänt

text: Detta kapitel gäller bruk av 1. alkohol, 2. andra psykoaktiva substanser än alkohol, utom nikotin och koffein, samt 3. läkemedel som inte är av psykoaktivt slag men som ändå bedöms kunna påverka förmågan att köra motordrivet fordon. Exempel på sådana psykoaktiva substanser som avses i första stycket 2 är opiater, amfetamin, kokain, cannabis, hallucinogener, GHB och flyktiga lösningsmedel samt narkotikaklassade läkemedel enligt Läkemedelsverkets förteckningar II eller III respektive IV eller V. Anabola steroider är i dessa föreskrifter att betrakta som psykoaktiv substans. (

text: TSFS 2013:2

text: En person anses vara beroende av substans som sägs i 1 § första stycket 1 eller 2 om diagnosen beroende har ställts utifrån vedertagen medicinsk praxis eller om det utifrån tillgänglig information kan bedömas att kriterierna för sådan diagnos är uppfyllda.

text: Med diagnosen missbruk avses i dessa föreskrifter ett missbruk av annan psykoaktiv substans än alkohol, nikotin och koffein där kriterierna för diagnosen missbruk av psykoaktiv substans är uppfyllda. Om kriterierna för diagnosen beroende någon gång har uppfyllts ska bestämmelserna om beroende tillämpas. (

text: TSFS 2026:2

text: Vid tillämpningen av 2 och 3 §§ avses med kriterier de som anges i de kriteriebaserade systemen för diagnosklassifikation DSM-IV (Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders) och ICD 10 (International Classification of Diseases). (

text: TSFS 2012:19

text: Missbruk av anabola steroider ska prövas dels enligt vad som sägs om missbruk i detta kapitel, dels enligt 14 kap. 1 och 2 §§.

text: För innehav av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation vid diagnoserna beroende och missbruk

text: Diagnosen beroende av substans som sägs i 1 § första stycket 1 eller 2 utgör hinder för innehav till dess att varaktig nykterhet kan verifieras och prognosen för fortsatt nykterhet är god.

text: Diagnosen missbruk enligt 3 § utgör hinder för innehav till dess att varaktig nykterhet kan verifieras och prognosen för fortsatt nykterhet är god.

text: TSFS 2026:2

text: Bedömning av frågan om nykterhet enligt dessa föreskrifter ska omfatta substanser som sägs i 1 §.

text: Allmänna råd

text: Med nykterhet bör i dessa föreskrifter förstås

text: − när det gäller alkohol, att biologiska markörer ligger inom referensområdet eller att det kan styrkas att de förhöjda värdena beror på annat än alkoholkonsumtion. Vidare gäller, oavsett om alkoholmarkörer inom referensområdet redovisas, att det inte föreligger andra uppgifter om onykterhet, t.ex. omhändertagande enligt lagen (

text: ) om omhändertagande av berusade personer m.m., − när det gäller ej läkarordinerat bruk av psykoaktiva substanser, att drogfrihet kan styrkas, − när det gäller läkarordinerat bruk av psykoaktiva substanser, att bruket vid prövning enligt vad som sägs i

text: 16 §

text: inte bedöms

text: innebära en trafiksäkerhetsrisk. (

text: TSFS 2012:19

text: Med varaktig nykterhet enligt 6 och 7 §§ avses minst sex månaders verifierad nykterhet och vid allvarligt missbruk eller svårt beroende upp till två års verifierad nykterhet. Även resultat av tidigare behandlingsinsatser ska beaktas för att avgöra hur lång period som krävs för att nykterhet ska anses vara verifierad. (TSFS

text: Efter vistelse med stöd av

text: fängelselagen (2010:610)

text: , vård vid institution för vilken Statens institutionsstyrelse är central förvaltningsmyndighet, vård enligt lagen (

text: ) om psykiatrisk tvångsvård, vård enligt lagen (

text: ) om rättspsykiatrisk vård eller motsvarande eller vid övervakning enligt lagen (

text: ) om intensivövervakning med elektronisk kontroll ska varaktig nykterhet enligt

text: 9 §

text: verifieras under minst sex månader för tiden efter frigivning, utskrivning eller avslutad övervakning. Om längre

text: varaktighet krävs enligt 9 § kan kontrollerad nykterhet under vistelse- och övervakningstiden tillgodoräknas. (

text: TSFS 2015:65

text: ) Villkorlig frigivning enligt

text: 26 kap. 6 § brottsbalken

text: är att anse som frigivning enligt första stycket. (

text: TSFS 2013:2

text: Med verifiering avses att nykterhet enligt 6 och 7 §§ ska visas genom 1. kontinuerlig läkarkontakt eller annan rehabilitering, 2. frekventa laboratorieprover under hela observationstiden avseende den eller de substanser som diagnosen relaterar till, 3. upprepade laboratorieprover under observationstiden som belyser förekomsten av annat substansbruk, och 4. ett läkarintyg som redovisar och bedömer nämnda förhållanden. Underlåtenhet att komma till provtagning ska redovisas i läkarintyget.

text: Allmänna råd

text: Vid bedömningen bör med frekventa laboratorieprover avses

text: följande antal. − Då diagnosen relaterar till alkohol: minst fyra provtagningar per period om sex månader. − Då diagnosen relaterar till annan psykoaktiv substans än alkohol: minst sex provtagningar per period om sex månader.

text: Vid bedömningen bör med upprepade laboratorieprover för att

text: belysa bruk av alkohol eller annan substans avses minst två prover per period om sex månader. När det gäller annan psykoaktiv substans än alkohol bör den upprepade provtagningen omfatta substansgrupperna amfetaminer, cannabinoider, bensodiazepiner, opiater och kokain. Vid känt tidigare bruk av annan psykoaktiv substans bör den upprepade provtagningen omfatta även denna substans.(TSFS

text: Vid provtagning som anges i 11 § gäller följande: 1. Laboratorieprover ska tas i blod eller urin, om inte annat sägs i andra stycket. 2. Provtagning i blod och urin ska ske med kort varsel. 3. Samtliga prover ska analyseras av ett ackrediterat laboratorium. 4. Resultat av provtagningen ska redovisas. 5. Referensområdet för genomförda laboratorieprover i blod ska anges. CDT och GT är obligatoriska alkoholmarkörer. 6. Provresultat över referensområdet avseende blodprover samt verifierad förekomst av substans i urin ska bedömas och kommenteras. 7. Om substans enligt 1 § första stycket 2 eller 3 påvisats vid screeninganalys av urin ska verifierande analys utföras. 8. Vid urintoxikologisk undersökning ska provtagning vara övervakad och uppgift om urinens koncentration (kreatininvärde) redovisas. Urinprov med kreatininvärde under referensvärdet kan inte ligga till grund för verifiering av nykterhet. Trots vad som sägs i första stycket får nykterhet avseende narkotika visas genom håranalys. När det gäller den substans som diagnosen relaterar till ska hårprov tas var tredje månad under hela observationstiden. Det första

text: provet ska tas tidigast tre månader efter observationstidens början. För annat substansbruk än den substans som diagnosen relaterar till ska hårprov tas var sjätte månad under hela observationstiden. Det första provet ska tas tidigast tre månader efter observationstidens början. Verifierad förekomst av substans i hår ska bedömas och kommenteras. (

text: TSFS 2012:19

text: Allmänna råd

text: Med kort varsel menas att blodprov bör lämnas inom några dagar efter att kallelse till provtagning skett och att urinprov bör lämnas senast dagen efter att kallelse till provtagning skett.

text: Exempel på alkoholmarkörer som kan vara av värde för

text: bedömningen utöver CDT och GT är PEth, ASAT, ALAT och MCV.

text: TSFS 2012:19

text: I prognosbedömningen ska de förhållanden under vilka rehabiliteringen skett, förekomsten av återfall och resultatet av tidigare behandlingsåtgärder beaktas. Även kognitiva störningar (10 kap.) och psykiska sjukdomar och störningar (14 kap.) samt behovet av ytterligare stödåtgärder ska ligga till grund för prognosbedömningen. (

text: TSFS 2026:2

text: Trots vad som sägs i 6 och 7 §§ kan fortsatt innehav medges även om kraven på varaktighet och verifiering enligt 9 och 11 §§ inte är uppfyllda, om omständigheterna i övrigt med styrka talar för en god prognos.

text: Allmänna råd

text: Exempel på god prognos är att innehavaren kan visa på särskilt goda resultat av en inledd rehabilitering samt följsamhet till läkares tillsägelse att avstå från att köra fordon enligt

text: 10 kap. 5 § körkortslagen (1998:488)

text: TSFS 2017:106

text: För den som har diagnosen beroende eller missbruk och deltar i behandlingsprogram med metadon, buprenorfin eller annat ersättningspreparat kan innehav medges om kraven i 6−11 §§ är uppfyllda. Kravet på verifiering av nykterhet i 6 och 7 §§ gäller dock inte läkarordinerat bruk av det ersättningspreparat som används i programmet. Sådant bruk ska särskilt prövas från trafiksäkerhetssynpunkt. Trots vad som sägs i 9 § kan fortsatt innehav medges om följsamhet till programmet styrks under en observationstid på minst sex månader. Vid innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation ska den ökade trafiksäkerhetsrisk som följer med sådant innehav beaktas. (

text: TSFS 2013:2

text: Allmänna råd

text: Den som ansöker om körkortstillstånd bör styrka följsamhet i

text: programmet under en observationstid på minst tolv månader och upp till två år vid svårt beroende.

text: Innehav vid regelbundet, läkarordinerat bruk av substans

text: Regelbundet, läkarordinerat bruk av substans som sägs i 1 § och som inte är att anse som beroende eller missbruk men som är av viss omfattning, ska prövas från trafiksäkerhetssynpunkt. Om bruket bedöms innebära en trafiksäkerhetsrisk, utgör det hinder för innehav. Vid innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation ska den ökade trafiksäkerhetsrisk som följer med sådant innehav beaktas. (

text: TSFS 2013:2

text: Villkor om läkarintyg

text: Vid diagnoserna missbruk och beroende ska villkor om läkarintyg föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras 1. efter sex månaders observationstid, 2. därefter efter ytterligare sex månaders observationstid, och 3. därefter efter ytterligare tolv månaders observationstid. Behovet av villkor om läkarintyg därutöver ska bedömas mot bakgrund av förhållandena i det enskilda fallet. Vid regelbundet läkarordinerat bruk som avses i 15 § gäller vad som sägs i 19 §, istället för vad som anges i första och andra stycket. (

text: TSFS 2013:2

text: Allmänna råd

text: Vid läkemedelsbehandling mot överkonsumtion av alkohol, t.ex. disulfiram, akamprosat och naltrexon, bör villkor om läkarintyg föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras även

text: efter 24 månader, så länge behandling pågår och därefter vid

text: ytterligare minst ett tillfälle. Istället för vad som anges i 11 § ska behovet av provtagning bedömas mot bakgrund av förhållandena i det enskilda fallet.

text: Vid prövning av frågan om fortsatt innehav enligt 17 § gäller 5−8 §§ och 11−16 §§. Vid prövning av frågan om fortsatt innehav enligt 17 § första stycket 3 gäller dock inte vad som sägs i 12 § andra stycket andra–sjätte meningen. Om provtagning avseende narkotika sker genom provtagning av hår ska denna istället ske efter sex månader och efter ytterligare sex månader från observationstidens början, om provtagningen avser den substans som diagnosen relaterar till.

text: Allmänna råd

text: Med frekventa laboratorieprover bör avses följande antal. − Då diagnosen relaterar till alkohol: minst fyra provtagningar under varje observationstid. − Då diagnosen relaterar till annan psykoaktiv substans än alkohol: minst sex provtagningar under varje observationstid. Med upprepade laboratorieprover för att belysa bruk av alkohol eller annan substans bör avses minst två prover under varje observationstid. När det gäller annan psykoaktiv substans än alkohol bör den upprepade provtagningen omfatta substansgrupperna amfetami-

text: ner, cannabinoider, bensodiazepiner, opiater och kokain. Vid känt tidigare bruk av annan psykoaktiv substans bör provtagningen om-

text: fatta även denna substans.(

text: TSFS 2015:65

text: Vid behandling enligt 15 § ska villkor om läkarintyg föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras 1. efter sex månaders observationstid, 2. därefter efter ytterligare sex månaders observationstid, och 3. därefter efter ytterligare tolv månaders observationstid. Utöver vad som sägs i första stycket ska villkor om läkarintyg föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras så länge behandling pågår och därefter vid ytterligare minst ett tillfälle. Behovet av villkor om läkarintyg därutöver ska bedömas mot bakgrund av förhållandena i det enskilda fallet. Vid läkarintyg enligt andra stycket gäller inte vad som sägs om provtagning i 11 § 2 och 3, men vid verifiering av nykterhet ska ledning hämtas från de krav som anges där. Vid regelbundet läkarordinerat bruk som avses i 16 § ska behovet av villkor om läkarintyg bedömas mot bakgrund av förhållandena i det enskilda fallet. (

text: TSFS 2013:2

text: Läkarundersökning

text: Läkaren ska uppmärksamma symptom på ett pågående beroende eller missbruk av substans som påverkar förmågan att köra motordrivet fordon. Även symptom på utveckling mot ett beroende eller missbruk ska uppmärksammas.

text: Allmänna råd

text: Läkaren bör särskilt beakta blandmissbruk och tidigare vårdtillfällen på grund av beroende eller missbruk.

text: Läkaren ska beakta om sökanden behandlas med läkemedel som kan sätta ned körförmågan och i förekommande fall informera sökanden om eventuella trafiksäkerhetsrisker.

text: 13 kap. Särskilt läkarutlåtande efter grovt rattfylleri och efter upprepade fall av rattfylleri

text: Vid ansökan om körkortstillstånd

text: Läkarutlåtande enligt

text: ska innehålla 1. en bedömning av om ett beroende eller missbruk föreligger enligt 12 kap. 2 och 3 §§, och 2. en redogörelse för och en bedömning av sökandens konsumtion av den eller de substanser som påvisats vid trafiknykterhetsbrotten. Läkarutlåtandet ska även belysa förekomsten av annat substansbruk. Om diagnosen beroende eller missbruk enligt 12 kap. 2 och 3 §§ föreligger gäller bestämmelserna i 12 kap. (

text: TSFS 2026:2

text: Under observationstiden som ska vara minst sex månader gäller vid provtagning avseende blod- och urinprover följande: 1. Om alkohol påvisats vid trafiknykterhetsbrottet ska laboratorieprover avseende alkohol ha tagits vid minst fyra tillfällen. 2. Om andra psykoaktiva substanser påvisats vid trafiknykterhetsbrottet ska laboratorieprover avseende denna eller dessa substanser har tagits vid minst sex tillfällen. Provtagningen ska vara fördelad över observationstiden. I övrigt gäller vad som sägs i 12 kap. 12 §. (

text: TSFS 2013:2

text: Allmänna råd

text: Om läkaren misstänker att annat substansbruk förekommer, bör

text: provtagning ske i den omfattning som läkaren bedömer nödvändigt för att belysa sådant bruk. Av intyget bör framgå att läkaren har

text: övervägt om sådan provtagning bör ske. (

text: TSFS 2013:2

text: Om provtagning enligt 2 § 2 gäller narkotika kan detta ske genom provtagning av hår. Vid sådan provtagning gäller följande: 1. Vid provtagning av hår avseende den substans som påvisats vid trafiknykterhetsbrottet ska provtagning utföras efter tre månader och efter sex månader från observationstidens början. 2. Om substans påvisats vid screeninganalys ska verifierande analys utföras. 3. Om substans påvisats vid verifierande analys ska provresultatet bedömas och kommenteras. (

text: TSFS 2013:2

text: Villkor om läkarintyg

text: När körkortstillstånd har meddelats efter sådan prövning som avses i

text: ska villkor om läkarintyg föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras efter sex månader och därefter efter ytterligare tolv månader. Den totala uppföljningsperioden ska således vara minst 18 månader. Behovet av villkor om läkarintyg därutöver ska bedömas mot bakgrund av förhållandena i det enskilda fallet.

text: Allmänna råd

text: Ett beslut om villkor om läkarintyg bör inte omfatta den totala

text: observationstiden på minst 18 månader. I samband med att

text: körkortstillstånd meddelas, bör dock innehavaren underrättas om vad som normalt gäller i fråga om observationstid.

text: Vid villkor om läkarintyg efter sex månader ska 1−3 §§ tillämpas.

text: Vid villkor om läkarintyg efter ytterligare tolv månader ska 1 och 2 §§ samt 3 § 2 och 3 tillämpas. Observationstiden ska dock uppgå till tolv månader. Om provtagning avseende narkotika sker genom provtagning av hår ska denna ske efter sex månader och efter ytterligare sex månader från observationstidens början. (

text: TSFS 2013:2

text: 14 kap. Psykiska sjukdomar och störningar

text: Varje psykisk sjukdom och störning som yttrar sig i avvikande beteende, förändrad impulskontroll, uttalade brister i fråga om omdöme eller anpassningsförmåga ska bedömas från trafiksäkerhetssynpunkt. Sjukdom och störning som bedöms innebära en trafiksäkerhetsrisk utgör hinder för innehav. Dokumenterat riskabelt beteende i trafiken ska särskilt beaktas. Riskbedömningen ska göras mot bakgrund av 1. sjukdomsinsikt, 2. genomgången eller pågående tvångsvård enligt lagen (

text: ) om psykiatrisk tvångsvård eller lagen (

text: ) om rättspsykiatrisk vård, 3. recidivfri observationstid, 4. överkonsumtion av alkohol eller bruk av annat medel som påverkar förmågan att köra motordrivet fordon, 5. behandlingsföljsamhet, samt 6. behandlingseffekt. Slutlig bedömning av behandlingsföljsamhet ska inte göras under pågående tvångsvård.

text: Allmänna råd

text: Bedömning av följsamhet till läkemedelsbehandling bör verifieras genom bestämning av relevanta läkemedelskoncentrationer i blod.

text: Psykisk sjukdom eller störning som orsakas av bruk av anabola steroider ska bedömas enligt 1 §.

text: Vid schizofrena och andra psykotiska syndrom ska följande förhållanden särskilt uppmärksammas: 1. vanföreställningar, 2. hallucinationer, 3. vredesutbrott, 4. desorganiserat beteende, samt 5. kvarstående defekttillstånd efter aktiv sjukdomsfas. Kvarstående kognitiv nedsättning ska bedömas enligt 10 kap. Vid schizoaffektiva (cykloida) syndrom ska maniliknande symptom särskilt uppmärksammas. Bedömningen ska i dessa fall även göras enligt 4 §.

text: Allmänna råd

text: Innehav bör inte medges förrän tidigast ett år efter senaste aktiva sjukdomsfas.

text: Vid affektiva syndrom ska manisk eller hypoman episod samt den ökande risken för recidiv efter upprepade sjukdomsepisoder särskilt beaktas.

text: Allmänna råd

text: Innehav bör inte medges förrän tidigast ett år efter senaste återfall i sjukdomen. Vid återfall endast i depressiv episod kan kortare

text: observationstid godtas. Antalet återfall samt längden av intervallen mellan dessa bör redovisas.

text: Vid personlighetsstörning ska paranoid, schizotyp, antisocial, borderline och narcissistisk personlighetsstörning särskilt uppmärksammas.

text: Vid innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation ska den ökade trafiksäkerhetsrisk som följer med sådant innehav beaktas. Vid innehav av behörigheterna D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation ska förhållanden som kan utgöra risk för passagerares säkerhet särskilt uppmärksammas. (

text: TSFS 2013:2

text: Villkor om läkarintyg

text: Villkor om läkarintyg får föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras med intervall som bedöms lämpligt i varje enskilt fall.

text: Läkarundersökning

text: Vid yrkesmässig personbefordran ska läkaren särskilt uppmärksamma psykisk sjukdom och/eller störning som medfört att sökanden av relativt små anledningar upprepade gånger visat tecken på beteende som kan utgöra risk för passagerares säkerhet.

text: Läkaren ska särskilt uppmärksamma sådana sjukdomar och patologiska företeelser, som anfallsvis eller mera ihållande nedsätter sökandens vaksamhet och iakttagelseförmåga eller inskränker den psykomotoriska reaktionsberedskapen.

text: 15 kap. Intellektuell funktionsnedsättning

text: Definitioner

text: I detta kapitel avses med ICD kriteriebaserat system för diagnosklassifikation (International Statistical Classification of Diseases and Related Health Problems), (

text: TSFS 2025:53

text: ) intellektuell diagnosen intellektuell funktionsnedsättning fastställd funktionsned- enligt ICD. (

text: TSFS 2025:53

text: sättning

text: En person med diagnosen medelsvår, svår eller mycket svår intellektuell funktionsnedsättning får inte ha någon av behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation.

text: TSFS 2025:53

text: En person med diagnosen lindrig intellektuell funktionsnedsättning får ha behörigheterna i 2 § under förutsättning att symptomen som tillståndet ger inte bedöms utgöra en trafiksäkerhetsrisk. Symptom som ska beaktas är brister i koncentrationsförmåga, uppmärksamhet och omdöme. Bedömningen av om symptomen utgör en trafiksäkerhetsrisk ska göras mot bakgrund av funktionsnedsättningens konsekvenser för det dagliga livet samt förmågan att följa regler och förstå andras beteende i trafiken. Kognitiva störningar samt psykiska sjukdomar och störningar ska även bedömas med beaktande av vad som sägs i 10 kap. och i 14 kap. (TSFS

text: Vid innehav av behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation, ska den ökade trafiksäkerhetsrisk som följer med sådant innehav beaktas. (

text: TSFS 2025:53

text: Villkor om läkarintyg

text: Behovet av villkor om läkarintyg ska bedömas mot bakgrund av förhållandena i det enskilda fallet. (

text: TSFS 2025:53

text: 16 kap. Har upphävts genom (

text: TSFS 2024:65

text: 17 kap. Medicinska intyg

text: Intyg avseende syn vid ansökan om körkortillstånd, taxiförarlegitimation och förlängd giltighet av högre behörigheter

text: De grundläggande uppgifterna om syn som krävs enligt 2 kap. 19 § och som lämnas i ett sådant intyg om synprövning som avses i

text: 3 kap.

text: och

text: 6 §§

text: körkortsförordningen (1998:980)

text: ska intygas av läkare eller optiker på blankett som tillhandahålls av Transportstyrelsen. När det utifrån de grundläggande uppgifterna om syn inte går att avgöra om en person uppfyller kraven i 2 kap. ska ett utökat synintyg enligt vad som sägs i 2 kap. 20 § ges in till Transportstyrelsen. Uppgifterna ska intygas av läkare med specialistkompetens i ögonsjukdomar eller optiker på blankett som tillhandahålls av Transportstyrelsen. (

text: TSFS 2024:65

text: Blanketten för sådant läkarintyg som avses i

text: 3 kap.

text: och

text: 6 §§

text: körkortsförordningen (1998:980)

text: och Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2021:119

text: ) om taxiförarlegitimation tillhandahålls av Transportstyrelsen. Den del som avser syn får intygas av optiker om läkare angett detta i blanketten.

text: När det utifrån de grundläggande uppgifterna om syn inte går att avgöra om en person uppfyller kraven i 2 kap. ska ett utökat synintyg enligt vad som sägs i 2 kap. 20 § ges in till Transportstyrelsen. Uppgifterna ska intygas av läkare med specialistkompetens i ögonsjukdomar eller optiker på blankett som tillhandahålls av Transportstyrelsen. (

text: TSFS 2024:65

text: Intyg avseende övriga medicinska krav vid ansökan om körkortillstånd, taxiförarlegitimation och förlängd giltighet av högre behörigheter

text: Om det utifrån den hälsodeklaration eller det läkarintyg som bifogats en ansökan enligt

text: 3 kap.

text: eller

text: 6 §

text: körkortsförordningen (1998:980)

text: inte går att avgöra om en person är medicinskt lämplig att inneha körkort eller traktorkort i förhållande till de övriga medicinska kraven i dessa föreskrifter, ska ansökan kompletteras med ytterligare uppgifter. Detsamma gäller vid ansökan om taxiförarlegitimation om det utifrån det läkarintyg som ska bifogas ansökan enligt Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2021:119

text: ) om taxiförarlegitimation inte går att avgöra om en person är medicinskt lämplig. Uppgifterna ska intygas av sådan medicinsk personal som anges i 5 §. Kraven i 5 § får frångås endast om det i ett enskilt fall finns särskilda skäl.

text: TSFS 2024:65

text: Intyg vid prövning av frågan om fortsatt innehav

text: Vid prövning av frågan om fortsatt innehav av körkortstillstånd, körkort, traktorkort eller taxiförarlegitimation ska de uppgifter som Transportstyrelsen efterfrågar, intygas av sådan medicinsk personal som anges i 5 §. Kraven i 5 § får frångås endast om det i ett enskilt fall finns särskilda skäl. (

text: TSFS 2024:65

text: Intygande av uppgifter enligt 3 och 4 §§

text: I tabellen nedan framgår vilken kompetens den som utfärdar intyg enligt 3 och 4 §§ ska ha, utifrån vad intyget ska handla om.

text: Uppgift om Intygas av

text: Synfunktioner Synskärpa enligt 2 kap. 1–2 §§ Läkare eller optiker Synskärpa enligt 2 kap. 3–4 §§ Läkare med specialistkompetens i (synskärpa vid seende med enbart ett ögonsjukdomar eller optiker öga eller plötsligt väsentlig nedsatt synskärpa på ett öga) Synfält enligt 2 kap. 5–9 §§ Läkare med specialistkompetens i ögonsjukdomar eller optiker

text: Uppgift om Intygas av

text: Dubbelseende enligt 2 kap. 12 § Läkare med specialistkompetens i ögonsjukdomar eller optiker. Dubbelseende enligt 2 kap. 13 §§ Läkare med specialistkompetens i ögonsjukdomar eller optiker. Om dubbelseendet har neurologisk eller okänd orsak: Läkare med specialistkompetens i ögonsjukdomar. Kontrastkänslighet, mörkerseende Läkare med specialistkompetens i och bländningskänslighet enligt ögonsjukdomar eller optiker 2 kap. 14 §

text: Hörsel och balanssinne

text: Yrsel med hörselnedsättning, Läkare med specialistkompetens i Morbus Ménière eller annan allvarlig öron-, näsa och halssjukdomar yrselsjukdom

text: Rörelseorganens funktioner Läkare med specialistkompetens och med god kunskap inom området

text: Hjärt- och kärlsjukdomar

text: Hjärttransplantation, medfödd Läkare med specialistkompetens i hjärtsjukdom och ICD kardiologi Brady- och takyarytmier, pacemaker Läkare med specialistkompetens i och kardiomyopatier kardiologi eller läkare med specialistkompetens i internmedicin, med god kännedom om patientens sjukdom och med god kunskap inom området Under första året efter akut För behörigheterna C1, C1E, C, koronarsyndrom, CABG eller PCI CE, D1, D1E, D, DE eller taxiförarlegitimation: Läkare med specialistkompetens i kardiologi eller läkare med specialistkompetens i internmedicin, med god kännedom om patientens sjukdom och med god kunskap inom området

text: Uppgift om Intygas av

text: Hjärtklaffssjukdom och perifera Läkare med specialistkompetens i kärlsjukdomar kardiologi eller läkare med specialistkompetens i internmedicin eller kirurgi, med god kännedom om patientens sjukdom och med god kunskap inom området Hjärt- och kärlsjukdomar i andra fall Läkare med specialistkompetens, med god kännedom om patientens sjukdom och med god kunskap inom området

text: Diabetes mellitus Läkare med specialistkompetens med god kännedom om patientens sjukdom. Om patienten behandlas för sin diabetessjukdom inom specialistvården: Läkare med specialistkompetens i internmedicin, endokrinologi och diabetologi eller barn- och ungdomsmedicin

text: Neurologiska sjukdomar Läkare med specialistkompetens i neurologi. För behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE eller traktorkort: även läkare med annan specialistkompetens och med god kännedom om patientens sjukdom.

text: Epilepsi, epileptiskt anfall och annan Läkare med specialistkompetens i medvetandestörning neurologi. För behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE eller traktorkort: även läkare med annan specialistkompetens och med god kännedom om patientens sjukdom

text: Njursjukdomar Läkare med specialistkompetens i njurmedicin

text: Kognitiva störningar Läkare med specialistkompetens med god kunskap inom området

text: Sömn- och vakenhetsstörningar Läkare med specialistkompetens med god kunskap inom området

text: Uppgift om Intygas av

text: Bruk av substans som påverkar Läkare med specialistkompetens i förmågan att köra motordrivet psykiatri eller annan läkare med fordon specialistkompetens med god kunskap om och erfarenhet av missbruksfrågor

text: Särskilt utlåtande efter grovt ratt- Läkare med specialistkompetens i fylleri och efter upprepade fall av psykiatri eller annan läkare med rattfylleri specialistkompetens med god kunskap om och erfarenhet av missbruksfrågor

text: Psykiska sjukdomar och störningar

text: Schizofreni och andra psykotiska Läkare med specialistkompetens i syndrom, bipolär sjukdom, allvarliga psykiatri personlighetsstörningar För behörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE eller traktorkort: även läkare med specialistkompetens i allmänmedicin, med god kännedom om patientens sjukdom och med god kunskap inom området. Detta gäller dock endast om patienten inte behandlas av läkare med specialistkompetens i psykiatri samt under förutsättning att tillståndet är stabilt och välbehandlat Psykiska sjukdomar och störningar i Läkare med specialistkompetens, andra fall med god kännedom om patientens sjukdom och med god kunskap inom området

text: Intellektuell funktionsnedsättning Läkare med specialistkompetens

text: TSFS 2025:53

text: Allmänna råd

text: Om ett medicinskt förhållande är ospecificerat bör underlaget i första hand kompletteras med läkarintyg utfärdat av en specialist i

text: allmänmedicin. (

text: TSFS 2024:65

text: 18 kap. Identitetsprövning

text: Vid sådan undersökning som ligger till grund för intyg enligt 17 kap. ska sökanden, för att identiteten ska kunna fastställas, uppvisa en godtagbar

text: och giltig identitetshandling. Om sökanden är väl känd till namn och utseende behöver inte sådan identitetshandling uppvisas om identiteten ändå kan fastställas. (

text: TSFS 2024:65

text: Godtagbar identitetshandling enligt 1 § är: 1. SIS-märkt företagskort, tjänstekort eller identitetskort, 2. svenskt nationellt identitetskort, 3. identitetskort utfärdat av Skatteverket, 4. svenskt körkort, 5. EU-pass, och 6. pass utfärdat av Färöarna, Förenade kungariket, Island, Liechtenstein, Norge eller Schweiz. (

text: TSFS 2021:62

text: Identitetshandling som bär sådana spår av radering, förändring eller annan åverkan att identiteten inte går att fastställa med säkerhet ska inte godtas. Detsamma gäller om fotografiet inte är välliknande.

text: I stället för vad som sägs i 1 § första meningen får identiteten fastställas genom att en förälder, annan vårdnadshavare, make, maka, sambo, registrerad partner eller myndigt barn skriftligen försäkrar att lämnade uppgifter om sökandens identitet är riktiga. Den som lämnar en sådan försäkran ska vara närvarande vid identitetskontrollen och kunna styrka sin egen identitet genom en sådan identitetshandling som sägs i 2 §. (

text: TSFS 2013:2

text: Av intyg enligt 17 kap. ska framgå på vilket sätt den sökandes identitet har fastställts. (

text: TSFS 2024:65

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 september 2010. 2. 12 kap. och 13 kap. i de gamla föreskrifterna ska tillämpas i fråga om villkor som föreskrivits och förelägganden som meddelats före ikraftträdandet. 3. Den som före den 1 maj 2008 har genomgått tidigare godkänd utbildning för synscreening får genomföra synprövning enligt 16 kap. 8 §. 4. Av Socialstyrelsen eller Vägverket meddelat tillstånd att utföra screeningundersökning för synprövning gäller som tillstånd att utföra synprövning enligt 16 kap. 8 §. 5. Av Socialstyrelsen eller Vägverket meddelat godkännande av utbildning för synscreening gäller som godkännande av utbildning för synprövning enligt 16 kap. 9 §.

text: TSFS 2012:19

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 april 2012. 2. 12 kap. och 13 kap. i de äldre föreskrifterna ska tillämpas i fråga om villkor som föreskrivits och förelägganden som meddelats före ikraftträdandet.

text: TSFS 2013:2

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 mars 2013. 2. 13 kap. i de äldre föreskrifterna ska tillämpas i fråga om villkor som föreskrivits och förelägganden som meddelats före ikraftträdandet, om de äldre föreskrifterna ställer lägre krav än dessa föreskrifter.

text: TSFS 2015:65

text: Denna författning träder i kraft den 31 december 2015.

text: TSFS 2016:37

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2016.

text: TSFS 2017:69

text: Denna författning träder i kraft den 1 augusti 2017.

text: TSFS 2017:106

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2018.

text: TSFS 2018:9

text: Denna författning träder i kraft den 1 mars 2018.

text: TSFS 2019:106

text: Denna författning träder i kraft den 1 december 2019.

text: TSFS 2020:16

text: Denna författning träder i kraft den 15 maj 2020.

text: TSFS 2021:62

text: Denna författning träder i kraft den 15 september 2021.

text: TSFS 2021:67

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2022.

text: TSFS 2024:65

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 februari 2025. 2. Intyg om synprövning som utfärdats med stöd av 16 kap. i de äldre föreskrifterna gäller som intyg enligt 2 kap. 19 §, under förutsättning att uppgifterna inte är äldre än två månader vid ansökan.

text: TSFS 2025:53

text: Denna författning träder i kraft den 15 januari 2026.

text: TSFS 2026:2

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 januari 2026. 2. Beslut om villkor att inkomma med läkarintyg som fattats före ikraftträdandet av dessa föreskrifter med stöd av 12 kap. 17 §, gäller inte längre för den som bedömts ha ett missbruk av alkohol enligt 12 kap. 3 § i den äldre lydelsen. Detsamma gäller den som bedömts ha ett bruk av substans som inte är tillfälligt och som från medicinsk synpunkt är skadligt enligt 12 kap. 3 § i den äldre lydelsen.

title: Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om medicinska krav för innehav av körkort m.m., TSFS 2010:125

text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: Allmänt

text: 10 kap. 2 § körkortslagen (1998:488)

text: och

text: 3 kap. 5 § yrkestrafiklagen (1998:490)

text: 3 kap. 1 § andra stycket körkortsförordningen (1998:980)

text: för den som under de senaste fem åren före ansökan om körkortstillstånd har fällts till ansvar för grovt rattfylleri.

text: . Av denna bestämmelse framgår att grupp I, II och III omfattar följande behörigheter: – Grupp I: behörigheterna A, A1, AM, B eller BE samt behörighet för traktor, – Grupp II: behörigheterna i grupp I samt behörigheterna C och CE, och – Grupp III: behörigheterna i grupp I och II samt behörigheterna D och DE. De medicinska krav som gäller för innehav i grupp I, II och III framgår av 2–15 kap. För innehav av taxiförarlegitimation gäller samma krav som för innehav i grupp III, om inte annat anges.

text: Jfr

text: rådets direktiv 91/439/EEG av den 29 juli 1991

text: om körkort, (EGT L 237, 24.8 1991, s.1, Celex 31991L0439), senast ändrat genom

text: kommissionens direktiv 2009/112/EG

text: (EUT L 223, 26.8.2009, s. 26, Celex 32009L0112).

text: 1 kap. 1 § körkortslagen (1998:488)

text: ska prövas från trafiksäkerhetssynpunkt. Förhållanden som bedöms innebära en trafiksäkerhetsrisk utgör hinder för innehav. Detta gäller dock inte om risken är obetydlig, varvid större tolerans medges för innehav av behörigheterna AM, A1, A, B, BE och traktorkort än för innehav av behörigheterna C, CE, D, DE och taxiförarlegitimation.

text: Läkarundersökning m.m.

text: Läkarundersökning och annan undersökning som ska ligga till grund för intyg enligt

text: 3 kap.

text: eller

text: 6 §

text: körkortsförordningen (1998:980)

text: eller enligt Vägverkets föreskrifter (

text: VVFS 1998:88

text: ) om taxiförarlegitimation, ska göras med beaktande av vad som anges i 1–16 kap. Undersökningen ska göras med utgångspunkt från de uppgifter som sökanden lämnar och från vad som i övrigt är känt för undersökande läkare. Av intyget ska framgå om den sökande bedöms ha en sjukdom eller medicinskt tillstånd som innebär en trafiksäkerhetsrisk eller inte.

text: Allmänna råd

text: Bestämmelserna om läkarundersökning eller annan undersökning i 1–16 kap. bör i tillämpliga delar vara vägledande även vid prövning av frågan om fortsatt innehav med krav på läkarintyg eller annat medicinskt underlag. Inför en sådan undersökning bör läkaren också

text: ta del av körkortsmyndighetens eller prövningsmyndighetens

text: handlingar i ärendet.

text: Villkor om läkarintyg

text: I 1–15 kap. finns bestämmelser om när villkor om läkarintyg efter viss tid ska föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras. Dessa krav får frångås endast om det i ett enskilt fall finns särskilda skäl.

text: Läkares anmälningsskyldighet

text: Av

text: 10 kap. 2 § körkortslagen (1998:488)

text: framgår följande. Om en läkare vid undersökning av en körkortshavare finner att körkortshavaren av medicinska skäl är olämplig för sådant innehav ska läkaren anmäla det till Transportstyrelsen. Innan anmälan görs ska läkaren underrätta körkortshavaren. Anmälan behöver inte göras om det finns anledning att anta att körkortshavaren kommer att följa läkarens tillsägelse att avstå från att köra körkortspliktigt fordon. Om en läkare vid undersökning finner det sannolikt att körkortshavaren av medicinska skäl är olämplig att ha körkort och körkortshavaren motsätter sig fortsatt undersökning eller utredning, får läkaren anmäla förhållandet till Transportstyrelsen.

text: 10 kap. 2 § körkortslagen

text: gäller även den som har körkortstillstånd eller traktorkort. Av

text: 3 kap. 5 § yrkestrafiklagen (1998:490)

text: framgår följande. Om en läkare vid undersökning av en innehavare av taxiförarlegitimation finner att denne av medicinska skäl är uppenbart olämplig att inneha sådan legitimation, ska läkaren anmäla det till Transportstyrelsen. Innan anmälan görs ska läkaren underrätta innehavaren. Anmälan behöver inte göras om det finns anledning att anta att innehavaren kommer att följa läkarens tillsägelse att avstå från att föra ett fordon i sådan trafik som avses i

text: 1 § samma lag

text: 2 kap. Synfunktioner

text: För innehav av behörigheterna AM, A1, A, B, BE eller traktorkort

text: Den binokulära synskärpan ska uppgå till minst 0,5. Korrektion med glasögon eller kontaktlinser får användas för att uppnå denna synskärpa. Att syn helt saknas i ett öga utgör inte hinder för innehav.

text: Om synskärpan i ett öga understiger 0,3 och synnedsättningen har inträtt plötsligt krävs en anpassningsperiod på minst sex månader innan innehav kan medges.

text: Vid nystagmus ska den binokulära synskärpan på minst 0,5 uppnås i blickriktningar upp till 30º från den rakt fram. Korrektion med glasögon eller kontaktlinser får användas för att uppnå denna synskärpa.

text: Synfältet ska vid seende med båda ögonen samtidigt: 1. ha en horisontell utsträckning av minst 120° varav minst 50° åt vardera sidan från synfältets centrum, och 2. i detta område ha en vertikal utsträckning av minst 20° uppåt och minst 20° nedåt. I det område som anges i första stycket 1 och 2 utgör defekt som i utbredning är större än två intilliggande testpunkter i Esterman-programmet och som är belägen i området utanför 20° från synfältets centrum, hinder för innehav. Synfältets utsträckning och defekter inom detta område definieras av en undersökning av synfältet med sådan metod som anges i 16 kap. Vid misstanke om ögonsjukdom gäller vad som sägs i 16 kap. 4 och 6 §§.

text: Vid sådan statisk tröskelperimetri som anges i 16 kap. 6 § första stycket 2 ska värdet i varje korresponderande testpunkt uppgå till 1. minst 20 dB inom en radie av 10° från synfältets centrum, och 2. minst 10 dB inom en radie av 20° från synfältets centrum. Trots vad som sägs i första stycket 2 får värdet i en enstaka korresponderande testpunkt utanför 10° understiga 10 dB.

text: Dubbelseende i någon blickriktning upp till 30° från den rakt fram utgör hinder för innehav. Hinder för innehav föreligger dock inte om dubbelseendet elimineras genom korrektion med prismaglas eller genom kontinuerlig ocklusion (förtäckning) av ena ögat. För att innehav ska kunna medges måste ocklusion ha skett under minst sex månader. Trots vad som sägs i första stycket första meningen kan innehav medges även utan ocklusion efter en anpassningsperiod på sex månader om det kan bedömas att dubbelseendet inte är till besvär i trafiken.

text: Allmänna råd

text: Om ocklusion av ena ögat krävs för att eliminera dubbelseende bör ocklusionen användas under all vaken tid både under anpassningstiden på sex månader och därefter.

text: Total nattblindhet eller annan allvarlig begränsning av seendet vid nedsatt belysning, utgör hinder för innehav.

text: För innehav av behörigheterna C, CE, D, DE eller taxiförarlegitimation

text: Synskärpan ska uppgå till minst 0,8 i det bästa ögat och till minst 0,1 i det sämre ögat, om inte annat sägs i andra stycket eller i 9 §. Korrektion med glasögon eller kontaktlinser får användas för att uppnå denna synskärpa.

text: Trots vad som sägs i första stycket får innehav av taxiförarlegitimation medges om den binokulära synskärpan uppgår till minst 0,8. Korrektion med glasögon eller kontaktlinser får användas för att uppnå denna synskärpa.

text: Trots vad som sägs i 8 § första stycket får fortsatt innehav medges för den som före den 1 juli 1996 innehade körkort eller körkortstillstånd för behörigheterna C, CE, D eller DE om den binokulära synskärpan uppgår till minst 0,8. Korrektion med glasögon eller kontaktlinser får användas för att uppnå denna synskärpa.

text: Om syn helt saknas i ett öga utgör det hinder för innehav.

text: Vid nystagmus ska synskärpan enligt 8 och 9 §§ uppnås i blickriktningar upp till 30° från den rakt fram.

text: Synfältet ska vid seende med båda ögonen samtidigt: 1. ha en horisontell utsträckning av minst 160° varav minst 70° åt vardera sidan från synfältets centrum, och 2. i detta område ha en vertikal utsträckning av minst 30° uppåt och minst 30° nedåt. I det område som anges i första stycket 1 och 2 utgör defekt som i utbredning är större än två intilliggande testpunkter i Esterman-programmet och som är belägen i området utanför 30° från synfältets centrum, hinder för innehav. Synfältets utsträckning och defekter definieras inom detta område av en undersökning av synfältet med den metod som anges i 16 kap. 6 § första stycket 1.

text: Vid sådan statisk tröskelperimetri som anges i 16 kap. 6 § första stycket 2 ska värdet i varje korresponderande testpunkt uppgå till 1. minst 20 dB inom en radie av 10° från synfältets centrum, och 2. minst 10 dB inom en radie av 30° från synfältets centrum.

text: Dubbelseende utgör hinder för innehav, oavsett i vilken blickriktning som dubbelseendet uppträder.

text: Om den föreskrivna synskärpan inte kan uppnås utan korrektionsglas, får inget av glasen överstiga plus åtta dioptrier i styrka i den mest brytande meridianen. Kontaktlinser får användas om de fungerar väl under den tid som ett arbetspass i trafik omfattar. Om kontaktlinser används gäller inte vad som sägs i första stycket.

text: Villkor om läkarintyg

text: Vid progressiv ögonsjukdom ska villkor om läkarintyg eller annat medicinskt underlag föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras med intervall som bedöms lämpligt i varje enskilt fall.

text: Synprövning

text: Synfunktionerna ska undersökas enligt 16 kap. För att föreskriven synskärpa ska anses uppnådd ska alla bokstäver på raden på synprövningstavlan kunna läsas.

text: 3 kap. Hörsel och balanssinne

text: För innehav av behörigheterna AM, A1, A, B, BE, C, CE, D, DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation

text: Överraskande anfall av balansrubbning eller yrsel som innebär en trafiksäkerhetsrisk, utgör hinder för innehav.

text: Morbus Ménière utgör hinder för innehav av behörigheterna C, CE, D, DE eller taxiförarlegitimation om sjukdomen är kliniskt aktiv.

text: Hörselnedsättning eller dövhet utgör inte hinder för innehav av behörigheterna AM, A1, A, B, BE, C, CE eller traktorkort. För innehav av behörigheterna D, DE eller taxiförarlegitimation ska hörselförmågan vara sådan att innehavaren har möjlighet att kommunicera med passagerare och andra trafikanter. Detta krav ska anses uppfyllt om vanlig samtalsstämma uppfattas på fyra meters avstånd på ena örat med eller utan hörapparat.

text: Villkor om läkarintyg

text: Läkarundersökning

text: Hörselprövning för innehav av behörigheterna D, DE eller taxiförarlegitimation ska göras med vanlig samtalsstämma eller med tonaudiometer.

text: 4 kap. Rörelseorganens funktioner

text: Sjukdom eller nedsättning i rörelseorganens funktion som innebär att fordon inte kan köras på ett trafiksäkert sätt, utgör hinder för innehav.

text: 3 kap.

text: och

text: 17 §§

text: körkortslagen (1998:488)

text: och

text: 3 kap. 3 § yrkestrafiklagen (1998:490)

text: finns bestämmelser om begränsning av körkortets, traktorkortets eller taxiförarlegitimationens giltighet och ändring av villkor.

text: För innehav av behörigheterna D, DE och taxiförarlegitimation ska rörelseförmågan vara tillräcklig för att kunna hjälpa passagerare in i och ut ur fordonet samt med bilbälte.

text: Villkor om läkarintyg

text: Läkarundersökning

text: Vid funktionsnedsättning i rörelseorganen ska läkaren bedöma tillståndets inverkan på körförmågan, i förekommande fall med hänsyn till tekniskt hjälpmedel eller anpassning av fordonet. För innehav av behörigheterna D, DE eller taxiförarlegitimation ska läkaren även bedöma förmågan att kunna hjälpa passageraren in i och ut ur fordonet samt med bilbälte.

text: Allmänna råd

text: Vid behov bör läkaren grunda sin bedömning på undersökning

text: utförd av legitimerad arbetsterapeut eller legitimerad sjukgymnast.

text: 5 kap. Hjärt- och kärlsjukdomar

text: För innehav av behörigheterna AM, A1, A, B, BE, C, CE, D, DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation.

text: Hjärt- eller kärlsjukdom som innebär en påtaglig risk för att hjärnans funktioner akut försämras eller som i övrigt innebär en trafiksäkerhetsrisk, utgör hinder för innehav. Vid bedömning enligt detta kapitel ska tillståndets orsaker, kliniska form och utveckling samt behandlingsresultatet beaktas.

text: Vid medvetandeförlust (synkope) som orsakats av arytmi krävs en observationstid utan ny medvetandeförlust innan innehav kan medges.

text: Allmänna råd

text: För innehav av behörigheterna AM, A1, A, B, BE eller traktorkort bör observationstiden uppgå till minst tre månader. Behovet av en längre observationstid får bedömas i det enskilda fallet. Om orsaken

text: till medvetandeförlusten har behandlats kan en kortare

text: observationstid accepteras.

text: Vid annan form av synkope än sådan som orsakats av arytmi, till exempel vid så kallad reflexogen synkope (vasovagal svimning), får behovet av observationstid bedömas utifrån risken för ny sådan medvetandeförlust.

text: Allmänna råd

text: Vid bedömning av risken för ny sådan synkope (svimning) ska

text: bedömningen utgå från orsaken till den aktuella svimningen, tidigare förekomst av svimningar samt huruvida sådana förekommit ofta, oförutsägbart eller under körning.

text: Innehav kan medges vid pacemakerbehandling som fungerar väl.

text: Innehav av behörigheterna AM, A1, A, B, BE eller traktorkort kan medges vid behandling med implanterad defibrillator (ICD) om behandlingen fungerar väl.

text: Allmänna råd

text: Efter defibrillering som inträffat för att häva en allvarlig arytmi (så kallat adekvat tillslag) bör en observationstid på tre månader uppnås. Vid defibrillering som utlösts på grund av arytmi som inte är allvarlig eller trots att arytmi inte inträffat (så kallad inadekvat defibrillering) bör det krävas en observationstid för att säkerställa att ytterligare inadekvata tillslag inte inträffar.

text: Risken för slaganfall (stroke) ska bedömas enligt detta kapitel. Vid bedömningen ska särskilt uppmärksammas transitoriska ischemiska attacker (TIA) samt övriga viktiga riskfaktorer såsom förhöjt blodtryck, förhöjda blodfetter, förmaksflimmer och kärlmissbildning. Resttillståndet efter ett slaganfall ska bedömas enligt tillämpligt kapitel, exempelvis 2 kap. (synfältsdefekter), 4 kap. (förlamningar), 8 kap. (medvetandestörningar), 10 kap. (kognitiva störningar) och 14 kap. (psykiska sjukdomar och störningar).

text: Vid innehav av behörigheterna C, CE, D, DE eller taxiförarlegitimation ska den ökade trafiksäkerhetsrisk som följer med sådant innehav beaktas.

text: Vid ischemisk hjärtsjukdom utgör följande förhållanden var för sig hinder för innehav: 1. en symptombegränsad arbetsförmåga vid arbetsprov som klart understiger förväntat normalvärde med beaktande av patientens kön, ålder, kroppsstorlek och vikt, 2. en vänsterkammarfunktion med en ejektionsfraktion under 40% eller symptom på hjärtsvikt, 3. förekomst av allvarliga paroxysmala arytmier, 4. angiografifynd som visar hemodynamiskt signifikant förträngning av kranskärlen, eller 5. förekomst av angina pectoris i vila eller utlöst av emotionella faktorer.

text: Vid nedsatt klaffunktion i form av förträngning eller läckage utgör följande förhållanden var för sig hinder för innehav: 1. en vänsterkammarfunktion med en ejektionsfraktion under 40% eller symptom på hjärtsvikt, 2. allvarliga paroxysmala arytmier, eller 3. allvarliga EKG-avvikelser, t.ex. tecken på ischemi eller retledningsstörningar.

text: Resttillstånd efter åtgärdad ischemisk hjärtsjukdom eller resttillstånd efter kirurgiskt åtgärdad klaffsjukdom ska bedömas med utgångspunkt i kraven i 8 och 9 §§.

text: Annan hjärtsjukdom, t.ex. kardiomyopati, ska bedömas utifrån kraven i 8 § 13.

text: Innehav kan medges trots vad som sägs i 8 och 9 §§ under förutsättning att förhållandena är prognostiskt gynnsamma och trafiksäkerhetsrisken bedöms vara liten.

text: Genomgången hjärttransplantation utgör hinder för innehav.

text: Behandling med implanterad defibrillator (ICD) utgör hinder för innehav.

text: Villkor om läkarintyg

text: Allmänna råd

text: Efter genomgången hjärttransplantation bör villkor om läkarintyg föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras inom tolv månader och därefter minst en gång om året.

text: Läkarundersökning

text: Läkaren ska särskilt uppmärksamma tillstånd efter stroke eller hjärtinfarkt, förekomst av angina pectoris eller annan hjärt- eller kärlsjukdom samt rytmrubbningar och tecken på klaffsjukdom. Vid förmaksflimmer ska risken för embolisering till hjärnans blodkärl bedömas.

text: Allmänna råd

text: Efter operation då hjärt-lungmaskin har använts bör en bedömning av kognitiva funktioner göras enligt 10 kap.

text: Vid undersökning under det första året efter en hjärtinfarkt ska arbetsprov utföras och resultatet av detta redovisas. Vid en Q-våg större än 40 millisekunder ska vänster kammares funktion bedömas med avseende på ejektionsfraktionen.

text: Vid undersökning under det första året efter en by pass-operation eller perkutan koronar intervention (ballongvidgning eller inläggning av stent) ska arbetsprov utföras och resultatet av detta redovisas. Om tecken på allvarlig koronarinsufficiens framkommer vid sådant prov, bör kompletterande utredning med myokardskintigrafi eller koronarangiografi utföras.

text: 6 kap. Diabetes

text: Diabetessjukdom som inte är under godtagbar kontroll med avseende på risken för hypoglykemi, utgör hinder för innehav. Vid hypoglykemi ska särskilt beaktas tecken på nedsatt hjärnfunktion (neuroglukopena symptom) samt risk för medvetslöshet, särskilt sådan som inte föregåtts av varningssymptom. Innehavaren ska ha kunskap om varningstecken på akut hypoglykemi och motåtgärder.

text: Allmänna råd

text: Exempel på neuroglukopena symptom är koncentrationssvårigheter, oförmåga att fatta riktiga beslut (t.ex. om bilkörning), trötthet, sömnighet, irritation och aggressivitet. Egenkontroller av blodsocker bör för innehav av behörigheterna AM, A1, A, B, BE eller traktorkort göras tillräckligt ofta för att upptäcka hypoglykemi och förhindra att trafiksäkerhetsrisk uppstår.

text: Med allvarlig hypoglykemi avses i dessa föreskrifter sådan hypoglykemi som krävt hjälp av annan för att hävas. Med återkommande allvarlig hypoglykemi avses i dessa föreskrifter allvarlig hypoglykemi som upprepas inom ett år.

text: Återkommande allvarlig hypoglykemi utgör hinder för innehav till dess att en observationstid om ett år från den senaste allvarliga hypoglykemin uppnåtts.

text: Efter allvarlig hypoglykemi i trafiken ska en observationstid utan nya episoder av allvarlig hypoglykemi ha uppnåtts för att diabetessjukdomen ska anses vara under godtagbar kontroll.

text: Allmänna råd

text: För innehav av behörigheterna AM, A1, A, B, BE eller traktorkort bör denna tid uppgå till minst sex månader och för innehav av behörigheterna C, CE, D, DE eller taxiförarlegitimation till minst tolv månader.

text: Vid andra komplikationer av diabetessjukdomen ska bedömningen av trafiksäkerhetsrisken göras med tillämpning av vad som i övrigt sägs i dessa föreskrifter, särskilt 2 kap. (synfunktioner), 5 kap. (hjärt- och kärlsjukdomar) och 10 kap. (demens och andra kognitiva störningar).

text: För innehav av behörigheterna C, CE, D, DE eller taxiförarlegitimation ska den ökade trafiksäkerhetsrisk som följer med sådant innehav beaktas.

text: Diabetessjukdom som behandlas med insulin utgör hinder för innehav av behörigheterna C, CE, D, DE eller taxiförarlegitimation, om inte annat sägs i 8 §.

text: Trots vad som sägs i 7 § får innehav av behörigheterna C, CE, D, DE eller taxiförarlegitimation medges för den som 1. har diabetes typ 2, och 2. har förmåga att känna varningstecken på akut hypoglykemi eller aldrig har haft hypoglykemi, och 3. genomför egenkontroller av blodsocker.

text: Allmänna råd

text: Varningstecken på akut hypoglykemi kan vara svettning, hjärtklappning, tremor (darrningar), värmekänsla, illamående och hungerkänsla.

text: Egenkontroller av blodsocker bör göras minst två gånger

text: dagligen samt i samband med körning.

text: För innehav av behörigheterna C, CE, D, DE eller taxiförarlegitimation ska varje allvarlig hypoglykemi under vaken tid beaktas och behovet av en observationstid utan nya sådana episoder bedömas.

text: Allmänna råd

text: För att diabetessjukdomen ska anses vara under godtagbar kontroll bör denna observationstid uppgå till minst sex månader vid diabetes typ 2. För den som har diabetes typ 1 och har medgivits fortsatt innehav enligt 17 § bör denna observationstid uppgå till minst tolv månader.

text: Villkor om läkarintyg

text: Vid diabetessjukdom som behandlas med insulin ska innehavet förenas med villkor om läkarintyg och prövning av frågan om fortsatt innehav göras. Intyg beträffande diabetessjukdomen och synfunktionerna ska lämnas efter ett år och därefter minst vart tredje år.

text: Om insulinbehandling har pågått i mer än ett år när prövningsmyndigheten får kännedom om sjukdomen kan, trots vad som sägs i 10 §, föreskrivas att läkarintyg ska lämnas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras efter tid som bedöms lämplig i varje enskilt fall.

text: Vid diabetessjukdom som behandlas med annat läkemedel än insulin ska villkor om läkarintyg beträffande diabetessjukdomen och synfunktionerna föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras minst vart femte år för innehav av behörigheterna AM, A 1, A, B, BE eller traktorkort och minst vart tredje år för innehav av behörigheterna C, CE, D, DE eller taxiförarlegitimation.

text: För den som har genomgått transplantation av bukspottkörtel eller Langerhanska öar där kriterierna för diagnosen diabetes inte längre uppfylls ska villkor om läkarintyg föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras.

text: Allmänna råd

text: Villkor om läkarintyg bör föreskrivas och prövning av frågan om

text: fortsatt innehav göras minst vart femte år för innehav av

text: behörigheterna AM, A1, A, B, BE eller traktorkort och minst vart

text: tredje år för innehav av behörigheterna C, CE, D, DE eller

text: taxiförarlegitimation. Vid bedömningen bör särskilt beaktas behovet av fortsatta kontroller beträffande synfunktionerna samt förekomst av hjärt- och kärlsjukdomar.

text: Läkarundersökning

text: Läkaren ska särskilt bedöma risken för hypoglykemi för att avgöra om lämpligheten att köra motordrivet fordon är väsentligt nedsatt på grund av diabetessjukdomen. Läkaren ska förvissa sig om att sökanden i förekommande fall är väl förtrogen med symptomen på hypoglykemi och har kännedom om lämpliga åtgärder om sådana symptom uppkommer.

text: Komplikationer från kärlsystemet till följd av diabetessjukdomen, t.ex. retinopati eller neuropati med motoriska, sensoriska bortfallssymptom eller kognitiv påverkan, ska särskilt uppmärksammas liksom makrovaskulära komplikationer med risk för hjärt- eller kärlsjukdom.

text: Allmänna råd

text: Vid retinopati och vid tillstånd efter laserbehandling vid retinopati bör undersökning med statisk tröskelperimetri övervägas i varje enskilt fall.

text: Vad som sägs i 14 § är av särskild vikt vid insulinbehandlad diabetes om det är fråga om innehav av behörigheterna C, CE, D, DE eller taxiförarlegitimation. Läkaren ska då beakta och bedöma lämpligheten från trafiksäkerhetssynpunkt med hänsyn till de körningar och arbetsformer som är aktuella vid sådant innehav. I intyget ska läkaren lämna ett särskilt utlåtande i denna fråga.

text: Särskilt om fortsatt innehav

text: Ifråga om fortsatt innehav för den som den 1 maj 2008 innehade körkort, körkortstillstånd traktorkort eller taxiförarlegitimation gäller följande. Ett medicinskt förhållande som ska bedömas enligt detta kapitel och som förelegat före den 1 september 2010 ska, i den mån dessa föreskrifter ställer högre krav för innehav, bedömas med tillämpning av Vägverkets föreskrifter (

text: VVFS 1996:200

text: ) om medicinska krav för innehav av körkort, traktorkort och taxiförarlegitimation m m.

text: 7 kap. Neurologiska sjukdomar

text: Allmänna råd

text: särskilt beaktas.

text: Villkor om läkarintyg

text: Vid progressiv sjukdom, t. ex. Parkinsons sjukdom, multipel skleros eller annan neurodegenerativ sjukdom ska villkor om läkarintyg föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras med intervall som bedöms lämpligt i varje enskilt fall.

text: För innehav av behörigheterna AM, A1, A, B, BE eller traktorkort vid epileptiskt anfall och vid epilepsi

text: Trots vad som sägs i 4 § kan innehav medges i följande fall: 1. Epileptiskt anfall har inträffat efter läkarordinerad utsättning av antiepileptisk medicinering och har föregåtts av minst två års anfallsfrihet. Förutsättningen är att behandling med samma substans har återinsatts och har följts av en anfallsfri observationstid på tre månader. 2. Epileptiskt anfall har inträffat som en direkt följd av provocerande faktorer som kan förutses inte återkomma. Behovet av viss observationstid

text: Allmänna råd

text: Vid bedömning enligt 2 är sömnbrist, alkoholkonsumtion, stress, feber, vätskebrist och fysisk eller psykisk ansträngning exempel på

text: sådana faktorer som kan återkomma. Innehav bör därför inte

text: medges efter anfall som utlösts av sådana faktorer.

text: För innehav av behörigheterna C, CE, D, DE eller taxiförarlegitimation vid epileptiskt anfall och vid epilepsi

text: För innehav av behörigheterna AM, A1, A, B, BE, C, CE, D, DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation vid annan medvetandestörning

text: Vid medvetandestörning eller annan kognitiv påverkan ska nödvändig observationstid bedömas utifrån risken för ny sådan störning eller påverkan. Bedömningen ska göras med utgångspunkt i bakomliggande medicinska förhållanden. Om orsaken till medvetandestörningen inte är klarlagd ska bedömning göras enligt 1 kap. 4 och 5 §§.

text: Ifråga om innehav av behörigheterna C, CE, D, DE eller taxiförarlegitimation ska den ökade trafiksäkerhetsrisk som följer med sådant innehav beaktas.

text: Villkor om läkarintyg

text: Läkarundersökning

text: Allmänna råd

text: Om kravet på anfallsfrihet är uppfyllt men EEG-kurvan visar epileptiform aktivitet i frekvensområdet tre per sekund bör

text: reaktionstidsmätning eller annat funktionsprov ingå som underlag i bedömningen.

text: Särskilt om fortsatt innehav

text: Ifråga om fortsatt innehav för den som den 1 maj 2008 innehade körkort, körkortstillstånd traktorkort eller taxiförarlegitimation gäller

text: följande. Ett medicinskt förhållande som ska bedömas enligt detta kapitel och som förelegat före den 1 september 2010 ska, i den mån dessa föreskrifter ställer högre krav för innehav, bedömas med tillämpning av Vägverkets föreskrifter (

text: VVFS 1996:200

text: Ifråga om fortsatt innehav för den som den 1 september 2010 innehade körkort, körkortstillstånd, traktorkort eller taxiförarlegitimation, och som inte omfattas av 12 § gäller följande. Ett medicinskt förhållande som ska bedömas enligt detta kapitel och som förelegat före den 1 september 2010 ska, i den mån dessa föreskrifter ställer högre krav för innehav, bedömas med tillämpning av Vägverkets föreskrifter (

text: VVFS 2008:158

text: ) om medicinska krav för innehav av körkort m.m.

text: 9 kap. Njursjukdomar

text: Allvarligt nedsatt njurfunktion som innebär en trafiksäkerhetsrisk utgör hinder för innehav av behörigheterna AM, A1, A, B, BE, C, CE, D, DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation.

text: För innehav av behörigheterna AM, A1, A, B, BE, C, CE, D, DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation ska behandling med dialys prövas från trafiksäkerhetssynpunkt. Om behandlingen bedöms innebära en trafiksäkerhetsrisk utgör den hinder för innehav. Behandling med hemodialys utgör hinder för innehav av behörigheterna C, CE, D, DE eller taxiförarlegitimation.

text: Villkor om läkarintyg

text: Efter njurtransplantation ska villkor om läkarintyg föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras. I övriga fall får villkor om läkarintyg föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras med intervall som bedöms lämpligt i varje enskilt fall.

text: Läkarundersökning

text: Innehav vid demens

text: Demens utgör hinder för innehav. Vid lindrig demens kan dock innehav av behörigheterna AM, A1, A, B, BE eller traktorkort medges.

text: Allmänna råd

text: förhållandevis intakt omdöme.

text: Demens anses föreligga om sådan diagnos har ställts utifrån vedertagen medicinsk praxis eller om det utifrån tillgänglig information kan bedömas att kriterierna för sådan diagnos är uppfyllda. Med kriterier avses de som anges i ett kriteriebaserat system för diagnosklassifikation, t.ex. DSM (Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders) eller ICD (International Classification of Diseases).

text: Innehav vid förvärvade hjärnskador

text: Hjärnskada som förvärvats efter exempelvis stroke, infektion, syrebrist (anoxi), förgiftning eller tumör samt traumatiskt förvärvad hjärnskada, ska bedömas enligt 1 och 2 §§.

text: Villkor om läkarintyg

text: Vid lindrig demens ska villkor om läkarintyg föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras med intervall som bedöms lämpligt i varje enskilt fall.

text: Vid övriga förhållanden som regleras i detta kapitel får villkor om läkarintyg föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras med intervall som bedöms lämpligt i varje enskilt fall.

text: Allmänna råd

text: Läkarundersökning m.m.

text: Allmänna råd

text:  Vid hjärnskada och vid misstanke om kognitiva störningar bör ett enkelt test, t.ex. Folsteins Mini-Mental-Test, utföras.  Vid misstanke eller kännedom om minnesstörning bör kompletterande uppgifter om möjligt inhämtas från anhöriga.  Vid misstanke om störningar i uppmärksamhet bör sökandens förmåga till delad uppmärksamhet och till uppmärksamhet över tid samt effekter av tidspress prövas.  Vid omdömesdefekter bör läkaren försöka bedöma i vad mån dessa har betydelse för trafiksäkerheten.

text: 3 kap. 4 § körkortslagen (1998:488)

text: 11 kap. Sömn- och vakenhetsstörningar

text: Sömnapné, snarksjukdom (ronkopati) eller annan sjukdom med sömnstörning samt narkolepsi utgör hinder för innehav om förhållandena bedöms innebära en trafiksäkerhetsrisk.

text: Villkor om läkarintyg

text: Läkarundersökning

text: Sökanden ska tillfrågas om störning av nattsömnen på grund av sömnapné eller uttalad snarkning samt om annan sömnstörning.

text: Allmänt

text: Detta kapitel gäller bruk av 1. alkohol, 2. andra psykoaktiva substanser än alkohol, utom nikotin och koffein, samt 3. läkemedel som inte är av psykoaktivt slag men som ändå bedöms kunna påverka förmågan att köra motordrivet fordon. Exempel på sådana psykoaktiva substanser som avses i första stycket 2 är opiater, amfetamin, kokain, cannabis, hallucinogener, GHB och flyktiga lösningsmedel samt narkotikaklassade läkemedel enligt Läkemedelsverkets förteckningar II eller III respektive IV eller V. Även sådana läkemedel av opioidtyp som inte är narkotikaklassade avses (t.ex. Tramadol och Tradolan). Anabola steroider är i dessa föreskrifter att betrakta som psykoaktiv substans.

text: Med diagnosen missbruk avses i dessa föreskrifter ett substansbruk som uppfyller kriterierna för diagnosen missbruk av psykoaktiv substans eller är ett bruk av substans som sägs i 1 § som inte är tillfälligt och som från medicinsk synpunkt är skadligt. Om kriterierna för diagnosen beroende någon gång har uppfyllts ska bestämmelserna om beroende tillämpas.

text: Vid tillämpningen av 2 och 3 §§ avses med kriterier de som anges i ett kriteriebaserat system för diagnosklassifikation, t.ex. DSM (Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders) eller ICD (International Classification of Diseases).

text: För innehav av behörigheterna AM, A1, A, B, BE, C, CE, D, DE, traktorkort eller taxiförarlegitimation vid diagnoserna beroende och missbruk

text: Diagnosen missbruk av substans som sägs i 1 § utgör hinder för innehav till dess att varaktig nykterhet kan verifieras och prognosen för fortsatt nykterhet är god.

text: Bedömning av frågan om nykterhet enligt dessa föreskrifter ska omfatta substans som sägs i 1 §.

text: Allmänna råd

text:  när det gäller alkohol, att biologiska markörer ligger inom referensområdet eller att det kan styrkas att de förhöjda värdena beror på annat än alkoholkonsumtion. Sådana biologiska markörer är t.ex. CDT, GT, MCV. Vidare gäller, oavsett om alkoholmarkörer

text: inom referensområdet redovisas, att inga andra uppgifter om onykterhet, t.ex. omhändertagande enligt lagen (

text: ) om

text: omhändertagande av berusade personer m.m. föreligger,  när det gäller ej läkarordinerat bruk av psykoaktiva substanser att drogfrihet kan styrkas. När det gäller urinprover innebär kreatininvärde under referensområdet att drogfrihet inte har styrkts.  när det gäller läkarordinerat bruk av psykoaktiva substanser att bruket vid prövning enligt vad som sägs i 16 § inte bedöms innebära en trafiksäkerhetsrisk.

text: Med varaktighet enligt 6 och 7 §§ avses minst sex månaders verifierad nykterhet och vid svårt beroende upp till två års verifierad nykterhet. Vid bedömningen av beroendets svårighetsgrad ska resultatet av tidigare behandlingsinsatser beaktas.

text: Vid vistelse som sker med stöd av lagen (

text: ) om kriminalvård i anstalt, vård vid institution för vilken Statens institutionsstyrelse är central förvaltningsmyndighet eller motsvarande ska varaktig nykterhet visas för tiden efter frigivningen respektive utskrivningen. Om nykterheten varit kontrollerad under vistelsetiden kan denna tid dock tillgodoräknas. För att kravet på verifiering av varaktig nykterhet ska anses uppfyllt ska dock tiden efter frigivningen eller utskrivningen uppgå till minst sex månader. Villkorlig frigivning enligt lagen (

text: ) om kriminalvård i anstalt är att anse som frigivning enligt

text: första stycket

text: . Övervakning enligt lagen (

text: ) om intensivövervakning med elektronisk kontroll (s.k. fotboja) är inte att anse som frigivning enligt

text: första stycket

text: Med verifiering avses att nykterheten kan visas genom 1. kontinuerlig läkarkontakt eller annan rehabilitering, 2. frekventa laboratorieprover under hela observationstiden avseende den eller de substanser som diagnosen relaterar till, 3. upprepade laboratorieprover som belyser förekomsten av annat substansbruk, och 4. ett läkarintyg som redovisar och bedömer nämnda förhållanden. Provtagning ska göras oannonserat. Referensområdet för genomförda laboratorieprover i blod ska anges. Provresultat över referensområdet ska bedömas och kommenteras. Trots vad som sägs i första stycket 2 och 3 får nykterhet avseende narkotika visas genom håranalys. När det gäller den substans som diagnosen relaterar till ska hårprov tas var tredje månad under hela observationstiden. Det första provet ska tas tidigast tre månader efter observationstidens början. För annat substansbruk än den substans som diagnosen relaterar till ska hårprov tas var sjätte månad under hela observationstiden. Det första provet ska tas tidigast tre månader efter observationstidens början.

text: Om substans enligt 1 § första stycket 2 eller 3 påvisats vid screeninganalys ska verifierande analys utföras. Vid urintoxikologisk undersökning ska övervakade provtagningar utföras och uppgift om urinens koncentration (kreatininvärdet) och surhetsgrad (pH-värdet) redovisas.

text: I prognosbedömningen ska de förhållanden under vilka rehabiliteringen skett, förekomsten av återfall och resultatet av tidigare rehabiliteringsåtgärder beaktas. Även kognitiva störningar (10 kap.), psykiska sjukdomar och störningar (14 kap.), ADHD, autismspektrumtillstånd och likartade tillstånd samt psykisk utvecklingsstörning (15 kap.) samt behovet av ytterligare stödåtgärder ska ligga till grund för prognosbedömningen.

text: Allmänna råd

text: Exempel på en god prognos är att innehavaren kan visa på särskilt goda resultat av en inledd rehabilitering samt följsamhet till läkares tillsägelse att avstå från att köra fordon enligt

text: 10 kap. 2 § körkortslagen (1998:488)

text: För den som har diagnosen beroende eller missbruk och deltar i behandlingsprogram med metadon, buprenorfin eller annat ersättningspreparat kan innehav medges om kraven i 611 §§ är uppfyllda. Kravet på verifiering av nykterhet i 6 och 7 §§ gäller dock inte läkarordinerat bruk av det ersättningspreparat som används i programmet. Sådant bruk ska särskilt prövas från trafiksäkerhetssynpunkt.

text: Trots vad som sägs i 9 § kan fortsatt innehav medges om följsamhet till programmet styrks under en observationstid på minst sex månader. Vid innehav av behörigheterna C, CE, D, DE eller taxiförarlegitimation ska den ökade trafiksäkerhetsrisk som följer med sådant innehav beaktas.

text: Allmänna råd

text: Regelbundet, läkarordinerat bruk av substans som sägs i 1 § och som inte är att anse som beroende eller missbruk men som är av viss omfattning, ska prövas från trafiksäkerhetssynpunkt. Om bruket bedöms innebära en trafiksäkerhetsrisk, utgör det hinder för innehav. Vid innehav av behörigheterna C, CE, D, DE eller taxiförarlegitimation ska den ökade trafiksäkerhetsrisk som följer med sådant innehav beaktas.

text: Villkor om läkarintyg

text: Vid diagnoserna missbruk och beroende ska villkor om läkarintyg föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras 1. efter sex månader, 2. därefter efter ytterligare sex månader, och 3. därefter efter ytterligare tolv månader. Behovet av villkor om läkarintyg därutöver ska bedömas mot bakgrund av förhållandena i det enskilda fallet.

text: Allmänna råd

text: Ett villkor om läkarintyg bör inte omfatta den totala observationstiden på minst 24 månader. I samband med att

text: körkortstillstånd meddelas, och det första kravet på läkarintyg beslutas, bör dock innehavaren underrättas om vad som normalt gäller i fråga om uppföljningstid och ytterligare läkarintyg.

text: Vid prövning av frågan om fortsatt innehav enligt 17 § gäller 58 §§ och 1116 §§. Vid prövning av frågan om fortsatt innehav enligt 17 § första stycket 3 gäller dock inte vad som sägs i 11 § sista stycket. Vid provtagning avseende narkotika som sker genom provtagning av hår ska denna istället ske efter sex månader och efter ytterligare sex månader från observationstidens början, om provtagningen avser den substans som diagnosen relaterar till.

text: Allmänna råd

text: Vid håranalys som avser villkor om läkarintyg enligt 17 § första stycket 3 bör provtagning avseende annan substans än den eller de substanser som diagnosen relaterar till, ske vid ett tillfälle under observationstiden.

text: Vid regelbundet läkarordinerat bruk som avses i 15 och 16 §§ ska behovet av villkor om läkarintyg bedömas mot bakgrund av förhållandena i det enskilda fallet.

text: Allmänna råd

text: Vid behandling enligt 15 § bör villkor om läkarintyg föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras så länge behandling pågår och därefter vid ytterligare minst ett tillfälle.

text: Läkarundersökning

text: Allmänna råd

text: Läkaren bör särskilt beakta blandmissbruk och tidigare

text: vårdtillfällen på grund av beroende eller missbruk.

text: 13 kap. Särskilt läkarutlåtande efter grovt rattfylleri

text: Vid ansökan om körkortstillstånd

text: Läkarutlåtande efter grovt rattfylleri enligt

text: ska innehålla en bedömning om ett beroende eller missbruk föreligger enligt 12 kap. 23 §§. Om diagnoserna beroende eller missbruk inte har ställts ska utlåtandet innehålla en redogörelse för och en bedömning av sökandens konsumtion av den substans som påvisats vid trafiknykterhetsbrottet. Läkarutlåtandet ska även belysa förekomsten av annat substansbruk.

text: Vid provtagning avseende blod- och urinprover gäller följande: 1. Laboratorieprover avseende den substans som påvisats vid trafiknykterhetsbrottet ska ha tagits vid minst fyra tillfällen. Dessa

text: provtagningar ska vara fördelade under hela observationstiden som ska vara minst sex månader. 2. Provtagning avseende annan substans än den som påvisats vid trafiknykterhetsbrottet ska ha skett vid minst ett tillfälle under observationstiden. 3. Provtagning ska göras oannonserat. 4. Referensområdet för genomförda laboratorieprover i blod ska anges. 5. Om substans påvisats vid screeninganalys i urin ska verifierande analys utföras. 6. Provresultat över referensområdet avseende blodprover samt verifierad förekomst av substans i urin ska bedömas och kommenteras. 7. Vid urintoxikologisk undersökning ska provtagningarna vara övervakade och uppgift om urinens koncentration (kreatininvärdet) och surhetsgrad (pH-värdet) redovisas.

text: Om provtagning enligt 2 § 1 eller 2 gäller narkotika kan detta ske genom provtagning av hår. Vid sådan provtagning gäller följande: 1. Vid provtagning av hår avseende den substans som påvisats vid trafiknykterhetsbrottet ska provtagning utföras efter tre månader och efter sex månader från observationstidens början. 2. Vid provtagning av hår avseende annan substans än den som påvisats vid trafiknykterhetsbrottet ska provtagning utföras vid ett tillfälle och tidigast tre månader från observationstidens början. 3. Om substans påvisats vid screeninganalys ska verifierande analys utföras. 4. Om substans påvisats vid verifierande analys ska provresultatet bedömas och kommenteras.

text: Villkor om läkarintyg

text: Allmänna råd

text: Vid villkor om läkarintyg efter sex månader ska 13 §§ tillämpas.

text: Vid villkor om läkarintyg efter ytterligare tolv månader ska 1 och 2 §§ samt 3 § 2, 3 och 4 tillämpas. Observationstiden ska dock uppgå till tolv månader. Om provtagning avseende narkotika sker genom provtagning av hår ska denna ske efter sex månader och efter ytterligare sex månader från observationstidens början, om provtagningen avser den substans som påvisats vid trafiknykterhetsbrottet.

text: Allmänna råd

text: Vid schizofrena och andra psykotiska syndrom ska följande förhållanden särskilt uppmärksammas: 1. vanföreställningar 2. hallucinationer, 3. vredesutbrott, 4. desorganiserat beteende, samt 5. kvarstående defekttillstånd efter aktiv sjukdomsfas. Kvarstående kognitiv nedsättning ska bedömas enligt 10 kap. Vid schizoaffektiva (cykloida) syndrom ska maniliknande symptom särskilt uppmärksammas. Bedömningen ska i dessa fall även göras enligt 4 §.

text: Allmänna råd

text: Allmänna råd

text: Innehav bör inte medges förrän tidigast ett år efter senaste återfall i sjukdomen. Vid återfall endast i depressiv episod kan kortare observationstid godtas. Antalet återfall samt längden av intervallen mellan dessa bör redovisas.

text: Vid innehav av behörigheterna C, CE, D, DE eller taxiförarlegitimation ska den ökade trafiksäkerhetsrisk som följer med sådant innehav beaktas. Vid innehav av behörigheterna D, DE eller taxiförarlegitimation ska förhållanden som kan utgöra risk för passagerares säkerhet särskilt uppmärksammas.

text: Villkor om läkarintyg

text: Läkarundersökning

text: 15 kap. ADHD, autismspektrumtillstånd och likartade tillstånd samt psykisk utvecklingsstörning

text: Allmänt

text: Detta kapitel gäller 1. ADHD (Attention Deficit Hyperactivity Disorder), annan diagnos avseende störning av uppmärksamhet eller hyperaktivitet, DAMP (Deficits in Attention, Motor control and Perception), autismspektrumtillstånd (t.ex. Aspergers syndrom), Tourettes syndrom, samt 2. psykisk utvecklingsstörning.

text: Allvarlig psykisk utvecklingsstörning utgör hinder för innehav. Med sådan störning avses här djupgående, svår eller måttlig mental retardation enligt DSM (Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders) eller grav, svår eller medelsvår psykisk utvecklingsstörning enligt ICD (International Classification of Diseases).

text: Vid diagnoser som anges i 1 § 1 och vid annan psykisk utvecklingsstörning än sådan som anges i 2 § ska symptomen prövas från trafiksäkerhetssynpunkt. Om dessa bedöms innebära en trafiksäkerhetsrisk föreligger hinder för innehav.

text: Vid bedömning enligt detta kapitel ska störningar av impulskontroll, koncentrationsförmåga, uppmärksamhet och omdöme samt tvångsmässig fixering beaktas. Förekomst av kognitiva störningar samt psykiska sjukdomar och störningar ska även bedömas med beaktande av vad som sägs i 10 kap. och i 14 kap.

text: Bedömningen enligt 3 och 4 §§ ska göras mot bakgrund av 1. funktionsnedsättningens konsekvenser för det dagliga livet, 2. förekomst av beroende, missbruk eller överkonsumtion av alkohol, narkotika eller annan substans som påverkar förmågan att köra motordrivet fordon, 3. förmågan att följa regler och förstå andras beteende i trafiken, samt 4. kriminalitet.

text: Vid läkemedelsbehandling för tillstånd som avses i detta kapitel ska behandlingseffekt och behandlingsföljsamhet särskilt beaktas. Exempel på sådana läkemedel är Concerta, Ritalin och Strattera.

text: Vid innehav av behörigheterna C, CE, D, DE, eller taxiförarlegitimation ska den ökade trafiksäkerhetsrisk som följer med sådant innehav beaktas.

text: Villkor om läkarintyg

text: Behovet av villkor om läkarintyg ska bedömas mot bakgrund av förhållandena i det enskilda fallet.

text: Allmänna råd

text: Vid behandling med läkemedel enligt 6 § bör villkor om läkarintyg föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras så länge behandling pågår och därefter vid minst ytterligare ett tillfälle.

text: 16 kap. Synprövning

text: Allmänt

text: Synprövning för innehav av behörigheterna AM, A1, A, B, BE eller traktorkort får utföras av 1. läkare, 2. legitimerad optiker, oftalmologassistent, ortoptist, den som har genomgått utbildning till optometritekniker, ögonsjuksköterska, sjuksköterska med vidareutbildning i ögonsjukvård, eller 3. den som är anställd hos optiker eller vid trafikskola och som har genomgått utbildning enligt 9 §.

text: Synprövning för innehav av behörigheterna C, CE, D, DE eller taxiförarlegitimation får utföras av läkare. Uppgifterna om synskärpa kan i läkarintyg grundas på tidigare utförd undersökning av sådan person som anges i 1 § 2 och 3. Dessa uppgifter ska ingå som underlag vid läkarens samlade bedömning.

text: Legitimerad optiker får inte överlåta uppgiften att utföra synprövning enligt dessa föreskrifter till annan. Bestämmelser om delegering inom hälso- och sjukvården finns i Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: SOSFS 1997:14

text: ); Delegering av arbetsuppgifter inom hälso- och sjukvård och tandvård.

text: Om sökanden inte uppnår gällande synkrav eller vid misstanke om ögonsjukdom ska undersökning göras av läkare med specialistkompetens i ögonsjukdomar.

text: Läkarundersökning

text: Synprövningen vid läkarundersökning ska omfatta: 1. Synskärpeprov och vid behov bestämning av ögonens refraktion. Undersökningen ska göras i ett ordinärt ljust rum utan bländande ljuskällor i synfältet. Synprövningstavlan ska vara placerad på fyra eller fem meters

text: avstånd (eventuellt med hjälp av speglar) och ska vara väl och jämnt belyst. Alla bokstäver ska kunna läsas på den rad som anger synskärpan. 2. Synfältsundersökning, i regel enligt Donders konfrontationsmetod, utförd i varje öga för sig med prövning minst ett par gånger i varje synfältskvadrant. 3. Kontroll av ögats rörlighet. Rörligheten ska prövas i de åtta huvudmeridianerna varvid dubbelseende ska uppmärksammas.

text: Om läkare finner det sannolikt att synfältsdefekt föreligger ska perimetri göras enligt en eller båda av punkterna 1 och 2 nedan. Vilken metod som ska användas ska bedömas utifrån orsaken till synfältsdefekten. 1. För att fastställa att vad som sägs i 2 kap. 4 § eller 2 kap. 12 § är uppfyllt ska en undersökning med binokulär statisk perimetri enligt Esterman-program utföras. 2. För att fastställa att vad som sägs i 2 kap. 5 § första stycket 1 och 2 respektive 2 kap. 13 § 1 och 2 är uppfyllt ska statisk tröskelperimetri enligt Humphrey med objektstorlek III eller annan likvärdig metod göras. Bedömningen av testresultatet enligt 1 ska göras utifrån om man ser testobjektet i de undersökta punkterna och enligt 2 utifrån det högsta värdet i korresponderande punkter. Med korresponderande punkter avses två testpunkter belägna på motsvarande ställe i båda ögonen.

text: Allmänna råd

text: Annan synfältsundersökning, t.ex. kinetisk perimetri enligt

text: Goldmann, kan användas om den ger motsvarande information.

text: Om anamnesen eller undersökningen ger misstanke om att synen är begränsad vid nedsatt belysning ska detta anges. Detsamma gäller vid misstanke om sjukdom som kan befaras försämra synförmågan avsevärt.

text: Synprövning enligt 1 § 2 och 3

text: Synprövning utförd av annan än läkare ska omfatta 1. synskärpeprov, som ska fastställa dels den binokulära synskärpan, dels synskärpan i varje öga för sig, och 2. synfältsundersökning utförd med apparatur avsedd för synfältsprövning. Om föreskriven synskärpa inte uppnås utan korrektion ska även synskärpa med korrektion fastställas binokulärt och i varje öga för sig.

text: Utbildning för synprövning enligt 8 § för den som omfattas av 1 § 3 får bedrivas endast efter tillstånd av Transportstyrelsen. Till ansökan ska bifogas en kursplan för utbildningen. Av kursplanen ska framgå:  vilka kunskapsområden som utbildningen ska omfatta,  utbildningens längd, och  omfattningen av teoretiska och praktiska moment samt

text: genomsnittlig tid för praktiska moment för varje elev. Bevis om genomgången utbildning ska lämnas till Transportstyrelsen.

text: Den apparatur som används vid synprövning enligt 8 § ska ge information om synskärpa och synfält och i övrigt vara lämplig för sådan prövning. Bestämmelser om sådan apparatur finns i Läkemedelsverkets föreskrifter (

text: LVFS 2003:11

text: ) om medicintekniska produkter.

text: 17 kap. Läkarintyg m.m.

text: Läkarintyget ska innehålla en bedömning av den medicinska lämpligheten att inneha körkort, traktorkort och taxiförarlegitimation. Läkarintyget ska i förekommande fall kompletteras med ytterligare underlag enligt vad som sägs i 3 §. I 116 kap. finns bestämmelser om hur läkarundersökningen ska utföras.

text: De föreskrivna kraven på läkarens specialistkompetens i 3 § gäller även vid villkor om läkarintyg och prövning av frågan om fortsatt innehav. Dessa krav får frångås endast om det i ett enskilt fall finns särskilda skäl.

text: Allmänna råd

text: Om ett medicinskt förhållande är ospecificerat eller berör flera medicinska områden, bör underlaget i första hand kompletteras med läkarintyg utfärdat av en specialist i allmänmedicin. Vid behov bör det i sådant intyg specificeras vilket ytterligare underlag enligt 3 § som krävs.

text: Funktioner/sjukdomstillstånd Underlag för bedömningen

text: Synfunktioner

text: synprövning vid ansökan om se 16 kap. körkortstillstånd

text: progressiv ögonsjukdom intyg utfärdat av läkare med specialistkompetens i ögonsjukdomar

text: begränsning av seendet vid nedsatt intyg utfärdat av läkare med belysning specialistkompetens i ögonsjukdomar

text: Synfältsdefekter intyg utfärdat av läkare med specialistkompetens i ögonsjukdomar

text: Hörsel och balanssinne

text: yrsel med hörselnedsättning, intyg utfärdat av läkare med Morbus Ménière eller annan specialistkompetens i öron-, allvarlig yrselsjukdom näs- och halssjukdomar

text: Rörelseorganens funktioner intyg utfärdat av specialistkompetent läkare med god kunskap inom området Hjärt- och kärlsjukdomar

text: hjärttransplantation, ICD, allvarlig intyg utfärdat av läkare med arytmi och pacemaker specialistkompetens i kardiologi

text: under det första året efter hjärt- vid innehav av behörigheterna C, infarkt, by pass-operation, perkutan CE, D, DE eller taxiförarlegitimakoronar intervention eller klaff- tion intyg utfärdat av läkare med operation specialistkompetens i kardiologi

text: hjärt- och kärlsjukdom i andra fall intyg utfärdat av specialistkompetent läkare med god kännedom om patientens sjukdom

text: Diabetes

text: diabetessjukdom som är välbehand- intyg utfärdat av specialistlad och som inte är komplicerad kompetent läkare med god av allvarliga sjukliga förändringar i kännedom om patientens hjärta-kärl, njurar, ögon eller sjukdom nervsystem

text: diabetessjukdom i andra fall intyg utfärdat av läkare med samt vid tillstånd efter trans- specialistkompetens i internplantation enligt 6 kap. 13 § medicin, endokrinologi och diabetologi eller barn- och ungdomsmedicin

text: diabetessjukdom som varat mer än intyg beträffande synfunktionerna fem år eller debuterat efter fyllda utfärdat av läkare med specialist- 40 år kompetens i ögonsjukdomar

text: Om varken sjukhistorien eller ögonbottenfoto inger misstanke om synfältsdefekter: intyg utfärdat av specialistkompetent läkare med god kännedom om patientens sjukdom. Ögonbottenfoto ska ha granskats av en inom området sakkunnig person.

text: Neurologiska sjukdomar intyg utfärdat av läkare med specialistkompetens i neurologi. För innehav av behörigheterna AM, A1, A, B, BE eller traktorkort får även godtas intyg utfärdat av annan specialistkompetent läkare med god kännedom om patientens sjukdom.

text: Epilepsi, epileptiskt anfall och intyg utfärdat av läkare med annan medvetandestörning specialistkompetens i neurologi. För innehav av behörigheterna AM, A1, A, B, BE eller traktorkort får även godtas intyg utfärdat av annan specialistkompetent läkare med god kännedom om patientens sjukdom.

text: Njursjukdomar intyg utfärdat av läkare med specialistkompetens i medicinska njursjukdomar

text: Kognitiva störningar intyg utfärdat av specialistkompetent läkare med god kunskap inom området

text: Sömn- och vakenhets- intyg utfärdat av specialistkompetent störningar läkare med god kunskap inom området

text: Bruk av substans som på- intyg utfärdat av läkare med verkar förmågan att köra specialistkompetens i psykiatri eller motordrivet fordon annan specialistkompetent läkare med god kunskap om och erfarenhet av missbruksfrågor

text: Särskilt utlåtande efter intyg utfärdat av läkare med grovt rattfylleri specialistkompetens i psykiatri eller annan specialistkompetent läkare med god kunskap om och erfarenhet av missbruksfrågor

text: Psykiska sjukdomar och intyg utfärdat av läkare med störningar specialistkompetens i psykiatri

text: ADHD, autismspektrumtillstånd intyg utfärdat av läkare med och likartade tillstånd samt specialistkompetens i barn- och psykisk utvecklingsstörning ungdomsmedicin, i barn- och ungdomspsykiatri, i psykiatri eller annan specialistkompetent läkare med god kunskap inom området

text: 18 kap. Identitetsprövning

text: Intyg enligt 16 och 17 kap. får utfärdas endast om den sökandes identitet har fastställts. Om sökanden är väl känd till namn och utseende krävs ingen ytterligare identitetsprövning. I annat fall ska sökanden uppvisa en godtagbar identitetshandling.

text: Godtagbar identitetshandling är gällande 1. SIS-märkt företagskort, tjänstekort eller identitetskort, 2. svenskt tjänstekort utfärdat av statlig myndighet, 3. svensk nationellt identitetskort, 4. identitetskort utfärdat av Skatteverket, 5. svenskt körkort, 6. svenskt EU-pass, 7. övriga EU-pass utfärdade från och med den 1 september 2006, och 8. pass utfärdat av Island, Liechtenstein, Norge eller Schweiz från och med den 1 september 2006. Trots vad som sägs i första stycket får ID-handling som har upphört att gälla godtas om giltighetstiden inte har gått ut tidigare än sex månader före den dag identitetskontrollen görs.

text: I stället för vad som sägs i 1 § får identiteten fastställas genom att en förälder, annan vårdnadshavare, make, maka eller sambo skriftligen försäkrar att lämnade uppgifter om sökandens identitet är riktiga. Den som lämnar en sådan försäkran ska vara närvarande vid identitetskontrollen och kunna styrka sin egen identitet genom sådan identitetshandling som sägs i 2 §.

text: Av intyg enligt 16 och 17 kap. ska framgå på vilket sätt den sökandes identitet har fastställts.

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: STAFFAN WIDLERT Sarah Kers (Vägtrafikavdelningen)

text: Utgivare: Kristina Nilsson, Transportstyrelsen, Norrköping ISSN 2000-1975