fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2001:33) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om Statens jordbruksverks prövning och godkännande av växtsorter, av de i bilaga 1 till

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: angivna arterna av lantbruks- och köksväxter, för intagning i den officiella svenska sortlistan. Bestämmelser om godkännande av bevarandesorter av lantbruksväxter för intagning i den officiella svenska sortlistan finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2009:66

text: ) om godkännande av bevarandesorter av lantbruksväxter och om produktion och saluföring av utsäde av sådana sorter. Sorter (inavelslinjer och hybrider) som uteslutande är avsedda som komponenter till hybridsorter behöver endast godkännas för intagning i sortlistan, om utsäde av dessa sorter ska saluföras under sin sortbenämning. Jordbruksverket kan besluta om intagning i sortlistan även av sorter av andra arter än de som anges i

text: första stycket

text: SJVFS 2009:86

type: stycke

type: paragraf

text: Ansökan

type: rubrik

text: En ansökan om intagning i sortlistan ska ges in till Jordbruksverket, som föranstaltar om provning i enlighet med 4 och 6 §§. Ansökan ska göras på ett formulär som tillhandahålls av Jordbruksverket. Den ska vara Jordbruksverket tillhanda senast vid den tidpunkt som fastställs av verket. Vid ansökan om intagning i sortlistan ska även ett förslag till sortbenämning lämnas in. Av ansökan ska framgå om en ansökan om godkännande har gjorts även i ett annat EES-land eller i Schweiz. I sådant fall ska detta land anges liksom om ansökan bifallits där. (

text: SJVFS 2005:88

text: Jfr kommissionens genomförandedirektiv

text: av den 20 november 2013 om ändring av direktiven

text: och

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/53/EG

text: respektive

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/55/EG

text: vad gäller vilka egenskaper som minst ska ingå i undersökningar samt minimikraven för utförandet av undersökningar av vissa sorter av arter av lantbruksväxter och köksväxter (EUT L 312, 21.11.2013, s. 38, Celex 32013L0038). 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2013:35

text: Förutsättningar för godkännande

text: Jordbruksverket fattar beslut om godkännande av en sort för intagning i sortlistan på grundval av resultat från officiell provning enligt 4 och 6 §§, inhämtande av uppgifter om tillstånd för utsläppande på marknaden enligt 9 §, godkännande för användning som livsmedel eller foder enligt 10 § andra stycket samt om sorten har en sortbenämning som efter kungörande kan godkännas av Jordbruksverket i enlighet med 11 §. (

text: SJVFS 2005:88

text: En sort kan godkännas för intagning i sortlistan om: 1. Sorten är särskiljbar, vilket betyder att den, oavsett om det ursprungliga materialet från vilken den framställts uppkommit genom naturligt urval eller genom växtförädlingsarbete, klart går att skilja, med avseende på ett eller flera viktiga kännetecken, från alla andra sorter som är kända inom EES eller Schweiz enligt definitionen i 5 §. Kännetecknen hos en sort ska vara klart identifierbara och möjliga att beskriva noggrant. Om det vid Jordbruksverkets prövning visar sig att två eller flera anmälda sorter inte är särskiljbara från varandra ska den sort, för vilken ansökan först har givits in, ha företräde. 2. Sorten är tillräckligt enhetlig, vilket betyder att de plantor den består av, med mycket få avvikelser, är likartade eller genetiskt identiska vad beträffar alla i sammanhanget väsentliga kännetecken. Hänsyn ska härvid tas till växtarters skilda reproduktionssystem. 3. Sorten är stabil, vilket betyder att den efter upprepad förökning i enlighet med den av förädlaren angivna förökningsmetoden, i fråga om sina väsentliga kännetecken fortsatt överensstämmer med sortbeskrivningen. (

text: SJVFS 2005:88

text: För att en sort ska anses som känd inom EES eller i Schweiz, ska den vid tidpunkten för ingivandet av ansökan om en ny sorts godkännande vara 1. intagen i den gemensamma sortlistan över arter av lantbruksväxter eller i den gemensamma sortlistan över arter av köksväxter, 2. godkänd för certifiering och saluföring i ett EES-land eller i Schweiz men ännu inte intagen i någon av de gemensamma sortlistorna enligt punkt 1, eller 3. godkänd för certifiering i ett annat land utanför EES än Schweiz. En sort ska även anses känd inom EES och Schweiz när en ansökan om godkännande har lämnats in i Sverige, i något annat EES-land eller i Schweiz vid den tidpunkt som anges i första stycket. En sort ska dock inte anses som känd inom EES eller i Schweiz om de i första och andra styckena angivna förutsättningarna inte längre gäller i något EES-land eller i Schweiz, vid den tidpunkt då ett beslut om godkännande av den nya sorten fattas. (

text: SJVFS 2004:24

text: En sort kan godkännas för intagning i sortlistan om den har ett tillfredsställande odlings- och bruksvärde, som grundar sig på resultat som framkommit vid ett tillräckligt antal officiella värdeprovningsförsök under minst två år. Dessa försök ska utföras på ett sådant sätt att minst följande egenskaper hos sorten kan bedömas 1. avkastningsförmåga, 2. resistens mot växtskadegörare,

text: 3 Med EES avses Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, vilket utgörs av Europeiska unionen (EU) och de länder inom Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som undertecknat avtalet om det europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

text: 3. hur sorten reagerar på faktorer i den fysiska miljön, samt 4. kvalitetsegenskaper. De metoder som använts för att bedöma egenskaperna ska anges i samband med redogörelsen för resultaten. En sorts odlings- och bruksvärde ska anses som tillfredsställande om dess egenskaper som helhet, vid en jämförelse med andra sorter som är intagna i sortlistan, visar ett klart framsteg i minst ett bestämt geografiskt område vad gäller odlingen, utnyttjandet av den skördade varan eller av produkter som framställs av den. Vid bedömningen får Jordbruksverket bortse från enstaka mindre goda egenskaper hos sorten om dessa uppvägs av andra överlägsna sådana. Jordbruksverket får vid sin prövning ta hänsyn även till andra provningsresultat som kan tillmätas betydelse vid bedömningen. Intagning i sortlistan får nekas om odlingen av en sort kan medföra hälsofara för människor, djur eller växter. (

text: SJVFS 2005:88

text: För köksväxtsorter utom rotcikoria ska, om upprätthållaren begär det, anges om utsäde av en godkänd sort endast får saluföras som standardutsäde, genom att det i sortlistan anges att det är fråga om en s.k. ”b-sort”. För sådana sorter får resultaten från inofficiella undersökningar och kunskap som erhållits genom praktiska odlingserfarenheter beaktas vid Jordbruksverkets prövning. (

text: SJVFS 2007:36

text: Kravet på prövning av en sorts odlings- och bruksvärde enligt 6 § omfattar inte 1. grässorter som, enligt sökandes försäkran, ska användas för annat ändamål än foder, 2. sorter, vilkas utsäde är avsett att saluföras endast a) i Schweiz eller i ett annat EES-land än Sverige, och detta land har godkänt sorten såvitt avser dess odlings- och bruksvärde, eller b) i ett annat land utanför EES än Schweiz, 3. sorter (inavelslinjer och hybrider) som uteslutande är avsedda som komponenter till hybridsorter som uppfyller de krav som anges i 4 §, 4. sorter av köksväxtarter, med undantag av rotcikoria, samt 5. sorter av arter som avses i 1 § fjärde stycket. (

text: SJVFS 2007:36

text: En sort, som är eller innehåller en sådan genetiskt modifierad organism som avses i

text: 13 kap. 4 § miljöbalken

text: , får endast godkännas för intagning i sortlistan under förutsättning att ett tillstånd för utsläppande på marknaden finns enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken

text: eller att ett godkännande för utsläppande på marknaden finns som uppfyller kraven om ömsesidigt erkännande enligt

text: 3 kap. 43 § förordningen (2002:1086)

text: om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön. För provning i Sverige enligt 4 och 6 §§ av en sådan sort som avses i första stycket fordras tillstånd för avsiktlig utsättning enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken

text: . Uppgift om att en sort som tagits in i sortlistan är genetiskt modifierad ska framgå av sortlistan. (

text: SJVFS 2004:24

text: Om en sort ska användas i livsmedel eller foder enligt definitionerna i artiklarna

text: och

text: i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor

text: som gäller livsmedelssäkerhet , får sorten inte vara skadlig för människors eller djurs hälsa vid avsiktlig konsumtion för att kunna godkännas för intagning i sortlistan. Om material från en sort är avsett att användas i livsmedel som omfattas av

text: artikel 3

text: , eller i foder som omfattas av

text: artikel 15

text: , i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003

text: om genetiskt modifierade livsmedel och foder , ska ett godkännande enligt nämnda förordning finnas för denna användning för att sorten ska kunna godkännas för intagning i sortlistan. (

text: SJVFS 2004:24

text: Jordbruksverket tillämpar vid sin prövning av sortbenämningens lämplighet

text: artikel 63 i rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994

text: om gemenskapens växtförädlarrätt samt

text: kommissionens förordning (EG) nr 637/2009 av den 22 juli 2009

text: om tillämpningsföreskrifter beträffande lämpligheten hos sortbenämningar för 7 arter av lantbruks- och köksväxter . Om en sortbenämning senare skulle befinnas olämplig, kan Jordbruksverket återkalla godkännandet och förelägga upprätthållaren att föreslå en annan benämning för godkännande. Jordbruksverket kan bestämma att den ursprungliga benämningen under en viss tid ska användas som tilläggsnamn. (

text: SJVFS 2009:86

text: Provningens utförande

text: Provningen av en sorts särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet ska utföras av Jordbruksverket eller av en myndighet i ett annat EES-land, Schweiz eller ett tredjeland om provningen enligt Jordbruksverkets beslut kan jämställas med provning som utförs här i landet. När det gäller sorter av de arter som anges i bilaga 1 ska provningen utföras enligt de provningsriktlinjer för respektive art som utfärdats av förvaltningsrådet för Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO). Provningen av sorter av de arter som anges i bilaga 2 ska utföras enligt de provningsriktlinjer som fastställts av Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV). Samtliga sortegenskaper enligt riktlinjerna i bilaga 1 ska användas, respektive alla egenskaper som märkts med en asterisk (*) i de riktlinjer som anges i bilaga 2, om inte observation av en viss egenskap är omöjlig genom att en annan egenskap uttrycks, eller en viss egenskap inte kommer till uttryck på grund av de miljöförhållanden under vilka provningen utförs. Provningen av sorter av övriga arter ska utföras enligt de riktlinjer som Jordbruksverket fastställer. Provningen av en sorts odlings- och bruksvärde utförs genom Sveriges lantbruksuniversitets försorg. Provningen kan kortas i de fall ett officiellt provningsresultat från ett EES-land, Schweiz eller ett tredjeland finns och då detta resultat enligt Jordbruksverket kan jämställas med provning som utförts här i landet. Sökanden ska tillhandahålla utsäde eller förökningsmaterial av en sort som anmälts till provning, i den mängd och av den kvalitet som den provande myndigheten begär.

text: EGT L 31, 1.2.2002, s. 1 (Celex 32002R0178). 5 EUT L 268, 18.10.2003, s. 1 (Celex 32003R1829). 6 EGT L 227, 1.9.1994, s. 1 (Celex 31994R2100). 7 EUT L 191, 23.7.2009, s. 10 (Celex 32009R0637).

text: De myndigheter som utför provning enligt första eller fjärde stycket ska årligen informera sökanden om de preliminära provningsresultaten. (

text: SJVFS 2005:88

text: Sortlistan

text: Jordbruksverket kungör beslut om intagning i eller uttagning ur sortlistan, förnyat godkännande för en sort liksom andra ändringar av betydelse. Övriga EESländer, Europeiska kommissionen och Schweiz ska underrättas om dessa beslut och om ingivna, återkallade och avslagna ansökningar samt om förslag till sortbenämningar. För varje ny sort ska en kort beskrivning av sorten bifogas. Underrättelsen till kommissionen utgör en anmälan till EU:s gemensamma sortlista för arter av lantbruksväxter respektive för arter av köksväxter . (

text: SJVFS 2009:86

text: Jordbruksverket publicerar årligen den officiella svenska sortlistan, som för varje sort ska innehålla 1. sortens benämning, om denna är en kod ska det särskilt framgå 2. namnet på den som är ansvarig för upprätthållandet av sorten och dennes eventuella ombud i landet, 3. tidpunkten för sortens intagning i sortlistan, 4. tidpunkten när sortgodkännandets giltighetstid löper ut, 5. eventuell synonym sortbenämning som används i ett annat EES-land eller i Schweiz, 6. förbehåll som gäller för en sådan sort som avses i 8 § första stycket punkt 2 (exportsort), 7. uppgift om eventuell förlängd period enligt 16 § fjärde stycket för saluföring och certifiering av en sort vars giltighetsperiod löpt ut, samt 8. uppgift om att en sort är genetiskt modifierad. För sorter av raps och rybs ska det framgå om de är dubbellåga (00), dvs. har påvisats producera frö med en högsta glukosinolathalt på 25 µmol/g vid en vattenhalt på 9 %, bestämd i enlighet med EN ISO 9167-1:1995, och högst 2 % erukasyra av det totala innehållet av fettsyra, bestämt i enlighet med EN ISO 5508:1995. För en grässort, som är avsedd för annat ändamål än foder, får det anges i sortlistan om sorten vid officiell provning i Sverige har bedömts ha ett tillfredsställande odlings- och bruksvärde. (

text: SJVFS 2005:88

text: Jordbruksverket ska för varje godkänd sort sammanställa dokumentation som innehåller en sortbeskrivning och de uppgifter som legat till grund för intagningen i sortlistan. Denna dokumentation ska lämnas till övriga EES-länder, Schweiz och kommissionen om så begärs. Jordbruksverket ska bevara referensprov av godkända sorter för efterkontroll. (

text: SJVFS 2005:88

text: 8 Kommissionen publicerar de gemensamma sortlistorna i Europeiska unionens officiella tidning (EUT).

text: Giltighetstid för sortgodkännande

text: Ett godkännande är giltigt fram till utgången av det tionde kalenderåret efter det år då sorten godkändes för intagning i sortlistan. Ett godkännande kan därefter förnyas med 10 år i taget, under förutsättning att sorten enligt Jordbruksverkets bedömning odlas i tillräcklig omfattning, eller bör bibehållas i syfte att bevara de växtgenetiska resurserna, och att den fortfarande uppfyller kraven på särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet. En ansökan om förnyat godkännande ska ges in till Jordbruksverket senast två år före godkännandetidens utgång. Jordbruksverket ska i sortlistan ange om en ansökan om förnyat godkännande givits in. Skulle ansökan inte vara slutbehandlad vid tioårsperiodens utgång, får Jordbruksverket tillfälligt förlänga godkännandets giltighetstid till dess ett beslut om förnyat godkännande är fattat. Om en sorts giltighet löpt ut utan att förnyelse begärts eller erhållits, eller sortgodkännandet av annan anledning återkallats, ska den tas ut ur sortlistan. Certifiering och saluföring av förökningsmaterial av en sort, som godkänts enligt dessa eller tidigare föreskrifter, får dock ske till och med den 30 juni det tredje året efter giltighetens utgång. Om upprätthållaren önskar använda sig av denna möjlighet ska det meddelas till Jordbruksverket, senast innan sortgodkännandets giltighetstid löper ut. Annars kan denna möjlighet inte utnyttjas. En sådan förlängd period ska framgå av sortlistan. (

text: SJVFS 2005:88

text: Övriga bestämmelser

text: Den som är ansvarig för en sorts upprätthållande ska 1. svara för att sorten upprätthålls enligt vedertaget bruk för upprätthållande av sorten, 2. föra och bevara anteckningar om förökning av sorten, att användas för kontroll av upprätthållandet. I anteckningarna ska även ingå uppgifter som omfattar generationerna före basutsäde eller motsvarande kategori, samt 3. på anmodan av Jordbruksverket ta ut och sända in prov av förökningsmaterial för kontroll. Sådant prov kan även tas ut officiellt. Upprätthållande kan ske i ett annat EES-land, Schweiz eller i ett tredjeland vars kontroll av upprätthållande av sorter av ministerrådet har bedömts vara likvärdig med upprätthållande inom EU . (

text: SJVFS 2005:88

text: Jordbruksverket återkallar ett godkännande och tar ut en sort ur sortlistan om 1. det efter provning visar sig att sorten inte längre är särskiljbar, tillräckligt enhetlig eller stabil, eller 2. den som är ansvarig för upprätthållandet av sorten begär det, såvida inte upprätthållandet tillgodoses av någon annan. (

text: SJVFS 2005:88

text: 9 Se

text: rådets beslut 2005/834/EG av den 8 november 2005

text: om likvärdighet av kontroller i vissa tredjeländer av förfaranden för upprätthållande av sorter och om ändring av beslut

text: (EUT L 312, 29.11.2005, s. 51, Celex 32005D0834).

text: Jordbruksverket får återkalla ett godkännande och ta ut en sort ur sortlistan 1. om bestämmelserna i dessa föreskrifter inte följs, 2. om upprätthållaren trots uppmaning inte ställer nödvändigt förökningsmaterial till förfogande för efterkontroll, 3. om upprätthållaren trots uppmaning inte betalar förfallna avgifter i angiven tid, eller 4. om intagningen i sortlistan skett på oriktiga grunder. (

text: SJVFS 2005:88

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 10 Denna författning träder i kraft den 5 april 2001, då verkets föreskrifter (

text: SJVFS 1994:196

text: ) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan ska upphöra att gälla.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2002. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilagan angivna arterna påbörjats före den 31 mars 2002 behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med de nya bestämmelserna.

text: Denna författning träder i kraft den 7 maj 2004. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilaga 1 eller 2 angivna arterna påbörjats före den 7 maj 2004 enligt bestämmelserna i de äldre föreskrifterna behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med bestämmelserna i de nya föreskrifterna.

text: 13 Denna författning träder i kraft den 1 januari 2006. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilaga 1 eller 2 angivna arterna påbörjats före den 1 april 2006 enligt bestämmelserna i de äldre föreskrifterna behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med bestämmelserna i de nya föreskrifterna.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2007. -------------------------

text: SJVFS 2001:33

text: . 11

text: SJVFS 2002:51

text: . 12

text: SJVFS 2004:24

text: . 13

text: SJVFS 2005:88

text: . 14

text: SJVFS 2007:36

text: Denna författning träder i kraft den 1 november 2007.

text: Denna författning träder i kraft den 1 november 2008.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2010.

text: 18 Denna författning träder i kraft den 31 december 2010. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilaga 1 eller 2 angivna arterna påbörjats före den 31 december 2010 enligt bestämmelserna i de äldre föreskrifterna behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med bestämmelserna i de nya föreskrifterna.

text: Denna författning träder i kraft den 31 december 2011. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilaga 1 eller 2 angivna arterna påbörjats före den 31 december 2011 enligt bestämmelserna i de äldre föreskrifterna behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med bestämmelserna i de nya föreskrifterna.

text: Denna författning träder i kraft den 30 september 2012. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilaga 1 eller 2 angivna arterna påbörjats före den 30 september 2012 enligt bestämmelserna i de äldre föreskrifterna behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med bestämmelserna i de nya föreskrifterna.

text: Denna författning träder i kraft den 31 december 2013. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilaga 1 eller 2 angivna arterna påbörjats före den 31 december 2013 enligt bestämmelserna i de äldre föreskrifterna behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med bestämmelserna i de nya föreskrifterna.

text: SJVFS 2007:75

text: . 16

text: SJVFS 2008:56

text: . 17

text: SJVFS 2009:86

text: . 18

text: SJVFS 2010:76

text: . 19

text: SJVFS 2011:47

text: . 20

text: SJVFS 2012:18

text: . 21

text: SJVFS 2013:35

text: Denna författning träder i kraft den 30 juni 2014. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilaga 1 eller 2 angivna arterna påbörjats före den 30 juni 2014 enligt bestämmelserna i de äldre föreskrifterna behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med bestämmelserna i de nya föreskrifterna.

text: HARALD SVENSSON

text: Anders Johansson (Regelenheten)

text: SJVFS 2014:13

text: Bilaga 1

text: Arter för vilka provningsriktlinjer (”Protocol for Distinctness, Uniformity and Stability Tests”) för respektive art har utfärdats av förvaltningsrådet för Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO). Protokollen finns tillgängliga på CPVO:s webbplats (www.cpvo.europa.eu).

text: Lantbruksväxter

text: Art Protokoll CPVO:s beslutsdatum

text: Durumvete TP/120/2 6 november 2003 Engelskt rajgräs TP/4/1 23 juni 2011 Finsvingel, finbladig fårsvingel TP/67/1 23 juni 2011 Fårsvingel TP/67/1 23 juni 2011 Havre och rödhavre TP/20/1 6 november 2003 Hybridrajgräs TP/4/1 23 juni 2011 Hårdsvingel TP/67/1 23 juni 2011 Italienskt rajgräs TP/4/1 23 juni 2011 Korn TP/19/3 21 mars 2012 Majs (fodermajs) TP/2/3 11 mars 2010 Nakenhavre TP/20/1 6 november 2003 Potatis TP/23/2 1 december 2005 Raps TP/36/2 16 november 2011 Ris TP/16/2 21 mars 2012 Råg TP/58/1 31 oktober 2002 Rågvete TP/121/2 rev.1 16 februari 2011 Rödsvingel TP/67/1 23 juni 2011 Skuggsvingel TP/67/1 23 juni 2011 Solros TP/81/1 31 oktober 2002 Spånadslin/Oljelin TP/57/1 21 mars 2007 Styvt rajgräs TP/4/1 23 juni 2011 Större hårdsvingel TP/67/1 23 juni 2011 Vete TP/3/4 rev.2 16 februari 2011 Westerwoldiskt rajgräs TP/4/1 23 juni 2011 Ärt TP/7/2 11 mars 2010

text: Köksväxter

text: Art Protokoll CPVO:s beslutsdatum

text: Aubergin/äggplanta TP/117/1 13 mars 2008 Blekselleri TP/82/1 13 mars 2008 Blomkål TP/45/2 11 mars 2010 Blomsterböna TP/9/1 21 mars 2007 Bondböna TP/Broadbean/1 25 mars 2004 Broccoli TP/151/2 21 mars 2007 Brysselkål TP/54/2 1 december 2005

text: Böna (buskböna, störböna och brun böna) TP/12/4 27 februari 2013 Chilipeppar, paprika TP/76/2 21 mars 2007 Endiviasallat eller Witlof-cikoria TP/173/1 25 mars 2004 Escarolesallat och friséesallat TP/118/2 1 december 2005 Fänkål TP/183/1 25 mars 2004 Grönkål TP/90/1 16 februari 2011 Gräslök TP/198/1 1 april 2009 Gurka (slanggurka och druvgurka) TP/61/2 13 mars 2008 Kardon och kronärtskocka TP/184/2 27 februari 2013 Kålrabbi TP/65/1 25 mars 2004 Lök (Cepa-gruppen) TP/46/2 1 april 2009 Melon TP/104/2 21 mars 2007 Morot och fodermorot TP/49/3 13 mars 2008 Persilja TP/136/1 21 mars 2007 Piplök TP/161/1 11 mars 2010 Pumpa, squash TP/119/1 25 mars 2004 Purjolök TP/85/2 1 april 2009 Rotcikoria TP/172/2 1 december 2005 Rotselleri TP/74/1 13 mars 2008 Rädisa TP/64/2 27 februari 2013 Rödbeta (inklusive Cheltenhambeta) TP/60/1 1 april 2009 Rödkål TP/48/3 16 februari 2011 Salladskål TP/105/1 13 mars 2008 Sallat TP/13/5 16 februari 2011 Savojkål TP/48/3 16 februari 2011 Schalottenlök TP/46/2 1 april 2009 Sockermajs, popmajs TP/2/3 11 mars 2010 Sparris TP/130/2 16 februari 2011 Spenat TP/55/5 27 februari 2013 Tomat TP/44/4 rev. 27 februari 2013 Vattenmelon TP/142/1 21 mars 2007 Vintersallat TP/75/2 21 mars 2007 Vitkål TP/48/3 16 februari 2011 Vitlök TP/162/1 25 mars 2004 Ärt (märgärt, spritärt och sockerärt) TP/7/2 11 mars 2010 (

text: SJVFS 2014:13

text: Bilaga 2

text: Arter för vilka provningsriktlinjer (”Test Guidelines”) för respektive art har fastställts av Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV). Riktlinjerna finns tillgängliga på UPOV:s webbplats (www.upov.int).

text: Lantbruksväxter

text: Art Riktlinjernas nr UPOV:s beslutsdatum

text: Alaskagräs TG/180/3 4 april 2001 Blålupin TG/66/4 31 mars 2004 Blålusern TG/6/5 6 april 2005 Bomull TG/88/6 4 april 2001 Brunven TG/30/6 12 oktober 1990 Foderbeta TG/150/3 4 november 1994 Fodervicker TG/32/7 20 mars 2013 Gullupin TG/66/4 31 mars 2004 Hampa TG/276/1 28 mars 2012 Hundäxing TG/31/8 17 april 2002 Jordnöt TG/93/3 13 november 1985 Krypven TG/30/6 12 oktober 1990 Kålrot TG/89/6rev 4 april 2001 + 1 april 2009 Lusern TG/6/5 6 april 2005 Oljerättika TG/178/3 4 april 2001 Plattlosta TG/180/3 4 april 2001 Rajsvingel TG/243/1 9 april 2008 Rybs TG/185/3 17 april 2002 Rödklöver TG/5/7 4 april 2001 Rödven TG/30/6 12 oktober 1990 Rörsvingel TG/39/8 17 april 2002 Safflor TG/134/3 12 oktober 1990 Sojaböna TG/80/6 1 april 1998 Sorghum TG/122/3 6 oktober 1989 Storven TG/30/6 12 oktober 1990 Timotej TG/34/6 7 november 1984 Turftimotej TG/34/6 7 november 1984 Vallmo TG/166/3 24 mars 1999 Vitklöver TG/38/7 9 april 2003 Vitlupin TG/66/4 31 mars 2004 Vitsenap TG/179/3 4 april 2001 Åkerböna TG/8/6 17 april 2002 Ängsgröe TG/33/6 12 oktober 1990 Ängssvingel TG/39/8 17 april 2002

text: 23 Ändringen innebär bland annat att piplök flyttas till bilaga 1.

text: Köksväxter

text: Jättepumpa (inklusive vinterpumpa) TG/155/4rev 28 mars 2007 + 1 april 2009 Mangold TG/106/4 31 mars 2004 Rabarber TG/62/6 24 mars 1999 Rova (inklusive majrova) TG/37/10 4 april 2001 Rättika TG/63/7 28 mars 2012 Sallatscikoria TG/154/3 18 oktober 1996 Svartrot TG/116/4 24 mars 2010 Tomatgrundstammar TG/294/1 20 mars 2013 ( ).


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (2013:38) om växtskadegörare som omfattas av Europeiska kommissionens genomförandebeslut

text: Bestämmelserna i dessa föreskrifter har till syfte att hindra spridning av vissa växtskadegörare vid handel eller annan förflyttning av växter m.m. inom Sverige eller från andra medlemsländer i den Europeiska unionen (EU), samt vid import. Vid bekräftad förekomst av växtskadegörare som omfattas av dessa föreskrifter kan Jordbruksverket besluta om åtgärder enligt

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: 2 §

text: Beteckningarna växt, växtprodukt och växtskadegörare har i dessa föreskrifter samma betydelse som i

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: . Beteckningarna fröer, levande växtdelar, odlingssubstrat, officiellt uttalande, parti, plantering, sundhetsintyg, sändning, varuhavare, växter avsedda för plantering och växtpass har i dessa föreskrifter samma betydelse som i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: Förflyttning av växtskadegörare inom Sverige samt till Sverige från andra EUländer

text: Förbud

text: Växtskadegörare som anges i bilaga 1 får inte spridas inom Sverige eller tas in till Sverige från annat EU-land.

text: Import av växtskadegörare

text: Importförbud

text: Växtskadegörare som anges i bilaga 1 får inte importeras till Sverige.

text: Förflyttning av växter m.m. inom Sverige samt till och från andra EU-länder

text: Växtpass

text: 2 5 § Växter som anges i bilaga 2 och som har ursprung i ett avgränsat område i unionen får endast förflyttas från sådana områden till ett icke avgränsat område i Sverige om växterna är försedda med växtpass.

text: Import av växter m.m.

text: Importförbud (

text: SJVFS 2014:15

text: Växter som anges i bilaga 4 får inte importeras till Sverige. ( ).

text: Särskilda importvillkor

text: Växter och odlingssubstrat som anges i bilaga 3 får endast importeras till Sverige på särskilda villkor som anges i bilagan. 2 De avgränsade områdena framgår av Jordbruksverkets webbplats.

text: Växtskyddskontroll vid import

text: Sändningar med varor som anges i bilaga 3 som ska importeras ska genomgå växtskyddskontroll. Sådana sändningar ska förhandsanmälas skriftligen till Jordbruksverket enligt de krav som anges i 11 a § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: Villkor när det enligt bilaga 3 krävs sundhetscertifikat

text: Sundhetscertifikat ska överlämnas till Jordbruksverket för granskning senast vid sändningens ankomst till den ort där Jordbruksverkets importkontroll ska utföras.

text: Sundhetscertifikat ska vara utställda till ”växtskyddsmyndigheterna i Europeiska gemenskapens medlemsstater”. De ska omfatta alla de uppgifter som anges i bilaga 8 till Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. De ska vara utställda högst 14 dagar innan sändningen lämnar det land där intyget utfärdats, och vara avfattade på svenska, danska, norska, engelska, franska, spanska eller tyska. Intygen ska vara ifyllda med tydliga bokstäver eller maskinskrift utan ändringar eller överstrykningar. I de fall som särskilda villkor i bilaga 3 gäller för sändningen ska sundhetscertifikatet i första hand utfärdas i ursprungslandet. Sundhetscertifikatet kan istället utfärdas i avsändarlandet förutsatt att de relevanta särskilda villkoren i bilaga 3 kan uppfyllas på andra platser än i ursprungslandet, eller då inga särskilda krav ställs i bilaga 3. I de fall som särskilda villkor i bilaga 3 gäller för sändningen ska det villkor som följts anges i sundhetscertifikatets tilläggsdeklaration genom hänvisning till den relevanta punkten i bilagan.

text: Uppgifter i tulldeklarationen

text: För sändningar som innehåller varor enligt bilaga 3 ska importören lämna de uppgifter i tulldeklarationen eller motsvarande som anges i 13 a § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: Sampackning

text: Vid sampackning av varor för vilka skilda införselbestämmelser gäller ska de mest restriktiva bestämmelserna gälla för hela sändningen om det finns risk för spridning av växtskadegörare.

text: Meddelande till Jordbruksverket

text: Meddelande ska lämnas till Jordbruksverket om sändningar av varor för vilka införselbegränsningar gäller och som planeras ankomma till det svenska tullområdet, men som inte anmäls för växtskyddskontroll enligt 7 §. För sändningar som transiteras ska meddelande lämnas såväl vid transitering till plats i Sverige som vid transitering genom Sverige till annat land. Meddelandet ska lämnas av innehavare av tillfälligt lager, tullager eller frizon, eller av den som äger eller på annan grund

text: förfogar över varorna. Meddelandet ska lämnas senast klockan 10.00 vardagen innan planerad ankomst till det svenska tullområdet.

text: Andra bestämmelser som kan vara tillämpliga

text: Bestämmelser om införsel för vetenskapligt ändamål, försöksverksamhet och arbete med sorturval finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:13

text: ) om införsel från tredje land eller förflyttning inom Europeiska unionen (EU) av växter m.m. för vetenskapligt ändamål.

text: Bestämmelser om växtskyddsavgift och andra avgifter vid in- och utförsel av växter m.m. finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2009:13

text: ) om växtskyddsavgifter. (

text: SJVFS 2014:15

text: Ytterligare bestämmelser om handel och annan förflyttning av växter m.m. inom Sverige eller från andra medlemsländer i EU, eller import, finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: Ytterligare bestämmelser om förbud och villkor för införsel, utförsel och spridning av växter m.m. samt certifiering m.m. av utsäde finns i följande förordningar och i förekommande fall med stöd av förordningarna meddelade föreskrifter; förordningen (

text: ) om införsel av levande djur m.m.,

text: artskyddsförordningen (2007:845)

text: , förordningen (

text: ) om trädgårdsväxters sundhet, sortäkthet och kvalitet,

text: skogsvårdsförordningen (1993:1096)

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: och förordningen (

text: ) om EU:s förordningar om pris- och marknadsreglering av jordbruksprodukter. (

text: SJVFS 2014:15

text: Denna författning träder i kraft den 27 november 2013.

text: Denna författning träder i kraft den 7 maj 2014.

text: LEIF DENNEBERG

text: Jenny Andersson (Regelenheten)

text: SJVFS 2013:38

text: Bilaga 1

text: VÄXTSKADEGÖRARE SOM ÅSYFTAS I 3 OCH 4 §§

text: Vattenlevande djur i alla utvecklingsstadier

text: 1.Släktet Pomacea Perry.

text: Bilaga 2

text: VISSA VÄXTER MED URSPRUNG I UNIONEN, SOM SKA ÅTFÖLJAS AV VÄXTPASS VID FÖRFLYTTNING INOM UNIONEN

text: 1. Växter m.m.

text: KN-nr Beskrivning

text: Ur 0601, 1.1 Växter avsedda för plantering, utom frön, som bara Ur 0602, kan växa i vatten eller permanent vattenmättad jord Ur 0603, som har sitt ursprung i områden som avgränsats till Ur 0604, följd av påvisad förekomst av släktet Pomacea Ur 0910. Perry.

text: 5 De avgränsade områdena framgår av Jordbruksverkets webbplats.

text: Bilaga 3

text: VÄXTER M.M. MED URSPRUNG UTANFÖR EU, SOM SKA ÅTFÖLJAS AV SUNDHETSINTYG VID IMPORT

text: Växter med ursprung utanför EU, och som är potentiella bärare av växtskadegörare relevanta för hela unionen

text: Växt m.m. Beskrivning Särskilda villkor

text: Ur 0601 Växter avsedda för Officiellt uttalande om Ur 0602 plantering, utom frön, att växterna har Ur 0603 som bara kan växa i konstaterats vara fria Ur 0604 vatten eller permanent från släktet Pomacea Ur 0910 vattenmättad jord. Perry omedelbart innan de lämnade det aktuella landet, vilket ska anges i sundhetscertifikatets tilläggsdeklaration.

text: Bilaga 4

text: PRODUKTER SOM OMFATTAS AV IMPORTFÖRBUD ENLIGT

text: Växt Med ursprung i Period som förbudet gäller

text: 1. Växter av Colocasia Schott, Indien Till och med den andra än rötter och frön. 31 december 2015.

text: 2. Växter av Mangifera L., Indien Till och med den Momordica L., Solanum 31 december 2015. melongena L. och Trichosanthes L., andra än frön.

text: SJVFS 2014:15

type: foreskrift


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2005:22) om växtskyddskontroll av sändningar som transiteras till inspektionsplatsen och av sändningar som kontrolleras utanför ort med Jordbruksverkets regionala kontor

text: Bestämmelserna i dessa föreskrifter gäller växtskyddskontroll av sådana importerade växter, växtprodukter m.m. som anges i bilaga 5, del B, avsnitt I, till Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare i de fall 1. sändningen ankommer från ett tredjeland till ett annat EU-land och transiteras till en ort i Sverige för växtskyddskontroll, 2. sändningen ankommer från ett tredjeland till svenskt tullområde och transiteras till en ort i Sverige för växtskyddskontroll, eller 3. sändningen ankommer från ett tredjeland till en annan ort vid svenska gränsen än Jordbruksverkets ordinarie inspektionsorter, och ska genomgå växtskyddskontroll på den orten. Bestämmelser om växtskyddskontroll som utförs på ankomstorten finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare och tillämpas när en sändning ankommer från ett tredjeland till en av Jordbruksverkets ordinarie inspektionsorter och sändningen ska genomgå växtskyddskontroll där. (

text: SJVFS 2014:2

text: Växtskyddskontroll kan utföras på någon av Jordbruksverkets ordinarie inspektionsorter eller, efter godkännande av Jordbruksverket, på annan godkänd inspektionsplats. (

text: SJVFS 2014:2

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter förstås med ankomstort: den ort där sändningen först förs in över EU:s yttre gräns, godkänd inspektionsplats: en av Jordbruksverkets ordinarie inspektionsorter eller, efter godkännande av Jordbruksverket, annan plats för växtskyddskontroll, ordinarie inspektionsort: här avses orterna Malmö, Helsingborg Göteborg, Landvetter, Stockholm och Arlanda, och transiteringens avgångsort: den ort där transitering genom EU-område börjar. (

text: SJVFS 2014:2

text: Ansökan

text: För att växtskyddskontroll ska få ske i fall som avses 1 § 1 - 3 krävs tillstånd av Jordbruksverket. Ansökan ska lämnas till Jordbruksverket av importören.

text: För att växtskyddskontroll ska få ske på en plats utanför Jordbruksverkets ordinarie inspektionsorter krävs att Jordbruksverket godkänner platsen som inspektionsplats. Ansökan ska innehålla uppgifter om: 1. vilka växter, växtprodukter m.m. som avses importeras, 2. var sändningen avses lagras eller förvaras i avvaktan på att kontrollen ska avslutas, 3. hur lagring enligt 10 § avses säkerställas, och 4. på vilket sätt inspektionsplatsen uppfyller de minimikrav som framgår av bilaga 1. I de fall - sändningens mottagare är en av tullverket godkänd mottagare som uppfyller kraven i

text: artikel 406 i kommissionens förordning (EEG) 2454/93 av den 2 juli 1993

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: rådets förordning (EEG) nr 2913/92

text: om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen och har tillstånd enligt

text: artikel 372

text: punkt 1 f) i nämnda EGförordning, eller - platsen har tullverkets godkännande som tullager enligt artikel 497 i nämnda EGförordning ska detta framgå av ansökan. Ansökan ska lämnas till Jordbruksverket av importören. Ansökan kan istället lämnas av den person som är ansvarig för den tilltänkta inspektionsplatsen. Om tullverkets godkännande finns enligt andra stycket ska bevis om detta bifogas ansökan. Jordbruksverket kan ställa ytterligare krav än de som avses i första stycket, punkt 4, om det behövs för att säkerställa att växtskyddskontroll kan utföras. Jordbruksverket kan begränsa inspektionsplatsens godkännande till att gälla vissa växter, växtprodukter m.m. (

text: SJVFS 2014:2

text: Villkor för varje enskild sändning

text: För att växtskyddskontroll ska få ske i fall som avses 1 § 1 – 2 ska 7 – 12 §§ följas. För att växtskyddskontroll ska få ske i fall som avses 1 § 3 ska 10 – 12 §§ följas.

text: 1 EGT L 253, 11.10.1993, s. 1, Celex 31993L2454.

text: Transitering

text: Sändningen ska under transiteringen vara försluten eller förseglad på ett sådant sätt att växtskadegörare inte kan spridas, och så att sändningens identitet och innehåll inte kan ändras. Detta ska säkerställas genom lastutrymmesförsegling utförd av tullmyndigheten eller växtskyddsmyndigheten vid transiteringens avgångsort.

text: Sändningen ska transporteras till den förutbestämda platsen för växtskyddskontroll. Ändring av sändningens destination kan göras endast efter godkännande av växtskyddsmyndigheten vid transiteringens avgångsort samt av växtskyddsmyndigheten och tullmyndigheten vid platsen för växtskyddskontroll.

text: Sändningen ska åtföljas av ett växtskyddstransportdokument, enligt bilaga 2, samt av ett sundhetscertifikat. Importören ska fylla i relevanta delar av växtskyddstransportdokument, rutorna 3 – 5.1 samt 6, och underteckna dokumentet under överinseende av tullmyndigheten eller växtskyddsmyndigheten vid transiteringens avgångsort. Dessa delar av dokumentet kan istället fyllas i och undertecknas av importörens ombud. Växtskyddstransportdokumentet ska vara avfattat på svenska, danska, norska, engelska, franska, spanska eller tyska. Dokumentet ska vara ifyllt med tydliga bokstäver eller maskinskrift. Dokumentet kan också hanteras på elektronisk väg enligt överenskommelse mellan berörda myndigheter vid transiteringens avgångsort och myndigheter vid platsen för växtskyddskontroll. Bestämmelser om sundhetscertifikat finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: Lagring inför växtskyddskontroll

text: I de fall växtskyddskontroll ska utföras på en plats utanför Jordbruksverkets ordinarie inspektionsorter ska sändningen i avvaktan på växtskyddskontroll lagras så att den hålls åtskild från såväl EU-gods som andra sändningar som är eller misstänks vara angripna av allvarliga växtskadegörare. (

text: SJVFS 2014:2

text: Förhandsanmälan

text: Förhandsanmälan ska ske i enlighet med 11 a § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. (

text: SJVFS 2014:2

text: Presentation för tullverket

text: Sändning som godkänts i växtskyddskontrollen ska tillsammans med växtskyddstransportdokumentet presenteras för tullverket och anmälas till en godkänd tullbehandling. Tulldeklarationen ska innehålla uppgifter enligt 13 a § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: Återkallelse av tillstånd eller godkännande

text: Om importverksamhet, för vilken tillstånd har lämnats enligt 4 §, eller inspektionsplats, som godkänts enligt 5 §, inte uppfyller villkoren i dessa föreskrifter kan Jordbruksverket återkalla tillståndet för importör enligt 4 § eller godkännandet av inspektionsplats enligt 5 §.

text: Övriga bestämmelser

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 mars 2014.

text: HARALD SVENSSON

text: Jenny Andersson (Regelenheten)

text: Bilaga 1

text: Minimikrav på lokaler, utrustning m.m. för godkännande av inspektionsplats utanför Jordbruksverkets ordinarie inspektionsorter:

text: 1. Den som utför officiell växtskyddskontroll ska ha tillgång till - tillräckliga resurser för administration, kontroll och analys samt instrument och utrustning enligt punkt 2-4, - för ändamålet väl lämpad lokal för genomförande av växtskyddskontroll, - plats för spridning av virke, vid inspektion av rundvirke, och - tillräckliga resurser för lagring och karantänshållning av försändelser och, när så krävs, destruktion eller annan lämplig behandling av hela eller delar av en kvarhållen försändelse.

text: 2. Resurserna för administration som avses i punkt 1 ska omfatta - ett snabbt kommunikationssystem för informationsutbyte med: - Jordbruksverkets växtinspektion, - de speciallaboratorier som är officiellt godkända och kontrakterade av Jordbruksverket för utförande av analyser för att upptäcka och artbestämma skadegörare, och - tullmyndigheterna, - dator och - utrustning för kopiering av dokument.

text: 3. Resurserna för kontroll som avses i punkt 1 ska omfatta - lämpliga ytor för inspektion, anpassade efter behoven, - fullgod belysning, - inspektionsbord, - digitalkamera med adaptrar för mikroskopfotografering och - lämplig utrustning för: - visuell kontroll, bl. a. preparermikroskop, - desinfektion av lokaler och utrustning som används för växtskyddskontrollerna, - beredning av prover för eventuella ytterligare analyser på de speciallaboratorier som avses i punkt 2, och - märkning av produkter som inte uppfyller importkraven.

text: 4. Resurserna för provtagning som avses i punkt 1 ska omfatta - borrmaskin och borr för provtagning av virke enligt anvisning från Jordbruksverket, - övrig provtagningsutrustning, såsom skyffel, hovtång m.m., - lämplig utrustning för desinfektion av provtagningsutrustning, - kylskåp, - lämpligt material för individuell identifiering och packning av varje prov, - lämpligt packningsmaterial för att skicka prover till de speciallaboratorier som avses i punkt 2, - förseglingar och - fullgod belysning. (

text: SJVFS 2014:2


title: Föreskrifter om upphävande av Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1994:215) om produktionsbidrag vid teknisk användning av spannmål och ris

text: Denna författning träder i kraft den 15 juni 2014.

text: LEIF DENNEBERG

text: Claes Renström (Enheten för handel och marknad)


title: Föreskrifter om upphävande av Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2001:13) om emballage för betat utsäde

text: Denna författning träder i kraft den 14 juli 2014.

text: LEIF DENNEBERG

text: Jennie Nilsson (Regelenheten)


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1995:90) om certifiering m.m. av utsädespotatis

text: Grundläggande bestämmelser om certifiering av utsäde finns i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: och i

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: . Grundläggande bestämmelser om frihet från allvarliga växtskadegörare m.m. finns i

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: och i förordningen (

text: ) om växtskydd m.m. (

text: SJVFS 2014:23

text: Definitioner

text: De termer och begrepp som används i

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: utsädeslagen (1976:298)

text: och

text: 13 kap.

text: miljöbalken (1998:808)

text: har samma betydelse i dessa föreskrifter. I dessa föreskrifter avses med basutsäde: kategori av utsädespotatis som är grundat på stamutsäde eller basutsäde i klass SE1 eller SE2 enligt

text: 10 a §

text: . Utsädet är i huvudsak avsett som utgångsmaterial för produktion av certifikatutsäde, bevarandesort: en lantsort eller en annan sort, som även kan vara förädlad, som är naturligt anpassad till de lokala och regionala betingelserna i Sverige och som hotas av genetisk utarmning, brukningsenhet: företag bestående av en eller flera registerfastigheter eller delar av sådana med gemensam användning av maskiner och annan utrustning för produktion av potatis,

text: 1 Jfr kommissionens genomförandedirektiv

text: av den 17 december 2013 om ändring av bilagorna I och II till

text: rådets direktiv 2002/56/EG

text: vad gäller de minimikrav som ska uppfyllas av utsädespotatis och partier av utsädespotatis (EGT L 341, 18.12.2013 s. 52-55, Celex 32013L0063). 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2010:05

text: . 3 Ändringen innebär att definitionerna byter ordning.

text: certifieringsnummer: ett unikt och spårbart nummer som Jordbruksverket tilldelar varje enskilt utsädesparti, även kallat SWE-nummer, certifikatutsäde: kategori av utsädespotatis som är grundat på stamutsäde eller basutsäde. Utsädet är avsett för produktion av annan potatis än utsädespotatis, enligt 10 a §, eget utsäde: utsäde från vid fältbesiktning godkänd odling till vilken utsädet härstammar från certifierat utsäde eller från eget stamutsäde. Utsädet ska ha odlats, lagrats och sorterats på egen eller arrenderad brukningsenhet samt vara avsett för odling på samma brukningsenhet, fält: det sammanhängande markområde på vilket en enda jordbrukare odlar en enda gröda, gemenskapsklasser: basutsäde av klasser som uppfyller vissa högre ställda krav, vilka framgår av bilaga 5, kategori av utsädespotatis: stamutsäde, basutsäde och certifikatutsäde, klonplantor: plantor uppväxande från en och samma meristemplanta, meristem: tillväxtpunkt i skottspets med ett eller ett par bladanlag, meristemklon: samtliga sticklingar eller plantor, som genom vegetativ förökning härstammar från ett och samma meristem, meristemplanta: planta uppväxande från meristem på sterilt substrat, moderknöl: knöl från vilken meristem tas, moderplanta: planta utvecklad från rörstickling och odlad i substrat fritt från sjukdomsalstrare, rörstickling: på konstgjort substrat rotad stickling från meristemplanta, skyddad zon: ett område inom EU som av Europeiska gemenskapen (EG) har erkänts antingen vara fritt från en viss växtskadegörare eller att skadegöraren är under effektiv bekämpning, stamutsäde: kategori av utsädespotatis som är uppdraget från meristem och producerat enligt kraven i dessa föreskrifter eller annat utsäde som uppfyller motsvarande sundhets- och kvalitetskrav och som av Statens jordbruksverk godkänts som stamutsäde, enligt 10 a §. Utsädet är i huvudsak avsett som utgångsmaterial för produktion av basutsäde, utsädesodling: odling baserad på certifierat utsäde eller på eget utsäde och som anmälts till fältbesiktning, utsädesparti: ”ett parti av utsädespotatis”, en avgränsad mängd potatis som härstammar från en odling som har ett unikt referensnummer, är av samma sort samt inte varierar överdrivet i sammansättning och utseende utan är tillräckligt homogent, utsädespotatis: vegetativt förökningsmaterial av Solanum tuberosum L. (potatis) som uppfyller fastställda krav på härstamning, kvalitet, produktionsbetingelser och sundhet, växtpass: officiell märkning, utformad enligt bilaga 6, som visar att föreskrivna sundhets- och kvalitetskrav vid förflyttning av växter inom EU är uppfyllda samt ännu icke godkänd sort: en sort som inte finns på EU:s gemensamma sortlista och för vilken det lämnats in en ansökan till Jordbruksverket om intagning i den svenska sortlistan.

text: Registrering

text: Odlare eller företag som avser att odla och producera utsädespotatis ska vara registrerade av Jordbruksverket. Ansökan om registrering ska vara Jordbruksverket tillhanda senast den 1 mars det år odling och produktion av utsädespotatis påbörjas. Uppgifter om ändrade bruknings- eller produktionsförhållanden eller andra uppgifter som ligger till grund för registrering ska vara Jordbruksverket tillhanda senast i samband med anmälan om utsädesodling det år odling och produktion planeras. ( )

text: Anmälan om utsädesodling

text: Den som avser att påbörja produktion av nytt stamutsäde enligt 11 paragrafen ska skriftligen anmäla detta till Jordbruksverket senast den 1 juli det år första urval för stamutsädesproduktion ska ske. ( )

text: Planerad utsädesodling ska anmälas skriftligen till Jordbruksverket senast den 20 maj (i Västernorrlands, Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län senast den 1 juni). I anmälan ska lämnas sådana uppgifter att samtliga på brukningsenheten förekommande potatisodlingar kan identifieras på ekonomisk karta samt andra uppgifter som Jordbruksverket kan behöva för kontroll och godkännande av odlingen. (

text: SJVFS 2005:81

text: Frihet från växtskadegörare

text: Växtskadegörare som anges i bilaga 1 punkten A får inte förekomma på brukningsenheten eller i utsädespartiet. Växtskadegörare som anges i bilaga 1 punkten B får vid produktion av stam- eller basutsäde inte förekomma på brukningsenheten eller i utsädespartiet och vid produktion av certifikatutsäde, inte på det odlade fältet eller i utsädespartiet. Växtskadegörare som anges i bilaga 1 punkten C får inte förekomma på det odlade fältet eller i utsädespartiet. Växtskadegörare som anges i bilaga 1 punkten D får inte förekomma på det odlade fältet om utsädespartiet ska certifieras för saluföring till område som är skyddad zon för växtskadegöraren ifråga. (

text: SJVFS 2010:5

text: Utsädespotatis får inte odlas på brukningsenhet 1. som är förklarad smittad av potatiskräfta, eller som är belägen inom riskområde för potatiskräfta; utsädesodling får påbörjas tidigast fem år efter det att smittförklaring upphävts, samt 2. där övriga växtskadegörare angivna i bilaga 1 konstaterats, om sanering inte genomförts enligt Jordbruksverkets anvisningar. (

text: SJVFS 1997:5

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:55

text: Fält där utsädesodling planeras ska före varje odlingssäsong undersökas beträffande förekomst av potatiscystnematoder. Provtagning ska göras av Jordbruksverket enligt provtagningsstandard i bilaga 7. Analysen ska genomföras i Jordbruksverkets regi och enligt de anvisningar som anges i direktiv

text: , bilaga 2 punkt 1. (

text: SJVFS 2010:5

text: Stam- eller basutsädesodling som ska certifieras får inte förläggas till brukningsenhet där potatiscystnematoder påträffats vid undersökning genomförd i enlighet med 9 §. Certifikatutsädesodling får inte förläggas till fält där potatiscystnematoder påträffats vid undersökning genomförd i enlighet med 9 §. För att få återuppta produktion av stam- eller basutsäde då potatiscystnematoder påträffats måste alla fält som ingår i brukningsenhetens potatiscirkulation vara konstaterat fria från potatiscystnematoder enligt provtagningsstandard i bilaga 7. Vid produktion av certifikatutsäde gäller emellertid kraven bara för det fält som är avsett för utsädesproduktionen. (

text: SJVFS 2010:5

text: Utgångsmaterial och klasser av utsädespotatis

text: Utsädespotatis kan certifieras i någon av följande kategorier och klasser. 1. stamutsäde: a) SS första knölgenerationen producerad i växthus eller odlingsrum efter meristemklon, b) S1 första fältgenerationen, c) S2 andra fältgenerationen och d) S3 högst tredje fältgenerationen, 2. basutsäde: a) SE1 högst fjärde fältgenerationen, b) SE2 högst femte fältgenerationen och c) E högst sjätte fältgenerationen, 3. certifikatutsäde: A eller B högst sjunde fältgenerationen. Vid brist på certifierbar vara inom EU kan Jordbruksverket dessutom medge certifiering i den särskilda klassen U. (

text: SJVFS 2010:5

text: Utgångsmaterialet för ny stamutsädesproduktion ska tas ut i fält från sorttypiska, friska plantor av högsta möjliga kvalitet. (

text: SJVFS 1997:5

text: Stamutsädet ska förökas enligt de krav som anges i dessa föreskrifter. Stamutsäde kan också utgöras av utsädesparti som uppfyller motsvarande sundhets- och kvalitetskrav och som antingen är infört från annat land inom Europeiska unionen (EU) eller från Schweiz. Godkännande av sådant utsädesparti som stamutsäde kan ges av Jordbruksverket efter ansökan för varje enskilt utsädesparti. Företag som önskar sådant godkännande ska i sin ansökan till Jordbruksverket lämna sådana handlingar som styrker att det aktuella utsädespartiet uppfyller de sundhets- och kvalitetskrav för stamutsäde som anges i dessa föreskrifter. Ansökan ska vara Jordbruksverket tillhanda senast den 20 maj. (SJVFS

text: Bas- och certifikatutsädesodling ska grundas på 1. certifierat utsäde av som lägst närmast högre klass, eller 2. eget utsäde som godkänts vid fältbesiktning i som lägst närmast högre klass.

text: SJVFS 2010:5

text: Odling

text: Olika kloner av stamutsäde ska vara åtskilda så att de inte vidrör varandra.

text: Stamutsädesodling i klass S1 och S2 ska ha ett avstånd av minst 50 m i förhållande till 1. växthus, 2. lagerhus för annan potatis än stam- och basutsäde, eller 3. annan odling av potatis förutom utsädesodling planerad för klass S1, S2 och S3. (

text: SJVFS 2014:23

text: Stamutsädesodling i klass S3 ska ha ett avstånd på minst 25 m till 1. växthus, 2. lagerhus för annan potatis än utsäde, eller 3. annan odling av potatis förutom utsädesodling planerad för lägst klass S1, S2, S3 och SE. (

text: SJVFS 2014:23

text: Basutsädesodling ska ha ett avstånd av minst 25 m till 1. växthus, 2. lagerhus för annan potatis än utsäde, eller 3. annan odling av potatis förutom utsädesodling grundad på stamutsäde eller basutsäde. (

text: SJVFS 2014:23

text: Certifikatutsädesodling ska ligga minst 10 m från potatisodling som inte är utsädesodling.

text: Utöver vad som anges i 15 - 18 §§ gäller att utsädesodlingar ska läggas ut åtskilda med minst 1,5 meter mellan odlingarna. Utsäde av flera sorter får odlas på samma brukningsenhet. Utsädesodling för planerad certifiering får endast förekomma på en och samma brukningsenhet i olika klasser om det sker i följande kombinationer 1. S1, S2, S3, SE1 och SE2 eller 2. SE1, SE2, E och A/B eller, 3. A/B och annan potatisodling än utsädesodling. På brukningsenheter med planerad certifiering i S1, S2, S3, SE1, SE2 eller E får inga andra potatisodlingar, utöver utsädesodlingar, förekomma. På brukningsenheter med planerad certifiering i A/B får potatisodling, som inte är utsädesodling, endast baseras på certifierat utsäde eller på eget utsäde som vid föregående års fältbesiktning godkänts i lägst klass A eller B. (

text: SJVFS 2014:23

text: Odling av stamutsäde i klass S1 eller S2 får inte förläggas till areal där potatis har odlats under något av de närmast föregående fyra åren. Odling av stamutsäde i klass S3 samt bas- och certifikatutsäde får inte förläggas till areal där potatis har odlats under något av de närmast föregående tre åren. I Västernorrlands, Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län tillåts dock odling av bas- och certifikatutsäde under två år av sex. Om potatis har odlats på fältet under något av de närmast föregående två åren ska den ha godkänts i lägst samma klass vid fältbesiktning och varit av samma sort som den planerade odlingen. (

text: SJVFS 2014:23

text: Maskiner och redskap som används till sättning, plöjning eller annan jordbearbetning samt upptagning vid odling av utsädespotatis, ska före säsongens början vara noggrant rengjorda och desinficerade. Odlaren ska skriftligen dokumentera att denna rengöring av maskiner och redskap har skett. Dokumentationen ska sparas i minst två år. Maskiner och redskap som används till sättning, plöjning eller annan jordbearbetning samt upptagning vid odling av utsädespotatis på en brukningsenhet där klasserna S1, S2, S3, SE1 och SE2 odlas får användas i odling på annan brukningsenhet endast om odlingen är en utsädesodling med samma kombination av klasser och maskiner samt redskap dessförinnan och därefter noggrant rengörs och desinficeras. Maskiner och redskap som använts till sättning, plöjning eller annan jordbearbetning samt upptagning vid odling av utsädespotatis på en brukningsenhet där klasserna SE1, SE2, E och A/B odlas får användas i odling på annan brukningsenhet endast om odlingen är en utsädesodling med samma kombination av klasser och maskiner och redskap dessförinnan och därefter noggrant rengörs och desinficeras. Maskiner och redskap som använts vid odling av annan potatis än vid fältbesiktning godkänd utsädesodling av potatis, får användas vid odling av certifikatutsäde endast om de dessförinnan och därefter noggrant rengjorts och desinficerats. (

text: SJVFS 2014:23

text: Fältbesiktning

text: Utsädesodling ska fältbesiktigas av Jordbruksverket. Detta gäller dock inte sådan stamutsädesodling som inte ska certifieras. Odlingen får inte vara så ogräsbemängd eller skadad av andra orsaker att bedömning av odlingens kvalitet omöjliggörs. Blastdödning får inte företas innan fältbesiktningen har slutförts.

text: SJVFS 2005:81

text: Vid fältbesiktning av stamutsädesodling får denna godkännas endast om den är sorttypisk och i övrigt uppfyller kraven i bilaga 2. Odlingen kasseras som stamutsäde om beståndet utan godtagbar anledning är luckigt eller om den rensats på grund av stjälkbakterios. (

text: SJVFS 2007:55

text: Vid fältbesiktning av bas- och certifikatutsädesodling får plantor av främmande sort samt sjuka plantor rensas bort före besiktningen. Detta ska ske så tidigt som möjligt genom uppgrävning. Såväl blast som knölar ska uppsamlas och bortföras från odlingen. Orsak till och omfattning av bortrensningen ska finnas dokumenterad vid fältbesiktningstillfället. Vid fältbesiktning ska undersökas och protokollföras förekomst av plantor av främmande sort och avvikande typ samt plantor med mosaiksymptom och plantor med symptom på bladrullsjuka inklusive krussjuka, eller stjälkbakterios. Förekomsten anges i procent. Kraven för godkänd fältbesiktning framgår av bilaga 2. Vid fältbesiktning ska även övriga symptom av patologisk eller fysiologisk karaktär på plantorna noteras. (

text: SJVFS 2014:23

text: Virustest

text: Innan certifiering får ske ska utsädet undersökas i särskilt virustest. Om produktionen skett i Västerbottens eller Norrbottens län, fordras dock inte virustest för certifiering av 1. de sorter som meddelas av Jordbruksverket i särskilt beslut som publiceras på Jordbruksverkets hemsida, www.jordbruksverket.se, 2. stamutsäde som producerats och ska odlas vidare inom samma kontraktsbundna utsädesproduktion, 3. stamutsäde som är avsett för egen produktion, eller 4. kontraktsbunden produktion av basutsäde av klasserna SE1 och SE2 då utsädet återtas av den odlare som producerat utsädet.

text: Provtagning för virustest görs av Jordbruksverket. Knölarna i provet ska väljas ut slumpmässigt från skörden enligt punkterna 1-3 nedan. Analysen ska genomföras i Jordbruksverkets regi. Undersökningen ska omfatta 1. för stamutsäde och basutsäde klasserna SE1 och SE2 minst 300 knölar per 5 hektar odling, 2. för basutsäde klass E minst 200 knölar per 5 hektar odling, och 3. för certifikatutsäde minst 100 knölar per 10 hektar odling. Om provresultatet för certifikatutsäde är högre än 3 % för klass A och högre än 7 % för klass B ska ett nytt prov tas ut och testas. Krav för godkännande för olika klasser framgår av bilaga 2. Om Jordbruksverket bedömer att virusspridningen varit obetydlig kan Jordbruksverket i det särskilda fallet besluta att virustest inte behöver göras. (SJVFS

text: Lagring

text: Lager- och sorteringslokaler samt därtill hörande lagrings- och sorteringsanordningar som används för utsädespotatis ska vara godkända av Jordbruksverket. De ska inför varje säsong vara noggrant rengjorda och desinficerade dock senast till fältbesiktning. Odlaren ska skriftligen dokumentera att rengöring och desinficering av lager- och sorteringslokaler och lagrings- och sorteringsanordningar har skett. Dokumentationen ska sparas i minst två år. (

text: SJVFS 2014:23

text: Skörden från en godkänd utsädesodling ska lagras och sorteras hos odlaren eller vid kontraktsodling hos antingen odlaren eller uppdragsgivaren. Lagerlokaler, lådor och utrustning får endast utnyttjas gemensamt för skörd från odling som vid fältbesiktning godkänts i olika klasser enligt följande: 1. klasserna S1, S2, S3, SE1 och SE2 eller 2. klasserna SE1, SE2, E och A/B. Skörd från utsädesodling som vid fältbesiktning kasserats av annan orsak än förekomst av stjälkbakterios eller potatiscystnematoder får dock lagras och hanteras enligt andra stycket.

text: 4 Ändringen innebär att andra till fjärde stycket har upphävts.

text: Lagras olika utsädespartier i samma lokal, ska de förvaras åtskilda. Varje parti ska vara märkt med årets fältbesiktningsnummer och i förekommande fall klonnummer. Vid lagring hos uppdragsgivaren ska märkning ske innan utsädet lämnar odlarens brukningsenhet. (

text: SJVFS 2014:23

text: Utrustning som används för lagring och sortering av utsädespotatis, rotfrukter och lök ska före säsongens början dock senast till fältbesiktningen vara noggrant rengjord och desinficerad. Odlaren ska skriftligen dokumentera att rengöring av utrustning för lager och sortering har skett. Dokumentationen ska sparas i minst två år. Utrustning som använts för lagring och sortering av certifikatutsäde av potatis, för rotfrukter eller lök, får under samma säsong a. inte användas för iordningställande av stamutsäde, b. användas för iordningställande av basutsäde på den egna brukningsenheten endast om den dessförinnan noggrant rengjorts och desinficerats. Utrustning som använts för lagring och sortering av annan potatis än skörd från vid fältbesiktning godkänd utsädesodling eller för hantering av rotfrukter eller lök, får under samma säsong a. inte användas för iordningställande av stam- eller basutsäde, b. användas för iordningsställande av certifikatutsäde på den egna brukningsenheten endast om den dessförinnan noggrant rengjorts och desinficerats.

text: SJVFS 2014:23

text: Certifiering och villkor för saluföring

text: Utsädespotatis ska för att få certifieras ha en sådan storlek att de inte kan passera genom ett såll med kvadratiska maskor med sidan 25 mm. För potatisknölar som är för stora för att passera ett såll med kvadratiska maskor med sidan 35 mm ska gränserna för största och minsta storlek uttryckas i intervall av 5 mm. Skillnaden mellan övre och nedre gräns i en storlekssortering får inte överstiga 25 mm. Kraven på storlekssortering gäller inte klasserna SS, S1 och S2. (SJVFS

text: Utsädespartiet får inte vara frostskadat eller fuktigt. Misstänks ett utsädesparti vara frostskadat eller föreligger risk för kraftiga angrepp av Phoma- eller Fusariumröta i partiet, får Jordbruksverket uppskjuta certifieringen i högst två veckor. (

text: SJVFS 2005:81

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 1997:5

text: Utsädespotatis får inte certifieras om den behandlats med groningshämmande medel.

text: För att bli certifierat ska utsädespartiet uppfylla de kvalitetskrav i övrigt som anges i bilaga 4. Överensstämmelse med dessa krav ska kontrolleras av Jordbruksverket. Om Jordbruksverket vid sin besiktning misstänker att kraven inte uppfylls, ska kontrollanalys genomföras. Vid kontrollanalys undersöks för klass S, SE och E 200

text: knölar per 5 000 kg och för klass A/B 200 knölar per 10 000 kg. Jordbruksverket har rätt att göra ombesiktning av ett tidigare besiktigat parti respektive att göra ytterligare kontrollanalyser. Partier som vid sådan kontrollanalys inte uppfyller de krav som anges i bilaga 4 får omsorteras och därefter återigen genomgå kontroll av Jordbruksverket. Partier som kasserats p.g.a. rötor eller partier som av andra orsaker inte är lämpliga som utsäde får inte certifieras. (

text: SJVFS 2010:5

text: Förpackning, märkning och försegling

text: Säckar, storsäckar och kartonger ska vara nya. Begagnade lådor och lastpallar samt transportmedel ska vara noggrant rengjorda och desinficerade. Förpackningar av certifierad utsädespotatis ska vara förslutna och förseglas under Jordbruksverkets kontroll. De ska vara förslutna på sådant sätt att de inte kan öppnas utan åverkan på förslutningen. Utan hinder av andra stycket får certifierad utsädespotatis som är avsedd för odlare inom kontraktsbunden produktion förvaras i förpackningar som inte är förslutna. (

text: SJVFS 2014:23

text: Förpackningar med certifierad utsädespotatis får endast omförpackas, ommärkas och återförseglas under Jordbruksverkets kontroll. Om en förpackning återförseglas ska månad och år eller datum för detta samt att det skett under Jordbruksverkets kontroll framgå av växtpasset. (

text: SJVFS 2007:55

text: Förpackningar av certifierad utsädespotatis ska vara märkta med växtpass, som uppfyller kraven i bilaga 6. Växtpass för förpackningar av certifierad utsädespotatis som medgetts undantag från EU:s regler enligt

text: artikel 22 i rådets direktiv 2002/56/EG

text: , ska innehålla en text som tydligt anger att utsädet uppfyller mindre strikta krav. Märkningen ska utföras under Jordbruksverkets kontroll och utgör ett bevis på att utsädet är certifierat. Texten på växtpasset ska vara tydligt läsbar, utan rättningar och med outplånlig skrift. Växtpasset ska vara av självhäftande eller rivbeständigt material, placerad på förpackningen eller fäst under plomb på sådant sätt att det inte kan avlägsnas utan åverkan på underlaget eller märkningen. (

text: SJVFS 2007:55

text: Särskilda krav för utsäde av genetiskt modifierade sorter

text: Utöver kraven i dessa föreskrifter får utsäde som är av en sort som är genetiskt modifierad endast saluföras om ett tillstånd till utsläppande på marknaden finns enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken (1998:808)

text: eller om ett godkännande för utsläppande på marknaden finns som uppfyller kraven om ömsesidigt erkännande enligt

text: 3 kap. 43 § förordningen (2002:1086)

text: om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön.

text: 5 Rådets direktiv

text: av den 13 juni 2002 om saluföring av utsädespotatis (EGT L 193, 20.7.2002, s. 60, Celex 32002L0056) senast ändrat genom kommissionens genomförandedirektiv

text: rådets direktiv 2002/56/EG

text: vad gäller de minimikrav som ska uppfyllas av utsädespotatis och partier av utsädespotatis (EGT L 341, 18.12.2013 s. 52-55, Celex 32013L0063).

text: Att sorten är genetiskt modifierad ska framgå av märkningen på förpackningen enligt kraven i bilaga 6, samt av alla dokument, officiella eller andra, som fästs på, eller åtföljer utsädespartiet. Uppgift om att en sort är genetiskt modifierad ska även framgå av försäljningskataloger och annan information där sorten omnämns.

text: SJVFS 2005:81

text: Särskilda krav för utsäde av ännu icke godkända sorter

text: Saluföring av utsäde av en ännu icke godkänd sort får ske i enlighet med

text: kommissionens beslut 2004/842/EG

text: 6. Ansökan om saluföring till försöksodling i fältmässig skala ska skickas till Jordbruksverket och kan göras av den som lämnat in ansökan om sortgodkännande eller en representant för denne. Ansökan ska innehålla följande uppgifter 1. planerade försöksodlingar, 2. uppgift om sorten ska provas enbart i Sverige. Om utsädet avses saluföras även till andra medlemsstater ska dessa anges, 3. sortbeskrivning samt 4. information om hur sorten upprätthålls. (

text: SJVFS 2005:81

text: Utsädet ska uppfylla kraven i dessa föreskrifter för certifiering i lägst klass B. Kraven på märkning framgår av bilaga 6 punkterna C och D. (

text: SJVFS 2010:5

text: Särskilda krav för produktion av utsäde av bevarandesorter av potatis

text: Produktion av utsäde av bevarandesorter av potatis får ske i enlighet med de krav som anges i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2009:66

text: ) om godkännande av bevarandesorter av lantbruksväxter och om produktion och saluföring av sådana sorter. Odling av utsäde av bevarandesorter av potatis på en brukningsenhet på vilken det också förekommer odling av utsäde för certifiering, ska fältbesiktigas av Jordbruksverket. En sådan odling får endast förläggas till en brukningsenhet på vilken det förekommer odling av utsädespotatis avsedd för certifiering som certifikatutsäde. Maskiner och redskap som använts vid odling av utsäde av bevarandesorter av potatis får användas vid odling av bas- och certifikatutsäde endast om de dessförinnan noggrant rengjorts och desinficerats. Lagerlokaler, lådor och utrustning som använts för lagring av och hantering av skörd från odling av utsäde av bevarandesorter av potatis, får inte användas för lagring och hantering av stamutsäde. Sådan utrustning får användas för lagring och hantering av bas- och certifikatutsäde endast om den dessförinnan noggrant rengjorts och desinficerats. Skörd från en sådan odling ska under lagring vara märkt med fältbesiktningsnummer. (

text: SJVFS 2010:5

text: 6 Kommissionens beslut

text: av den 1 december 2004 om genomförandebestämmelser enligt vilka medlemsstaterna får tillåta utsläppande på marknaden av utsäde som hör till sorter för vilka det har lämnats in en ansökan om införande på den nationella sortlistan för arter av lantbruks- eller köksväxter (EUT L 361, 9.12.2004, s. 21, Celex 32004D0842).

text: Särskilda krav för certifiering av basutsäde i gemenskapsklasserna EG1, EG2 och EG3

text: För certifiering av basutsäde i gemenskapsklasserna EG1, EG2 och EG3 gäller utöver de krav som i övrigt framgår av denna författning att 1. odlingen, samt den odling från vilken odlingen direkt härstammar, inte får förläggas till areal där potatis har odlats under något av de närmast föregående tre åren, 2. odlingen, samt den odling från vilken odlingen direkt härstammar, ska fältbesiktigas av Jordbruksverket två gånger, och 3. odlingen ska härstamma direkt från en odling som uppfyller de krav som anges i bilaga 5 punkten A. Odlingen i sig ska uppfylla de krav som anges i bilaga 5 punkten B. Vid tveksamhet ska fältbesiktningsresultatet kompletteras med laboratorietestning av blad enligt lämplig metod. (

text: SJVFS 2005:81

text: Särskilda krav för odling av stamutsäde i laboratorium och växthus eller odlingsrum

text: Den som avser att producera stamutsäde ska ha tillgång till växtpatologisk expertis samt produktions- och lagringslokal som uppfyller kraven i paragraferna 38-41. (

text: SJVFS 2014:23

text: Vid allt laboratoriearbete och vid odling av meristemplantor, rörsticklingar och moderplantor ska erforderlig försiktighet och största möjliga hygien iakttas för att undvika infektion av växtmaterialet. En kultur som visar sig vara förorenad av svamp eller bakterier ska kasseras. Endast personer, som arbetar med produktion eller kontroll av stamutsäde ska ha tillträde till laboratorium, odlingsrum eller växthus som används för stamutsädesproduktion. Meristem, meristemkloner och moderplantor ska lätt kunna identifieras. De ska därför numreras och hållas väl åtskilda under hela odlingen.

text: Den som producerar stamutsäde ska för varje uppdragning föra fortlöpande noteringar beträffande skärning av meristem, odling av meristemplantor och rörsticklingar, kylförvaring av rörsticklingar och odling av moderplantor. Uppgifter om tidpunkten för genomförande av respektive arbetsmoment, antalet meristem och plantor samt eventuell kassationsorsak och omfattning ska kunna redovisas till Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2005:81

text: Rörsticklingar från varje meristemklon, som ska användas för produktion av stamutsäde, ska vara fria från potato Y potyvirus (PVY), potato leafroll polerovirus (PLRV), potato A potyvirus (PVA), potato M carlavirus (PVM), potato S carlavirus (PVS), potato X potexvirus (PVX), tomato spotted wilt tospovirus (TSWV), tobacco rattle tobravirus (TRV), potato mop-top pomovirus (PMTV), potato spindle tuber pospiviroid (PSTVd), Pectobacterium atrosepticum (syn. Erwinia carotovora subsp. atroseptica), Pectobacterium carotovorum subsp. carotovorum (syn. Erwinia carotovora subsp. carotovora), Dickeya spp. (syn. Erwinia chrysanthemi), Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus och Ralstonia solanacearum och andra växtpatogena virus samt bakterier och svampar. Dessutom

text: ska moderknölen vara fri från Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus och Ralstonia solanacearum. Undersökningen ska ske i Jordbruksverkets regi då det gäller nationell produktion. (

text: SJVFS 2014:23

text: Meristemplantor ska lagras och hanteras på sätt som hindrar återinfektion av skadegörare. De får användas för upprepad produktion av stamutsäde. Meristemplantorna sticklingförökas klonvis. Rörsticklingar överförs till odlingssubstrat, som är fritt från sjukdomsalstrare, för produktion av moderplantor i växthus eller odlingsrum. Från moderplantorna får en knölgeneration, SS, produceras. Alternativt kan rörsticklingar planteras i fält för produktion av S1. (

text: SJVFS 1997:5

text: Import av utsädespotatis

text: Import av utsädespotatis från land utanför EU ska skriftligen anmälas till Jordbruksverket senast en vecka efter införseln. Kravet på anmälan gäller vid införsel av mer än 2 kg utsädespotatis. Anmälan ska innehålla uppgifter om 1. importör, 2. produktionsland och kontrollerande myndighet, 3. avsändarland, 4. sort, 5. kvantitet, 6. referensnummer, samt 7. kategori och eventuell certifieringsklass. För utsäde infört från annat land inom EU och som ska användas för vidare uppförökning i det svenska certifieringssystemet gäller att partiet ska vara märkt enligt EU:s krav för märkning av utsädespotatis. Klassificering i det svenska certifieringssystemet görs av Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2005:81

text: Övriga bestämmelser

text: Fältbesiktning av sådant certifikatutsäde som ett företag tillhandahåller sina avtalsbundna odlare får, utan hinder av vad som föreskrivs i 9 och 22 §§, utföras av person som av Jordbruksverket auktoriserats för detta ändamål. Fältbesiktning av stamutsädesodling från vilken hela skörden levereras till företagets avtalsbundna odlare får, utan hinder av vad som föreskrivits i 22 §, utföras av person som av Jordbruksverket auktoriserats för detta ändamål. Resultaten från fältbesiktningar enligt första och andra stycket ska omgående tillställas Jordbruksverket och ska kontrolleras genom stickprov i den omfattning verket beslutar. (

text: SJVFS 2010:5

text: För att bli auktoriserad enligt 43 § första och andra stycket krävs genomgången och godkänd kurs i fältbesiktning som ges av Jordbruksverket. Auktorisation ges för en period av tre år och under förutsättning att personen årligen utför fältbesiktning. För fortsatt auktorisation krävs därefter genomgången och godkänd repetitionskurs vart tredje år. (

text: SJVFS 2010:5

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:55

text: Vid brist på utsäde eller om särskilda skäl annars föreligger, kan Jordbruksverket medge undantag från de krav som angivits i denna författning, såvida detta inte påverkar kvaliteten vid fortsatt uppförökning och det inte strider mot EU:s bestämmelser.

text: Ytterligare bestämmelser om krav på märkning med växtpass, vid förflyttning inom EU av utsädespotatis som inte certifieras, samt krav på förvaring av växtpass finns i Statens Jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare.

text: Denna författning träder i kraft den 7 september 2014.

text: BIRGITTA EK

text: Elisabeth Lundqvist (Regelenheten)

text: SJVFS 2014:23

text: Bilaga 1

text: Växtskadegörare

text: A. Clavibacter michiganensis Ljus ringröta (Smith) Davis et al. ssp sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al.

text: Ralstonia solanacearum Mörk ringröta (Smith.) Yabuuchi et al.

text: Synchytrium endobioticum Potatiskräfta (Schilbersky) Percival

text: Meloidogyne chitwoodi Rotgallnematod Golden, O'Bannon, Santo & Finley

text: Leptinotarsa decemlineata Say Koloradoskalbagge

text: Tomato spotted wilt tospo virus Bronsfläckvirus

text: B. Globodera pallida (Stone) Vit potatiscystnematod Behrens

text: Globodera rostochiensis Gul potatiscystnematod (Wollenweber) Behrens

text: C. Ditylenchus destructor Thorne Potatisrötnematod (

text: SJVFS 2001:25

text: D. Beet necrotic yellow vein beny Rhizomania

text: virus

text: SJVFS 2007:55

text: Bilaga 2

text: Fältbesiktning och virustest

text: Fältbesiktning

text: Högsta tillåtna andel plantor med fel, angivet i procent, i respektive klass Fel Klass S1/S2 S3 SE1/SE2 E A/B Främmande sort och avvikande typ 0 0,04 0,05 0,05 0,1 Mosaiksymptom, bladrull- och krussjuka 0* 0,02 0,2 0,7 6,0 Stjälkbakterios 0 0 0,1 0,5 1,0

text: SJVFS 2014:23

text: Virustest

text: Högsta tillåtna andel knölar med virus, angivet i procent, i respektive klass Virus Klass S SE1/SE2 E A B 0,0 0,4 1,0 4,0 10,0 PVY och PLRV** PVX och PVA 0 --- Undersöks inte --- PVS och PVM 0,3 --- Undersöks inte ---

text: SJVFS 2014:23

text: *Kravet gäller frihet från alla synliga symptom av virussjukdomar. ** Förekomst av PLRV (bladrullvirus) undersöks endast om misstanke om smitta föreligger.

text: Bilaga 3 har upphävts genom (

text: SJVFS 2010:5

text: Bilaga 5

text: Särskilda krav för gemenskapsklasserna EG1, EG2 och EG3

text: A. Krav på den odling från vilket utsädespartiet ska härstamma

text: Högsta tillåtna andel plantor med fel, angivet i procent, i respektive klass Fel Klass EG 1 EG 2 EG 3 Synliga virussymptom vid fältbesiktning eller vid efterföljande 0,1 0,1 0,1 virustest Stjälkbakterios 0 0,25 0,25

text: B. Krav på odling som ska certifieras i gemenskapsklasserna EG1, EG2 och EG3

text: Högsta tillåtna andel plantor med fel, angivet i procent, i respektive klass Fel Klass EG 1 EG 2 EG 3 Synliga virussymptom vid fältbesiktning eller vid efterföljande 0,5 0,5 1 virustest Stjälkbakterios 0 0,5 1

text: Bilaga 7

text: Standard för jordprovtagning beträffande förekomst av potatiscystnematoder

text: A. Tidpunkt för provtagning

text: Provtagningen ska utföras under perioden mellan den senaste skörden på fältet och sättning av utsädespotatis eller plantering av andra värdväxter för potatiscystnematoder . Provtagningen får göras tidigare, om det finns skriftlig dokumentation som visar att potatiscystnematoder inte har påträffats vid tidigare provtagning utförd av Jordbruksverket och att potatis eller plantor av andra värdväxter för potatiscystnematoder inte förekom vid provtagningen och inte har odlats därefter.

text: B. Mängd jord som ska provtas

text: 1. Frihet från potatiscystnematoder ska styrkas genom ett prov på minst 1 500 ml jord per hektar som ska samlas in genom minst 100 borrstick per hektar, helst i ett rutnät som täcker hela fältet och där avståndet mellan provtagningspunkterna är minst fem meter på bredden och högst 20 meter på längden.

text: 2. Den omfattning på provtagningen som framgår i punkt 1 kan minskas till som minst 400 ml jord per hektar,

text: a. om det finns dokumenterade uppgifter på att ingen potatis eller någon annan värdväxt för potatiscystnematoder , har odlats eller förekommit på fältet de sex senaste åren,

text: eller

text: b. om det vid de två senaste på varandra följande provtagningarna utförda av Jordbruksverket som omfattat 1500 ml jord per hektar, inte har påträffats potatiscystnematoder eller cystor med levande innehåll, och varken potatis eller någon annan värdväxt för potatiscystnematoder , har odlats efter den första provtagningen,

text: eller

text: c. om inte potatiscystnematoder eller cystor av potatiscystnematoder har påträffats vid den senaste provtagningen utförd av Jordbruksverket och som omfattat 1500 ml jord per hektar och varken potatis eller någon annan värdväxt för potatiscystnematoder , har odlats efter den första provtagningen.

text: 8 Capsicum spp., paprikarter, Lycopersicon lycopersicon (L.) Karsten ex Farw, tomat, Solanum melogena L., aubergin

text: 3. Den omfattning av provtagningen som framgår i punkterna 1 och 2 får minskas för fält som är större än åtta hektar respektive fyra hektar genom följande undantag.

text: a. Om provtagningen ska utföras enligt punkt 1, ska de första åtta hektaren provtas i den omfattning som anges i punkt 1 men får för varje ytterligare hektar minskas till som minst 400 ml jord per hektar.

text: b. Om provtagningen ska utföras enligt punkt 2, ska de första fyra hektaren provtas i den omfattning som anges i punkt 2, men får för varje ytterligare hektar minskas till som minst 200 ml jord per hektar.

text: 4. Provtagning enligt punkterna 2 och 3 får fortsätta att tillämpas till dess att potatiscystnematoder konstateras på det berörda fältet.

text: 5. Ett jordprov får som minst minskas till 100 ml jord per fält.

text: SJVFS 2010:5


title: Föreskrifter om upphävande av Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2014:25) om restriktionsområden med anledning av misstanke om Newcastlesjuka hos fjäderfä och andra fåglar

text: Denna författning träder i kraft den 2 augusti 2014.

text: BIRGITTA EK

text: Catrin Molander (Avdelningen för djurskydd och hälsa)