title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ändring i Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS 2003:3) xxxx:xx) om om arbete i explosionsfarlig miljö

text: Riskbedömning ska vara dokumenterad. Riskbedömningen ska ha utförts av någon som har lämplig utbildning och kunskap för att göra riskbedömningar av explosiv atmosfär. I riskbe dömningen ska finnas uppgifter om – explosionsbenägenhet hos blandningen, – förekommande tändkällor, – sannolikheten för att explosiv atmosfär uppstår samt dess varaktighet, – sannolikheten för att en explosiv atmosfär antänds och konsekvenserna av explosionen samt om – utrymmen, utrustningar, installationer, material eller liknande som har bedömts ha betydelse för explosionsrisken.

text: Riskbedömningen ska även omfatta – rutiner för säker hantering i explosionsfarlig miljö, – erforderlig skyddsutrustning och säkerhetsåtgärder för respektive risk källa, – områden som genom öppningar har eller som kan få förbindelse med områden där explosiv atmosfär kan uppstå, – rutiner för säkert omhändertagande av spill och läckage samt – lämpligt släckmedel och släckförfarande vid brand för att förebygga explosion. Riskbedömningen ska omfatta såväl normalt arbete och drift som förvän tade avvikelser och fel.

text: Den arbetsgivare som inte har upprättat en riskbedömning enligt första stycket ska betala en sanktionsavgift, se 19 §. Lägsta avgiften är 5 000 kronor och högsta avgiften är 50 000 kronor. För den som har 500 eller fler sysselsatta är avgiften 50 000 kronor. För den som har färre än 500 sysselsatta ska sanktionsavgiften beräknas enligt följande: Avgift = 5 000 kronor + (antal sysselsatta – 1) x 90 kronor. Summan ska avrundas nedåt till närmaste hela hundratal.

text: För arbetsplatser där explosionsrisk föreligger ska arbetsgivaren inn an arbete påbörjas upprätta ett explosionsskyddsdokument, baserat på risk bedömningen. Explosionsskyddsdokumentet ska hållas aktuellt. Explosionsskyddsdokumentet ska särskilt innehålla uppgifter om – att explosionsriskerna har fastställts och bedömts enligt 13 §, – förekommande explosionsrisker och till dessa hörande skyddsutrust ningar och säkerhetsrutiner, – de områden som har klassificerats och delats in i zoner enligt 11 §, – rutiner för utfärdande av arbetstillstånd, säker avställning och driftklar hetsverifiering, – förekommande samordningsansvar, – hur arbetsplatsen, arbetsutrustning, skyddssystem, personlig skydds utrustning, material, varningsanordningar, utrymningsvägar används och underhålls på säkert sätt, – tryckavlastningszoner, – rutiner för säkert omhändertagande av spill, läckage och brand.

text: På arbetsplats eller driftställe med samordningsansvar ska omfattningen av och ansvarig person för denna samordning framgå av explosionsskydds dokumentet. Den arbetsgivare som inte har upprättat ett explosionsskyddsdokument enligt första stycket ska betala en sanktionsavgift, se 19 §. Lägsta avgiften är 5 000 kronor och högsta avgiften är 50 000 kronor. För den som har 500 eller fler sysselsatta är avgiften 50 000 kronor. För den som har färre än 500 sysselsatta ska sanktionsavgiften beräknas enligt följande: Avgift = 5 000 kronor + (antal sysselsatta – 1) x 90 kronor. Summan ska avrundas nedåt till närmaste hela hundratal.

text: Olycksfall och tillbud ska utredas, dokumenteras och riskbedömas. Arbetet får inte återupptas efter ett explosionsolycksfall eller allvarligt till bud förrän en ny riskbedömning visat att arbetet kan utföras säkert. Den arbetsgivare som har återupptagit arbetet utan att ha upprättat en förnyad riskbedömning ska betala en sanktionsavgift, se 19 §. Lägsta avgiften är 40 000 kronor och högsta avgiften är 400 000 kronor. För den som har 500 eller fler sysselsatta är avgiften 400 000 kronor. För den som har färre än 500 sysselsatta ska sanktionsavgiften beräknas enligt följande: Avgift = 40 000 kronor + (antal sysselsatta – 1) x 721 kronor. Summan ska avrundas nedåt till närmaste hela hundratal.

text: Bestämmelser om sanktionsavgifter

text: Bestämmelserna i 7 och 18 §§ utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap. 1 § arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: . Bestämmelserna i 16 § utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap. 8 § arbetsmiljölagen

text: 8 kap.

text: 10 §§

text: arbetsmiljölagen

text: . Sanktionsavgiftens storlek beräknas enligt de grunder som anges i 7, 16 och 18 §§.

text: BERNT NILSSON

text: Karin SundhNygård Anna Middelman

text: Till 7 § En person som ska utföra riskbedömningar bör vara lämplig för uppgiften samt ha lämplig teoretisk kunskap om explosionsriskerna för hanterade ämnen och ha god erfarenhet av explosionsskydd för aktuell hantering. Lämplig grundkompetens är kunskaper motsvarande kraven för föreståndare för brandfarlig vara som vid behov är kompletterad för att även täcka hantering av pulverformigt material. Det är av vikt att man på arbetsplatsen har tillgång till egen kompetens i sådan omfattning att man kan bedöma om explosionsriskerna kräver experthjälp inom eller utom organisationen. Experthjälp krävs normalt vid hantering av hybridsystem samt dimensionering av explosionsbegränsande tekniska anordningar som tryckavlastning etc. Kommentarer till strecksatserna om uppgifter som behövs till riskbedöm ningen: – Explosionsbenägenheten får man av uppgifter om vid vilka förhål landen de hanterade ämnena eller blandningarna är explosiva. Eventuella av vikelser från normalt tryck, temperatur och luftatmosfär samt förore ningar är viktiga parametrar att känna till då de flesta skyddsblad och proces säkerhetsdata anges vid normala förhållanden och för rena ämnen. – Minsta antändningsenergi som krävs för att starta en brand/explosion är en viktig parameter för att avgöra vilka potentiellt farliga tändkällor som finns. Exempel på tändkällor är gnistor från hetarbeten, statisk elektricitet, elektriska maskiner och installationer, vagabonderande eller inducerade strömmar, friktionsgnistor, heta ytor m.m. – Sannolikheten eller hur ofta och länge som explosiv atmosfär uppstår och vid vilka situationer det förekommer är faktorer som styr zonklassning en och vilka tekniska och administrativa åtgärder som är nödvändiga att vidta för att minska explosionsriskerna. – Sannolikheten för explosion är det samma som sannolikheten att en tändkälla antänder en explosiv atmosfär. Sannolikheten ska här inte ses strikt matematiskt då de flesta verksamheter inte har tillräckliga data för att göra en meningsfull beräkning. Här rör det sig om en bedömning av tänd källans möjlighet att antända en explosiv atmosfär. Exempel på frågor att belysa för att beskriva konsekvensen av explosion är: • Vilka effekter får explosionen? • Sker den i slutet utrymme? • Är det allvarlig risk för personskador? • Finns risk för dominoeffekter, d.v.s. att den primära explosionen leder till ytterligare skador som hotar omgivningen? – Vissa system, utrustningar och material har stor betydelse för explosionssäkerheten utan att uppenbart vara farliga vid hantering av

text: brandfarlig vara eller brännbart pulver. Det kan röra sig om nödel, nödkyla och potentialutjämning eller användning av icke ledande material som vissa plaster och golvmaterial som medför att material, utrustning och personal laddas upp i sådan grad att risk för farliga elektrostatiska urladdningar uppkommer. – Manuella operationer och reparation är situationer som ofta kräver särskild omtanke för att minimera riskerna. Exempel på väsentliga frågor att belysa är: • Hur satsas lösningsmedel eller pulver till beredningskärl säkert? • Hur rengörs och avställs utrustning innan och under reparation? – För att få en god överblick vid riskbedömningen är det väsentligt att respektive riskkälla bedöms tillsammans med tillhörande tekniska och organisatoriska säkerhetsåtgärder. Här kan barriärmodellen framgångsrikt tillämpas, d.v.s. att man beskriver vilka förebyggande, begränsande och avhjälpande säkerhetsåtgärder man har till respektive riskkälla. Minsta bemanning och den samlade utbildningsnivån för tjänstgörande driftpersonal för att även klara förutsedda nödsituationer är en faktor som ofta glöms bort vid riskbedömningar. – Det är inte bara de zonklassade områdena som behöver riskbedömas utan även närliggande utrymmen och lokaler kan ha betydelse för säkerheten. Exempelvis kan man vid arbete med sliprondell sprida glödande partiklar in i klassade områden. Här behövs även en bedömning av brandmotstånd hos omgivande väggar och dörrar så att inte bränder i omgivningen snabbt sprider sig till utrymmen med explosionsfara. – Det är inte ovanligt att incidenter och olyckor uppstår i samband med sanering, städning och omhändertagande av spill. • Hur tar man säkert hand om utspillt pulver eller vätska och vilken ren göring är nödvändig så att inte farliga dammsamlingar uppstår? • Finns risk för självantändning eller avgivande av explosiva gaser från omhändertaget spill är andra väsentliga säkerhetsaspekter. – Vid glödbränder i silos eller annan utrustning är det viktigt att i förväg ha en plan för hur man ska släcka branden. Annars finns stor risk att utrust ning och byggnader rämnar vid kraftig påföring av vatten eller att en explo sion inträffar då glödbranden friläggs. Normalt arbete inbegriper rutinmässig drift, start och stopp av anlägg ning, löpande tillsyn och förebyggande underhåll m.m. Exempel på förvän tade avvikelser och fel är avhjälpande underhåll, strömavbrott, packnings läckage eller liknande. Haverier och katastrofscenarier som plötslig tryck kärlbristning är inte att anse som förväntade fel om underhåll och kontroll planer m.m. följs.

text: AFS 2014:13

text: Rättelseblad

text: Med antal sysselsatta avses, oavsett om de arbetar heltid eller deltid: • Anställda arbetstagare. • Inhyrd arbetskraft (jämför

text: I fråga om verksamhet utan anställda arbetstagare (jämför

text: 3 kap. 5 § arbetsmiljölagen

text: ) avses med antal sysselsatta, oavsett om de arbetar heltid eller deltid: • De personer som driver verksamheten. • Inhyrd arbetskraft. Den aktuella fysiska eller juridiska personens organisationsnummer avgör vilka personer som ska anses ingå i verksamheten. I antalet sysselsatta inräknas personer på verksamhetens samtliga arbetsställen. Antalet sysselsatta ska beräknas utifrån information avseende den dag som överträdelsen av sanktionsbestämmelsen konstaterades.

text: Till 16 § Explosionsskyddsdokumentet kan upprättas separat eller sammansättas av tidigare dokumentation eller ingå som separat del i annan säkerhetsdokumentation. Det väsentliga är att det är lättåtkomligt och kan förstås av all personal som behöver använda det samt att det är uppdaterat. Innehållet i dokumentet kan med fördel utgöra ett sammandrag av för explosionsskyddet väsentliga analyser, instruktioner, förfaranden m.m. Normalt refereras endast till omfattande bakgrundsdokumentation. Med tryckavlastningzon avses det område som är farligt att vistas i när ett sprängbleck öppnar eller tryckavlastningssystem fungerar som avsett. Det är viktigt att utmärka dessa zoner så att personer inte uppehåller sig i farligt område under drift. Begreppet antal sysselsatta förklaras i kommentaren till 7 §.

text: Till 18 § Allvarliga olycksfall och tillbud med brännbar gas, ånga, aerosol eller damm är händelser som normalt bör föranleda en anmälan till Arbetsmiljöverket enligt

text: 3 kap. 3 a § arbetsmiljölagen

text: . Vid smärre händelser är det väsentligt att inte nöja sig med att konstatera att ingen större skada skett. Man bör vid sin riskbedömning förvissa sig om att det inte var en tillfällighet som gjorde att skadan inte blev allvarlig. Vid inträffat allvarligt olycksfall eller tillbud är det viktigt att en noggrann bedömning görs innan berörd hantering återupptas för att förhindra att exempelvis ett systematiskt fel orsakar ytterligare olyckor. Vid utredning av inträffade explosioner är det viktigt att i möjligaste mån förutom tekniska data även beskriva omständigheterna som rådde vid

text: 8 Obs! Denna sida (8) är ett rättelseblad som ersätter s. 8 av tidigare utgivna

text: AFS 2014:13

text: . Rättelsen innebär att det sist i första meningen i första stycket i rådet till 18 § ska stå ”

text: 3 kap. 3 a § arbetsmiljölagen

text: ” istället för ”

text: 2 § arbetsmiljöförordningen

text: tillfället för olyckan. Nedanstående frågeställningar är exempel på vad som kan behöva beskrivas i en utredning: – Beskriv utrymmet, platsen eller rummet. Ange mått och hur mycket plats som upptas av rör, utrustningar, väggar, hinder m.m. – Beskriv konstruktionsmaterial hos väggar och kärl. – Beskriv läckagestället, diameter, hålgeometri och kanter. Var särskilt noga med att säkra förekommande brottytor vilka kan ge viktig information om olycksorsaken. – Om möjligt ange tryck, vätskehöjd eller dammängd vid tidpunkten för explosionen. Bifoga eventuellt loggade driftdata. – Försök att ange plats för troliga primära och sekundära explosionsstäl len samt splitterriktning m.m. – Ange befintliga möjliga tändkällor samt om någon ändring nyligen genomförts. – Beskriv vad det är som har exploderat, rent ämne, blandning, eventuella föroreningar. Vid damm ange även partikelfördelning och geometri. – Beskriv skador på personal och konstruktioner. Var särskilt observant på plastiska deformationer som kan avslöja den primära tändkällan. – Ange funktion och underhåll av berörda säkerhetssystem samt kontrol lera mot explosionsskyddsdokumentet.

text: Dessa tekniska data tillsammans med intervjuer av inblandade, ger betyd ligt bättre möjlighet att klargöra vad som egentligen förorsakade olyckan. Begreppet antal sysselsatta förklaras i kommentaren till 7 §.

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-589-5 · ISSN 1650-3163


fs: afs

publisher: Arbetsmiljöverket

title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter föreskrifter om om ändring ändring ii Arbetsmiljöverkets Arbetsmiljöverkets Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS xxxx:xx) om föreskrifter (AFS 2007:7) om rök- och kemdykning

text: Arbetsgivare ska ordna med medicinsk kontroll, enligt Arbetsmiljöverkets föreskrifter om medicinska kontroller i arbetslivet, för arbetstagare som utför eller kommer att utföra rök- eller kemdykning. Bestämmelser om sanktionsavgifter för den som sysselsätter arbetstagare som inte bedömts som tjänstbara finns i 6 § Arbetsmiljöverkets föreskrifter om medicinska kontroller i arbetslivet.

type: stycke

type: paragraf

text: Arbetstagare som är gravid och har anmält detta till arbetsgivaren får inte sysselsättas med rök- eller kemdykning. Detta förbud gäller även under amningsperioden. Den arbetsgivare som sysselsätter en eller flera arbetstagare i strid med kraven i första stycket ska betala en sanktionsavgift, se 20 §. Lägsta avgiften är 100 000 kronor och högsta avgiften är 1 000 000 kronor. För den som har 500 eller fler sysselsatta är avgiften 1 000 000 kronor. För den som har färre än 500 sysselsatta ska sanktionsavgiften beräknas enligt följande: Avgift = 100 000 kronor + (antal sysselsatta – 1) x 1 804 kronor. Summan ska avrundas nedåt till närmaste hela hundratal.

text: Bestämmelser om sanktionsavgifter

type: rubrik

text: Bestämmelserna i 16 § utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap. 6 § arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: Den som överträder dessa bestämmelser ska betala sanktionsavgift enligt

text: 8 kap.

text: 10 §§

text: arbetsmiljölagen

text: . Sanktionsavgiftens storlek framgår av 16 §. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2014. BERNT NILSSON Karin Sundh-Nygård Anna Middelman

text: Till 16 § Arbete med rök- och kemdykning kan innebära exponering för ämnen som är direkt skadliga för såväl den gravida kvinnan som fostret och fosterutvecklingen. Exponering för brandrök kan även medföra att hälsofarliga ämnen överförs genom amning till barnet. Därutöver bör man vara uppmärksam på såväl den fysiska som den psykiska belastning arbetet innebär. Det är därför viktigt att arbetstagaren genast anmäler en graviditet till arbetsgivaren. Det illamående som ofta förekommer tidigt i graviditeten kan öka risken för olycksfall i arbetet. Se också Arbetsmiljöverkets föreskrifter om gravida och ammande arbetstagare. Den aktuella bestämmelsen är tillämplig på de som i sitt arbete kommer att rök- och kemdyka. Arbetsgivaren bör dokumentera arbetstagarens anmälan om graviditet och amning. Arbetsgivaren bör också ge arbetstagaren en kopia av det som dokumenterats. Med antal sysselsatta avses, oavsett om de arbetar heltid eller deltid: • Anställda arbetstagare. • Inhyrd arbetskraft (jämför

text: 3 kap. 12 § andra stycket arbetsmiljölagen

text: 3 kap. 5 § arbetsmiljölagen

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-590-1 · ISSN 1650-3163

type: foreskrift


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ändring i Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS xxxx:xx) om Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ändring i Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (AFS 1997:5) om smältning och gjutning av metall

text: Skänkar och slaggbuttar som lyfts, får användas endast om följande villkor uppfylls: Säkerhetskritiska lyftdelar som lyfttappar, tappinfästningar och lyftöron, ska inom tre månader från ibruktagandet, samt därefter var tolfte månad, underkastas kontroll genom oförstörande provning. Om det finns särskilda skäl kan Arbetsmiljöverket i enskilda fall medge annat provningsintervall, dock högst 24 månader. Provningen och kontrollen ska utföras av ett laboratorium som har ackrediterats för uppgiften av Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC). Provningen och kontrollen får även utföras av utländskt organ som har ackrediterats för uppgiften av ett ackrediteringsorgan som har tecknat avtal med SWEDAC om ömsesidigt erkännande av ackrediteringar. Provning och kontroll ska säkerställa att säkerhetskritiska lyftdelar och anslutande zoner är fria från sådana ytfel och inre fel, som kan påverka anordningens säkerhet. Resultatet av provning och kontroll ska dokumenteras i en rapport. I rapporten ska antecknas senaste datum för nästa provning. Den som använder en eller flera skänkar och slaggbuttar som lyfts, i strid med kraven i första och tredje stycket, ska betala en sanktionsavgift, se 31 §. Lägsta avgiften är 40 000 kronor och högsta avgiften är 400 000 kronor. För

text: Om resultaten av kontrollen enligt 27 § visar att kraven inte uppfylls ska anordningen tas ur bruk. Den får därefter inte tas i bruk på nytt förrän den har reparerats. Den får inte heller tas i bruk innan den provats och kontrollerats på nytt enligt 27 § tredje stycket och det därvid konstaterats att skadorna eller defekterna inte finns kvar. Den som använder en eller flera anordningar i strid med första stycket eller tar i bruk en eller flera anordningar i strid med andra stycket ska betala en sanktionsavgift, se 31 §. Lägsta avgiften är 40 000 kronor och högsta avgiften är 400 000 kronor. För den som har 500 eller fler sysselsatta är avgiften 400 000 kronor. För den som har färre än 500 sysselsatta ska sanktionsavgiften beräknas enligt följande: Avgift = 40 000 kronor + (antal sysselsatta – 1) x 721 kronor. Summan ska avrundas nedåt till närmaste hela hundratal.

text: Resultatet av okulärbesiktningen i 29 § ska dokumenteras i en journal. I journalen ska vidare antecknas datum för okulärbesiktningen och senaste datum för nästa okulärbesiktning. Den som inte har följt kraven i denna paragraf ska betala en sanktionsavgift, se 31 §. Lägsta avgiften är 5 000 kronor och högsta avgiften är 50 000 kronor. För den som har 500 eller fler sysselsatta är avgiften 50 000 kronor. För den som har färre än 500 sysselsatta ska sanktionsavgiften beräknas enligt följande: Avgift = 5 000 kronor + (antal sysselsatta – 1) x 90 kronor. Summan ska avrundas nedåt till närmaste hela hundratal.

text: Bestämmelser om sanktionsavgifter

text: Bestämmelserna i 27 § första och tredje stycket, 28 § samt 30 § utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap. 1 § arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: . Den som överträder dessa bestämmelser ska betala sanktionsavgift enligt

text: 8 kap.

text: 10 §§

text: arbetsmiljölagen

text: . Sanktionsavgiftens storlek beräknas enligt de grunder som anges i 27, 28 och 30 §§.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2014. BERNT NILSSON Karin Sundh-Nygård Anna Middelman

text: Till 18 § Texten i det allmänna rådet till 18 § upphävs.

text: Till 27 § Den som tar en skänk i bruk bör förvissa sig bland annat om att skänken är konstruerad och tillverkad för det ändamål som den är avsedd att användas till. Att ett laboratorium är ackrediterat innebär att personalens utbildning och kompetens samt mätutrustning håller en viss jämn nivå. Kvaliteten kontrolleras av ett ackrediteringsorgan. I Sverige görs detta av SWEDAC. Det finns inga hinder för att ett företag får ett eget ackrediterat laboratorium. Bestämmelser om förvaring av handlingar m.m. finns i

text: 3 § arbetsmiljöförordningen

text: . Dokumentationen förutsätter att alla objekt som provas och kontrolleras är identifierbara. Med antal sysselsatta avses, oavsett om de arbetar heltid eller deltid: • Anställda arbetstagare. • Inhyrd arbetskraft (jämför

text: I fråga om verksamhet utan anställda arbetstagare (jämför

text: 3 kap. 5 § arbetsmiljölagen

text: ) avses med antal sysselsatta, oavsett om de arbetar heltid eller deltid: • De personer som driver verksamheten. • Inhyrd arbetskraft.

text: Den aktuella fysiska eller juridiska personens organisationsnummer avgör vilka personer som ska anses ingå i verksamheten. I antalet sysselsatta inräknas personer på verksamhetens samtliga arbetsställen. Antalet sysselsatta ska beräknas utifrån information avseende den dag som överträdelsen av sanktionsbestämmelsen konstaterades.

text: Till 28 § Begreppet antal sysselsatta förklaras i kommentaren till 27 §.

text: Till 30 § Begreppet antal sysselsatta förklaras i kommentaren till 27 §.

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-591-8 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ändring i Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS 2003:6) om besiktning av lyftanordningar och vissa andra tekniska anordningar

text: En anordning som finns upptagen i bilaga 1 får användas bara om villkoren i dels 5–7 §§, dels 8 § eller alternativt 9–12 §§, och dels 14 §, är uppfyllda. Detta gäller dock inte vid provdrift, intrimning eller liknande åtgärd som är nödvändig för att besiktning ska kunna genomföras. Om kontrollorganet har angivit att dess bedömning enligt 14 § bara gäller om vissa angivna brister åtgärdas, ska dessutom dessa brister ha rättats till. Arbetsmiljöverket kan medge att en anordning får användas även om kraven i 14 § inte har uppfyllts. Lyftanordningar monterade på fordon, som omfattas av

text: militärtrafikförordningen (2009:212)

text: , får användas under 45 dagar utan att ha genomgått återkommande besiktning enligt

text: 8 §

text: eller

text: 12 §§

text: om fordonet har hämtats från ett mobiliseringsförråd och återkommande besiktning har utförts i samband med att fordonet ställdes i förråd. Den som använder en eller flera anordningar i strid med kraven i denna paragraf ska betala en sanktionsavgift, se

text: 30 §

text: Besiktning ska ha utförts av ett kontrollorgan som kan uppvisa oberoende, rutiner och kompetens som motsvarar kraven för kontrollorgan typ A enligt SS-EN ISO/IEC 17020 ”Bedömning av överensstämmelse – Krav på verksamhet inom olika typer av kontrollorgan”. Beträffande lyftanordningar monterade på fordon som omfattas av

text: militärtrafikförordningen (2009:212)

text: får dock besiktningen vara utförd av ett kontrollorgan motsvarande typ B. Kontrollorganet ska vara anmält till Arbetsmiljöverket samt ackrediterat för uppgiften enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008

text: om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter och upphävande av förordning

text: (EG) nr 339/93

text: och lagen (

text: ) om ackreditering och teknisk kontroll eller enligt motsvarande bestämmelser i något annat land inom EES. Internationell besiktning enligt

text: 12 §§

text: får dock ha utförts av ett kontrollorgan som uppfyller kraven enligt motsvarande bestämmelser från något annat EES-land.

text: En arbetsgivare som använder en besiktningspliktig anordning ska förvara följande dokumentation eller kopia av den: – Senaste besiktningsintyg. – Besiktningsintyg från första besiktning om anordningen genomgått sådan. – Uppgift om vem som har utfärdat försäkran om överensstämmelse när en sådan krävs enligt 6 § Arbetsmiljöverkets föreskrifter (

text: AFS 2008:3

text: ) om maskiner eller motsvarande bestämmelser från något annat land inom EES. – Uppgift om tidpunkt då anordningen första gången togs i drift. – De instruktioner för användning, drift och skötsel som är väsentliga. – I tillämpliga fall montageplan som av kontrollorgan bedömts erbjuda betryggande säkerhet. Bestämmelserna i första stycket ska också gälla den som hyr ut eller på annat sätt upplåter en besiktningspliktig anordning. Den som använder en eller flera besiktningspliktiga anordningar utan att kunna visa upp senaste besiktningsintyg ska betala en sanktionsavgift, se 30 §.

text: EUT L 218, 13.8.2008, s. 30 (Celex 32008R0765).

text: Har sanktionsavgift betalats enligt 4 §, ska inte sanktionsavgift enligt 27 § betalas. Lägsta avgiften är 40 000 kronor och högsta avgiften är 400 000 kronor. För den som har 500 eller fler sysselsatta är avgiften 400 000 kronor. För den som har färre än 500 sysselsatta ska sanktionsavgiften beräknas enligt följande: Avgift = 40 000 kronor + (antalet sysselsatta – 1) x 721 kronor. Summan ska avrundas nedåt till närmaste hela hundratal.

text: Bestämmelser om sanktionsavgifter

text: Bestämmelserna i 4 § utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap. 2 § arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: . Bestämmelserna i 27 § utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap. 8 § samma lag

text: 8 kap.

text: 10 §§

text: arbetsmiljölagen

text: . Sanktionsavgiftens storlek beräknas enligt de grunder som anges i 4 och 27 §§.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2014.

text: BERNT NILSSON

text: Karin Sundh-Nygård Anna Middelman

text: Till 4 § Med användning av anordning avses i detta sammanhang drift. Med antal sysselsatta avses, oavsett om de arbetar heltid eller deltid: • Anställda arbetstagare. • Inhyrd arbetskraft (jämför

text: 3 kap. 12 § andra stycket arbetsmiljölagen

text: 3 kap. 5 § arbetsmiljölagen

text: ) avses med antal sysselsatta, oavsett om de arbetar heltid eller deltid: • De personer som driver verksamheten. • Inhyrd arbetskraft. Den aktuella fysiska eller juridiska personens organisationsnummer avgör vilka personer som ska anses ingå i verksamheten. I antalet sysselsatta inräknas personer på verksamhetens samtliga arbetsställen. Antalet sysselsatta ska beräknas utifrån information avseende den dag som överträdelsen av sanktionsbestämmelsen konstaterades.

text: Till 27 § Begreppet antal sysselsatta förklaras i kommentaren till 4 §.

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-592-5 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter föreskrifter om om ändring ändring ii Arbetsmiljöverkets Arbetsmiljöverkets Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS xxxx:xx) om föreskrifter (AFS 2004:3) om stegar och arbetsbockar

text: Stegar och arbetsbockar får användas eller avlämnas för att tas i bruk endast om de 1. är typkontrollerade enligt 5 § av ett kontrollorgan i tredjepartsställning eller ett certifieringsorgan som är ackrediterat för uppgiften enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008

text: (EG) nr 339/93

text: och lagen (

text: ) om ackreditering och teknisk kontroll. 2. därvid har visat sig uppfylla kraven i

text: 5 §

text: Kravet på typkontroll av stegar i första stycket 1. och 2. gäller inte stegar som uppfyller följande villkor – Stegen är certifierad av ett certifieringsorgan som är ackrediterat för sådan certifiering enligt lagen

text: (EG) nr 339/93

text: och lagen (

text: ) om ackreditering och teknisk kontroll. – Certifieringen visar att stegen uppfyller kraven i den svenska standarden SS 2091 Stegar–bärbara stegar, utgåva 4, den norska standarden NS- INSTA 650:1995, Stiger–bærbare stiger eller annan standard som visats vara likvärdig från säkerhetssynpunkt med dessa.

text: Certifiering enligt andra stycket kan också utföras av ett certifieringsorgan i något annat land inom EES som – är ackrediterat för uppgiften mot tillämplig standard i EN 45 000-serien av ett ackrediteringsorgan som kan visa att det uppfyller och tillämpar kraven i EN 45 010 eller – på annat sätt erbjuder likvärdiga garantier vad gäller teknisk och yrkesmässig kompetens samt garantier för oberoende. Den som avlämnar en eller flera stegar eller arbetsbockar för att tas i bruk utan att kunna visa upp typkontrollintyg eller certifikat enligt 6 § ska betala en sanktionsavgift, se 19 §. Lägsta avgiften är 15 000 kronor och högsta avgiften är 150 000 kronor. För den som har 500 eller fler sysselsatta är avgiften 150 000 kronor. För den som har färre än 500 sysselsatta ska sanktionsavgiften beräknas enligt följande: Avgift = 15 000 kronor + (antal sysselsatta – 1) × 271 kronor. Summan ska avrundas nedåt till närmaste hela hundratal.

text: Bestämmelser om sanktionsavgifter

text: 4 kap.

text: och

text: 2 §§

text: arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: . Den som överträder dessa bestämmelser ska betala sanktionsavgift enligt

text: 8 kap.

text: 10 §§

text: arbetsmiljölagen

text: . Sanktionsavgiftens storlek beräknas enligt de grunder som anges i 4 §.

text: BERNT NILSSON

text: Karin Sundh-Nygård Anna Middelman

text: Till 4 § Den nordiska standarden INSTA 650:1993 för bärbara stegar är överförd som nationell standard genom svensk standard, SS 2091, utgåva 4 och norsk standard, NS-INSTA 650:1995. Den aktuella bestämmelsen om sanktionsavgift är tillämplig för den som avlämnar stegar eller arbetsbockar för att tas i bruk. Med avlämnar för att tas i bruk avses exempelvis försäljning, uthyrning och utlåning. Med antal sysselsatta avses, oavsett om de arbetar heltid eller deltid: • Anställda arbetstagare. • Inhyrd arbetskraft (jämför

text: I fråga om verksamhet utan anställda arbetstagare (jämför

text: 3 kap. 5 § arbetsmiljölagen

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-593-2 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ändring i Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS xxxx:xx) om Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ändring i Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (AFS 1996:7) med föreskrifter om utförande av personlig skyddsutrustning

text: Tillverkaren eller dennes representant inom EES ska ha upprättat en försäkran om överensstämmelse enligt bilaga 5. Försäkran ska intyga att den personliga skyddsutrustningen överensstämmer med bestämmelserna i dessa föreskrifter. Den tillverkare eller dennes representant inom EES som på marknaden släpper ut, avlämnar för att ta i bruk eller tar i bruk för första gången personlig skyddsutrustning utan att ha upprättat en försäkran om överensstämmelse enligt första stycket ska betala en sanktionsavgift, se 12 §. Sanktionsavgiften ska beräknas enligt följande: För en eller flera produkter av samma typ och modell ska sanktionsavgiften vara 50 000 kronor samt 10 % av produktens eller produkternas totala försäljningsvärde fram till den tidpunkt som överträdelsen av denna bestämmelse konstaterades.

text: Bestämmelser om sanktionsavgifter

text: Bestämmelserna i 10 § utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap.

text: och

text: 2 §§

text: arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: 8 kap.

text: 10 §§

text: arbetsmiljölagen

text: . Sanktionsavgiftens storlek beräknas enligt de grunder som anges i 10 §. Bestämmelser om sanktionsavgifter vid överträdelse av 4 § tredje stycket finns i

text: 9 § lag (1992:1326)

text: om personlig skyddsutrustning för privat bruk.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2014. BERNT NILSSON Karin Sundh-Nygård Anna Middelman

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-594-8 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter föreskrifter om om ändring ändring ii Arbetsmiljöverkets Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS xxxx:xx) om Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (AFS 1993:41) om enkla tryckkärl

text: Kärlet ska ha försetts med CE-märkning på det sätt som anges i 17 eller 20 §§. Bestämmelser om anbringande och användning av CE-märkning finns i

text: om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter och upphävande av förordning

text: (EG) nr 339/93

text: och lagen (

text: ) om ackreditering och teknisk kontroll. För CE-märkning enligt dessa föreskrifter gäller också följande. CE-märkningen ska anbringas på ett väl synligt, lättläst och varaktigt sätt antingen på kärlet eller på en tillverkningsskylt som fästs på kärlet på ett sådant sätt att den inte kan avlägsnas. CE-märkningen ska följas av identifikationsnumret för det anmälda organ som svarar för verifikationen eller övervakningen. Vidare ska kärlet ha väl synlig, lättläst och varaktig märkning med minst följande uppgifter: – högsta arbetstryck PS i bar – högsta arbetstemperatur Tmax i °C – lägsta arbetstemperatur Tmin i °C – kärlets volym V i liter – tillverkarens namn eller märke – kärlets prototypbeteckning samt serie- eller partinummer – de två sista siffrorna i det årtal då CE-märkningen anbringats. Märkning enligt ovan får anbringas på en tillverkningsskylt som är fäst

text: EUT L 218, 13.8.2008, s. 30 (Celex 32008R0765).

text: vid tryckkärlet så att den inte kan avlägsnas. Skylten ska vara så beskaffad att den inte kan återanvändas samt vidare ha plats för ytterligare information. Den tillverkare eller dennes representant inom EES som för enkla tryckkärl av kategori A1, inte följer vad som föreskrivs i femte eller sjätte stycket avseende kraven om märkning ska betala sanktionsavgift, se 26 §. Sanktionsavgiften ska beräknas enligt följande: För en eller flera produkter av samma typ och modell ska sanktionsavgiften vara 50 000 kronor samt 10 % av produktens eller produkternas totala försäljningsvärde fram till den tidpunkt som överträdelsen av denna paragraf konstaterades. Den som för samma tryckkärl även överträder 25 § ska endast betala en sanktionsavgift.

text: Med kärlen ska följa anvisningar med uppgifter om märkning enligt 10 § sjätte stycket, med undantag för kärlets serienummer, samt uppgifter om avsett användningsområde och om underhålls- och installationsvillkor för att kärlets användningssäkerhet ska kunna garanteras. Anvisningarna ska vara på svenska. Den tillverkare eller dennes representant inom EES som för enkla tryckkärl av kategori A1, inte följer vad som föreskrivs i denna bestämmelse ska betala sanktionsavgift, se 26 §. Sanktionsavgiften ska beräknas enligt följande: För en eller flera produkter av samma typ och modell ska sanktionsavgiften vara 50 000 kronor samt 10 % av produktens eller produkternas totala försäljningsvärde fram till den tidpunkt som överträdelsen av denna paragraf konstaterades. Den som för samma tryckkärl även överträder 10 § ska endast betala en sanktionsavgift.

text: Bestämmelser om sanktionsavgifter

text: Bestämmelserna i 10 § femte och sjätte stycket samt 25 § utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap.

text: och

text: 2 §§

text: arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: 8 kap.

text: 10 §§

text: arbetsmiljölagen

text: . Sanktionsavgiftens storlek framgår av 10 och 25 §§.

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-595-6 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter föreskrifter om om ändring ändring ii Arbetsmiljöverkets Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS xxxx:xx) om Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (AFS 1998:5) om arbete vid bildskärm

text: BERNT NILSSON Karin Sundh-Nygård Anna Middelman

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-578-9 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter föreskrifter om om ändring ändring ii Arbetsmiljöverkets Arbetsmiljöverkets Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS xxxx:xx) om föreskrifter (AFS 2006:5) om användning av truckar

text: En truckförare ska ha ett skriftligt tillstånd för att få använda truck. Tillståndet ska utfärdas av arbetsgivaren. Om truckföraren är inhyrd för att använda truck i inhyrarens verksamhet ska tillståndet istället utfärdas av inhyraren. Tillståndet ska vara personligt och upplysa om vilka typer av truckar och vilka arbetsuppgifter det gäller för. På ett gemensamt arbetsställe ska den samordningsansvarige ha rutiner för att kontrollera att de som framför truckar har tillstånd till detta från sina respektive arbetsgivare. Den samordningsansvarige ska även tillhandahålla den information som krävs för en säker truckanvändning på arbetsstället. Den arbetsgivare eller inhyrare av arbetskraft som i strid med kraven i första stycket låter en eller flera använda en truck ska betala en sanktionsavgift, se 23 §. Lägsta avgiften är 15 000 kronor och högsta avgiften är 150 000 kronor. För den som har 500 eller fler sysselsatta är avgiften 150 000 kronor. För den som har färre än 500 sysselsatta ska sanktionsavgiften beräknas enligt följande: Avgift = 15 000 kronor + (antal sysselsatta – 1) x 271 kronor. Summan ska avrundas nedåt till närmaste hela hundratal.

text: Bestämmelser om sanktionsavgifter

text: Bestämmelserna i 19 § första stycket utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap. 2 § arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: . Den som överträder dessa bestämmelser ska betala sanktionsavgift enligt

text: 8 kap.

text: 10 §§

text: arbetsmiljölagen

text: . Sanktionsavgiftens storlek beräknas enligt de grunder som anges i 19 §. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2014.

text: BERNT NILSSON

text: Karin Sundh-Nygård Anna Middelman

text: Till 19 § Den som godkänts vid en truckförarutbildning får vanligen ett utbildningsbevis. Det är viktigt att inte förväxla detta utbildningsbevis med tillståndet från arbetsgivaren om att få framföra truckar. Exempel på arbetsuppgifter som kan specificeras i ett tillstånd är vilka godsslag som föraren får hantera och inom vilka lokaler eller områden som föraren får använda truckar. Andra arbetsuppgifter som kan specificeras i tillståndet är t.ex. användning av utbytbar utrustning eller körning på väg. Tillståndet kan tidsbegränsas. Med antal sysselsatta avses, oavsett om de arbetar heltid eller deltid: • Anställda arbetstagare. • Inhyrd arbetskraft (jämför

text: 3 kap. 12 § andra stycket arbetsmiljölagen

text: I fråga om verksamhet utan anställda arbetstagare (jämför

text: 3 kap. 5 § arbetsmiljölagen

text: ) avses med antal sysselsatta, oavsett om de arbetar heltid eller deltid: • De personer som driver verksamheten. • Inhyrd arbetskraft. Den aktuella fysiska eller juridiska personens organisationsnummer avgör vilka personer som ska anses ingå i verksamheten. I antalet sysselsatta inräknas personer på verksamhetens samtliga arbetsställen. Antalet sysselsatta ska beräknas utifrån information avseende den dag som överträdelsen av sanktionsbestämmelsen konstaterades.

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-596-3 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ändring i Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS 2006:7) om tillfälliga personlyft med kranar eller truckar

text: För att få användas till personlyft ska varje kombination av en basmaskin och en arbetskorg vara besiktad enligt bestämmelserna i 22–25 §§ och bilaga B. Kombinationen ska då ha bedömts erbjuda betryggande säkerhet för att få användas till personlyft. Om ett kontrollorgan har angivit att bedömningen bara gäller om vissa angivna brister åtgärdas, ska dessa brister dessutom ha rättats till. Containerkranar, containerok och containerkorgar inom ett avgränsat hamnområde får alternativt genomgå gruppbesiktning. Om gruppbesiktning tillämpas ska varje ingående individ tydligt och väl synligt vara märkt med en unik gruppbeteckning. Vid lyft av personer får enbart individer tillhörande samma grupp användas tillsammans. En arbetsgivare som använder en kombination av en eller flera basmaskiner och arbetskorgar i strid med kraven i första eller andra stycket, ska betala en sanktionsavgift, se 26 §. Lägsta avgiften är 40 000 kronor och högsta avgiften är 400 000 kronor. För den som har 500 eller fler sysselsatta är avgiften 400 000 kronor. För den som har färre än 500 sysselsatta ska sanktionsavgiften beräknas enligt följande: Avgift = 40 000 kronor + (antalet sysselsatta – 1) x 721 kronor. Summan ska avrundas nedåt till närmaste hela hundratal.

text: En arbetsgivare som använder en kran eller en truck med en arbetskorg för tillfälliga personlyft ska förvara besiktningsintyget från den första

text: besiktningen och det senaste besiktningsintyget från återkommande besiktning. En arbetsgivare som använder en eller flera kranar eller truckar med en arbetskorg utan att kunna visa upp senaste besiktningsintyg ska betala en sank tionsavgift, se 26 §. Har sanktionsavgift betalats enligt 19 §, ska inte sanktionsavgift enligt 20 § betalas. Lägsta avgiften är 40 000 kronor och högsta avgiften är 400 000 kronor. För den som har 500 eller fler sysselsatta är avgiften 400 000 kronor. För den som har färre än 500 sysselsatta ska sanktionsavgiften beräknas enligt följande: Avgift = 40 000 kronor + (antalet sysselsatta – 1) x 721 kronor. Summan ska avrundas nedåt till närmaste hela hundratal.

text: Besiktning ska ha utförts av ett kontrollorgan som kan uppvisa oberoende, rutiner och kompetens som motsvarar kraven enligt SS-EN ISO/IEC 17020 ”Bedömning av överensstämmelse – Krav på verksamhet inom olika typer av kontrollorgan”. Kontrollorganet ska vara anmält till Arbetsmiljöverket och ackrediterat för uppgiften enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008

text: om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter och upphävande av förordning

text: (EG) nr 339/93

text: och lagen (

text: ) om ackreditering och teknisk kontroll eller enligt motsvarande bestämmelser i något annat land inom Europeiska unionen, inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i Turkiet.

text: Bestämmelser om sanktionsavgifter

text: Bestämmelserna i 19 § är föreskrifter enligt

text: 4 kap. 2 § arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: . Bestämmelserna i 20 § är föreskrifter enligt

text: 4 kap. 8 § samma lag

text: 8 kap.

text: 10 §§

text: arbetsmiljölagen

text: . Sanktionsavgiftens storlek beräknas enligt de grunder som anges i 19 och 20 §§.

text: EUT L 218, 13.8.2008, s. 30 (Celex 32008R0765).

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2014. BERNT NILSSON Karin Sundh-Nygård Anna Middelman

text: Till 19 § Vissa angivna brister kan vara av en sådan karaktär att besiktningsorganet bedömer att en förnyad besiktning inte är nödvändig innan anordningen åter tas i drift efter det att bristen åtgärdats. I ett sådant fall kan kontrollorganet i besiktningsintyget ange att anordningen erbjuder betryggande säkerhet om preciserade brister åtgärdas. Kraven i 19 § medför att det är straffbart att ta anordningen i drift innan dessa brister åtgärdats. När det gäller tillfälliga personlyft med containerkorgar utgörs anslutningsdelen mellan kran och arbetskorg av ett containerok. Med antal sysselsatta avses, oavsett om de arbetar heltid eller deltid: • Anställda arbetstagare. • Inhyrd arbetskraft (jämför

text: 3 kap. 5 § arbetsmiljölagen

text: Till 20 § Begreppet antal sysselsatta förklaras i kommentaren till 19 §.

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-597-0 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter föreskrifter om om ändring ändring ii Arbetsmiljöverkets Arbetsmiljöverkets Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS xxxx:xx) om föreskrifter (AFS 2008:3) om maskiner

text: Innan tillverkaren eller dennes representant släpper ut en maskin på marknaden eller tar den i drift, ska denne a) säkerställa att maskinen uppfyller de tillämpliga grundläggande hälsooch säkerhetskrav som anges i bilaga 1, b) säkerställa att den tekniska dokumentationen som anges i bilaga 7, avsnitt A är tillgänglig, c) särskilt tillhandahålla all nödvändig information, t.ex. bruksanvisning, d) genomföra tillämpligt förfarande för bedömning av överensstämmelse i enlighet med 10–13 §§, e) upprätta en EG-försäkran om överensstämmelse i enlighet med bilaga 2, del 1, avsnitt A och säkerställa att denna försäkran medföljer maskinen, samt f) anbringa CE-märkning i enlighet med bilaga 3. Den som på marknaden släpper ut, eller tar i drift, en produkt som omfattas av bilaga 4 utan att ha upprättat en EG-försäkran om överensstämmelse enligt 6 § e), ska betala en sanktionsavgift, se 21 §. Sanktionsavgiften ska beräknas enligt följande: För en eller flera produkter av samma typ och modell ska sanktionsavgiften vara 150 000 kronor samt 10 % av produktens eller produkternas totala försäljningsvärde fram till den tidpunkt som överträdelsen av denna paragraf punkt e) konstaterades.

text: Bestämmelser om sanktionsavgifter

text: Bestämmelserna i 6 § e) utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap. 1 § i arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: . Den som överträder dessa bestämmelser ska betala sanktionsavgift enligt

text: 8 kap.

text: 10 §§

text: arbetsmiljölagen

text: . Sanktionsavgiftens storlek framgår av 6 §. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2014.

text: BERNT NILSSON

text: Karin Sundh-Nygård Anna Middelman

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-598-7 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ändring i Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS xxxx:xx) om Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ändring i Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS 2005:6) om medicinska kontroller i arbetslivet

text: I ett arbete där det ställs krav på tjänstbarhetsbedömning enligt 4 § andra stycket får arbetsgivaren bara sysselsätta den arbetstagare som efter medicinsk kontroll bedöms som tjänstbar. Tjänstbarhetsbedömningen ska vara dokumenterad av undersökande läkare i ett tjänstbarhetsintyg. Den som sysselsätter en eller flera arbetstagare i strid med kraven i första stycket ska betala en sanktionsavgift, se 68 §. Lägsta avgiften är 15 000 kronor och högsta avgiften är 150 000 kronor. För den som har 500 eller fler sysselsatta är avgiften 150 000 kronor. För den som har färre än 500 sysselsatta ska sanktionsavgiften beräknas enligt följande: Avgift = 15 000 kronor + (antal sysselsatta – 1) x 271 kronor. Summan ska avrundas nedåt till närmaste hela hundratal.

text: Regler om läkarundersökning och biologisk exponeringskontroll gäller arbete där bly, oorganiska blyföreningar, blysalter av organiska syror eller blyhaltigt material hanteras så att blyexponering kan förekomma. Reglerna gäller dock inte, a) arbete med material som har en blyhalt av högst 1 viktprocent,

text: b) arbete i gruva, om ingen blyexponering förekommer utom den som orsakas av bergmaterialet, c) blyarbete som är enstaka eller sporadiskt förekommande och utförs under högst fem timmar per vecka, d) manuellt mjuklödningsarbete med lödtenn och elektrisk lödkolv, e) kvinnor som fyllt 50 år eller män oavsett ålder, som utför blyarbete med en arbetsmetod vid vilken biologisk exponeringskontroll av minst en för varje påbörjat tiotal arbetstagare visat att metoden inte ger upphov till blodblyhalter på 0,8 µmol/l eller högre, f) arbete med andra organiska blyföreningar än blysalter av organiska syror.

text: Regler om läkarunderökning och biologisk exponeringskontroll gäller när kadmium eller material som innehåller kadmium som metall eller i kemisk förening hanteras så att kadmiumexponering kan förekomma.

text: Arbetsgivaren ska se till att kvinnlig arbetstagare under 50 års ålder, som genomgår läkarundersökning på grund av arbete som kan medföra blyexponering, upplyses om riskerna för fostret vid en eventuell graviditet.

text: Periodisk läkarundersökning ska genomföras med högst tolv månaders mellanrum räknat från den dag arbetet påbörjades och inriktas på sådant som inträffat sedan föregående läkarundersökning och som kan påverka den undersöktes tjänstbarhet i höjdarbete. Undersökningen ska i övrigt ha samma omfattning och innehåll som läkarundersökning enligt 43 § med följande undantag: – den som är under 40 år behöver genomgå arbetsprov med EKG-registrering endast vart femte år, – den som fyllt 40 år men inte 50 år behöver genomgå sådant arbetsprov endast vartannat år. Den periodiska läkarundersökningen får senareläggas med högst två månader jämfört med vad som anges i första stycket.

text: Periodisk läkarundersökning ska genomföras med högst tolv månaders mellanrum räknat från den dag arbetet påbörjades, med följande undantag: – den som är under 40 år behöver genomgå arbetsprov med EKG-registrering endast vart femte år, – den som fyllt 40 år men inte fyllt 50 år behöver genomgå sådant arbetsprov endast vartannat år.

text: Läkarundersökning enligt 59 § ska erbjudas innan arbete med vibrationer som kräver läkarundersökning påbörjas för första gången. Har motsvarande undersökning ägt rum inom tolv månader före arbetets början behöver den dock inte upprepas.

text: Bestämmelser om sanktionsavgifter

text: Bestämmelserna i 6 § utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap. 5 § arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: 8 kap.

text: 10 §§

text: arbetsmiljölagen

text: . Sanktionsavgiftens storlek beräknas enligt de grunder som anges i 6 §.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2014. Genom författningen upphävs Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse med föreskrifter om bly (

text: AFS 1992:17

text: BERNT NILSSON

text: Karin Sundh-Nygård Anna Middelman

text: Till 4 § Medicinska kontroller kan ibland vara motiverade även för situationer där reglerna inte ställer krav på sådana. Det kan t.ex. gälla för arbetstagare som tjänstgör på natten kortare tid än vad som anges i reglerna om nattarbete eller för personer som exponeras för vissa typer av vibrationer. Se också kommentarerna till 3 §. Dessutom finns regler om medicinska kontroller i andra föreskrifter från Arbetsmiljöverket – vid exponering för artificiell optisk strålning, – vid bildskärmsarbete (synundersökning), – vid exponering för buller (hörselundersökning), – för flygpersonal inom civilflyget, – vid arbete med försöksdjur, – för minderåriga, – vid mikrobiologiska arbetsmiljörisker.

text: Till 6 § Som framgår av 4 § regleras genomförandet av de medicinska kontrollerna mer i detalj i särskilda paragrafer. Där anges vilka undersökningar som ska ligga till grund för tjänstbarhetsbedömningen för de olika arbeten det gäller. Arbetsgivaren ansvarar för att de medicinska kontrollerna utförs i tid. Med antal sysselsatta avses, oavsett om de arbetar heltid eller deltid: • Anställda arbetstagare. • Inhyrd arbetskraft (jämför

text: 3 kap. 12 § andra stycket arbetsmiljölagen

text: I fråga om verksamhet utan anställda arbetstagare (jämför

text: 3 kap. 5 § arbetsmiljölagen

text: ) avses med antal sysselsatta, oavsett om de arbetar heltid eller deltid: • De personer som driver verksamheten. • Inhyrd arbetskraft.

text: Den aktuella fysiska eller juridiska personens organisationsnummer avgör vilka personer som ska anses ingå i verksamheten. I antalet sysselsatta inräknas personer på verksamhetens samtliga arbetsställen. Antalet sysselsatta ska beräknas utifrån information avseende den dag som överträdelsen av sanktionsbestämmelsen konstaterades.

text: Till 12 § Exempel på oorganiska blyföreningar är blyoxid, mönja, blykromat och blysulfid. Exempel på organiska blyföreningar är tetraetylbly och tetrametylbly. Exempel på blysalter av organiska syror är blyacetat och blystearat.

text: Av 12 § följer att föreskrifterna inte gäller då blyhaltiga produkter används på ett sådant sätt att blyexponering inte rimligen kan föreligga. Exempel på detta är användning av blyhaltiga metall- eller plastföremål som inte utsätts för bearbetning. Blyhalten i svenska gruvor är sällan mer än 1–2 %. Dessutom föreligger blyet där som blysulfid som är mycket svårlösligt. Detta minskar risken för skadligt blyupptag. För sammansatt material, t.ex. plåt och balkar målade med blyfärg, gäller 1 %-gränsen färgskiktet ej balken som helhet. Undantaget i punkt e är tillämpligt om en godtagbar undersökning visar att arbetsmetoden inte medför högre blodblyhalter än vad som anges i föreskriftstexten. Undersökningen behöver inte nödvändigtvis ha gjorts på den aktuella arbetsplatsen om den istället har gjorts på en arbetsplats med likvärdiga förhållanden. Det är viktigt att man tar blodprov på tillräckligt många arbetstagare för att resultaten ska anses vara representativa. Med organiska blyföreningar avses i dessa föreskrifter en förening där bly är direkt bundet till kol, t.ex. tetraetylbly eller tetrametylbly. Salter av organiska syror, t.ex. blyacetat och blystearat räknas som oorganiska blyföreningar. Blyoxid, mönja, blykromat och blysulfid är andra exempel på organiska blyföreningar.

text: Till 14 a § Av kroppen upptaget bly lagras bl.a. i benstommen, och blodblyhalten sjunker endast långsamt under månaderna efter avbruten exponering. Riskerna för ett foster är störst i den tidigaste delen av graviditeten när den kanske ännu inte hunnit bli konstaterad. Det är därför viktigt att begränsa exponeringen för bly redan långt innan en graviditet blir aktuell. Detta motiverar föreskriftens särskilda biologiska gränsvärden för kvinnor i fertil ålder. Det finns inget som hindrar att informationen till kvinnan, på arbetsgivarens uppdrag, ges av läkaren som utför läkarundersökningen.

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-599-4 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ändring i Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS xxxx:xx) om Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ändring i Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS 2007:5) om gravida och ammande arbetstagare

text: Kvinnan får inte sysselsättas i förvärvsarbete så länge riskerna enligt 6 § finns kvar.

text: Gravida och ammande arbetstagare får inte sysselsättas i blyarbete som innebär att bly eller blyföreningar kan tas upp i kroppen. Bestämmelser om förbud att sysselsätta gravida eller ammande arbets tagare i andra arbeten finns i andra föreskrifter som Arbetarskyddsstyrelsen eller Arbetsmiljöverket har meddelat. Bestämmelser om skydd för gravida eller ammande arbetstagare mot joniserande strålning finns i särskilda föreskrifter från Strålsäkerhetsmyn digheten.

text: En arbetstagare som är gravid eller har fött barn högst 14 veckor tidi gare får inte utföra nattarbete om hon uppvisar läkarintyg som anger att sådant arbete skulle vara skadligt för hennes hälsa eller säkerhet. Om det är praktiskt möjligt och rimligt ska hon erbjudas arbete under dagtid. Den som i strid med kraven i första stycket låter en eller flera kvinnor utföra nattarbete ska betala en sanktionsavgift, se 11 §.

text: Ändringen innebär att sista meningen upphävs. Ändringen innebär att sista meningen i stycket upphävs.

text: Lägsta avgiften är 40 000 kronor och högsta avgiften är 400 000 kronor. För den som har 500 eller fler sysselsatta är avgiften 400 000 kronor. För den som har färre än 500 sysselsatta ska sanktionsavgiften beräknas enligt följande: Avgift = 40 000 kronor + (antal sysselsatta – 1) x 721 kronor. Summan ska avrundas nedåt till närmaste hela hundratal.

text: Bestämmelser om sanktionsavgifter

text: Bestämmelserna i 9 § utgör föreskrifter enligt 4 kap. 6 § arbetsmiljö lagen (

text: ). Den som överträder dessa bestämmelser ska betala sanktionsavgift enligt

text: 8 kap.

text: 10 §§

text: arbetsmiljölagen

text: . Sanktionsavgiftens storlek framgår av

text: 9 §

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2014.

text: BERNT NILSSON

text: Karin SundhNygård Anna Middelman

text: Till 9 § Nattarbete i samband med graviditet och under amningsperioden anses normalt inte innebära någon ökad risk för ohälsa och olycksfall. Det gäller t.ex. arbeten utan påtaglig psykisk och/eller fysisk belastning och med tillräckliga möjligheter till vilopauser. Nattarbete som kan innebära påtaglig psykisk och/eller fysisk belastning bör undvikas vid graviditet. Det kan t.ex. gälla arbete inom jourverksam het eller liknande där krav på akuta insatser förekommer förhållandevis ofta. Vidare kan nattarbete vara olämpligt för kvinnor som av medicinska skäl bedöms löpa ökad risk för graviditetskomplikationer. Det måste dock av göras individuellt i samråd mellan läkare och patient. Observera att det läkarintyg som efterfrågas i paragrafen gäller friska gravida kvinnors arbets situation och inte sjukskrivning. Under sådana omständigheter som beskrivs ovan är det angeläget att arbetstagaren erbjuds arbete på dagtid. Det gäller även för ammande kvin nor. Om ett läkarintyg enligt 9 § har uppvisats bör arbetsgivaren dokumentera detta. Arbetsgivaren bör också ge arbetstagaren en kopia av det som doku menterats. I föreskrifterna om medicinska kontroller i arbetslivet och i föreskrifterna om hälsoundersökning av flygpersonal inom civilflyget finns också bestäm melser om läkarundersökningar vid nattarbete. Med nattarbete avses i detta fall att arbeta under tiden mellan 00.00 och 05.00. Med antal sysselsatta avses, oavsett om de arbetar heltid eller deltid: • Anställda arbetstagare. • Inhyrd arbetskraft (jämför

text: 3 kap. 5 § arbetsmiljölagen

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-600-7 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ändring i Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS xxxx:xx)föreskrifter Arbetarskyddsstyrelsens om (AFS 1999:4) om tryckbärande anordningar

text: Tryckbärande anordningar och aggregat enligt 6–7 §§ som 1. släpps ut på marknaden, 2. annars avlämnas för att tas i bruk eller 3. tas i drift, ska uppfylla de grundläggande säkerhetskraven i bilaga 1. De får släppas ut på marknaden, annars avlämnas för att tas i bruk eller tas i drift endast om bestämmelserna i 10–11 och 14 §§ har iakttagits. De ska åtföljas av en försäkran om överensstämmelse enligt bilaga 4. I stället för bestämmelserna i 10–11 och 14 §§ får motsvarande bestämmelser i något annat land inom EES tillämpas. Den tillverkare eller dennes representant inom EES som för tryckbärande anordningar av kategori II, III och IV inte följer vad som föreskrivs i andra stycket avseende kravet om åtföljande av en försäkran om överensstämmelse enligt bilaga 4 ska betala sanktionsavgift, se 15 §. Sanktionsavgiften ska beräknas enligt följande: För en eller flera produkter av samma typ och modell ska sanktionsavgiften vara 75 000 kronor samt 10 % av produktens eller produkternas totala försäljningsvärde fram till den tidpunkt som överträdelsen av denna paragraf konstaterades.

text: Bestämmelser om sanktionsavgifter

text: Bestämmelserna i 5 § andra stycket utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap.

text: och

text: 2 §§

text: arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: Den som överträder dessa bestämmelser avseende kravet om försäkran om överensstämmelse ska betala sanktionsavgift enligt

text: 8 kap.

text: 10 §§

text: arbetsmiljölagen

text: . Sanktionsavgiftens storlek framgår av 5 §. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2014.

text: BERNT NILSSON Karin Sundh-Nygård Anna Middelman

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-601-4 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ändring i Arbetsmiljöverkets Arbetsmiljöverkets föreskrifter föreskrifter (AFS xxxx:xx) om om ändring i Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (AFS 1999:3) om byggnads- och anläggningsarbete

text: Bestämmelserna i 19, 21, 31, 45, 48, 71 och 85 §§ gäller även planering och utförande av vinterväghållning. Bestämmelserna i 19, 48 och 56 a §§, 60 § tredje stycket, 60 a, 86 a, 87, 89 och 92 a §§ gäller även planering och utförande av snöskottning på tak.

text: Den som låter utföra ett byggnads- eller anläggningsarbete ska, innan arbetena påbörjas, lämna en förhandsanmälan till Arbetsmiljöverket då det gäller byggarbetsplatser – på vilka arbetet beräknas pågå under längre tid än 30 arbetsdagar och där mer än 20 personer vid något tillfälle sysselsätts samtidigt eller – på vilka det totala antalet persondagar beräknas överstiga 500. Förhandsanmälan ska innehålla uppgifter enligt bilaga 1.

text: Ett exemplar av förhandsanmälan ska finnas uppsatt väl synligt på byggarbetsplatsen och, om det behövs, uppdateras regelbundet. Den som låter utföra byggnads- eller anläggningsarbetet ansvarar för att så sker. Om den som låter utföra ett byggnads- eller anläggningsarbete i strid med kraven i första stycket inte lämnar någon förhandsanmälan enligt bilaga 1, ska denne betala sanktionsavgift om 5 000 kronor, se 101 §.

text: Den som låter utföra ett byggnads- eller anläggningsarbete ska se till att en arbetsmiljöplan upprättas och finns tillgänglig innan byggarbetsplatsen etableras om – något av de arbeten som anges i 12 a § andra stycket C behöver utföras i samband med byggnads- eller anläggningsarbetet eller – arbetet är av sådan omfattning att förhandsanmälan ska lämnas enligt 7 §. Denna ska vidare se till att alla sådana anpassningar genomförs i arbetsmiljöplanen som kan komma att behövas med hänsyn till hur arbetet fortskrider och till de eventuella förändringar som ägt rum. Ytterligare bestämmelser om arbetsmiljöplan finns i 12, 12 a och 14 §§. Om den som låter utföra ett byggnads- eller anläggningsarbete i strid med denna bestämmelse inte har sett till att en arbetsmiljöplan upprättats innan byggarbetsplatsen etablerats ska denne betala sanktionsavgift om • 50 000 kronor om projektets storlek är sådan att förhandsanmälan krävs enligt 7 § i dessa föreskrifter, • 10 000 kronor om projektets storlek är sådan att förhandsanmälan inte krävs enligt 7 § i dessa föreskrifter. Om hela byggnads- eller anläggningsarbetet pågår under maximalt två dagar i följd, ska ingen sanktionsavgift betalas. Se 101 §.

text: Om 8 § kräver att en arbetsmiljöplan ska upprättas ska byggarbetsmiljösamordnaren enligt

text: 3 kap. 7 a § arbetsmiljölagen

text: upprätta eller låta upprätta en sådan plan innan byggarbetsplatsen etableras. Om byggarbetsmiljösamordnaren enligt

text: 3 kap. 7 a § arbetsmiljölagen

text: i strid med denna bestämmelse inte har upprättat eller låtit upprätta en arbetsmiljöplan innan byggarbetsplatsen etablerats ska denne betala sanktionsavgift om • 50 000 kronor om projektets storlek är sådan att förhandsanmälan krävs enligt 7 § i dessa föreskrifter, • 10 000 kronor om projektets storlek är sådan att förhandsanmälan inte krävs enligt 7 § i dessa föreskrifter.

text: Byggarbetsmiljösamordnare enligt

text: 3 kap. 7 b § arbetsmiljölagen

text: ska organisera en skyddsverksamhet på byggarbetsplatsen. Om flera företag bedriver verksamhet på byggarbetsplatsen ska byggarbetsmiljösamordnaren organisera en gemensam skyddsverksamhet tillsammans med dem. Byggarbetsmiljösamordnare enligt

text: 3 kap. 7 b § arbetsmiljölagen

text: ska se till att den arbetsmiljöplan som upprättats enligt 8, 12 och 12 a §§ finns tillgänglig på byggarbetsplatsen, så att alla som arbetar där kan ta del av den, så snart byggarbetsplatsen etablerats. Byggarbetsmiljösamordnare enligt

text: 3 kap. 7 b § arbetsmiljölagen

text: ska genomföra eller låta genomföra alla anpassningar i arbetsmiljöplanen som kan komma att behövas med hänsyn till hur arbetet fortskrider och till de eventuella förändringar som ägt rum. Byggarbetsmiljösamordnaren ska därvid anpassa planen till de arbetsmetoder som verkligen används och till de verkliga förutsättningarna för arbetets utförande. Även beskrivningen av hur arbetsmiljöarbetet ska organiseras ska vara uppdaterad. Vid alla ändringar i arbetets utförande av betydelse eller ändrade förutsättningar av betydelse för arbetsmiljön, ska en ny anpassning göras. Byggarbetsmiljösamordnare enligt

text: 3 kap. 7 b § arbetsmiljölagen

text: ska genomföra eller låta genomföra alla anpassningar i dokumentationen enligt 12 b §, som kan komma att krävas med hänsyn till hur arbetet fortskrider och de eventuella förändringar som ägt rum. Om den som är byggarbetsmiljösamordnare enligt

text: 3 kap. 7 b § arbetsmiljölagen

text: i strid med kraven i andra stycket inte ser till att den arbetsmiljöplan som upprättats enligt 8, 12 och 12 a §§ finns tillgänglig på byggarbetsplatsen, så att alla som arbetar där kan ta del av den, ska denne betala sanktionsavgift om • 50 000 kronor om projektets storlek är sådan att förhandsanmälan krävs enligt 7 § i dessa föreskrifter, • 10 000 kronor om projektets storlek är sådan att förhandsanmälan inte krävs enligt 7 § i dessa föreskrifter. Om hela byggnads- eller anläggningsarbetet pågår under maximalt två dagar i följd, ska ingen sanktionsavgift betalas. Se 101 §.

text: Fall till lägre nivå m.m.

text: Vid arbeten med fallrisker ska bestämmelserna i 57–60 §§, 87–92 §§ och övriga tillämpliga regler följas. Om fallskyddet inte uppfyller den miniminivå som finns beskriven i 60 a § kan sanktionsavgift påföras.

text: Sanktionsavgift vid fallrisk till lägre nivå m.m.

text: Om fallskydd enligt 57–60 §§ saknas och arbete utförs där det finns risk för fall och fallhöjden är två meter eller mer, ska sanktionsavgift betalas om inte villkoren nedan minst uppfylls. Vid takarbete gäller även bestämmelserna i 86 a och 92 a §§.

text: 1. Skydd mot fall ska finnas vid arbetet genom att man a. arbetar i skydd av skyddsräcken, b. arbetar på mobila eller fasta arbetsplattformar, c. arbetar i arbetskorgar, d. arbetar på eller innanför ställningar med skyddsräcken, e. arbetar ovanför eller innanför skyddsnät eller f. använder personlig fallskyddsutrustning.

text: 2. Skydd mot fall ska vara utformat och användas enligt a–e nedan. a. Skyddsräcke ska ha fotlist, mellanledare och överledare och vara minst en meter högt. När räcke endast skyddar mot fall från ställningslag ska bestämmelserna i föreskrifterna om ställningar uppfyllas. Om permanenta räcken utnyttjas som fallskydd, får fotlist utelämnas. b. Öppningar och hål med fallrisker ska förses med skyddstäckning eller skyddsräcken. c. Personlig fallskyddsutrustning ska bestå av helsele och kopplingslina med falldämpare. Linan ska vara förankrad. d. Personlig fallskyddsutrustning ska förhindra fall till underliggande nivå. e. Personlig fallskyddsutrustning ska användas och vara förankrad vid en förflyttning längs stege eller stegar, fasta eller lösa, om höjdskillnaden mellan nivån där förflyttningen startar och nivån där den slutar är mer än 4 meter. 3. Undantag från 1 och 2 medges för följande arbeten. a. Vid arbete från lös stege behöver personlig fallskyddsutrustning inte användas om alla villkor i punkterna nedan är uppfyllda – endast enstaka arbeten utförs, – stegen är kortare än 5 meter, – arbetet tar mindre än 15 minuter per steguppställning och

text: – arbetet kan utföras med en hand, och så att man håller sig fast i stegen med den andra handen. b. Vid enstaka arbete med att installera infästning för säkerhetslina maximalt 7 meter över marknivå. Befintliga infästningsanordningar längs vägen upp ska användas, om sådana finns. c. Vid arbete med att första gången fästa säkerhetslina i befintlig förankringspunkt för fallskyddsutrustning maximalt 7 meter över marknivån. Befintliga infästningsanordningar längs vägen upp ska användas, om sådana finns. Den arbetsgivare, den som ensam eller gemensamt med familjemedlem driver yrkesmässig verksamhet utan anställd, de som för gemensam räkning driver sådan verksamhet eller den som anlitar inhyrd arbetskraft i sin verksamhet, som överträder kraven i första, andra, tredje eller fjärde stycket ska betala en sanktionsavgift, se 101 §. Lägsta avgiften är 40 000 kronor och högsta avgiften är 400 000 kronor. För den som har 500 eller fler sysselsatta är avgiften 400 000 kronor. För den som har färre än 500 sysselsatta ska sanktionsavgiften beräknas enligt följande: Avgift = 40 000 kronor + (antal sysselsatta – 1) x 721 kronor. Summan ska avrundas nedåt till närmaste hela hundratal. Den som för samma arbete även överträder 92 a § ska endast betala en sanktionsavgift.

text: Takarbete

text: Vid arbeten på tak ska bestämmelserna i 57–60 §§, 87–92 §§ och övriga tillämpliga regler följas. Om fallskyddet inte uppfyller den miniminivå som finns beskriven i 92 a § kan sanktionsavgift påföras.

text: Sanktionsavgift vid takarbete

text: Om fallskydd enligt 87–89 §§ saknas och takarbete utförs där det finns risk för fall och fallhöjden är två meter eller mer, ska sanktionsavgift betalas om inte villkoren nedan minst uppfylls. Vid takarbete gäller även bestämmelserna i 56 a och 60 a §§.

text: 1. Skydd mot fall ska finnas vid takarbetet genom att man a. arbetar i skydd av skyddsräcken, b. arbetar på mobila eller fasta arbetsplattformar, c. arbetar i arbetskorgar, d. arbetar på eller innanför ställningar med skyddsräcken, e. arbetar ovanför eller innanför skyddsnät eller f. använder personlig fallskyddsutrustning.

text: 2. Skydd mot fall ska vara utformat och användas enligt a–h nedan. a. Skyddsräcke ska ha fotlist, mellanledare och överledare och vara minst en meter högt. När räcke endast skyddar mot fall från ställningslag ska bestämmelserna i föreskrifterna om ställningar uppfyllas. Om permanenta räcken utnyttjas som fallskydd, får fotlist utelämnas. Skyddsräcke ska finnas även på takkant vid gavel. b. Om arbete endast bedrivs på ett begränsat område av taket är det tillräckligt att fallskyddet skyddar mot fall inom detta område, om tydlig och hållbar avspärrning finns mot övriga delar av taket där arbete inte förekommer. c. Öppningar och hål i tak eller underlag med fallrisker ska förses med skyddstäckning eller skyddsräcken. d. Område på tak eller underlag med risk för genomtrampning ska spärras av. e. Personlig fallskyddsutrustning ska bestå av helsele och kopplingslina med falldämpare. Linan ska vara förankrad. f. Personlig fallskyddsutrustning ska förhindra fall till underliggande nivå. g. Personlig fallskyddsutrustning ska användas och vara förankrad vid en förflyttning längs stege eller stegar, fasta eller lösa, om höjdskillnaden mellan mark och nivån där förflyttningen slutar är mer än 4 meter. Vid förflyttning mellan olika nivåer på tak ska personlig fallskyddsutrustning användas och vara förankrad även om nivåskillnaden är mindre än 4 meter. h. Personlig fallskyddsutrustning ska användas vid förflyttning på tak och löpande förankras. Detta gäller inte om det finns skyddsräcken som skyddar mot fall.

text: 3. Undantag från 1 och 2 medges för följande arbeten. a. Arbete på tak med högst 6 graders lutning när arbetet utförs mer än två meter från takkanten eller annan kant. Tydliga och hållbara avspärrningar ska finnas som avgränsar arbetsområdet, minst två meter från takkanten eller annan kant. Om takytan lutar utåt och taket är så halt att det finns risk att falla över kanten, gäller inte detta undantag. b. Vid enstaka arbete med att installera infästning för säkerhetslina maximalt 7 meter över marknivå. Befintliga infästningsanordningar längs vägen upp ska användas, om sådana finns. c. Vid arbete med att första gången fästa säkerhetslina i befintlig förankringspunkt för fallskyddsutrustning maximalt 7 meter över marknivån. Befintliga infästningsanordningar längs vägen upp ska användas, om sådana finns. Den arbetsgivare, den som ensam eller gemensamt med familjemedlem driver yrkesmässig verksamhet utan anställd, de som för gemensam räkning driver sådan verksamhet eller den som anlitar inhyrd arbetskraft i sin

text: verksamhet, som överträder kraven i första, andra, tredje eller fjärde stycket ska betala en sanktionsavgift, se 101 §. Lägsta avgiften är 40 000 kronor och högsta avgiften är 400 000 kronor. För den som har 500 eller fler sysselsatta är avgiften 400 000 kronor. För den som har färre än 500 sysselsatta ska sanktionsavgiften beräknas enligt följande: Avgift = 40 000 kronor + (antal sysselsatta – 1) x 721 kronor. Summan ska avrundas nedåt till närmaste hela hundratal. Den som för samma arbete även överträder 60 a § ska endast betala en sanktionsavgift.

text: Bestämmelser om sanktionsavgifter

text: Bestämmelserna i 7, 8 och 12 §§ samt 14 § andra stycket utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap. 8 § arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: . Bestämmelserna i 60 a och 92 a §§ utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap. 1 § arbetsmiljölagen

text: . Den som överträder dessa bestämmelser ska betala sanktionsavgift enligt

text: 8 kap.

text: 10 §§

text: arbetsmiljölagen

text: . Sanktionsavgiftens storlek beräknas enligt de grunder som anges i 7, 8, 12, 14, 60 a och 92 a §§.

text: Denna författning träder i kraft, i fråga om 56 a, 60 a, 86 a samt 92 a §§, den 1 januari 2015, och i övrigt den 1 juli 2014.

text: BERNT NILSSON

text: Karin Sundh-Nygård Anna Middelman

text: Vad gäller när privatpersoner låter utföra byggnads- och anläggningsarbete och

text: konsumenttjänstlagen

text: är tillämplig

text: Bestämmelserna om sanktionsavgifter enligt 7, 8 och 12 §§ gäller även för privatpersoner som låter utföra byggnads- eller anläggningsarbete och där

text: konsumenttjänstlagen (1985:716)

text: är tillämplig. Det innebär att även privatpersoner som till exempel låter uppföra en villa eller bygga om eller till, renovera eller underhålla en villa kan vara tvungna att betala sanktionsavgift om inte villaägaren avtalat med någon annan (oftast en entreprenör) att denne självständigt ska ansvara för planering och projektering av arbetet eller för utförandet av detta (eller bådadera). Om den som villaägaren slutit detta avtal med är självständigt ansvarig för hela byggprojektet går byggherrens (villaägarens) arbetsmiljöansvar automatiskt över på denne om

text: konsumenttjänstlagen

text: är tillämplig, se

text: arbetsmiljölagen

text: 3 kap. 7 c §

text: . Den som villaägaren slutit ett sådant aval med anses vara självständigt ansvarig om denne är total- eller generalentreprenör. En entreprenör vid delad entreprenad anses däremot inte ha ett självständigt ansvar för byggprojektet, så om entreprenaden är delad blir det byggherren själv som blir tvungen att betala sanktionsavgift. Det innebär alltså att den villaägare som inte vill ha kvar sitt arbetsmiljöansvar enligt

text: arbetsmiljölagen

text: behöver vara noga med att beställa en totalentreprenad eller generalentreprenad för de arbeten man vill få utförda om inte villaägaren vill behålla sitt arbetsmiljöansvar i egenskap av byggherre.

text: Till 1 a § Vinterväghållning och snöskottning på tak räknas inte till byggnads- eller anläggningsarbete. Av paragrafen framgår att vissa, uppräknade bestämmelser i föreskrifterna ändå gäller för sådana arbeten. När det gäller vinterväghållning handlar dessa bestämmelser om planering, första hjälpen, val av arbetsmetoder och utrustning, information och instruktioner till arbetstagarna, personlig skyddsutrustning och en bestämmelse om varselkläder. Vid snöskottning på tak är det bestämmelser om takarbete och skyddsåtgärder mot fall som ska tillämpas. Överträdelse av fallskyddsbestämmelserna är förenade med sanktionsavgifter. Övriga bestämmelser i föreskrifterna, t.ex. bestämmelserna om arbetsmiljöplan, gäller inte för de här arbetena. Observera att föreskrifter om skydd mot fall även finns i Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om skydd mot skada genom fall. Som framgår ovan under kommentaren till 1 § gäller föreskrifterna däremot i sin helhet om nu nämnda arbeten utförs som en del av eller i samband med byggnads- och anläggningsarbete.

text: Till 7 § Vid beräkning av de personer som vid något tillfälle sysselsätts samtidigt respektive av antalet persondagar, räknas samtliga personer som på byggarbetsplatsen bidrar till att byggnads- eller anläggningsarbetet blir genomfört. Endast de uppgifter som är kända behöver anges i förhandsanmälan.

text: Till 8 § Syftet med arbetsmiljöplanen är bland annat att få en grund för hur arbetsmiljöarbetet ska bedrivas samt att, ifråga om arbeten med särskild risk, erbjuda lösningar för hur förväntade faror ska kunna undvikas. Arbetsmiljöplanen blir på så sätt ett hjälpmedel för den enskilde entreprenören när han ska planera sin verksamhet på byggarbetsplatsen. Arbetet med att upprätta arbetsmiljöplanen bör helst påbörjas samtidigt med projekteringen och den tidiga planeringen. En stor fördel med detta är att den då kan bli en dokumentation över de överväganden beträffande arbetsmiljön som görs vid projekteringen och vid planeringen. Med två dagar i följd menas två dagar efter varandra under vilka man arbetar oavsett hur många timmar man arbetar den ena eller den andra dagen.

text: Till 12 § Se allmänna råden till 8 §. Med två dagar i följd menas två dagar efter varandra under vilka man arbetar oavsett hur många timmar man arbetar den ena eller den andra dagen.

text: Ansvar för byggarbetsmiljösamordnare under utförandet av ett byggnadseller anläggningsarbete

text: Till 13–15 §§ I den planering som tillhör utförandeskedet, och som alltså tillhör det som byggarbetsmiljösamordnaren under utförandet alltid måste befatta sig med, ingår produktionsplaneringen, dels en första sådan, dels en rullande planering där planerna anpassas till produktionens verkliga förlopp, planering när störningar inträffar samt planering på mer detaljerad nivå i form av arbetsberedningar där man bestämmer hur ett enskilt arbete, t.ex. formsättning av ett visst avsnitt ska genomföras. Till produktionsplaneringen hör också materialadministration, val av arbetsmetoder för enskilda arbeten m.m. Skyddsarbetet på arbetsplatsen behöver i allmänhet samplaneras med den nu nämnda planeringen för att en god arbetsmiljö ska uppnås. De arbetsmiljösynpunkter som avses i 13 § syftar på risker som är eller kan bli ett resultat av att flera personer arbetar på ett arbetsställe. Med

text: arbetsutrustning avses här detsamma som i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om Användning av arbetsutrustning. Vissa riktlinjer för arbetsmiljöverksamheten finns normalt i arbetsmiljöplanen. Så snart etablering skett på byggarbetsplatsen är det lämpligt att byggarbetsmiljösamordnaren vid ett sammanträde med övriga som är verksamma på byggarbetsplatsen informerar om arbetsmiljöplanen och gör de anpassningar av den som kan behövas. Vid sammanträdet är det lämpligt att skyddsombud, skyddsingenjörer och representanter från företagshälsovård deltar. Enligt 3 kap. 7 b § jämförd med

text: 7 e § arbetsmiljölagen

text: är det byggarbets miljösamordnaren som ska se till att personalutrymmen och sanitära anordningar inrättas i behövlig omfattning på ett gemensamt arbetsställe. Arbetsmiljöverket har meddelat föreskrifter om arbetsplatsens utformning. Där finns också bestämmelser om personalutrymmen och sanitära anordningar. De regler för byggarbetsplatsen som är angivna i arbetsmiljöplanen kan, om så är lämpligt, användas som underlag för de ordnings- och skyddsregler som byggarbetsmiljösamordnaren utfärdar. Samtidigt är det viktigt att arbetsmiljöplanen anpassas så att de regler som är angivna i den stämmer överens med dem som byggarbetsmiljösamordnaren har utfärdat. En viktig uppgift för byggarbetsmiljösamordnaren är att se till att byggarbetsplatsen hålls städad och att god ordning råder. Arbetsgivarens ansvar för de egna arbetstagarna gäller alltid, oberoende av samordningsansvaret. Bestämmelsen om att byggarbetsmiljösamordnare enligt

text: 3 kap. 7 b § arbetsmiljölagen

text: ska se till att arbetsmiljöplanen finns tillgänglig på byggarbetsplatsen så att alla som arbetar där kan ta del av den innebär bl.a. att arbetsmiljöplanen bör finnas på svenska eller engelska och att innehållet kan behöva översättas till ytterligare språk, på ett sätt som är anpassat till byggarbetsplatsens behov. Planen kan hållas tillgänglig i pappersformat eller i digitalt format. I det senare fallet bör alla ha tillgång till detta. Det är viktigt att anpassningarna i den dokumentation som ska upprättas enligt 9 och 12 b §§ genomförs så att dokumentationen stämmer med det slutliga utförandet som byggnaden eller anläggningen fått. Erforderliga tillstånd som nämns i 15 § kan vara sådana skriftliga tillstånd som arbetstagare enligt Arbetsmiljöverkets föreskrifter om lyftanordningar och lyftredskap eller föreskrifterna om truckar ska ha erhållit av arbetsgivaren för att få använda anordningarna. Med två dagar i följd menas två dagar efter varandra under vilka man arbetar oavsett hur många timmar man arbetar den ena eller den andra dagen.

text: Till 60 a § Om fallskyddet uppfyller kraven i denna paragraf men inte uppfyller kraven i övriga bestämmelser i föreskrifterna kan Arbetsmiljö verket ställa särskilda krav på åtgärder i ett separat förbud eller föreläggande i syfte att uppnå ett tillräckligt bra fallskydd. Även om en sanktionsavgift har beslutats kan Arbetsmiljöverket i ett sådant framåtsyftande förbud eller föreläggande mer i detalj beskriva vilka skyddsåtgärder som krävs, t.ex. att skyddsräcke ska sättas upp. Observera att för fallskydden enligt andra stycket i denna paragraf gäller att de ska vara utformade enligt de bestämmelser i övrigt som gäller för sådana anordningar, t.ex. föreskrifterna om ställningar, stegar och arbetsbockar, personlig skyddsutrustning och reglerna om skyddsräcken och skyddsnät i föreskrifterna om byggnads- och anläggningsarbete. Med att arbeta i skydd av skyddsräcken m.m. menas inte bara själva arbetet utan också de förflyttningar som görs i samband med arbetet. För personligt fallskyddssystem gäller bestämmelserna i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om användning av personlig skyddsutrustning. Med att linan ska vara förankrad menas att förankringspunkten bör klara en statisk belastning på minst 10 kN under 3 minuter. Mobila förankringspunkter, som medföljer brukaren, bör vara CE-märkta och uppfylla kraven enligt SS EN 795 Fallskydd – Förankringsutrustning – Fordringar och provning. När det gäller fasta förankringspunkter på utrustningar, bör kraven i standarden för respektive utrustning uppfyllas, om sådan standard finns. Med enstaka arbeten menas arbeten som förekommer sällan och oregelbundet. Med antal sysselsatta avses, oavsett om de arbetar heltid eller deltid: • Anställda arbetstagare. • Inhyrd arbetskraft (jämför

text: 3 kap. 12 § andra stycket arbetsmiljölagen

text: I fråga om verksamhet utan anställda arbetstagare (jämför

text: 3 kap. 5 § arbetsmiljölagen

text: ) avses med antal sysselsatta, oavsett om de arbetar heltid eller deltid: • De personer som driver verksamheten. • Inhyrd arbetskraft. Den aktuella fysiska eller juridiska personens organisationsnummer avgör vilka personer som ska anses ingå i verksamheten. I antalet sysselsatta inräknas personer på verksamhetens samtliga arbetsställen. Antalet sysselsatta ska beräknas utifrån information avseende den dag som överträdelsen av sanktionsbestämmelsen konstaterades. Observera att om flera företag finns på platsen och bryter mot bestämmelsen, ska varje sådant företag betala sanktionsavgift.

text: Till 92 a § Om fallskyddet uppfyller kraven i denna paragraf men inte uppfyller kraven i övriga bestämmelser i föreskrifterna kan Arbetsmiljö verket ställa särskilda krav på åtgärder i ett separat förbud eller föreläggande i syfte att uppnå ett tillräckligt bra fallskydd. Även om en sanktionsavgift har beslutats kan Arbetsmiljöverket i ett sådant framåtsyftande förbud eller föreläggande mer i detalj beskriva vilka skyddsåtgärder som krävs, t.ex. att skyddsräcke ska sättas upp. Observera att för fallskydden enligt andra stycket i denna paragraf gäller att de ska vara utformade enligt de bestämmelser i övrigt som gäller för sådana anordningar, t.ex. föreskrifterna om ställningar, stegar och arbetsbockar, personlig skyddsutrustning och reglerna om skyddsräcken och skyddsnät i föreskrifterna om byggnads- och anläggningsarbete. Med att arbeta i skydd av skyddsräcken m.m. menas inte bara själva arbetet utan också de förflyttningar som görs i samband med arbetet. För personligt fallskyddssystem gäller bestämmelserna i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om användning av personlig skyddsutrustning. Med att linan ska vara förankrad menas att förankringen bör uppfylla något av följande villkor: 1. förankringspunkten bör klara minst en statisk belastning på 10 kN under 3 minuter eller 2. mobila förankringspunkter bör uppfylla kraven i standarden SS-EN 795 Personliga fallskyddssystem – Förankringspunkter eller 3. fasta förankringspunkter på utrustningar, t.ex. ställningar, mobila arbetsplattformar m.m., bör uppfylla kraven i standarden för respektive utrustning, om sådan standard finns eller 4. förankringsanordningen bör klara det dynamiska provet så som det är beskrivet i standarderna SS-EN 516 och SS-EN 12951 (se nedan). När det gäller det dynamiska provet finns i början av år 2014 följande standarder där provet redovisas: • SS-EN 516:2006 Takprodukter – Taktillträdesanordningar – Gångbryggor, stegplattor och enkelsteg. • SS-EN 12951:2004 Takskyddsprodukter – Fast monterade takstegar. Produkter som klarar det dynamiska provet är: • Takbryggor klass 2 enligt SS-EN 516 (klass 1 klarar inte ett ryck från säkerhetslina). • Takstegar klass 2 enligt SS-EN 12951 (klass 1 klarar inte ett ryck från säkerhetslina). • Nockräcken och takfotsräcken enligt SS 83 13 31 Takskydd – nockräcken och takfotsräcken – Funktionskrav, utgåva 3.

text: • Låga räcken kring takfönster och takluckor enligt SS 83 13 33 Takskydd – Räcken – Funktionskrav, utgåva 2. • Snöräcken enligt SS 83 13 35 Takskydd – Snöräcken – Funktionskrav, ut gåva 2. Om skyddsräcke sätts upp endast längs en del av takfoten i syfte att vara fallskydd för ett begränsat område där man ska arbeta, bör räcket sträcka sig utanför arbetsområdet minst så långt, som avståndet är i takfallets riktning från räcket till arbetsområdets högsta punkt, se illustrationen.

text: Områden där det kan vara risk för genomtramp är t.ex. ett underlagstak som inte är gjort för att beträdas, ett gammalt asbestcementtak, tak av glas eller plasttak. Gamla asbestcementtak och plasttak är ofta spröda. Med avspärrning menas något som inte behöver uppfylla kraven för skyddsräcke, men som gör det tydligt för alla som är på byggarbetsplatsen att området bakom avspärrningen inte får beträdas. Avspärrningen bör alltså vara tydlig och ibland bör skyltar användas. För märkning av avspärrning, se Arbetsmiljöverkets föreskrifter om skyltar och signaler. Det är viktigt att avspärrningen är hållbar, så att den inte förstörs av väder och vind m.m. Begreppet antal sysselsatta förklaras i kommentaren till 60 a §.

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-602-1 · ISSN 1650-3163