title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1994:224) om införsel av får och getter

text: Denna författning innehåller bestämmelser om villkor från djurhälsosynpunkt som ska vara uppfyllda vid införsel till Sverige av får eller getter från länder inom Europeiska unionen (EU), och från Norge, samt de tredje länder från vilka införsel får ske . Författningen ska inte tillämpas på icke-domesticerade får eller getter från tredje land som är avsedda för föreställningar eller utställningar där dessa djur inte regelbundet hålls eller föds upp. Den ska inte heller tillämpas på icke-domesticerade får eller getter från tredje land som ingår i cirkusar eller är avsedda för vetenskapliga ändamål inbegripet naturvård och experiment i organ, institut eller centrum som har godkänts i enlighet med bilaga C till

text: rådets direktiv 92/65/EEG av den 13 juli 1992

text: om fastställande av djurhälsokrav i handeln inom och importen till gemenskapen av djur, sperma, ägg (ova) och embryon som inte faller under de krav som fastställs i de specifika gemenskapsregler som avses i bilaga A.I till direktiv

text: . Bestämmelser om 1. avgifter finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1998:19

text: ) om avgifter för handläggning av ärenden enligt förordningen (

text: ) om införsel av levande djur m.m. 2. införsel finns även i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001

text: om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati .

text: 1 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2009:39

text: . 2 Se

text: kommissionens förordning (EU) nr 206/2010 av den 12 mars 2010

text: om fastställande av förteckningar över tredjeländer, områden eller delar därav från vilka det är tillåtet att föra in vissa djur och färskt kött till Europeiska unionen samt kraven för veterinärintyg, EUT L 73, 20.3.2010, s. 1, (Celex 32010R0206). 3 EGT L 268, 14.9.1992, s. 54, (Celex 31992L0065). 4 EGT L 147, 31.5.2001, s. 1, (Celex 32001R0999).

text: 3. anmälan till Tullverket vid införsel från ett annat land inom EU finns i lagen (

text: ) om Tullverkets befogenheter vid Sveriges gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen. 4. Tullverkets övervakning av införsel av djur till landet finns i förordningen (

text: ) om införsel av levande djur m.m. 5. hur djuren ska vara märkta i samband med införsel finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2007:14

text: ) om märkning och registrering av får och getter. 6. djurskydd finns i

text: djurskyddslagen (1988:534)

text: och med stöd av lagen meddelade bestämmelser. 7. handlare finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2007:1

text: ) om djurhällsovillkor för handlare, uppsamlingsplatser och transportörer i samband med förflyttningar av får, getter, nötkreatur och svin mellan Sverige och andra länder inom Europeiska unionen (EU) samt Norge. 8. uppsamlingsplatser finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2007:1

text: ) djurhällsovillkor för handlare, uppsamlingsplatser och transportörer i samband med förflyttningar av får, getter, nötkreatur och svin mellan Sverige och andra länder inom Europeiska unionen (EU) samt Norge. 9. villkor från djurskyddssynpunkt vid transport av får och getter finns i Statens Jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2010:2

text: ) om transport av levande djur. (

text: SJVFS 2015:12

text: Definitioner

text: Vid tillämpning av dessa föreskrifter avses med anläggning: varje lokal eller inrättning där får eller getter brukar hållas eller födas upp, oavsett ändamålet med verksamheten, anmälningspliktiga sjukdomar: de sjukdomar som räknas upp i avsnitt I i bilaga B till

text: rådets direktiv 91/68/EEG av den 28 januari 1991

text: om djurhälsovillkor för handeln med får och getter inom gemenskapen5, behörig myndighet: den centrala myndigheten i en medlemsstat med behörighet att utföra veterinärkontroller eller avelstekniska kontroller eller varje myndighet till vilken denna behörighet har delegerats. I Sverige är Jordbruksverket eller länsstyrelse behörig myndighet, brucellosfri får- eller getanläggning: en får- eller getanläggning som uppfyller villkoren i kapitel 2 i bilaga A till

text: rådets direktiv 91/68/EEG

text: , får eller getter för slakt: får eller getter som är avsedda att överföras antingen direkt till ett slakteri eller via en godkänd uppsamlingsplats till ett slakteri för att slaktas, får eller getter för avel: får eller getter som i avels- eller produktionssyfte är avsedda att transporteras till destinationsorten, antingen direkt eller via en godkänd uppsamlingsplats, får eller getter för gödning: får eller getter som, i syfte att gödas för att slaktas senare, är avsedda att transporteras till destinationsorten, antingen direkt eller via en godkänd uppsamlingsplats, företag: en brukningsenhet eller annat jordbruks-, industri- eller handelsföretag under offentlig tillsyn i ett tredje land inbegripet djurparker, nöjesparker, vilt- och jaktreservat, där djur regelmässigt hålls eller föds upp,

text: 5 EGT L 046, 19.2.1991, s. 19, (Celex 31991L0068).

text: uppsamlingsplats: varje plats som godkänts av behörig myndighet där får eller getter som kommer från olika besättningar samlas för att utgöra sändningar av djur avsedda för handel mellan länder inom EU och mellan sådana länder och Norge, handel: handel mellan länder inom EU eller mellan dessa länder och Norge enligt innebörden i artikel 9.2 i EG-fördraget, handlare: en fysisk eller juridisk person som köper och säljer djur, direkt eller via mellanhand, i kommersiellt syfte och senast 29 dagar efter inköpet säljer djuren eller omplacerar dem från den första installationen till andra installationer eller till ett slakteri som inte tillhör honom, handlarens godkända installation: en installation som drivs av en handlare och som är godkänd av den behöriga myndigheten och där får eller getter som kommer från olika anläggningar samlas för att utgöra partier av djur som är avsedda för handel mellan länder inom EU eller mellan dessa länder och Norge, installation: lokal, fastighet, fastighetsområde eller anläggning, officiell veterinär: en veterinär som förordnats av den behöriga centrala myndigheten i ett land inom EU, Norge eller ett tredje land, officiellt brucellosfri får- eller getanläggning: en får- eller getanläggning som uppfyller villkoren i avsnitt I kapitel 1 i bilaga A till

text: rådets direktiv 91/68/EEG

text: , transitering: transport genom landet av sändning som står under tullkontroll, transportör: en fysisk eller juridisk person som avses i

text: artikel 5 i rådets förordning (EG) 1/2005 av den 22 december 2004

text: om skydd av djur under transport och därmed sammanhängande förfaranden och om ändring av direktiven

text: och

text: och förordning

text: (EG) nr 1255/97

text: , tullplats: plats där det finns tullkontor, ursprungsanläggning: en anläggning där fåren och getterna har hållits kontinuerligt i enlighet med bestämmelserna i

text: rådets direktiv 91/68/EEG

text: och där det finns register som kan granskas av den behöriga myndigheten och som visar att djuren har hållits där. (

text: SJVFS 2015:12

text: Registrering

text: Den som vill importera får eller getter ska vara registrerad för införsel hos Jordbruksverket. Anmälan om registrering ska ske på verkets blankett D 194 . Anmälan om registrering ska ha kommit in till Jordbruksverket senast sju arbetsdagar före det första införseltillfället. Registreringen gäller under två år från och med den dag då verket utför registreringen. Om de uppgifter som anmälts inte längre är riktiga eller aktuella ska anmälaren informera Jordbruksverket. Om anmälaren vill föra in andra djurslag eller sperma, ägg och embryon från andra djurslag än vad registreringen omfattar krävs dock en ytterligare anmälan om registrering. (

text: SJVFS 2009:39

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2009:39

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2000:21

text: 6 EUR L 3, 5.1.2005, s. 1, (Celex 32005R0001). 7 Blanketten kan hämtas på www.jordbruksverket.se eller skickas efter hos Jordbruksverket, 551 82 Jönköping.

text: Bestämmelser om införsel av djur från tredje land finns i

text: kommissionens förordning (EG) nr 282/2004 av den 18 februari 2004

text: om inrättande av ett dokument för deklarering och veterinärkontroll av djur från tredje land som förs in i gemenskapen . (

text: SJVFS 2009:39

text: Införsel från tredje land, utom från Norge, får endast ske vid gränskontrollstation på de införselorter som anges i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1999:134

text: ) om veterinära kontroller av levande djur som förs in från tredje land till Europeiska unionen (EU) och Norge. (

text: SJVFS 2009:39

text: Vid införsel av djur för avel och produktion får inga klövbärande djur lämna mottagarbesättningen inom 30 dagar från införseltillfället. Undantag medges för slakt efter tillstånd från officiell veterinär.

text: Gränstrafik

text: Personer bosatta nära gränsen mot Finland och Norge får införa eller återinföra får och getter om dessa tillhör eller innehas av gränsbo och djuren är avsedda att under kortare tid gå på bete i gränsnära trakter.

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2005:16

text: Handlingar som ska åtfölja får eller getter

text: Hälsointyg som ska åtfölja får eller getter som förs in från ett land inom EU eller

text: Norge

text: Får eller getter ska före och efter införseln under transporten till destinationsplatsen åtföljas av ett hälsointyg som överensstämmer med någon av modellerna I, II eller III i bilaga E till direktiv

text: , beroende på vilken som är lämpligast, och som är gällande vid tidpunkten för införseln. Följande krav gäller för hälsointyget. 1. Hälsokontroller för utfärdande av hälsointyg, inbegripet tilläggsgarantier, för ett djurparti får utföras på ursprungsanläggningen eller på en godkänd uppsamlingsplats eller, i fråga om djur för slakt, på en handlares godkända installation. Den behöriga myndigheten ska se till att alla hälsointyg utfärdas av den officiella veterinären och att de föregås av de inspektioner, besök och kontroller som föreskrivs i

text: rådets direktiv 91/68/EEG

text: . 2. Den officiella veterinär som är ansvarig för uppsamlingsplatsen ska utföra alla nödvändiga kontroller av djuren vid ankomsten. 3. För får eller getter för gödning och avel som skickas iväg till Sverige från en godkänd uppsamlingsplats i ursprungsmedlemsstaten, får hälsointyget utfärdas enbart på grundval av de kontroller som föreskrivs i punkten 2 och på grundval av ett officiellt dokument med de nödvändiga uppgifter som fyllts i av den officiella veterinär som är ansvarig för ursprungsanläggningen. 4. För får eller getter för slakt som sänds till Sverige från en godkänd uppsamlingsplats eller från en handlares godkända installation i ursprungsmedlemsstaten får hälsointyget endast utfärdas på grundval av sådana

text: 8 EUT L 49, 19.2.2004, s. 11 (Celex 32004R0282).

text: kontroller som föreskrivs i punkten 2 och av ett officiellt dokument som innehåller nödvändiga uppgifter och som fyllts i av den officiella veterinär som är ansvarig för ursprungsanläggningen eller den uppsamlingsplats som avses i

text: artikel 4 c

text: 3 a i) i direktiv

text: . 5. För får eller getter för slakt som före införseln passerar genom en godkänd uppsamlingsplats enligt

text: artikel 4 c

text: .3 b ii) i

text: rådets direktiv 91/68/EEG

text: ska den officiella veterinär som är ansvarig för den godkända uppsamlingsplatsen förse Jordbruksverket med en attestering genom att utfärda ett andra hälsointyg som överensstämmer med modell I i bilaga E till direktivet i vilket veterinären ska fylla i de begärda uppgifterna från det ursprungliga intyget/de ursprungliga intygen, och till vilket veterinären ska bifoga en bestyrkt kopia av detta intyg. 6. Bestämmelser om hur hälsointygen ska utformas finns i

text: kommissionens förordning (EG) nr 599/2004 av den 30 mars 2004

text: om antagande av en harmoniserad förlaga för intyg och inspektionsprotokoll för handel inom gemenskapen med djur och produkter av animaliskt ursprung . (

text: SJVFS 2009:39

text: Veterinärintyg som ska åtfölja får eller getter som förs in direkt från tredje land

text: Får eller getter som förs in från ett tredje land ska åtföljas av ett veterinärintyg i original som är ifyllt och undertecknat av en officiell veterinär i det exporterande tredjelandet. Intyget ska a) vara utfärdat den dag sändningen djur lastades för transport till Sverige, b) vara utfärdat på svenska och minst ett av de officiella språken i bestämmelselandet, c) bestå av ett enda ark, samt d) vara utställt för en enda mottagare. (

text: SJVFS 2005:16

text: Veterinärintyget ska vara upprättat i enlighet med den förlaga till intyg som är tillämplig för djuret i fråga och som är gällande vid tidpunkten för införseln och som avses i relevant bilaga till

text: om fastställande av förteckningar över tredjeländer, områden eller delar därav från vilka det är tillåtet att föra in vissa djur och färskt kött till Europeiska Unionen samt kraven på veterinärintyg . Veterinärintyget ska även upprättas i enlighet med anmärkningarna som är gällande vid tidpunkten för införseln och som anges i relevant bilaga till

text: kommissionens förordning (EU) nr 206/2010

text: . Detta ska dock inte utesluta användningen av elektroniska intyg eller andra överenskomna system som harmoniserats på gemenskapsnivå. (

text: SJVFS 2015:12

text: Veterinärintyg som ska åtfölja får eller getter vid införsel till Sverige från tredje land

text: efter transport genom ett land inom EU eller Norge

text: Får eller getter som har förts in från ett tredje land till ett land inom EU eller Norge och som endast har transporterats genom dessa länder för att föras in till Sverige ska vid införseln åtföljas av ett sådant veterinärintyg som avses i 8 a § samt uppfylla villkoren i intyget. (

text: SJVFS 2005:16

text: 9 EGT L 094, 31.3.2004, s. 44, (Celex 32004R0599). 10 EUT L73, 20.3.2010, s. 1, (Celex 02010R0206).

text: Härstamningsbevis

text: Får eller getter som är avsedda för avel ska vid införseln åtföljas av ett härstamningsbevis i enlighet med de regler som har uppställts av Europeiska gemenskapernas kommission. (

text: SJVFS 2005:16

text: Villkor avseende djurhälsa

text: Djurhälsovillkor som ska vara uppfyllda för får och getter som förs in från ett land

text: inom EU eller Norge

text: Får eller getter som förs in ska, med undantag för vad som anges i 16 §, 1. vara identifierade och registrerade i enlighet med gemenskapens lagstiftning, 2. ha inspekteras av en officiell veterinär senast 24 timmar innan djuren lastas, och då inte visa några kliniska tecken på sjukdom, 3. inte komma från en anläggning som omfattas av ett förbud av djurhälsoskäl, eller ha varit i kontakt med djur från en sådan anläggning. Efter slakt och/eller bortskaffande av det sista djuret som hade eller misstänktes ha en av följande sjukdomar ska ett sådant förbud gälla i minst a) 42 dagar vid fall av brucellos, b) 30 dagar vid fall av rabies, c) 15 dagar vid fall av mjältbrand, 4. inte komma från en anläggning eller ha varit i kontakt med djur från en anläggning som ligger i ett område som av djurhälsoskäl omfattas av ett förbud eller restriktioner i fråga om dessa arter, i enlighet med gemenskapens eller nationell lagstiftning, 5. inte omfattas av djurhälsorestriktioner i enlighet med gemenskapens lagstiftning om mul- och klövsjuka eller har vaccinerats mot mul- och klövsjuka, 6. vara födda och sedan födseln har hållits i ett EU-land eller Norge eller ha importerats från ett tredje land i enlighet med gemenskapens lagstiftning, 7. ha hållits kontinuerligt på ursprungsanläggningen under minst 30 dagar eller, om djuren är yngre än 30 dagar, sedan födelsen, 8. a) inte komma från en anläggning där får eller getter har tagits emot under de 21 dagar som föregår avsändandet, och b) inte komma från en anläggning där klövbärande djur som importerats från tredje land tagits emot under de 30 dagar som föregår avsändandet. Undantag från vad som anges i a) och b) gäller om det avsändande landet har tillåtit avsändandet av fåren eller getterna till ett annat EU-land eller Norge och om djuren har isolerats fullständigt från alla andra djur i anläggningen, 9. inte ha vistats utanför ursprungsanläggningen i mer än sex dagar innan de slutligt certifieras för handel till slutdestinationen i Sverige enligt uppgifterna i hälsointyget. Utan att 8 § 1 åsidosätts ska tidsgränsen på sex dagar förlängas med den tid som själva sjötransporten tar om transporten sker till sjöss, 10. sedan de lämnat ursprungsanläggningen, översändas direkt till destinationen i Sverige, 11. med undantag från punkten 10, efter att ha lämnat ursprungsanläggningen och innan de når destinationen, få transitera via endast en godkänd uppsamlingsplats i ursprungslandet. När det gäller får och getter för slakt får den godkända uppsamlingsplatsen ersättas av handlarens godkända installation i ursprungslandet,

text: 12. om det är djur för slakt, som vid ankomsten till Sverige har förts till ett slakteri, slaktas där så snart som möjligt men senast 72 timmar efter ankomsten, samt 13. utan att vad som anges i andra stycket åsidosätts, inte vid något tillfälle mellan avresan från ursprungsanläggningen och ankomsten till destinationen äventyra hälsotillståndet för sådana får och getter som inte är avsedda för handel inom gemenskapen. Får eller getter som avses i denna författning får inte vid något tillfälle mellan avsändandet från ursprungsanläggningen och ankomsten till destinationen komma i kontakt med klövbärande djur som inte har samma hälsostatus. Som villkor gäller vidare att den transportör som transporterar fåren eller getterna ska uppfylla villkoren i

text: artikel 8 c i direktiv 91/68/EEG

text: . Bestämmelser om djurhälsovillkor som gäller för transportören som har sin hemvist i Sverige finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2007:1

text: ) om djurhälsovillkor för handlare, uppsamlingsplatser och transportörer i samband med förflyttningar av får, getter, nötkreatur och svin mellan Sverige och andra länder inom Europeiska Unionen (EU) samt Norge. (

text: SJVFS 2015:12

text: För varje införsel av får eller getter gäller att de ytterligare villkor som anges i det hälsointyg som ska åtfölja fåren eller getterna ska vara uppfyllda. (

text: SJVFS 2005:16

text: ). 10 b § Följande får eller getter får inte föras in i landet. a) Får eller getter som kan komma att slaktas i samband med ett nationellt program för utrotning av sjukdomar som inte finns med i bilaga C till direktiv

text: av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden eller i kapitel I i bilaga B till

text: rådets direktiv 91/68/EEG

text: . b) Får eller getter som av hälsovårds- eller djurhälsoskäl i enlighet med artikel 30 i EG-fördraget inte kan saluföras i det egna landet. (

text: SJVFS 2005:16

text: Djurhälsovillkor för får eller getter som förs in direkt från tredje land

text: För en införsel av får eller getter gäller följande villkor. 1. Djuren ska uppfylla de krav som anges i det veterinärintyg som ska åtfölja fåren eller getterna med beaktande av de särskilda villkor som anges i kolumn 6 i tabellen i del 1 i bilaga I till

text: , och om så anges i kolumn 5 i tabellen ska de dessutom uppfylla eventuella tilläggsgarantier som krävs i intyget. Om så krävs av bestämmelselandet ska de berörda djuren uppfylla de tilläggsvillkor som anges för det landet och som ingår i veterinärintyget. 2. Djuren får inte lastas i transportmedel som fraktar andra djur som inte är avsedda för ett land inom EU eller Norge eller som har lägre hälsostatus. 3. Under transporten till Sverige får djuren inte lastas av i ett tredjeland eller en del av ett tredjeland från vilket import av sådana djur till gemenskapen inte är tillåten. 4. Under transporten till Sverige får djuren inte förflyttas på väg, järnväg eller till fots genom ett tredjeland eller en del av ett tredjeland från vilket import av sådana djur till EU inte är tillåten.

text: 11 EGT L 224, 18.8.1990, s. 29, (Celex 31990L0425).

text: 5. Djuren ska anlända till gränskontrollstationen inom tio dagar efter lastningsdatum i det exporterande tredjelandet och åtföljas av ett veterinärintyg som är upprättat i enlighet med motsvarande förlaga samt ifyllt och undertecknat av en officiell veterinär i det exporterande tredjelandet. Vid sjötransport ska tiodagarsperioden förlängas med tiden för sjöresan. För det ändamålet ska en deklaration av fartygets befälhavare, upprättad i enlighet med tillägget i del 3 i bilaga I till

text: , i original bifogas veterinärintyget. 6. Efter införseln ska a) Djur avsedda för omedelbar slakt utan dröjsmål föras till bestämmelseslakteriet där de ska slaktas inom fem arbetsdagar. b) Djur avsedda för avel, produktion eller gödning, samt djur avsedda för djurparker, nöjesparker och jakt- eller viltreservat, utan dröjsmål föras till bestämmelseföretaget där de ska stanna minst 30 dagar innan de får flyttas vidare utanför företaget, utom vid direkt avsändning till ett slakteri. (

text: SJVFS 2015:12

text: Karantän

text: Vid införsel av får och getter ska djuren genomgå en karantänsbehandling enligt bilagan till dessa föreskrifter. Bestämmelserna om karantän gäller inte vid införsel av djur som är födda i och sedan födseln har befunnit sig i Danmark eller Finland under förutsättning att de villkor som anges i bilaga till dessa föreskrifter är uppfyllda. (

text: SJVFS 2009:39

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2015:12

text: Särskilda djurhälsovillkor för får eller getter avsedda för vissa ändamål

text: Får eller getter avsedda för avel eller gödning

text: Får eller getter avsedda för avel eller gödning ska härröra från en anläggning som är officiellt brucellosfri (Brucella melitensis) eller 1. härröra från en anläggning som är brucellosfri, 2. inte vara vaccinerade mot brucellos under de senaste två åren med undantag av hondjur som är äldre än två år, som får ha vaccinerats före sju månaders ålder, samt 3. ha varit isolerade under officiell kontroll och under isoleringstiden ha genomgått två brucellostester med sex veckors mellanrum med negativt resultat. (

text: SJVFS 2005:16

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2005:16

text: Får eller getter avsedda för avel

text: Får eller getter avsedda för avel ska komma från en anläggning där kliniska fall av följande sjukdomar inte har diagnostiserats: 1. Smittsam agalakti (Mycoplasma agalactie, Mycoplasma capricolum, Mycoplasma mycoides var. mycoides, typ LC) under de senaste sex månaderna, 2. Paratuberkulos och pseudotuberkulos (kaseös lymfadenit) under de senaste tolv månaderna, och

text: 3. Pulmonär adenomatos, maedi/visna och caprin artrit och encefalit (CAE) under de senaste tre åren. Vad gäller maedi/visna och CAE kan denna tidsperiod reduceras till tolv månader under förutsättning att samtliga infekterade djur har slaktats och att återstående djur har genomgått två tester avseende dessa sjukdomar med negativt resultat. Djuren får heller inte ha varit i kontakt med djur från en anläggning som inte uppfyller de villkor som anges i första stycket. Ägaren till den anläggning djuren kommer från ska skriftligen, till intygsskrivande veterinär, försäkra att det inte har funnits omständigheter som tyder på att de sjukdomar som anges i första stycket har förekommit. (

text: SJVFS 2005:16

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2002:10

text: Baggar avsedda för avel ska 1. härröra från en besättning där inga fall av smittsam epididymit (Brucella ovis) har diagnosticerats under de senaste tolv månaderna, 2. ha befunnit sig på anläggningen under 60 dagar före avsändandet, samt 3. högst 30 dagar före avsändandet med negativt resultat ha genomgått en serologisk test avseende smittsam epididymit. (

text: SJVFS 1997:121

text: Får eller getter avsedda för slakt

text: För införsel från ett land inom EU, och från Norge, ska får eller getter avsedda för slakt uppfylla följande villkor. 1. Med undantag från 10 § 7 ska får eller getter kontinuerligt ha hållits på ursprungsanläggningen under minst 21 dagar före avsändandet. 2. Med avvikelse från 10 § 8 a) och utan att punkten 1 i denna paragraf samt 10 § 9 åsidosätts ska får eller getter för slakt kunna översändas från en ursprungsanläggning dit får eller getter förts in under de 21 dagar som föregår avsändandet, om de transporteras direkt till ett slakteri i Sverige för omedelbar slakt utan att passera via en uppsamlingscentral eller en mellanstation som upprättats enligt

text: kommissionens förordning (EU) nr 1/2005

text: . 3. Med undantag från 10 § 10 och 10 § 11, och utan att detta påverkar vad som anges i 10 § 9, ska får eller getter för slakt efter att ha lämnat ursprungsanläggningen kunna passera via ytterligare en uppsamlingsplats på följande alternativa villkor. a) Djuren ska, innan de passerar via den godkända uppsamlingsplats som avses i 10 § 11 och som ligger i ett EU-land eller Norge, uppfylla följande villkor. i) Efter det att djuren har lämnat ursprungsanläggningen ska de under överinseende av den officiella veterinären passera via en enda uppsamlingsplats, som samtidigt endast godtar djur med minst samma hälsostatus. ii) Utan att gemenskapens lagstiftning om identifikation av får och getter åsidosätts, ska djuren senast på denna uppsamlingsplats identifieras individuellt så att ursprungsanläggningen kan spåras i varje enskilt fall. iii) Från uppsamlingsplatsen ska djuren tillsammans med ett officiellt veterinärdokument transporteras till den godkända uppsamlingsplats som avses i 10 § 11 för att certifieras och direkt översändas till ett slakteri i Sverige, eller b) Djuren får, efter att ha avsänts från ett EU-land eller Norge, transporteras genom en godkänd uppsamlingsplats innan de översänds till slakteriet i Sverige på följande villkor.

text: i) Antingen befinner sig den godkända uppsamlingsplatsen i Sverige och djuren måste flyttas därifrån under den officiella veterinärens ansvar direkt till ett slakteri för att slaktas inom fem dagar efter ankomsten till den godkända uppsamlingsplatsen, eller ii) Befinner sig den godkända uppsamlingsplatsen i ett EU-land eller Norge genom vilket djuren endast transporteras och djuren översänds därifrån direkt till slakteriet i Sverige vilket är angivet i djurets hälsointyg, som har utfärdats i enlighet med vad som anges i 8 § 6. (

text: SJVFS 2015:12

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2005:16

text: Övriga bestämmelser

text: Transitering och transport genom landet

text: Får eller getter som förs in i landet från ett land inom EU, Norge eller ett tredje land, men endast ska transporteras vidare till ett land inom EU eller Norge ska uppfylla de relevanta villkor för införsel som finns i direktiv

text: eller

text: , tillämpliga bestämmelser i denna författning samt sådana ytterligare villkor för införsel som mottagarlandet ställer. Tillstånd krävs för transitering genom Sverige av djur som inte uppfyller de hälsokrav som anges i dessa föreskrifter. Ansökan om tillstånd ska vara Jordbruksverket tillhanda senast 30 dagar före transitering. Vid transitering ska sändningen föras in via tullplats. (

text: SJVFS 2015:12

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2009:39

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter. (

text: SJVFS 2005:16

text: Denna författning träder i kraft den dag Jordbruksverket bestämmer. Genom författningen upphävs Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:115

text: ) om införsel av får och getter från länder som ingår i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES).

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 1995.

text: Denna författning träder i kraft den 29 december 1997.

text: SJVFS 1994:224

text: . 13

text: SJVFS 1995:92

text: . 14

text: SJVFS 1997:121

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2000. -------------------------- Denna författning16 träder i kraft den 1 april 2002. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 31 mars 2005. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 juli 2009. ----------- Denna författning träder i kraft den 6 juli 2015.

text: HARALD SVENSSON Kristina Mieziewska (Enheten för idisslare och gris)

text: SJVFS 2000:21

text: . 16

text: SJVFS 2002:10

text: . 17

text: SJVFS 2005:16

text: . 18

text: SJVFS 2009:39

text: . 19

text: SJVFS 2015:12

text: Bilaga

text: Karantän

text: Nedanstående undersökningar ska utföras i en karantän godkänd av Jordbruksverket. Djuren ska under tullkontroll transporteras direkt från införselorten till karantänen. För tullkontoret på införselorten ska uppvisas skriftlig bekräftelse utvisande att karantänen är godkänd av Jordbruksverket och att plats finns för ifrågavarande djur. Djuren ska stanna kvar i karantän till dess resultaten av nedanstående undersökningar är klara för samtliga tillsammans isolerade djur och utvisar att undersökt sjukdom inte har konstaterats. Karantänen hävs genom beslut av Jordbruksverket efter slutrapport från karantänsveterinären. Efter godkänd karantänsbehandling får djuren föras in i landet. Vid införsel av djur som är födda i och sedan födelsen befunnit sig i Danmark eller Finland får karantänsvistelsen ersättas av en isolering i avsändarlandet under förutsättning att dokumentation kan uppvisas att nedanstående krav avseende paratuberkulos är uppfyllda.

text: Undersökningar

text: Paratuberkulos

text: Djuren ska undersökas med avseende på förekomst av paratuberkulos i faeces med slutlig avläsning tidigast sex månader från provtagningstillfället. Träckprov avseende paratuberkulos ska uttas tidigast vid ett års ålder.

text: Exportdjuret samt övriga djur i den besättning varifrån det härrör ska, såvitt känt, ha varit fria från paratuberkulos de senaste fem åren. Om så inte är fallet ska undersökningen upprepas två gånger med tre månader mellan varje provtagningstillfälle.

text: Undersökningen kan utföras i karantän eller påbörjas före införseln till Sverige under förutsättning att exportdjuren står isolerade under veterinär övervakning från provtagning och fram till exporttillfället utan kontakt med andra djur.

text: I de fall exportdjuren är under ett år kan träckprovtagning enligt ovan ske på moderdjuret samt tio av de djur över ett års ålder som stått längst i besättningen.

text: I de fall undersökningen påbörjas i avsändarlandet, ska för karantänsveterinären uppvisas ett av officiell veterinär i avsändarlandet, inom tio dagar före utförseln, utfärdat intyg utvisande följande: Djurens identitet, att djuren stått isolerade under veterinär övervakning i avsändarlandet från provtagning till exporttillfället utan kontakt med andra djur, att, i de fall endast en paratuberkulosodling utförs, exportdjuren samt övriga djur i den besättning varifrån de härrör, såvitt känt, har varit fria från paratuberkulos under de senaste fem åren.

text: I de fall undersökningen avslutas under isolering i avsändarlandet ska intyget uppvisas för en officiell veterinär före insättning i mottagarbesättningen. Intyget ska då även innehålla följande uppgift: att paratuberkulosundersökningarna utvisat negativt resultat för samtliga tillsammans isolerade djur.

text: Mycoplasma

text: Andra djur än sådana som är födda i och sedan födelsen har befunnit sig i Danmark eller Finland, ska undersökas avseende mycoplasma agalactie, dels genom odling, dels genom blodprovsundersökning. Undersökningen ska utföras tidigast efter två veckor i karantänen. (

text: SJVFS 2009:39


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Statens jordbruksverks föreskrifter om statistisk undersökning av näringsidkares innehav av svin, får samt höns och kycklingar

text: Uppgifter till den statistiska undersökningen av näringsidkares innehav av svin, får samt höns och kycklingar ska på begäran lämnas till Jordbruksverket av 1. den som brukar sammanlagt mer än 2,0 hektar åkermark, eller 2. den som brukar sammanlagt minst 5,0 hektar jordbruksmark, eller 3. den som äger en djurbesättning som någon gång mellan den 1 januari 2015 och den 5 juni 2015 omfattar minst 10 nötkreatur, eller 10 suggor, eller 50 svin, eller 20 får och lamm, eller 1 000 fjäderfä.

type: stycke

type: paragraf

text: De uppgifter som ska lämnas framgår av blanketten ”Djurräkning den 4 juni 2015” som utgör bilaga till denna författning och ska avse näringsidkarens innehav av djur den 4 juni 2015. De uppgifterna som Jordbruksverket begär in ska ha kommit in till Jordbruksverket senast den 25 juni 2015. Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket besluta att uppgifterna får lämnas vid ett senare tillfälle.

text: Denna författning träder i kraft den 3 juni 2015 och gäller till och med den 31 december 2015.

text: LEIF DENNEBERG

text: Anders Grönvall (Statistikenheten)

type: foreskrift


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2014:41) om direktstöd

text: Denna författning kompletterar 1.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013

text: om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar

text: (EEG) nr 352/78

text: (EG) nr 165/94

text: (EG) nr 2799/98

text: (EG) nr 814/2000

text: (EG) nr 1290/2005

text: och

text: (EG) nr 485/2008

text: , 2. kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 640/2014

text: av den 11 mars 2014 om komplettering av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013

text: vad gäller det integrerade administrations- och kontrollsystemet och villkor för avslag på eller indragning av betalningar samt administrativa sanktioner som gäller för direktstöd, landsbygdsutvecklingsstöd och 3 tvärvillkor , 3. kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 809/2014

text: av den 17 juli 2014 om regler för tillämpningen av

text: vad gäller det integrerade administrations- och 4 kontrollsystemet, landsbygdsutvecklingsåtgärder och tvärvillkor , 4.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 av den 17 december 2013

text: om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av

text: rådets förordning (EG) nr 637/2008

text: och

text: rådets förordning (EG) 73/2009

text: , 5. kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 639/2014

text: av den 11 mars 2014 om komplettering av Europarlamentets och

text: rådets förordning (EU) nr 1307/2013

text: om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om ändring av bilaga X till den förordningen , 6. kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 641/2014

text: av den 16 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europarlamentets och

text: rådets förordning (EU) nr 1307/2013

text: om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och 7. förordningen (

text: ) om EU:s direktstöd för jordbrukare.

text: GEMENSAMMA BESTÄMMELSER

type: rubrik

text: Stödformer

text: Denna författning innehåller bestämmelser om 1. gårdsstödet, 2. stödrätter, 3. förgröningen och

text: EUT L 347, 20.12.2013, s. 549 (Celex 32013R1306). 3 EUT L 181, 20.6.2014, s. 48 (Celex 32014R0640). 4 EUT L 227, 31.7.2014, s. 69 (Celex 32014R0809). 5 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307). 6 EUT L 181, 20.6.2014, s. 1 (Celex 32014R0639). 7 EUT L 181, 20.6.2014, s. 74 (Celex 32014R0641). 8 Ändringen innebär att stödet till unga jordbrukare har tagits bort.

text: 4. nötkreatursstödet. Bestämmelser om hur ansökningar ska göras finns i separata föreskrifter. (

text: SJVFS 2015:4

text: Definitioner

text: I denna författning finns vissa termer med följande definitioner.

text: Aktiv jordbruksverksamhet: Som aktiv jordbruksverksamhet klassas mekanisk jordbearbetning, odling med etablerade metoder, skörd eller bete samt putsning, avslagning eller motsvarande. Grön träda, betesuppehåll eller liknande utan putsning eller avslagning räknas inte som aktiv jordbruksverksamhet.

text: Betesmark och slåtteräng: Betesmark

text: Ett jordbruksskifte som inte är åkermark och som sköts med bete, avslagning eller putsning samt är bevuxet med gräs, örter eller hävdad ljung som är dugligt som foder.

text: Slåtteräng

text: Ett jordbruksskifte som inte är åkermark och som används på eftersommaren till slåtter eller för slåtter kompletterat med efterbete eller lövtäkt. Slåtterängen ska vara bevuxen med gräs, örter eller hävdad ljung som är dugligt som foder.

text: Generellt för betesmark och slåtteräng

text: Mark i renskötselområdet som huvudsakligen används till renbete räknas inte som betesmark eller slåtteräng. Skog samt områden där åtgärder gjorts för att väsentligt gynna trätillväxten räknas inte som betesmark eller slåtteräng. För att ett skifte ska räknas som betesmark eller slåtteräng ska marken klassificeras som ägoslaget betesmark i blockdatabasen. Mark som inte är klassificerad som ägoslaget betesmark i blockdatabasen kan klassificeras som betesmark eller slåtteräng om marken har tydliga inslag av hävdgynnade arter eller har höga natur- eller kulturvärden knutna till slåtter- eller beteshävd. Blockdatabasen: Jordbruksverkets register över jordbruksmarken i Sverige. Gröda: Samma definitioner gäller som anges i

text: artikel 44.4 i förordning (EU) nr 1307/2013

text: . Gårdsstöd: Grundstöd i enlighet med förordning (EU) nr 10 1307/2013 . Sista ansökningsdag: Datum för sista ansökan om stöd som fastställs i Jordbruksverkets föreskrifter om ansökningar om jordbrukarstöd.

text: 9 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307). 10 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307).

text: Sista ändringsdag: Datum för sista dag att ändra för stödansökningar som fastställs i Jordbruksverkets föreskrifter om ansökningar om jordbrukarstöd. Snabbväxande skogsträd: Salix med ett maximalt skördeintervall på 10 år samt poppel och hybridasp med ett maximalt skördeintervall på 20 år. Stödområde 9: Områden enligt bilaga 2 till förordningen (

text: ) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder enligt den senast gällande versionen av den förordningen. Träda: Träda är åkermark där det inte sker någon produktion. Vattendrag: Bäck, å, flod, älv, kanal eller damm. Åkermark: Jordbruksmark som används för växtodling eller som hålls i ett sådant tillstånd att den kan användas för växtodling. Marken ska kunna användas utan någon särskild förberedande åtgärd annat än användande av gängse jordbruksmetoder och jordbruksmaskiner. Marken ska kunna användas för växtodling varje år. Undantag kan göras för ett enskilt år om särskilda omständigheter föreligger. (

text: SJVFS 2015:4

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl, får Jordbruksverket besluta om undantag från bestämmelserna i denna författning.

text: Förfogandedag för den ansökta arealen

text: Den 15 juni det aktuella stödåret ska jordbrukaren förfoga över de skiften som ingår i stödansökan.

text: Bedömning av betesmarker och slåtterängar

text: I betesmarker och slåtterängar ska tillämpning av pro rata bedömning göras för följande element: 1. Ytor med träd- eller buskskikt som saknar tillräcklig mängd gräs, örter eller hävdad ljung eller som är svåråtkomliga för betesdjuren. 2. Ytor med naturliga impediment. Med naturliga impediment menas naturligt förekommande sandområden, stenar, berg i dagen och naturliga vattensamlingar. 3. Värdefulla landskapselement som inte är bevuxna med gräs, örter och hävdad ljung. De värdefulla landskapselement som kan ingå är fornlämning, odlingsröse, stentipp, byggnadsgrund, stenmur samt öppet dike, som uppfyller definitionen i bilaga 1. Enskilda element som är 0,05 hektar eller mindre ska ingå i arealen om de tillsammans täcker högst 10 procent av blockets areal. För block där dessa element täcker mer än 10 procent men maximalt 50 procent av arealen ska avdrag på arealen göras. Sammanhängande områden med element som var för sig är 0,05 hektar eller

text: 11 Begrepp i förordning

text: (EU) 640/2014

text: (EUT L 181, 20.6.2014, s. 48 (Celex 32014R0640)) för proportionell bedömning av vissa marker.

text: mindre men tillsammans täcker mer än 50 procent av arealen får inte ingå i blocket. Om storleken på ett enskilt element är större än 0,05 hektar får det inte ingå i blocket. (

text: SJVFS 2015:4

text: Minsta skiftesstorlek

text: För att stödrätter ska tilldelas eller stöd lämnas för de arealbaserade stöden ska ett jordbruksskifte vara minst 0,10 hektar. Undantag från första stycket gäller för skiften som ligger i direkt anslutning till ett annat skifte med gårdsstödsberättigande gröda på samma block. Den totala arealen för blocket får dock inte understiga 0,10 hektar.

text: Mark där jordbruksverksamheten upphör

text: Jordbruksmark upphör att vara stödberättigande när markarbeten för en permanent förändring till annat än jordbruksmark påbörjas på skiftet. På skiften som används för produktion det aktuella året, upphör stödberättigandet på den yta där markarbetet utförs. På skiften som inte används för produktion, upphör stödberättigandet på den del av skiftet där markanvändningen ska förändras permanent.

text: Aktivitetskrav på jordbruksmark

text: På all jordbruksmark ska det årligen utföras aktiv jordbruksverksamhet. Vid behov ska åtgärder vidtas för att hindra försumpning av åkermark. Alla delar av skiftet ska vara synbart påverkade av den aktiva jordbruksverksamheten senast den 31 oktober, det år verksamheten ska utföras. Undantag från första stycket: 1. Betesmark, slåtteräng och fäbodbete som ingår i ett miljöersättningsåtagande, får skötas genom aktiv jordbruksverksamhet vartannat år. Dock ska aktiv jordbruksverksamhet utföras på alla betesmarker, inklusive den del av fäbodbetet som även är vanlig betesmark, och slåtterängar år 2015. 2. Åkermark som läggs i träda och sådan obrukad fältkant som avses i 28 §, behöver inte skötas genom aktiv jordbruksverksamhet under det första året som träda eller fältkant. Dock ska aktiv jordbruksverksamhet utföras på all åkermark utom skyddszoner år 2015. 12 3. Mark som är skyddszon får istället hållas i ett skick som bevarar förmågan att begränsa läckage av bekämpnings- och växtnäringsmedel.

text: Aktiv jordbrukare - inte obetydlig jordbruksverksamhet

text: Redovisning av minst 36 hektar åkermark, betesmark eller slåtteräng visar att jordbruksverksamheten inte är obetydlig, enligt

text: artikel 9.2 tredje stycket

text: (b) i 13 förordning

text: (EU) nr 1307/2013

text: . Jordbruksmarken ska användas på ett sådant sätt att den person som redovisar marken skulle kunna få gårdsstöd för marken, under det aktuella stödåret.

text: 12 Skyddszoner mot vattendrag och anpassade skyddszoner. 13 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307).

text: Marken ska redovisas i SAM ansökan i enlighet med villkoren i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2015:2

text: ) om ansökan om jordbrukarstöd. Redovisningen ska ha kommit in senast sista ansökansdag för gårdsstöd. Sent inkommen redovisning medför att de berörda stöden hanteras i enlighet med

text: artikel 13 i förordning (EU) nr 640/2014

text: , om sent inkommen ansökan. (

text: SJVFS 2015:14

text: God jordbrukshävd och goda miljöförhållanden

text: Jordbrukare som bevattnar jordbruksmark ska följa det tillståndsförfarande som finns om begränsningar som gäller uttag och användning av vatten för bevattningsändamål enligt

text: 11 kap.

text: miljöbalken (1998:808)

text: . Dessa jordbrukare ska även följa de eventuella villkor i befintliga tillstånd som redan har lämnats.

text: Gödsel får inte spridas på jordbruksmark närmare än två meter från jordbruksmarkens kant som gränsar till vattendrag eller sjö. Första stycket gäller inte den gödsel som djuren själva tillför marken när de går på bete.

text: Jordbrukare ska vidta åtgärder för att förebygga att grundvatten förorenas av farliga ämnen som förtecknas i bilagan till rådets direktiv av den 17 december 1979 15 om skydd för grundvatten mot förorening genom vissa farliga ämnen (

text: ) . Att vidta åtgärder innebär att inte släppa ut de farliga ämnena direkt i grundvatten. Det innebär också att förhindra indirekt förorening genom att förvara och hantera ämnena på ett sätt så att de inte riskerar att läcka till mark.

text: Jordbrukare som omfattas av

text: 11 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket ska hålla åkermark bevuxen i enlighet med den bestämmelsen. Dessutom gäller 29-34 §§ i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2004:62

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring.

text: Åkermark med mer än 20 procent lutning i direkt anslutning till hav, sjö eller vattendrag ska vara bevuxen under perioden 15 september–15 februari varje år. Detta gäller åkermark inom känsliga områden enligt

text: 5 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket och 2 § i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2004:62

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring. Åkermark som lämnats obearbetad efter skörd räknas som bevuxen.

text: Det är förbjudet att bränna stubbåker. Undantag gäller om bränningen är av växtskyddsskäl eller i de fall det sker som förberedelse inför sådd av höstoljeväxter med metoder som inte innefattar plöjning. Bränning av växtskyddsskäl får endast ske efter att länsstyrelsen lämnat dispens.

text: De tvärvillkorselement som finns på åkermark i stödområde 9 och som räknas upp i bilaga 2 ingår i den stödberättigande arealen. Dessa tvärvillkorselement får inte aktivt skadas eller tas bort. Solitärträd ska omges av en minst två meter bred zon där jorden inte får bearbetas. Småvatten får inte användas för tippning.

text: 14 EUT L 181, 20.6.2014, s. 48 (Celex 32014R0640). 15 Direktivet är upphävt men bilagan enligt den sista versionen ska användas för den här bestämmelsen.

text: Undantag från första stycket gäller om ett tvärvillkorselement får tas bort genom dispens lämnad i enlighet med

text: miljöbalken (1998:808)

text: eller

text: kulturmiljölagen (1988:950)

text: . För dessa fall gäller eventuella villkor i dispensen. Jordbrukare ska följa bestämmelserna i

text: 4 § artskyddsförordningen (2007:845)

text: gällande fåglar under fåglars häcknings- och uppfödningsperiod. (

text: SJVFS 2015:14

text: Varningssystemet

text: Varningssystemet i enlighet med

text: artikel 99.2 i förordning (EU) nr 1306/2013

text: ska tillämpas.

text: Landskapselement i åkermark

text: Landskapselement i åkermark som traditionellt är en del av goda jordbruksmetoder och gott markutnyttjande får ingå i den stödberättigande arealen, förutsatt att deras bredd inte överstiger två meter.

text: GÅRDSSTÖD OCH STÖDRÄTTER

text: Användande av stödrätter

text: De stödrätter som en jordbrukare innehar sista ansökningsdag ska ses som deklarerade i ansökan om utbetalning av gårdsstöd. De stödrätter som jordbrukaren får ur nationella reserven det aktuella året ska ses som deklarerade i ansökan om utbetalning av gårdsstöd. De stödrätter som överförs till en jordbrukare efter sista ansökningsdag ska ses som tillagda i ansökan om utbetalning av gårdsstöd. Stödrätter som en jordbrukare för över till någon annan efter sista ansökningsdag ses som borttagna från överlåtarens ansökan om gårdsstöd. Efter sista ändringsdag påverkar inte stödrättsöverföringar ansökningar om utbetalning av gårdsstöd det aktuella året. Om den ansökta arealen som ger rätt till stöd är mindre än antalet stödrätter ska de stödrätter med högst värde användas först. Om stödrätter är värda lika mycket ska de stödrätter med lägst ordningsnummer användas först. En jordbrukare får anmäla att stödrätterna ska användas i en annan ordning.

text: Stödrätter som upphör att gälla år 2015

text: Datumet för avstämning av arealinnehav, i samband med att överskott av stödrätter upphör att gälla, är sista ansökningsdag år 2015.

text: Om stödrätter i jordbrukarens innehav är värda lika mycket tas i första hand stödrätter som har den minsta arealen bort. I andra hand tas stödrätter med högst ordningsnummer bort.

text: 16 EUT L 347, 20.12.2013, s. 549 (Celex 32013R1306). 17

text: Artikel 21.4 i förordning (EU) nr 1307/2013

text: (EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307)).

text: Indragning av oanvända stödrätter

text: Det antal stödrätter som jordbrukaren inte använt i sin gårdsstödsutbetalning under två år i rad dras in till nationella reserven i enlighet med

text: artikel 31.1

text: (b) i förordning

text: (EU) nr 1307/2013

text: Nationella reserven

text: En ansökan om tilldelning av stödrätter ur den nationella reserven ska omfatta minst 0,1 hektar stödberättigande jordbruksmark.

text: Tilldelning från den nationella reserven kan ske till jordbrukare som söker gårdsstöd. Dessa ska sakna stödrätter för mark som berättigar till tilldelning enligt nedan. De ska inte sakna stödrätter på grund av att de har fört över stödrätter till en annan jordbrukare under det aktuella stödåret utan att mark har följt med. Utöver den tilldelning som måste beviljas i enlighet med artikel 30 i förordning 20

text: (EU) nr 1307/2013

text: , ska, i mån av medel, tilldelning ske för 1. betesmarker och slåtterängar som har blivit godkänd för gårdsstöd och registrerats i Jordbruksverkets blockdatabas från och med år 2014 och 2. jordbruksmark som återställts efter markarbeten för infrastruktur av offentlig karaktär. Vid tilldelning för betesmark och slåtteräng tilldelas högst det antal stödrätter som motsvarar ytan på den mark som tillkommit i blockdatabasen från och med 2014. För att ett block ska ingå i ansökan ska den registrerade ökningen av blockets godkända areal vara minst 0,10 hektar. Marken kan tilldelas stödrätter en gång. Vid tilldelning för jordbruksmark som återställts efter markarbeten för anläggning av infrastruktur av offentlig karaktär tilldelas högst det antal stödrätter som motsvarar den yta som med anledning av anläggningsarbetet inte var stödberättigande under två år i rad eller mer. Med offentlig karaktär menas främst anläggningsarbeten där annan än dåvarande stödsökande var initiativtagare och beställare av infrastrukturen. (

text: SJVFS 2015:4

text: I första hand ska full tilldelning ske för betesmarker och slåtterängar som tillkommit i Jordbruksverkets blockdatabas efter 2013. Vid brist på medel får Jordbruksverket reservera ett belopp som säkerställer att sådan tilldelning som måste ske enligt

text: artikel 30 i förordning (EU) nr 1307/2013

text: kan genomföras. Därefter görs en proportionell tilldelning för så mycket mark som medlen räcker till det aktuella året. Om värdet i den nationella reserven inte räcker till det aktuella året kan mark som inte får stödrätter användas i en ny ansökan året efter.

text: 18 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307). 19 Ändringen innebär att fjärde stycket är borttaget. 20 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307). 21 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307).

text: ÖVRIGA DIREKTSTÖD

text: Förgröningsstöd

text: Diversifiering av grödor

text: De regler om gröddiversifiering som anges i

text: artikel 44.3

text: (d) i förordning (EU) 22 23 nr 1307/2013 ska gälla i stödområde 1-3 och stödområde f. Dessa regler ska gälla jordbruksföretag som har huvuddelen av sin jordbruksmark i dessa områden.

text: Vid beräkningen av andelarna olika grödor enligt artikel 44.1 i förordning (EU) 24 nr 1307/2013 ska den tidsperiod som beaktas vara från och med den 1 juni till och med den 31 juli.

text: Arealer med ekologiskt fokus

text: Jordbruksföretag som har mer än 15 hektar åkermark ska ha minst 5 procent av den åkermarken som arealer med ett ekologiskt fokus. Jordbruksföretag som har huvuddelen av sin jordbruksmark i områden som omfattas av ett undantag för 25 områden med stor andel skog behöver inte ha arealer med ekologiskt fokus. Enligt

text: 23 § förordningen (2014:1101)

text: om EU:s direktstöd för jordbrukare ska som arealer med ekologiskt fokus räknas: arealer som ligger i träda, landskapselement i form av obrukade fältkanter på åkermark, jordbruksmark med odling av salix, arealer med växttäcke etablerat genom insådd av vallfrö i huvudgröda och arealer med kvävefixerande grödor. 1. Arealer som ligger i träda ska hållas i träda minst från och med den 1 januari till och med den 15 juli. 2. Med fältkant avses den ytterst liggande odlingsbara arealen längs skiftesgränserna. De obrukade fältkanterna ska hållas obrukade minst fram till årets sista skörd av den gröda som finns på skiftet den större delen av perioden för gröddiversifieringen, enligt 27 §. De obrukade fältkanterna får inte ligga på eller angränsa till arealer med träda vilka man själv förfogar över. De får inte heller ligga på eller intill arealer där det finns ett åtagande för skyddszoner. 3. På jordbruksmark med odling av salix får inga mineralgödselmedel eller växtskyddsmedel användas utom det första året grödan odlas. 4. Arealer med växttäcke ska etableras genom insådd av vallfrö i spannmål eller oljeväxter och finnas med växttäcke minst till och med den 31 oktober. Vallinsådd som gjorts på vår eller försommar räknas som arealer med ekologiskt fokus endast under insåningsåret. Vallinsådd som gjorts i en höstgröda räknas som areal med ekologiskt fokus under det år höstgrödan skördas. Vallinsådden får inte göras på arealer som jordbrukare söker utbetalning för minskat kväveläckage för. En förteckning över de arter eller blandningar av arter av grödor som ska användas finns i bilaga 3. 5. De godkända kvävefixerande grödorna ska vara ärter, konservärter, bönor, sötlupin, vicker, kikärter, lusern och klöver. Dessa grödor ska odlas i

text: 22 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307). 23 Områden enligt bilaga 2 förordningen (

text: ) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder. 24 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307). 25

text: Artikel 46.7 i förordning (EU) nr 1307/2013

text: renbestånd. Samtliga grödor utom konservärter ska bibehållas på arealen minst till och med den 31 juli. Behovet att uppnå målen med

text: rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991

text: om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket och Europaparlamentets och Rådets direktiv

text: av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område, tas i beaktande genom reglerna i 1-28 §§ Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2004:62

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring. (

text: SJVFS 2015:4

text: Nötkreatursstöd

text: Nötkreatursstödet baseras på det djurinnehav under beräkningsperioden som har rapporterats till det Centrala nötkreatursregistret (CDB). Stödets storlek bestäms av det antal dagar ett djur har hållits på den produktionsplats eller de produktionsplatser som företaget har anmält. Antalet dagar räknas från och med dagen efter djuret har passerat 12 månaders ålder. Det djur som avses i första stycket ska uppfylla stödvillkoren i

text: 29 § tredje stycket förordningen (2014:1101)

text: om EU:s direktstöd för jordbrukare från och med första dagen på beräkningsperioden. För den första stödperioden är beräkningsperioden för djurinnehavet den 1 januari 2015 till och med den 31 juli 2015. Därefter är beräkningsperioden återkommande den 1 augusti till och med den 31 juli med start den 1 augusti 2015. Referensåret för Nötkreatursstödet är den 1 augusti 2010 till och med den 31 juli 2011. I den mån stödformen blir översökt i relation till antalet djur referensåret, reduceras stödet per djur i relation till hur stor översökningen är. (

text: SJVFS 2015:14

text: Om djuret anländer till en produktionsplats samma dag som den lämnat en annan produktionsplats, ska djuret tillgodoräknas den produktionsplats som den lämnar. Den som har anmält produktionsplatsen som djuret anländer till ska räkna efterföljande dag till sin beräkningsperiod. (

text: SJVFS 2015:14

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2015:4

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2015, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2010:4

text: ) om direktstöd ska upphöra att gälla. Äldre bestämmelser gäller dock för ansökningar som avser stödåret 2014 eller tidigare år.

text: 26 Ändringen innebär att första stycket är borttaget.

text: Denna författning träder i kraft den 12 mars 2015 och gäller från och med stödåret 2015. ---------------------------

text: Denna författning träder i kraft den 11 maj 2015. Bestämmelserna i 9 a, 29 och 30 §§ samt bilaga 2 gäller från och med stödåret 2015.

text: LEIF DENNEBERG Kristin Friberg (Stödkommunikationsenheten)

text: SJVFS 2015:4

text: Bilaga 1

text: Landskapselement i betesmark och slåtteräng

text: Landskapselement Definition Punktelement

text: Byggnadsgrund En högst 200 kvadratmeter stor byggnadsgrund eller byggnad utan fungerande tak som hör samman med tidigare markanvändning/ hushållning. Grunden består av en eller flera tydliga grundstenar eller hörnstenar samt eventuellt spismursröse. Marken innanför grundens ytterväggar inkluderas.

text: Fornlämning Fornlämningar enligt

text: kulturmiljölagen (1988:950)

text: och som är ovan jord.

text: Odlingsröse, stentipp Odlingssten samlad i rösen eller tippar.

text: Linjeelement

text: Stenmur Murarna är uppförda i ursprungligt syfte att hägna in eller stänga ute boskap eller att avgränsa brukningsenheter. Muren är ursprungligen upplagd med huvudsakligen flera skikt sten.

text: Öppet dike Öppet, i huvudsak anlagt, dike för dränering. Diket är vattenförande någon del av året.

text: SJVFS 2015:4

text: Bilaga 2

text: Tvärvillkorselement i åkermark i stödområde 9

text: Tvärvillkorselement Definition

text: Solitärträd Enstaka fristående lövträd helt omgivet av åkermark. Trädet ska ha en kronvidd om minst 5 meter. Avstånd till fältkant ska vara minst 10 meter från stammen. Avstånd till närmaste tvärvillkorselement ska vara minst 10 m från stammen till elementet. Två eller flera stammar som växer intill varandra på en yta mindre än 1 m² räknas som ett träd. Småvatten Mindre vattensamling helt omgiven av åkermark. Småvattnet är anlagt, alternativt utgörs av en naturlig vattensänka. Arealen ska vara mindre än 0,1 hektar (1000 m²). Småvattnet ska ständigt hålla ytvatten eller fuktig markyta. Omgivande slänt från åkern inkluderas i arealen. Öppet dike Öppet, i huvudsak anlagt dike för dränering av åkermark beläget i åkermark eller mellan angränsande åkermarksblock. För att åkermarksblocken ska räknas som angränsande ska avståndet från dikets mittlinje i snitt vara maximalt 5 meter till vardera åkerkanten. Diken där vattenspegeln överstiger 6 meters bredd omfattas inte av bestämmelsen i 16 §. Diket ska i sin helhet vara minst 0,5 meter brett i snitt, mätt vid släntkanten och minst 0,3 meter djupt i snitt. Stenmur Muren är ursprungligen upplagd med huvudsakligen flera skikt sten och belägen i åkermark eller mellan angränsande åkermarksblock. För att åkermarksblocken ska räknas som angränsande ska avståndet från stenmurens mittlinje i snitt vara maximalt 5 meter till vardera åkerkanten.

text: SJVFS 2015:14

text: Bilaga 3

text: Vallväxter

text: Vallfröer godkända för insådd i en huvudgröda som ekologisk fokusareal i renbestånd eller i blandningar

text: Fleråriga (gräs o baljväxter) engelskt rajgräs Lolium perenne foderlosta Bromus inermis fårsvingel Festuca ovina hundäxing Dactylis glomerata krypven Agrostis stolonifera kärrgröe Poa trivialis rajsvingel (rörsvingelhybrid) Festulolium renlosta Bromus arvensis rödsvingel Festuca rubra rödven Agrostis capillaris rörflen Phalaris arundinacea rörsvingel Festuca arundinacea sengröe Poa palustris timotej Phleum pratense ängsgröe Poa pratensis ängssvingel Festuca pratensis

text: alsikeklöver Trifolium hybridum rödklöver Trifolium pratense vitklöver Trifolium repens

text: blålusern Medicago sativa getväppling Anthyllis vulneraria getärt Galega orientalis gullusern Medicago falcata käringtand Lotus corniculatus

text: Fröer som kan blandas i mindre andelar i den huvudsakliga vallinsådden

text: Örter (i blandningar) cikoria Cichorium intybus gurkört Borago officinalis honungsört Phacelia tanacetifolia kummin Carum carvi pimpernell Sanguisorba minor svartkämpar Plantago lanceolata


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1998:131) om obligatorisk hälsokontroll avseende koccidios hos slaktkyckling

text: Hälsokontrollens syfte är att kontrollera hur de koccidiostatika som används har den sjukdomsförebyggande effekt som eftersträvas. Kontrollen ska också ge underlag, för att effekten av nya metoder för förebyggande av koccidios skall kunna bedömas.

text: Grundläggande bestämmelser om hälsokontroll av djur m.m. finns dels i lagen (

text: ) om provtagning på djur m.m., dels i förordningen (

text: ) om provtagning på djur m.m. (

text: SJVFS 2015:16

text: Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter gäller djurhållare som årligen föder upp mer än 500 slaktkycklingar.

text: Slaktkycklingbesättning ansluten till organiserad hälsokontroll

text: Om en slaktkycklingbesättning är ansluten till organiserad hälsokontroll för slaktkyckling enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2015:17

text: ) om frivillig organiserad hälsokontroll av husdjur, behöver andra undersökningar avseende koccidios än de som sker i enlighet med nämnda föreskrifter inte utföras. (

text: SJVFS 2015:16

text: Slaktkycklingbesättning inte ansluten till organiserad hälsokontroll

text: En slaktkycklingbesättning ska undersökas avseende koccidios en gång årligen. Undersökningen ska utföras av en distriktsveterinär. Distriktsveterinären ska rapportera resultaten av undersökningen till Jordbruksverket direkt efter varje undersökningstillfälle. (

text: SJVFS 2015:16

text: Undersökning avseende koccidios ska ske enligt den metod som anvisas av Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2015:16

text: ). 7 § Djurhållaren ska betala full ersättning för de kostnader som följer av undersökningar som utförs enligt dessa föreskrifter. Avgiften för en distriktsveterinärs yrkesutövning framgår av Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2007:66

text: ) om avgifter vid förrättning utförd av veterinär. (

text: SJVFS 2015:16

text: Övriga bestämmelser

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket besluta om undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter. (

text: SJVFS 2015:16

text: -------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 januari 1999. -------------------------- Denna författning träder i kraft den 24 oktober 2015.

text: LEIF DENNEBERG

text: Karin Åhl (Enheten för häst, fjäderfä och vilt)

text: SJVFS 1998:131

text: SJVFS 2015:16


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om frivillig organiserad hälsokontroll av husdjur

text: Bestämmelser om krav på frivilliga kontrollprogram som ska ingå i nationella kontrollprogram för zoonoser eller zoonosiska smittämnen finns i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 av den 17 november 2003

text: om bekämpning av salmonella och vissa andra livsmedelsburna zoonotiska smittämnen .

text: Syftet med den frivilliga organiserade hälsokontrollen av husdjur är att hindra eller förebygga smittspridning och sjukdomar hos husdjur och förbättra djurhälsoläget. Den ska: 1. underlätta en hälsosam och sund produktion, 2. bidra till att utreda orsakerna till sjukdomstillstånd, 3. genom rådgivning verka smitt- och sjukdomsförebyggande, 4. genom att bidra till utveckling av diagnostiska metoder verka i sjukdomsförebyggande syfte. I detta arbete ska även hänsyn tas till miljöförbättrande och avelshygieniska faktorer och sambandet mellan djurhälsa och folkhälsa.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter förstås med besättning: samtliga djur som av en djurhållare hålls på ett sådant sätt att de smittskyddsmässigt räknas som en epidemiologisk enhet, djurhållare: den som äger eller på annat sätt ansvarar för djur i en besättning som är ansluten till kontrollprogrammet, husdjur: alla djur som hålls av människan, huvudman: en organisation eller annan sammanslutning på djurområdet, som har utsetts av Jordbruksverket att anordna frivillig hälsokontroll av husdjur och som fått sina plan och riktlinjer för ett eller flera kontrollprogram godkänt av verket, hälsokontroll: frivillig organiserad hälsovård av djur vilken verkar för en god hälsomässig och sund uppfödning,

text: 11 EUT L 325, 12.12.2003, s. 1 (Celex 32003R2160).

text: kontrollsektion: den enhet hos huvudmannen som ansvarar för det aktuella hälsokontrollprogrammet, kontrollprogram: ett program för frivillig organiserad hälsovård av djur inom en viss verksamhetsgren, programmet leds av huvudmannen, regleras genom plan och riktlinjer och syftar till att främja god hälsa och sund djurhållning, organisation: organisationer på jordbruksnäringen område, andra sammanslutningar eller aktörer inom djurområde, plan och riktlinjer: huvudmannens beskrivning av hur verksamheten ska organiseras och genomföras samt villkor och skyldigheter för de djurhållare som deltar i kontrollprogrammet, referensgrupp: organ inom kontrollprogrammet vilken ska representera de organisationer som arbetar inom fältverksamheten i kontrollprogrammet, samarbetsnämnd: organ inom kontrollprogrammet vilken ska representera relevanta inom branschen förekommande organisationer, samt verksamhetsgren: det djurhälsoområde som kontrollprogrammet ska vara verksamt inom.

text: 2 KAP. ANSÖKAN OM HUVUDMANNASKAP

text: En organisation som vill anordna och bli huvudman för ett kontrollprogram kan ansöka om detta till Jordbruksverket om det är ett: 1. sjukdomsbekämpande program, eller 2. smittförebyggande program.

text: En ansökan enligt 2 kap. 1 § första stycket ska innehålla: 1. organisationens kontaktuppgifter, 2. plan och riktlinjer för kontrollprogrammets verksamhet i enlighet med 3 kap., 3. uppgift om vem som enligt 5 kap. 1 § första stycket ska ansvara för kontrollprogrammet, samt 4. dokumentation över den ansvariges utbildning och kompetens.

text: 3 KAP. PLAN OCH RIKTLINJER

text: Krav på huvudmannen

text: Innan verksamheten startar ska plan och riktlinjerna för kontrollprogrammet vara godkända av Jordbruksverket. Av plan och riktlinjer ska framgå: 1. resurser med avseende på ekonomi, teknik, personal och möjligheter att kunna genomföra kontrollprogrammet likvärdigt över hela landet, 2. vilken verksamhetsgren som kontrollprogrammet ska omfatta, 3. syftet med kontrollprogrammet, 4. beskrivning av hur kontrollprogrammet ska bedrivas samt hur huvudmannens ansvarsområden enligt 4 kap. 1 § ska tillvaratagas, 5. de villkor och skyldigheter som gäller för de djurhållare som ansluter sina djur till kontrollprogrammet,

text: 6. arbetsinstruktioner samt krav på utbildning och kompetens hos de personer som ska arbeta inom fältverksamheten i kontrollprogrammet, 7. hur kalibrering av arbetet inom kontrollprogrammet ska genomföras, 8. instruktioner och riktlinjer för samt sammansättningen av den samarbetsnämnd som avses i 5 kap. 2 §, 9. den tidsperiod som huvudmannen vill ansvara för kontrollprogrammet, 10. hur information om kontrollprogrammet och eventuella uppdateringar av programmet ska spridas till djurhållare och övriga berörda, 11. att huvudmannen ska tillämpa

text: förvaltningslagens

text: regler i frågor om parts rätt att få del av uppgifter, om jäv samt om motivering av beslut, och att till beslutet bifoga information om hur beslutet kan överklagas, 12. om kontrollprogrammet ska omfatta utfärdande av hälsodeklarationer av besättningar eller försäljningstillstånd inför försäljning eller förflyttning av djur och om så är fallet hur detta system ska vara uppbyggt, 13. om kontrollprogrammet ska omfatta möjlighet till högre ersättningsnivåer när det gäller den statliga ersättningen som anges i

text: 6 § zoonosförordningen (1999:660)

text: vid konstaterade fall av de sjukdomar, utpekade av Jordbruksverket, som omfattas av

text: zoonoslagen (1999:658)

text: och om så är fallet hur detta ska vara utformat, samt 14. om djurhållare som utesluts eller självmant utträder ur kontrollprogrammet tillåts återansluta sin besättning tidigare än efter ett år till kontrollen och vilka bedömningsgrunder som ska användas.

text: Krav på djurhållaren

text: Plan och riktlinjer för kontrollprogrammet ska minst innehålla följande villkor och skyldigheter för djurhållaren som deltar i kontrollprogrammet: 1. djurhållaren ska ansöka om anslutning till kontrollprogrammet hos huvudmannen, 2. djurhållaren ska följa de villkor och skyldigheter som anges i plan och riktlinjerna för kontrollprogrammet och som godkänts av Jordbruksverket, 3. djurhållaren ska på begäran lämna tillträde åt kontrollsektionen och de personer som arbetar inom kontrollprogrammet i fält, till samtliga områden och anläggningar där djur hålls och platser där kadaver, ägg, foder och avfall m.m. som kan sprida smitta finns eller för övrigt har betydelse för kontrollprogrammet. Djurhållaren ska medverka till att dessa får del av samtliga handlingar och uppgifter som kan vara av betydelse för verksamheten i kontrollprogrammet, dessa krav framgår av lagen (

text: ) om kontroll av husdjur, 4. djurhållaren ska på begäran lämna tillträde åt Jordbruksverket eller länsstyrelsen, i de fall det gäller kontrollprogram där länsstyrelsen är kontrollmyndighet, som avses i

text: 10 §

text: punkterna 1 – 4 förordningen (

text: ) om kontroll av husdjur, till samtliga områden och anläggningar där djur hålls och platser där kadaver, ägg, foder och avfall m.m. som kan sprida smitta finns eller för övrigt har betydelse för kontrollprogrammet. Djurhållaren ska medverka till att kontrollmyndigheten får del av samtliga handlingar och uppgifter som kan vara av betydelse för verksamheten i kontrollprogrammet, dessa krav framgår av lagen (

text: ) om kontroll av husdjur,

text: 5. djurhållaren ska till kontrollsektionen avge rapporter med sådana uppgifter och vid de tidpunkter som kontrollsektionen bestämmer, samt 6. djurhållaren ska vid misstanke, om för kontrollprogrammet relevanta sjukdomar, omgående kontakta sin fältveterinär i kontrollprogrammet.

text: 4 KAP. HUVUDMANNENS ANSVARSOMRÅDEN

text: Huvudmannen ska ansvara för att: 1. driva verksamheten i kontrollprogrammet enligt dessa föreskrifter och efter av Jordbruksverket godkända plan och riktlinjer, 2. driva kontrollprogrammet i samarbete med besättningsveterinärerna och andra eventuella organisationer verksamma inom kontrollprogrammets verksamhetsgren, 3. andra eventuella organisationer verksamma inom kontrollprogrammets verksamhetsgren får möjlighet att delta i fältarbetet inom kontrollprogrammet, 4. kontrollprogrammet är rikstäckande, 5. ge alla djurhållare med relevant produktionsinriktning möjlighet att ansluta sina besättningar till kontrollprogrammet enskilt eller, där Jordbruksverket så medger, kollektivt, 6. driva kontrollprogrammet med för verksamhetsgrenen lämpliga metoder, 7. det finns ett lämpligt IT-stöd för kontrollprogrammet där alla anslutna besättningar och alla för kontrollprogrammet relevanta uppgifter förs in, 8. arbetet inom kontrollprogrammet utförs opartiskt, 9. det genomförs relevant fortbildning av de personer som ska arbeta inom kontrollprogrammet, samt 10. genomföra alla för kontrollprogrammets verksamhetsgren relevanta nationella provtagningar eller andra övervakningsaktiviteter som Jordbruksverket, i samråd med huvudmannen, begär utöver kontrollprogrammets ordinarie provtagningar.

text: Huvudmannen ska endast ansluta besättning som uppfyller villkoren enligt dessa föreskrifter. Huvudmannen får även neka att ansluta besättningar om kontrollsektionen finner uppenbara brister från smittskydds- eller djurskyddssynpunkt.

text: Huvudmannen ska endast tillåta organisationer att delta i arbetet inom kontrollprogrammet om arbetet bedrivs efter de av Jordbruksverket godkända plan och riktlinjerna för det aktuella kontrollprogrammet.

text: Om en huvudman vill ändra i ett kontrollprograms godkända plan och riktlinjer ska huvudmannen ansöka om det till Jordbruksverket. Verket ska pröva om ändringen kan godkännas.

text: 5 KAP. HUVUDMANNENS ORGANISATION

text: Hos huvudmannen ska finnas en för verksamheten i kontrollprogrammet ansvarig kontrollsektion. Kontrollsektionen ska ledas av en ansvarig veterinär om

text: inte Jordbruksverket medger något annat. Den ansvariga ska ha lämplig kompetens för det aktuella kontrollprogrammet. Kontrollsektionen ska vara organisatoriskt skild från övrig verksamhet hos huvudmannen, om inte Jordbruksverket medger något annat, och ge arbetsinstruktioner till den verksamma personalen inom kontrollprogrammet.

text: Det ska hos huvudmannen för ett kontrollprogram finnas en samarbetsnämnd, som årligen utvärderar kontrollprogrammet. Jordbruksverket fastställer nämndens instruktion och sammansättning efter förslag från huvudmannen.

text: Huvudmannen ska inom tre (3) månader efter verksamhetsårets utgång lämna en skriftlig årsredogörelse över verksamheten till Jordbruksverket. Årsredogörelsen ska omfatta aktiviteter i alla regioner och kontrollsektionens samt samarbetsnämndens verksamhet under året. Årsredogörelsen ska bland annat innehålla uppgifter beträffande: 1. antal anslutna besättningar, 2. uppgifter om eventuella övergripande förändringar rörande djurhållare, djur, byggnader m.m., 3. sammanställning av besättningsbesök, 4. resultat av kontrollprogrammet, samt 5. en analys av arbetet i och den fortsatta utvecklingen av kontrollprogrammet.

text: Huvudmannen ska, i de fall det är flera organisationer som är verksamma inom fältarbetet i kontrollprogrammet, ha en referensgrupp där dessa parter årligen kaliberar och utvärderar fältarbetet i kontrollprogrammet.

text: 6 KAP. UTTRÄDE ELLER UTESLUTANDE FRÅN KONTROLLPROGRAMMET

text: En djurhållare som inte uppfyller sina åtaganden i kontrollprogrammet, ska uteslutas av huvudmannen om inte överträdelsen är av ringa betydelse. Huvudmannen meddelar Jordbruksverket om uteslutningen, om inte Jordbruksverket medger något annat, eller länsstyrelsen i de fall det gäller kontrollprogram där länsstyrelsen är kontrollmyndighet.

text: Överträdelser av ringa betydelse som inte leder till beslut om uteslutning ska registreras hos huvudmannen. Dessa registreringar ska vara med i den fortsatta bedömningen av besättningens anslutning till kontrollprogrammet.

text: En organisation som deltar i fältarbetet inom kontrollprogrammet är skyldig att anmäla till huvudmannen om djurhållare inte uppfyller sina åtaganden enligt kontrollprogrammet.

text: Djurhållare som huvudmannen utesluter eller som självmant utträder ur kontrollprogrammet får tidigast efter ett år återansluta sin besättning till kontrollprogrammet. Om huvudmannen finner att det finns särskilda skäl, får de bestämma att djurhållaren kan bli återansluten tidigare.

text: En organisation som arbetar inom kontrollprogrammet och inte uppfyller sitt åtagande om att följa godkända plan och riktlinjer ska uteslutas från kontrollprogrammet av huvudmannen.

text: 7 KAP. MYNDIGHETERNAS KONTROLL AV HUVUDMAN SOM ANORDNAR KONTROLLPROGRAM

text: Den som ansvarar för kontrollsektionen är skyldig att till Jordbruksverket, eller till länsstyrelsen inom de verksamhetsgrenar där länsstyrelsen är kontrollmyndighet, rapportera brister i kontrollprogrammet som inte djurhållaren har åtgärdat efter påpekande. Huvudmannen ska tillhandahålla alla uppgifter som Jordbruksverket eller länsstyrelsen behöver för kontrollen, detta krav framgår av lagen (

text: ) om kontroll av husdjur.

text: 8 KAP. ÅTERKALLANDE AV BESLUT

text: Jordbruksverket kan återkalla beslutet att utse en huvudman att anordna kontrollprogram enligt 2 kap 1§ om huvudmannen: 1. inte längre vill anordna kontrollprogrammet, 2. inte följer reglerna i dessa föreskrifter, 3. inte följer plan och riktlinjerna för kontrollprogrammet, eller 4. på annat sätt missbrukar sitt huvudmannaskap gentemot, djurhållare, andra organisationer som deltar i arbetet med kontrollprogrammet eller Jordbruksverket.

text: 9 KAP. UNDANTAG

text: Om det finns särskilda skäl, framförda vid ansökan om huvudmannaskap eller då huvudmannen vill ändra sina plan och riktlinjer, kan Jordbruksverket besluta om undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter. -------------------------

text: IKRAFTTRÄDANDE- OCH ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

text: Denna författning träder i kraft den 24 oktober 2015. Genom denna föreskrift upphävs 1. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1993:42

text: ) om organiserad hälsokontroll av husdjur, 2. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2007:78

text: ) om frivillig och förebyggande hälsokontroll avseende salmonella hos fjäderfä, 3. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2002:20

text: ) om frivillig och förebyggande hälsokontroll avseende salmonella hos nötkreatur, 4. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2002:21

text: ) om förebyggande hälsokontroll avseende salmonella hos svin, 5. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:126

text: ) om organiserad hälsokontroll avseende maedivisna hos får, och 6. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2001:72

text: ) om organiserad hälsokontroll avseende campylobacter hos slaktkyckling.

text: En huvudman utsedd av Jordbruksverket som anordnar ett kontrollprogram med godkända plan och riktlinjer som vill fortsätta driva programmet måste inom ett år efter att denna föreskrift trätt i kraft ha ansökt om ett nytt godkännande av plan och riktlinjerna. Övergångsbestämmelsen gäller för kontrollprogram enligt de föreskrifter som upphävs.

text: LEIF DENNEBERG Karin Åhl (Avdelningen för djurskydd och hälsa)


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2015:2) om ansökan om jordbrukarstöd

text: Grundläggande bestämmelser om ansökan om jordbrukarstöd finns i 1.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013

text: om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar

text: (EEG) nr 352/78

text: (EG) nr 165/94

text: (EG) nr 2799/98

text: (EG) nr 814/2000

text: (EG) nr 1290/2005

text: och

text: (EG) nr 485/2008

text: , 2. kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 640/2014

text: av den 11 mars 2014 om komplettering av

text: vad gäller det integrerade administrations- och kontrollsystemet och villkor för avslag på eller indragning av betalningar samt administrativa sanktioner som gäller för direktstöd, landsbygdsutvecklingsstöd och tvärvillkor , 3. kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 809/2014

text: av den 17 juli 2014 om regler för tillämpningen av

text: vad gäller det integrerade administrations- och kontrollsystemet, landsbygdsutvecklingsåtgärder och tvärvillkor , 4.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 av den 17 december 2013

text: om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av

text: rådets förordning (EG) nr 637/2008

text: och rådets förordning 4

text: (EG) 73/2009

text: , 5. kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 639/2014

text: av den 11 mars 2014 om komplettering av Europarlamentets och

text: rådets förordning (EU) nr 1307/2013

text: om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om ändring av bilaga X till den förordningen , 6. kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 641/2014

text: av den 16 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europarlamentets och

text: rådets förordning (EU) nr 1307/2013

text: om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken , 7.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 december 2013

text: om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och om upphävande av 7

text: rådets förordning (EG) nr 1698/2005

text: , 8. kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 807/2014

text: av den 11 mars 2014 om komplettering av

text: om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), samt om införande av övergångsbestämmelser ,

text: 1 EUT L 347, 20.12.2013, s.549 (Celex 32013R1306). EUT L 181, 20.6.2014, s.48 (Celex 32014R0640). 3 EUT L 227, 31.7.2014, s.69 (Celex 32014R0809). 4 EUT L 347, 20.12.2013, s.608 (Celex 32013R1307). 5 EUT L 181, 20.6.2014, s.1 (Celex 32014R0639). 6 EUT L 181, 20.6.2014, s.74 (Celex 32014R0641). 7 EUT L 347, 20.12.2013, s.487 (Celex 32013R1305). 8 EUT L 227, 31.7.2014, s.1 (Celex 32014R0807).

text: 9. kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 808/2014

text: om stöd för landsbygdsutveckling från 9 Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) , 10. förordningen (

text: ) om EU:s direktstöd för jordbrukare, 11. förordningen (

text: ) om ansökan om och handläggning av stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder och 12. förordningen (

text: ) om nationellt stöd till jordbruket i norra Sverige.

text: GEMENSAMMA BESTÄMMELSER

text: Stödformer

text: Denna författning gäller för 1. ansökan om gårdsstöd, förgröningsstöd, stöd till unga lantbrukare och nötkreatursstöd, 2. ansökan om åtagande för och ansökan om utbetalning av miljöersättning för betesmarker och slåtterängar, restaurering av betesmarker och slåtterängar, fäbodar, skötsel av våtmarker och dammar samt vallodling, 3. ansökan om åtagande för och utbetalning av ersättning för ekologisk produktion och för omställning till ekologisk produktion, 4. ansökan om kompensationsstöd, 5. ansökan om tilldelning av stödrätter ur den nationella reserven, 6. anmälan om överföring av stödrätter, 7. ansökan om nationellt stöd till jordbruket i norra Sverige för smågrisproduktion, getter, potatis, bär och grönsaker.

text: Definitioner

text: I denna författning betyder:

text: Skifte: Ett sammanhängande markområde inom ett block, där en jordbrukare odlar en gröda eller sköter marken på ett annat sätt. Block: Ett sammanhängande avgränsat område med antingen åkermark, våtmark, betesmark och slåtteräng eller betesmark och slåtteräng under restaurering där en jordbrukare bedriver jordbruksverksamhet. Stödmyndighet: Den myndighet som prövar frågor om stödet. Aktiv jordbrukare: Fysisk eller juridisk person som bedriver jordbruksverksamhet men som inte bedriver sådan verksamhet eller tillhandahåller sådan tjänst som avses i

text: artikel 9.2 första stycket i förordning (EU) nr 1307/2013

text: , eller som omfattas av något av undantagen i

text: artikel 9.2 tredje stycket

text: 9 EUT L 227, 31.7.2014, s.18 (Celex 32014R0808). 10 EUT L 347, 20.12.2013, s.608 (Celex 32013R1307).

text: Grundläggande krav

text: Jordbrukare ska ansöka, anmäla, komplettera eller ändra elektroniskt på Jordbruksverkets webbplats, www.jordbruksverket.se (SAM Internet), i de fall Jordbruksverket erbjuder en elektronisk ansökan.

text: Jordbrukare kan istället för att ansöka, komplettera eller ändra elektroniskt göra detta på blanketterna ”SAM 2015” och ”ÅTAGANDEN 2015 – miljöersättningar 11 och ersättningar för ekologisk produktion” och lämna in. Blanketterna ska då vara undertecknade av sökanden eller behörig företrädare för sökanden. Dessa ansökningar, kompletteringar eller ändringar ska ha kommit in till stödmyndigheten senast de datum som anges i denna föreskrift. De krav på tid och uppgifter som finns för ansökningar i SAM Internet enligt 7-13 §§ gäller också ansökningar på blanketterna ”SAM 2015” och ”ÅTAGANDEN 2015 – miljöersättningar och ersättningar för ekologisk produktion”. Uppgifter som inte påverkar stödbeloppet eller utbetalningen av stödet får dock lämnas muntligt om stödmyndigheten medger det.

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i denna författning.

text: Viktiga tidpunkter

text: Sista ansökningsdag är den 21 maj 2015. (

text: SJVFS 2015:18

text: Sista ändringsdag är den 15 juni ansökningsåret.

text: Ansökningar i SAM Internet

text: Vilka uppgifter ska lämnas senast sista ansökningsdag vid ansökan om direktstöd

text: eller utbetalning?

text: Sökanden ska ha ansökt om stöd eller utbetalning i SAM Internet senast sista ansökningsdag. Utöver vad som står i artikel 14 i genomförandeförordning

text: (EU) nr 809/2014

text: ska en ansökan även innehålla följande. 1. Block- och skiftesredovisning, med ordningsnummer för block och bokstav för skifte, som omfattar alla ansökta jordbruksskiften på jordbruksföretaget. Det gäller dock inte för jordbrukare som ansöker om utbetalning i enlighet med sitt åtagande för betesmarker och slåtterängar, restaurering av betesmarker och slåtterängar, våtmarker och dammar eller fäbodar. 2. Om en juridisk person söker stöd till unga jordbrukare ska sökanden skicka in ett underlag som visar vem som äger företaget och hur ägandet är fördelat. 3. Om jordbrukaren söker nötkreatursstöd ska han eller hon uppge minst ett giltigt och aktivt produktionsplatsnummer.

text: 11 Blanketterna finns på www.jordbruksverket.se. 12 EUT L 227, 31.7.2014, s.69 (Celex 32014R0809).

text: 4. Om jordbrukaren ansöker om utbetalning för djurhållning i ekologisk produktion eller omställning till ekologisk produktion ska han eller hon lämna in uppgift om antal tackor, getter av honkön, värphöns, suggor och slaktkycklingar samt produktionsplatsnummer för nötkreatur och slaktsvin. 5. Om jordbrukaren ansöker om nationellt stöd för potatis, bär och grönsaker ska han eller hon lämna in uppgifter enligt punkt 1 och om ansökan gäller nationellt stöd för smågrisproduktion och getter ska han eller hon lämna in uppgifter om suggor och getter av honkön. 6. Om jordbrukaren ansöker om kompensationsstöd ska han eller hon uppge minst ett giltigt produktionsplatsnummer samt uppgift om antal tackor och getter av honkön. 7. Om fäbodbrukaren ansöker om utbetalning av miljöersättning för fäbodar ska han eller hon från och med andra året i åtagandet göra detta genom att lämna in uppgifter om antal djur per djurslag som ska vistas vid fäboden eller fäbodsystemet. Om handlingen inte uppfyller ovan nämnda krav på den sista ansökningsdagen räknas den som en ansökan om stöd eller en ansökan om utbetalning först när kraven är uppfyllda. Underlag som tillhör en ansökan i SAM Internet men som inte kan lämnas in i SAM Internet ska lämnas in till stödmyndigheten.

text: Vilka uppgifter ska lämnas senast sista ansökningsdag vid ansökan om åtagande?

text: Sökanden ska ha ansökt om åtagande i SAM Internet senast sista ansökningsdag. Utöver vad som står i artikel 14 i genomförandeförordning

text: (EU) nr 809/2014

text: ska en ansökan även innehålla följande. 1. Blockidentitet. 2. Om jordbrukaren ansöker om åtagande för ekologisk produktion eller omställning till ekologisk produktion ska han eller hon ange vilket kontrollorgan sökanden är ansluten till. Om handlingen inte uppfyller ovan nämnda krav på den sista ansökningsdagen räknas den som en ansökan om åtagande först när kraven är uppfyllda. Underlag som tillhör en ansökan i SAM Internet men som inte kan lämnas in i SAM Internet ska lämnas in till stödmyndigheten. Om en ansökan om åtagande för skötsel av våtmarker och dammar kommer in efter den 15 juni 2015 är det en ansökan för 2016. (

text: SJVFS 2015:18

text: Aktiv jordbrukare för vissa stöd

text: Utöver det som anges i 9 § ska sökande som driver sådan verksamhet eller erbjuder sådan tjänst som avses i

text: , skicka in underlag, som styrker att något av undantagen i

text: artikel 9.2 tredje stycket

text: gäller. Underlag som styrker att undantagen i

text: artikel 9.2 tredje stycket

text: punkterna a – b gäller, ska baseras på uppgifter ur företagets bokföring för det senaste avslutade

text: 13 EUT L 227, 31.7.2014, s.69 (Celex 32014R0809). 14 EUT L 347, 20.12.2013, s.608 (Celex 32013R1307).

text: räkenskapsåret, med beaktande av hur olika intäkter ska klassificeras enligt artiklarna

text: i förordning (EU) nr 639/2013 . Underlag som styrker att undantaget i

text: artikel 9.2 tredje stycket

text: punkt c gäller, är: 1. Kopia på det som registrerats hos Bolagsverket om företagets verksamhet eller 2. kopia på det som registrerats hos Skatteverket om företagets huvudsakliga verksamhet genom blanketten ”Skatte- och avgiftsanmälan” (SKV 4620 32 02 W 13-01) eller motsvarande e-tjänst.

text: Ändring eller komplettering av produktionsplatsnummer

text: Ändring av produktionsplatsnummer eller komplettering med ytterligare nummer får lämnas till stödmyndigheten senast sista ändringsdag.

text: Vilka uppgifter om miljöersättningar, kompensationsstöd och ersättningar för

text: ekologisk produktion ska lämnas senast sista ändringsdag?

text: En ansökan om kompensationsstöd, utbetalning av miljöersättning, ersättning för ekologisk produktion eller för omställning till ekologisk produktion ska utöver vad som anges i 9 § i den här föreskriften och artikel 15 i genomförandeförordning 16

text: (EU) nr 809/2014

text: senast sista ändringsdag innehålla följande. 1. Uppgifter om markanvändning och storlek på alla skiften på jordbruksföretaget om skiftesredovisning ska göras. En ansökan om åtagande för miljöersättning, ersättning för ekologisk produktion eller för omställning till ekologisk produktion ska utöver vad som anges i 10 § i den här föreskriften och artikel 15 i genomförandeförordning

text: (EU) nr 809/2014

text: senast sista ändringsdag innehålla följande. 1. Om ansökan gäller betesmarker och slåtterängar, ekologisk produktion eller omställning till ekologisk produktion ska jordbrukaren lämna uppgift om den areal på blocket som ansökan avser. 2. Om ansökan gäller betesmarker och slåtterängar ska jordbrukaren lämna uppgift för respektive block om skiftesindelning, markanvändning och också uppgift om åtagandenivå samt vilka komplement ansökan omfattar. 3. Om ansökan gäller fäbodar ska jordbrukaren lämna uppgift om namn på fäbodarna, fäbodcentrum, vilken som är huvudfäbod och vilka kompletterande fäbodar som hör till den, antal djur och djurslag på huvudfäboden samt vilka block som hör till respektive fäbod. Jordbrukaren ska för sådana ansökningar också lämna uppgift för respektive block om skiftesindelning och markanvändning. 4. Om ansökan gäller ekologisk produktion eller omställning till ekologisk produktion ska jordbrukaren lämna uppgift om ansökan även omfattar ekologisk djurhållning.

text: 15 EUT L 181, 20.6.2014, s.1 (Celex 32014R0639). 16 EUT L 227, 31.7.2014, s.69 (Celex 32014R0809). 17 EUT L 227, 31.7.2014, s.69 (Celex 32014R0809).

text: Karta till ansökan på blankett

text: När ska kartan skickas in?

text: En jordbrukare som ansöker på blanketterna ”SAM 2015” och ”ÅTAGANDEN 2015 – miljöersättningar och ersättningar för ekologisk produktion” ska skicka med blockkarta för skiftesredovisning det aktuella året i följande fall: 1. Den som tidigare har lämnat in en blockkarta ska lämna in en ny blockkarta om något skifte tillkommit, eller om något skiftes läge förändrats jämfört med den senast inlämnade blockkartan så att skiftet inte längre kan hittas med hjälp av den senast inlämnade blockkartan, eller 2. den som inte har lämnat in en blockkarta tidigare ska lämna in en blockkarta. En karta enligt punkt 1 ska ha kommit in till stödmyndigheten senast sista ändringsdag. Om kartan inte har kommit in senast sista ändringsdag så gäller den senast inlämnade kartan som årets karta. En karta enligt punkt 2 ska ha kommit in till stödmyndigheten senast sista ansökningsdag.

text: Vilka uppgifter ska jordbrukaren ange i kartan?

text: Endast de skiftesgränser som inte sammanfaller med blockgränser ska markeras. Ett skifte kan endast tillhöra ett block. Jordbrukaren ska markera varje skiftes identitet på kartan och ange med ordningsnummer på det block där skiftet är beläget följt av en bokstav för skiftet. Om det endast finns ett skifte på blocket behöver han eller hon inte markera skiftesidentitet på blockkartan.

text: Övertagande/brukarskiften

text: Anmälan av övertagande av jordbruksföretag ska lämnas in på blanketten ”ÖVERTAGANDE av SAM-ansökan och åtagande 2015” .

text: Övertagande av helt jordbruksföretag

text: Anmälan av övertagande av helt jordbruksföretag ska ha inkommit till övertagarens stödmyndighet innan beslut om utbetalning har fattats för något av de stöd och ersättningar som ingår i överlåtarens ansökan. Anmälan ska vid den tidpunkten innehålla följande. 1. Vem som har överlåtit jordbruksföretaget, 2. till vem överlåtelsen har gjorts, 3. underskrift av överlåtare och övertagare och, 4. om det behövs, de uppgifter som krävs enligt 11 §, om att övertagaren är en aktiv jordbrukare.

text: 18 Blanketten finns på www.jordbruksverket.se.

text: Övertagande av del av jordbruksföretag

text: Om övertagandet omfattar en del av ett företag ska anmälan ha inkommit till övertagarens stödmyndighet senast sista ändringsdag. Anmälan ska vid den tidpunkten innehålla följande. 1. Vem som har överlåtit delar av ansökan eller åtagande, 2. till vem överlåtelsen har gjorts och 3. vilka delar av ansökningarna eller åtaganden som ska överlåtas. Anmälan ska också innehålla underskrifter av överlåtare och övertagare för att den ska vara komplett. För att en jordbrukare ska kunna ta över delar av ett företag och vara berättigad till gårdsstöd måste denne ha lämnat in en egen ansökan om gårdsstöd senast sista ansökningsdag.

text: DIREKTSTÖD

text: Tilldelning ur nationella reserven

text: En ansökan om tilldelning av stödrätter ur den nationella reserven ska ha kommit in till Jordbruksverket senast sista ansökningsdag det år man ansöker.

text: En ansökan om tilldelning av stödrätter ur den nationella reserven ska innehålla följande. 1. Uppgifter om vem som söker stödrätter, 2. på vilken grund eller vilka grunder stödrätter söks och 3. om en juridisk person söker stödrätter som nystartad jordbrukare ska sökanden skicka in ett underlag som visar vem som äger företaget och hur ägandet är fördelat.

text: Överföring av stödrätter

text: Överlåtaren ska göra överföringar av stödrätter via den e-tjänst som Jordbruksverket har. Överlåtaren kan göra anmälan av överföring av stödrätter på blanketten ”ANMÄLAN – överföring av stödrätter 2015” . En anmälan om överföring av stödrätter ska innehålla vem som överlåter stödrätter. Anmälan ska också innehålla följande uppgifter för att den ska vara komplett. 1. Till vem som stödrätter överförs, 2. vilka stödrätter som ska överföras och 3. underskrift av överlåtaren.

text: 19 Blanketten finns på www.jordbruksverket.se.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Denna författning träder i kraft den 12 mars 2015, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2009:90

text: ) om vissa jordbrukarstöd och landsbygdsstöd upphör att gälla. Äldre bestämmelser utom 2 kap 2-3 §§ i

text: SJVFS 2009:90

text: ska dock gälla för utbetalningar som görs för stöd enligt förordningen (

text: ) om landsbygdsutvecklingsåtgärder. Istället för

text: 2 kap

text: 3 §§

text: SJVFS 2009:90

text: ska

text: och

text: 8 §§

text: i denna författning gälla.

text: Denna författning träder i kraft den 11 maj 2015.

text: LEIF DENNEBERG

text: Malin Grahn (Stödkommunikationsenheten)

text: SJVFS 2015:18