title: Statens jordbruksverks föreskrifter om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring

text: I dessa föreskrifter avses med följande begrepp:

text: Andra organiska gödselmedel: Organiska ämnen av biologiskt ursprung, dock ej stallgödsel, som kan användas som gödselmedel. Betesmark: Mark som inte är lämplig att plöja men som kan användas till bete. Bruka ned: Att gödselmedel blandas in med jord i ett skikt av minst tio cm. Djurenhet: Begreppet djurenhet har samma betydelse som i förordningen (

text: ) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. Efterföljande vårsäsong: Efterföljande vårsäsong börjar när förberedelser kan starta inför vårbruket, dock tidigast den 1 januari. Fasta gödselslag: Stallgödsel och andra organiska gödselmedel som är stapelbara till en höjd av minst 1 meter utan stödvägg. Flytgödsel: Pumpbar stallgödsel med undantag av ren urin eller urin med inblandning av annan vätska. Fånggrödor: Växtlighet som har sin huvudsakliga tillväxt mellan två huvudgrödor och som odlas med syfte att minska växtnäringsförluster efter huvudgrödans skörd. Kvävekällor: Stallgödsel, andra organiska gödselmedel, mineralgödsel, markleverans (nettomineralisering), deposition och kvävefixering. Myllning: Inblandning av gödsel i marken så att gödsel och jord får god kontakt. Myllningen kan ske med jordbearbetningsredskap, i vilket fall inblandning av gödseln ska ske till ett djup om minst 5 cm, eller med myllningsaggregat. Nedbrukning: Se bruka ned. Obevuxen mark: Skördad mark utan etablerad (sådd och uppkommen) insådd, stubbearbetad mark, harvad mark, plöjd mark samt mark som är sådd men där grödan inte har kommit upp. Operativ tillsynsmyndighet: Myndighet som utövar tillsyn direkt gentemot den som bedriver en verksamhet eller vidtar en åtgärd. Fördelning av ansvar för den operativa tillsynen framgår av förordningen (

text: ) om tillsyn enligt

text: miljöbalken

text: . Snötäckt mark: Marken har ett snötäcke som är minst 5 cm tjockt i genomsnitt. Stallgödsel: Husdjurens träck eller urin med eventuell inblandning av foderrester, strömedel eller annan vätska såsom spillvatten, disk- och tvättvatten,

text: pressaft från ensilage eller eventuell nederbörd uppsamlad på gödselplatta, rastgård och i behållare. Stallgödselavtal: Ett avtal som ger en producent av stallgödsel rätt att leverera stallgödsel till en mottagare där gödseln sedan sprids. Växande gröda: En väl etablerad gröda avsedd för skörd, sådd i normal tid och med normal utsädesmängd. Vid höstspridning i växande gröda ska grödan vara avsedd för övervintring. Grödan anses som växande även om tillväxten tillfälligt har upphört på grund av låg temperatur. Åkermark: Mark som är lämplig att plöja och som kan användas till växtodling eller bete.

text: Områden som tillhör känsliga områden

text: I

text: 5 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket anges känsliga områden enligt

text: rådets direktiv 91/676/EEG

text: om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket . I bilaga 1 till dessa föreskrifter har sammanställts vilka delar av Sverige som tillhör känsliga områden. I bilaga 2 till dessa föreskrifter anges närmare vilka kustområden som tillhör känsliga områden enligt 5 § 1 förordningen om miljöhänsyn i jordbruket. I bilaga 3 till dessa föreskrifter anges närmare vilka delar av Uppsala, Södermanlands, Östergötlands, Västra Götalands, Örebro och Västmanlands län som tillhör känsliga områden enligt 5 § 2 förordningen om miljöhänsyn i jordbruket.

text: Områden som anses vara slättbygder

text: I förordningen (

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket finns särskilda bestämmelser för bl.a. vissa slättbygder. I bilaga 4 till dessa föreskrifter anges vilka områden som ska anses som slättbygder inom Värmlands, Örebro och Västmanlands län enligt

text: 8 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket.

text: Lagring av stallgödsel

text: I

text: 6 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket finns krav på minsta lagringskapacitet för stallgödsel. Från dessa krav undantas jordbruksföretag med högst två djurenheter i genomsnitt på årsbasis.

text: I

text: 7 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket finns krav på utformning av lagringsutrymmen för stallgödsel, bestämmelser för påfyllning av flytgödsel- och urinbehållare samt bestämmelser om täckning av flytgödsel- och urinbehållare.

text: 2 EGT L 375, 31.12.1991, s 1 (Celex 31991L0676).

text: Gödsellagring inne i stallbyggnad, exempelvis i ströbädd, får inräknas i utrymme för lagring av stallgödseln.

text: I utrymme för lagring av stallgödsel får mellanlagring direkt på mark utomhus inte inräknas.

text: Begränsningar av den mängd gödsel som får tillföras

text: Begränsning av den mängd stallgödsel eller andra organiska gödselmedel som får

text: tillföras

text: Stallgödsel eller andra organiska gödselmedel får under en femårsperiod inte tillföras i större mängd än vad som motsvarar 22 kg totalfosfor per hektar spridningsareal och år, räknat som ett genomsnitt för företagets hela spridningsareal per år under perioden. Femårsperioden utgörs av en löpande sammanhängande period om fem kalenderår.

text: Om stallgödsel förs bort från ett jordbruksföretag för spridning på ett annat jordbruksföretag, för att villkoren i 8 § ska kunna uppfyllas, ska ett stallgödselavtal enligt 15 § finnas.

text: Ytterligare bestämmelser för jordbruksföretag med djur

text: Jordbruksföretag med högst tio djurenheter i genomsnitt på årsbasis omfattas inte av 8 och 9 §§ vad gäller gödsel från de egna djuren. Tillförsel av annan stallgödsel eller av andra organiska gödselmedel utöver den gödsel som kommer från egna djur får dock inte ske i större mängd än vad som anges i 8 §. Den spridningsareal som motsvarar de egna djuren ska först räknas bort. Beräkning av spridningsarealen för de egna djuren ska utgå från en tillförsel som högst får motsvara 22 kg totalfosfor per hektar och år. Fram till 1 januari 2013 får dock beräkningen av spridningsarealen för de egna djuren ske utifrån bilaga 5, för de djurslag som finns med i bilagan.

text: Jordbruksföretag med i genomsnitt fler än tio djurenheter på årsbasis får fram till den 1 januari 2013 använda sig av följande bestämmelser: 1. När det gäller djurslag som finns med i bilaga 5 får företaget hålla det antal djur per hektar spridningsareal som framgår av bilagan, även om det innebär att 8 § inte kan följas. 2. Om gödsel från djurslag som finns med i bilaga 5 förs bort från företaget får djurantalet ökas i motsvarande grad. För att antalet djur ska få ökas då stallgödsel förs bort ska anteckningar enligt 14 § föras. Förs stallgödsel bort för spridning på ett annat jordbruksföretag ska dessutom ett stallgödselavtal som uppfyller kraven i 15 § finnas. 3. Tillförsel av annan stallgödsel eller av andra organiska gödselmedel på företagets spridningsareal, utöver den gödsel som kommer från egna djur som finns med i bilaga 5, får dock inte ske i större mängd än vad som anges i 8 §. Den spridningsareal som krävs för de egna djuren enligt bilaga 5 ska först räknas bort.

text: De särskilda bestämmelserna i 11 § gäller dock inte för jordbruksföretag med fler än tio djurenheter som efter den 1 januari 2006 får ett tillstånd enligt

text: 5 § förordningen (1998:899)

text: om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd eller gör en anmälan om miljöfarlig verksamhet enligt

text: 21 § i samma förordning

text: om den förändring som ligger till grund för tillståndet eller anmälan medför att antalet djurenheter utökas i jordbruksföretaget. Dessa jordbruk ska följa bestämmelserna i 8 §.

text: Anteckningsskyldighet när man tar emot eller för bort stallgödsel eller andra

text: organiska gödselmedel

text: Jordbruksföretag som tar emot stallgödsel eller andra organiska gödselmedel ska anteckna gödselslag, vilken mängd som tas emot, vilken mängd totalfosfor gödseln motsvarar samt datum för mottagandet. För stallgödsel kan uppgifter om vilka djurslag och vilket antal djur gödseln kommer ifrån ersätta uppgiften om mängden totalfosfor. Anteckningarna ska sparas och finnas tillgängliga under minst sex år.

text: Jordbruksföretag som för att uppfylla kraven i 8 eller 11 § för bort stallgödsel ska anteckna stallgödselmängden som levereras, vilket djurslag och vilket antal djur gödseln kommer ifrån alternativt hur stor mängd totalfosfor gödseln innehåller samt datum för leverans. Anteckningarna ska sparas och finnas tillgängliga under minst sex år. Jordbruksföretag med högst tio djurenheter i genomsnitt på årsbasis omfattas inte av bestämmelserna i första stycket.

text: Vad gäller för stallgödselavtal mellan två jordbruksföretag?

text: Vid upprättande av stallgödselavtal mellan två jordbruksföretag gäller följande: 1. Avtalet ska vara skriftligt och gälla i minst ett år. 2. Av avtalet ska framgå hur mycket gödsel som producenten av stallgödsel har rätt att leverera till mottagaren under avtalets giltighetstid. I avtalet ska anges vilka djurslag och vilket antal djur som gödsel får levereras ifrån alternativt hur stor mängd totalfosfor gödseln motsvarar. I fråga om avtal om spridning av gödsel som har ingåtts före den 1 januari 2006 behöver dock inte avtalet ange från vilka djurslag gödsel ska levereras. Detta gäller under avtalets giltighetstid, dock längst till den 31 december 2010.

text: Var stallgödsel och andra organiska gödselmedel får tillföras

text: Tillförsel av stallgödsel eller andra organiska gödselmedel i jordbruket får bara ske på areal som kan anses som spridningsareal. Ytterligare bestämmelser om spridning av stallgödsel finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1999:119

text: ) om hänsyn till natur- och kulturvärden i jordbruket.

text: Stallgödsel och andra organiska gödselmedel ska fördelas över spridningsarealen

text: Om ett jordbruksföretag tillför stallgödsel eller andra organiska gödselmedel ska gödseln under en femårsperiod ha tillförts på hela spridningsarealen. Har företaget

text: tillgång till en större spridningsareal än vad som krävs för att uppfylla bestämmelserna i 8 § behöver stallgödsel eller andra organiska gödselmedel endast tillföras på den minsta areal som krävs för att 8 § ska kunna uppfyllas. Femårsperioden utgörs av en löpande sammanhängande period om fem kalenderår. Djurhållande företag med högst tio djurenheter är undantagna från kraven att tillföra gödseln på hela spridningsarealen när det gäller gödseln från de egna djuren. På företag med fler än tio djurenheter i genomsnitt på årsbasis och som omfattas av bestämmelserna i 11 §, ska under en femårsperiod gödsel från de egna djuren istället tillföras på minst den spridningsareal som behövs för djuren enligt bilaga 5. Femårsperioden utgörs av en löpande sammanhängande period om fem kalenderår.

text: Vilken areal/mark får räknas in i spridningsarealen?

text: I spridningsarealen får följande mark räknas in: 1. Åkermark inom jordbruksföretaget som är tillgänglig för spridning av stallgödsel eller andra organiska gödselmedel. 2. Betesmark om betesdjur finns på företaget. Endast den del av betesmarken som motsvarar betets andel av djurens foderstat får räknas in i spridningsarealen. Beräkningen ska ske på årsbasis.

text: I spridningsarealen får inte räknas in åkermark där förbud mot spridning råder eller mark där spridning är olämplig, t.ex. på grund av närhet till ytvatten eller vattentäkt.

text: Ytterligare bestämmelser för känsliga områden

text: Inom känsliga områden ska tillförseln av kväve via gödselmedel begränsas så att den inte överstiger den mängd som för avsedd gröda kan anses vara nödvändig för att utnyttja växtplatsens produktionsförmåga. Tillförseln ska dessutom avpassas utifrån växtplatsens miljömässiga förutsättningar och de ekonomiska förutsättningarna för kvävegödsling till den enskilda grödan. Följande ska särskilt beaktas vid beräkning av kvävetillförseln via gödselmedel till en enskild gröda: 1. Grödans beräknade kvävebehov och kvävetillförseln från samtliga kvävekällor. 2. Växtplatsens beskaffenhet det gäller mark, jordart och lutning. 3. Växtplatsens förhållanden vad gäller klimat, nederbörd och bevattning. 4. Markanvändning och jordbruksmetoder, inklusive växtföljd, på växtplatsen.

text: Ytterligare bestämmelser om avloppsslam

text: Ytterligare bestämmelser om spridning av avloppsslam finns i Naturvårdsverkets kungörelse med föreskrifter (

text: SNFS 1994:2

text: ) om skydd för miljön, särskilt marken, när avloppsslam används i jordbruket.

text: Försiktighetsmått vid spridning av gödsel

text: Bestämmelser som gäller i hela landet

text: Stallgödsel och andra organiska gödselmedel som sprids under perioden den 1 december – den 28 februari ska brukas ned samma dag.

text: Mineralgödsel baserad på urea ska vid spridning på obevuxen mark myllas eller brukas ned inom fyra timmar från spridningen.

text: Inom känsliga områden får inte 1. gödselmedel spridas på vattenmättad eller översvämmad mark, 2. gödselmedel spridas på snötäckt mark, 3. gödselmedel spridas på frusen mark. Spridning på frusen mark får dock ske om det inte strider mot någon annan bestämmelse i dessa föreskrifter och om a. marken är tinad från ytan till ett sådant djup att man kan utföra en myllning och att stallgödsel och andra organiska gödselmedel myllas eller brukas ned åtminstone samma dag eller b. marken är tinad från ytan till ett djup om minst 15 cm varvid ytlig nattjäle inte räknas som frusen mark.

text: Inom känsliga områden får inte heller 1. mineralgödselkväve spridas under tiden den 1 november – den 15 februari, 2. stallgödsel eller andra organiska gödselmedel spridas under tiden den 1 januari - den 15 februari.

text: Inom Blekinge, Skåne, Hallands, Gotlands län samt på Öland och inom de kustområden som anges i bilaga 2 får stallgödsel och andra organiska gödselmedel under tiden den 1 augusti – den 30 november bara spridas i växande gröda eller före höstsådd. Fasta gödselslag, med undantag av fjäderfägödsel, får dock spridas på obevuxen mark, utan krav på efterföljande höstsådd, under tiden 1. den 20 oktober – den 30 november i Blekinge, Skåne och Hallands län om nedbrukning sker inom fyra timmar, och 2. den 10 oktober – den 30 november i Gotlands län samt på Öland och inom kustområdena i bilaga 2 om nedbrukning sker samma dag.

text: I Blekinge, Skåne och Hallands län ska stallgödsel som sprids på obevuxen mark under perioden den 1 mars – 19 oktober myllas eller brukas ned inom fyra timmar från spridningen. Stallgödsel som sprids på obevuxen mark i Blekinge, Skåne och Hallands län under perioden den 20 oktober – 31 december och den 16 – 28 februari ska brukas ned inom fyra timmar.

text: I Blekinge, Skåne och Hallands län ska spridning av flytgödsel i växande gröda ske med någon av följande metoder: 1. bandspridningsteknik eller annan liknande teknik som innebär att gödseln direkt placeras på marken under växttäcket, 2. myllningsaggregat eller annan liknande teknik som innebär att gödseln placeras direkt i marken, 3. teknik som innebär att 1 del gödsel späds ut med minst ½ del vatten före spridningen, eller 4. teknik som innebär att spridningen följs av bevattning med minst 10 millimeter vatten. Bevattning ska påbörjas senast inom fyra timmar och vara avslutad

text: inom tolv timmar efter det att spridningen inleddes. Om det regnar får regnmängden räknas från kravet på minst 10 millimeter vatten.

text: Krav för att åkermark ska anses som höst- eller vinterbevuxen

text: Inledande bestämmelser

text: I

text: 11 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket finns bestämmelser om att en viss andel av åkermarken i vissa områden ska vara höst– eller vinterbevuxen.

text: Godkända grödor och obearbetad åkermark

text: Godkända grödor för att åkermark ska anses som höst– eller vinterbevuxen är 1. vall, 2. höstoljeväxter, 3. höstsäd, 4. sockerbetor, fodersocker– och foderbetor, morötter, rödbetor och andra liknande rotväxter, 5. fleråriga frukt– och bärodlingar, 6. energiskog, och 7. fånggrödor. Grödorna ska vara sådda med en för arten och syftet med odlingen normal utsädesmängd.

text: Även åkermark som är obearbetad efter spannmåls– och oljeväxtodling får räknas som höst– eller vinterbevuxen, men bara om marken är obearbetad från axgång i spannmålsodling respektive från blomning i oljeväxtodling.

text: Tidpunkt för sådd, avbruten tillväxt och bearbetning

text: För att åkermark ska anses som höst– eller vinterbevuxen ska huvudgrödor och sådana fånggrödor för vilka tillväxten kommer att avbrytas under efterföljande vårsäsong sås 1. senast den 5 oktober i Östergötlands, Jönköpings, Kronobergs, Kalmar, Gotlands och Västra Götalands län, och 2. senast den 15 oktober i Blekinge, Skåne och Hallands län.

text: För att åkermark ska anses som höst– eller vinterbevuxen får tillväxten av vall, fleråriga frukt– och bärodlingar, energiskog samt fånggrödor sådda före den 1 augusti avbrytas 1. tidigast den 10 oktober i Östergötlands, Jönköpings, Kronobergs, Kalmar, Gotlands och Västra Götalands län, och 2. tidigast den 20 oktober i Blekinge, Skåne och Hallands län. Obearbetad åkermark efter spannmåls– och oljeväxtodling får bearbetas eller bekämpas kemiskt tidigast vid de tidpunkter som anges i första stycket.

text: För att åkermark ska anses som höst– eller vinterbevuxen får 1. tillväxten av fånggrödor sådda den 1 augusti eller senare avbrytas tidigast under efterföljande vårsäsong, och

text: 2. tillväxten av vallar och fånggrödor som innehåller mer än en fjärdedel baljväxter med avseende på ytandelen av växttäcket avbrytas först under efterföljande vårsäsong.

text: Andra bestämmelser om stallgödsel och andra organiska gödselmedel

text: Bestämmelser som berör stallgödsel och andra organiska gödselmedel i syfte att förhindra smittspridning finns i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002

text: om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel och i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1998:34

text: ) om hantering av djurkadaver och andra animaliska biprodukter.

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl kan den operativa tillsynsmyndigheten medge undantag från bestämmelserna i 8-15, 17, 20, 22-23 §§, 24 § punkterna 2-3 samt 25- 28 §§. I förordningen (

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket finns bestämmelser om möjlighet för länsstyrelsen att ge undantag från Jordbruksverkets föreskrifter.

text: Ikraftträdande och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2006, då verkets föreskrifter (

text: SJVFS 1999:79

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket upphör att gälla. 2. Författningen ska dock inte tillämpas vad gäller 8, 10, 11 och 17 §§ på spridningsareal som jordbruk enligt skriftligt avtal i 2 § andra stycket i den gamla författningen har förbundit sig att upplåta till spridning av stallgödsel från ett annat jordbruk. Avtalet måste vara ingått före den 1 januari 2006. För denna spridningsareal ska 8, 10, 11 och 17 §§ i den nya författningen börja tillämpas när avtalet upphör att gälla, dock senast den 1 januari 2011. 3. I den femårsperiod som anges i 8 och 17 §§ ska inte tid räknas in som föregick ikraftträdandet av denna författning.

text: MATS PERSSON

text: Magnus Franzén (Växtnäringsenheten)

text: 3 EGT L 273, 10.10.2002, s. 1, Celex 32003R1774

text: Bilaga 1

text: Känsliga områden

text: Av

text: 5 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket framgår att Stockholms, Blekinge, Skåne, Hallands och Gotlands län samt Öland ingår i känsliga områden. Därutöver ingår följande områden i känsliga områden:

text: Län Kommun Församling

text: Uppsala Håbo Alla Uppsala Uppsala domkyrkoförsamling Helga Trefaldighet Gamla Uppsala Vaksala Danmark Funbo Hagby Ramsta Balingsta Västeråker Dalby Uppsala–Näs Läby Vänge Åland Skogs–Tibble Järlåsa Jumkil Börje Åkerby Bälinge Skuttunge Ärentuna Björklinge Gottsunda Knivsta Alla Enköping Alla Södermanland Vingåker Alla Nyköping Lunda Tuna Tunaberg Bergshammar Nyköpings S:t Nicolai Nyköpings Alla Helgona församling med Svärta Tystbergabygden Trosa Alla Oxelösund Alla Katrineholm Julita

text: Eskilstuna Alla Strängnäs Alla Östergötland Ödeshög Svanhals Västra Tollstad Heda Rök Norrköping Norrköpings S:t Olai Norrköpings Hedvig Norrköpings Matteus Norrköpings Östra Eneby Norrköpings Borg Norrköpings S:t Johannes Styrstad Tingstad Kullerstad Skärkind Kimstad Kvillinge Krokek Kvarsebo Östra Stenby Konungsund Dagsberg Furingstad Tåby Kuddby Å Östra Ny Östra Husby Häradshammar Jonsberg Rönö Vrinnevi Svärtinge Söderköping Alla Motala Motala Kristberga Brunneby Klockrike Älvestad Fornåsa Lönsås Ekebyborna Ask Varv och Styra Västra Stenby Fivelstad Vadstena Alla Mjölby Högby

text: Skänninge Bjälbo Allhelgona Järstad Normlösa Vallerstad Skeppsås Appuna Hogstad Väderstad Kumla Viby Veta Herrberga Valdemarsvik Alla Linköping Linköpings domkyrkoförsamling Linköpings S:t Lars Landeryd Slaka Kärna Kaga Ledberg Sjögestad Västerlösa Björkeberg Rappestad Vikingstad Vreta Kloster Flistad Ljung Östra Harg Rystad Törnevalla Östra Skrukeby Lillkyrka Gistad Örtomta Askeby Bankekind Vårdsberg Linköpings Berga Linköpings Johannelund Linköpings Skäggetorp Linköpings Ryd Kalmar Torsås Torsås Söderåkra Kalmar Alla Nybro S:t Sigfrid

text: Mönsterås Alla Oskarshamn Oskarshamn Döderhult Misterhult Västervik Hjorted Västrum Gladhammar Hallingeberg Törnsfall Gamleby Odensvi Lofta Loftahammar Överum Ukna Västra Ed Västervik Västra Götaland Härryda Landvetter Råda Partille Alla Öckerö Öckerö Stenungsund Alla Tjörn Alla Orust Alla Sotenäs Alla Munkedal Alla Tanum Tanum Lur Kville Fjällbacka Bottna Svenneby Färgelanda Alla Ale Alla Grästorp Alla Essunga Alla Mellerud Alla Lilla Edet Alla Vara Alla Götene Alla Töreboda Töreboda Fredsberg Bäck Fägre Göteborg Alla Mölndal Alla Kungälv Alla Lysekil Alla Uddevalla Alla

text: Strömstad Alla Vänersborg Alla Trollhättan Alla Mariestad Alla Lidköping Alla Skara Alla Skövde Alla Tidaholm Valstad Dimbo-Ottravad Varv Acklinga Hömb Kungslena Fröjered Tidaholm Baltak Falköping Falköping Friggeåker Hällerstad-Trävattna Floby Sörby Gökhem Ullene Vilske-Kleva Marka Göteve Luttra Karleby Åsle Tiarp Mularp Slöta Skörstorp Högstena Dala Borgunda Stenstorp Brunnhem Segerstad Södra Kyrketorp Valtorp Håkantorp Torbjörntorp Gudhem Östra Tunhem Ugglum Bjurum Boddetorp Örebro Lekeberg Hidinge

text: Knista Kräcklinge Hackvad Edsberg Hallsberg Hallsberg Viby Sköllersta Örebro Alla Kumla Alla Västmanland Kungsör Alla Hallstahammar Alla Västerås Alla Köping Köping Himmeta–Bro Kolsva Odensvi Munktorp Arboga Alla

text: Bilaga 2

text: Kustområden som hör till känsliga områden enligt 5 § 1 förordningen om miljöhänsyn i jordbruket

text: Län Kommun

text: Församling

text: Stockholm Vallentuna Vada Össeby–Garn Angarn Österåker Alla Värmdö Alla Huddinge Alla Botkyrka Grödinge Tumba Haninge Alla Tyresö Alla Täby Alla Danderyd Alla Stockholms stad Alla Södertälje Södertälje–Tveta Östertälje Överjärna Ytterjärna Hölö Mörkö Västertälje Nacka Alla Sundbyberg Alla Solna Alla Lidingö Alla Vaxholm Alla Norrtälje Norrtälje–Malsta Björkö–Arholma Väddö Singö Häverö Edebo Ununge Skederid Husby–Sjuhundra Lohärad Estuna Söderby–Karl Roslags–Bro Vätö Rådmansö Frötuna Blidö

text: Länna Riala Nynäshamn Alla Södermanland Nyköping Lunda Tuna Tunaberg Bergshammar Nyköpings S:t Nicolai Nyköpings Alla Helgona församling med Svärta Tystbergabygden Trosa Alla Oxelösund Alla Östergötland Norrköping Kvarsebo Krokek Kvillinge Norrköpings Östra Eneby Norrköpings Hedvig Styrstad Dagsberg Östra Stenby Konungsund Furingstad Tåby Kuddby Östra Husby Häradshammar Jonsberg Rönö Östra Ny Å Svärtinge Söderköping Skönberga S:t Anna Valdemarsvik Alla Kalmar Torsås Torsås Söderåkra Kalmar Alla Nybro S:t Sigfrid Mönsterås Alla Oskarshamn Oskarshamn Döderhult Misterhult Västervik Hjorted

text: Västrum Gladhammar Hallingeberg Törnsfall Gamleby Odensvi Lofta Loftahammar Överum Ukna Västra Ed Västervik Västra Götaland Härryda Landvetter Råda Partille Alla Öckerö Öckerö Stenungsund Alla Tjörn Alla Orust Alla Sotenäs Alla Munkedal Alla Tanum Tanum Lur Kville Fjällbacka Bottna Svenneby Göteborg Alla Mölndal Alla Kungälv Alla Lysekil Alla Uddevalla Alla Strömstad Alla

text: Bilaga 3

text: Känsliga områden enligt 5 § 2 förordningen om miljöhänsyn i jordbruket

text: Vilka delar av Uppsala, Södermanlands, Östergötlands, Västra Götalands, Örebro och Västmanlands län som tillhör känsliga områden enligt 5 § 2 förordningen om miljöhänsyn i jordbruket.

text: Län Kommun Församling

text: Uppsala Håbo Alla Uppsala Uppsala domkyrkoförsamling Helga Trefaldighet Gamla Uppsala Vaksala Danmark Funbo Hagby Ramsta Balingsta Västeråker Dalby Uppsala–Näs Läby Vänge Åland Skogs–Tibble Järlåsa Jumkil Börje Åkerby Bälinge Skuttunge Ärentuna Björklinge Gottsunda Knivsta Alla Enköping Alla Södermanland Vingåker Alla Katrineholm Julita Eskilstuna Alla Strängnäs Alla Östergötland Ödeshög Svanhals Västra Tollstad Heda Rök Motala Motala Kristberga

text: Brunneby Klockrike Älvestad Fornåsa Lönsås Ekebyborna Ask Varv och Styra Västra Stenby Fivelstad Vadstena Alla Mjölby Högby Skänninge Bjälbo Allhelgona Järstad Normlösa Vallerstad Skeppsås Appuna Hogstad Väderstad Kumla Viby Veta Herrberga Linköping Linköpings domkyrkoförsamling Linköpings S:t Lars Landeryd Slaka Kärna Kaga Ledberg Sjögestad Västerlösa Björkeberg Rappestad Vikingstad Vreta Kloster Flistad Ljung Östra Harg Rystad Törnevalla Östra Skrukeby Lillkyrka Gistad Örtomta

text: Askeby Bankekind Vårdsberg Linköpings Berga Linköpings Johannelund Linköpings Skäggetorp Linköpings Ryd Norrköping Norrköpings S:t Olai Norrköpings Matteus Norrköpings Borg Norrköpings S:t Johannes Tingstad Kullerstad Skärkind Kimstad Vrinnevi Söderköping S:t Laurentii Drothem Västra Husby Gårdeby Östra Ryd Västra Götaland Färgelanda Alla Ale Alla Grästorp Alla Essunga Alla Mellerud Alla Lilla Edet Alla Vara Alla Götene Alla Töreboda Töreboda Fredsberg Bäck Fägre Vänersborg Alla Trollhättan Alla Mariestad Alla Lidköping Alla Skara Alla Skövde Alla Tidaholm Valstad Dimbo-Ottravad Varv Acklinga Hömb Kungslena Fröjered

text: Tidaholm Baltak Falköping Falköping Friggeåker Hällerstad-Trävattna Floby Sörby Gökhem Ullene Vilske-Kleva Marka Göteve Luttra Karleby Åsle Tiarp Mularp Slöta Skörstorp Högstena Dala Borgunda Stenstorp Brunnhem Segerstad Södra Kyrketorp Valtorp Håkantorp Torbjörntorp Gudhem Östra Tunhem Ugglum Bjurum Boddetorp Örebro Lekeberg Hidinge Knista Kräcklinge Hackvad Edsberg Hallsberg Hallsberg Viby Sköllersta Örebro Alla Kumla Alla Västmanland Kungsör Alla Hallstahammar Alla Västerås Alla Köping Köping Himmeta–Bro

text: Kolsva Odensvi Munktorp Arboga Alla

text: Bilaga 4

text: Områden som är att anse som slättbygder i Värmlands, Örebro och Västmanlands län enligt

text: 8 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket

text: Län Kommun

text: Församling

text: Värmland Forshaga Forshaga Nedre Ullerud Grums Borgvik Ed Grums Hammarö Hammarö Karlstad Alster Grava Karlstads domkyrkoförsamling Nor Norrstrand Nyed Segerstad Väse Västerstrand Östra Fågelvik Kil Frykerud Stora Kil Kristinehamn Alla Säffle Botilsäter Bro Eskilsäter Gillberga Kila Millesvik Ny–Huggenäs Säffle Tveta Ölserud Örebro Hallsberg Hallsberg Sköllersta Viby Kumla Alla Lekeberg Edsberg Hackvad Hidinge Knista Kräcklinge Lindesberg Fellingsbro Näsby

text: Örebro Adolfsberg Almby Asker Axberg Glanshammar Gällersta Längbro Mikael Mosjö Örebro Nikolai Norrbyås Örebro Olaus Petri Stora Mellösa Tysslinge Täby Västmanland Arboga Alla Hallstahammar Alla Heby Alla Kungsör Alla Köping Himmeta–Bro Kolsva Köping Munktorp Odensvi Sala Alla Västerås Alla

text: Bilaga 5

text: Högsta antalet djur som får hållas per hektar tillgänglig spridningsareal för olika djurslag

text: Djurslag Djur/hektar

text: Kor för mjölkproduktion (även sinkor och utslagskor) 1,6 Kor huvudsakligen för uppfödning av kalvar (amkor och dikor) 2,3 Kvigor, tjurar och stutar 1 år och däröver 4,6 Kalvar under 1 år 5,8 Får och getter 15 Suggor i produktion 2,2 Slaktsvin 10,5 Värphöns 100 Värphöns i bur (tillsats av fytas i fodret) 165 Värphöns i frigående (tillsats av fytas i fodret) 150 Unghöns 250 Unghöns (tillsats av fytas i fodret) 365 Slaktkycklingar 470 Kalkoner, ankor och gäss 140 Hästar 3 Minkar, avelshonor 50


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2004:8) om vissa skyddsåtgärder med anledning av aviär influensa i flera länder i Asien

text: Vad som anges i 5 § gäller även import av bearbetade fjädrar och delar av sådana fjädrar från Kambodja, Indonesien, Japan, Laos, Pakistan, Kina inbegripet territoriet Hong Kong, Sydkorea, Vietnam samt Malaysia.

type: stycke

text: Denna författning träder i kraft den 23 augusti 2004.

text: MATS PERSSON

text: Susanne Liljenström (Foderkvalitetsenheten)

text: Jfr kommissionens beslut K(2004) 3294 slutlig om ändring för andra gången av beslut

text: om vissa skyddsåtgärder mot aviär influensa i flera asiatiska länder.

type: paragraf

type: foreskrift


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1995:51) om prisrapportering avseende bananer importerade från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen

text: Grundläggande bestämmelser om prisrapportering avseende bananer finns i 1.

text: rådets förordning (EEG) nr 404/93 av den 13 februari 1993

text: om den gemensamma organisationen av marknaden för bananer, 2.

text: kommissionens förordning (EG) nr 896/2001 av den 7 maj 2001

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: rådets förordning (EEG) nr 404/93

text: när det gäller importsystemet för bananer i gemenskapen, 3. lagen (

text: ) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter, och 4. förordningen (

text: ) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter. (

text: SJVFS 2004:67

text: Rapportering

type: rubrik

text: Ansvarig importör ska lämna uppgift om de partihandelspriser för gula bananer, uppdelade på ursprungsland, som noterats den föregående veckan. Uppgifterna ska varje tisdag senast klockan 17.00 lämnas i ett av Jordbruksverket angivet format och skickas via www.sjv.se eller med post till Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2004:67

text: Denna författning träder i kraft den 1 november 2004.

text: EGT nr L 47, 25.2.1993, s. 1 (Celex 31993R0404). 2 EGT nr L 126, 8.5.2001, s. 6 (Celex 32001R0896). 3

text: SJVFS 2004:67

text: CHRISTINA HUHTASAARI Ylva Purfürst (Utredningsenheten)


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1997:34) om prisrapportering av frukt och grönsaker importerade från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (EU)

text: Grundläggande bestämmelser om prisrapportering för färska frukter och grönsaker importerade från länder som inte är medlemmar i EU finns i 1.

text: rådets förordning (EG) nr 2200/96 av den 28 oktober 1996

text: om den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker, 2.

text: kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994

text: om tillämpningsföreskrifter för importsystemet för frukt och grönsaker, 3. lagen (

text: ) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter, samt 4. förordningen (

text: SJVFS 2004:68

text: Rapportering

text: Ansvarig importör ska efter försäljning av de produkter som anges i del A i bilagan till förordning

text: (EG) nr 3223/1994

text: lämna uppgift om erhållna priser till Jordbruksverket senast klockan 10.00 dagen efter försäljning. Uppgifterna ska lämnas i ett av Jordbruksverket angivet format och skickas via www.sjv.se eller med post till Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2004:68

text: Ändringen innebär bl.a. att förutvarande punkt 2 upphävs. 2 EGT nr L 297, 21.11.1996, s. 1 (Celex 396R2200). 3 EGT nr L 337, 24.12.1994, s. 66 (Celex 394R3223).

text: SJVFS 2004:68


title: Föreskrifter om upphävande av Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1997:33) om prisrapportering av frukt och grönsaker producerade i Sverige

text: Denna författning träder i kraft den 16 september 2004.

text: CHRISTINA HUHTASAARI

text: Ylva Purfürst (Utredningsenheten)


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1994:219) om prisrapportering av fågelkött och ägg

text: Grundläggande bestämmelser om representativt marknadspris för fågelkött och ägg finns i 1.

text: kommissionens förordning (EG) nr 546/2003 av den 27 mars 2003

text: om vissa meddelanden om uppgifter i samband med tillämpningen av rådets förordningar

text: (EEG) nr 2771/75

text: (EEG) nr 2777/75

text: och

text: (EEG) nr 2783/75

text: inom sektorn för ägg och fjäderfä , 2. lagen (

text: ) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter, och 3. förordningen (

text: ) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter. ( )

text: Fågelkött

text: Slakteriföretag som har en försäljning överstigande 1 500 ton kyckling per kalenderår ska veckovis rapportera försålda kvantiteter och priser på kyckling till Jordbruksverket. Rapporteringen ska ske i ett av Jordbruksverket angivet format och vara Jordbruksverket tillhanda senast torsdag klockan 11.00 i efterföljande vecka. Rapporten skickas via www.sjv.se eller med post till Jordbruksverket.(

text: SJVFS 2004:70

text: 1 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2000:33

text: . 2 EGT L 081, 28.3.2003, s. 12 (Celex 32003R0546).

text: Ägg

text: Näringsidkare som packar ägg och som har en försäljning överstigande 300 ton ägg per kalenderår ska veckovis rapportera försålda kvantiteter och priser på ägg till Jordbruksverket. Rapporteringen ska ske i ett av Jordbruksverket angivet format och vara Jordbruksverket tillhanda senast torsdag klockan 11.00 i efterföljande vecka. Rapporten skickas via www.sjv.se eller med post till Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2004:70

text: CHRISTINA HUHTASAARI

text: Ylva Purfürst (Utredningsenheten)

text: SJVFS 2004:70


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1995:10) om prisrapportering av mjölkprodukter

text: Grundläggande bestämmelser om prisrapportering av mjölkprodukter finns i 1.

text: rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999

text: om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter , 2.

text: kommissionens förordning (EG) nr 1498/1999 av den 8 juli 1999

text: om tillämpningsföreskrifter till

text: rådets förordning (EEG) nr 804/68

text: beträffande meddelanden mellan medlemsstaterna och kommissionen med avseende på mjölk och mjölkprodukter , 3. lagen (

text: ) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter, och 4. förordningen (

text: ) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter. (

text: SJVFS 2000:37

text: Rapportering

text: Mejeriföretag ska veckovis rapportera priser för mjölkprodukter som säljs inom landet. Rapporteringen ska ske i ett av Jordbruksverket angivet format. Rapporten ska ha kommit in till Jordbruksverket via www.sjv.se eller med post senast onsdag klockan 15.00 i efterföljande vecka.(

text: SJVFS 2004:73

text: Denna författning träder i kraft den 1 november 2004.

text: 1 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2000:37

text: . 2 EGT L 160, 26.6.1999, s. 48 (Celex 31999R1255). 3 EGT L 174, 9.7.1999, s. 3 (Celex 31999R1498). 4

text: SJVFS 2004:73

text: CHRISTINA HUHTASAARI Ylva Purfürst (Utredningsenheten)


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1994:23) om certifiering m.m. av utsäde av beta, foder-, olje- och fiberväxter

text: utsäde av beta, foder-, olje- och fiberväxter att bilagorna 1, 2 och 4 ska ha följande lydelse.

text: CHRISTINA HUHTASAARI

text: Eva Dahlberg (Växtodlingsenheten)

text: 1 Jfr

text: rådets direktiv 66/401/EEG av den 14 juni 1966

text: om saluföring av utsäde av foderväxter (EGT 125, 11.7.1966, s. 2298/66, Celex 31966L0401), senast ändrat genom

text: kommissionens direktiv 2004/55/EG

text: (EUT L 114, 21.4.2004, s. 18, Celex 32004L0055),

text: rådets direktiv 2002/54/EG av den 13 juni 2002

text: om saluföring av betutsäde (EGT L 193, 20.7.2002, s. 12, Celex 32002L0054), senast ändrat genom

text: rådets direktiv 2003/61/EG

text: (EUT L 165, 3.7.2003, s. 23, Celex 32003L0061),

text: rådets direktiv 2002/57/EG av den 13 juni 2002

text: om saluföring av utsäde av olje- och spånadsväxter (EGT L 193, 20.7.2002, s. 3, Celex 32002L0057), senast ändrat genom

text: rådets direktiv 2003/61/EG

text: kommissionens direktiv 75/502/EEG av den 25 juli 1975

text: om begränsning av saluföringen av utsäde av ängsgröe (Poa pratensis L.) till utsäde som blivit officiellt godkänt som ”basutsäde” eller ”certifikatutsäde” (EGT L 228, 29.8.1975, s. 23, Celex 31975L0502),

text: kommissionens beslut 81/675/EEG av den 28 juli 1981

text: om fastställande av att vissa förslutningssystem är icke återanvändbara, i den mening som avses i

text: rådets direktiv 66/400/EEG

text: och

text: (EGT L 246, 29.8.1981, s. 26, Celex 31981D0675), ändrat genom

text: kommissionens beslut 86/563/EEG

text: (EGT L 327, 22.11.1986, s. 50, Celex 31986D0563),

text: kommissionens direktiv 86/109/EEG av den 27 februari 1986

text: om begränsning av saluföring av utsäde av vissa arter av foderväxter samt olje- och spånadsväxter till sådant utsäde som officiellt godkänts som ”basutsäde” eller ”certifikatutsäde” (EGT L 93, 8.4.1986, s. 21, Celex 31986L0109), senast ändrat genom

text: kommissionens direktiv 91/376/EEG

text: (EGT L 203, 26.7.1991, s. 108, Celex 31991L0376),

text: kommissionens beslut 2004/266/EG av den 17 mars 2004

text: om tillstånd att trycka föreskrivna uppgifter med outplånlig text på förpackningar av utsäde av foderväxter (EUT L 83, 20.3.2004, s. 23, Celex 32004D0266) samt Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 69/98 av den 17 juli 1998 om ändring av bilaga I (Veterinära frågor och växtskyddsfrågor) till EES-avtalet (EGT L 158, 24.6.1999, s. 1, Celex 21999D0624(1)), senast ändrat genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 70/2003 (EUT L 257, 9.10.2003, s. 14). 2 Författningen omtryckt

text: SJVFS 2004:17

text: Bilaga 1

text: ARTER (PUNKT 1) OCH UTSÄDESKLASSER (PUNKTERNA 2 - 6)

text: 1. Arter

text: Beta

text: Beta vulgaris L. var. altissima Döll Sockerbeta Beta vulgaris L. var. crassa Mansf. Foderbeta

text: Foderväxter

text: - gräs Agrostis canina L. Brunven Agrostis capillaris L. Rödven Agrostis gigantea Roth Storven Agrostis stolonifera L. Krypven Alopecurus pratensis L. Ängskavle Arrhenatherum elatius (L.) P. Beauv. Knylhavre ex J.S. et K.B. Presl. Bromus catharticus Vahl Plattlosta Bromus sitchensis Trin. Alaskagräs Cynodon dactylon (L.) Pers. Bermudagräs Dactylis glomerata L. Hundäxing Festuca arundinacea Schreber Rörsvingel Festuca ovina L. Fårsvingel Festuca ovina L. var. duriuscula Koch Hårdsvingel Festuca pratensis Hudson Ängssvingel Festuca rubra L. Rödsvingel Festuca spp x Lolium spp Hybrider som uppkommit genom korsning av en art av släktet Festuca med en art av släktet Lolium (Festulolium, rajsvingel) Lolium multiflorum Lam. Italienskt rajgräs, inklusive westerwoldiskt rajgräs Lolium perenne L. Engelskt rajgräs Lolium x boucheanum Kunth Hybridrajgräs Phalaris aquatica L. - (svenskt namn saknas) Phleum bertolonii DC. Turftimotej Phleum pratense L. Timotej Poa annua L. Vitgröe

text: - baljväxter

text: Hedysarum coronarium L. Tuppklöver (sulla) Lotus corniculatus L. Käringgigel, käringtand Lupinus albus L. Vitlupin Lupinus angustifolius L. Blålupin Lupinus luteus L. Gullupin Medicago lupulina L. Humlelusern Medicago sativa L. Blålusern Medicago x varia T. Martyn Lusern Onobrychis viciifolia Scop. Esparsett Pisum sativum L. convar. speciosum Foderärt, kokärt (Dierb) Alef. Trifolium alexandrinum L. Alexandrinerklöver Trifolium hybridum L. Alsikeklöver Trifolium incarnatum L. Blodklöver Trifolium pratense L. Rödklöver Trifolium repens L. Vitklöver Trifolium resupinatum L. Persisk klöver Trigonella foenum-graecum L. Bockhornsklöver Vicia faba L. (partim) Åkerböna Vicia pannonica Crantz Ungersk vicker Vicia sativa L. Fodervicker Vicia villosa Roth Luddvicker

text: - övriga arter

text: Brassica napus L. var. napobrassica Kålrot (L.) Rchb. Brassica oleracea L. convar. acephala Fodermärgkål (DC.) Alef. var. medullosa + var. viridis L. Phacelia tanacetifolia Benth. Honungsört Raphanus sativus L. var. oleiformis Oljerättika Pers.

text: Olje- och fiberväxter

text: Arachis hypogaea L. Jordnöt Brassica juncea (L.) Czernj. et Cosson Sareptasenap Brassica napus L. (partim) Raps

text: Brassica nigra (L.) Koch Svartsenap Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Rybs Briggs Cannabis sativa L. Hampa Carthamus tinctorius L. Safflor Carum carvi L. Kummin Glycine max (L.) Merr. Sojaböna Gossypium spp. Bomull Helianthus annuus L. Solros Linum usitatissimum L. Oljelin, spånadslin Papaver somniferum L. Vallmo Sinapis alba L. Vitsenap

text: 2. Certifikatutsäde (C)

text: Beta

text: Foderväxter - gräs

text: Agrostis canina L. Brunven Agrostis capillaris L. Rödven Agrostis gigantea Roth Storven Agrostis stolonifera L. Krypven Alopecurus pratensis L. Ängskavle Arrhenatherum elatius (L.) P. Beauv. Knylhavre ex J.S. et K.B. Presl. Bromus catharticus Vahl Plattlosta Bromus sitchensis Trin. Alaskagräs Dactylis glomerata L. Hundäxing Festuca arundinacea Schreber Rörsvingel Festuca ovina L. Fårsvingel Festuca ovina L. var. duriuscula Koch Hårdsvingel Festuca pratensis Hudson Ängssvingel Festuca spp x Lolium spp Hybrider som uppkommit genom korsning av en art av släktet Festuca med en art av släktet Lolium (Festulolium, rajsvingel) Festuca rubra L. Rödsvingel

text: Lolium multiflorum Lam. Italienskt rajgräs, inklusive westerwoldiskt rajgräs Lolium perenne L. Engelskt rajgräs Lolium x boucheanum Kunth Hybridrajgräs Phalaris aquatica L. - Phleum bertolonii DC. Turftimotej Phleum pratense L. Timotej Poa annua L. Vitgröe Poa nemoralis L. Lundgröe Poa palustris L. Sengröe Poa pratensis L. Ängsgröe Poa trivialis L. Kärrgröe Trisetum flavescens (L.) P. Beauv. Gullhavre

text: - baljväxter

text: Hedysarum coronarium L. Tuppklöver (sulla) Lotus corniculatus L. Käringgigel, käringtand Medicago lupulina L. Humlelusern Medicago x varia T. Martyn Lusern Onobrychis viciifolia Scop. Esparsett Trifolium alexandrinum L. Alexandrinerklöver Trifolium incarnatum L. Blodklöver Trifolium hybridum L. Alsikeklöver Trifolium pratense L. Rödklöver Trifolium repens L. Vitklöver Trifolium resupinatum L. Persisk klöver Trigonella foenum-graecum L. Bockhornsklöver

text: - övriga arter

text: Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Kålrot Rchb. Brassica oleracea L. convar. acephala Fodermärgkål (DC.) Alef. var. medullosa + var. viridis L. Phacelia tanacetifolia Benth. Honungsört Raphanus sativus L. var. oleiformis Pers. Oljerättika

text: Olje- och fiberväxter

text: Brassica juncea (L.) Czernj. et Cosson Sareptasenap Brassica napus L. (partim) Raps Brassica nigra (L.) Koch Svartsenap Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Rybs Briggs Cannabis sativa L. Hampa, dioika sorter Carthamus tinctorius L. Safflor Carum carvi L. Kummin

text: Helianthus annuus L. Solros Papaver somniferum L. Vallmo Sinapis alba L. Vitsenap

text: 3. Certifikatutsäde av första generationen (C1):

text: Foderväxter - baljväxter

text: Lupinus albus L. Vitlupin Lupinus angustifolius L. Blålupin Lupinus luteus L. Gullupin Medicago sativa L. Blålusern Pisum sativum L. convar. speciosum Foderärt, kokärt (Dierb) Alef. Vicia faba L. (partim) Åkerböna Vicia pannonica Crantz Ungersk vicker Vicia sativa L. Fodervicker Vicia villosa Roth Luddvicker

text: Olje- och fiberväxter

text: Arachis hypogaea L. Jordnöt Cannabis sativa L. Hampa, monoika sorter Glycine max (L.) Merr. Sojaböna Gossypium spp. Bomull Linum usitatissimum L. Oljelin, spånadslin

text: 4. Certifikatutsäde av andra generationen (C2):

text: Foderväxter - baljväxter

text: Olje- och fiberväxter

text: 5. Certifikatutsäde av tredje generationen (C3):

text: Olje- och fiberväxter

text: Linum usitatissimum L. Oljelin, spånadslin

text: 6. Handelsutsäde:

text: Foderväxter - gräs

text: Poa annua L. Vitgröe Cynodon dactylon L. (Pers) Bermudagräs

text: - baljväxter

text: Hedysarum coronarium L. Tuppklöver (sulla) Onobrychis viciifolia Scop. Esparsett Trigonella foenum-graecum L. Bockhornsklöver Vicia pannonica Crantz Ungersk vicker

text: Olje- och fiberväxter

text: Brassica nigra (L.) Koch Svartsenap

text: Bilaga 2

text: KVALITETSKRAV FÖR UTSÄDE AV BETA, FODER-, OLJE- OCH FIBER- VÄXTER

text: Utsädet ska uppfylla följande krav:

text: A. Betutsäde (Beta vulgaris)

text: 1. Utsädet ska ha godtagbar sortäkthet och sortrenhet.

text: 2. Sjukdomar och skadliga organismer som försämrar utsädets användbarhet ska hållas på lägsta möjliga nivå.

text: 3. Utsädet ska i övrigt uppfylla följande krav beträffande renhet och grobarhet. Minsta provvikt ska vara 500 g.

text: Grobarhet, Rent frö* lägst (% av frögyttringar eller (vikt-%) rent frö) Sockerbeta: - monogermt frö 97 80 - tekniskt monogermt frö (precisionsfrö) 97 75 - multigermt frö av sorter med mer än 85 % diploider 97 73 - annat frö 97 68 Foderbeta: - multigermt frö av sorter med mer än 85 % diploider, monogermt frö, tekniskt monogermt frö (precisionsfrö) 97 73 - annat frö 97 68

text: * Exklusive, i förekommande fall, bekämpningsmedel i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser.

text: 4. Inblandning av frön av andra arter får inte överstiga 0,3 viktprocent.

text: 5. Andelen avfall i utsädet får inte överstiga 1,0 viktprocent för basutsäde respektive 0,5 viktprocent för certifikatutsäde av monogermt frö och tekniskt monogermt frö (precisionsfrö). I fråga om pelleterat utsäde ska analysen utföras på officiellt tagna prov ur det färdigställda partiet, dvs. efter eventuell mekanisk behandling men före pelletering.

text: 6. Vattenhalten får vara högst 15,0 %.

text: 7. Därutöver krävs för: a) Monogermt frö: Minst 90 % av grodda frögyttringar får ge endast en groddplanta. Andelen frögyttringar som ger tre eller flera groddplantor får inte överstiga 5 %, beräknat på andelen grodda frögyttringar. b) Tekniskt monogermt frö (precisionsfrö): aa) av sockerbeta: Minst 70 % av de grodda frögyttringarna får ge endast en groddplanta. Andelen frögyttringar som ger tre eller flera groddplantor får inte överstiga 5 %, beräknat på andelen grodda frögyttringar. bb) av foderbeta: Minst 58 % av de grodda frögyttringarna får ge endast en groddplanta vad avser sorter med mer än 85 % diploider. För allt annat frö gäller att minst 63 % av de grodda frögyttringarna får ge endast en groddplanta. Andelen frögyttringar som ger tre eller flera groddplantor får inte överstiga 5 %, beräknat på antalet grodda frögyttringar.

text: Följande högre svenska krav ska uppfyllas för certifiering av utsäde av sockerbeta för saluföring i Sverige:

text: 1. Utsädet ska uppfylla följande krav beträffande renhet och grobarhet. Minsta provvikt ska vara 500 g.

text: Grobarhet, lägst (% av frögytt- Rent frö* ringar eller rent (vikt-%) frö) Sockerbeta: - monogermt frö 97 90 - tekniskt monogermt frö (precisionsfrö) 97 90 - multigermt frö av sorter med mer än 85 % diploider 97 73 - annat frö 97 68 * Exklusive, i förekommande fall, bekämpningsmedel i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser.

text: 2. Monogermt frö: Minst 95 % av grodda frögyttringar får ge endast en groddplanta. Andelen frögyttringar som ger tre eller flera groddplantor får inte överstiga 3 %, beräknat på andelen grodda frögyttringar.

text: 3. Andelen avfall i utsädet får inte överstiga 0,5 viktprocent för monogermt frö och tekniskt monogermt frö (precisionsfrö). I fråga om pelleterat utsäde ska analysen utföras på officiellt tagna prov ur det färdigställda partiet, dvs. efter eventuell mekanisk behandling men före pelletering.

text: B. Utsäde av foderväxter

text: 1. Utsädet ska ha godtagbar sortäkthet och sortrenhet. Särskilda krav på sortrenhet, konstaterad vid kontrollodling eller laboratorieanalys, framgår av nedan angiven tabell:

text: Sortrenhet i respektive klass, lägst (%) Art A, B C C1 C2 Fodermärgkål, kålrot 99,7 98,0 - - Ängsgröe, enklonssorter 99,7 98,0 - - Åkerböna, ärt 99,7 - 99,0 98,0

text: Övriga arter ska vara sortäkta med hänsyn till art och certifieringsklass.

text: 3. Utsädet ska i övrigt uppfylla följande krav beträffande renhet, inblandning av andra arter samt grobarhet.

text: I) Certifikatutsäde a) Gräsarter

text: Högsta inblandning av frön av andra arter (vikt-%) Art Grobar- Rent frö, Totalt, Enskild Kvick- Antal Rumex het, % vikt-% e) art d) rot spp., utöver lägst a) lägst R. acetosella och R. maritimus Alaskagräs 75 97 1,5 1,0 0,5 10 Bermudagräs 70 90 2,0 1,0 0,3 2 Festulolium, se rajsvingel Gröe, kärr- 75 85 2,0 b) 1,0 b) 0,3 2 Gröe, lund- 75 85 2,0 b) 1,0 b) 0,3 2 Gröe, sen- 75 85 2,0 b) 1,0 b) 0,3 2 Gröe, vit- 75 85 2,0 b) 1,0 b) 0,3 5 Gröe, ängs- 75 85 2,0 b) 1,0 b) 0,3 2 Gullhavre 70 75 3,0 1,0 c) 0,3 2 Hundäxing 80 90 1,5 1,0 0,3 5 Knylhavre 75 90 3,0 1,0 c) 0,5 5 Phalaris aquatica 75 96 1,5 1,0 0,3 5 Plattlosta 75 97 1,5 1,0 0,5 10 Rajgräs, engelskt 80 96 1,5 1,0 0,5 5 Rajgräs, hybrid- 75 96 1,5 1,0 0,5 5 Rajgräs, italienskt inkl. westerwoldiskt rajgräs 75 96 1,5 1,0 0,5 5 Rajsvingel, Festulolium 75 96 1,5 1,0 0,5 5 Svingel, får- 75 85 2,0 1,0 0,5 5 Svingel, hård- 75 85 2,0 1,0 0,5 5 Svingel, röd- 75 90 1,5 1,0 0,5 5 Svingel, rör- 80 95 1,5 1,0 0,5 5 Svingel, ängs- 80 95 1,5 1,0 0,5 5 Timotej 80 96 1,5 1,0 0,3 5 Turftimotej 80 96 1,5 1,0 0,3 5 Ven, brun- 75 90 2,0 1,0 0,3 2 Ven, kryp- 75 90 2,0 1,0 0,3 2 Ven, röd- 75 90 2,0 1,0 0,3 2 Ven, stor- 80 90 2,0 1,0 0,3 2 Ängskavle 70 75 2,5 1,0 c) 0,3 5

text: b) Baljväxtarter och övriga arter

text: Högsta inblandning av frön av andra arter (vikt-%) Art Grobarhet, Högsta Rent frö, Totalt, e) Enskild Antal Rumex % halt hårda vikt-% art h) spp., utöver lägst a) frön lägst R. acetosella % och R. maritimus Esparsett 75 20 95 2,5 1,0 5 Klöver, alexandriner- 80 20 97 1,5 1,0 10 Klöver, alsike- 80 20 97 1,5 1,0 10 Klöver, blod- 75 20 97 1,5 1,0 10 Klöver, bockhorns- 80 - 95 1,0 0,5 5 Klöver, persisk 80 20 97 1,5 1,0 10 Klöver, röd- 80 20 97 1,5 1,0 10 Klöver, tupp- 75 30 95 2,5 1,0 5 Klöver, vit- 80 40 97 1,5 1,0 10 Käringtand 75 40 95 1,8 f) 1,0 f) 10 Lupin, blå- 75 20 98 j) 0,5 g) 0,3 g) 5 Lupin, gul- 80 20 98 j) 0,5 g) 0,3 g) 5 Lupin, vit- 80 20 98 j) 0,5 g) 0,3 g) 5 Lusern 80 40 97 1,5 1,0 10 Lusern, blå- 80 40 97 k) 1,5 1,0 10 Lusern, humle- 80 20 97 1,5 1,0 10 Vicker, foder- 85 20 98 1,0 g) 0,5 g) 5 Vicker, ludd- 85 20 98 1,0 g) 0,5 g) 5 Vicker, ungersk 85 20 98 1,0 g) 0,5 g) 5 Åkerböna 80 5 98 0,5 g) 0,3 g) 5 Ärt, foder-, kok- 80 - 98 0,5 g) 0,3 g) 5

text: Fodermärgkål 75 - 98 1,0 0,5 i) 10 Honungsört 80 - 96 1,0 0,5 - Kålrot 80 - 98 1,0 0,5 i) 5 Oljerättika 80 - 97 1,0 0,5 i) 5

text: Anmärkningar: a) Samtliga friska ej grodda frön medräknas i grobarheten. För de arter där det är aktuellt medräknas hårda frön i grobarheten upp till den för arten angivna högsta tillåtna halten hårda frön. b) Inblandning med högst 0,8 viktprocent totalt av andra gröearter (Poa spp.) ska inte betraktas som förorening och ska inte ingå vid beräkning av högsta inblandning av andra arter. c) Inblandning av gröearter (Poa spp.) ska inte ingå vid beräkning av högsta inblandning av andra arter. d) Förekomst av frön av renkavle (Alopecurus myosuroides) får inte överstiga 0,3 viktprocent. e) Utsädet får ej innehålla frön av flyghavre (Avena fatua, A. sterilis, A. ludoviciana) eller snärja (Cuscuta spp.) i uttagen provmängd enligt kraven i bilaga 2 a. Förekomst av ett frö av snärja i den uttagna provmängden av gräsarter respektive klöverarter, käringtand och lusernarter ska inte betraktas som en förorening om ett andra prov med samma resp. dubbel vikt är fritt från snärja. f) Inblandning med högst 1,0 viktprocent av rödklöver ska inte betraktas som en förorening och ska inte ingå vid beräkning av högsta inblandning av andra arter. g) Inblandning med högst 0,5 viktprocent av andra arter av lupin i lupin, annan ärt i foderärt och kokärt, småfröig vickerart i storfröig och storfröig vickerart i småfröig betraktas inte som en förorening och ska inte ingå vid beräkning av högsta halten inblandning av frön av andra arter. h) Förekomst av väppling (Melilotus spp.) i utsäde av baljväxter får inte överstiga 0,3 viktprocent. i) Förekomst av åkerrättika (Raphanus raphanistrum) respektive åkersenap (Sinapis arvensis) i utsäde av fodermärgkål, kålrot och oljerättika får inte överstiga 0,3 viktprocent. j) Antalet lupinfrön av avvikande färg får inte överstiga 2 % i bitter lupin och 1 % i andra lupiner och antalet frön av bitter lupin i andra sorter än bitter lupin får inte överstiga 2,5 %. k) Andelen avfall, fastställt enligt gällande analysregler, får inte överstiga 0,1 viktprocent.

text: II) Stam- och basutsäde Utsädet ska uppfylla samma krav för renhet, inblandning av andra arter och grobarhet som certifikatutsäde med följande undantag: 1) Vad som anges under anmärkningarna b, c, d, f och g gäller inte för stam- och basutsäde, samt anmärkning e vad beträffar möjligheten för ett andra prov för undersökning av förekomst av snärja. 2) Inblandning av andra arter får inte överstiga 0,3 viktprocent. För Alaskagräs och plattlosta gäller dock 0,4 viktprocent. Dessutom får högst 20 frön i uttagen provmängd enligt kraven i bilaga 2 a utgöras av en enskild art utom vad som gäller enligt punkt 3 och 4 nedan. 3) Högsta inblandning totalt av frön av andra arter av gröearter (Poa spp.) än den som ska undersökas får inte överstiga 1 i ett prov om 500 frön. 4) I hundäxing, knylhavre, rajgräsarter, rajsvingel, svingelarter samt ängskavle ska inblandning av högst 80 frön av gröearter (Poa spp.) inte betraktas som en förorening. I gullhavre ska inblandning av högst 20 frön av gröearter (Poa spp.) inte betraktas som en förorening. 5) Utsäde av baljväxter ska vara fritt från väppling (Melilotus spp.). Förekomst av ett frö av väppling i uttagen provmängd enligt kraven i bilaga 2 a av klöverarter, käringtand, lusernarter samt tuppklöver ska inte betraktas som en förorening om ett andra prov om två gånger den uttagna provmängden är fritt från frön av väppling. Antalet frön av väppling behöver inte fastställas i utsäde av bockhornsklöver, esparsett, lupinarter, vickerarter och åkerböna samt ärt. 6) Antalet bittra lupinfrön i andra sorter än bitter lupin får inte överstiga 1 %. 7) Högsta tillåtna halt av kvickrot (Elymus repens), renkavle (Alopecurus myosuroides) och skräppa eller syra (Rumex spp.), får uppgå till:

text: Art Antal Rumex spp., utöver Kvickrot Renkavle R. acetosella och (Elymus (Alopecurus R. maritimus repens) myosuroides) Gröearter 1 1 1 Gullhavre 1 1 1 Hundäxing 2 5 5 Knylhavre 2 5 5 Lostearter 5 5 5 Rajgräsarter 2 5 5 Rajsvingel 2 5 5 Svingelarter 2 5 5 Timotejarter 2 1 1 Venarter 1 1 1 Ängskavle 2 5 5

text: Bockhornsklöver 2 Esparsett 2 Klöverarter 3 Käringtand 3 Lupinarter 2 Lusernarter 3 Tuppklöver 2 Vickerarter 2 Åkerböna 2 Ärt 2

text: Fodermärgkål 3 Honungsört - Kålrot 2 Oljerättika 2

text: III) Handelsutsäde

text: Utsädet ska uppfylla samma krav för renhet, inblandning av andra arter och grobarhet som certifikatutsäde med följande undantag: 1) Viktprocenten angående högsta inblandning av frön av andra arter, både totalt resp. av enskild art, får ökas med 1 procentenhet. 2) En högsta inblandning med 10 viktprocent av frön av andra gröearter (Poa spp.) i vitgröe ska inte betraktas som en förorening. 3) En högsta inblandning med 1 viktprocent av frön av väppling (Melilotus spp.) i tuppklöver ska inte betraktas som en förorening. 4) En högsta inblandning med 6 viktprocent av frön av fodervicker och luddvicker eller besläktade odlade arter i ungersk vicker ska inte betraktas som en förorening. 5) Lägsta renhetsgrad för ungersk vicker ska vara 97 viktprocent.

text: Följande tilläggskrav ska uppfyllas för certifiering för saluföring i Sverige:

text: 1. Vattenhalten för utsäde av foderväxter får vara högst 13,0 % utom för vickerarter, åkerböna och ärt för vilka vattenhalten får vara högst 17,0 %.

text: C. Utsäde av olje- och fiberväxter

text: 1. Utsädet ska ha godtagbar sortäkthet och sortrenhet. För utsäde av hybridsorter av raps vilka producerats med hjälp av hansterilitet, ska detta också gälla för de ingående komponenternas egenskaper, inklusive hansterilitet eller återställande av fertilitet. Särskilda krav på sortrenhet, konstaterad vid kontrollodling eller laboratorieanalys, framgår av nedan angiven tabell:

text: Sortrenhet i respektive klass, lägst (%) Art A, B C C1 C2 C3 Jordnöt 99,7 - 99,5 99,5 - Raps (utom hybridsorter) och rybs, förutom sorter som endast är avsedda 99,9 99,7 - - till foder Raps (utom hybridsorter) och rybs, sorter som endast är avsedda till foder 99,7 99,0 - - - Raps, hybridsorter som producerats med hjälp av hansterilitet honkomponenten 99,0 - - - hankomponenten 99,9 - - - - Raps, hybridsorter som producerats med hjälp av hansterilitet - 90,0 - - - Sojaböna 97,0 - 95,0 95,0 - Solros, utom hybridsorter och deras 99,7 99,0 - - komponenter Vitsenap 99,7 99,0 Vallmo 99,0 98,0 - - - Olje- och spånadslin 99,7 - 98,0 97,5 97,5

text: Utsäde av hybridsorter av raps som producerats med hjälp av hansterilitet får godkännas för certifiering som certifikatutsäde endast om resultat av officiell efterkontroll av officiellt uttagna prov av basutsäde visar att basutsädet uppfyller kraven för sortäkthet beträffande komponenternas egenskaper, inklusive hansterilitet, och de i tabellen angivna kraven för lägsta sortrenhet. För basutsäde av hybridsorter får sortrenheten bedömas genom lämpliga biokemiska metoder.

text: För certifikatutsäde av hybridsorter gäller att kravet för sortrenhet ska kontrolleras vid officiell efterkontroll, vilken utförs på ett lämpligt antal officiellt uttagna prov. Lämpliga biokemiska metoder får användas.

text: 2. Utsädet ska i övrigt uppfylla följande krav beträffande renhet, inblandning av andra arter samt grobarhet. Handelsutsäde ska, i förekommande fall, uppfylla samma krav som certifikatutsäde.

text: Högsta innehåll av frön av andra arter (antal eller vikt-%) Art Grobarhet, Rent frö, Totalt, a) Antal Rumex spp. % vikt-% utöver R. acetosella lägst lägst Klass Klass A, B C Bomull 80 98 15 - - Hampa 75 98 30 Jordnöt 70 99 5 - - Kummin 70 97 25 c) d) - - Lin, olje- 85 99 15 d) e) - - Lin, spånads- 92 99 15 d) e) - - Raps 85 98 b) c) 2 5 Rybs 85 98 b) c) 2 5 Safflor 75 98 5 f) Senap, sarepta- 85 98 b) c) 2 5 Senap, svart- 85 98 b) c) 2 5 Senap, vit- 85 98 b) c) 2 5 Sojaböna 80 98 5 - - Solros 85 98 5 - - Vallmo 80 98 25 - - Anmärkningar: a) Utsädet får ej innehålla frön av flyghavre (Avena fatua, A. sterilis, A. ludoviciana) eller snärja (Cuscuta spp.) i uttagen provmängd enligt kraven i bilaga 2 a. För alla arter i tabellen, utom kummin, sojaböna och solros, betraktas inte ett frö av snärja i den uttagna provmängden som en förorening om ett andra prov av samma vikt är fritt från snärja. b) Inblandning av frön av andra arter får inte överstiga 0,3 viktprocent. c) Antalet frön av åkerrättika (Raphanus raphanistrum) i uttagen provmängd enligt kraven i bilaga 2 a får vara högst 10. d) Antalet frön av renkavle (Alopecurus myosuroides) i uttagen provmängd enligt kraven i bilaga 2 a av kummin respektive lin får vara högst 3 resp. 4. e) Antalet frön av linrepe (Lolium remotum) i uttagen provmängd enligt kraven i bilaga 2 a får vara högst 2. f) Utsädet får ej innehålla frön av snyltrot (Orobanche spp.), ett frö av snyltrot i en uttagen provmängd om 100g räknas dock inte som en förorening om ett andra prov om 200g är fritt från snyltrot.

text: 3. Sjukdomar och skadliga organismer som försämrar utsädets användbarhet ska hållas på lägsta möjliga nivå. Som särskilda krav ska dock följande gälla: a) För lin, solros respektive hampa får antalet frön som är infekterade med Botrytis spp. inte överstiga 5 %. För lin får dessutom antalet frön som är infekterade med andra sjukdomar än Botrytis spp., särskilt Ascochyta linicola, Colletotrichum lini, Fusarium spp. och Alternaria spp., inte överstiga totalt 5 %. I spånadslin får antalet frön som är infekterade med Ascochyta linicola inte överstiga 1 %. b) I uttagen provmängd enligt kraven i bilaga 2 a av rybs och vitsenap respektive raps och solros får antalet sklerotier eller fragment av sklerotier av Sclerotinia sclerotiorum inte överstiga 5 respektive 10. c) För sojaböna gäller särskilt följande: aa) Vad beträffar Pseudomonas syringae pv glycinea får högst fyra delprov i ett prov om minst 5 000 frön per parti, uppdelat i fem delprov, vara smittade med nämnda organism. Om misstänkta kolonier identifieras i samtliga fem delprov får ovannämnda krav bekräftas genom lämpliga biokemiska undersökningar av isolat på lämpligt medium av misstänkta kolonier från varje delprov. bb) Vad beträffar Diaporthe phaseolorum får andelen smittade frön inte överstiga 15 %. cc) Andelen avfall får inte överstiga 0,3 viktprocent.

text: Undersökning härom behöver inte göras såvida det inte råder något tvivel om att kraven är uppfyllda. d) För bomull får antalet frön som är infekterade med Platyedria gossypium inte överstiga 1 %.

text: 1. Vattenhalten för samtliga oljeväxtarter får vara högst 10,0 %.

text: 2. Totalhalten glukosinolater i utsäde av raps- och rybssorter med låg glukosinolathalt får inte överstiga 20 mikromol/gram vid 9 % vattenhalt i klass A och B respektive 25 mikromol/gram vid 9 % vattenhalt i klass C. Bestämningen av glukosinolathalt ska ske med HPLC-metoden enligt EN ISO 9167-1:1995.

text: 3. Antalet frön av åkersenap (Sinapis arvensis) i uttagen provmängd enligt kraven i bilaga 2 a av raps och rybs får vara högst 10.

text: Bilaga 4

text: MÄRKNINGSKRAV

text: 1. Märkning av partier och förpackningar, utom småförpackningar

text: a. Obligatorisk information på officiellt märke, avseende stam-, bas- och certifikatutsäde av samtliga arter (med undantag för blandningar): 1. Texten "EG:s regler". * 2. Certifieringsorgan och land. 3. Partiets referensnummer samt ev. löpnummer på säckar. 4. Månad och år för officiell försegling. 5. Art (anges med åtminstone latinskt namn i förkortad form).** 6. Sort. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. För certifikatutsäde av en sammansatt sort ska i stället för sortbenämningen anges namnet på den sammansatta sorten (uttryckt som ”sammansatt sort” följt av namnet) och viktprocenten av de ingående komponenterna med sortbenämningen för dessa. Det är tillräckligt att ange namnet på den sammansatta sorten om dess sammansättning med viktprocent anmälts skriftligt till köparen, om denne så begärt, och registrerats officiellt. *** 7. Utsädesklass. För certifikatutsäde av andra generationen även med generationsbeteckning efter basutsäde. För stamutsäde ska även anges antal generationer som föregår certifikatutsäde eller certifikatutsäde av första generationen. 8. Produktionsland. 9. Netto- eller bruttovikt. Har pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser använts, ska även typ av tillsats anges samt det ungefärliga förhållandet mellan frönas vikt och totalvikten. 10. För utsäde av grässorter vars odlingsvärde inte undersökts anges texten "Ej avsett för produktion av foderväxter". 11. Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan specialbehandling ska detta anges. 12. För sorter som är hybrider eller inavelslinjer: a) För basutsäde, om hybriden eller inavelslinjen som utsädet tillhör har godkänts officiellt: Namnet på den komponent, under vilket den har godkänts officiellt, och texten "komponent" i fråga om hybrider eller inavelslinjer som uteslutande är avsedda som komponenter för slutliga sorter. b) För basutsäde i övriga fall: Namnet på den komponent som basutsädet tillhör (kan anges med kodbeteckning), åtföljt av ett omnämnande av den slutliga sorten och texten "komponent". c) För certifikatutsäde: Namnet på den sort som utsädet tillhör, åtföljt av texten "hybrid".

text: *För svenskproducerat utsäde godkänt enligt bilaga 2 avsnitt A anges "EG:s regler, svenska kvalitetskrav". **För betutsäde anges om det är fråga om sockerbeta eller foderbeta. Angivande av latinskt namn är frivilligt. För rajsvingel ska anges vilka arter inom släktena Festuca respektive Lolium korsningen består av.

text: ***För betutsäde anges texten "monogermt" om det är fråga om monogermt frö eller texten "precision" om det är fråga om tekniskt monogermt frö (precisionsfrö).

text: b. Obligatorisk information på officiellt märke, avseende handelsutsäde av samtliga arter som anges i bilaga 1 punkt 6: 1. Texten "EG:s regler". 2. Certifieringsorgan och land. 3. Partiets referensnummer samt ev. löpnummer på säckar. 4. Månad och år för officiell försegling. 5. Art (anges med åtminstone latinskt namn i förkortad form). 6. Texten "Handelsutsäde". 7. Produktionsland. 8. Netto- eller bruttovikt. Har pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser använts, ska även typ av tillsats anges samt det ungefärliga förhållandet mellan frönas vikt och totalvikten. 9. Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan specialbehandling ska detta anges.

text: c. Obligatorisk information på officiellt märke för art- eller sortblandningar: 1. Texten "EG:s regler". 2. Certifieringsorgan och land. 3. Partiets referensnummer samt ev. löpnummer på säcken. 4. Månad och år för officiell försegling. 5. Texten "Utsädesblandning för ... (avsett ändamål)". 6. Blandningens arter/sorter och deras viktförhållanden. För rajsvingel ska anges vilka arter inom släktena Festuca respektive Lolium korsningen består av. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 7. Netto- och bruttovikt. Har pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser använts, ska även typ av tillsats anges samt det ungefärliga förhållandet mellan frönas vikt och totalvikten. 8. För utsäde av grässorter vars odlingsvärde inte undersökts anges texten "Ej avsett för produktion av foderväxter". 9. Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan specialbehandling ska detta anges.

text: 2. Märkning av småförpackningar (leverantörsmärke eller tryckt text på förpackningen)

text: a. Obligatorisk information för EG-småförpackning av betutsäde: 1. Texten "EG-småförpackning". 2. Firmans namn eller firmamärke. 3. Partiets referensnummer. 4. Kontrollmyndighet och land. 5. Månad och år för sista försäljning. 6. Art. * 7. Sort. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. ** 8. Texten "Certifikatutsäde". 9. Netto- eller bruttovikt eller antalet frögyttringar. Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, ska

text: även typ av tillsats anges samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten. 10. Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan specialbehandling ska detta anges.

text: *Dessutom anges om det är fråga om sockerbeta eller foderbeta. **Dessutom anges texten "monogermt" om det är fråga om monogermt frö eller texten "precision" om det är fråga om tekniskt monogermt frö (precisionsfrö).

text: b. Obligatorisk information för EG-småförpackning av typ A: 1. Texten "EG-småförpackning, typ A". 2. Firmans namn eller firmamärke. 3. Kontrollmyndighet och land. 4. Partiets referensnummer. 5. Månad och år för sista försäljning. 6. Texten "Utsädesblandning för ... (avsett ändamål)". 7. Netto- eller bruttovikt. Har pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser använts, ska även typ av tillsats anges samt det ungefärliga förhållandet mellan frönas vikt och totalvikten. 8. Blandningens arter/sorter och deras viktförhållanden. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 9. För utsäde av grässorter vars odlingsvärde inte undersökts, texten "Ej avsett för produktion av foderväxter". 10. Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan specialbehandling ska detta anges.

text: c. Obligatorisk information för EG-småförpackning av typ B:

text: I) Bas- och certifikatutsäde

text: 1. Texten "EG-småförpackning, typ B". 2. Firmans namn eller firmamärke. 3. Partiets referensnummer. 4. Kontrollmyndighet och land. 5. Månad och år för sista försäljning. 6. Art. 7. Sort. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 8. Utsädesklass. 9. Netto- eller bruttovikt. Har pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser använts, ska även typ av tillsats anges samt det ungefärliga förhållandet mellan frönas vikt och totalvikten. 10. För utsäde av grässorter vars odlingsvärde inte undersökts, texten "Ej avsett för produktion av foderväxter". 11. Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan specialbehandling ska detta anges.

text: II) Handelsutsäde

text: Samma information som för certifikatutsäde med följande undantag: punkt 7. Sort anges inte. punkt 8. "Handelsutsäde" anges i stället. punkt 10. Behöver inte anges eftersom det inte är relevant.

text: III) Utsädesblandningar

text: 1. Texten "EG-småförpackning, typ B". 2. Firmans namn eller firmamärke. 3. Partiets referensnummer. 4. Kontrollmyndighet och land. 5. Månad och år för sista försäljning. 6. Texten "Utsädesblandning för ... (avsett ändamål)". 7. Netto- eller bruttovikt. 8. Blandningens arter/sorter och deras viktförhållanden. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 9. För utsäde av grässorter vars odlingsvärde inte undersökts, texten "Ej avsett för produktion av foderväxter". 10. Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan specialbehandling ska detta anges.

text: d. Obligatorisk information för S-småförpackning: I) Certifikatutsäde och handelsutsäde av olje- och fiberväxter 1. Texten "S-småförpackning". 2. Texten "Certifikatutsäde" eller "Handelsutsäde". 3. Firmans namn eller firmamärke. 4. Referensnummer. 5. Kontrollmyndighet. 6. Månad och år för sista försäljning. 7. Art. 8. Sort. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. För certifikatutsäde av en sammansatt sort ska i stället för sortbenämningen anges namnet på den sammansatta sorten (uttryckt som ”sammansatt sort” följt av namnet) och viktprocenten av de ingående komponenterna med sortbenämningen för dessa. Det är tillräckligt att ange namnet på den sammansatta sorten om dess sammansättning med viktprocent anmälts skriftligt till köparen, om denne så begärt, och registrerats officiellt. 9. Netto- eller bruttovikt. 10. har upphävts genom (

text: SJVFS 2001:26

text: ). 11. Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan specialbehandling ska detta anges.

text: II) Utsädesblandningar

text: 1. Texten "S-småförpackning". 2. Firmans namn eller firmamärke. 3. Referensnummer. 4. Kontrollmyndighet. 5. Månad och år för sista försäljning. 6. Texten "Utsädesblandning för ... (avsett ändamål)". 7. Netto- eller bruttovikt. 8. Blandningens arter/sorter och deras viktförhållanden. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 9. har upphävts genom (

text: SJVFS 2001:26

text: 3. Särskild märkning

text: Märkning av F-material, som ska användas för produktion av stamutsäde. Det officiella märket ska omfatta följande upplysningar: 1. Art. 2. Sort. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 3. Texten "F-material". 4. Referensnummer. 5. Produktionsland. 6. Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan specialbehandling ska detta anges.

text: Märkning av icke slutgiltigt certifierat utsäde. Det officiella märket ska omfatta följande upplysningar: 1. Certifieringsorgan och land. 2. Art, anges med åtminstone latinskt namn i förkortad form. För beta anges om det är fråga om sockerbeta eller foderbeta. 3. Sort. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. I fråga om hybrider eller inavelslinjer som uteslutande är avsedda som komponenter för slutliga sorter ska texten "komponent" läggas till. 4. Utsädesklass. 5. För hybridsorter texten "hybrid". 6. Partiets eller odlingens referensnummer. 7. Netto- eller bruttovikt. 8. Texten "Ej slutgiltigt certifierat utsäde". 9. Om utsädet varit föremål för betning ska detta anges.

text: 4. Utformning av officiellt märke respektive leverantörsmärke

text: a. Färg: Officiellt märke: F-material Vit Stamutsäde (klass A) Vit med violett diagonal rand Basutsäde (klass B) Vit Certifikatutsäde (klass C) Blå Certifikatutsäde 1:a generation (klass C1) Blå Certifikatutsäde 2:a generation (klass C2) Röd Certifikatutsäde 3:e generation (klass C3) Röd Certifikatutsäde av en sammansatt sort (klass C) Blå med grön diagonal rand Handelsutsäde Brun Art- eller sortblandningar Grön Ej dokumenterad sort Brun Icke slutligt certifierat utsäde Grå

text: Leverantörsmärke: EG-småförpackning Blå EG-småförpackning av typ A Grön EG-småförpackning av typ B 1a) basutsäde Vit 1) certifikatutsäde (klass C) Blå 2) certifikatutsäde 1:a generation (klass C1) Blå 3) certifikatutsäde 2:a generation (klass C2) Röd 4) handelsutsäde Brun 5) blandningar Grön Ej dokumenterad sort Brun

text: S-småförpackning 1) certifikatutsäde Blå 2) certifikatutsäde 1:a generation (klass C1) Blå 3) certifikatutsäde 2:a generation (klass C2) Röd 4) certifikatutsäde 3:e generation (klass C3) Röd 5) Certifikatutsäde av en sammansatt sort (klass C) Blå med grön diagonal rand 6) handelsutsäde Brun 7) blandningar Grön

text: b. Storlek: Minsta storlek 110 x 67 mm. Undantag för småförpackningar där anpassning av storlek får ske.


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om vissa skyddsåtgärder med anledning av aviär influensa i flera länder i Asien

text: Dessa föreskrifter kompletterar bestämmelser som har meddelats i tidigare av Statens jordbruksverk beslutade föreskrifter och som är avsedda att hindra spridning av smittsamma djursjukdomar. Om andra av Jordbruksverket meddelade föreskrifter eller beslut som meddelats av Jordbruksverket innehåller bestämmelser eller villkor som avviker från vad som sägs i dessa föreskrifter gäller bestämmelserna i den här författningen.

text: Import från Thailand

text: Importförbud

text: Med hänsyn till

text: kommissionens beslut 2004/122/EG av den 6 februari 2004

text: om vissa skyddsåtgärder mot aviär influensa i flera asiatiska länder är det enligt

text: 4 § 2 förordningen (1994:1830)

text: om införsel av levande djur m.m. från Thailand förbjudet att importera färskt kött av fjäderfä, ratiter, fågelvilt i hägn och viltlevande fågelvilt, köttberedningar och köttprodukter som består av eller innehåller kött av de uppräknade arterna, råvaror för foder till sällskapsdjur och obearbetat fodermaterial som innehåller delar av de uppräknade arterna samt obehandlade jakttroféer från fåglar oavsett art.

text: Undantag från importförbud

text: Import är tillåten från Thailand av köttprodukter som består av eller innehåller kött från fjäderfä, ratiter, fågelvilt i hägn eller viltlevande fågelvilt om villkoren angående slakttidpunkt och veterinärintyg/handelsdokument i 4 § är uppfyllda eller om köttet av de nämnda arterna har genomgått någon av följande särskilda behandlingar. 1) behandling i hermetiskt tillsluten behållare tills ett F°-värde på lägst 3 har uppnåtts,

text: Jfr

text: om vissa skyddsåtgärder mot aviär influensa i flera asiatiska länder (EUT L 36, 7.2.2004, s. 59-61).

text: Saknr K 36

text: 2) behandling som innebär att en lägsta temperatur på 80 °C har uppnåtts i hela köttet under beredningen av köttprodukten, eller 3) behandling som innebär att en lägsta temperatur på 70 °C har uppnåtts i hela köttet under beredningen av köttprodukten.

text: Import från Thailand är tillåten av färskt kött av fjäderfä, ratiter, fågelvilt i hägn och viltlevande fågelvilt, köttberedningar och köttprodukter som består av eller innehåller kött av de uppräknade arterna, råvaror för foder till sällskapsdjur och obearbetat fodermaterial som innehåller delar av de uppräknade arterna samt obehandlade jakttroféer från fåglar oavsett art, om det härrör från fåglar som slaktats före den 1 januari 2004. I de veterinärintyg/handelsdokument som åtföljer sändningar av de produkter som avses i första stycket ska följande införas, anpassat för arten i fråga:

text: ”Färskt fjäderfäkött/färskt ratitkött/färskt kött av fågelvilt i hägn /färskt kött av viltlevande fågelvilt /köttprodukter som består av eller innehåller kött av fjäderfä, ratiter, fågelvilt i hägn eller viltlevande fågelvilt/köttberedningar som består av eller innehåller kött av fjäderfä, ratiter, fågelvilt i hägn eller viltlevande fågelvilt /råvaror för foder till sällskapsdjur och obearbetat fodermaterial som innehåller delar av fjäderfä, ratiter, fågelvilt i hägn eller viltlevande fågelvilt/obehandlade jakttroféer från fåglar oavsett art * som härrör från fåglar som slaktats före den 1 januari 2004 och i enlighet med

text: artikel 1.2 i beslut 2004/122/EG

text: . * Stryk det ej tillämpliga.”

text: Villkor för import av bearbetade fjädrar och delar av sådana fjädrar

text: Vid import från Thailand av bearbetade fjädrar eller delar av sådana fjädrar ska ett handelsdokument åtfölja sändningen i vilket anges att de bearbetade fjädrarna eller delar av dem har behandlats med ånga eller med någon annan metod som säkerställer att inga smittämnen överförs. Vad som anges i första stycket gäller inte bearbetade dekorationsfjädrar, bearbetade fjädrar som bärs av resande för privat bruk eller sändningar av bearbetade fjädrar som sänts till privatpersoner för icke-industriellt bruk.

text: Villkor för import från vissa andra länder i Asien

text: Vad som anges i 5 § gäller även import av bearbetade fjädrar och delar av sådana fjädrar från Kambodja, Indonesien, Japan, Laos, Pakistan, Kina inbegripet territoriet Hong Kong, Sydkorea samt Vietnam.

text: ------------------------- Denna författning träder i kraft den 10 februari 2004, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:7

text: ) om skyddsåtgärder med anledning av aviär influensa i Thailand ska upphöra att gälla.

text: ROLF KÖHLER

text: Mario Saric (Smittskyddsenheten)


title: Statens Jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2004:81) om ändring av underlag för gårdsstödet

text: Denna författning gäller för 1. ansökan om tilldelning ur den nationella reserven 2005, 2. begäran om överföring av tilläggsbelopp, 3. begäran om justering av tilläggsbelopp, 4. begäran om justering av arealuppgifter för odling av grönsaker, bär och matpotatis, samt 5. anmälan av arealuppgifter för odling av grönsaker, bär och matpotatis.

text: Definitioner

text: I denna författning förstås med Tilläggsbelopp: Den del av en stödrättighets värde som baseras på individuella stöduppgifter under referensperioden.

text: HUR EN ANSÖKAN, BEGÄRAN ELLER ANMÄLAN SKA GÖRAS

text: Särskilda blanketter

text: En ansökan, begäran eller anmälan ska göras skriftligen på det sätt, inlämnas inom den tid och innehålla de uppgifter som framgår av EG:s regler, denna författning och de blanketter på vilka uppgifterna ska lämnas. Detsamma gäller uppgifter som senare ändras eller tillförs en ansökan, begäran eller anmälan. Uppgifter som inte påverkar stödbeloppet eller utbetalningen av stödet får dock lämnas muntligt om Jordbruksverket medger det. För en ansökan, begäran respektive anmälan finns särskilda blanketter som Jordbruksverket har fastställt. En ansökan, begäran eller anmälan ska lämnas in till Jordbruksverket i original och vara undertecknad av sökanden eller behörig firmatecknare för sökanden.

text: Redovisning på annan handling

text: Efter särskilt medgivande från Jordbruksverket får de uppgifter som en ansökan, begäran respektive anmälan ska innehålla lämnas på en annan handling istället för på de särskilda blanketter som Jordbruksverket har fastställt. Handlingen ska ha en utformning som stämmer överens med den som Jordbruksverket har fastställt.

text: ANSÖKAN OM TILLDELNING UR DEN NATIONELLA RESERVEN 2005

text: När och var ska en ansökan lämnas in?

text: En ansökan om tilldelning ur den nationella reserven ska ha kommit in till Jordbruksverket senast den 15 januari 2005.

text: Vilka uppgifter ska en ansökan innehålla?

text: En ansökan ska göras på Jordbruksverkets blankett ”Ansökan om tilldelning ur den nationella reserven 2005”. Ansökan ska åtminstone innehålla: 1. uppgift om vem som ansöker, 2. vilka omständigheter som är aktuella i enlighet med artikel 42.4

text: rådets förordning (EG) nr 1782/2003

text: . Blanketten ska, i tillämpliga fall, även innehålla uppgifter om: 1. avsedd produktionsinriktning, 2. tidpunkt för när investeringen/omställningen påbörjades, 3. tidpunkt för när investeringen/omställningen avslutades/planerades avslutas, 4. produktionskapacitet när investeringen/omställningen är avslutad, 5. nedlagd investeringskostnad till och med den 15 maj 2004, samt 6. totalt beräknad investeringskostnad.

text: Vilka dokument ska bifogas en ansökan?

text: Dokument ska bifogas som styrker punkten 2 i 6 § första stycket. I tillämpliga fall ska även dokument bifogas som styrker punkterna 1-6 i 6 § andra stycket.

text: BEGÄRAN OM ÖVERFÖRING AV TILLÄGGSBELOPP

text: När och var ska en begäran lämnas in?

text: En begäran om överföring av tilläggsbelopp ska ha kommit in till Jordbruksverket senast den 15 december 2004, om händelsen som leder till begäran har inträffat senast den 30 september 2004.

text: Rådets förordning

text: (EG) nr 1782/2003

text: av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare och om ändring av förordningarna

text: (EEG) nr 2019/93

text: (EG) nr 1452/2001

text: (EG) nr 1453/2001

text: (EG) nr 1454/2001

text: (EG) nr 1868/94

text: (EG) nr 1251/1999

text: (EG) nr 1254/1999

text: (EG) nr 1673/2000

text: (EEG) nr 2358/71

text: och

text: (EG) nr 2529/2001

text: , EUT L 270, 21.10.2003, s. 1 (Celex 32003R1782)

text: Om en händelse som leder till en begäran om överföring av tilläggsbeloppet har inträffat efter den 30 september 2004, ska en begäran ha kommit in till Jordbruksverket senast den 15 maj 2005.

text: Vilka uppgifter ska en begäran innehålla?

text: En begäran ska göras på Jordbruksverkets blankett ”Begäran om överföring av tilläggsbelopp”. Begäran ska åtminstone innehålla: 1. uppgift om vem som tar över tilläggsbelopp, 2. uppgift om vem som för över tilläggsbelopp, 3. uppgift om varför överföring sker, 4. uppgift om hur stor del av tilläggsbeloppet som förs över.

text: Vilka dokument ska bifogas en begäran?

text: Vid ändring av bolagsform ska dokument bifogas som styrker att det tidigare företaget har upphört och nu drivs i ny form av den eller de som drev eller ägde det tidigare företaget.

text: Vid sammanslagning av två eller flera företag ska dokument bifogas som styrker att företagen nu drivs i ett nytt jordbruksföretag av minst en av de som drev eller ägde de ursprungliga företagen.

text: Vid uppdelning av företag ska dokument bifogas som styrker att företaget nu drivs som två eller flera nya företag varav minst det ena drivs av den som drev eller ägde det ursprungliga företaget.

text: Vid arv ska arvskifteshandling bifogas.

text: Vid förtida arv ska överlåtelsehandling bifogas.

text: Vid överföring genom privaträttsliga kontrakt ska dokument bifogas som styrker detta.

text: BEGÄRAN OM JUSTERING AV TILLÄGGSBELOPP

text: När och var ska en begäran lämnas in?

text: En begäran om justering av tilläggsbelopp ska ha kommit in till Jordbruksverket senast den 15 december 2004.

text: En begäran ska göras på Jordbruksverkets blankett ”Svarsbrev – tilläggsbelopp”. Begäran ska åtminstone innehålla: 1. uppgift om vem som begär en justering, samt 2. begärd justering och motivering till denna.

text: Vilka dokument ska bifogas en begäran?

text: Vid en begäran om justering av tilläggsbelopp på grund av särskilda svårigheter ska dokument bifogas som styrker att jordbrukarens produktion under 2000-2002 har påverkats negativt av force majeure eller exceptionella omständigheter.

text: BEGÄRAN OM JUSTERING AV AREALUPPGIFTER FÖR ODLING AV GRÖNSAKER, BÄR OCH MATPOTATIS

text: När och var ska en begäran lämnas in?

text: En begäran om justering av arealuppgifter för odling av grönsaker, bär och matpotatis ska ha kommit in till Jordbruksverket senast den 15 december 2004.

text: En begäran ska göras på Jordbruksverkets blankett ”Svarsbrev – grönsaker, bär och matpotatis”. Begäran ska åtminstone innehålla: 1. uppgift om vem som begär en justering, samt 2. begärd justering och motivering till denna.

text: Vilka dokument ska bifogas en begäran?

text: Vid en begäran om justering av arealuppgifter för odling av grönsaker, bär och matpotatis på grund av särskilda svårigheter ska dokument bifogas som styrker att jordbrukarens produktion under 2003 har påverkats negativt av force majeure eller exceptionella omständigheter.

text: ANMÄLAN AV AREALUPPGIFTER FÖR ODLING AV GRÖNSAKER, BÄR OCH MATPOTATIS

text: När och var ska en begäran lämnas in?

text: En anmälan av arealuppgifter för odling av grönsaker, bär och matpotatis ska ha kommit in till Jordbruksverket senast den 15 december 2004.

text: En anmälan ska göras på Jordbruksverkets blankett ”Anmälan av arealuppgifter för odling av grönsaker, bär och matpotatis”. Begäran ska åtminstone innehålla: 1. uppgift om vem som anmäler, samt 2. uppgift om areal, gröda och år.

text: UNDANTAG

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i denna författning om det inte strider mot EG:s regler.

text: GRUNDLÄGGANDE BESTÄMMELSER

text: Grundläggande bestämmelser om ansökan om stödrättigheter finns i 1.

text: rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003

text: (EEG) nr 2019/93

text: (EG) nr 1452/2001

text: (EG) nr 1453/2001

text: (EG) nr 1454/2001

text: (EG) nr 1868/94

text: (EG) nr 1251/1999

text: (EG) nr 1254/1999

text: (EG) nr 1673/2000

text: (EEG) nr 2358/71

text: och

text: (EG) nr 2529/2001

text: , 2.

text: kommissionens förordning (EG) nr 795/2004 av den 21 april 2004

text: om tillämpningsföreskrifter för det system med samlat gårdsstöd som föreskrivs i

text: rådets förordning (EG) nr 1782/2003

text: om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare , 3.

text: kommissionens förordning (EG) nr 796/2004 av den 21 april 2004

text: om närmare föreskrifter för tillämpningen av de tvärvillkor, den modulering och det integrerade administrations- och kontrollsystem som föreskrivs i

text: rådets förordning (EG) nr 1782/2003

text: om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare , 4. förordning (2004:xxxx) om EG:s direktstöd för jordbrukare, m.m. , samt 5. förordning (

text: ) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter.

text: Denna författning träder i kraft den 15 oktober 2004.

text: CHRISTINA HUHTASAARI

text: Christine Bergh (Stödavdelningen)

text: 3 EUT L 270, 21.10.2003, s. 1 (Celex 32003R1782) 4 EUT L 141, 30.4.2004, s. 1 (Celex 32004R0795)

text: EUT L 141, 30.4.2004, s. 18 (Celex 32004R0796) 6 Beslutad vid regeringssammanträdet den 14 oktober 2004.