text: 1 kap. Tillämpningsområde och definitioner

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas i sådan verksamhet som erbjuder och utför fosterdiagnostik och preimplantatorisk genetisk diagnostik enligt

text: 4 kap.

text: lagen (

text: ) om genetisk integritet m.m.

text: I dessa föreskrifter och allmänna råd avses med (

text: HSLF-FS 2020:62

text: 2 kap. Ledningssystem

text: Av Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: SOSFS 2011:9

text: ) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete framgår det att varje vårdgivare ska ansvara för att det ledningssystem som ska finnas innehåller de processer och rutiner som behövs för att säkerställa att verksamheten uppfyller de krav som ställs i det följande.

text: 3 kap. Gemensamma bestämmelser för fosterdiagnostik och preimplantatorisk genetisk diagnostik

text: Val av undersökningsmetod 1 § Vårdgivaren ska ansvara för att det med utgångspunkt i vetenskap och beprövad erfarenhet fastställs vilka undersökningsmetoder för fosterdiagnostik och preimplantatorisk genetisk diagnostik som ska användas i verksamheten. Om fastställda metoder blir inaktuella, ska de utmönstras.

text: Remittering 2 § Om en viss undersökningsmetod inte erbjuds av vårdgivaren, ska denne ansvara för att det görs en bedömning av behovet av remittering till en annan vårdgivare.

text: Fosterdiagnostik – medicinsk nytta 3 § Vårdgivaren ska ansvara för att fosterdiagnostik endast erbjuds om den medicinska nyttan är större än de förutsebara riskerna.

text: 4 kap. 1 § tredje stycket lagen (2006:351)

text: om genetisk integritet m.m.

text: Informationsmaterial 4 § Vårdgivaren ska ansvara för att det utarbetas informationsmaterial om fosterdiagnostik och preimplantatorisk genetisk diagnostik. Materialet ska finnas tillgängligt i verksamheten och vara aktuellt.

text: Allmänna råd

text: Informationsmaterialet bör utarbetas

text: – i samråd med specialistföreningar, patientföreningar och intresseorganisationer för personer med funktionsnedsättning.

text: Kompetens

text: informera om och erbjuda fosterdiagnostik och preimplantatorisk genetisk diagnostik,

text: analysera, bedöma och tolka undersökningsresultat och

text: meddela undersökningsresultat på ett sakkunnigt sätt och ge ett gott bemötande.

text: Stödjande insatser 6 § Vårdgivaren ska ansvara för att det finns beredskap för att på lämpligt sätt stödja den kvinna eller det par som efter att ha genomgått fosterdiagnostik har fått veta att fostret kan ha en kromosomavvikelse, missbildning eller genetisk sjukdom

text: 4 kap. Fosterdiagnostik

text: Erbjudande om allmän information 1 § Hälso- och sjukvårdspersonalen på mödravårdscentralen ska i samband med inskrivningen erbjuda den kvinna eller det par som väntar barn allmän information om fosterdiagnostik. Kvinnan eller paret ska upplysas om

text: att det är frivilligt att ta emot informationen och

text: möjligheten att få betänketid innan informationen lämnas.

text: Om kvinnan eller paret accepterar erbjudandet om allmän information, ska den ges av hälso- och sjukvårdspersonalen på mödravårdscentralen.

text: Allmänna råd Den allmänna informationen bör lämnas vid ett annat tillfälle än vid inskrivningen på mödravårdscentralen.

text: Den allmänna informationens innehåll 3 § Av den allmänna informationen ska det framgå

text: Den allmänna informationen ska beskriva

text: olika undersökningsmetoder på ett övergripande sätt,

text: hur olika undersökningar går till och

text: Allmänna råd Informationen bör även behandla etiska frågor som kan uppkomma i samband med fosterdiagnostik.

text: Informationen bör anpassas till kvinnans eller parets individuella behov.

text: Fosterdiagnostisk undersökning efter allmän information 5 § Kvinnan ska efter att den allmänna informationen har lämnats erbjudas en fosterdiagnostisk undersökning och upplysas om

text: möjligheten att få betänketid innan hon bestämmer sig.

text: Erbjudande om fördjupad information 6 § När en kvinna har genomgått en fosterdiagnostisk undersökning ska den behandlande läkaren på mödravårdscentralen bedöma om det behövs ytterligare undersökningar. Om läkaren kommer fram till att ytterligare undersökningar behövs, ska denne erbjuda kvinnan eller paret fördjupad information om fosterdiagnostik.

text: Kvinnan eller paret ska upplysas om möjligheten att få betänketid innan informationen lämnas.

text: Om kvinnan eller paret accepterar erbjudandet om fördjupad information, ska den ges av den behandlande läkaren på mödravårdscentralen.

text: Allmänna råd Den fördjupade informationen bör inte lämnas vid samma tillfälle som den erbjuds.

text: Den fördjupade informationens innehåll 8 § Den fördjupade informationen ska beskriva

text: de kromosomavvikelser, missbildningar eller genetiska sjukdomar som ett foster kan ha,

text: riskerna med invasiv fosterdiagnostik.

text: Allmänna råd Den fördjupade informationen bör även beskriva – hur det är att leva med en funktionsnedsättning, – medicinska, psykologiska och sociala konsekvenser av en kromosomavvikelse, missbildning eller genetisk sjukdom, – vilka möjligheter till stöd som samhället kan ge och – hur man kan få kontakt med patientföreningar eller intresseorganisationer för barn med kromosomavvikelse, missbildning eller genetisk sjukdom.

text: Fosterdiagnostisk undersökning efter fördjupad information 9 § Kvinnan ska efter att den fördjupade informationen har lämnats erbjudas en fosterdiagnostisk undersökning och upplysas om

text: 5 kap. Preimplantatorisk genetisk diagnostik

text: Erbjudande om information 1 § Hälso- och sjukvårdspersonalen ska erbjuda det par som söker behandling med befruktning utanför kroppen information om preimplantatorisk genetisk diagnostik, om kvinnan eller mannen har anlag för allvarlig monogent eller kromosomalt ärftlig sjukdom.

text: Paret ska upplysas om

text: möjligheten att få betänketid innan informationen lämnas och

text: Om paret accepterar erbjudandet om information, ska den ges av den behandlande läkaren.

text: Informationens innehåll 3 § Informationen ska beskriva

text: den ärftliga sjukdomens natur,

text: hur den diagnostiska undersökningen går till och

text: fördelar och nackdelar med diagnostiken.

text: Bedömning av behovet av diagnostik 4 § Den behandlande läkaren ska bedöma om villkoren i

text: 4 kap.

text: 2 § första

text: och

text: andra styckena

text: lagen (

text: kvinnans och mannens skäl för att begära diagnostiken och

text: sjukdomens allvarlighets- och ärftlighetsgrad.

text: Läkaren ska även bedöma i vad mån olika metoder för preimplantatorisk genetisk diagnostik kan bilda underlag för att diagnostisera en viss sjukdom.

text: Om läkaren inte kan göra en bedömning enligt 4 och 5 §§, ska han eller hon remittera paret till en läkare som är specialist antingen i gynekologi och obstetrik eller i klinisk genetik.

text: Diagnostisk undersökning efter information 7 § Paret ska efter att informationen har lämnats och efter den bedömning som den behandlande läkaren har gjort enligt 4 och 5 §§ upplysas om

text: att de själva bestämmer om de vill göra den erbjudna undersökningen och vilka undersökningsresultat de vill ta del av och

text: möjligheten att få betänketid innan de bestämmer sig.

text: Ansökan om tillstånd att få använda PGD-HLA 8 § I de fall som anges i

text: 4 kap. 2 § tredje stycket lagen (2006:351)

text: Ansökan ska göras på en särskild blankett (bilagan).

text: Allmänna råd För att få tillstånd att använda PGD-HLA bör följande övriga förutsättningar vara uppfyllda:

text: 6 kap. Undantagsbestämmelse

text: Socialstyrelsen kan medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter, om det finns särskilda skäl.

title: Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om fosterdiagnostik och preimplantatorisk genetisk diagnostik

text: 4 kap.

text: lagen (

text: ) om genetisk integritet m.m.

text: I dessa föreskrifter och allmänna råd avses med: fosterdiagnostik undersökning av foster genom beräkning av graviditetslängd, konstaterande av flerbörd samt bedömning av morfologi för att värdera sannolikheten att det föds ett barn med kromosomavvikelse, missbildning eller genetisk sjukdom preimplantatorisk genetisk undersökning av ett befruktat ägg genetisk diagnostik innan det implanteras i en kvinnas livmo- (PGD) der PGD-HLA undersökning av ett befruktat ägg för att med hjälp av analys av det humana leukocytantigenet avgöra om genuppsättningen möjliggör en transplantation

text: SOSFS 2012:20

text: vårdgivare statlig myndighet, landsting och kommun i fråga om sådan hälso- och sjukvård som myndigheten, landstinget eller kommunen har ansvar för samt annan juridisk person eller enskild näringsidkare som bedriver hälso- och sjukvård

text: 2 kap. Ledningssystem

text: SOSFS 2011:9

text: Val av undersökningsmetod

text: Remittering

text: Fosterdiagnostik – medicinsk nytta

text: Vårdgivaren ska ansvara för att fosterdiagnostik endast erbjuds om den medicinska nyttan är större än de förutsebara riskerna. Fosterdiagnostik får inte erbjudas för att ta bilder och spela in filmer av foster, om det inte finns något medicinskt syfte. Fosterdiagnostik får heller inte erbjudas i syfte att göra könsbestämningar av foster, såvida det inte finns en känd ärftlig könsbunden sjukdom hos en genetisk förälder. Om ett fosters kön framgår vid en undersökning, får uppgiften om könet lämnas ut endast när den gravida kvinnan begär det i enlighet med

text: om genetisk integritet m.m.

text: Informationsmaterial

text: Allmänna råd

text: Informationsmaterialet bör utarbetas – i samarbete med läkare och barnmorskor inom verksamheterna mödrahälsovård, ultraljudsundersökning, provtagning för fosterdiagnostik och klinisk genetik och – i samråd med specialistföreningar, patientföreningar och intresseorganisationer för personer med funktionsnedsättning.

text: Kompetens

text: Vårdgivaren ska ansvara för att hälso- och sjukvårdspersonalen har den utbildning och den kompetens som krävs för att kunna 1. informera om och erbjuda fosterdiagnostik och preimplantatorisk genetisk diagnostik, 2. använda de av vårdgivaren fastställda undersökningsmetoderna för fosterdiagnostik och preimplantatorisk genetisk diagnostik, 3. analysera, bedöma och tolka undersökningsresultat och 4. meddela undersökningsresultat på ett sakkunnigt sätt och ge ett gott bemötande.

text: Stödjande insatser

text: Vårdgivaren ska ansvara för att det finns beredskap för att på lämpligt sätt stödja den kvinna eller det par som efter att ha genomgått fosterdiagnostik har fått veta att fostret kan ha en kromosomavvikelse, missbildning eller genetisk sjukdom.

text: 4 kap. Fosterdiagnostik

text: Erbjudande om allmän information

text: Hälso- och sjukvårdspersonalen på mödravårdscentralen ska i samband med inskrivningen erbjuda den kvinna eller det par som väntar barn allmän information om fosterdiagnostik. Kvinnan eller paret ska upplysas om 1. att det är frivilligt att ta emot informationen och 2. möjligheten att få betänketid innan informationen lämnas.

text: Allmänna råd

text: Den allmänna informationen bör lämnas vid ett annat tillfälle än vid inskrivningen på mödravårdscentralen.

text: SOSFS 2012:20

text: Den allmänna informationens innehåll

text: Av den allmänna informationen ska det framgå 1. att syftet med fosterdiagnostik är att beräkna graviditetslängd, konstatera flerbörd samt bedöma ett fosters morfologi och 2. att sannolikheten att ett barn föds med kromosomavvikelse, missbildning eller genetisk sjukdom kan bedömas genom fosterdiagnostik.

text: Den allmänna informationen ska beskriva 1. olika undersökningsmetoder på ett övergripande sätt, 2. hur olika undersökningsmetoder kan kombineras för att bilda underlag för en värdering av sannolikheten att ett barn föds med kromosomavvikelse, missbildning eller genetisk sjukdom, 3. hur olika undersökningar går till och 4. att en provtagning som innebär att ett instrument förs in i kroppen, invasiv fosterdiagnostik, normalt endast görs om sannolikheten är stor att ett foster har en skada som kan upptäckas genom en sådan provtagning.

text: Allmänna råd

text: Informationen bör även behandla etiska frågor som kan uppkomma i samband med fosterdiagnostik. Informationen bör anpassas till kvinnans eller parets individuella behov.

text: Fosterdiagnostisk undersökning efter allmän information

text: Kvinnan ska efter att den allmänna informationen har lämnats erbjudas en fosterdiagnostisk undersökning och upplysas om 1. att hon själv bestämmer om hon vill genomgå den erbjudna undersökningen och vilka undersökningsresultat hon vill ta del av och 2. möjligheten att få betänketid innan hon bestämmer sig.

text: Erbjudande om fördjupad information

text: När en kvinna har genomgått en fosterdiagnostisk undersökning ska den behandlande läkaren på mödravårdscentralen bedöma om det behövs ytterligare undersökningar. Om läkaren kommer fram till att ytterligare undersökningar behövs, ska denne erbjuda kvinnan eller paret fördjupad information om fosterdiagnostik. Ett sådant erbjudande ska även ges till de kvinnor eller de par som har anlag för att få ett barn med kromosomavvikelse eller ärftlig sjukdom eller som oroar sig för detta. Kvinnan eller paret ska upplysas om möjligheten att få betänketid innan informationen lämnas.

text: Allmänna råd

text: Den fördjupade informationen bör inte lämnas vid samma tillfälle som den erbjuds. Den läkare som ger fördjupad information om fosterdiagnostik bör vara specialist i antingen gynekologi och obstetrik eller i klinisk genetik.

text: Den fördjupade informationens innehåll

text: Den fördjupade informationen ska beskriva 1. de kromosomavvikelser, missbildningar eller genetiska sjukdomar som ett foster kan ha, 2. vilken eller vilka undersökningsmetoder som kan vara relevanta med utgångspunkt i vad som har kommit fram genom den fosterdiagnostiska undersökningen eller genom de uppgifter som kvinnan eller paret har lämnat och 3. riskerna med invasiv fosterdiagnostik.

text: Allmänna råd

text: Fosterdiagnostisk undersökning efter fördjupad information

text: Kvinnan ska efter att den fördjupade informationen har lämnats erbjudas en fosterdiagnostisk undersökning och upplysas om 1. att hon själv bestämmer om hon vill genomgå den erbjudna undersökningen och vilka undersökningsresultat hon vill ta del av och 2. möjligheten att få betänketid innan hon bestämmer sig.

text: SOSFS 2012:20

text: Erbjudande om information

text: Hälso- och sjukvårdspersonalen ska erbjuda det par som söker behandling med befruktning utanför kroppen information om preimplantatorisk genetisk diagnostik, om kvinnan eller mannen har anlag för allvarlig monogent eller kromosomalt ärftlig sjukdom. Paret ska upplysas om 1. möjligheten att få betänketid innan informationen lämnas och 2. att de vid en graviditet som har påbörjats med preimplantatorisk genetisk diagnostik kommer att erbjudas fosterdiagnostik.

text: Informationens innehåll

text: Informationen ska beskriva 1. den ärftliga sjukdomens natur, 2. hur den diagnostiska undersökningen går till och 3. fördelar och nackdelar med diagnostiken.

text: Bedömning av behovet av diagnostik

text: Den behandlande läkaren ska bedöma om villkoren i

text: 4 kap.

text: 2 § första

text: och

text: andra styckena

text: lagen (

text: ) om genetisk integritet m.m. för att få använda preimplantatorisk genetisk diagnostik är uppfyllda. Läkaren ska för sin bedömning utreda och ta ställning till 1. kvinnans och mannens skäl för att begära diagnostiken och 2. sjukdomens allvarlighets- och ärftlighetsgrad.

text: Diagnostisk undersökning efter information

text: 1. att de själva bestämmer om de vill göra den erbjudna undersökningen och vilka undersökningsresultat de vill ta del av och 2. möjligheten att få betänketid innan de bestämmer sig.

text: Ansökan om tillstånd att få använda PGD-HLA

text: I de fall som anges i

text: om genetisk integritet m.m. ska den behandlande läkaren för parets räkning ansöka om tillstånd hos Socialstyrelsen att få använda preimplantatorisk genetisk diagnostik med syftet att paret ska få ett barn med en specifik genuppsättning som möjliggör att barnet kan bli donator av blodstamceller till ett svårt sjukt syskon. Ansökan ska göras på en särskild blankett (bilagan).

text: Allmänna råd

text: För att få tillstånd att använda PGD-HLA bör följande övriga förutsättningar vara uppfyllda: – Det svårt sjuka barnet kan behandlas med blodstamceller från ett nytt syskon med önskad genuppsättning. – Andra behandlingar av det svårt sjuka barnet saknas. – Bestämning av antigen inom HLA-systemet genom typning av familjemedlemmar har på ett godtagbart sätt visat att det befruktade äggets HLA-typ kan förutsägas. – Behandlingen av det svårt sjuka barnet kan vänta till dess att ett syskon med den önskade genuppsättningen hinner födas. – Sjukdomen har ett sådant förväntat förlopp att förfarandet med preimplantatorisk genetisk diagnostik med HLA-typning passar.

text: 6 kap. Undantagsbestämmelse

text: Denna författning träder i kraft den 1 mars 2013.

text: Socialstyrelsen

text: LARS-ERIK HOLM

text: Anders Alexandersson

text: SOSFS Bilaga 2012:20

text: Ansökan om tillstånd

text: för preimplantatorisk genetisk diagnostik med HLA-typning

text: Skickas till

text: Datum

text: 106 30 STOCKHOLM

text: Denna blankett ska användas vid ansökan om tillstånd att få använda Preimplantatorisk genetisk diagnostik får inte utan tillstånd av Socialstyrelsen preimplantatorisk genetisk diagnostik enligt 4 kap. 2 § tredje stycket användas för att försöka få ett barn med en sådan genuppsättning att barnet lagen (

text: ) om genetisk integritet m.m. skulle kunna bli donator av blodstamceller till ett svårt sjukt syskon.

text: Verksamhet

text: Namn Utdelningsadress Postadress Postort Telefon (inkl. riktnummer) E-postadress Fax (inkl. riktnummer)

text: Kvinnan

text: Efternamn och förnamn Personnummer Bostadsadress, postnummer och postort Telefon (inkl. riktnummer)

text: Maken/registrerade partnern/sambon

text: Skäl för ansökan

text: SOSFS 2012:20

text: Bilaga (2012-12)

text: 1 (2)

text: Bilaga

text: Undertecknade ansöker om tillstånd att få använda preimplantatorisk genetisk diagnostik i syfte att försöka få ett nytt barn med en sådan genuppsättning att barnet kan bli donator av blodstamceller till vårt sjuka barn. Vi har fått information om undersökningsmetoden och de risker som är förenade med den. Vi har förstått innebörden av informationen.

text: Kvinnan

text: Underskrift Namnförtydligande

text: Maken/registrerade partnern/sambon

text: Underskrift Namnförtydligande

text: Den behandlande läkarens tillstyrkan

text: och bedöms vara i behov av att genomgå transplantation av blodstamceller från ett syskon med samma genuppsättning. Datum Underskrift Namnförtydligande

text: 2 (2)


fs: sosfs

publisher: Socialstyrelsen

title: Socialstyrelsens allmänna råd om värdegrunden i socialtjänstens omsorg om äldre

text: SOSFS 2012:3

text: (S) Allmänna råd

type: stycke

text: Värdegrunden i socialtjänstens omsorg om äldre

text: Socialstyrelsens författningssamling

text: I Socialstyrelsens författningssamling (SOSFS) publiceras myndighetens föreskrifter och allmänna råd. • Föreskrifter är bindande regler. • Allmänna råd innehåller rekommendationer om hur en författning kan eller bör tillämpas och utesluter inte andra sätt att uppnå de mål som avses i författningen. Socialstyrelsen ger årligen ut en förteckning över gällande föreskrifter och allmänna råd.

text: SOSFS kan beställas från Socialstyrelsens beställningsservice, 120 88 Stockholm, fax 08-779 96 67, e-post socialstyrelsen@strd.se ISSN 0346-6019 Artikelnr 2012-2-20 Tryck: Edita Västra Aros, Västerås 2012

text: Socialstyrelsens författningssamling

text: Ansvarig utgivare: Chefsjurist Eleonore Källstrand Nord

text: Socialstyrelsens allmänna råd SOSFS om värdegrunden i socialtjänstens omsorg om äldre; 2012:3 (S)

type: rubrik

text: Utkom från trycket beslutade den 31 januari 2012. den 14 februari 2012

text: I dessa allmänna råd ges rekommendationer till stöd för tillämpningen av bestämmelsen i

text: 5 kap. 4 § första stycket socialtjänstlagen (2001:453)

text: om att socialtjänstens omsorg om äldre ska inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande (värdegrund).

text: Tillämpningsområde

text: Dessa allmänna råd gäller vid handläggningen av ärenden och genomförandet av insatser som har beslutats enligt

text: 4 kap.

text: och

text: 2 §§

text: socialtjänstlagen (2001:453)

text: inom socialtjänstens omsorg om äldre.

text: Värdigt liv

text: Insatser av god kvalitet

text: Av

text: 3 kap. 3 § socialtjänstlagen (2001:453)

text: framgår det – att insatser inom socialtjänsten ska vara av god kvalitet, – att det för uppgifter inom socialtjänsten ska finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet och – att kvaliteten i verksamheten systematiskt och fortlöpande ska utvecklas och säkras.

text: Privatliv och integritet

text: Av

text: 1 kap. 1 § tredje stycket socialtjänstlagen (2001:453)

text: framgår det att verksamheten ska bygga på respekt för människors självbestämmande och integritet. Den nämnd som har ansvar för verksamhet inom socialtjänsten eller den som yrkesmässigt bedriver enskild verksamhet bör beakta följande aspekter för att se till att äldre personers privatliv och integritet respekteras: – Personalen värnar om att den äldre personen får leva sitt liv i enlighet med sin personlighet och identitet.

text: SOSFS 2012:3

text: – Personalen respekterar att den äldre personens bostad är dennes hem, t.ex. genom att det finns en överenskommelse om hur besök i hemmet ska gå till. – Personalen arbetar på ett sätt som säkerställer att den äldre personen själv får bestämma om den kroppsliga omsorgen, t.ex. av- och påklädning och toalettbesök. – Personalen visar diskretion i omsorgssituationer.

text: Självbestämmande, delaktighet och individanpassning

text: I

text: 1 kap. 1 §

text: 3 kap. 5 §

text: och

text: 5 kap. 5 §

text: socialtjänstlagen (2001:453)

text: finns det bestämmelser om självbestämmande och delaktighet. Den nämnd som har ansvar för verksamhet inom socialtjänsten eller den som yrkesmässigt bedriver enskild verksamhet bör beakta följande aspekter för att se till att äldre personer visas respekt för och får stöd i sitt självbestämmande, är delaktiga i hur stöd och hjälp ges samt får individanpassad omsorg: – Personalen ger den äldre personen stöd i att upprätthålla sitt oberoende, t.ex. genom att tillämpa ett funktionsbevarande och rehabiliterande arbetssätt. – Personalen arbetar på ett sätt som säkerställer att den äldre personen kan påverka såväl innehållet i beslut om bistånd som hur insatserna genomförs. – Personalen arbetar på ett sätt som säkerställer att hjälpen och stödet anpassas till den äldre personens behov, förutsättningar och önskemål. – Personalen har ett förhållningssätt som inbjuder den äldre personen att föra fram sina åsikter och önskemål. – Kommunikationen med den äldre personen anpassas till hans eller hennes förutsättningar och behov. – Samtal förs på ett språk som den äldre personen förstår och särskild hänsyn tas till betydelsen av att få uttrycka sig på sitt modersmål, om detta inte redan följer av

text: förvaltningslagen (1986:223)

text: eller lagen (

text: ) om nationella minoriteter och minoritetsspråk. – Personalen samarbetar med närstående när den äldre personen så önskar.

text: Gott bemötande

text: Den nämnd som har ansvar för verksamhet inom socialtjänsten eller den som yrkesmässigt bedriver enskild verksamhet bör beakta följande aspekter för att se till att äldre personer får ett gott bemötande: – Personalen är lyhörd och empatisk i mötet med den äldre personen. – Arbetet organiseras så att personalen får tillräcklig tid att lyssna till och samtala med den äldre personen.

text: – Personalen beaktar att den äldre personen befinner sig i en beroendeställning och verkar för att bemötandet upplevs som respektfullt.

text: Välbefinnande

text: Trygghet

text: Av

text: 5 kap. 4 § andra stycket socialtjänstlagen (2001:453)

text: framgår det att socialnämnden ska verka för att äldre personer får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden. Den nämnd som har ansvar för verksamhet inom socialtjänsten eller den som yrkesmässigt bedriver enskild verksamhet bör beakta följande aspekter i syfte att verka för att äldre personer ska känna trygghet: – Personalen arbetar på ett sätt som skapar förtroende och trygghet. – Personalen värnar om att insatser genomförs på de tider och på det sätt som personalen och den äldre personen har kommit överens om. – Personalen informerar den äldre personen inför förändringar, t.ex. om när och hur en insats ska genomföras. – Personalen arbetar på ett sätt som säkerställer kontinuitet i insatserna, t.ex. genom att ta hänsyn till den äldre personens önskemål om vem som återkommande ska hjälpa till med den personliga omvårdnaden. – Personalen uppmärksammar sådant som skapar oro eller ovisshet hos den äldre personen och kommer överens med honom eller henne om vad som ska göras för att han eller hon ska känna sig trygg. – Personalen arbetar på ett sätt som säkerställer att de insatser som ges är lättillgängliga och att det är enkelt för den äldre personen att komma i kontakt med ansvarig personal.

text: Meningsfull tillvaro

text: Av

text: framgår det att socialnämnden ska verka för att äldre personer får möjlighet att ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. Den nämnd som har ansvar för verksamhet inom socialtjänsten eller den som yrkesmässigt bedriver enskild verksamhet bör beakta följande aspekter i syfte att verka för att äldre personer ska uppfatta sin tillvaro som meningsfull: – Personalen beaktar den äldre personens behov av socialt innehåll i insatserna. – Personalen skapar förutsättningar för den äldre personen att uppleva en meningsfull tillvaro, alltifrån möjligheten att utöva någon fysisk aktivitet till att han eller hon kan leva enligt sin kultur, livsåskådning och tro.

text: SOSFS 2012:3

text: – Personalen bidrar till att stärka den äldre personens självkänsla och tilltro till sin egen förmåga.

text: Socialstyrelsen LARS-ERIK HOLM Emil Bergschöld

type: foreskrift


title: Rättsmedicinalverkets föreskrifter om upphävande av föreskrifterna (SOSFS 1997:26) Rättsmedicinska undersökningar av avlidna

text: Rättsmedicinalverket ERNA ZELMIN-EKENHEM Christina Bergenstrand


title: Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om bostad med särskild service för barn eller ungdomar enligt LSS

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas av 1. de nämnder som beslutar om insatsen bostad med särskild service för barn eller ungdomar som behöver bo utanför föräldrahemmet enligt

text: 9 § 8 lagen (1993:387)

text: om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, samt 2. den som bedriver verksamhet enligt

text: 9 § 8

text: LSS.

type: paragraf

text: I dessa föreskrifter och allmänna råd avses med: omvårdnad individuellt anpassad hjälp i den dagliga livsföringen som behövs för att tillgodose ett barns eller en ungdoms fysiska, psykiska och sociala behov ungdom person som har fyllt 18 år

text: Ledningssystem

text: Av Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: SOSFS 2011:9

text: ) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete framgår det att den som bedriver verksamhet enligt LSS ska ansvara för att det ledningssystem som ska finnas innehåller de processer och rutiner som behövs för att säkerställa att verksamheten uppfyller de krav som ställs i det följande.

text: Bostadens utformning

text: Bostaden ska utformas så att varje barn och ungdom tillförsäkras en boendemiljö som är säker och trygg. Både inomhus- och utomhusmiljön ska vara anpassad efter barnens och ungdomarnas behov.

text: SOSFS 2012:6

text: Allmänna råd

text: Bostadens utformning bör vara sådan att – barnen och ungdomarna kan påkalla personalens uppmärksamhet på ett enkelt sätt och – alla utrymmen är tillgängliga och kan användas utan svårigheter för den som är beroende av förflyttningshjälpmedel.

text: Olycksrisker i bostadsmiljön bör systematiskt identifieras och åtgärdas. För att undvika en institutionsliknande miljö bör bostaden – inrymmas i ett bostadshus i ett område avsett för bostäder, – utformas och utrustas så hemlikt som möjligt och – inte samlokaliseras med någon verksamhet enligt LSS eller

text: socialtjänstlagen (2001:453)

text: , t.ex. korttidshem, bostad med särskild service för vuxna, daglig verksamhet eller särskilda boendeformer för service och omvårdnad för äldre.

text: Antal barn och ungdomar i bostaden

text: Nämnden ska vid beslut om insatsen bostad med särskild service ta hänsyn till det barn eller den ungdom som på grund av sin funktionsnedsättning har svårt att ha många relationer och därför behöver bo med ett mycket begränsat antal personer.

text: Allmänna råd

text: I bostaden bör i regel två till fyra barn och ungdomar bo. Om syftet med insatsen är att möjliggöra skolgång på annan ort (internatboende), kan fler barn och ungdomar bo tillsammans, under förutsättning att var och en tillförsäkras goda levnadsvillkor. Barn och ungdomar som väsentligt skiljer sig åt i ålder och mognad bör i regel inte bo tillsammans.

text: Inflytande och medbestämmande

text: Av

text: 6 §

text: LSS framgår det att den enskilde i största möjliga utsträckning ska ges inflytande och medbestämmande över insatsen.

text: Allmänna råd

text: Den som ansvarar för verksamheten bör se till att barnet eller ungdomen får kommunikativt och kognitivt stöd, uppmuntras att framföra sina åsikter och får information om genomförandet av insatsen.

text: När insatsen gäller ett barn, ska den som bedriver verksamheten regelbundet ha kontakt med barnets vårdnadshavare för att underlätta deras inflytande och medbestämmande.

text: Samarbete

text: Den som bedriver verksamheten ska ta initiativ till samarbete med myndigheter och berörda samhällsorgan för att säkerställa att det finns en kontinuitet i och helhetssyn på de samlade stödinsatser som ges till det enskilda barnet eller den enskilda ungdomen. Information om barnet eller ungdomen får dock inte lämnas, om det finns hinder i offentlighets- och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: eller i bestämmelsen om tystnadsplikt i

text: 29 §

text: LSS.

text: Allmänna råd

text: Samarbete kan behövas med t.ex. – förskola och skola, – Försäkringskassan, – hälso- och sjukvården inklusive habilitering och tandvård samt – hjälpmedelsföretag.

text: Omvårdnad

text: Omvårdnaden ska fortlöpande anpassas så att den svarar mot varje barns eller ungdoms behov.

text: Den som bedriver verksamheten ska i största möjliga utsträckning planera omvårdnaden tillsammans med såväl barnet eller ungdomen som barnets vårdnadshavare. Om vårdnadshavaren, barnet eller ungdomen inte kan delta i planeringen, ska skälen till detta dokumenteras.

text: Omvårdnaden ska ges så att barnet eller ungdomen kan 1. känna sig trygg och 2. utvecklas fysiskt, psykiskt och socialt.

text: Allmänna råd

text: Omvårdnaden bör bidra till att barnets eller ungdomens självkänsla och tilltro till den egna förmågan stärks.

text: Omvårdnaden ska innefatta uppgiften att vaka över barnets eller ungdomens hälsa.

text: Allmänna råd

text: Detta kan innebära att se till att barnet eller ungdomen vid behov kommer till primärvård, specialistvård, habilitering eller tandvård.

text: Omvårdnaden ska vidare innefatta uppgiften att hjälpa barnet eller ungdomen med egenvård i enlighet med vad som framgår av

text: SOSFS 2012:6

text: Social styrelsens föreskrifter (

text: SOSFS 2009:6

text: ) om bedömningen av om en hälso- och sjukvårdsåtgärd kan utföras som egenvård. Om den som förestår verksamheten får kännedom om att personalen inte kan utföra egenvården på ett säkert sätt, ska den hälso- och sjuk vårdspersonal som är ansvarig för egenvårdsbedömningen omedelbart kontaktas så att en omprövning kan göras.

text: Omvårdnaden ska även innefatta uppgiften att verka för att barnets eller ungdomens fysiska och psykiska integritet respekteras och se till att han eller hon inte utsätts för våld, övergrepp eller andra kränkningar.

text: Allmänna råd

text: Om det finns en misstanke om att ett barn har utsatts för brott, bör den som förestår verksamheten i samråd med vårdnadshavaren skynd samt göra en polisanmälan. Om det är en ungdom som misstänks ha blivit utsatt för brott, bör den som förestår verksamheten bistå med att göra en polisanmälan.

text: För det barn eller den ungdom som så behöver, ska omvårdnaden inbegripa stöd och hjälp med att 1. äta, dricka och förflytta sig, 2. sköta personlig hygien och klä sig, 3. kommunicera, 4. göra den dagliga tillvaron begriplig och förutsägbar, 5. göra läxor, leka och ägna sig åt intressen, 6. vara delaktig i vardagliga göromål, 7. vara med i sociala sammanhang, 8. upprätthålla kontakten med föräldrar, övrig familj och vänner samt 9. planera sin framtid.

text: Personal

text: Av

text: 3 § förordningen (1993:1090)

text: om stöd och service till vissa funktionshindrade framgår det att det ska finnas en person med lämplig utbildning som förestår verksamheten.

text: Den som förestår verksamheten ska ha en högskoleutbildning som är relevant för uppdraget. Han eller hon ska dessutom ha erfarenhet av liknande verksamhet och ha tillräcklig kunskap och kompetens för att leda den.

text: Allmänna råd

text: En och samma person bör inte förestå fler verksamheter än att han eller hon kan ansvara för arbetsledning, utveckling och uppföljning av var och en av verksamheterna.

text: Av

text: 6 §

text: LSS framgår det att det ska finnas den personal som behövs för att ge ett gott stöd och en god service samt omvårdnad.

text: Allmänna råd

text: I en bostad med särskild service för barn eller ungdomar bör personalen ha kunskaper om – verksamhetens mål och allmänna inriktning enligt LSS, – barns och ungdomars fysiska, psykiska och sociala behov, – FN:s konvention om barnets rättigheter, – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, – konsekvenserna av olika funktionsnedsättningar och – etiskt förhållningssätt och värdigt bemötande.

text: Den som bedriver verksamheten ska säkerställa att personalen har kompetens för att tillgodose de specifika behov av omvårdnad, stöd och service som varje enskilt barn eller ungdom har.

text: Allmänna råd

text: Sådan kompetens kan vara utbildning i eller erfarenhet av – alternativ och kompletterande kommunikation, – specifika diagnoser och funktionsnedsättningar eller – kognitivt stöd.

text: Den som bedriver verksamheten ska se till att personalen får den introduktion som de behöver för att kunna utföra sina arbetsuppgifter.

text: Allmänna råd

text: I introduktionen bör bl.a. ges information om – vilka behov de barn och ungdomar har som bor i bostaden, – vilka rutiner som finns i verksamheten och – verksamhetens mål och allmänna inriktning enligt LSS.

text: Den som bedriver verksamheten ska vidare se till att personalen får såväl handledning som den kompetensutveckling som de behöver för att kunna utföra sina arbetsuppgifter.

text: SOSFS 2012:6

text: Den som bedriver verksamheten ska säkerställa att det i bostaden finns tillräckligt med personal för att tillgodose varje barns och ungdoms 1. behov av säkerhet och trygghet dygnet runt samt 2. behov av omvårdnad, fritid och kultur.

text: När insatsen avslutas

text: Den nämnd som har beslutat om insatsen bostad med särskild service för barn eller ungdomar ska i god tid tillsammans med ungdomen planera för tiden efter insatsen.

text: Allmänna råd

text: Nämnden bör planera för sysselsättning, bostad och andra insatser som ungdomen kan behöva. Den som har avslutat sin gymnasieutbildning bör inte bo i en bostad med särskild service för barn eller ungdomar.

text: Undantagsbestämmelse

text: Socialstyrelsen kan medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter, om det finns särskilda skäl.

text: Denna författning träder i kraft den 1 september 2012.

text: Socialstyrelsen LARS-ERIK HOLM Bitte Fritzson


title: Socialstyrelsens föreskrifter om ändring i föreskrifterna och allmänna råden (SOSFS 2008:17) om läkarnas specialiseringstjänstgöring

text: 1 kap.

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas på legitimerade läkares vidareutbildning för att uppnå specialistkompetens enligt

text: 4 kap. 8 § patientsäkerhetslagen (2010:659)

type: kapitel

text: 2 kap.

text: Av

text: 4 kap. 1 § patientsäkerhetsförordningen (2010:1369)

text: framgår det att för att en legitimerad läkare ska uppnå specialistkompetens ska han eller hon förvärva de kunskaper, färdigheter och förhållningssätt som föreskrivs för specialistkompetensen genom att under minst fem år genomgå specialiseringstjänstgöring. Denna ska fullgöras genom tjänstgöring som läkare under handledning och genom deltagande i kompletterande utbildning.

text: 3 kap.

text: Av

text: framgår det att specialiseringstjänstgöringen ska genomföras under handledning.

text: Vårdgivaren ska ge direktiv och säkerställa att det finns dokumenterade rutiner för hur verksamheter med specialiseringstjänstgöring regelbundet ska granskas genom externa inspektioner.

text: SOSFS 2012:8

text: Den inspekterande enheten och den inspekterade verksamheten får inte ha ekonomiska, administrativa eller organisatoriska kopplingar till varandra. Granskningen ska avse de krav som ställs i 1–7 §§ samt tillhörande allmänna råd.

text: 4 kap.

text: För specialistkompetens i klinisk immunologi och transfusionsmedicin, klinisk bakteriologi och virologi samt arbets- och miljömedicin ska det finnas två ansvariga verksamhetschefer och två ansvariga handledare. Det som anges i detta kapitel om verksamhetschef avser även den läkare med avsedd specialistkompetens till vilken verksamhetschefen har gett uppdraget. Undantag från kravet på dubbla verksamhetschefer får göras om verk samhetschefen har dubbla specialistkompetenser enligt ovan eller har specialistkompetens enligt den specialitetsförteckning som anges i 5 kap. 2 §. Samma undantag ska gälla för kravet på handledarna.

text: 6 kap.

text: Av

text: framgår det att meriter från forskarutbildning får tillgodoräknas i specialiseringstjänstgöringen. Under förutsättning att kraven i aktuell målbeskrivning är uppfyllda ska Socialstyrelsen utfärda specialistkompetensbevis efter minst fyra och ett halvt års tjänstgöring om ST-läkaren har 1. en svensk doktorsexamen, eller 2. en utländsk doktorsexamen som av svenskt universitet eller högskola eller, i förekommande fall, av Högskoleverket bedömts motsvara en svensk doktorsexamen.

text: 7 kap.

text: Av

text: 4 kap. 10 § patientsäkerhetslagen (2010:659)

text: framgår det att ansökan om bevis om specialistkompetens prövas av Socialstyrelsen.

text: Ansökan om bevis om specialistkompetens enligt

text: ska göras på särskild blankett (bilaga 1). Ansökan ska skickas till Socialstyrelsen.

text: Verksamhetschefen, eller den läkare med avsedd specialistkompetens till vilken verksamhetschefen har gett uppdraget, och handledaren ska utfärda ett intyg på särskild blankett (bilaga 2) som visar att ST-läkaren har

text: 1. tillägnat sig de kunskaper, färdigheter och förhållningssätt som anges i den fastställda målbeskrivningen för den sökta specialiteten, 2. fullgjort minst fem års tjänstgöring under handledning, och 3. använt sig av lärandemetoderna i målbeskrivningen i den mån de avser lärandemetoder som anges i 7 §.

text: Av intyget ska det även framgå om eventuell utlandstjänstgöring varit relevant för uppfyllelse av mål eller delmål i målbeskrivningen. Intyget ska bifogas ansökan till Socialstyrelsen.

text: Följande lärandemetoder i målbeskrivningarna ska användas och redovisas genom intyg på särskilda blanketter (bilagorna 3–7): 1. kliniska tjänstgöringar, 2. auskultationer – endast när lärandemetoden är angiven i målbeskrivningen som alternativ till klinisk tjänstgöring, 3. kurser, 4. skriftliga individuella arbeten enligt vetenskapliga principer, och 5. kvalitets- och utvecklingsarbeten.

text: Intygen ska skickas till Socialstyrelsen i samband med ansökan om specialistkompetens.

text: Socialstyrelsen ska på grundval av ansökan pröva om kravet på tjänstgöringstid under minst fem år enligt

text: är uppnått samt om kraven i målbeskrivningen är uppfyllda.

text: Socialstyrelsen

text: LARS-ERIK HOLM

text: Helena Scarabin

text: SOSFS Bilaga 1

text: Återställ formulär

text: ANSÖKAN om specialistkompetens

text: Specialistkompetens i Personuppgifter som lämnas på denna ansökningsblankett registreras av Socialstyrelsen i ett ärendehanteringssystem. Uppgifter om utfärdat behörighetsbevis överförs till Socialstyrelsens register över hälso- och sjukvårdspersonal (HOSP). Både ärendehanteringssystemet och HOSP uppdateras med vissa folkbokföringsuppgifter. Sänds till

text: Socialstyrelsen

text: 106 30 STOCKHOLM

text: Personuppgifter

text: Efternamn, samtliga förnamn Personnummer Utdelningsadress Postnummer Postort E-postadress Tjänsteställe (sjukhus, vårdcentral etc.) Telefon bostaden (inkl. riktnummer) Telefon arbetet (inkl. riktnummer) Mobiltelefon

text: Utbildning. Ange datum (år, månad, dag) vid de olika alternativen

text: Läkare med svensk examen

text: Läkarexamen Läkarlegitimation Tidigare erhållen specialistkompetens i

text: Läkare med utländsk examen och kompletterande utbildning i Sverige

text: Läkarexamen (land) Läkarlegitimation (land) Tidigare erhållen specialistkompetens i (land) Svensk läkarlegitimation

text: Socialstyrelsens anteckningar

text: Åtgärder Datum för bevis

text: Bilaga 1 (2012-06)8

text: SOSFS 2012:

text: Bilaga 1

text: Tjänsteförteckning. Här redovisas tjänstgöringar under handledning med uppgift om enheter, tider, tjänstgöringsgrader och ledigheter utöver semester och jourkompensationer Sjukhus, klinik, enhet eller motsv. Tjänstgöringsperiod Tjänstgöringstid Tjänstgöring Ledigheter fr.o.m–t.o.m. (ååmmdd) i procent antal månader antal månader

text: Summa

text: SOSFS Bilaga 1

text: Förteckning över bifogade intyg i enlighet med Socialstyrelsens standardformulär avseende

text: Bilaga nr Intyg om uppnådd kompetens enligt målbeskrivning

text: Bilaga nr Kliniska tjänstgöringar

text: Auskultationer Bilaga nr

text: Kurser Bilaga nr

text: Skriftligt individuellt arbete Bilaga nr

text: Bilaga nr Kvalitets- och utvecklingsarbete

text: Förteckning över bifogade intyg avseende

text: Bilaga nr Godkänd svensk doktorsexamen Bilaga nr Bedömning av utländsk doktorsexamen Bilaga nr Utländsk tjänstgöring

text: Underskrift

text: Ort och datum Sökandens underskrift

text: Att denna meritförteckning överensstämmer med oss företedda originalhandlingar intygas

text: Namnunderskrift Namnunderskrift

text: Namnförtydligande Namnförtydligande Utdelningsadress Utdelningsadress Postnr och postort Postnr och postort

text: Avgift

text: Enligt

text: 11 § avgiftsförordningen (1992:191)

text: ska sökanden ha betalt en avgift innan ansökan handläggs. Avgiften för specialistkompetens är f.n. 2 300 kronor (se Socialstyrelsens hemsida för aktuell avgift). Avgiften betalas in till Socialstyrelsen, Bankgirokonto 790-3750. Observera att vid inbetalningen är det viktigt att personnummer anges (i en följd utan mellanslag eller streck), ingenting annat får skrivas i meddelanderutan! 3

text: Bilaga 2

text: Återställ formulär

text: Bilaga:

text: INTYG

text: om uppnådd kompetens enligt målbeskrivning för specialiseringstjänstgöring (ST)

text: Avsedd specialitet

text: Undertecknad verksamhetschef intygar – i samråd med berörd handledare – att legitimerade läkaren

text: Namn Personnummer

text: uppnått kompetenskraven i enlighet med fastställd målbeskrivning för specialiteten,

text: fullgjort minst fem års tjänstgöring under handledning3

text: använt sig av de lärandemetoder som målbeskrivningen föreskriver, och

text: i förekommande fall, har genomgått utlandstjänstgöring som varit relevant för måluppfyllelsen.

text: Undertecknad verksamhetschef intygar att uppdraget att intyga uppnådd kompetens har delegerats till ovanstående intygande person enligt 7 kap. 5 § första stycket (i tillämpliga fall)

text: Tillstyrkan av handledare med specialistkompetens i den avsedda specialiteten

text: Namnunderskrift Namnförtydligande Tjänsteställe

text: (2012-06)2 Bilaga 8

text: SOSFS 2012:

text: SOSFS Bilaga 2

text: Samråd har, enligt 7 kap. 6 §, skett med undertecknade verksamhetschefer vid andra vårdenheter Namnunderskrift

text: Namnförtydligande Tjänsteställe

text: Namnunderskrift

text: Namnförtydligande Tjänsteställe

text: Namnunderskrift

text: Namnförtydligande Tjänsteställe

text: 1 För sammanslagna specialiteter ska två intyg om uppnådd kompetens enligt målbeskrivning utfärdas i enlighet med 4 kap. 6 §. 2 Eller den läkare med avsedd specialistkompetens som verksamhetschefen gett uppdrag åt att utfärda intyg om specialiseringstjänstgöring enligt 7 kap. 4 .§ 3 Om godkänd doktorsexamen åberopas gäller minst fyra och ett halvt års tjänstgöring under handledning förutsatt att kraven i målbeskrivningen är uppfyllda. Se 6 kap. 1 § andra stycket. 4 Eller den läkare med avsedd specialistkompetens som verksamhetschefen har utsett att vid sidan av honom/henne själv intyga den uppnådda kompetensen enlig 7 kap. 5 § andra styckett . 5 Eller den läkare med avsedd specialistkompetens till vilken verksamhetschefen har gett uppdraget.

text: Bilaga 3

text: Återställ formulär

text: Bilaga:

text: INTYG

text: över godkända lärandemoment i enlighet med målbeskrivningen avseende KLINISK TJÄNSTGÖRING

text: Avsedd specialistkompetens

text: Delmål eller i förekommande fall del av delmål, , i målbeskrivningen som avses (ange nummer)

text: Tjänstgöringsplats/enhet

text: Tjänstgöringstid/tjänstgöringstider

text: Att legitimerade läkaren

text: Namn Personnummer

text: har genomgått godkänd tjänstgöring och uppnått avsedd kompetens enligt ovan intygas av undertecknad handledare

text: Specialitet Ort Tjänsteställe Datum Namnunderskrift Namnförtydligande (2012-06)3 Bilaga 8

text: SOSFS 2012:

text: SOSFS Bilaga 4

text: Återställ formulär

text: Bilaga:

text: INTYG

text: över godkända lärandemoment i enlighet med målbeskrivningen avseende AUSKULTATION

text: Avsedd specialistkompetens

text: Delmål eller i förekommande fall, del av delmål i målbeskrivningen som avses (ange nummer),

text: Tjänstgöringsplats/enhet

text: Tjänstgöringstid

text: Att legitimerade läkaren

text: Namn Personnummer

text: har genomgått godkänd auskultation och uppnått avsedd kompetens enligt ovan intygas av undertecknad handledare

text: (2012-06)4 Bilaga 8 SOSFS 2012:

text: Bilaga 5

text: Återställ formulär

text: Bilaga:

text: INTYG

text: över godkända lärandemoment i enlighet med målbeskrivningen avseende KURS

text: Avsedd specialistkompetens

text: Delmål eller, i förekommande fall, del av delmål i målbeskrivningen som avses (ange nummer)

text: Kursens namn

text: Kort beskrivning av kursens innehåll (max 20 ord).

text: Kurstid fr.o.m. – t.o.m.

text: Att legitimerade läkaren

text: Namn Personnummer

text: har genomgått och godkänts på ovanstående kurs intygas av undertecknad kursledare

text: Specialitet (i förekommande fall) Ort Tjänsteställe Datum Namnunderskrift Namnförtydligande (2012-06)5 Bilaga 8 SOSFS 2012:

text: SOSFS Bilaga 6

text: Återställ formulär

text: Bilaga:

text: INTYG

text: SKRIFTLIGT INDIVIDUELLT ARBETE ENLIGT VETENSKAPLIGA PRINCIPER

text: Avsedd specialistkompetens

text: Ämnet för arbetet i rubrikform

text: Kort beskrivning av arbetet (max. 20 ord)

text: Att legitimerade läkaren

text: Namn Personnummer

text: har med godkänt resultat genomfört ovanstående arbete intygas av undertecknad handledare

text: (2012-06)6 Bilaga 8

text: SOSFS 2012:

text: Bilaga 7

text: Återställ formulär

text: Bilaga:

text: INTYG

text: över godkända lärandemoment i enlighet med målbeskrivningen avseende KVALITETS- OCH UTVECKLINGSARBETE

text: Avsedd specialistkompetens

text: Ämnet för arbetet i rubrikform

text: Att legitimerade läkaren

text: Namn Personnummer

text: (2012-06)7 Bilaga 8 SOSFS 2012:


text: Ändrad : t.o.m.

text: HSLF-FS 2017:10

text: Ändrad : t.o.m.

text: HSLF-FS 2017:10

text: I dessa allmänna råd ges rekommendationer till stöd för bedömningen i vissa fall av den enskildes rätt till ekonomiskt bistånd enligt

text: socialtjänstlagen (2001:453)

text: Försörjningsstöd – riksnormen enligt

text: 4 kap. 3 § första stycket 1 socialtjänstlagen

text: och 2 kap. 1 § socialtjänstförordningen(

text: Medlemmar i hushållet

text: Som medlemmar i hushållet bör räknas

text: – makar, – registrerade partner enligt lagen (

text: ) om registrerat partnerskap, – sambor enligt

text: sambolagen (2003:376)

text: och – barn och ungdomar under 21 år som föräldrarna är underhållsskyldiga för.

text: Barn och ungdomar bör räknas som medlemmar i hushållet, både där de stadigvarande bor och där de vistas under umgängestid. Socialnämnden bör beräkna kostnaderna efter det antal dagar barnet eller ungdomen vistas hos respektive förälder.

text: Särskilda skäl att beräkna kostnader till en högre nivå

text: Socialnämnden bör beräkna kostnaderna enligt riksnormen till en högre nivå bl.a.

text: – om den enskilde av medicinska skäl har behov av dyrare kost, – om den enskilde betalar avgift för skolmåltider, – om den enskilde har höga livsmedelskostnader på grund av att kosten är inräknad i en avgift, – om den enskilde på grund av funktionsnedsättning eller andra skäl har svårigheter att upprätthålla kontakten med andra människor eller delta i samhällslivet och därför har extra utgifter, för t.ex. telefon och tidningar eller fritidsaktiviteter, som inte täcks av annat särskilt stöd, – om det är en förutsättning för att barn ska kunna delta i fritidsaktiviteter, – om det är en förutsättning för att en förälder ska kunna ha umgänge eller kontakt med sitt barn i en rimlig omfattning och därför har extra utgifter för t.ex. lek och fritid samt telefon, – om den enskilde har ett tillfälligt och visst behov av att köpa kläder och skor, – om ett spädbarn saknar nödvändig klädutrustning (jfr avsnittet ”Spädbarnsutrustning” s. 13) eller – om den enskilde har tillfälligt höga kostnader, t.ex. för livsmedel, kläder och skor eller telefon, som beror på att han eller hon är eller har varit utsatt för våld eller andra övergrepp av närstående eller för något annat brott.

text: Särskilda skäl att beräkna kostnader till en lägre nivå

text: Socialnämnden bör beräkna kostnaderna enligt riksnormen till en lägre nivå bl.a.

text: – om den enskilde hamnat i en akut nödsituation och endast behöver tillfälligt ekonomiskt bistånd för att få möjlighet att reda upp den eller – om den enskilde inte har vissa kostnader för poster som ingår i riksnormen eller dessa är lägre än riksnormen, t.ex. under vistelse i heldygnsvård.

text: Försörjningsstöd – skäliga kostnader för poster utanför riksnormen enligt

text: 4 kap. 3 § första stycket 2 socialtjänstlagen

text: Boende

text: Skälig boendekostnad

text: Socialnämnden bör vid bedömningen av vad som är en skälig boendekostnad utgå från den enskildes faktiska kostnad och behov av boende. Utgångspunkten vid bedömningen av vad som är skälig boendekostnad bör vara vad en låginkomsttagare på orten normalt har möjlighet att kosta på sig. Kostnaden bör även relateras till hyresnivån hos allmännyttiga bostadsföretag eller andra större bostadsföretag på orten. Med orten bör avses den tätort där den enskilde bor eller de närmast belägna tätorterna inom kommunen.

text: Socialnämnden bör vid bedömningen ta hänsyn till ett barns behov av utrymme även hos den förälder där barnet enbart vistas under umgängestid.

text: Ett kvarboende vuxet barn som får ekonomiskt bistånd bör genom biståndet få möjlighet att betala sin del av familjens boendekostnad, bl.a.

text: – om föräldrarna på grund av att det vuxna barnet bor kvar har en högre boendekostnad än de annars skulle ha haft, antingen genom att tvingas behålla en stor bostad eller genom att helt eller delvis mista rätten till bostadsbidrag eller – om det vuxna barnet tidigare har betalt hemma och inte har rätt till studiestöd enligt

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: eller förlängt barnbidrag enligt

text: 15 kap.

text: socialförsäkringsbalken

text: Med ett kvarboende vuxet barn avses ett barn som efter fyllda 18 år bor kvar i föräldrahemmet men som föräldrarna inte är underhållsskyldiga för.

text: Faktisk boendekostnad

text: Hyreslägenhet

text: Socialnämnden bör vid beräkningen av den faktiska boendekostnaden för en hyreslägenhet beakta hyran inklusive uppvärmning och obligatoriska avgifter. Om lägenheten hyrs i andra hand, bör nämnden godta den hyra som lägenhetsinnehavaren och andrahandshyresgästen har avtalat, under förutsättning att den är skälig.

text: Inneboende

text: Socialnämnden bör vid beräkningen av den faktiska boendekostnaden för en inneboende beakta vad bostadsinnehavaren och den inneboende avtalat, om kostnaden är skälig. De som lever i en hushållsgemenskap med bostadsinnehavaren bör inte räknas som inneboende.

text: Bostadsrätt

text: Socialnämnden bör vid beräkningen av den faktiska boendekostnaden för en bostadsrättslägenhet beakta månadsavgiften, uppvärmningskostnaden och räntekostnaden för lån som tagits för inköp och underhåll eller liknande av lägenheten. Nämnden bör även beakta om den enskilde har rätt till skattejämkning för räntekostnaden.

text: Egen fastighet

text: Socialnämnden bör vid beräkningen av den faktiska boendekostnaden för ett eget hus, i förekommande fall, beakta tomträttsavgäld och räntekostnaden för lån som tagits för inköp och underhåll eller liknande av fastigheten. Nämnden bör även beakta om den enskilde har rätt till skattejämkning för räntekostnaden och tomträttsavgäld. I den faktiska boendekostnaden bör dessutom nödvändiga driftskostnader räknas in, t.ex. för uppvärmning, vatten och avlopp, sophämtning och försäkring.

text: Hushållsgemenskap med bostadsinnehavaren

text: Socialnämnden bör vid beräkningen av den faktiska boendekostnaden beakta hur stor andel av bostaden den enskilde disponerar, om han eller hon, t.ex. ett kvarboende vuxet barn eller en förälder, lever i en hushållsgemenskap med bostadsinnehavaren utan att vara samboende. Nämnden bör vid beräkningen följa Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 1998:9

text: ) om beräkning av bostadskostnad i ärenden om bostadsbidrag och familjebidrag i form av bostadsbidrag, som finns i Försäkringskassans författningssamling.

text: Delad bostad

text: Socialnämnden bör vid beräkningen av den faktiska boendekostnaden beakta kostnaden delad med antalet boende i bostaden, om flera personer delar bostad men saknar eller har begränsad hushållsgemenskap.

text: Andra boendeformer

text: Socialnämnden bör för andra boendeformer, t.ex. husvagn, båt eller hotell, beräkna den faktiska boendekostnaden efter omständigheterna i varje enskilt fall. I vissa fall kan det vara motiverat att lägga till kostnader för sådant som ingår i ett vanligt boende, t.ex. dusch och tvättmaskin. För personer som saknar permanent bostad bör kostnaden för magasinering av egna tillhörigheter under skälig tid ingå i den faktiska boendekostnaden.

text: Boendekostnad vid kort- och långvarigt biståndsbehov

text: Vid ett kortvarigt biståndsbehov bör socialnämnden i regel godta den faktiska boendekostnaden. Med kortvarigt avses en period om maximalt tre sammanhängande månader. Om socialnämnden bedömer att behovet av ekonomiskt bistånd blir längre än tre sammanhängande månader, bör nämnden kunna pröva om den faktiska boendekostnaden är skälig. I prövningen bör, vid beaktande av en skälig levnadsnivå, hänsyn tas till att den enskilde kan byta till en billigare bostad eller på annat sätt kan sänka boendekostnaden. Nämnden bör dock undvika beslut som medför att den enskilde tvingas flytta från den tätort eller den del av kommunen där han eller hon bott under flera år. Nämnden bör även ta hänsyn till om det i individuella fall finns särskilda skäl mot byte av bostad eller bostadsområde som t.ex.

text: – om det finns risk för att ett byte medför negativa sociala konsekvenser, – om en barnfamilj genom att flytta skulle tvingas bryta upp från barnomsorg, skola och socialt nätverk, – om en ensamstående vuxen, t.ex. med funktionsnedsättning eller sociala problem och äldre med sviktande hälsa, har ett särskilt stort behov av kontinuitet i det sociala nätverket eller den fysiska miljö som hänger samman med det nuvarande boendet, – om bostaden är anpassad till en boendes funktionsnedsättning eller – om den enskilde har begränsad möjlighet att bli godkänd som hyresgäst, t.ex. vid arbetslöshet eller betalningsanmärkning.

text: Häktade och personer som avtjänar en faktisk strafftid på högst sex månader bör ges ekonomiskt bistånd till den faktiska boendekostnaden under hela häktningstiden respektive strafftiden, om de annars riskerar att bli bostadslösa. Socialnämnden bör rekommendera den enskilde som avtjänar ett straff att hyra ut sin bostad i andra hand, om hyresvärden ger sitt samtycke och det är lämpligt. Om hyresvärden inte ger något sådant samtycke, kan hyresgästen begära tillstånd till uthyrningen hos hyresnämnden. Socialnämnden bör i förekommande fall ge ekonomiskt bistånd till boendekostnaden i avvaktan på hyresnämndens beslut.

text: Skälig tid för bostadsbyte

text: Om socialnämnden bedömer att boendekostnaden inte är skälig, bör nämnden i regel ändå godkänna den under en övergångstid så att den enskilde ges skälig tid att förändra sin boendekostnad. Nämnden bör även godkänna den faktiska boendekostnaden så länge den enskilde aktivt medverkar till att finna ett billigare boende eller på annat sätt försöker sänka sina boendekostnader. Ovanstående bör inte tillämpas, om boendet är en särskilt dyrbar nödlösning, t.ex. boende på hotell, och nämnden kan erbjuda ett billigare alternativ med godtagbar standard i avvaktan på en permanent lösning.

text: Om den enskilde efter information från socialnämnden och efter skälig tid väljer att behålla ett boende med en kostnad som inte är skälig, bör ekonomiskt bistånd beräknas utifrån den boendekostnad som bedöms skälig för en låginkomsttagare på orten (jfr avsnittet ”Skälig boendekostnad” s. 6).

text: Byte till dyrare bostad

text: Om den som får ekonomiskt bistånd har ett önskemål om att flytta till ett dyrare boende, bör socialnämnden ge bistånd beräknat på den nya boendekostnaden under förutsättning att flyttningen är nödvändig för att den enskilde ska uppnå en skälig levnadsnivå. Det kan t.ex. gälla

text: – om det finns medicinska eller starka sociala skäl som styrker behovet av flyttning, – om det finns svåra personliga motsättningar mellan hushållsmedlemmarna, t.ex. mellan förälder respektive styvförälder och ett vuxet barn eller mellan makar eller samboende, – om bostadens standard inte är skälig vad avser fysisk miljö och utrustning, – om ett vuxet barn genom att bo i föräldrahemmet förhindras att leva ett normalt vuxenliv och bli självständig, – om den enskilde måste flytta till följd av att han eller hon är eller har varit utsatt för våld eller andra övergrepp av närstående eller för något annat brott eller – vid trångboddhet.

text: För att ett hushåll inte ska anses trångbott bör det, utom för ensamstående utan barn, ha sovrum utöver vardagsrum och kök eller kokvrå. Två barn bör kunna dela sovrum. Med beaktande av stigande ålder och personlig integritet, bör barn emellertid inte behöva dela sovrum. Vuxna som inte är sambor bör inte behöva dela sovrum. Vid bedömningen av vad som är skälig boendestandard vid byte till dyrare bostad bör utgångspunkten vara vad en låginkomsttagare på orten normalt har möjlighet att kosta på sig.

text: Hushållsel

text: Socialnämnden bör i regel godta den enskildes faktiska kostnader för hushållsel, om kostnaderna är skäliga.

text: Arbetsresor

text: Socialnämnden bör vid beräkningen av skäliga kostnader för arbetsresor i regel beakta månadskostnaden för lokala resor med allmänna kommunikationer. Om den enskilde behöver bil för arbetsresor, bör de faktiska kostnaderna för arbetsresorna kunna användas som underlag vid beräkningen av skäliga bilkostnader, t.ex. för

text: – bensin, – skatt, – försäkring och – besiktning.

text: Behov av bil kan t.ex. finnas om

text: – allmänna kommunikationer saknas, – turtätheten är starkt begränsad eller – den enskilde lider av sjukdom eller har funktionsnedsättning

text: Socialnämnden bör vid beräkningen av skäliga kostnader för resor med färdtjänst beakta färdtjänstavgiften.

text: Hemförsäkring

text: Socialnämnden bör i regel godta den enskildes faktiska kostnader för hemförsäkring, om kostnaderna är skäliga.

text: Medlemskap i fackförening och arbetslöshetskassa

text: Socialnämnden bör godta den enskildes faktiska kostnader för avgifter till fackförening och arbetslöshetskassa.

text: Livsföring i övrigt enligt

text: 4 kap. 1 § socialtjänstlagen

text: Om den enskilde inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt, kan den enskilde få ekonomiskt bistånd för sin livsföring i övrigt som kan avse bl.a. kostnader för

text: – hälso- och sjukvård, – tandvård, – glasögon, – hemutrustning, – flyttkostnader, – spädbarnsutrustning, – umgängesresor, – avgifter för kommunal service, ansöknings- och förmedlingsavgifter, – rekreation, – begravning och – skulder.

text: Hälso- och sjukvård

text: Socialnämnden bör ge ekonomiskt bistånd för skäliga kostnader för hälso- och sjukvård som är medicinskt påkallad. Nämndens bedömning av vad den enskilde ska få ersättning för bör göras från den utgångspunkten att syftet med vården ska kunna uppnås.

text: Ekonomiskt bistånd bör omfatta kostnader för åtgärder som

text: – utgör sådan vård och behandling som avses i

text: 2 kap. 1 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30)

text: och som ett landsting är skyldigt att svara för enligt

text: 8 kap. 1 § samma lag

text: , även i de fall insatserna tillhandahålls av en privat yrkesutövare som är ansluten till Försäkringskassan, – vidtas efter bedömning av hälso- och sjukvårdspersonal och – görs i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet. (

text: HSLF-FS 2017:10

text: Ekonomiskt bistånd bör även omfatta skäliga kostnader för bl.a.

text: – hjälpmedel och förbrukningsmaterial som förskrivits av behörig hälso- och sjukvårdspersonal, – läkemedel som omfattas av lagen (

text: ) om läkemedelsförmåner m.m. och som förskrivits av behörig hälso- och sjukvårdspersonal, – resor som är nödvändiga för att vården ska kunna genomföras eller – resor som är nödvändiga för att hämta ut förskrivna läkemedel, hjälpmedel och förbrukningsmaterial.

text: Tandvård

text: Socialnämnden bör ge ekonomiskt bistånd till skäliga kostnader för nödvändig tandvård. Hit räknas också förebyggande åtgärder mot karies och tandlossning. Nämnden bör i regel grunda sin bedömning på behandlande tandläkares val av åtgärd och vad denne anser vara nödvändig tandvård. Nämnden bör väga in om biståndsbehovet beräknas bli kort- eller långvarigt.

text: Förutom rent medicinska aspekter bör socialnämnden beakta de sociala konsekvenser som kan uppstå vid utebliven tandvård. Socialnämnden bör kunna ställa krav på att en tandläkarkonsult anlitas, om behandlingskostnaderna är höga eller om det finns olika behandlingsalternativ.

text: Om behovet av tandvård är akut, bör socialnämnden inte ställa krav på att den enskilde ansöker om ekonomiskt bistånd före behandlingen.

text: Glasögon

text: Socialnämnden bör ge ekonomiskt bistånd till skäliga kostnader för glasögon, om behovet styrks av en legitimerad optiker eller läkare. Nämnden bör godta skäliga kostnader för kontaktlinser, om linser är det enda alternativet och behovet styrks av en läkare.

text: Hemutrustning

text: Socialnämnden bör ge ekonomiskt bistånd till den hemutrustning som behövs för att ett hem ska kunna fungera.

text: Den hemutrustning som avses bör kunna tillgodose behov som t.ex. matlagning, umgänge, sömn, förvaring, rengöring och rekreation. Även radio, TV och dator med internetuppkoppling bör ingå i en hemutrustning. Vid bedömning av behovet av dator med internetuppkoppling bör nämnden särskilt ta hänsyn till behoven hos barn och ungdomar som går i skolan.

text: Underhåll, reparation eller komplettering

text: Socialnämnden bör, om det krävs för att den enskilde ska kunna bibehålla en skälig levnadsnivå, ge ekonomiskt bistånd till

text: – inköp av hemutrustning som behöver bytas ut, – underhåll av hemutrustning, – reparation av hemutrustning eller – inköp av kompletterande hemutrustning (jfr avsnittet ”Spädbarnsutrustning” nedan).

text: Hemutrustning vid bosättning

text: Socialnämnden bör ge ekonomiskt bistånd till behövlig hemutrustning vid bosättning, om det finns särskilda skäl. Sådana skäl kan t.ex. vara att

text: – bostaden är ett led i en rehabilitering, – den enskilde saknar möjligheter att förbättra sin ekonomi, – den enskilde endast kan förbättra sin ekonomi på mycket lång sikt eller – den enskilde omgående behöver flytta till en annan bostad till följd av att han eller hon är eller har varit utsatt för våld eller andra övergrepp av närstående eller för något annat brott.

text: Val av inköpsställe

text: Socialnämnden bör ge ekonomiskt bistånd till hemutrustning utan villkor om att särskilda inköpsställen ska användas, om det inte finns särskilda skäl för det.

text: Flyttkostnader

text: Socialnämnden bör ge ekonomiskt bistånd till flyttkostnader, om flyttningen är nödvändig för att den enskilde ska uppnå en skälig levnadsnivå (jfr avsnittet ”Byte till dyrare bostad” s. 9).

text: Ekonomiskt bistånd till flyttkostnader bör i regel bl.a. omfatta

text: – hyra av bil, inklusive försäkring, – bensin, – hyra av flyttlådor och – flytt av telefonabonnemang.

text: Om den enskilde på grund av sjukdom, ålder eller andra skäl inte klarar av att flytta på egen hand, bör biståndet omfatta skäliga kostnader för en flyttfirma.

text: Spädbarnsutrustning

text: Socialnämnden bör ge ekonomiskt bistånd till skäliga kostnader för nödvändig spädbarnsutrustning i samband med ett barns födelse, bl.a.

text: – säng med sängkläder och andra tillbehör, – skötbädd med tillbehör, – bärsele, – bilbarnstol, – barnvagn med tillbehör och – utrustning för bad.

text: Avseende klädutrustning se avsnittet ”Särskilda skäl att beräkna kostnader till en högre nivå” s. 5.

text: Umgängesresor

text: Socialnämnden bör ge ekonomiskt bistånd till skäliga kostnader för att ett barn ska kunna umgås med sin förälder som bor på annan ort. Med annan ort kan även avses en ort utanför Sverige. Avgörande för vad som bör vara skälig kostnad för resor och hur ofta bistånd bör ges till kostnader för umgänge bör anpassas till vad en familj i allmänhet har råd med. Vid denna bedömning bör nämnden även beakta vad som har reglerats genom dom eller beslut av domstol eller genom avtal om umgänge.

text: Förutom reskostnader bör även andra kostnader som är nödvändiga för att umgänget ska kunna komma till stånd ingå i biståndet, t.ex. kostnader för logi.

text: Avgifter för kommunal service, ansöknings- och förmedlingsavgifter

text: Socialnämnden bör ge ekonomiskt bistånd till kostnader för t.ex.

text: – barnomsorg i väntan på nedsättning av avgiften, – omsorg om personer med funktionsnedsättning i väntan på nedsättning av avgiften, – äldreomsorg i väntan på nedsättning av avgiften, – rättshjälpsavgift, – identitetshandling för den som saknar sådan och – bostadsförmedling för den som saknar eller behöver byta bostad.

text: Se vidare avsnittet ”Genom nedsättning av kommunala avgifter, m.m.” s. 17.

text: Rekreation

text: Socialnämnden bör ge ekonomiskt bistånd till skäliga kostnader för rekreation, om det finns särskilda skäl. Det kan finnas särskilda behov av rekreation, t.ex. hos barnfamiljer som under lång tid på grund av ekonomiska problem inte har kunnat få någon form av semester och hos vuxna med långvariga medicinska eller sociala problem. Om det finns barn i hushållet, bör nämnden göra en särskild bedömning av barnets behov.

text: Ekonomiskt bistånd till rekreation bör räcka t.ex. till en tåg- eller bussresa och logi. När det gäller barn bör biståndet räcka till kostnaden för t.ex. en koloni- eller lägervistelse.

text: Begravning

text: Begravningskostnader täcks i första hand av tillgångarna i dödsboet. Om dödsboet saknar tillgångar helt eller delvis, bör socialnämnden ge ekonomiskt bistånd som möjliggör en värdig begravning. Hänsyn bör tas till allmänt vedertagna begravningstraditioner och i förekommande fall olika religiösa och etniska gruppers speciella önskemål om hur en begravning ska ordnas. Då begravningen ska ske utomlands, bör nämnden ge ekonomiskt bistånd som motsvarar kostnaden för begravning i Sverige.

text: Ekonomiskt bistånd till begravningskostnader bör i regel inte vara högre än ett halvt basbelopp.

text: I en förälders försörjningsskyldighet ligger även ett ansvar att efter förmåga stå för kostnaderna för ett barns begravning.

text: Skulder

text: Socialnämnden bör ge ekonomiskt bistånd till betalning av skulder, endast om det är enda möjligheten för den enskilde att uppnå en skälig levnadsnivå. Nämnden bör ge bistånd till skulder efter en individuell prövning och när det enligt nämndens bedömning skulle få allvarliga sociala konsekvenser för den enskilde om skulden inte betalas. Det kan t.ex. gälla skulder för boendekostnader eller hushållsel.

text: Socialnämnden bör ge ekonomiskt bistånd även till en skuld som uppstått under sådan tid då den enskilde inte har haft bistånd till kostnaden, men hade fått bistånd om han eller hon hade ansökt om detta.

text: Behovet kan tillgodoses på annat sätt enligt

text: 4 kap. 1 § socialtjänstlagen

text: Genom arbete

text: Om den enskilde är arbetslös, bör socialnämnden i regel kunna kräva att han eller hon står till arbetsmarknadens förfogande på heltid och är villig att ta erbjudet lämpligt arbete. I detta krav bör också ingå att den enskilde deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, t.ex. arbetsmarknadsutbildning, praktik eller arbetsrehabiliterande åtgärder. Även grundutbildning i svenska och s.k. arbetssökarverksamheter bör räknas hit.

text: Genom egna tillgångar

text: Faktiska tillgångar

text: När socialnämnden gör en bedömning av om den enskilde kan tillgodose sitt behov genom egna tillgångar, bör nämnden endast beakta sådana tillgångar som den enskilde faktiskt kan förfoga över eller få tillgång till.

text: Tillgångar som inte bör påverka rätten till ekonomiskt bistånd är t.ex.

text: – pensionsförsäkringar som inte kan återköpas, – bankmedel som inte går att ta ut på grund av villkor i ett gåvobrev eller testamente eller – fast egendom som inte kan överlåtas på grund av en bestämmelse i ett gåvobrev eller testamente.

text: Lätt realiserbara tillgångar

text: Socialnämnden bör bedöma från fall till fall om även andra lätt realiserbara tillgångar, t.ex. bilar, ska påverka rätten till ekonomiskt bistånd. Innehav av bil bör inte vara ett hinder, om den enskilde måste ha bil

text: Socialnämnden bör i vissa fall kunna aktualisera byte till en billigare bil, om bilens värde är högre än ett basbelopp. Om den enskilde på grund av funktionsnedsättning har en specialanpassad bil, bör denna, oavsett värde, inte räknas som en tillgång.

text: Andra realiserbara tillgångar

text: Om behovet av ekonomiskt bistånd bedöms överstiga tre sammanhängande månader eller om det finns andra särskilda skäl, bör även möjligheten att realisera andra tillgångar påverka socialnämndens bedömning av rätten till bistånd. En tillgång bör dock endast påverka rätten till bistånd, om den har ett betydande värde och om överskottet vid en försäljning motiverar åtgärden. Sådana kapitalvaror som vanligtvis finns i ett hem, t.ex. TV, dvd, musikanläggning och dator, bör i regel inte påverka rätten till ekonomiskt bistånd, om varornas värde är skäligt.

text: Vid en försäljning bör den enskilde kunna använda intäkten till att betala eventuella lån som är knutna till det som sålts, utan att det påverkar rätten till ekonomiskt bistånd.

text: Bostad som har ett ekonomiskt värde

text: Hur innehav av en villa eller en bostadsrätt bör behandlas i övrigt framgår i avsnittet ”Faktisk boendekostnad” s. 7.

text: Genom nedsättning av kommunala avgifter, m.m.

text: Socialnämnden bör tillsammans med den enskilde försöka klarlägga om t.ex. förbehållsbeloppet vid utmätning eller avgifter för sociala tjänster, barnomsorg och liknande är korrekta i förhållande till den enskildes ekonomiska förhållanden. Nämnden bör hänvisa den enskilde till att begära höjning av förbehållsbeloppet eller sänkt avgift när så är möjligt. I avvaktan på en ändring bör nämnden ge ekonomiskt bistånd. Genom socialförsäkringsförmåner och andra ersättningar Om den enskilde genom socialförsäkringsförmåner och andra ersättningar helt eller delvis kan tillgodose sitt behov, bör socialnämnden hänvisa honom eller henne till att ansöka om dessa. Sådana förmåner och ersättningar kan vara t.ex. bostadsbidrag, underhållsstöd, sjukpenning, föräldrapenning, äldreförsörjningsstöd, aktivitetsstöd och sjuk- eller aktivitetsersättning. Ovanstående bör dock inte tillämpas undantagslöst. Exempelvis bör

text: – den enskilde inte vara tvungen att utnyttja ersättningsdagar med föräldrapenning före barnets födelse, – den enskilde som har barn kunna spara upp till fyra veckors föräldrapenning per barn fram till det år då föräldrapenningen senast kan tas ut, – båda föräldrarna, inte bara den som är arbetslös eller den som har lägre lön, kunna använda sig av sin möjlighet (halva tiden vardera med föräldrapenning) att vara hemma med barnet eller – den som fyllt 61 år inte vara tvungen att utnyttja möjligheten att göra förtida uttag på sin ålderspension före 65 års ålder.

text: Genom andra personers inkomster och tillgångar

text: Makar, registrerade partner och sambor

text: Makars inkomster bör räknas som gemensamma vid prövningen av rätten till ekonomiskt bistånd. Detsamma bör gälla för registrerade partners inkomster. I regel bör detta även gälla för dem som lever i sådana samboförhållanden som avses i

text: sambolagen (2003:376)

text: . För sambor bör socialnämnden räkna med båda parters sammanlagda inkomster och tillgångar från sammanflyttningsdagen.

text: Bistånd till barn och skolungdomar

text: Om ett barn eller en skolungdom, som har fyllt 18 men inte 21 år, på egen hand ansöker om ekonomiskt bistånd bör nämnden vid behovsbedömningen överväga att bortse från föräldrarnas underhållsskyldighet i de fall – barnet eller skolungdomen är utsatt för våld eller andra övergrepp av närstående eller – barnet eller skolungdomen har bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående vuxna.

text: Att utan medgivande från vårdnadshavaren bistå barnet ekonomiskt bör dock vara en åtgärd som endast bör användas i undantagsfall.

text: Barns och skolungdomars tillgångar och inkomster av kapital

text: Om ett barn har tillgångar som föräldrarna inte kan förfoga över, bör det inte påverka föräldrarnas rätt till ekonomiskt bistånd för barnet. Detta gäller t.ex. bankmedel som står under överförmyndarens kontroll, om överförmyndaren inte ger sitt samtycke till uttag.

text: Genom studiestödsformer

text: Vuxna studerande bör i regel ha sin försörjning genom studiestödsformerna. En vuxen studerande bör dock kunna ges ekonomiskt bistånd t.ex.

text: Socialnämnden bör inte ställa krav på att studiestödet ska räcka under en längre tidsperiod än den som angivits av den utbetalande myndigheten.

text: Socialnämnden bör inte kräva att den som står till arbetsmarknadens förfogande ska börja studera eller återuppta sina studier och ta lån för att själv klara sin försörjning eller livsföring i övrigt.

text: Hushållets inkomster enligt

text: 4 kap. 1 § socialtjänstlagen

text: Faktiska inkomster

text: Socialnämnden bör vid bedömningen av behovet av ekonomiskt bistånd räkna med hushållets samtliga faktiska inkomster. Inkomster som den enskilde inte kan förfoga över bör inte tas med. Sådana inkomster är t.ex.

text: Vissa faktiska inkomster bör socialnämnden dock i regel inte räkna med. Sådana inkomster är t.ex.

text: Socialnämnden bör dock i regel räkna med försäkringsersättningar och skadestånd som kompenserar den enskilde för förlust av egendom som kunnat tillgodose hushållets behov genom att avyttras. Omständigheterna i det enskilda fallet bör bli avgörande på samma sätt som om den enskilde hade haft kvar egendomen (jfr avsnittet ”Genom egna tillgångar” s. 16).

text: Inkomst- och beräkningsperiod

text: Nämnden bör kunna ställa större krav på ekonomisk planering av en person som har vetat om att den egna inkomsten kommer att upphöra och tidigare har mottagit ekonomiskt bistånd.

text: Barns och skolungdomars inkomster enligt

text: 4 kap. 1 a § socialtjänstlagen

text: Barns och skolungdomars inkomster av arbete

text: Om socialnämnden räknar av barns och skolungdomars inkomster av arbete över ett prisbasbelopp per kalenderår, bör avräkningen göras mot barnets eller skolungdomens del i familjens kostnader inklusive boendekostnaden (för beräkning av boendekostnad se avsnittet ”Faktisk boendekostnad” s. 7). (

text: SOSFS 2013:26

text: Övrigt

text: Utbetalningsperiod och utbetalningssätt

text: Om ansökan om ekonomiskt bistånd avser en annan period än en kalendermånad, bör biståndet i regel beräknas från och med tidsbeställningsdagen. Om den enskilde har angivit ett senare datum i ansökan, bör detta gälla.

text: Extraordinära utbetalningssätt i form av rekvisitioner eller matkuponger bör endast användas i yttersta undantagsfall, om mycket speciella omständigheter föreligger.

text: Dagsbelopp

text: Om ekonomiskt bistånd ges för en kortare period än en månad, bör socialnämnden använda sig av ett dagsbelopp. Dagsbeloppet räknas fram genom att beloppen i riksnormen multipliceras med tolv och sedan divideras med 365.

text: Bedömnings- och beräkningsunderlag

text: För att socialnämnden ska kunna avgöra om en enskild har rätt till ekonomiskt bistånd behövs ett underlag för bedömning och beräkning. Om en enskild trots särskild begäran inte förser nämnden med det underlag som behövs eller motsätter sig att handläggaren tar nödvändiga kontakter, bör nämnden i regel kunna avslå ansökan.

text: Mer hos oss

text: Ekonomiskt bistånd

title: Socialstyrelsens allmänna råd om ekonomiskt bistånd

text: 4 kap. 1 § socialtjänstlagen

text: Genom arbete

text: SOSFS_2013-1 (S).indd 15 5/20/2013 2:29:17 PM

text: SOSFS 2013:1

text: Genom egna tillgångar

text: Faktiska tillgångar

text: När socialnämnden gör en bedömning av om den enskilde kan tillgodose sitt behov genom egna tillgångar, bör nämnden endast beakta sådana tillgångar som den enskilde faktiskt kan förfoga över eller få tillgång till. Tillgångar som inte bör påverka rätten till ekonomiskt bistånd är t.ex. – pensionsförsäkringar som inte kan återköpas, – bankmedel som inte går att ta ut på grund av villkor i ett gåvobrev eller testamente eller – fast egendom som inte kan överlåtas på grund av en bestämmelse i ett gåvobrev eller testamente.

text: Lätt realiserbara tillgångar

text: När socialnämnden gör en bedömning av om den enskilde har rätt till ekonomiskt bistånd, bör nämnden beakta kontanter, bankkonton och andra tillgångar som denne förfogar över och som lätt kan realiseras, t.ex. aktier och obligationer. Detta bör inte gälla hushållsmedlemmars eventuella bosparande upp till den nivå som behövs för att behålla platsen i bosparkön. Socialnämnden bör bedöma från fall till fall om även andra lätt realiserbara tillgångar, t.ex. bilar, ska påverka rätten till ekonomiskt bistånd. Innehav av bil bör inte vara ett hinder, om den enskilde måste ha bil – i sitt arbete, – för att kunna ta sig till och från sin dagliga sysselsättning, t.ex. därför att allmänna kommunikationsmedel inte har rimlig turtäthet eller finns inom rimligt avstånd från bostaden, – för att skjutsa barnet eller barnen till förskoleverksamhet, – av medicinska eller sociala skäl, t.ex. för att ett barn ska kunna umgås med sin förälder eller – för att han eller hon riskerar att bli utsatt för våld eller andra övergrepp av närstående.

text: Andra realiserbara tillgångar

text: Om behovet av ekonomiskt bistånd bedöms överstiga tre sammanhängande månader eller om det finns andra särskilda skäl, bör även

text: SOSFS_2013-1 (S).indd 16 5/20/2013 2:29:17 PM

text: möjligheten att realisera andra tillgångar påverka socialnämndens bedömning av rätten till bistånd. En tillgång bör dock endast påverka rätten till bistånd, om den har ett betydande värde och om överskottet vid en försäljning motiverar åtgärden. Sådana kapitalvaror som vanligtvis finns i ett hem, t.ex. TV, dvd, musikanläggning och dator, bör i regel inte påverka rätten till ekonomiskt bistånd, om varornas värde är skäligt. Vid en försäljning bör den enskilde kunna använda intäkten till att betala eventuella lån som är knutna till det som sålts, utan att det påverkar rätten till ekonomiskt bistånd.

text: Bostad som har ett ekonomiskt värde

text: En villa eller en bostadsrätt bör endast betraktas som realiserbar tillgång, om en försäljning bedöms kunna ge ett intäktsöverskott som motiverar åtgärden och det finns möjlighet att ordna annat boende. Även om ett överskott talar för en försäljning kan en sådan vara olämplig av andra skäl (jfr avsnittet ”Boendekostnad vid kort- och långvarigt biståndsbehov” s. 8). Om försäljningen blir aktuell, bör den enskilde få skälig tid på sig att sälja villan eller bostadsrätten (jfr avsnittet ”Skälig tid för bostadsbyte” s. 9). Hur innehav av en villa eller en bostadsrätt bör behandlas i övrigt framgår i avsnittet ”Faktisk boendekostnad” s. 7.

text: Genom socialförsäkringsförmåner och andra ersättningar

text: Om den enskilde genom socialförsäkringsförmåner och andra ersättningar helt eller delvis kan tillgodose sitt behov, bör socialnämnden hänvisa honom eller henne till att ansöka om dessa. Sådana förmåner och ersättningar kan vara t.ex. bostadsbidrag, underhållsstöd, sjukpenning, föräldrapenning, äldreförsörjningsstöd, aktivitetsstöd och sjuk- eller aktivitetsersättning. Ovanstående bör dock inte tillämpas undantagslöst. Exempelvis bör – den enskilde inte vara tvungen att utnyttja ersättningsdagar med föräldrapenning före barnets födelse, – den enskilde som har barn kunna spara upp till fyra veckors föräldrapenning per barn fram till det år då föräldrapenningen senast kan tas ut,

text: SOSFS_2013-1 (S).indd 17 5/20/2013 2:29:17 PM

text: SOSFS 2013:1

text: Makar, registrerade partner och sambor

text: sambolagen (2003:376)

text: . För sambor bör socialnämnden räkna med båda parters sammanlagda inkomster och tillgångar från sammanflyttningsdagen. Socialnämnden bör endast undantagsvis ge ekonomiskt bistånd enbart till den ena parten, om den som har inkomst inte bidrar till familjens försörjning. Nämnden bör kunna ge bistånd, t.ex. i avvaktan på att den andra parten bidrar med sin inkomst eller uppfyller de villkor som nämnden ställer på honom eller henne. Villkoren kan t.ex. gälla att stå till arbetsmarknadens förfogande och ta erbjudet lämpligt arbete eller delta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Andra situationer då nämnden bör kunna göra undantag från principen om gemensamma tillgångar är om den ena parten är eller har varit utsatt för våld eller andra övergrepp av den andra parten. Om den ena parten studerar och studierna är en förutsättning för den framtida försörjningen, bör socialnämnden inte ställa som villkor för ekonomiskt bistånd att han eller hon avbryter studierna för att stå till arbetsmarknadens förfogande. Om den studerande däremot har faktiska möjligheter att utan studierna få arbete som medför stadigvarande försörjning, kan det vara rimligt att han eller hon söker arbete för att kunna bidra till familjens försörjning. Den studerande bör dock få fullfölja påbörjad termin eller kurs.

text: Bistånd till barn och skolungdomar

text: Om föräldrarna till ett barn eller till en skolungdom, som har fyllt 18 men inte 21 år, inte fullgör sin underhållsskyldighet och om socialnämnden inte kan förmå dem till det, bör nämnden överväga att ge ekonomiskt bistånd direkt till barnet eller skolungdomen utifrån ålder och mognad. Om ett barn eller en skolungdom, som har fyllt 18 men inte 21 år, på egen hand ansöker om ekonomiskt bistånd bör nämnden vid behovsbedömningen överväga att bortse från föräldrarnas underhållsskyldighet i de fall – barnet eller skolungdomen är utsatt för våld eller andra övergrepp av närstående eller

text: SOSFS_2013-1 (S).indd 18 5/20/2013 2:29:17 PM

text: – barnet eller skolungdomen har bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående vuxna.

text: Socialnämnden bör kunna räkna av ett barns eller en skolungdoms tillgångar eller inkomster av kapital mot barnets del i familjens kostnader inklusive boendekostnaden (för beräkning av boendekostnad se avsnittet ”Faktisk boendekostnad” s. 7). Barn bör dock kunna ha sparade medel upp till 15 procent av basbeloppet utan att det vid ansökningstillfället påverkar föräldrarnas rätt till ekonomiskt bistånd för barnet. Om ett barn har tillgångar som föräldrarna inte kan förfoga över, bör det inte påverka föräldrarnas rätt till ekonomiskt bistånd för barnet. Detta gäller t.ex. bankmedel som står under överförmyndarens kontroll, om överförmyndaren inte ger sitt samtycke till uttag.

text: Genom studiestödsformer

text: Vuxna studerande bör i regel ha sin försörjning genom studiestödsformerna. En vuxen studerande bör dock kunna ges ekonomiskt bistånd t.ex. – om han eller hon aktivt har sökt feriearbete men inte fått något, – om han eller hon har fått ett feriearbete men får vänta på första löneutbetalningen, – i akuta nödsituationer även under pågående termin eller – om han eller hon deltar i grundläggande svenskundervisning för invandrare och behovet inte kan tillgodoses genom deltidsarbete. I regel bör inte krav ställas på heltidsarbete samtidigt med studierna.

text: Socialnämnden bör inte ställa krav på att studiestödet ska räcka under en längre tidsperiod än den som angivits av den utbetalande myndigheten. Socialnämnden bör inte kräva att den som står till arbetsmarknadens förfogande ska börja studera eller återuppta sina studier och ta lån för att själv klara sin försörjning eller livsföring i övrigt.

text: SOSFS_2013-1 (S).indd 19 5/20/2013 2:29:17 PM

text: SOSFS 2013:1

text: Hushållets inkomster enligt

text: 4 kap. 1 § socialtjänstlagen

text: Faktiska inkomster

text: Socialnämnden bör vid bedömningen av behovet av ekonomiskt bistånd räkna med hushållets samtliga faktiska inkomster. Inkomster som den enskilde inte kan förfoga över bör inte tas med. Sådana inkomster är t.ex. – överskjutande skatt som tagits i anspråk av kronofogdemyndigheten, – pension som skulle ha betalats ut om förtida uttag inte hade gjorts eller – barns inkomster från tillgångar som står under överförmyndarens kontroll när överförmyndaren inte ger sitt samtycke till uttag.

text: Vissa faktiska inkomster bör socialnämnden dock i regel inte räkna med. Sådana inkomster är t.ex. – ersättning för merkostnader till följd av funktionsnedsättning, – ersättning för omkostnader i samband med ett åtagande, t.ex. familjehemsersättningens omkostnadsdel, – försäkringsersättningar som den enskilde får för att kompensera ekonomiska förluster och som inte utgör ersättning för inkomstförlust, – skadestånd som den enskilde får för att kompensera ekonomiska förluster och som inte utgör ersättning för inkomstförlust, – stipendier och fondmedel som är avsedda för ett visst ändamål, t.ex. en resa eller – extra tillägg till studiestöd.

text: Inkomst- och beräkningsperiod

text: Socialnämnden bör i regel beräkna ekonomiskt bistånd utifrån de inkomster hushållet hade kalendermånaden före den månad som beräkningen avser. Inkomster som hushållet har fått tidigare bör i regel inte påverka beräkningen, om de inte var mycket höga eller avsedda för en viss längre tidsperiod, t.ex. ett avgångsvederlag.

text: SOSFS_2013-1 (S).indd 20 5/20/2013 2:29:17 PM

text: Barns och skolungdomars inkomster enligt 4 kap.

text: 1 a § socialtjänstlagen

text: Om socialnämnden räknar av barns och skolungdomars inkomster av arbete över ett halvt prisbasbelopp per kalenderår, bör avräkningen ske mot barnets eller skolungdomens del i familjens kostnader inklusive boendekostnaden (för beräkning av boendekostnad se avsnittet ”Faktisk boendekostnad” s. 7).

text: Övrigt

text: Utbetalningsperiod och utbetalningssätt

text: Om ansökan om ekonomiskt bistånd avser en annan period än en kalendermånad, bör biståndet i regel beräknas från och med tidsbeställningsdagen. Om den enskilde har angivit ett senare datum i ansökan, bör detta gälla. Ekonomiskt bistånd bör i regel betalas ut månadsvis och direkt till den enskilde via något av de vanliga betalningssätten, dvs. personkonto i bank, plusgiro eller bankgiro. Socialnämnden bör dock kunna göra en kontantutbetalning, om det är nödvändigt. Om utbetalningen av ekonomiskt bistånd görs på ett sådant sätt att det medför kostnader för den enskilde att hämta ut biståndet, bör nämnden ge bistånd till kostnaderna. Extraordinära utbetalningssätt i form av rekvisitioner eller matkuponger bör endast användas i yttersta undantagsfall, om mycket speciella omständigheter föreligger.

text: Dagsbelopp

text: Bedömnings- och beräkningsunderlag

text: För att socialnämnden ska kunna avgöra om en enskild har rätt till ekonomiskt bistånd behövs ett underlag för bedömning och beräkning. Om en enskild trots särskild begäran inte förser nämnden med

text: SOSFS_2013-1 (S).indd 21 5/20/2013 2:29:17 PM

text: SOSFS 2013:1

text: det underlag som behövs eller motsätter sig att handläggaren tar nödvändiga kontakter, bör nämnden i regel kunna avslå ansökan. Dessa allmänna råd ersätter Socialstyrelsens allmänna råd (

text: SOSFS 2003:5

text: ) om ekonomiskt bistånd. Socialstyrelsen TAINA BÄCKSTRÖM Clara Henley

text: SOSFS_2013-1 (S).indd 22 5/20/2013 2:29:17 PM

text: SOSFS_2013-1 (S).indd 23 5/20/2013 2:29:17 PM

text: SOSFS_2013-1 (S).indd 24 5/20/2013 2:29:17 PM


title: Socialstyrelsens föreskrifter om ändring i föreskrifterna (SOSFS 2009:28) om blodverksamhet

text: 9 kap.

text: I Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: SOSFS 2008:1

text: ) om användning av medicintekniska produkter i hälso- och sjukvården finns bestämmelser om skyldigheten att anmäla händelser med medicintekniska produkter till tillverkaren, Läkemedelsverket och Inspektionen för vård och omsorg.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juni 2013.

text: Socialstyrelsen

text: LARS-ERIK HOLM

text: Marcus Nydén

text: SOSFS Bilaga 1

text: Återställ formulär Skriv ut formulär

text: ANSÖKAN OM TIILLSTÅND D

text: att få bedriva blodverksamhet

text: ANSÖKAN OM GGODKÄNNANDE

text: av väsentlig förändring i blodverksamhet

text: Denna blankett ska användas för ansökan om tillstånd att få bedriva blodverksamhet [

text: 6 § lagen (2006:496)

text: om blodsäkerhet]. Datum Blanketten ska också användas för ansökan om godkännande av väsentlig förändring [

text: 8 § lagen (2006:496)

text: om blodsäkerhet].

text: Enligt

text: 9 § förordningen (2006:497)

text: om blodsäkerhet ska en avgift på 2 000 kr betalas till Inspektionen för vård och omsorg i anslutning till denna tillståndsansökan. Inspektionen för vård och omsorg

text: Sökande

text: Organisationsnummer

text: Landsting Privat vårdgivare

text: Vårdgivarens namn

text: Blodverksamhet (Om verksamheten ska bedrivas vid flera blodcentraler, bifoga adressförteckning!)

text: Namn på blodcentralen

text: Utdelningsadress

text: Postnummer Postort

text: Verksamhetschef

text: Namn

text: Telefon (inkl. riktnummer) Mobiltelefon E-postadress

text: Medicinskt ansvarig (Se 3 kap. 11 §)

text: Namn

text: Verksamhetschef Annan utsedd ansvarig person

text: Kvalifikationer

text: Ändamål med verksamheten

text: 1 Bilaga 1 (2013-05)

text: SOSFS 2013:1

text: 1 (3)

text: Bilaga 1

text: Nystartad verksamhet

text: Beräknat antal blodtappningar, framställningar och transfusionsmedicinska laboratorieundersökningar

text: Verksamhetens organisation och omfattning (Markera med kryss i rutorna!)

text: Blodcentraler Insamling Kontroll Framställning Förvaring Distribution Utlämnande Transfusions- (blodtappning) till annan för transfusion medicinska blodcentral till hälso- och laboratoriesjukvården eller undersökningar tandvården

text: Bedrivs en eller flera delar av verksamheten av någon annan fysisk eller juridisk person? Ja Nej

text: Om ja, specificera

text: Är verksamheten eller delar av den ackrediterad? Ja Nej

text: Om ja, specificera

text: 1 Bilaga 1 (2013-05)

text: SOSFS 2013:1

text: 2 (3)

text: SOSFS Bilaga 1

text: Beskrivning av kvalitetssystemet (Vid behov, fortsätt på separat papper)

text: Dokumentation, t.ex. organisationsplan som innehåller ansvariga personers skyldigheter Dokumentation, t.ex. Site master eller Quality manual, som beskriver kvalitetssystemet Antal anställda och deras kvalifikationer Hygienbestämmelser Lokaler och utrustning Förteckning över rutiner för rekrytering, bibehållande och bedömning av blodgivare, framställning och kontroll, distribution och återkallelse av blod och blodkomponenter samt för rapportering och arkivering av allvarliga avvikande händelser eller allvarliga biverkningar

text: Beskrivning av planerad väsentlig förändring av verksamheten (Vid behov, fortsätt på separat papper)

text: 1 Bilaga 1 (2013-05)

text: SOSFS 2013:1

text: 3 (3)

text: Bilaga 7

text: Återställ formulär Skriv ut formulär

text: ANMÄLAN

text: Denna blankett ska användas för anmälan av allvarlig avvikande händelse enligt 9 kap. 2 §. Del 1 ska användas i anslutning till händelsen Inspektionen för vård och omsorg (preliminär anmälan). Del 2 ska användas efter avslutad utredning av händelsen (slutlig anmälan).

text: Blodverksamhet

text: Allvarlig avvikande händelse

text: Datum för händelsen (år/månad/dag) Ert diarienummer

text: Del 1 Preliminär anmälan

text: Datum (år/månad/dag) Händelsen är anmäld enligt lex Maria Ja Nej Vet ej

text: Orsaken/-erna till den allvarliga avvikande händelsen, som kunnat påverka blodkomponentens kvalitet och säkerhet

text: Avvikelse avseende Fel på produkt Fel på utrustning Handhavandefel Annat, specificera Helblodstappning Aferestappning Kontroll av tappat blod Framställning Förvaring Distribution Material Annat, specificera

text: Beskrivning av händelsen

text: 1 Bilaga 7 (2013-05)

text: SOSFS 2013:1

text: OSFS 2010:X Bil. 1 1 (2) S

text: SOSFS Bilaga 7

text: Del 2 Slutlig anmälan av allvarlig avvikande händelse vid blodverksamhet

text: Datum (år/månad/dag) Ert diarienummer Myndighetens diarienummer för preliminäranmälan enligt bekräftelse

text: Analys av grundläggande orsaker

text: Vidtagna korrigerande åtgärder

text: 1 Bilaga 7 (2013-05)

text: SOSFS 2013:1

text: 2 (2)

text: Bilaga 8

text: Återställ formulär Skriv ut formulär

text: ANMÄLAN

text: Denna blankett ska användas för anmälan av allvarlig biverkning enligt 9 kap. 2 §.

text: Inspektionen för vård och omsorg

text: Del 1 ska användas när biverkningen upptäckts (preliminär anmälan). Del 2 ska användas efter avslutad utredning av biverkningen (slutlig anmälan).

text: Blodverksamhet

text: Allvarlig biverkning

text: Datum för transfusion (år/månad/dag) Datum för allvarlig biverkning Ert diarienummer Blodmottagarens kön och ålder (år/månad/dag)

text: Del 1 Preliminär anmälan

text: Datum (år/månad/dag)

text: Biverkningen är anmäld enligt lex Maria Ja Nej Vet ej

text: Den allvarliga biverkningen avser

text: Erytrocyter Trombocyter Plasma Annat, specifiera

text: Biverkningar

text: Immunologisk hemolys p.g.a. ABO-inkompabilitet Immunologisk hemolys p.g.a. andra allo-antikroppar Icke immunologisk hemolys Transfusionsöverförd bakterieinfektion Anafylaktisk reaktion/överkänslighet Transfusionsrelaterad akut lungskada (TRALI) Transfusionsöverförd virusinfektion (HBV) Transfusionsöverförd virusinfektion (HCV) Transfusionsöverförd virusinfektion (HIV 1, HIV 2) Annan transfusionsöverförd virusinfektion, specificera Transfusionsöverförd parasitinfektion (malaria) Annan transfusionsöverförd parasitinfektion, specificera 1 Bilaga 8 (2013-05) Posttransfusionspurpura (PTP) Graft-versus-host reaktion (GvHD)

text: SOSFS 2013:1

text: Andra allvarliga reaktioner, specificera 1 (2)

text: SOSFS Bilaga 8

text: Del 2 Slutlig anmälan av allvarlig biverkning vid blodverksamhet

text: Bekräftelse

text: Allvarlig biverkning har inträffat

text: Ja Nej

text: Fortsätt nedan! Eventuella kommentarer

text: Uppgifterna i den preliminära anmälan gäller fortfarande

text: Ja Nej

text: Specificera

text: Orsakssamband för allvarliga biverkningar

text: Grad av orsakssamband Förklaring

text: NA Kan inte fastställas Det finns inte tillräckliga uppgifter för att fastställa ett orsakssamband 0 Uteslutet Det finns avgörande bevis utom allt rimligt tvivel för att biverkningen beror på andra orsaker Inte troligt Det finns klara bevis för att biverkningen beror på andra orsaker än blodet eller blodkomponenterna 1 Möjligt Detgår inte med bestämdhet att säga om biverkningen beror på blodet eller blodkomponenterna eller på andra orsaker 2 Troligt, sannolikt Det finns klara bevis för att biverkningen beror på blodet eller blodkomponenterna 3 Säkert Det finns avgörande bevis utom allt rimligt tvivel för att biverkningen beror på blodet eller blodkomponenterna

text: Kliniskt utfall

text: Fullständigt tillfrisknande Lindriga följder Allvarliga följder Dödsfall Ej känt

text: Vidtagna korrigerande åtgärder

text: 1 Bilaga 8 (2013-05)

text: SOSFS 2013:1

text: 2 (2)

text: Bilaga 9

text: Återställ formulär Skriv ut formulär

text: ÅRLIG RAPPORT

text: om blodverksamhet

text: Denna blankett ska användas för den årliga rapporteringen Datum enligt 9 kap. 5 §om den blodverksamhet som bedrivits.

text: Inspektionen för vård och omsorg

text: Blodverksamhet

text: Namn på blodcentralen Utdelningsadress Postnummer Postort Telefon (inkl. riktnummer) Fax (inkl. riktnummer) E-postadress Uppgiftslämnarens namn Avser verksamhetsår

text: Antal Blodgivare som under året gett blod och blodkomponenter Blodtappningar Donerade helblodsenheter som inte använts Återkallade blodenheter Markörer för smittämne i blod hos blodgivare och blodkomponenter Positiva i sållningstest Bekräftat positiva Rapporterade allvarliga avvikande händelser Rapporterade allvarliga biverkningar

text: Förteckning över blodkomponenter som framställts och utlämnats

text: Komponent Antal framställda Antal utlämnade

text: Övriga upplysningar

text: 1 Bilaga 9 (2013-05)

text: SOSFS 2013:1

text: 1 (1)

text: SOSFS Bilaga 10

text: Återställ formulär Skriv ut formulär

text: ÅRLIG RAPPORT

text: om allvarliga avvikande händelser vid blodverksamhet

text: Denna blankett ska användas för den årliga rapporteringen enligt 9 kap. 5 § om allvarliga avvikande händelser Datum som anmälts.

text: Inspektionen för vård och omsorg

text: Blodverksamhet

text: Antal Helblodsenheter och blodkomponenter som bearbetats

text: Orsakerna till de allvarliga avvikande händelserna, som kunnat påverka blodkomponenternas kvalitet och säkerhet

text: Avvikelse avseende Totalt Fel på Fel på Handha- Annat, specificera antal produkt utrustning vandefel antal antal antal antal Helblodstappning Aferestappning Kontroll av tappat blod Framställning Förvaring Distribution Material Annat

text: Övriga upplysningar

text: 1 Bilaga 10 (2013-05)

text: SOSFS 2013:1

text: 1 (1)