publisher: Arbetsmiljöverket

title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter och allmänna råd AFS om elektromagnetiska fält

text: Syftet med dessa föreskrifter är att skydda arbetstagare mot sådana hälso– och säkerhetsrisker som uppstår eller kan uppstå vid exponering för och förekomst av elektromagnetiska fält under arbetet.

text: Tillämpningsområde

text: Föreskrifterna gäller i samtliga verksamheter där arbetstagare utför arbete för arbetsgivares räkning, med undantag för vad som anges i 3 §.

text: Försvarsmakten får tillämpa likvärdiga eller mer specifika skydds system för personal som arbetar vid operativa militära anläggningar eller deltar i militär verksamhet, inklusive gemensamma internationella militära övningar, förutsatt att hälsoeffekter och säkerhetsrisker förebyggs.

text: Dessa föreskrifter omfattar alla kända direkta biofysiska effekter och indirekta effekter som orsakas av elektromagnetiska fält. Föreskrifterna anger även krav som avser att förebygga de indirekta effekter som kan uppkomma på grund av förekomst av elektromagnetiska fält på arbetsplatsen. De gränsvärden för exponering som fastställs i bilagorna 2, 4 och 7 omfat-

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/35/EU av den 26 juni 2013

text: om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (elektromagnetiska fält) i arbetet (20:e särdirektivet enligt

text: artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG

text: ) (EUT L 179, 29.6.2013, s. 1, Celex 32013L0035) och om upp hävandet av direktiv

text: AFS 2016:3

text: tar endast vetenskapligt vedertagna samband mellan direkta, akuta och övergående, effekter och exponering för elektromagnetiska fält.

text: Dessa föreskrifter omfattar inte 1. eventuella långsiktiga effekter av exponering för elektromagnetiska fält samt 2. de risker som uppstår vid beröring av spänningssatta ledare.

text: Till vem riktar sig föreskrifterna

text: Arbetsgivaren ansvarar för att dessa föreskrifter följs. Med arbetsgivare likställs den som hyr in arbetskraft. Den som driver verksamhet utan anställd ska följa dessa föreskrifter enligt

text: 3 kap.

text: 5 § första

text: och

text: andra stycket

text: arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: . Som arbetstagare räknas i dessa föreskrifter även den som likställs med arbetstagare enligt

text: 1 kap. 3 § arbetsmiljölagen

text: . I fall som avses i tredje stycket ska det som i den här föreskriften sägs om arbetsgivare gälla den som driver den verksamhet i vilken arbetet utförs.

text: Allmänna råd: Av 1 och

text: 3 kap.

text: arbetsmiljölagen

text: följer att dessa föreskrifter även kan medföra skyldigheter för andra än arbetsgivare. Den som anlitar inhyrd arbetskraft har ett ansvar som till stor del motsvarar en arbetsgivares arbetsmiljöansvar. Den som genomgår utbildning och den som bedriver sådan utbildning som avses i

text: 1 kap. 3 § arbetsmiljölagen

text: omfattas av dessa föreskrifter.

text: Definitioner

text: I föreskrifterna används följande begrepp med nedan angiven betydelse: Direkta biofysiska effekter Effekter i kroppen som direkt orsakas av vistelse i ett elektromagnetiskt fält, bland annat: 1. Termiska effekter, såsom uppvärmning av vävnad genom energiabsorption från elektromagnetiska fält i vävnaden. 2. Icke–termiska effekter, såsom stimulering av muskler, nerver och sinnesorgan. Dessa effekter kan inverka negativt på de exponerade arbetstagarnas mentala och fysiska hälsa. Dess-

text: AFS 2016:3

text: utom kan stimulering av sinnesorgan förorsaka övergående symtom, såsom svindel eller magnetofosfener. Dessa effekter kan skapa tillfällig irritation eller påverka kognitionen eller andra hjärn- eller muskelfunktioner och kan därmed påverka en arbetstagares förmåga att utföra sina arbetsuppgifter på ett säkert sätt (dvs. säkerhetsrisker). 3. Strömmar i extremiteter. Dessa effekter kan uppträda var för sig eller tillsammans. Elektromagnetiska fält Statiska magnetiska fält, tidsvarierande elektriska och magnetiska fält och elektromagnetiska fält med frekvenser upp till 300 GHz.

text: Gränsvärden för Värden grundade på biofysiska och biologiska exponering hänsynstaganden, särskilt på grundval av vetenskapligt välgrundade direkta, akuta och övergående effekter, dvs. termiska effekter och elektrisk stimulering av vävnad. Gränsvärden för Värden för exponering över vilka arbetstagare hälsoeffekter kan utsättas för negativa hälsoeffekter, såsom termisk uppvärmning eller stimulering av nerveller muskelvävnad.

text: Gränsvärden för Värden för exponering över vilka arbetstagare sensoriska effekter kan sättas för övergående störningar i sensoriska förnimmelser och smärre förändringar i hjärnans funktioner, t.ex. magnetofosfener, yrsel, svindel, tillfällig irritation.

text: Indirekta effekter Effekter som orsakas av att ett ämne eller föremål befinner sig i ett elektromagnetiskt fält, vilket kan orsaka en hälso- eller säkerhetsrisk, såsom: 1. Interferens med medicinsk elektronisk utrustning och anordning, inklusive pacemakrar och andra implantat eller medicinska enheter som bärs på kroppen. 2. Projektilrisk på grund av lösa ferromagnetiska föremål i statiska magnetiska fält.

text: AFS 2016:3

text: 3. Initiering av elektroexplosiv apparatur (detonatorer). 4. Eldsvådor eller explosioner till följd av antändning av brännbart material genom gnistor från inducerade fält, kontaktströmmar eller gnisturladdningar. 5. Kontaktströmmar.

text: Insatsnivåer Operativa nivåer som fastställs för att förenkla påvisandet av att relevanta gränsvärden för exponering iakttas eller, i förekommande fall, för att vidta relevanta skyddsåtgärder eller förebyggande åtgärder enligt dessa föreskrifter. I bilaga 5 används följande terminologi för tidsvarierande elektriska fält: låga- och höga insatsnivåer avser de särskilda skyddsåtgärder eller förebyggande åtgärder som anges i dessa föreskrifter. I bilaga 6 används följande terminologi för tidsvarierande magnetiska fält: låga insatsnivåer avser gränsvärden för sensoriska effekter och höga insatsnivåer avser gränsvärden för hälsoeffekter.

text: Systematiskt arbetsmiljöarbete

text: I Arbetsmiljöverkets föreskrifter om systematiskt arbetsmiljöarbete finns regler om att arbetsgivaren regelbundet ska undersöka arbetsförhållandena och bedöma vilka risker som kan förekomma i verksamheten. Där finns också regler om att arbetsgivaren ska vidta åtgärder för att förebygga ohälsa samt att genomförda och planerade åtgärder ska följas upp. Dessa föreskrifter specificerar hur arbetsgivaren ska hantera elektromagnetiska fält i sitt systematiska arbetsmiljöarbete.

text: Insatsnivåer och gränsvärden för exponering

text: Fysikaliska storheter och enheter som ska användas för att beskriva exponering för elektromagnetiska fält anges i bilaga 1. Gränsvärden för hälso effekter och sensoriska effekter samt insatsnivåer anges i bilagorna 2–9.

text: AFS 2016:3

text: Arbetsgivaren ska säkerställa att arbetstagares exponering för elektromagnetiska fält begränsas till de gränsvärden för hälsoeffekter och sensoriska effekter som anges i bilagorna 2 och 4 med avseende på icke-termiska effekter och de gränsvärden för exponering som anges i bilaga 7 med avseende på termiska effekter. Iakttagandet av gränsvärden för hälsoeffekter och sensoriska effekter ska fastställas genom användning av de relevanta förfaranden för bedömning av exponering som anges i 14–16 §§. Om exponeringen av arbetstagare för elektromagnetiska fält överstiger gränsvärden för exponering ska arbetsgivaren omedelbart vidta åtgärder i enlighet med 29 §.

text: Allmänna råd 9–10 §§: De gränsvärden som anges i bilagorna 2, 4 och 7 avser att skydda mot alla kända, akuta och övergående, negativa hälsoeffekter hos arbetstagare som exponeras för elektromagnetiska fält. Dessa effekter orsakas av inducerade elektriska fält och energiabsorption i form av värme hos den som exponeras. I yrkeshygieniska samband är det inte praktiskt möjligt att bestämma de inducerade elektriska fälten och den värmebelastning i kroppen som uppkommer på grund av exponering för elektromagnetiska fält. För att möjliggöra en praktisk yrkeshygienisk bedömning av exponering har gränsvärdena uttryckts i så kallade insatsnivåer, som är mätbara storheter hos det elektromagnetiska fält som arbetstagarna exponeras för. Genom modellberäkningar, simuleringar etc. har man kopplat ihop detta fält utanför kroppen till det som sker i kroppen så att det gränsvärde som motsvarar en given insatsnivå inte överskrids. De insatsnivåer som anges avser uppmätta eller beräknade värden på en arbetsplats i arbetstagarens frånvaro. Insatsnivåerna avser de maximala insatsnivåer på det ställe på arbetsplatsen där arbetstagaren kommer att befinna sig då arbete utförs. Insatsnivåerna gäller även om bara exempelvis en arm eller ett ben exponeras. De praktiskt mätbara fältstorheterna är elektrisk och magnetisk fältstyrka, magnetisk flödestäthet, strålningstäthet, kontaktströmmar samt inducerade strömmar.

text: Arbetsgivaren ska anses iaktta gränsvärden för hälsoeffekter och sensoriska effekter då det har påvisats att de relevanta insatsnivåer som anges i bilagorna 3, 5, 6, 8 och 9 inte överskrids. Om exponeringen överskrider insatsnivåer ska arbetsgivaren vidta åtgärder i enlighet med 23 § om inte den bedömning som genomförts i enlighet

text: AFS 2016:3

text: med 14–16 §§ visar att de relevanta gränsvärdena för exponering inte överskrids och att säkerhetsrisker kan uteslutas.

text: Exponeringen får trots vad som anges i 11 § överskrida: 1. Låga insatsnivåer för elektriska fält (bilaga 5, tabell 1) om detta är motiverat av praxis eller processen, förutsatt att gränsvärden för sensoriska effekter (bilaga 4, tabell 1) inte överskrids, eller a. gränsvärden för hälsoeffekter (bilaga 4, tabell 1) inte överskrids, b. alltför kraftig gnisturladdning och kontaktström (bilaga 9, tabell 1) förebyggs genom särskilda skyddsåtgärder enligt 27 § och c. arbetstagarna har fått information med avseende på de situationer som avses i 31 § punkt 6. 2. Låga insatsnivåer för magnetiska fält (bilaga 6, tabell 1), om detta är motiverat av praxis eller processen, inbegripet i huvud och bål, under skiftet, förutsatt att gränsvärden för sensoriska effekter (bilaga 4, tabell 1) inte överskrids, eller a. gränsvärden för sensoriska effekter endast tillfälligt överskrids, b. gränsvärden för hälsoeffekter (bilaga 4, tabell 1) inte överskrids, c. åtgärder vidtas i enlighet med 30 § om det förekommer övergående symtom enligt 30 § punkt 1 och d. arbetstagarna har fått information med avseende på de situationer som avses i 31 § punkt 6.

text: Trots vad som anges i 10 och 11 §§ får exponeringen överskrida: 1. Gränsvärden för sensoriska effekter (bilaga 2, tabell 1) under skiftet, om detta är motiverat av praxis eller processen, förutsatt att a. överskridandet är endast tillfälligt, b. gränsvärden för hälsoeffekter (bilaga 2, tabell 1) inte överskrids, c. särskilda skyddsåtgärder har vidtagits i enlighet med 28 §, d. åtgärder vidtas i enlighet med 30 §, om det förekommer övergående symtom enligt 30 § punkt 2 och e. arbetstagarna har fått information med avseende på de situationer som avses i 31 § punkt 6. 2. Gränsvärden för sensoriska effekter (bilaga 4, tabell 1 och bilaga 7, tabell 1) under skiftet, om detta är motiverat av praxis eller processen, förutsatt att a. överskridandet är endast tillfälligt, b. gränsvärden för hälsoeffekter inte överskrids (bilaga 4, tabell 1 och bilaga 7, tabell 1), c. åtgärder vidtas i enlighet med 30 §, om det förekommer övergående symtom enligt 30 § punkt 1 och

text: AFS 2016:3

text: d. arbetstagarna har fått information med avseende på de situationer som avses i 31 § punkt 6.

text: Riskbedömning

text: Allmänt om riskbedömning

text: Arbetsgivaren ska bedöma alla de risker, såväl direkta som indirekta, för arbetstagarna som uppstår på grund av elektromagnetiska fält på arbetsplatsen och, om nödvändigt, ska arbetsgivaren mäta eller beräkna nivåerna på de elektromagnetiska fält som arbetstagarna exponeras för. Resultatet av riskbedömningen kan ingå och vara en del i den riskbedömning som ska göras enligt Arbetsmiljöverkets föreskrifter om systematiskt arbetsmiljöarbete.

text: Exponeringsbedömning genom bedömning

text: För bedömning enligt 14 §, ska arbetsgivaren identifiera och bedöma elektromagnetiska fält på arbetsplatsen med beaktande av den Europeiska kommissionens vägledning och andra relevanta normer, riktlinjer och exponeringsdatabaser. Arbetsgivaren har också, när så är lämpligt, rätt att beakta 1. exponeringsnivåer och andra lämpliga säkerhetsrelaterade uppgifter som tillverkaren eller distributören tillhandahåller för utrustningen i enlighet med gällande unionsrätt, 2. inklusive en riskbedömning, om detta är tillämpligt med avseende på exponeringsförhållandena på arbetsplatsen eller installationsplatsen.

text: Allmänt råd: För att underlätta den praktiska tillämpningen av föreskrifterna har den Europeiska kommissionen publicerat tre vägledningar. Dessa vägledningar består av två volymer och en särskild vägledning för små och medelstora företag. Vägledningen för små och medelstora företag hjälper dig att göra en inledande bedömning av riskerna förenade med elektromagnetiska fält på din arbetsplats. Med ledning av resultatet från bedömningen

text: Icke-bindande vägledning för god praxis vid tillämpningen av direktiv

text: om elektromagnetiska fält, Vägledning för små och medelstora företag, ISBN 978-92-79-45957-3 (tryck), ISBN 978-92-45963-4 (online), 2014. Icke-bindande vägledning till god praxis vid tillämpningen av direktiv

text: Elektromagnetiska fält, Volym 1: Praktisk vägledning, ISBN 978-92-79-45905-4 (PDF), 2014. Praktisk vägledning för god praxis vid tillämpningen av direktiv

text: Elektromagnetiska fält, Volym 2: Fallstudier, ISBN 978-92-79-45950-4, 2015.

text: AFS 2016:3

text: kan du avgöra om ytterligare åtgärder måste vidtas till följd av dessa föreskrifter. Volym 1 av den praktiska vägledningen innehåller råd om hur man gör riskbedömningar och ytterligare råd om vilka möjligheter som står till buds när arbetsgivarna vill vidta ytterligare skyddsåtgärder eller förebyggande åtgärder. Volym 2 innehåller tolv fallstudier som visar hur arbetsgivarna kan utföra bedömningarna och illustrerar vissa av de möjliga förebyggande åtgärderna och skyddsåtgärderna. Fallstudierna avser generiska arbetsplatser, men sammanställdes med utgångspunkt i verkliga arbetssituationer. Dessa vägledningar finns tillgängliga i elektroniskt format på EU:s alla officiella språk.

text: Exponeringsbedömning genom mätning eller beräkning

text: Om iakttagandet av gränsvärden för exponering inte kan fastställas på ett tillförlitligt sätt på grundval av tillgänglig information enligt 15 § ska bedömningen av exponeringen genomföras på grundval av mätningar eller beräkningar. I sådana fall ska man vid bedömningen beakta osäkerheten vid dessa mätningar eller beräkningar, såsom numeriska fel, källmodellering, fantomgeometri samt vävnaders och materials elektriska egenskaper, som fastställs i enlighet med relevant god praxis.

text: Allmänt råd: Alla mätningar och beräkningar är behäftade med en viss osäkerhet. Det är lämpligt att till det uppmäta eller beräknade värdet addera denna osäkerhet så att en konservativ exponeringsbedömning erhålls.

text: De bedömningar, mätningar och beräkningar som avses i 14–16 §§ ska i lämpliga intervall planeras och genomföras av behöriga instanser eller personer, med beaktande av Europeiska kommissionens vägledning. Bedömning, mätning och beräkning ska ske med särskilt beaktande av reglerna i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om systematiskt arbetsmiljöarbete om sakkunnig hjälp och personal samt om medverkan av arbetstagare. Resultatet av bedömningen, mätningen eller beräkningarna av exponeringsnivån ska bevaras i sådan spårbar form att uppgifterna kan användas vid en senare tidpunkt.

text: AFS 2016:3

text: Vid genomförande av en riskbedömning, enligt Arbetsmiljöverkets föreskrifter om systematiskt arbetsmiljöarbete, ska arbetsgivaren särskilt vara uppmärksam på följande: 1. gränsvärden för hälsoeffekter och sensoriska effekter och insatsnivåer som anges i bilagorna 2–9, 2. exponeringens frekvens, nivå, varaktighet och typ, inklusive fördelningen över arbetstagarens kropp och variation över arbetsplatsen, 3. alla direkta biofysiska effekter, 4. alla indirekta effekter, 5. alla effekter på hälsa och säkerhet för arbetstagare som är särskilt utsatta, i synnerhet arbetstagare som har aktiva eller passiva medicinska enheter inopererade i kroppen, såsom pacemakrar, bär medicinska enheter på kroppen, såsom insulinpumpar, eller är gravida, 6. ersättningsutrustning som är avsedd att minska exponeringsnivån för elektromagnetiska fält, 7. adekvat information från de hälsokontroller som avses i 33 §, 8. information från tillverkaren av utrustning, 9. annan relevant hälso- och säkerhetsrelaterad information, 10. flera exponeringskällor samt 11. samtidig exponering för fält med multipla frekvenser.

text: En bedömning av exponeringen behöver inte genomföras på arbetsplatser som är öppna för allmänheten. Detta gäller förutsatt att en utvärdering redan har gjorts i enlighet med bestämmelserna om begränsning av allmänhetens exponering för elektromagnetiska fält och att de begränsningar som specificeras i dessa bestämmelser beträffande arbetstagarna respekteras och hälso och säkerhetsrisker utesluts.

text: Allmänt råd: Bestämmelser om allmänhetens exponering finns i Strålsäkerhetsmyndighetens föreskrift med allmänna råd om exponering för elektromagnetiska fält.

text: När utrustning som är avsedd för användning av allmänheten används på det sätt som avses, och som är förenligt med unionsrätten på produktområdet i vilken det fastställs striktare säkerhetsnivåer än de som föreskrivs i dessa föreskrifter och ingen annan utrustning används, ska villkoren i 19 § anses vara uppfyllda.

text: Arbetsgivaren ska förfoga över en riskbedömning i enlighet med Arbetsmiljöverkets föreskrifter om systematiskt arbetsmiljöarbete och fast-

text: AFS 2016:3

text: ställa vilka åtgärder som ska vidtas i enlighet med 22–30 §§ i dessa föreskrifter. Riskbedömningen får innehålla motiveringen till varför arbetsgivaren anser att riskerna med avseende på elektromagnetiska fält är av sådan art och omfattning att en ytterligare detaljerad riskbedömning är onödig. Riskbedömningen ska uppdateras regelbundet, särskilt om viktiga förändringar har ägt rum som kan göra den inaktuell eller om resultatet av de hälsokontroller som avses i 33 § visar att så är nödvändigt.

text: Bestämmelser som syftar till att undvika eller minska riskerna

text: Med beaktande av tekniska framsteg och möjligheten att kontrollera produktionen av elektromagnetiska fält vid källan ska arbetsgivaren vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att risker som uppstår på grund av elektromagnetiska fält på arbetsplatsen elimineras eller minskas till ett minimum. Minskningen av de risker som härrör från exponering för elektromagnetiska fält ska genomföras på grundval av de allmänna principer för förebyggande arbete som anges i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om systematiskt arbetsmiljöarbete.

text: När de relevanta insatsnivåerna i bilagorna 3, 5, 6, 8 och 9 överskrids, ska arbetsgivaren, om inte den bedömning som genomförts i enlighet med 14–16 §§ visar att de relevanta gränsvärdena för exponering inte överskrids och att säkerhetsrisker kan uteslutas, på grundval av den riskbedömning som avses i 14–16 §§, utarbeta och genomföra en handlingsplan som innehåller tekniska och organisatoriska åtgärder för att förebygga exponering som överskrider gränsvärden för hälsoeffekter och sensoriska effekter, med särskilt beaktande av följande: 1. alternativa arbetsmetoder som ger mindre exponering för elektromagnetiska fält, 2. val av utrustning som ger upphov till mindre intensiva elektromagnetiska fält, dock med hänsyn till det arbete som ska utföras, 3. tekniska åtgärder för att minska emissionen för elektromagnetiska fält, inbegripet användning av spärranordningar, avskärmning eller liknande hälsoskyddsmekanismer när så krävs, 4. lämpliga avgränsnings och tillträdesåtgärder, såsom signaler, märkningar, markeringar i golvet och barriärer, för att begränsa eller kontrollera tillträde, 5. vid exponering för elektriska fält, åtgärder och förfaranden för att han-

text: AFS 2016:3

text: tera gnisturladdningar och kontaktströmmar med hjälp av tekniska metoder och utbildning av arbetstagare, 6. lämpliga program för underhåll av arbetsutrustning, arbetsplatser och system för arbetsställen, 7. utformning och planering av arbetsplatser och arbetsställen, 8. begränsning av exponeringens varaktighet och intensitet och 9. tillgång till lämplig personlig skyddsutrustning.

text: På grundval av den riskbedömning som avses i 14–16 §§ ska arbetsgivaren utarbeta och genomföra en handlingsplan som ska innehålla tekniska och organisatoriska åtgärder för att förebygga alla kända risker för arbetstagare som är särskilt utsatta och alla risker som förorsakas av de indirekta effekter som avses i 14–16 §§.

text: Utöver att tillhandahålla den information som anges i 31 §, ska arbetsgivaren anpassa de åtgärder som avses i dessa föreskrifter till behoven hos arbetstagare som är särskilt utsatta samt, i förekommande fall, till individuella riskbedömningar, särskilt beträffande arbetstagare som har uppgivit att de har en aktiv eller passiv medicinsk enhet inopererad i kroppen, såsom pacemakrar, eller har medicinska enheter som bärs på kroppen, såsom insulinpumpar, eller beträffande gravida arbetstagare som har uppgivit för arbetsgivaren att de är gravida.

text: Med utgångspunkt i den riskbedömning som avses i 14–16 §§ ska de arbetsplatser där arbetstagarna kan komma att utsättas för elektromagnetiska fält som överskrider insatsnivåerna markeras med lämpliga skyltar i enlighet med Arbetsmiljöverkets föreskrifter om skyltar och signaler. De berörda områdena ska märkas och tillträde till dem begränsas på lämpligt sätt. Om tillträde till dessa områden av andra skäl är begränsat på lämpligt sätt och arbetstagarna har underrättats om riskerna som uppstår på grund av elektromagnetiska fält, ska ingen särskild skyltning eller begränsning av tillträdet krävas.

text: När 12 § är tillämplig ska särskilda skyddsåtgärder antas, såsom utbildning av arbetstagare i enlighet med 31 § och användning av tekniska metoder och personligt skydd, till exempel jordning av arbetsobjekt, förbindning av arbetstagare och arbetsobjekt (potentialutjämning) och om lämpligt användning av isolerande skor, handskar och skyddskläder.

text: AFS 2016:3

text: När 13 § är tillämplig ska särskilda skyddsåtgärder, såsom styrning av rörelser, vidtas.

text: Arbetstagare får inte utsättas för exponering som överskrider gränsvärden för hälsoeffekter och sensoriska effekter, såvida inte villkoren enligt antingen 12–13 §§ eller 34 § är uppfyllda. Om gränsvärden för hälsoeffekter och sensoriska effekter, trots de åtgärder som arbetsgivaren vidtagit för att tillämpa dessa föreskrifter, har överskridits, ska arbetsgivaren omedelbart vidta ytterligare åtgärder för att minska exponeringen så att den hamnar under gränsvärden för hälsoeffekter och sensoriska effekter. Arbetsgivaren ska fastställa och registrera orsakerna till att gränsvärden för hälsoeffekter och sensoriska effekter har överskridits och anpassa skyddsåtgärder och förebyggande åtgärder för att undvika att detta upprepas. De anpassade skyddsåtgärderna och förebyggande åtgärderna ska bevaras i sådan spårbar form att uppgifterna kan användas vid en senare tidpunkt i enlighet med Arbetsmiljöverkets föreskrifter om systematiskt arbetsmiljöarbete.

text: När 12–13 §§ är tillämplig och om arbetstagaren har rapporterat övergående symtom, ska arbetsgivaren vid behov uppdatera riskbedömningen och de förebyggande åtgärderna. Övergående symtom kan inbegripa: 1. sensoriska förnimmelser och effekter på hur det centrala nervsystemet i huvudet fungerar, vilka framkallas av tidsvarierande magnetiska fält, och 2. effekter som framkallas av statiska magnetfält, såsom svindel och illamående.

text: Information till och utbildning av arbetstagare

text: Arbetsgivaren ska säkerställa att de arbetstagare, som sannolikt kan komma att utsätta för risker på grund av elektromagnetiska fält på arbetsplatsen, eller deras företrädare får ta del av all nödvändig information och utbildning om resultatet av den riskbedömning som föreskrivs i 14–16 §§, särskilt när det gäller: 1. åtgärder som vidtas för att tillämpa dessa föreskrifter, 2. värdena och principerna om gränsvärden för exponering och insatsnivåer, de därmed sammanhängande eventuella riskerna och de förebyggande åtgärder som vidtas, 3. eventuella indirekta effekter av exponeringen,

text: AFS 2016:3

text: 4. resultaten av bedömningen, mätningen eller beräkningarna av exponeringsnivåerna för elektromagnetiska fält som genomförs i enlighet med 14–16 §§, 5. hur exponeringens negativa hälsoeffekter upptäcks och hur de ska rapporteras, 6. eventuella övergående symtom och sinnesförnimmelser som är förknippade med effekter på det centrala eller perifera nervsystemet, 7. under vilka omständigheter arbetstagare har rätt till hälsoundersökning, 8. säkra arbetsrutiner för att minimera riskerna i samband med exponering samt 9. arbetstagare som är särskilt utsatta, som avses i 18 § punkt 5 och 24–25 §§.

text: Samråd med och medverkan av arbetstagare

text: Riskbedömning enligt 14 § ska planeras och ske i samverkan mellan arbetsgivare och berörda arbetstagare eller skyddsombud.

text: Hälsoundersökning

text: I syfte att förebygga och tidigt diagnostisera eventuella negativa hälso effekter orsakade av exponering för elektromagnetiska fält, ska lämpliga hälsoundersökningar genomföras i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet. Om en oönskad eller oväntad hälsoeffekt rapporteras av en arbetstagare, och under alla omständigheter om exponering som överskrider gränsvärden för exponering upptäcks, ska arbetsgivaren se till att den eller de berörda arbetstagarna genomgår hälsoundersökning i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet. Sådana undersökningar som avses i stycket ovan ska ske på tider som passar arbetstagaren och denne ska inte stå för eventuella kostnader som uppstår.

text: Allmänna råd: Det saknas kända risker eller symtom vid exponering för elektromagnetiska fält under gränsvärden. Vid sådan exponering finns ingen grund för hälsoundersökning. De gränsvärden som anges i bilagorna 2, 4 och 7 skyddar mot alla kända, akuta och övergående negativa hälsoeffekter hos arbetstagare som exponeras för elektro-

text: AFS 2016:3

text: magnetiska fält. Dessa effekter orsakas av i kroppen inducerade elektriska fält och energiabsorption i form av värme. Hälsoundersökning vid exponering under gränsvärden kan vara motiverat för arbetstagare som är utsatta för särskilda risker från exponering för elektromagnetiska fält. Dessa är bland andra gravida kvinnor och arbetstagare med aktiva eller passiva inopererade medicinska enheter eller enheter som bärs på kroppen. Elektronisk utrustning i kroppsimplantat kan skadas av elektromagnetiska fält. Metalliska implantat kan ge kroppsskador genom upphettning. Ferromagnetiska implantat kan rubbas genom inverkan av statiska magnetfält. Arbetstagare som är utsatta för särskilda risker kan behöva rådgivning hos exempelvis företagshälsovården för att se till att arbetstagarna helt förstår eventuella restriktioner för dem i deras arbetsmiljö.

text: Undantag för magnetisk resonanstomografi

text: Genom undantag från 9–13 §§, men utan att det påverkar tillämpningen av 22 §, får exponering överskrida gränsvärden för exponering om exponering sker i samband med installation, testning, användning, utveckling och underhåll av eller forskning om utrustning för magnetisk resonanstomografi (MRT) för patienter inom hälsovården, under förutsättning att samtliga följande villkor är uppfyllda: 1. den riskbedömning som har genomförts i enlighet med 14–16 §§ har visat att gränsvärden för exponering har överskridits, 2. alla tekniska eller organisatoriska åtgärder har tillämpats, med hänsyn till den aktuella tekniska utvecklingsnivån, 3. överskridandet av gränsvärden för exponering sker under vederbörligen motiverade omständigheter, 4. särdragen hos arbetsplatsen, arbetsutrustningen eller arbetspraxis har beaktats samt 5. arbetsgivaren visar att arbetstagarna fortfarande är skyddade mot hälso effekter och säkerhetsrisker, bl.a. genom att säkerställa att den bruksanvisning som tillverkaren tillhandahåller följs.

text: AFS 2016:3

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2016. 2. Genom denna författning upphävs Arbetarskyddsstyrelsens kun görelse med föreskrifter (

text: AFS 1987:2

text: ) om högfrekventa elektromagnetiska fält. ERNA ZELMIN–EKENHEM Jens Åhman Anna Middelman

text: AFS 2016:3

text: Bilaga 1

text: Fysikaliska storheter och enheter

text: Storheter och enheter

text: Nedanstående storheter ska användas för att beskriva exponering för elektromagnetiska fält. Elektrisk fältstyrka E är en vektorstorhet som motsvarar den kraft som verkar på en laddad partikel oavsett dess rörelse. Denna storhet uttrycks i volt per meter [V/m]. En skillnad måste göras mellan det omgivande elektriska fältet E och det elektriska fält Eind som induceras i kroppen som ett resultat av exponering för externa elektromagnetiska fält.

text: Inducerad ström iinducerad är den ström som induceras i kroppen som resultat av exponering för externa elektromagnetiska fält. Denna storhet uttrycks i ampere [A].

text: Kontaktström ikontakt är den ström som flyter när en person är i kontinuerlig kontakt med ett föremål i ett elektromagnetiskt fält. Kontaktström uttrycks i ampere [A]. Elektrisk laddning Q är en lämplig storhet för att beskriva gnisturladdning och uttrycks i coulomb [C].

text: Magnetisk fältstyrka H är en vektorstorhet som tillsammans med den magnetiska flödestätheten karakteriserar ett magnetfält i varje punkt i rummet. Denna storhet uttrycks i ampere per meter [A/m]. Magnetisk flödestäthet B är en vektorstorhet som beskriver den kraft som verkar på laddningar i rörelse. Storheten uttrycks i tesla [T]. I fri rymd och i biologiskt material kan den magnetiska flödestätheten B och den magnetiska fältstyrkan H omräknas till den andra storheten med användande av –7 relationen B = 4π ⋅ 10 ⋅ H ≈ 1,26 ⋅ H [µT].

text: Strålningstäthet S är en storhet som används vid mycket höga frekvenser, där inträngningsdjupet i kroppen är litet. Den definieras som den mot ytan i rät vinkel infallande strålningens effekt, dividerad med ytans area. Den uttrycks i watt per kvadratmeter [W/m ]. Specifik absorption SA definieras som en energi som absorberas per mass enhet biologisk vävnad och uttrycks i joule per kilogram [J/kg]. I dessa föreskrifter används det för att ange gränsvärden i syfte att begränsa påverkan av pulsad mikrovågsstrålning.

text: AFS 2016:3

text: Specifik absorptionshastighet SAR definieras som den energi, medelvärdesbildad över hela kroppen eller delar av kroppen, som absorberas per tidsenhet och per massenhet i biologisk vävnad. Storheten uttrycks i watt per kilogram [W/kg]. Helkropps-SAR är ett allmänt accepterat mått för att koppla termiska effekter till exponering för högfrekventa elektromagnetiska fält. Utöver medelvärden för helkropps-SAR krävs lokala SAR-värden för att kunna bedöma och begränsa hur stor energimängd som tas upp i mindre delar av kroppen vid särskilda exponeringsförhållanden. Ett sådant förhållande kan t.ex. vara en person som exponeras för radiovågor i det nedre MHz-området (t.ex. dielektriska uppvärmning) samt personer som utsätts för exponering i närheten av en antenn. Av dessa storheter är magnetisk flödestäthet B, kontaktström ikontakt, ström i extremiteter iinducerad, elektrisk fältstyrka E, magnetisk fältstyrka H, magnetisk flödestäthet B och strålningstäthet S direkt mätbara.

text: AFS 2016:3

text: Bilaga 2

text: Gränsvärden för exponering för statiska magnetiska fält

text: Gränsvärden för magnetisk flödestäthet B i frekvensintervallet 0 Hz upp till 1 Hz

text: I tabell 1 anges gränsvärden för magnetisk flödestäthet B vid exponering för statiska magnetiska fält i frekvensintervallet 0 Hz upp till 1 Hz. Värdena avser magnetisk flödestäthet B i luft. Med normala arbetsförhållanden avses förhållanden där arbetstagare kan arbeta utan restriktioner med avseende på hur och var de rör sig. Med kontrollerade arbetsförhållanden avses förhållanden där arbetstagare har getts information om lämpliga sätt att röra och förflytta sig i det statiska fältet. Tabell 1

text: B [T] Not

text: Normala arbetsförhållanden 2 1 Lokal exponering av extremiteter 8 1 Kontrollerade arbetsförhållanden 8 2 Not: 1. Gränsvärdet avser sensoriska effekter 2. Gränsvärdet avser hälsoeffekter

text: AFS 2016:3

text: Bilaga 3

text: Insatsnivåer för statiska magnetiska fält

text: Insatsnivåer för magnetisk flödestäthet B i frekvensintervallet 0 Hz upp till 1 Hz

text: I tabell 1 anges insatsnivåer för magnetisk flödestäthet B i frekvensintervallet 0 Hz upp till 1 Hz. Värdena avser magnetisk flödestäthet B i luft. Tabell 1

text: Risk B [mT]

text: Interferens med aktiva medicinska implantat 0,5 Attraktionskraft och projektilrisk i närheten av starka 3 magneter ( > 100 mT)

text: AFS 2016:3

text: Bilaga 4

text: Gränsvärden för exponering för tidsvarierande elektriska och magnetiska fält

text: Gränsvärden för inducerade elektriska fält Eind i frekvensintervallet från

text: 1 Hz till 10 MHz

text: I tabell 1 anges gränsvärden för inducerade elektriska fält Eind i frekvensintervallet från 1 Hz upp till 10 MHz. Tabell 1

text: Frekvens f [Hz] Eind för hälsoeffekter [V/m]

text: 1 ≤ f < 3 ⋅ 10 1,1 ⋅ 3 ⋅ 6 ⋅ –4 ⋅ 3 10 ≤ f ≤ 10 10 3,8 10 f

text: Eind för sensoriska effekter [V/m]

text: 1 ≤ f < 10 0,7/f 10 ≤ f < 25 0,07 25 ≤ f ≤ 400 0,0028 ⋅ f Anmärkningar till tabell 1: 1. Eind för hälsoeffekter är lika med spatiala toppvärden i hela kroppen hos den som exponeras. 2. Eind för sensoriska effekter är lika med spatiala toppvärden i huvudet hos den som exponeras. 3. Eind ges som toppvärden. För sinusoidala fält gäller att rms-värdet är toppvärdet dividerat med √2. 4. För fält som inte är sinusoidala ska bedömning av exponering göras med den s.k. weighted peakmetoden (filtrering i tidsdomän), men andra vetenskapligt bevisade och validerade utvärderingsförfaranden för exponering får tillämpas, förutsatt att de leder till ungefär likvärdiga och jämförbara resultat.

text: AFS 2016:3

text: Bilaga 5

text: Insatsnivåer för tidsvarierande elektriska fält

text: Insatsnivåer för exponering för tidsvarierande elektriska fält E i frekvensintervallet från 1 Hz upp till 10 MHz

text: I tabell 1 anges insatsnivåer för elektrisk fältstyrka Elåg och Ehög för frekvenser mellan 1 Hz upp till 10 MHz. Insatsnivåerna Elåg och Ehög gäller i fri rymd, dvs. utan närvaro av arbetstagare. Elåg för det externa elektriska fältet bygger på en begränsning av det inducerade elektriska fältet Eind i bilaga 4 och begränsning av gnisturladdningar i arbetsmiljön. Under Ehög överskrider det inducerade elektriska fältet Eind inte värdena i bilaga 4 och besvärande gnisturladdningar förebyggs, förutsatt att skyddsåtgärder enligt 26 § vidtas. Tabell 1

text: Frekvens f [Hz] Elåg [V/m] Ehög [V/m]

text: 4 4 1 ≤ f < 25 2,0 ⋅ 10 2,0 ⋅ 10 ⋅ 5 ⋅ 4 25 ≤ f < 50 5,0 10 /f 2,0 10 ⋅ 3 ⋅ 5 ⋅ 6 50 ≤ f < 1,64 10 5,0 10 /f 1,0 10 /f ⋅ 3 ⋅ 5 ⋅ 2 1,64 ≤ f < 3 10 5,0 10 /f 6,1 10 ⋅ 3 ⋅ 6 ⋅ 2 ⋅ 2 3 10 ≤ f ≤ 10 10 1,7 10 6,1 10

text: Anmärkningar till tabell 1: 1. Elåg och Ehög ges som rms-värden. För sinusoidala fält gäller att rms-värdet är toppvärdet dividerat med √2. 2. För fält som inte är sinusoidala ska bedömning av exponering göras med den s.k. weighted peakmetoden (filtrering i tidsdomän), men andra vetenskapligt bevisade och validerade utvärderingsförfaranden för exponering får tillämpas, förutsatt att de leder till ungefär likvärdiga och jämförbara resultat. 3. Insatsnivåerna motsvarar maximala värden där arbetstagarnas kropp befinner sig. Detta leder till en försiktig bedömning av exponeringen och automatiskt uppfyllande av gränsvärdet under alla förhållanden med ojämn exponering. I situationer med en mycket lokal källa inom ett avstånd av några centimeter från kroppen ska efterlevnad av gränsvärden fastställas dosimetriskt, från fall till fall, och ej genom användning av insatsnivåer.

text: AFS 2016:3

text: Bilaga 6

text: Insatsnivåer för tidsvarierande magnetiska fält

text: Insatsnivåer för exponering för magnetisk flödestäthet B i frekvensintervallet från 1 Hz upp till 10 MHz

text: Blåg i tabell 1 motsvarar gränsvärden för Eind för sensoriska effekter och gränsvärden Eind för hälsoeffekter i tabell 1 bilaga 5. Bhög i tabell 1 motsvarar gränsvärden för hälsoeffekter för interna elektriska fält Eind i samband med elektrisk stimulering av centrala- och perifera nervsystemet. Uppfyllande av Bhög säkerställer att gränsvärden för hälsoeffekter inte överskrids, men effekter såsom magnetofosfener och mindre, övergående förändringar i hjärnverksamheten är möjliga, om exponeringen av huvudet överskrider Blåg vid exponeringar upp till 400 Hz. Bextr gäller för exponering av extremiteterna och motsvarar gränsvärden för hälsoeffekter för interna elektriska fält i samband med elektrisk stimulering av vävnader i extremiteterna med hänsyn tagen till att magnetiska fält har en svagare koppling till extremiteterna än till hela kroppen. Tabell 1

text: –6 –6 –6

text: Frekvens f [Hz] Blåg [10 T] Bhög [10 T] Bextr [10 T]

text: 5 2 5 5 1 ≤ f < 8 2,0 ⋅ 10 /f 3,0 ⋅ 10 /f 9,0 ⋅ 10 /f 4 5 5 8 ≤ f < 25 2,5 ⋅ 10 /f 3,0 ⋅ 10 /f 9,0 ⋅ 10 /f ⋅ 3 ⋅ 5 ⋅ 5 25 ≤ f < 300 1,0 10 3,0 10 /f 9,0 10 /f ⋅ 3 ⋅ 5 ⋅ 5 ⋅ 5 300 ≤ f < 3 10 3,0 10 /f 3,0 10 /f 9,0 10 /f ⋅ 3 ⋅ 6 ⋅ 2 ⋅ 2 ⋅ 2 3 10 ≤ f ≤ 10 10 1,0 10 1,0 10 3,0 10

text: Anmärkningar till tabell 1: 1. Blåg, Bhög, Bextr ges som rms-värden. För sinusoidala fält gäller att rms-värdet är toppvärdet dividerat med √2. 2. För fält som inte är sinusoidala ska bedömning av exponering göras med den s.k. weighted peakmetoden (filtrering i tidsdomän), men andra vetenskapligt bevisade och validerade utvärderingsförfaranden för exponering får tillämpas, förutsatt att de leder till ungefär likvärdiga och jämförbara resultat. 3. Insatsnivåerna motsvarar maximala värden där arbetstagarnas kropp befinner sig. Detta leder till en försiktig bedömning av exponeringen och automatiskt uppfyllande av gränsvärdet under alla förhållanden med ojämn exponering. I situationer med en mycket lokal källa inom ett

text: AFS 2016:3

text: avstånd av några centimeter från kroppen ska efterlevnad av gränsvärden fastställas dosimetriskt, från fall till fall, och ej genom användning av insatsnivåer.

text: AFS 2016:3

text: Bilaga 7

text: Gränsvärden för exponering för elektromagnetiska fält

text: Gränsvärden för elektromagnetiska fält i frekvensintervallet 100 kHz till 300 GHz

text: Gränsvärden i tabell 1 gäller för exponering för elektromagnetiska fält i frekvensintervallet 100 kHz upp till 300 GHz. Gränsvärden uttryckta i SAR respektive S gäller för hälsoeffekter medan gränsvärdet utryckt i SA gäller för sensoriska effekter. Tabell 1

text: Frekvens f [GHz] Exponering av Gränsvärde Not

text: SAR [W/kg]

text: ⋅ –4 1 10 ≤ f < 6 hel kropp 0,4 1 huvud och bål 10 2, 3 extremitet 20 2, 3

text: SA [mJ/kg]

text: 0,3 ≤ f ≤ 6 huvud 10 4

text: S [W/m ]

text: 6 ≤ f ≤ 300 hud 50 5–7 Not till tabell 1: 1. Gränsvärdet gäller vid exponering av hela kroppen och ges som medelvärde för SAR i kroppen. 2. Gränsvärdet gäller för lokal exponering. 3. SAR beräknas som medelvärdet i en massa på 10 g sammanhängande vävnad; det resulterande maximala SAR-värdet bör vara det värde som används vid bedömning av exponeringen. 10 g-vävnaden ska vara en massa av sammanhängande vävnad med någorlunda homogena elektriska egenskaper. Denna modell av sammanhängande vävnad kan användas vid dosimetriska beräkningar men kan medföra svårigheter vid direkta fysikaliska mätningar. En enkel geometrisk form, som exempelvis kubisk eller sfärisk vävnadsmassa, kan användas. 4. SA beräknas som medelvärdet i 10 g vävnadsmassa.

text: AFS 2016:3

text: 5. S ska beräknas som ett medelvärde över 20 cm av exponerat område. Den maximala spatiala strålningstätheten S, beräknad som ett medelvärde 2 2 över 1 cm , får inte överstiga 1000 W/m . 6. Effekttätheter S i frekvensområdet 6–10 GHz ska beräknas som medelvärden under en sexminuters-period. 7. Över 10 GHz ska effekttätheten S beräknas som ett medelvärde över en 1,05 godtycklig 68/f – minuters-period, f i GHz, för att kompensera för ett progressivt kortare penetrationsdjup då frekvensen ökar.

text: AFS 2016:3

text: Bilaga 8

text: Insatsnivåer för elektromagnetiska fält

text: Insatsnivåer för exponering i frekvensintervallet 100 kHz till 300 GHz

text: I tabell 1 anges insatsnivåer för elektromagnetiska fält i frekvensintervallet mellan 100 kHz upp till 300 GHz. Insatsnivåerna E, B och S gäller i fri rymd, dvs. utan närvaro av arbetstagare, och anger maximalt tillåtna värden för exponering av kroppen, del eller delar av kroppen. Tabell 1

text: –6 2

text: Frekvens f [MHz] E [V/m] B [10 T] S [W/m ]

text: 0,1 ≤ f < 1 6,1 ⋅ 10 2,0/f 1 ≤ f < 10 6,1 ⋅ 10 /f 2,0/f 10 ≤ f < 400 61 0,2 10 1/2 –2 1/2 400 ≤ f < 2000 3 ⋅ f 1 ⋅ 10 ⋅ f f/40 ⋅ 2 ⋅ –1 2000 ≤ f < 6000 1,4 10 4,5 10 50 ⋅ 2 ⋅ –1 6000 ≤ f ≤ 300 000 1,4 10 4,5 10 50

text: Anmärkningar till tabell 1: 2 2 1. E och B ska beräknas som medelvärden under en sexminuters-period. För pulser får toppvärdet av effekttätheten S, som medelvärde över pulsbredden, inte vara större än 1 000 gånger. 2. För multifrekventa fält ska analysen bygga på summering, som förklaras i Europeiska kommissionens vägledning. 3. E och B motsvarar de maximala beräknade eller uppmätta värden där arbetstagarnas kropp befinner sig. Detta leder till en försiktig bedömning av exponeringen och automatiskt uppfyllande av gränsvärdet under alla förhållanden med ojämn exponering. 4. För bedömning av uppfyllande av gränsvärdena under särskilda förhållanden med ojämn exponering, se Europeiska kommissionens vägledning. 5. I situationer med en mycket lokal källa inom ett avstånd av några centimeter från kroppen ska uppfyllande av gränsvärden fastställas dosimetriskt, från fall till fall, och ej genom användning av insatsnivåer. 6. S ska beräknas som ett medelvärde över 20 cm av exponerat område. Den maximala spatiala strålningstätheten S, beräknad som ett medelvärde 2 2 över 1 cm , får inte överstiga 1000 W/m .

text: AFS 2016:3

text: 7. Över 10 GHz ska effekttätheten beräknas som ett medelvärde över en 1,05 godtycklig 68/f – minutersperiod, f i GHz, för att kompensera för ett progressivt kortare penetrationsdjup då frekvensen ökar.

text: AFS 2016:3

text: Bilaga 9

text: Insatsnivåer för kontaktström och inducerad ström

text: Insatsnivåer för kontaktström ikontakt och inducerad ström iinducerad

text: I tabell 1 anges insatsnivåer för kontinuerlig kontaktström ikontakt och för inducerad ström iinducerad i en godtycklig extremitet. Tabell 1

text: Frekvens f [kHz] ikontakt [mA] iinducerad [mA]

text: f < 2,5 1,0 – 2,5 ≤ f < 100 0,4 ⋅ f – 100 ≤ f ≤ 1,0 ⋅ 10 40 – ⋅ 4 ⋅ 5 1,0 10 ≤ f ≤ 1,1 10 40 100 Anmärkning till tabell 1: 1. ikontakt och iinducerad ges som rms-värden. 2. (iinducerad) ska medelvärdesbildas under en sexminuters-period.


fs: afs

title: Arbetarskyddsstyrelsens allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna om blybatterier för drivning av fordon Arbetarskyddsstyrelsen meddelar följande allmänna råd om tillämpningen av arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (AFS 1988:4) om blybatterier för drivning av fordon.

text: Dessa föreskrifter gäller laddning och underhåll av blybatterier för drivning av fordon och mobila maskiner.

type: stycke

type: paragraf

text: Allmänt

type: rubrik

text: Batteri får laddas och underhållas endast av personal som har kunskap om riskerna. Laddning får dock utföras även av annan personal om: - fordonet eller maskinen har inbyggd laddare eller särskilt anslutningsdon används för att ansluta batteriet till laddaren samt - laddaren är utförd så att skadlig överladdning hindras.

text: Laddare skall vara strömlös när den kopplas till eller från batteriet.

text: Vid laddning och underhåll av batteri skall åtgärder vidtas för att hindra att statisk elektricitet uppkommer.

text: Vid underhåll av batteri, som medför risk för elektrolytstänk, skall skyddsglasögon eller ansiktsvisir användas.

text: När laddning pågår får inget annat underhåll av batteri utföras än automatisk vattenpåfyllning.

text: Lyftredskap skall vid behov användas för lyft av batteri. Lyftredskap får inte kunna orsaka kortslutning.

text: Laddningsplats

text: Laddning och underhåll av batteri skall utföras på laddningsplats. Denna skall utgöras av särskilt rum eller särskild för verksamheten avsedd plats.

text: Laddningsplats skall vara väl ventilerad. Luftväxlingen skall vara så stor att det så långt möjligt hindras att explosiv blandning av vätgas och luft uppkommer.

text: På laddningsplats får öppen eld eller andra tändkällor inte förekomma. Förbudsskylt skall finnas uppsatt på väl synlig plats.

text: På laddningsplats skall anordning som möjliggör ögonspolning finnas lätt tillgänglig. I anslutning till laddningsplats skall finnas tvättmöjlighet.

text: Utrustning för brandsläckning skall finnas lätt tillgänglig vid laddningsplats. Uppställningsplats för utrustningen skall vara väl markerad.

text: Skötselinstruktion för batteri skall finnas på laddningsplatsen eller beständigt anbringad på fordonet eller maskinen.

text: Ikraftträdande

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 1989. Samtidigt upphävs arbetarskyddsstyrelsens meddelande 1978:24. Laddning m m av blyackumulatorer (batterier) till batteridrivna städmaskiner, truckar o d.

text: AFS 1988:4

text: Bakgrund

text: I blybatterier innehåller cellerna utspädd svavelsyra (batterisyra). I ett fulladdat batteri har syran en densitet (specifik vikt) av 1,26-1,30 g/cm vilket motsvarar ungefär 36-procentig svavelsyra. Vätskan är frätande. När ett batteri laddas frigörs vätgas och syrgas. Blandas vätgas med syrgas eller med luft uppkommer s k knallgas. Denna är mycket explosiv och lättantändlig. Cellspänningen är normalt 2,10-2,15 V när batteriet är obelastat. Under laddning kan cellspänningen stiga till 2,75 V. När cellspänningen kommer upp till 2,35 V ökar gasutvecklingen kraftigt (gasningsspänningen). Under gasutvecklingen bildas även svavelsyradimma. Ju större gasutvecklingen är desto mer dimma bildas. Svavelsyradimma är frätande och kan ge skador vid inandning.

text: Explosion och brand som kan uppstå i samband med laddning och underhåll av blybatterier kan orsaka stora personella och materiella skador.

text: Kommentarer till vissa paragrafer

text: Till 1 § Batteridrivna fordon och mobila maskiner kan vara batteridrivna truckar, monteringsvagnar, städmaskiner m m.

text: Föreskrifterna gäller följaktligen inte arbete med startbatterier till förbränningsmotordrivna fordon och liknande. För arbete med sådana batterier gäller de regler som arbetarskyddsstyrelsen utfärdat för motorbranschen. Föreskrifterna gäller inte heller för arbete med stationära batterier till exempelvis telesignal-, larm-, kontroll- och manöveranläggningar. Sådana batterier behandlas i svensk standard SS 408 01 10.

text: Till underhåll av blybatterier räknas bl a kontroll av batterisyrans densitet och påfyllning av vatten. Spänningsmätning är inte att betrakta som underhåll.

text: Till 2 § För att minska riskerna vid laddning och underhåll är noggrann skötsel och kontroll av batteri viktig. Det är därför väsentligt att den personal som utför laddning och underhåll av batteri har kunskap om riskerna samt hur arbetet bör utföras och vilka åtgärder som kan vidtas för att minska riskerna.

text: Erforderliga kunskaper kan erhållas bl a vid den truckförarutbildning som enligt överenskommelse mellan Sveriges Verkstadsförening och Svenska Metallindustriarbetareförbundet planeras och anordnas av arbetsgivaren i samverkan med skyddskommitté eller skyddsombud. Liknande kurser för truckförare anordnas av

text: Transportfackens Yrkes- och Arbetsmiljönämnd (TYA) samt Handelns Yrkesnämnd.

text: Till 4 § Eftersom blandningar av vätgas och syrgas eller vätgas och luft (knallgas) är mycket explosiva och lättantändliga, är det viktigt att undvika gnistor i närheten av ett batteri. Gnistor kan uppstå om en med statisk elektricitet uppladdad person kommer i kontakt med ett batteri. En person kan bli statiskt uppladdad genom nästan varje slag av aktivitet. Särskilt lätt sker uppladdning om man bär skor med isolerande sulor eller befinner sig på golv belagt med isolerande material.

text: Statisk elektricitet kan temporärt avledas genom att man med båda händerna griper om ett jordat föremål. Vid underhåll av batteri är det viktigt att inte bära ringar, armband eller löst hängande halskedjor av metall. Om dessa kommer i kontakt med batteriet kan de orsaka kortslutning med svåra personskador som följd.

text: Till 5 § Om personlig skyddsutrustning finns bestämmelser i arbetarskyddsstyrelsens allmänna föreskrifter (

text: AFS 1982:13

text: ) om personlig skyddsutrustning.

text: Till 6 § Ett system för automatisk vattenpåfyllning möjliggör påfyllning utan att propparna behöver lossas.

text: Till 7 § Manuella Iyft av batterier som väger mer än 20 kg ger i allmänhet så hög ryggbelastning att lyftredskap behöver användas. Detsamma kan gälla även vid lyft av lättare batterier i besvärliga arbetsställningar.

text: Till 8 § Om laddningsplats inte utgörs av särskilt rum, bör den avskiljas från övrig del av lokal med skärmar eller liknande av material som inte är elektriskt ledande. Om det gäller laddning av enstaka fordon eller maskin kan det dock räcka att platsen markeras genom varselmärkning. Att förlägga laddningsplatsen i närheten av ingång till personalutrymme eller i närheten av plats där många personer uppehåller sig eller passerar är inte lämpligt. Om utrymningsväg finns särskilda bestämmelser i arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (

text: AFS 1982:9

text: ) om larm och utrymning vid brand eller gasutströmning.

text: Regler om varselmärkning finns i svensk standard SS 03 15 11. Varselmärkning som anger risk för personskada utförs i gul färg eller i gul och svart färg i ett kontrastmönster (ränder, spiral e d).

text: Det är viktigt att allt arbete med underhåll av batterier sker på laddningsplatsen med närhet till skyddsutrustning m m.

text: Till 9 § Till ledning vid bedömningen av ventilationsbehovet kan följande formel användas

text: Q = 0,017 x I x n x z, där

text: Q = erforderligt luftflöde, l/s I = laddningsström, A n = antal seriekopplade celler z = gasavgivningsfaktor, 1,0 för ventilerade batterier 0,5 för ventilerade batterier med (flamspärrande) katalysatorventiler 0,2 för ventilreglerade batterier

text: Faktorn 0,017 är framräknad ur maximalt producerad vätgas (0,46 l/cell och tillförd ampéretimme), utspädningsfaktor 26 och säkerhetsfaktor 5. Laddningsströmmen I sätts till 0,5 gånger laddarens märkström.

text: Omedelbart ovanför ett batteri (inom 1 dm) får man räkna med att explosiv blandning av vätgas och luft kan förekomma trots att kraven på ventilation är uppfyllda.

text: På laddningsplats för ett mindre antal fordon eller maskiner kan i vissa fall lokalens allmänventilation ge tillräcklig luftväxling. Det är då viktigt att platsen är fritt belägen i lokalen. Till- och frånluftsdon bör vara så placerade att lokalen blir väl genomventilerad.

text: Laddare bör vara förreglad över fläkt, flödesvakt e d på sådant sätt att tillräckligt luftflöde säkerställs under laddningen.

text: Det är även viktigt att åtgärder vidtas för att hindra att gaser som bildas under laddningsförloppet stannar kvar i hög koncentration i batteriutrymmet eller på annat ställe i fordonet eller maskinen.

text: Undre explosionsgränsen för en blandning av vätgas och luft uppnås när vätgaskoncentrationen är 3,8 volymprocent.

text: Till 10 § Andra tändkällor förekommer t ex i samband med svetsning, lödning, skärning eller rökning.

text: Genom att förse batteri med flamspärrande ventiler kan man hindra yttre tändkälla från att antända gas i en cell.

text: Till 11 § Om batterisyra träffar ögat kan skada uppstå mycket snabbt. Det är därför viktigt att ögat spolas omedelbart. För att få bort alla syrarester behövs i allmänhet spolning under ca 10 minuter. Om spolningsanordningen inte är placerad inom räckhåll, är det viktigt att vägen till den inte blockeras och att den är lokaliserad så att den skadade, även utan att kunna se och utan hjälp, själv snabbt kan hitta fram till anordningen. I arbetarskyddsstyrelsens allmänna råd (

text: AFS 1986:25

text: ) om ögonspolning finns exempel på hur man kan ordna möjlighet till ögonspolning för att begränsa skadeverkningar vid ögonolycksfall.

text: Om förtäring av mat eller dryck på plats, där farligt ämne förekommer, finns särskilda bestämmelser i arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (

text: AFS 1985:17

text: ) om farliga ämnen.

text: Till 13 § Skötselinstruktion för batteri kan erhållas från tillverkaren eller leverantören.

text: Andra aktuella regler m m

text: Arbetarskyddsstyrelsens författningssamling

text: AFS 1980:11

text: Åtgärder mot luftföroreningar till förebyggande av ohälsa

text: AFS 1982:9

text: Larm och utrymning vid brand eller gasutströmning

text: AFS 1982:13

text: Allmänna föreskrifter om personlig skyddsutrustning

text: AFS 1983:6

text: Arbetsställningar och arbetsrörelser

text: AFS 1985:17

text: Farliga ämnen

text: AFS 1986:24

text: Truckar

text: AFS 1986:25

text: Ögonspolning

text: AFS 1987:11

text: Anlitande av minderåriga i arbetslivet

text: Arbetarskyddsstyrelsens författningar kan köpas hos Liber Distribution, 162 89 Stockholm, tel 08-739 96 60.

text: Svensk standard

text: SS SEN 408 01 10 Laddningsbara batterier - Uppställning och ventilation SS IEC 254-1 Blybatterierförfordonsdrift - Allmänna fordringar och provningsmetoder SS 03 15 11 Varselmärkning Svensk standard kan köpas hos Standardiseringskommissionen i Sverige, Tegnergatan 11, Box 3295, 103 66 Stockholm, tel 08-23 04 00.

text: Övrigt

text: Sprängämnesinspektionens allmänna råd om batteriladdning (

text: ) Statens energiverks starkströmsföreskrifter (STEV-FS 1988:1)

type: foreskrift


title: Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse med föreskrifter om arbete med försöksdjur samt allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna

text: Dessa föreskrifter gäller arbete med försöksdjur. Med sådant arbete jämställs vid tillämpningen av föreskrifterna med arbetet sammanhängande verksamhet såsom diskning, städning, drift och underhåll av lokaler, inredning och utrustning samt öppen hantering av foder, strö och annat material som behövs för arbetet. Med försöksdjur avses i föreskrifterna djur som uppföds eller används för vetenskaplig forskning eller utbildning, sjukdomsdiagnostik, framställning eller kontroll av läkemedel eller andra jämförliga ändamål. Föreskrifterna gäller inte arbete vid fältförsök eller försök i samband med animalieproduktion eller viltforskning. De gäller inte heller arbete som ingår i uppfödning som huvudsakligen är inriktad på animalieproduktion eller liknande men där uppfödning av försöksdjur ingår som en ringa del av verksamheten.

text: Föreskrifterna gäller inte den som ensam eller gemensamt med familjemedlem driver yrkesmässig verksamhet utan anställd.

text: Allmänt

text: Arbetet skall planeras och bedrivas så att personalen inte utsätts för onödig kontakt med allergener, smittämnen eller andra skadliga ämnen samt i övrigt skyddas mot ohälsa och olycksfall.

text: Arbetsgivare skall se till att arbetstagare har tillräckliga kunskaper om de risker som arbetet kan medföra. De skriftliga hanterings- och skyddsinstruktioner som behövs för arbetet skall finnas tillgängliga på arbetsplatsen. Fördelningen av arbetsuppgifter vid drift och underhåll skall framgå av instruktionerna.

text: Lokaler, inredning och utrustning

text: Golv, väggar och andra ytor skall vara lätta att rengöra.

text: Den utrustning som behövs för att undvika hälsorisker skall finnas tillgänglig.

text: Ventilationsanläggningar, punktutsug, dragbänkar, ventilerade burvagnar och liknande anordningar skall vara utformade så att luftföroreningar effektivt tas om hand. De skall vara anpassade till verksamheten i lokalerna. Funktionskontroll och underhåll skall ske i sådan omfattning och på ett sådant sätt att hälsorisker undviks.

text: Frånluft från lokaler där arbete med försöksdjur bedrivs annat än tillfälligt får inte återföras till arbetslokal.

text: Lokaler, inredning och utrustning skall rengöras så ofta och i den omfattning som behövs för att hälsorisker skall undvikas. Metod, utrustning och hjälpmedel för rengöring skall väljas så att ohälsa förebyggs.

text: Avfallshantering

text: Avfall skall omhändertas så att onödig kontakt med det undviks. Den som överlämnar avfall för omhändertagande skall se till att mottagaren får den information om avfallet som behövs för en fortsatt säker hantering. Emballerat material bör märkas med uppgift om innehållet.

text: Särskilda rutiner skall finnas för hantering av avfall som kan medföra risk för ohälsa eller olycksfall.

text: Personlig skyddsutrustning och hygien

text: Särskild skyddsklädsel skall användas när det behövs för att hindra kontakt med eller spridning av ämnen som kan orsaka ohälsa. Personlig skyddsutrustning skall också i övrigt användas när det behövs.

text: God personlig hygien skall iakttas.

text: Möjlighet att duscha skall finnas i anslutning till omklädningsrum. Möjlighet till handtvätt skall finnas nära den plats där arbetet utförs.

text: Vaccination och medicinska kontroller

text: Arbetsgivare skall bedöma behovet av vaccination och annan immunprofylax och vid behov erbjuda arbetstagare sådan.

text: Arbetsgivare skall erbjuda arbetstagare, som regelmässigt skall sysselsättas i arbete med allergiframkallande försöksdjur, läkarundersökning innan arbetet påbörjas.

text: Om arbetstagare vid arbete med försöksdjur får symptom som tyder på allergi eller annan överkänslighet skall arbetsgivare likaså erbjuda läkarundersökning. Arbetstagare som är allergisk eller överkänslig mot någon faktor i arbetsmiljön skall erbjudas periodisk läkarundersökning.

text: Arbetstagare skall få den information och de råd som motiveras av undersökningsresultatet.

text: Ikraftträdande

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 1992.

text: Arbetarskyddsstyrelsens allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna om arbete med försöksdjur

text: Arbetarskyddsstyrelsen meddelar följande allmänna råd om tillämpningen av arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (

text: AFS 1990:11

text: ) om arbete med försöksdjur.

text: Bakgrund

text: I Sverige används för närvarande omkring 500 000 försöksdjur varje år. Mer än 400 000 utgörs av råttor och möss. Därtill kommer drygt 20 000 marsvin och 11-12 000 kaniner samt mellan 400 och 1 000 av vardera katt, hund och apa. Försöksdjuren används bl a inom forskning och utbildning, vid läkemedelskontroll och vaccintillverkning. För dessa ändamål förekommer uppfödning av försöksdjur.

text: Ungefär 6 000 personer på ett hundratal arbetsplatser arbetar med försöksdjur. Dessa arbetstagare utsätts för flera olika arbetsmiljörisker. Det är väl dokumenterat att de kan bli allergiska mot de djur de arbetar med. Vissa försöksdjur tycks vara mer allergiframkallande än andra. Allergin kan t ex orsakas av ämnen som finns i urinen hos framför allt råtta. När urinen torkar in i bäddmaterialet kan även damm därifrån ge allergibesvär.

text: Allergiproblem kan även uppstå vid kontakt med djurepitel eller med strö och bäddmaterial som sådant eller med kvalster som finns hos djuren och behöver då inte ha samband med djurarten.

text: Besvär från luftvägarna kan också uppkomma vid kontakt med damm från strömaterial utan att det är fråga om någon allergi.

text: Många arbetsmoment vid försöksdjursarbete innebär kontakt med faktorer som kan vara hudirriterande och därmed utgöra risk för handeksem. Exempel på sådana faktorer är mekanisk irritation eller uttorkande damm, rengöringsmedel och väta samt frekvent handtvätt.

text: Risken att drabbas av belastningsergonomiska problem såsom nack/ skulder- och ländryggsbesvär är stor. I djurrum placeras ibland burar högt, vilket kan leda till felaktiga belastningar vid hantering av dem. Hantering av tyngre djur, t ex förflyttning, kan ge upphov till liknande problem.

text: Sårskador kan förekomma, särskilt bland oerfaren personal. Skadorna orsakas inte bara genom bett- och rivskador utan också genom ett felaktigt handhavande av materiel.

text: Vissa arbetstagare utsätts i sitt arbete även för andra risker, exempelvis exponering för toxiska kemikalier. Djurexperimentellt arbete innebär ibland att djuren utsätts för olika farliga ämnen, vilket leder till att också arbetstagare riskerar att utsättas för dem vid kontakt med djuren, bäddmaterial och avfall.

text: Även joniserande strålning är ett riskmoment. Behandling av djuren med radioaktiva isotoper förekommer. Vid röntgenundersökning och genomlysning behöver djuren fixeras, vilket ofta för med sig att arbetstagare håller i djuren under undersökningen och därvid utsätts för strålningsrisk.

text: Försöksdjuren kan vara infekterade som en följd av att mikroorganismer tillsatts dem avsiktligt som en del av försöket. De kan också ha blivit infekterade eller infesterade oavsiktligt. Naturligt förekommande infektioner hos djuren ger sällan upphov till allvarliga infektioner hos människor, men det förekommer. I undantagsfall kan riskerna vara betydande t ex då det rör sig om vissa vildfångade djur.

text: Arbete med försöksdjur förekommer även utanför normala arbetstider och då ibland som ensamarbete. Inbrott, överfall och hot om överfall har förekommit.

text: Kommentarer till vissa paragrafer

text: Till 1 § Definitionen av tillämpningsområdet innebär att t ex städare, ventilationstekniker och annan driftspersonal kan komma att omfattas av föreskrifterna.

text: Några exempel på försöksdjur är mus, råtta, marsvin, kanin, katt, apa, svin och får. Även fåglar, kräldjur, fiskar samt insekter och andra ryggradslösa djur kan förekomma.

text: Exempel på fältförsök är då vilda djur fångas in och märks för att sedan observeras i sin naturliga miljö.

text: Till 3 § Det är av största vikt att arbetstagarna i möjligaste mån skyddas mot kontakt med ämnen som kan orsaka ohälsa. När det gäller djurvårdande personal ingår det i arbetsuppgifterna att ha nära kontakt med djuren. Med god planering kan dock riskerna minskas. God planering kan exempelvis vara att välja ett bäddmaterial som dammar så litet som möjligt och att hantera det så att direktexponeringen för damm blir så liten som möjligt.

text: Om inte starka skäl talar emot det bör målsättningen vara att arbete med försöksdjur, som innebär mer än tillfällig kontakt med allergener och andra skadliga ämnen, på sikt koncentreras till separata byggnader eller till en väl avskild byggnadsdel med eget ventilationssystem. Denna lösning bör alltid eftersträvas vid nybyggnad eller ombyggnad av befintliga, äldre lokaler.

text: Djur, förorenade burar och liknande måste ibland transporteras genom gemensamma utrymmen. Dessa transporter bör utföras så att skadliga ämnen som allergener och smittämnen inte sprids till arbetstagarna. Därvid kan t ex täta och filterförsedda transportburar eller vagnar användas.

text: Exempel på skadliga ämnen är, förutom allergener och smittämnen, damm, mögel, radioaktiva ämnen och giftiga kemikalier.

text: Arbete med djur, som utgör smitt- eller allergirisk, bör helst ske invid specialutformat punktutsug, i dragbänk, dragskåp eller liknande. Exempel på sådana arbetsuppgifter är tömning av strö och bäddmaterial samt olika manipulationer med djuren.

text: Vid arbete med försöksdjur gäller i vissa fall arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om farliga

text: ämnen (

text: AFS 1985:17

text: ), kemiskt laboratoriearbete (

text: AFS 1987:14

text: ), åtgärder mot luftföroreningar till förebyggande av ohälsa (

text: AFS 1980:11

text: ) samt anestesigaser (

text: AFS 1983:11

text: Undantagsvis kan försöksdjur vara smittade med zoonoser, det vill säga infektioner som kan spridas mellan djur och människa . När det finns en inte obetydlig risk för överföring av infektioner från djur till människa, bör hälsokontroll av djuren ske med avseende på dessa zoonoser. Veterinärmedicinsk expertis kan ge råd om vilka smittämnen och vilken diagnostik som är aktuell i det enskilda fallet.

text: För att minska risken att få in zoonoser bland djuren bör djuranläggningarna konstrueras gnagarsäkra så att inte vilda gnagare kan ta sig in i dem. Likaså kan ett program för bekämpning av insekter och andra skadedjur behövas.

text: När mikroorganismer används i försöken gäller även arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om mikroorganismer (

text: AFS 1988:12

text: Vid planering av lokaler, inredning och utrustning samt vid val av exempelvis förpackningsstorlek av bäddmaterial och foder är det viktigt att beakta risken för skador orsakade av tunga lyft och felaktiga arbetsställningar, se arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om arbetsställningar och arbetsrörelser (

text: AFS 1983:6

text: I djurrum är burarna ofta placerade i ställningar på hjul. Om golvet lutar kan ställningen vid förflyttning komma i okontrollerad rullning. Detta bör beaktas vid utförande av golv. En möjlighet är också att använda ställningar med låsbara hjul.

text: Utanför normal arbetstid är det från arbetssynpunkt ofta tillräckligt att en person sköter djuren. Om risken för skada är stor, t ex på grund av fysiskt tungt arbete för en ensam person, eller om det finns risk för inbrott eller överfall är det lämpligt att ytterligare personal finns närvarande. Vidare är angrepp från aggressiva djur exempel på situationer som kan vara särskilt svåra att hantera vid ensamarbete. Om risken för inbrott eller överfall är stor bör även överfallslarm ordnas. I arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om ensamarbete (

text: AFS 1982:3

text: ) och allmänna råd beträffande våldsrisker i arbetsmiljön (

text: AFS 1983:1

text: ) finns regler som kan behöva beaktas i detta sammanhang.

text: Till 4 § Enligt

text: 3 kap 3 § arbetsmiljölagen

text: skall arbetsgivare se till att arbetstagare får god kännedom om de förhållanden, under vilka arbetet bedrives, och upplyses om de risker som kan vara förbundna med arbetet. Han skall förvissa sig om att arbetstagaren har den utbildning som behövs och vet vad han har att iakttaga för att undgå riskerna i arbetet.

text: Enligt definitionen av tillämpningsområdet gäller föreskrifterna även servicetekniker eller motsvarande arbetstagargrupper. Dessa grupper har ibland en annan arbetsgivare än den som driver verksamheten i övrigt. Deras arbetsgivare har enligt

text: arbetsmiljölagen

text: ansvar att informera dem om risker i arbetsmiljön. Den arbetsgivare som driver verksamheten i övrigt har dock normalt ett samordningsansvar, vilket ofta kan innebära att denna har att informera annan arbetsgivare som anlitas för särskilda arbetsuppgifter om dessa risker.

text: Muntliga instruktioner är ofta ett nödvändigt komplement till skriftliga hanterings- och skyddsinstruktioner. Eventuella språksvårigheter bör uppmärksammas liksom att särskilda regler gäller för minderåriga, se arbetarskyddsstyrelsens allmänna råd om

text: arbetsmiljöinformation till invandrare (

text: AFS 1984:17

text: ) samt föreskrifter om anlitande av minderåriga i arbetslivet (

text: AFS 1987:11

text: I instruktionerna bör fördelningen av olika arbetsuppgifter fastställas. Särskilt viktigt är det att där fastslå vem som skall ge information till exempelvis servicetekniker som tillfälligt utför arbeten på ett arbetsställe, där arbete med försöksdjur förekommer. Där bör också klargöras exempelvis rutiner för rengöring, desinfektion, avfallshantering och åtgärder vid spill och olyckor av annat slag. Noggrann beskrivning av arbetsmetoder, som bedöms säkra från hälsosynpunkt, bör ingå. Likaså bör uppgift om vilken typ av skyddsutrustning som behövs för olika arbetsuppgifter finnas i instruktionerna.

text: För att undgå risker är det bland annat viktigt att arbetstagarna har en god kunskap om djurens beteende.

text: Till 5 § Vid val av byggnadsmaterial och ytskikt bör även risken för t ex halka eller mögelbildning uppmärksammas.

text: För att underlätta rengöring bör golv och bänkytor hållas så fria som möjligt. Vid planering av inredning och utrustning är det viktigt att undvika att trånga och svårstädade utrymmen uppstår.

text: Till 6 § Exempel på utrustning är diskmaskin och lyftanordning samt fyllnings- och tömningsanordning för strö och bäddmaterial.

text: Då fyllning eller tömning av strö och bäddmaterial förekommer, bör lokalerna utrustas med särskild anläggning med separat filter för avsugning av damm. Om djuren förvaras i burar bör tillgång till för burdisk särskilt utformad diskmaskin finnas. Diskning av burar för hand innebär ofta dels onödig kontakt med avfall, dels olämplig belastning.

text: Lyftanordningar och lämpliga transportvagnar kan behövas vid tunga lyft, t ex vid arbete med större djur, och vid förflyttning av burar och fodersäckar.

text: Till 7 § Valet av konstruktion på utsugsdon bestäms t ex av typ och mängd av förorening, arbetsplatsens utformning och avsedda funktion. Bedömningen bör därför göras utifrån kännedom om varje arbetsplats.

text: Vid värmeåtervinningssystem, där läckage eller tekniken som sådan medför viss återluft (t ex roterande värmeväxlare), kan fås samma negativa effekt som vid återluftsystem. Det är därför viktigt att undvika sådana system.

text: Tillfälligt arbete med försöksdjur kan vara laborationer med dissektion av djur, vilket ibland förekommer i gymnasie- och grundskolor. Rekommendationer om hur detta ska gå till finns i skolöverstyrelsens allmänna råd angående elever med allergiska symptom i skolan, (SÖ-FS 1981:222). Det är särskilt viktigt att lokalerna rengörs grundligt efter sådana laborationer eftersom ett stort antal elever har allergiska besvär.

text: Med tillfälligt arbete med försöksdjur avses dock inte utbildning av försöksdjurspersonal.

text: För att undvika spridning av luftföroreningar till kanalsystem och omgivning är det lämpligt att förse frånluftskanalerna från varje djurrum med filter, som filtrerar bort djurhår, hudepitel

text: och damm. Filterenheterna bör ha en sådan konstruktion att exponering för skadliga ämnen i samband med filterbyte blir så liten som möjligt.

text: Dragskåp, dragbänk eller punktutsug behövs ofta som komplement vid vissa arbetsmoment.

text: Ventilationsanläggningar avsedda för skyddsventilation är känsliga för driftstörningar. Det är därför viktigt med regelbunden och noggrann rengöring och annat underhåll för att funktionen inte skall försämras liksom att skriftliga instruktioner för rengörings- och underhållsrutiner samt olika metoder för kontroll av funktion och luftkvalitet finns.

text: Ett sätt att underlätta övervakning av ventilationsanläggningen är att förse denna med funktionslarm.

text: Utsug kan förses med fasta kontrollinstrument på operatörsplats, vilka indikerar att projekterat luftflöde upprätthålls.

text: Redan vid projekteringen är det viktigt att beakta att rengöring, underhåll och kontroll kan ske på ett enkelt sätt.

text: Inom den här verksamheten är det naturligt att de som sköter om djuren också utför städningen, eftersom det i allmänhet eftersträvas att så få personer som möjligt får tillträde till lokalerna. Om annan personal städar där, är det viktigt att dessa är informerade om riskerna med arbetet och om hur man skyddar sig mot dem. Städrutiner bör i så fall finnas beskrivna i separata skriftliga instruktioner.

text: Valet av städmetod kan innebära problem. Våtstädning är idag den mest använda metoden. Torrsopning är olämplig på grund av att damm rörs upp och leder till ökad risk för spridning av allergener och smittämnen. Dammsugning är i många fall effektivt, men det är viktigt att dammsugningen inte orsakar bullerstörningar eller obalans i ventilationssystemet. För att undvika att damm återförs till rumsluften bör transportabla dammsugares frånluft renas effektivt. Där så är möjligt kan centraldammsugare installeras.

text: Det bör beaktas att det vid högtrycksspolning bildas aerosoler som kan medföra risk för spridning av smittämnen eller allergener.

text: Till 8 § Arbetstagare kan komma att utsättas för bl a allergi- och smittrisk via avfallshantering. Det är därför viktigt att undvika direkt kontakt med avfall. Det gäller t ex sådant avfall som i arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om hantering av riskavfall (

text: AFS 1989:2

text: ) definieras som riskavfall, dvs avfall av följande slag om det vid hantering kan medföra risk för ohälsa eller olycksfall: misstänkt eller säkerställt smittförande, biologiskt, skärande/ stickande eller radioaktivt avfall samt läkemedelsavfall.

text: Föreskrifterna om riskavfall gäller endast riskavfall från hälso- och sjukvård, tandvård, apotek och veterinärmedicinsk verksamhet inklusive forskning och utbildning inom dessa verksamheter men bör vara vägledande för hantering av sådant avfall från försöksdjursverksamhet även då denna försiggår utanför dessa områden.

text: Beträffande märkning av radioaktivt avfall finns ytterligare bestämmelser i statens strålskyddsinstituts föreskrifter m m om icke kärnenergianknutet radioaktivt avfall (SSIFS 1983:7).

text: För annat avfall som kan medföra risk för ohälsa eller olycksfall finns bestämmelser i arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om farliga ämnen (

text: AFS 1985:17

text: ) och om mikroorganismer (

text: AFS 1988:12

text: Till 9 § För att skydda den som deltar i arbetet samt minska risken för spridning av främst allergener till personer utan direkt kontakt med djur är det viktigt att skyddsklädsel, som använts vid arbete med djur, inte används i andra sammanhang. Normalt ingår i sådan särskild skyddsklädsel även skodon. Skyddsklädseln bör förvaras åtskild från annan klädsel.

text: Annan personlig skyddsutrustning kan vara täta handskar i kraftigt material vid påtaglig risk för bett och rivskador, exempelvis vid arbete med apor. Andningsskydd kan i vissa fall vara befogat, särskilt vid dammande arbete. Arbetstagare som får besvär i luftvägarna av damm eller av annan orsak bör ha tillgång till filterskydd med fläkt i kombination med visir eller huva. Även andra lösningar är möjliga, t ex att arbeta i särskilda arbetsskåp med förbättrad ventilation, i box eller i annan anordning där man inte kommer i direktkontakt med djuren.

text: Till 10 § En god personlig hygien minskar riskerna att drabbas av sjukdom orsakad av arbetet. I arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om personalutrymmen (

text: AFS 1984:10

text: ) finns bestämmelser om hur omklädningsrum och hygienutrymmen skall vara utformade.

text: Till 11 § Arbetsgivaren bör samråda med medicinsk och veterinärmedicinsk expertis för bedömning av behov av vaccination och annan immunprofylax.

text: Till 12 § Exempel på arbetstagare som inte regelmässigt sysselsätts i arbete med försöksdjur kan vara studerande och lärare i grundskola och på gymnasium. Om utbildningen leder till ett yrke som innebär omfattande kontakt med allergena försöksdjur kan det vara befogat att läkarundersökning utförs redan under utbildningen.

text: Flera undersökningar har visat att 20-30 % av dem som arbetar med försöksdjur är allergiska mot just de djur de arbetar med. Totala andelen som vid arbete med försöksdjur får symptom från hud och/eller slemhinnor och luftvägar - allergiskt eller icke-allergiskt orsakade - är ännu högre.

text: Personer med symptomgivande astma, oavsett orsak, har ofta en ökad känslighet i luftvägarna. Dessa personer riskerar en försämring vid arbete med försöksdjur.

text: Det är klarlagt att atopiker, det vill säga personer med ärftlig benägenhet att utveckla vissa former av allergi, löper en större risk än ickeatopiker att utveckla astma orsakad av försöksdjur. Risken att utveckla handeksem vid försöksdjursarbete är också större för atopiker. Trots detta kan det inte anses medicinskt motiverat att avråda alla atopiker från arbete med försöksdjur.

text: Vid den medicinska kontrollen bör arbetstagare särskilt informeras om riskerna att förvärva allergi. Handeksem bör utredas så att orsaken till handeksemet så långt möjligt kan fastställas. Arbetstagare bör informeras om att handeksemet kan försämras vid försöksdjursarbete.

text: Arbetstagare bör uppmanas att uppsöka läkare om de får symptom som kan ge anledning till misstanke om allergi.

text: När en allergi eller annan överkänslighet uppstått finns en mycket stor risk att känsligheten

text: ökar vid fortsatt exponering. Detta kan yttra sig dels genom att symptom uppträder vid allt lägre exponering, dels genom att andra, svårare symptom såsom astma tillkommer.

text: För att förhindra att allergi uppkommer i arbetet bör åtgärderna i första hand inriktas på att hålla nere exponeringen för allergiframkallande ämnen.

text: Om arbetstagare konstaterats vara allergisk mot någon faktor i arbetsmiljön bör denna ses över ytterligare och anpassas till arbetsuppgiften så att exponeringen för allergen - i de fall det är möjligt - blir försumbar. För att åstadkomma detta kan särskilda arbetsskåp med förbättrad ventilation eller filterskydd med fläkt i kombination med visir eller huva användas. Vid läkarundersökningen är det viktigt att riskerna för att allergisymptomen ökar vid fortsatt exponering diskuteras med arbetstagaren och vägs mot möjligheterna att förbättra exponeringssituationen.

text: I vissa fall kan det vara direkt olämpligt att arbetstagaren fortsätter att arbeta med de djur denne är allergisk mot. Arbetsuppgifter där det är uppenbara svårigheter att använda skyddsutrustning hör dit. Som exempel kan nämnas rörliga arbeten som pågar under åtskilliga timmar per dag eller då det i arbetet ingår att vänja djuren vid människor.

text: Om besvären kvarstår eller förvärras, trots att alla åtgärder för att minska exponeringen vidtagits, eller om arbetstagaren får astmasymptom av sin allergi är det likaså mycket olämpligt att han fortsätter med arbete som innebär exponering för astmaframkallande ämnen.

text: Om arbetstagare, som utvecklat allergi, fortsätter sitt arbete med försöksdjur innebär föreskrifterna att han skall erbjudas periodisk läkarundersökning. Arbetsgivaren bör samråda med läkare om lämpliga intervall mellan sådana undersökningar. Arbetstagaren bör också uppmanas att uppsöka läkare om symptomen förvärras.

text: Andra aktuella regler

text: Nedan anges de regler m m som är av särskild betydelse vid arbete med försöksdjur.

text: Åtgärder mot luftföroreningar till förebyggande av ohälsa (

text: AFS 1980:11

text: ) Ensamarbete (

text: AFS 1982:3

text: ) Personlig skyddsutrustning, allmänna föreskrifter (

text: AFS 1982:13

text: ) Våldsrisker i arbetsmiljön (

text: AFS 1983:1

text: ) Arbetsställningar och arbetsrörelser (

text: AFS 1983:6

text: ) Anestesigaser (

text: AFS 1983:11

text: ) Personalutrymmen (

text: AFS 1984:10

text: ) Första hjälpen vid olycksfall och akut sjukdom (

text: AFS 1984:14

text: ) Arbetsmiljöinformation till invandrare (

text: AFS 1984:17

text: ) Farliga ämnen (

text: AFS 1985:17

text: ) Anlitande av minderåriga i arbetslivet (

text: AFS 1987:11

text: ) Kemiskt laboratoriearbete (

text: AFS 1987:14

text: ) Mikroorganismer (

text: AFS 1988:12

text: ) Hantering av riskavfall (

text: AFS 1989:2

text: Övrigt

text: Socialstyrelsens allmänna råd om hälso- och sjukvårdens riskavfall (

text: SOSFS 1987:7

text: ) Smittrening, infektioner m m, SoS-rapport 1989:31

text: Strålskyddslagen

text: (SFS 1988:220) Statens strålskyddsinstituts föreskrifter m m om icke kärnenergianknutet radioaktivt avfall (SSIFS 1983:7) Byggnadsstyrelsens rapport 150 Försöksdjurslokaler 1981-12


title: Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse om ändring i styrelsens kungörelse (AFS 1984:16) med föreskrifter om maskiner för papperstillverkning samt i styrelsens kommentarer till kungörelsen

text: Upp- och avrullning av bana skall vara ordnad så att rullen inte kan orsaka personskada genom att den okontrollerat lämnar det avsedda läget.

text: Vid rulle med genomgående axel skall, om det behövs, finnas anordning som håller kvar axeltapparna i avsett läge. Kan person vistas under rullen, skall fånganordning finnas som hindrar att rullen faller ned om axeln brister. Kravet på fånganordning gäller ej cylinderrullstolar i pappersmaskin.

text: Vid rulle som bärs och väsentligen styrs genom att vila på två valsar skall, om banhastigheten överstiger 15 m/min finnas utkastskydd som kan hejda kast av rulle. Är skyddet rörligt, får banhastighet över 15 m/min kunna åstadkommas endast då skyddet är i skyddsläge. Skyddet får inte kunna föras ur detta läge om hastigheten överstiger nyss nämnda värde.

text: Styrelsen beslutar vidare att avsnittet Till 7 § i styrelsens kommentarer till kungörelsen med föreskrifter om maskiner för papperstillverkning skall ha följande lydelse.

text: Till 7 § Paragrafens första stycke anger det generella, säkerhetsmässiga funktionskravet på anordningar för upp- och avrullning av bana.

text: Andra stycket avser främst upprullningen vid rullstol, kalander samt i vissa fall ruIIoch omrullningsmaskiner samt avrullningen vid kalander, rull- och omrullningsmaskiner och arkskärmaskin. Vid cylinderrullstolen kan rullens kvarhållande i samband med de s k primärarmarnas fällningsrörelse behöva ägnas särskild omtanke. Fånganordning är främst aktuell vid avrullningsställ till kalander.

text: Paragrafens tredje stycke avser huvudsakligen den vanliga rullmaskinens upprullningsfunktion. Rullsetet vilar här på två bärvalsar. Utkastskydd kan vara en särskild, för ändamålet konstruerad grind eller liknande anordning eller exempelvis en ruIIsänkningsvagga som är utformad och placerad så att den kan fånga upp rulle som kastas ut.

text: Med hänsyn till det generella kravet i paragrafens första stycke är det viktigt att ingen kan vistas i utrymmet mellan rulle och utkastskydd under den tid då risk för utkast kan föreligga, d v s då banhastigheten överstiger 15 m/min Detta kan åstadkommas t ex genom att utkastskyddet fyller ut eller blockerar utrymmet så att ingen kan vara där. En annan lösning kan vara att utrymmet avspärras med förreglad grind och förses med kontaktmatta så att ingen kan komma dit in när banhastigheten överstiger 15 m/min och så att hastigheten inte kan nå över detta värde om någon befinner sig i utrymmet.

text: Ändringarna träder i kraft den 1 juli 1991.

text: SIVERT ANDERSSON

text: Björn Olander Göran Lindh