fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1994:24) om certifiering m.m. av utsäde av köksväxter

text: Grundläggande bestämmelser om certifiering m.m. av utsäde finns dels i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: , dels i

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: SJVFS 2001:30

type: stycke

type: paragraf

text: DEFINITIONER

type: rubrik

text: De termer och begrepp som används i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: och i

text: 13 kap.

text: miljöbalken (1998:808)

text: har samma betydelse i dessa föreskrifter. I dessa föreskrifter avses med utsäde: frö för sådd av de i bilaga 1 nämnda arterna, grundutsäde: utsäde certifierat i en klass som medger reproduktion för certifiering av skörden, bruksutsäde: utsäde som inte ska användas för vidare uppförökning,

text: Jfr

text: rådets direktiv 2002/55/EG av den 13 juni 2002

text: om saluföring av utsäde av köksväxter (EGT L 193, 20.7.2002, s. 33, Celex 32002L0055), senast ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003

text: om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT 268, 18.10.2003, s. 1, Celex 32003R1829),

text: kommissionens beslut 81/675/EEG

text: (EGT L 246, 29.8.1981, s. 26, Celex 31981D0675), ändrat genom

text: kommissionens beslut 81/675/EEG av den 28 juli 1981

text: om fastställande av att vissa förslutningssystem är icke återanvändbara, i den mening som avses i

text: rådets direktiv 66/400/EEG

text: och

text: kommissionens beslut 86/563/EEG

text: (EGT L 327, 22.11.1986, s. 50, Celex 31986D0563) och

text: kommissionens direktiv 89/14/EEG av den 15 december 1988

text: om fastställande av grupper av mangold och rödbeta med avseende på villkoren för grödans fribelägenhet enligt bilaga 1 till

text: rådets direktiv 70/458/EEG

text: om saluföring av utsäde av köksväxter (EGT L 8, 11.1.1989, s. 9, Celex 31989L0014)

text: kommissionens direktiv 92/105/EEG av den 3 december 1992

text: om en viss standardisering av växtpass för användning vid förflyttning av vissa växter, växtprodukter eller andra föremål inom gemenskapen och om närmare bestämmelser om utfärdande av sådana växtpass samt villkor och närmare bestämmelser om ersättande av växtpass (EGT L 4, 8.1.1993, s. 22, Celex 31992L0105), ändrat genom

text: kommissionens direktiv 2005/17/EG

text: (EUT L 57, s. 23, 3.3.2005, Celex 32005L0017), samt Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 69/98 av den 17 juli 1998 om ändring av bilaga I (Veterinära frågor och växtskyddsfrågor) till EES-avtalet (EGT L 158, 24.6.1999, s. 1, Celex 21999D0624(1)), senast ändrat genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 141/2004 (EUT L 102, 21.4.2005, s. 6). 2 Författningen omtryckt

text: SJVFS 2001:30

text: förädlarmaterial (F-material): utsäde av en förädlad sort, som används av förädlaren eller dennes representant för upprätthållande av sorten eller för framställning av stamutsäde eller basutsäde, stamutsäde (utsädesklass A): utsäde som under ansvar av förädlaren eller dennes representant är framställt från F-material eller stamutsäde och som uppfyller de i bilaga 1 angivna kraven samt är avsett för framställning av stamutsäde, basutsäde eller certifikatutsäde, basutsäde (utsädesklass B): utsäde som under ansvar av förädlaren eller dennes representant är framställt från stamutsäde och som uppfyller de i bilaga 1 angivna kraven samt är avsett för framställning av certifikatutsäde, certifikatutsäde (utsädesklass C): utsäde som är framställt från basutsäde, eller på förädlarens begäran från stamutsäde, och som uppfyller de i bilaga 1 angivna kraven samt huvudsakligen är avsett för användning som bruksutsäde, standardutsäde: utsäde som är kontrollerat och som uppfyller de i bilaga 1 punkterna 2 och 3 angivna kraven samt är avsett för användning som bruksutsäde, småförpackningar: en förpackning av certifikatutsäde eller standardutsäde med en högsta nettovikt för: a) bondböna, brun böna, böna, rosenböna och ärt: 5 kg, b) jättepumpa, körvel, lök, majrova, mangold, morot, pumpa, rädisa, rättika, rödbeta, sparris, spenat, squash, svartrot, vattenmelon och vintersallat: 500 g, c) andra arter av köksväxter: 100 g, d) sortblandning av rädisa, rättika eller sallat: 50 g; i de angivna nettovikterna inräknas inte eventuellt innehåll av pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser, provtagningssäsong: perioden från den 1 juli till och med den 30 juni, officiella åtgärder: åtgärder som vidtas av Utsädeskontrollen eller av ett organ som förklarats behörigt av Statens jordbruksverk, OECD-systemet: de regler som är fastställda av Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD) den 28 september 2000 för certifiering av utsäde av köksväxter, dokumenterad sort: officiellt godkänd sort som finns intagen i en sortlista inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i OECD:s sortlista, växtpass: officiell märkning som visar att föreskrivna sundhetskrav vid förflyttning av växter inom Europeiska unionen (EU) är uppfyllda, samt sundhetsintyg: sundhetscertifikat eller annat sundhetsintyg godkänt av Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2001:30

text: GRUNDLÄGGANDE KRAV FÖR CERTIFIERING OCH FÖR KONTROLL AV STANDARDUTSÄDE

text: Provtagning och partistorlek

text: Provtagning av utsäde för certifiering respektive för kontroll av standardutsäde ska ske enligt de regler som fastställts av International Seed Testing Association (ISTA). Alla utsädespartier för certifiering ska vara officiellt provtagna. Detsamma gäller för kontroll av standardutsäde.

text: Alla delar av ett parti ska vara åtkomliga för provtagning. Utsäde som ska betas ska kunna provtas även före betning. Om det finns särskilda skäl får Utsädeskontrollen medge undantag från kravet på provtagning före betning. Certifiering får endast ske vid utsädesanläggning vars anordningar för provtagning, märkning, försegling och, i tillämpliga fall, blandning godkänts av Utsädeskontrollen. Ett utsädesparti ska vara enhetligt. Partistorleken får vara högst 1. 25 ton för utsäde av bondböna, brun böna, böna och ärt, 2. 20 ton för utsäde av jättepumpa, mangold, pumpa, rosenböna, rödbeta, sparris och vattenmelon, samt 3. 10 ton för utsäde av övriga arter. I samtliga fall får dock de högsta tillåtna vikterna överskridas med högst 5 procent. (

text: SJVFS 1996:103

text: Fältbesiktning och sortkontroll

text: Utsäde för certifiering ska komma från fältbesiktigad och godkänd utsädesodling. För att godkännas ska utsädesodlingen uppfylla angivna krav för utsädesodling enligt bilaga 2, och i bilaga 1 angivna krav på sortkvalitet. Utöver vad som anges i bilaga 2 krävs för godkännande att odlingen vid slutlig fältbesiktning befunnits vara fri från flyghavre.

text: Anmälan av utsädesodling till fältbesiktning ska ske skriftligen till Utsädeskontrollen. För vårsådda utsädesodlingar ska anmälan vara Utsädeskontrollen tillhanda senast den 15 maj skördeåret och för höstsådda ska anmälan vara inkommen senast den 25 april, såvida inte annan tidpunkt medges av Utsädeskontrollen. För fleråriga utsädesodlingar ska anmälan ske varje år och vara Utsädeskontrollen tillhanda senast den 15 maj skördeåret, såvida inte annan tidpunkt medges av Utsädeskontrollen. Utsädeskontrollen kan endast medge anmälningar efter den 15 juli om Utsädeskontrollen har möjlighet till besiktning alternativt stickprovskontroll. Utsädeskontrollen har rätt att avvisa odlingar som anmäls för sent. Utsädeskontrollen ska under vegetationsperioden svara för besiktning och kontroll av anmäld areal enligt vad som anges i bilaga 2 samt fastställa fältavsnittens storlek, antal och fördelning på fält som ska besiktigas. Utsädeskontrollen ska kontrollodla partier som certifieras i klasserna A, B samt i klass C. Utsädeskontrollen ska i anslutning till kontrollodlingen bedöma om den ska kombineras med laboratorieanalys. Utsädeskontrollen äger utan föregående meddelande om besiktning tillträde till odling som anmälts och utför besiktning i för grödan lämpligt utvecklingsstadium. Utsädeskontrollen ska skriftligen underrätta uppdragsgivaren om resultatet av kontrollodling respektive fältbesiktning. (

text: SJVFS 2001:30

text: Frövarukvalitet

text: Frövarukvaliteten ska undersökas enligt ISTA:s regler, med de avvikande bestämmelser rörande minsta provvikt för undersökning av inblandning av antal frön av andra arter som framgår av bilaga 1 a. (

text: SJVFS 1996:103

text: Utsäde får godkännas om det vid undersökning av officiellt uttagna prov uppfyller kvalitetskraven i bilaga 1. För saluföring i Sverige ska utsäde som producerats i Sverige även uppfylla de tilläggskrav som anges i bilaga 1 för sådant utsäde. Parti får inte godkännas om utsädet enligt det certifierande organets bedömning är otillfredsställande rensat eller inte antas tåla lagring utan att grobarheten försämras. (

text: SJVFS 2001:30

text: Kontrollerat standardutsäde

text: Utsäde som är tillräckligt sortäkta och sortrent får, med undantag av industricikoria (Cichorium intybus L. [partim]), utan certifiering och utan föregående sortkontroll godkännas för saluföring som kontrollerat standardutsäde, om det uppfyller kvalitetskraven i bilaga 1 punkterna 2 och 3. För sådant godkännande ska därutöver gälla att utsädet ska vara av en sort som är intagen i den svenska sortlistan, i Europeiska gemenskapens (EG) gemensamma sortlista för arter av köksväxter eller i en nationell sortlista från något annat land inom EES. Standardutsäde av olika sorter av rädisa, rättika eller sallat får godkännas för saluföring som sortblandning, om i blandningen ingående partier var för sig uppfyller kraven i bilaga 1. Utsädeskontrollen utför stickprovsvis efterkontroll av sortäkthet och sortrenhet. (

text: SJVFS 2001:30

text: Betat utsäde

text: Utsäde som har behandlats med bekämpningsmedel (betats) får endast certifieras eller godkännas som standardutsäde om medlet är jämnt fördelat på frövaran. (

text: SJVFS 2001:30

text: Bestämmelser om emballage och märkning av betat utsäde finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2001:13

text: ) om emballage för betat utsäde. (

text: SJVFS 2001:30

text: Utlämnande av utsäde

text: Parti för certifiering och parti för kontroll som standardutsäde ska finnas tillgängligt på platsen för provtagningen till dess att undersökningen av kvaliteten visar att kraven, med undantag för efterkontrollen av sortäkthet och sortrenhet, i bilaga 1 är uppfyllda. Utan hinder av bestämmelsen i första stycket får det certifierande organet certifiera utsäde för utförsel till ett land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet innan resultatet av grobarhetsanalysen är klart. Vid fall som avses i andra stycket ska Utsädeskontrollen vid begäran bistå andra myndigheter inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet med uppgifter om det aktuella partiet. Som villkor för sådan certifiering gäller att 1. utlämnandet endast ska avse första handelsledet och att köparens namn och adress anges, 2. en renhetsanalys som uppfyller kraven i bilaga 1 uppvisas, 3. den grobarhet som framgår av föranalysen anges,

text: 4. utsädesproducenten ska informera köparen om resultatet av grobarhetsanalysen utvisar att kvalitetskraven i bilaga 1 inte är uppfyllda. (

text: SJVFS 2001:30

text: Undantag från krav på grobarhet

text: Utan hinder av bestämmelserna i 7 § kan Utsädeskontrollen godkänna för certifiering partier av stamutsäde och basutsäde, som inte uppfyller de i bilaga 1 angivna kraven avseende grobarhet. Sådant godkännande kan meddelas under förutsättning att konstaterad grobarhet uppges vid saluföringen och att utsädet ska användas för fortsatt uppförökning. (

text: SJVFS 2001:30

text: Utsäde av genetiskt modifierade sorter

text: Utöver kraven i dessa föreskrifter får utsäde som är av en sort som är genetiskt modifierad endast saluföras om ett tillstånd till utsläppande på marknaden finns enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken (1998:808)

text: eller om ett godkännande för utsläppande på marknaden finns som uppfyller kraven om ömsesidigt erkännande enligt

text: 3 kap. 43 § förordningen (2002:1086)

text: om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön. Att sorten är genetiskt modifierad ska framgå av märkningen på förpackningen enligt märkningskraven i bilaga 3, samt av alla dokument, officiella eller andra, som fästs på eller åtföljer utsädespartiet. Uppgift om att en sort är genetiskt modifierad ska även framgå av försäljningskataloger och annan information där sorten omnämns. ( ).

text: MÄRKNING OCH FÖRSEGLING

text: Vid saluföring av utsäde ska varje förpackning, med undantag för småförpackning, vara försedd med ett officiellt märke vars utformning och innehåll uppfyller kraven i bilaga 3. Märkningen ska utföras under det certifierande organets kontroll och utgör ett bevis på att utsädet är certifierat. Ett officiellt märke ska vara av självhäftande material eller av rivbeständigt material, påsytt på förpackningen eller fäst under plomb. (

text: SJVFS 2001:30

text: Det officiella märket får för certifierat utsäde av tomat (Lycopersicon lycopersicum) och av släktet böna (Phaseolus spp.) kombineras med det växtpass som krävs enligt 7 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. Den information som krävs utöver märkningen för certifieringen, för att det kombinerade märket ska gälla som växtpass, framgår av bilaga 3. ( ).

text: Förpackningar med utsäde som certifierats enligt 11 § andra stycket och förpackningar med stamutsäde och basutsäde som godkänts enligt 12 § ska, utöver kraven i bilaga 3, genom säljarens eller leverantörens försorg vara försedda med ett leverantörsmärke på vilket grobarheten, leverantörens namn och adress samt utsädespartiets referensnummer anges. Dessutom ska, för utsäde som godkänts enligt 12 §, på det officiella märket anges att partiets grobarhet inte uppfyller kraven i bilaga 1.

text: Leverantörsmärket ska inte kunna förväxlas med det officiella märket. (

text: SJVFS 1996:103

text: Vid märkning av förpackningar med utsäde för vilket undantag medgetts enligt 29 § ska, i fråga om utsäde av en dokumenterad sort, det officiella märket ha samma färg som för motsvarande utsädesklass. För utsäde av ej dokumenterad sort ska det officiella märket ha sådan färg som anges i bilaga 4. Märket ska alltid ange att utsädet uppfyller mindre strikta krav. (

text: SJVFS 1996:103

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 1996:103

text: Vid certifiering ska varje förpackning förseglas under det certifierande organets kontroll i samband med provtagning och märkning. Försegling utgörs av förslutning och plombering och ska vara utförd på sådant sätt att den förstörs vid öppnandet. Följande förslutningssystem får användas utan plombering: 1. påsar av papper eller plast, förutsatt att de inte har någon annan öppning än påfyllningsanordningen och att denna är försedd med ett självhäftande system eller värmeförslutningssystem som försluter öppningen efter påfyllning på sådant sätt att den inte kan öppnas utan att skadas, eller 2. påsar av icke vävt material som sys ihop, förutsatt att en sifferserie som inleds med siffran 1 i påsens överkant eller liknande märkning (bokstäver, symbol) som visar att påsens ursprungliga mått inte ändrats, är tryckt med outplånlig skrift på minst ena sidan av påsens öppning. (

text: SJVFS 1996:103

text: SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR STANDARDUTSÄDE

text: Standardutsäde får saluföras i förpackningar som är märkta enligt märkningskraven i bilaga 3, punkterna 3 respektive 4 (småförpackningar). Märkning och försegling får utföras av den som anmält sin verksamhet enligt

text: 20 § utsädesförordningen

text: . Försegling ska vara utförd på sådant sätt att den förstörs vid öppnandet. (

text: SJVFS 2001:30

text: Annullering

text: Visar resultatet av undersökningen av frövarukvaliteten att utsädet inte uppfyller kraven enligt bilaga 1, ska märkena under det certifierande organets kontroll makuleras. (

text: SJVFS 1995:109

text: Certifieringens varaktighet

text: Certifierat utsäde får saluföras under en period av ett år efter den månad då förseglingen ägt rum. Förlängt godkännande av certifierat utsäde kan medges, om partiet efter provtagning och kontroll av det certifierande organet visar sig fortfarande uppfylla grobarhetskravet. Om förlängning medges, ska det certifierande organet utföra nödvändig tilläggsmärkning. (

text: SJVFS 2001:30

text: Standardutsäde får saluföras under den provtagningssäsong då försegling ägt rum och under nästföljande provtagningssäsong. Förlängt godkännande av standardutsäde kan medges, om partiet efter provtagning och kontroll av Utsädeskontrollen visar sig fortfarande uppfylla grobarhetskravet. Om förlängning medges, ska Utsädeskontrollen utföra nödvändig tilläggsmärkning. (

text: SJVFS 2001:30

text: SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR SMÅFÖRPACKNINGAR

text: Partier som godkänts för certifiering som certifikatutsäde eller godkänts som kontrollerat standardutsäde får saluföras i småförpackningar utan att dessa behöver vara officiellt märkta och förseglade om de uppfyller märknings- och förseglingskraven i 21 §. (

text: SJVFS 2001:30

text: Småförpackningar ska vara märkta med ett leverantörsmärke eller med en tryckt eller påstämplad text utvändigt på förpackningen, som uppfyller märkningskraven i bilaga 3, punkterna 2 (certifikatutsäde) respektive 4 (standardutsäde). Om förpackningen är genomskinlig kan märket anbringas inuti förpackningen. Småförpackningar ska vara förseglade av den som förpackar partiet på ett sådant sätt att förseglingen förstörs vid öppnandet. Återförsegling av småförpackningar av certifikatutsäde får endast äga rum under det certifierande organets kontroll.

text: Småförpackningar får saluföras till och med september månad andra säsongen efter den provtagningssäsong då partiet godkänts. (

text: SJVFS 2001:30

text: Förlängt godkännande av certifierat utsäde i restpartier av småförpackningar efter den i 22 § nämnda perioden kan medges av det certifierande organet om ett antal officiellt uttagna prov, ur förpackningar som är representativa för restpartiet, fortfarande uppfyller kravet på grobarhet. Om förlängning medges ska utsädesföretaget göra en tilläggsmärkning som anger det nya sista datumet för saluföring. Sista datumet för saluföring kan förlängas ett år. (

text: SJVFS 2001:30

text: Utsädeskontrollen ska kontrollera att kvalitetskrav på utsäde i småförpackningar samt krav om märkning och försegling av dessa upprätthålls. Om kontrollen visar att utsäde inte uppfyller kvalitetskraven i bilaga 1 eller märkningsbestämmelserna i bilaga 3, ska detta kungöras årligen av Utsädeskontrollen i myndighetens meddelandeserie. Förutom uppgift om analysresultatet ska även uppgift om referensnummer, art och sort samt förpackarens namn och adress anges. (

text: SJVFS 1996:103

text: Företag som yrkesmässigt förpackar eller leverantörsmärker utsäde i småförpackningar för vidare saluföring ska kontinuerligt föra journal om lager och förpackning av partier och blandningar. I journalen ska det finnas följande uppgifter: 1. art, 2. sort, 3. ursprungligt referensnummer, 4. förpackningens referensnummer,

text: 5. certifikatutsäde eller standardutsäde, 6. partiets vikt, 7. datum för påbörjad packning, 8. antal förpackningar som märkts och förseglats, 9. utgår/upphävs 10. viktdelar som gått till blandningar (blandningens referensnummer anges), 11. saldo efter varje uppvägning tills saldot är noll (tills partiet är slut), och 12. datum för avslutad förpackning. En journal ska finnas tillgänglig för kontroll under minst tre år. Prov från varje parti kontrollerat standardutsäde som är avsett att saluföras ska tas ut av företaget och hållas tillgängligt under minst två år för kontroll av Utsädeskontrollen. (

text: SJVFS 2001:30

text: UTFÖRSEL AV UTSÄDE

text: Utsäde avsett för certifiering i ett land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet får säljas till det landet som icke slutligt certifierat utsäde under förutsättning att utsädet 1. kommer från en godkänd utsädesodling, 2. är förpackat och märkt med ett officiellt märke vars utformning och innehåll uppfyller kraven i bilaga 3, samt 3. åtföljs av ett officiellt dokument enligt bilaga 4. (

text: SJVFS 1996:103

text: INFÖRSEL AV UTSÄDE

text: Införsel av utsädesparti, inklusive småförpackningar, ska av importören skriftligen anmälas till Utsädeskontrollen senast en månad efter införseln. Utsäde av de arter som anges i 2 § under småförpackningar och vars vikt inte överstiger de i bestämmelsen angivna vikterna behöver dock inte anmälas, om utsädet ska användas för egen sådd. Anmälan ska ske på av Utsädeskontrollen fastställd blankett och innehålla följande uppgifter: 1. ursprungsland och officiell kontrollmyndighet, 2. avsändarland, 3. art, 4. sort, 5. kvantitet, 6. referensnummer, 7. uppgift om utsädesklass eller standardutsäde, 8. typ av förpackning och märkning, 9. beträffande småförpackningar, antal förpackningar som förts in, och förpackningsvikt eller antal fröenheter per förpackning utom för förpackningar under 100 g. Är standardutsäde inte märkt enligt EG:s regler, ska detta anges i stället för referensnummer. (

text: SJVFS 2001:30

text: Utsäde får föras in för att kontrolleras som standardutsäde, om sorten är intagen i den svenska sortlistan, i Europeiska gemenskapens gemensamma sortlista för arter av köksväxter eller i en nationell sortlista från något annat land inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

text: Utsäde får föras in som icke slutligt certifierat utsäde för att certifieras som certifikatutsäde om 1. sorten är intagen i en sortlista inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, 2. utsädet härstammar från basutsäde, 3. moderpartiet är sortkontrollerat av en myndighet i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i ett annat land av en myndighet vars fältbesiktning godkänns av Utsädeskontrollen, och 4. utsädet är märkt enligt kraven för icke slutligt certifierat utsäde samt åtföljt av ett officiellt dokument enligt bilaga 4. (

text: SJVFS 1996:103

text: Införsel av ett utsädesparti av en sort som inte är intagen i en sortlista inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet får ske om partiet 1. förs in för uppförökning och hela skörden därefter förs ut ur landet, 2. förs in för rensning och färdigbearbetning och därefter förs ut ur landet, 3. är odlat som F-material under förädlarens kontroll och förs in för vidare uppförökning under förädlarrepresentants ansvar, eller 4. förs in för försöksmässig provning, vetenskapligt ändamål eller urvalsarbete i partier med en högsta nettovikt om: a) för bondböna, brun böna, böna, rosenböna och ärt: 50 kg, b) för lök, majrova, mangold, morot, pumpa, rädisa, rättika, rödbeta, spenat, squash, svartrot, vattenmelon och vintersallat: 5 kg, c) för andra arter: 1 kg. (

text: SJVFS 1996:103

text: UNDANTAG FRÅN BESTÄMMELSERNA

text: Vid brist på utsäde eller om det annars finns särskilda skäl, kan Jordbruksverket medge undantag från de krav som angivits i denna författning, såvida det inte strider mot EG:s bestämmelser. (

text: SJVFS 1996:103

text: Bestämmelser med krav på registrering av den som yrkesmässigt producerar, lagrar, saluför eller inför växter, med krav på att vissa växter ska vara försedda med ett växtpass vid förflyttning inom EU samt med krav på att vissa växter ska åtföljas av ett sundhetsintyg vid införsel från länder som inte är medlemmar i EU finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. (

text: SJVFS 1996:103

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Denna författning träder i kraft den 1 mars 1994. För certifiering och märkning före den 1 juli 1994 av under 1993 eller tidigare producerat utsäde som är avsett för utsläppande på marknaden i Sverige gäller dock Lantbruksstyrelsens föreskrifter (

text: LSFS 1989:26

text: ) om statsplombering av utsäde (utom potatis) i tillämpliga delar .

text: SJVFS 1994:24

text: . 4 Föreskrifterna upphör att gälla vid ikraftträdandet av Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:22

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av stråsäd.

text: Därjämte får utsäde av köksväxter fram till den 1 juli 1994 märkas med kvalitetsdeklaration enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1991:100

text: ) om kvalitetsdeklaration vid överlämnande av vissa utsädesvaror och, om sådan märkning skett, utan certifiering eller kontroll som standardutsäde släppas ut på marknaden i Sverige fram till den 1 september 1995. Därutöver får följande tillämpas för utsläppande på marknaden i Sverige. Utsäde statsplomberat i klass C med högre generationstal än andra generationen efter basutsäde, i klass D, E eller U får fram till den 30 juni 1995 ommärkas till klass C utan generationstal, om kravet i 19 § andra stycket är uppfyllt. Tilläggsmärkning av utsäde som ommärkts till klass C utan generationstal får ske längst t.o.m. den 30 juni 1998, därefter ska utsädet kontrolleras som standardutsäde. (

text: SJVFS 1996:103

text: Denna författning träder i kraft den 5 juli 1995.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 1996.

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2001

text: Denna författning träder i kraft den 15 maj 2005.

text: MATS PERSSON

text: Eva Dahlberg (Växtodlingsenheten)

text: 5 Genom verkets föreskrifter (

text: SJVFS 1994:21

text: ) om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1991:100

text: ) om kvalitetsdeklaration vid överlämnande av vissa utsädesvaror, upphör 3-5 §§ samt rubriken närmast före 3 § i föreskrifterna att gälla den 1 mars 1994. 6

text: SJVFS 1995:109

text: . 7

text: SJVFS 1996:103

text: . 8

text: SJVFS 2001:30

text: . 9

text: SJVFS 2005:26

text: Bilaga 1 KVALITETSKRAV FÖR KÖKSVÄXTUTSÄDE

text: Utsädet ska uppfylla följande krav:

text: 1. Utsädet ska ha godtagbar sortäkthet och sortrenhet.

text: 2. Sjukdomar och skadliga organismer som försämrar utsädets användbarhet ska hållas på lägsta möjliga nivå.

text: 3. Utsädet ska i övrigt uppfylla följande krav beträffande renhet, inblandning av andra arter och grobarhet, i samtliga utsädesklasser och standardutsäden:

text: Rent frö, Frön av andra Grobarhet Art vikt-%, arter, högsta %, lägst lägst vikt-%

text: Allium cepa L. Lök 97 0,5 70 Allium porrum L. Purjolök 97 0,5 65 Anthriscus cerefolium (L.) Hoffm. Körvel 96 1 70 Apium graveolens L. Selleri 97 1 70 Asparagus officinalis L. Sparris 96 0,5 70 Beta vulgaris L. var. vulgaris Mangold 97 0,5 50 a) Beta vulgaris L. var. conditiva Alef. Rödbeta 97 0,5 70 a) Brassica oleracea L. convar. acephala (DC.) Alef. var. gongylodes Kålrabbi 97 1 75 Brassica oleracea L. convar. acephala (DC.) Alef. var. sabellica L. Grönkål 97 1 75 Brassica oleracea L. convar. botrytis (L.) Alef. var. botrytis L. Blomkål 97 1 70 Brassica oleracea L. convar. botrytis (L.) Alef. var. cymosa Duch. Broccoli 97 1 75 Brassica oleracea L. convar. capitata (L.) Alef. var. alba DC. Vitkål 97 1 75 Brassica oleracea L. convar. capitata (L.) Alef. var. conica DC. Spetskål 97 1 75 Brassica oleracea L. convar. capitata (L.) Alef. var. rubra DC. Rödkål 97 1 75 Brassica oleracea L. convar. capitata (L.) Alef. var. sabauda L. Savoykål 97 1 75 Brassica oleracea L. convar. oleracea var. gemmifera DC. Brysselkål 97 1 75 Brassica pekinensis (Lour.) Rupr. Kinesisk kål 97 1 75 Brassica rapa L. var. rapa Majrova 97 1 80 Capsicum annuum L. Paprika m.fl. 97 0,5 65 Cichorium endivia L. Endive 95 1 65 Cichorium intybus L. (partim) Cikoria 95 1,5 65 Cichorium intybus L. (partim) Industricikoria 97 1 80

text: Citrullus lanatus (Thunb.) Matsum. et Nakai Vattenmelon 98 0,1 75 Cucumis melo L. Melon 98 0,1 75 Cucumis sativus L. Gurka 98 0,1 80 Cucurbita maxima Duchesne Jättepumpa 98 0,1 80 Cucurbita pepo L. Pumpa, squash 98 0,1 75 Cynara cardunculus L. Kardon 98 0,5 65 Daucus carota L. Morot 95 1 65 Foeniculum vulgare Miller Fänkål 96 1 70 Lactuca sativa L. Sallat 95 0,5 75 Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. Tomat 97 0,5 75 Petroselinum crispum (Miller) Nyman ex A.W. Hill Persilja 97 1 65 Phaseolus coccineus L. Rosenböna 98 0,1 80 Phaseolus vulgaris L. Böna, Brun böna 98 0,1 75 Pisum sativum L. (partim) Ärt 98 0,1 80 Raphanus sativus L. Rädisa, rättika 97 1 70 Scorzonera hispanica L. Svartrot 95 1 70 Solanum melongena L. Äggplanta 96 0,5 65 Spinacia oleracea L. Spenat 97 1 75 Valerianella locusta (L.) Laterr. Vintersallat 95 1 65 Vicia faba L. (partim) Bondböna 98 0,1 80

text: Anmärkningar:

text: a) Gäller frögyttringar i tillämpliga fall.

text: 4. Utsäde av ärtväxter får inte innehålla levande insekter av följande arter: Bönbagge (Acanthoscelides obtectus Sag.) Fröbagge av arten Bruchus affinis Froel. (saknar svenskt namn) Vialsmyg (Bruchus atomarius L.) Ärtsmyg (Bruchus pisorum L.) Bönsmyg (Bruchus rufimanus Boh.)

text: 5. Utsäde får inte innehålla levande kvalster (Acarina).

text: Följande tilläggskrav ska uppfyllas för certifiering för saluföring i Sverige:

text: 1. Vattenhalten för brun böna får vara högst 18,0 %.

text: 2. Utsäde av brun böna och ärt får inte innehålla frön av flyghavre eller snärja. (

text: SJVFS 2001:30

text: Bilaga 1 a Minsta provvikt för undersökning av inblandning av antal frön av andra arter

text: Minsta provvikt (gram) för bestämning av antal frön av Art andra arter a)

text: Bondböna 1000 Broccoli 25 Böna, Brun böna 700 Cikoria 15 Cikoria, industri- 50 Endive 15 Fänkål 25 Gurka 25 Jättepumpa 250 Kardon 50 Kål, blom- 25 Kål, bryssel- 25 Kål, grön- 25 Kål, kinesisk 20 Kål, röd- 25 Kål, savoy- 25 Kål, spets- 25 Kål, vit- 25 Kålrabbi 25 Körvel 20 Lök 25 Majrova 20 Mangold 100 Melon 100 Morot 10 Paprika m.fl. 40 Persilja 10 Pumpa, squash 150 Purjolök 20 Rosenböna 1000 Rädisa, rättika 50 Rödbeta 100 Sallat 10 Selleri 5 Sparris 100 Spenat 75 Svartrot 30 Tomat 20 Vattenmelon 250 Vintersallat 20 Äggplanta 20 Ärt 500

text: Anmärkningar:

text: a) För F-1 hybridsorter av ovan nämnda arter får lägsta provvikt minskas till en fjärdedel av den angivna vikten. Provet måste dock ha en vikt av minst 5 gram och bestå av minst 400 frön. (

text: SJVFS 1996:103

text: Bilaga 2

text: KRAV PÅ UTSÄDESODLING FÖR CERTIFIERING AV SKÖRDEN OCH PÅ FÄLTBESIKTNING

text: Utsädesodling:

text: 1. Grödan ska ha godtagbar sortäkthet och sortrenhet. 2. Fältet ska vara i sådant skick och grödan i ett sådant utvecklingsstadium att fullgod kontroll av sortäkthet, sortrenhet och sundhet är möjlig. 3. Minsta avstånd från angränsande grödor som kan leda till oönskad pollinering ska vara följande: A. Beta vulgaris 1. Från pollenkällor av familjen Beta som inte tas upp nedan: 1 000 m. 2. Från pollenkällor av sorter av samma underart som tillhör en annan sortgrupp: a) för basutsäde 1 000 m b) för certifikatutsäde 600 m 3. För pollenkällor av sorter av samma underart som tillhör samma sortgrupp: a) för basutsäde 600 m b) för certifikatutsäde 300 m

text: De sortgrupper som avses i 2 och 3 ska bestämmas enligt följande: I) Beta vulgaris L. var. vulgaris (mangold) och Beta vulgaris L. var. conditiva Alef. (rödbeta): om grödan är av en sort som är genetiskt monogerm ska multigerma sorter anses tillhöra en annan grupp.

text: II) Beta vulgaris L. var. vulgaris (mangold): med beaktande av punkt I ska sorterna delas in i fem grupper med avseende på yttre egenskaper enligt följande:

text: Grupp Egenskaper

text: 1 Vitt bladskaft och ljusgrön bladskiva utan antocyanfärgning 2 Vitt bladskaft och mellan- eller mörkgrön bladskiva utan antocyanfärgning 3 Grönt bladskaft och mellan- eller mörkgrön bladskiva utan antocyanfärgning 4 Skärt bladskaft och mellan- eller mörkgrön bladskiva 5 Rött bladskaft och antocyanfärgad bladskiva

text: III) Beta vulgaris L. var. conditiva Alef. (rödbeta): med beaktande av punkt I ska sorterna delas in i sex grupper med avseende på yttre egenskaper enligt följande:

text: Grupp Egenskaper

text: 1 Rotknölens tvärsnitt smalt ellipsformat eller ellipsformat och rotköttet rött eller mörklila 2 Rotknölen cirkelformad eller brett ellipsformad och rotköttet vitt 3 Rotknölen cirkelformad eller brett ellipsformad och rotköttet gult 4 Rotknölen cirkelformad eller brett ellipsformad och rotköttet rött eller mörklila 5 Rotknölens form smal och avlång och rotköttet rött eller mörklila 6 Rotknölens form smal och triangulär med spetsen nedåt och rotköttet rött eller mörklila B. Brassica-arter 1. Från främmande pollenkällor som lätt kan förorsaka betydande försämring hos sorter av Brassica-arter: a) för basutsäde 1 000 m b) för certifikatutsäde 600 m 2. Från andra främmande pollenkällor som lätt kan ge upphov till korsningar i sorter av Brassica-arter: a) för basutsäde 500 m b) för certifikatutsäde 300 m C. Industricikoria (Cichorium intybus L. [partim]) 1. Från andra arter av samma familj eller underarter: 1 000 m 2. Från en annan sort av industricikoria: a) för basutsäde 600 m b) för certifikatutsäde 300 m D. Andra arter 1. Från främmande pollenkällor som lätt kan förorsaka betydande försämring hos sorter av andra arter: a) för basutsäde 500 m b) för certifikatutsäde 300 m 2. Från andra främmande pollenkällor som lätt kan ge upphov till korsningar i sorter av andra arter: a) för basutsäde 300 m b) för certifikatutsäde 100 m

text: Ovanstående avstånd kan reduceras om det vid fältbesiktning bedöms finnas tillräckligt skydd i form av naturliga korsningsbarriärer.

text: 4. Sjukdomar och skadliga organismer som försämrar utsädets användbarhet ska hållas på lägsta möjliga nivå.

text: Fältbesiktning och kontroll:

text: För basutsäde och certifikatutsäde ska minst en fältbesiktning utföras. (

text: SJVFS 1996:103

text: Bilaga 3

text: MÄRKNINGSKRAV

text: 1. Märkning av partier och förpackningar, utom småförpackningar

text: Obligatorisk information på officiellt märke, avseende stam-, bas- och certifikatutsäde av samtliga arter: 1. Texten "EG:s regler". 2. Certifieringsorgan och land. 3. Månad och år för officiell försegling. 4. Partiets referensnummer. 5. Artnamn på svenska och latin, det senare får anges i förkortad form. 6. Sort, anges med åtminstone det officiella namn under vilket sorten godkänts. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 7. Utsädesklass. För stamutsäde ska även anges antal generationer som föregår certifikatutsäde. 8. Produktionsland. 9. Netto- eller bruttovikt alternativt antal frön eller frögyttringar. Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, ska även typ av tillsats samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten anges. 10. Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan specialbehandling ska detta anges. 11. För sorter som är hybrider eller inavelslinjer: a) För basutsäde, om hybriden eller inavelslinjen som utsädet tillhör har godkänts officiellt: Namnet på den komponent, under vilket den har godkänts officiellt, och texten "komponent" i fråga om hybrider eller inavelslinjer som uteslutande är avsedda som komponenter för slutliga sorter. b) För basutsäde i övriga fall: Namnet på den komponent som basutsädet tillhör (kan anges med kodbeteckning), åtföljt av ett omnämnande av den slutliga sorten och texten "komponent". c) För certifikatutsäde: Namnet på den sort som utsädet tillhör, åtföljt av texten "hybrid".

text: För att märket ska gälla som växtpass enligt 13 a § ska följande information läggas till: 12. EG-växtpass. 13. Företagets registreringsnummer hos Jordbruksverket enligt 3 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. Följande uppgifter ska framgå antingen av märket eller av ett åtföljande dokument: 14. Om det finns en skyddad zon som är relevant. Kännetecknet ”ZP” för växtpassets geografiska giltighet och namnet på den eller de skyddade zoner som utsädet är godkänt för. 15. Kännetecknet ”RP” om växtpasset är ett ersättningspass och i tillämpliga fall, namnet på den ursprungligen registrerade producenten eller importören.

text: 16. I tillämpliga fall, namnet på ursprungslandet eller avsändarlandet i fråga om utsäde från ett tredjeland.

text: 2. Märkning av småförpackningar med certifikatutsäde (leverantörsmärke eller tryckt text på förpackningen)

text: 1. Texten "EG:s regler". 2. Namn och adress eller firmamärke för den som är ansvarig för märkningen. 3. Senaste undersökning av grobarhet (månad och år). 4. Artnamn på svenska och latin, det senare får anges i förkortad form. 5. Sort, anges med åtminstone det officiella namn under vilket sorten godkänts. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 6. Texten "Certifikatutsäde", får anges med "C". 7. Partiets referensnummer. 8. Netto- eller bruttovikt alternativt antal frön eller frögyttringar (gäller ej förpackningar med vikt under 500 g). Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, ska även typ av tillsats samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten anges. 9. Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan specialbehandling ska detta anges.

text: 3. Märkning av partier med standardutsäde (leverantörsmärke eller tryckt text på förpackningen)

text: 1. Texten "EG:s regler". 2. Namn och adress eller firmamärke för den som är ansvarig för märkningen. 3. Senaste undersökning av grobarhet (månad och år). 4. Artnamn på svenska och latin, det senare får anges i förkortad form. 5. Sort, anges med åtminstone det officiella namn under vilket sorten godkänts. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. För sortblandningar av rädisa, rättika eller sallat ska även texten "Sortblandning" anges. 6. Texten "Standardutsäde". 7. Firmans referensnummer. 8. Netto- eller bruttovikt alternativt antal frön eller frögyttringar. Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, ska även typ av tillsats samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten anges. 9. Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan specialbehandling ska detta anges.

text: 4. Märkning av småförpackningar med standardutsäde (tryckt eller stämplad text på förpackning)

text: 1. Texten "EG:s regler". 2. Namn och adress eller firmamärke för den som är ansvarig för märkningen. 3. Månad och år för sista försäljning. 4. Artnamn på svenska och latin, det senare får anges i förkortad form. 5. Sort, anges med åtminstone det officiella namn under vilket sorten godkänts. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. För sortblandningar av rädisa, rättika eller sallat ska även texten "Sortblandning" anges. 6. Texten "Standardutsäde" eller "st". 7. Firmans referensnummer. 8. Netto- eller bruttovikt alternativt antal frön eller frögyttringar (gäller ej förpackningar med vikt under 500 g). Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, ska även typ av tillsats samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten anges. 9. Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan specialbehandling ska detta anges.

text: 5. Särskild märkning

text: Märkning av F-material, som ska användas för produktion av stamutsäde eller basutsäde. Det officiella märket ska omfatta följande upplysningar: 1. Artnamn på svenska och latin, det senare får anges i förkortad form. 2. Sort, anges med åtminstone det officiella namn under vilket sorten godkänts. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 3. Texten "F-material". 4. Referensnummer. 5. Produktionsland. 6. Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan specialbehandling ska detta anges.

text: Märkning av icke slutgiltigt certifierat utsäde. Det officiella märket ska omfatta följande upplysningar: 1. Certifieringsorgan och land. 2. Art, får anges med latinskt namn i förkortad form. 3. Sort, anges med åtminstone det officiella namn under vilket sorten godkänts. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 4. Utsädesklass. 5. Partiets eller odlingens referensnummer. 6. Netto- eller bruttovikt. 7. Texten "Ej slutgiltigt certifierat utsäde". 8. Om utsädet varit föremål för betning ska detta anges.

text: 6. Utformning av officiellt märke respektive leverantörsmärke

text: a. Färg: Officiellt märke: F-material Vit Stamutsäde (klass A) Vit med violett diagonal rand Basutsäde (klass B) Vit Certifikatutsäde (klass C) Blå Standardutsäde Mörkt gul Ej dokumenterad sort Brun Icke slutligt certifierat utsäde Grå

text: Leverantörsmärke för småförpackningar och standardutsäde: Certifikatutsäde Blå Standardutsäde Mörkt gul Ej dokumenterad sort Brun

text: b. Storlek: Minsta storlek 110 x 67 mm. Undantag för småförpackningar där anpassning av storlek får ske. ( ).

text: Bilaga 4

text: OFFICIELLT DOKUMENT SOM KRÄVS VID UTFÖRSEL OCH INFÖRSEL AV ICKE SLUTLIGT CERTIFIERAT UTSÄDE (ENLIGT 24 b OCH 27 §§)

text: 1. Utställande myndighet. 2. Art, får anges med latinskt namn i förkortad form. 3. Sort, anges med åtminstone det officiella namn under vilket sorten godkänts. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 4. Utsädesklass. 5. Referensnummer för moderparti samt i vilket land certifiering av sådant parti har skett. 6. Partiets eller odlingens referensnummer. 7. Areal för produktion av aktuellt parti. 8. Skördad mängd och antal förpackningar. 9. Godkänd fältbesiktning. 10. Resultat av ev. föranalyser. (

text: SJVFS 2001:30


title: Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2004:35) om systemet med exportbidrag för jordbruksprodukter

text: Grundläggande bestämmelser om systemet med exportbidrag för jordbruksprodukter m.m. finns i 1.

text: kommissionens förordning (EG) nr 800/1999 av den 15 april 1999

text: om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med exportbidrag för jordbruksprodukter , 2.

text: kommissionens förordning (EG) nr 1520/2000 av den 13 juli 2000

text: om gemensamma tillämpningsföreskrifter för ordningen för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget samt om kriterierna för fastställande av bidragsbeloppen , 3.

text: kommissionens förordning (EEG) nr 3615/92 av den 15 december 1992

text: om fastställande av de kvantiteter jordbruksprodukter som ska ligga till grund för beräkningen av exportbidrag i samband med export av varor som omfattas av

text: rådets förordning (EEG) nr 3035/80

text: , 4.

text: rådets förordning (EEG) nr 386/90 av den 12 februari 1990

text: om kontroll i samband med export av jordbruksprodukter som berättigar till exportbidrag eller andra belopp , 5.

text: kommissionens förordning (EG) nr 2090/2002 av den 26 november 2002

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: rådets förordning (EEG) nr 386/90

text: vad gäller fysisk kontroll i samband med export av jordbruksprodukter som berättigar till exportbidrag , 6.

text: rådets förordning (EEG) nr 4045/89 av den 21 december 1989

text: om medlemsstaternas granskning av de transaktioner som utgör en del av systemet för finansiering genom garantisektionen inom Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket och om upphävande av direktiv

text: 1 EGT L 102, 17.4.1999, s. 11 (Celex 31999R0800). 2 EGT L 177, 15.7.2000, s. 1 (Celex 32000R1520). 3 EGT L 367, 16.12.1992, s. 10 (Celex 31992R3615). 4 EGT L 42, 16.2.1990, s. 6 (Celex 31990R0386). 5 EGT L 322, 27.11.2002, s. 4 (Celex 32002R2090). 6 EGT L 388, 30.12.1989, s. 18 (Celex 31989R4045).

text: kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: rådets förordning (EEG) nr 2913/92

text: om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen , 8.

text: rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001

text: om den gemensamma organisationen av marknaden för socker , 9. lagen (

text: ) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter, samt 10. förordningen (

text: ) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter förstås med exporttullkontor: det tullkontor som är behörigt på den plats där inlastning för export sker, om inte Tullverket bestämt annat, utfartstullkontor: det tullkontor som definieras i

text: artikel 793.2 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93

text: , receptregistrering: registrering av en vara enligt meddelat tillstånd enligt 7 § första stycket.

text: Ansökan

text: Ansökan om exportbidrag kan lämnas elektroniskt till tulldatasystemet (elektronisk ansökan). För elektronisk ansökan om exportbidrag krävs tillstånd ”Elektronisk uppgiftslämning vid ansökan om exportbidrag”. Ansökan om sådant tillstånd lämnas till Tullverket. Tullverket beslutar om tillstånd i samråd med Jordbruksverket. Ansökan om exportbidrag kan även lämnas på blankett A ”Ansökan om exportbidrag” . Sådan ansökan ges in till exporttullkontoret.

text: Den elektroniska ansökan om exportbidrag utgör också föranmälan enligt

text: artikel 5.7 b i förordning (EG) nr 800/1999

text: . Den ska därför lämnas inom de tidsintervall som anges i 24 §.

text: Redovisning av ingående produkter m.m. i ansökan

text: För varor ska en redovisning av förbrukningen av de ingående ingredienserna ske. Redovisningen av förbrukade ingående ingredienser kan ske genom hänvisning till tillverkningsrecept eller genomsnittlig produktionskvantitet enligt

text: artikel 3.2 tredje stycket i förordning (EG) nr 1520/2000

text: eller till faktisk förbrukning enligt

text: artikel 3.2

text: första - andra stycket samma förordning.

text: För redovisning av faktisk förbrukning enligt

text: artikel 3.2

text: första - andra stycket i förordning

text: (EG) nr 1520/2000

text: ska blankett B ”redovisning av ingredienser” användas . I de fall ansökan om exportbidrag lämnas elektroniskt ska blankett B med angivande av aktuellt tullid skickas till Jordbruksverket. I annat fall bifogas blankett B till blankett A.

text: 7 EGT L 253, 11.10.1993, s. 1 (Celex 31993R2454). 8 EGT L 178, 30.06.2001, s. 1 (Celex 32001R1260). 9 Blankett A kan rekvireras från Tullverket, Box 12854, 112 98 Stockholm. 10 Blankett B kan hämtas på www.sjv.se.

text: För redovisning av förbrukade kvantiteter med hänvisning till tillverkningsrecept eller genomsnittlig produktionskvantitet enligt

text: fordras tillstånd av Jordbruksverket. Ett sådant tillstånd innebär att varan receptregistreras i enlighet med tillståndet och tilldelas ett receptnummer. Om sådant tillstånd meddelas ska redovisning av förbrukade kvantiteter med hänvisning till tillverkningsrecept eller genomsnittlig förbrukning ske med hänvisning till angivet receptnummer på den elektroniska ansökan om exportbidrag eller i fält 44c på blankett A. Närmare bestämmelser om tillstånd och receptregistrering finns i 29 - 35 §§.

text: För bearbetade produkter av frukt och grönsaker ska ingående produkter redovisas på den elektroniska ansökan om exportbidrag eller i fält 44 på blankett A. För produkter som anges i

text: artikel 1.1 d i förordning (EG) nr 1260/2001

text: ska sockerhalt och torrsubstanshalt redovisas på den elektroniska ansökan om exportbidrag eller i fält 44 på blankett A.

text: I ansökan om exportbidrag för varor, bearbetade produkter av frukt och grönsaker samt produkter som anges i

text: får varje enskild varupost endast omfatta varor med samma sammansättning och KNnummer.

text: Månadsredovisning

text: I vissa fall kan ansökan göras på blankett ”Månadsredovisning för ansökan om exportbidrag”. För användandet av sådan ansökan krävs särskilt tillstånd från Jordbruksverket. Månadsredovisning ska lämnas in till Tullverket senast den sista dagen i månaden efter den månad som ansökan avser .

text: Utförselbekräftelse m.m.

text: För att bekräfta utförsel m.m. i enlighet med artiklarna

text: och

text: i förordning (EG) nr 800/1999 ska ett vederbörligen ifyllt original av kontrollexemplar T5 inges till exporttullkontoret. Undantag från att upprätta ett kontrollexemplar T5 gäller i det fall då det normala klareringsförfarandet används samtidigt som exporttullkontor och utfartstullkontor är detsamma och någon fysisk kontroll enligt artiklarna

text: 2 a

text: och

text: i förordning (EEG) nr 386/90 inte har ägt rum. (

text: SJVFS 2005:27

text: Övriga regler beträffande ansökan

text: Uppgifter för beräkning av bidrag enligt

text: artikel 5 i förordning (EG) nr 800/1999

text: samt bilaga B till förordning

text: (EG) nr 1520/2000

text: ska vara ifyllda på respektive blankett innan lastning påbörjas.

text: 11 Blankett ”Månadsredovisning för ansökan om exportbidrag” kan hämtas på www.sjv.se. 12 Kontrollexemplar T5, TV 721.11, kan rekvireras från Liber Distribution, Kundtjänst, 162 89 Stockholm. Enstaka exemplar kan även beställas från Tullsvar, Tullverkets informationstjänst samt tulldeklareringsexpeditionerna.

text: En exportör ska till varje ansökan om exportbidrag enligt blankett A bifoga dokument som styrker vilken vara och vilken kvantitet som ska exporteras.

text: En exportör som önskar ansöka om exportbidrag baserat på analysmetod enligt

text: artikel 7 i förordning (EG) nr 1520/2000

text: ska i samband med föranmälan lämna ett representativt varuprov till exporttullkontoret. Exportören ska på särskilt dokument lämna försäkran till Jordbruksverket att han saknar möjlighet att ange receptet på den bearbetade vara för vilken varuprov lämnas.

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i 3, 6-9 och 11-13 §§.

text: Utbetalning och specialfall

text: För att exportbidrag ska beviljas måste de förutsättningar som anges i 3, 6-9, 10-14, 22 och 24-26 §§ dessa föreskrifter samt

text: artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 2090/2002

text: och artikel

text: och

text: i kommissionens förordning (EG) nr 800/1999 vara uppfyllda.

text: Jordbruksverket betalar ut exportbidrag i förskott vid uppläggning på proviantlager enligt de förutsättningar som anges i

text: artikel 40 i förordning (EG) nr 800/1999

text: . Ansökan om godkännande av lagerhavare och proviantlager ska ges in till Jordbruksverket.

text: Ansökan om tillstånd till överföring av produkter till annat proviantlager enligt

text: artikel 43.2 i förordning (EG) nr 800/1999

text: ska ges in till Jordbruksverket. Innan sådan överföring får ske ska tillståndet uppvisas för exporttullkontoret om tulltjänsteman begär det.

text: Vid leverans av proviant till borr- och produktionsplattformar befrias exportören från skyldigheten att uppvisa ombordtagningsintyg i enlighet med de förutsättningar som anges i

text: artikel 44.3 tredje stycket i förordning (EG) nr 800/1999

text: Jordbruksverket betalar ut exportbidrag vid export sjövägen enligt de förutsättningar som anges i

text: artikel 9.1 c i förordning (EG) nr 800/1999

text: Kontroll av exportförsändelser

text: Tullverket utför all kontroll enligt förordning

text: (EEG) nr 386/90

text: utom produktionskontroll. Tullverket utför dessutom kontroll och övervakning enligt

text: artikel 43

text: punkterna 1 och 3 - 5 i förordning

text: (EG) nr 800/1999

text: , nödvändig dokumentgranskning för att kontrollera riktigheten i lämnade uppgifter på blankett A och B samt i den elektroniska ansökan om exportbidrag. Vidare utför Tullverket nödvändig granskning vid tillämpning av artiklarna

text: och

text: i förordning (EG) nr 800/1999.

text: Föranmälan för besiktning och kontroll ska ges in till exporttullkontoret på blankett ”Föranmälan för jordbruksvaror” eller i annan form. När ansökan om exportbidrag lämnas elektroniskt är ansökan samtidigt en föranmälan. Föranmälan ska innehålla uppgifter om 1. exportör, 2. lastningsplats, 3. datum och tidpunkt för lastningens påbörjan, 4. kollital (anges under särskilda upplysningar), 5. exportbidragsnomenklaturnummer (produktkod), 6. receptnummer (om tillämpligt), 7. nettovikt, bestämmelseland, 8. utpasseringsort ur gemenskapens tullområde, 9. svensk klareringsort, 10. uppgift om bidragets storlek (om förutfastställelse av bidraget har skett), 11. uppgift om nummer på förutfastställelselicensen (om förutfastställelse av bidraget har skett), samt 12. underskrift av och telefonnummer till den som hos företaget ansvarar för exporten. Uppgifter om eventuellt receptnummer och licensnummer ska lämnas på så sätt att uppgiften kan hänföras till respektive produktkod.

text: Exportörer som har tillstånd att ansöka om exportbidrag på månadsredovisning är befriade från kravet på föranmälan.

text: Föranmälan enligt 22 § ska 1. ha kommit in till exporttullkontoret under kontorets expeditionstid och senast 24 timmar innan lastningens påbörjan, samt 2. om lastning ska äga rum på en lördag eller på en helgdag ha kommit in till exporttullkontoret senast 48 timmar innan lastningens påbörjan. Föranmälan som kommer in under annan tid innan lastningens påbörjan får godtas under förutsättning att besiktning och kontroll kan genomföras. (

text: SJVFS 2005:27

text: Lastning får inte påbörjas innan den i föranmälan angivna tidpunkten. Om lastning inte påbörjats inom en timme därefter får Tullverket avgöra om förutsättningarna för kontroll fortfarande föreligger.

text: Varorna ska för Tullverkets kontroll förvaras lätt tillgängliga och åtskilda från andra varor. Detta gäller inte varor som är sådana till sin beskaffenhet att de inte kan avskiljas före lastningens påbörjan.

text: I de fall en kontroll enligt förordning

text: (EEG) nr 386/90

text: innebär provuttag för laboratorieanalys eller delvägning ska för exporten ansvarig person, eller person som denne utsett, intyga att det inte finns krav på ytterligare provuttag eller vägningar av försändelsen.

text: 13 Blankett ”Föranmälan för jordbruksvaror” kan rekvireras från närmaste tullkontor.

text: Exportören ska bevara all dokumentation som rör exporten av den vara för vilken ansökan om exportbidrag görs. Dokumentationen ska bevaras under en period av minst fem år från det att den upprättades. Tillverkare av en vara, för vilken ansökan om exportbidrag görs, ska bevara tillverkningsreceptet för varan och, i förekommande fall, det analysresultat som avser varan. Dokumentationen ska vara utformad på ett sådant sätt att den överensstämmer med det sätt på vilket de ingående ingredienserna redovisas. Dokumentationen ska bevaras under en period av minst fem år från det att den upprättades. Kontrollregister ska förvaras hos den som har tillstånd till månadsredovisning. Registret ska bevaras under en period av minst fem år.

text: Tillstånd och receptregistrering

text: Tillstånd enligt 7 § första stycket kan meddelas för varor som berättigar till exportbidrag enligt bilaga B till

text: kommissionens förordning (EG) nr 1520/2000

text: . Ett sådant tillstånd kan inte meddelas för vara för vilken exportbidraget uteslutande grundas på standardrecept enligt bilaga C till samma förordning.

text: För en vara som är tillverkad i Sverige får en ansökan om tillstånd enligt 7 § första stycket göras av den som tillverkar varan. För en vara som är tillverkad i annat EU-land får ansökan om tillstånd göras av den som för in varan till Sverige. Ansökan om att få redovisa de kvantiteter basprodukter för vilka exportbidraget beräknas enligt varans tillverkningsrecept eller dess genomsnittliga produktionskvantiteter ska göras på blankett ”Ansökan om redovisning enligt tillverkningsrecept eller genomsnittlig produktionskvantitet” och ges in till Jordbruksverket.

text: Ansökan om tillstånd enligt 7 § första stycket ska göras för varje enskild vara. En gemensam ansökan kan dock göras för flera varor som klassificeras enligt samma KN-nummer och som har identiskt tillverkningsrecept eller genomsnittligt förbrukade kvantiteter under en viss period. För varor som har olika sammansättning och som blandas i en förpackning, där förhållandet mellan kvantiteterna av de olika varorna i förpackningen är konstant, kan en ansökan göras för hela förpackningen.

text: Ett tillstånd enligt 7 § första stycket är giltigt tolv månader från dagen för Jordbruksverkets beslut. Jordbruksverket kan förlänga tillståndet med ytterligare tolv månader efter begäran av tillståndsinnehavaren. Jordbruksverket kan besluta om annan giltighetstid.

text: Om ändring sker av de förutsättningar varpå Jordbruksverkets tillstånd enligt 7 § första stycket grundar sig fordras tillstånd av Jordbruksverket för redovisning enligt de förändrade förutsättningarna. Ansökan om tillstånd ska göras på blankett ”Ansökan om redovisning enligt tillverkningsrecept eller genomsnittlig produktionskvantitet” och ges in till Jordbruksverket. Ansökan ska göras av tillståndshavaren.

text: 14 Blankett ”Ansökan om redovisning enligt tillverkningsrecept eller genomsnittlig produktionskvantitet” kan hämtas på www.sjv.se. 15 Blankett ”Ansökan om redovisning enligt tillverkningsrecept eller genomsnittlig produktionskvantitet” kan hämtas på www.sjv.se.

text: Upphör tillverkningen av en vara för vilken ett tillstånd enligt 7 § första stycket meddelats ska detta anmälas omedelbart. Anmälan ska göras på blankett ”Ansökan om redovisning enligt tillverkningsrecept eller genomsnittlig produktionskvantitet” och ges in till Jordbruksverket. Anmälan ska göras av tillståndshavaren. Ett tillstånd enligt första stycket är giltigt tolv månader från dagen för Jordbruksverkets beslut. Jordbruksverket kan förlänga tillståndet med ytterligare tolv månader efter begäran av tillståndshavaren. Jordbruksverket kan besluta om annan giltighetstid. Har tillstånd enligt första stycket meddelats eller har anmälan enligt andra stycket skett kan varan åberopas vid export i tolv månader från tidpunkten för den faktiska ändringen under förutsättningen att varan tillverkades under tillståndets giltighetstid. Jordbruksverket kan besluta om en längre period än tolv månader under vilken den receptregistrerade varan kan åberopas.

text: Ett tillstånd enligt 7 § första stycket eller 33 § första stycket kan återkallas av Jordbruksverket om beslutet har fattats på grundval av felaktiga uppgifter som lämnats i ansökan. Återkallelse kan också ske om tillståndsinnehavaren inte kommit in med begärda uppgifter inom angiven tid beträffande den receptregistrerade varans sammansättning eller om tillståndsinnehavaren på annat sätt bryter mot de förutsättningar som gäller för tillståndet.

text: Ansökan om exportbidrag med hänvisning till en receptregistrerad vara får göras av tillståndsinnehavaren eller av annan exportör som genom skriftligt intyg från receptinnehavaren fått rätt att åberopa dennes receptnummer. Ett sådant intyg ska komma in till Jordbruksverket innan det första exporttillfället, eller bifogas ansökan om exportbidrag vid det första exporttillfället då receptet åberopas. Receptinnehavare som har lämnat ett sådant skriftligt intyg till annan exportör ska omedelbart meddela exportören om varans registrering ändras eller upphör.

text: Återkrav

text: Belopp som stödmottagaren inte är berättigad till och som avser felaktigt utbetalt exportbidrag, felaktigt frisläppta säkerheter, ränta och belopp som följer av

text: artikel 51.4 i kommissionens förordning (EG) nr 800/1999

text: ska inte återkrävas när summan av dessa belopp per exportdeklaration inte överstiger 800 kronor.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2005.

text: CHRISTINA HUHTASAARI

text: Emma Zackrisson (Utredningsenheten)

text: 16 Blankett ”Ansökan om redovisning enligt tillverkningsrecept eller genomsnittlig produktionskvantitet” kan hämtas på www.sjv.se. 17

text: SJVFS 2005:27

type: foreskrift


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2002:95) om ersättning för miljövänligt jordbruk

text: 1 kap. GEMENSAMMA BESTÄMMELSER

text: Inga åtaganden eller sådana utökningar som avses i 9 § andra stycket kan, från och med stödår 2005, godkännas för de ersättningsformer som avses i 1 § 3 b och e.

text: Länsstyrelsen får besluta om anpassning av villkor för ett åtagande som under åren 2005 och 2006 inte kan uppfyllas på grund av omständigheter som beror på stormen den 8-9 januari 2005. Sådan anpassning kan ske under förutsättning att jordbrukaren skriftligen, innan eventuell avisering av fältkontroll, har anmält till länsstyrelsen att jordbruksföretaget har påverkats av stormen.

text: Anpassning enligt 12 a § kan ske genom att villkor i 1. 2 kap. 3, 6, 12 och 22-23 §§, 2. 3 kap. 1-3 §§, 3. 4 kap. 15, 19, 30, 40, 42, 45-46, 67, 69 a-c, 72 och 77 §§ samt 4. bilaga 4 som inte kan uppfyllas på grund av stormen, ersätts med ett generellt villkor att ta hand om stormfällda träd och andra stormskador. Villkor i 2 kap. 8 § 1 och 4, 3 kap. 4 § och 4 kap. 66, 69, 69 d, 74 och 78 §§ kan anpassas så att kemisk bekämpning och bevattning får ske på virkesupplag. För ersättning enligt 1 § 1 a får sådan anpassning inte göras för mark med tilläggsersättning eller för naturbetesmark enligt 15 § Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: SNFS 1997:2

text: ) om spridning av bekämpningsmedel. Villkor i 4 b § kan anpassas så att sådd kan ske efter den 15 juni, dock inte senare än den 15 juli ansökningsåret. Anpasssning av villkor för ersättning enligt 1 § 2 och 3 c kan endast gälla skiften där vallen har etablerats innan hindret, som beror på stormen, har uppstått. Jordbrukaren ska, vid uppfyllande av villkor att ta hand om stormfällda träd och andra stormskador, visa hänsyn till natur- och kulturmiljövärden på mark med tilläggsersättning enligt 1 § 1 a och på mark med landskapselement i åtagande enligt 1 § 1 b.

text: Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2005:10

text: Jordbrukare som har ett åtagande enligt 1 § 3 a och som inte kan använda sina jordbruksgrödor eller frilandsodlade trädgårdsgrödor till foder, livsmedels- eller utsädesproduktion under åren 2005 och 2006 på grund av omständigheter som beror på stormen den 8-9 januari 2005, kan ändå få utbetalning av miljöersättning för 2005 och 2006.

text: Denna författning träder i kraft den 20 maj 2005.

text: MATS PERSSON

text: Nils Lagerkvist (Miljö- och regionalstödsenheten)

type: kapitel


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1995:10) om prisrapportering av mjölkprodukter

text: Grundläggande bestämmelser om prisrapportering av mjölkprodukter finns i 1.

text: rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999

text: om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter , 2.

text: kommissionens förordning (EG) nr 562/2005 av den 5 april 2005

text: om tillämpningsföreskrifter till

text: rådets förordning (EEG) nr 804/68

text: beträffande meddelanden mellan medlemsstaterna och kommissionen med avseende på mjölk och mjölkprodukter , 3. lagen (

text: ) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter, och 4. förordningen (

text: ) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter. ( ).

text: Rapportering

text: Mejeriföretag ska veckovis rapportera priser för mjölkprodukter som säljs inom landet. Rapporteringen ska ske i ett av Jordbruksverket angivet format. Rapporten ska ha kommit in till Jordbruksverket via www.sjv.se eller med post senast tisdag klockan 15.00 i efterföljande vecka.(

text: SJVFS 2005:32

text: 1 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2000:37

text: . 2 EGT L 160, 26.6.1999, s. 48 (Celex 31999R1255). 3 EUT L 095, 14.4.2005, s. 11 (Celex 32005R0562).

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2005. MATS PERSSON Eva Jirskog (Marknadsenheten)

text: SJVFS 2005:32


title: Föreskrifter om upphävande av Kungliga veterinärstyrelsens cirkulär (VF 1969:64) till samtliga veterinärer om rabies

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2005.

text: MATS PERSSON

text: Maria Cedersmyg (Art- och smittskyddsenheten)


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2004:96) om skyddsåtgärder med anledning av Newcastlesjuka i Bulgarien

text: Dessa föreskrifter kompletterar bestämmelser som har meddelats i tidigare av Statens jordbruksverk beslutade föreskrifter och som är avsedda att hindra spridning av smittsamma djursjukdomar. Om andra av Jordbruksverket meddelade föreskrifter eller beslut som meddelats av Jordbruksverket innehåller bestämmelser eller villkor som avviker från vad som sägs i dessa föreskrifter gäller bestämmelserna i den här författningen.

text: Import från Bulgarien

text: Med undantag av det som anges i 3 och 4 §§ är det, med hänsyn till

text: kommissionens beslut 2005/61/EG av den 27 januari 2005

text: om skyddsåtgärder i samband med Newcastlesjuka i Bulgarien och om upphävande av beslut

text: , enligt

text: 4 § 2 förordningen (1994:1830)

text: om införsel av levande djur m.m. förbjudet att från det administrativa distriktet Kardzhali i Bulgarien importera levande fjäderfä och kläckägg av sådana, levande ratiter och kläckägg av sådana, hägnat och viltlevande fågelvilt och kläckägg av sådana liksom färskt kött av fjäderfä, ratiter, hägnat och viltlevande fågelvilt samt produkter och beredningar som innehåller denna typ av kött. (

text: SJVFS 2005:4

text: Undantag

text: Import är tillåten från det administrativa distriktet Kardzhali i Bulgarien av färskt kött av fjäderfä, ratiter, hägnat och viltlevande fågelvilt samt produkter och

text: Jfr

text: (EUT L 25, 28.1.2005, s. 69, Celex 32005D0061).

text: beredningar som innehåller denna typ av kött om det härrör från fåglar som slaktats före den 16 november 2004. (

text: SJVFS 2005:4

text: Import är tillåten från det administrativa distriktet Kardzhali i Bulgarien av köttprodukter som består av eller innehåller kött av fjäderfä, ratiter, fågelvilt i hägn eller viltlevande fågelvilt om köttet från dessa arter har genomgått 1) behandling i hermetiskt tillsluten behållare tills ett F°-värde på lägst 3 har uppnåtts, eller 2) behandling som innebär att en lägsta temperatur på 70°C har uppnåtts i hela köttet under beredningen av köttprodukten. (

text: SJVFS 2005:4

text: Veterinärintyg

text: I veterinärintyg som åtföljer sändningar av de produkter som avses i 3 § ska följande införas:

text: ” Färskt kött av fjäderfä/färskt kött av ratiter/färskt kött av hägnat fågelvilt/färskt kött av viltlevande fågelvilt/köttprodukter som består av eller innehåller kött av fjäderfä, ratiter, hägnat eller viltlevande fågelvilt/köttberedningar som består av eller innehåller kött av fjäderfä, ratiter, hägnat eller viltlevande fågelvilt* i enlighet med

text: artikel 3.1 i beslut 2005/61/EG

text: . * Stryk det som ej är tillämpligt.” (

text: SJVFS 2005:4

text: Denna författning träder i kraft den 3 februari 2005.

text: MATS PERSSON

text: Martina Deriu (Foderkvalitetsenheten)


text: För att vara berättigad till utbetalning av miljöersättning enligt 3 och 4 kap ska jordbrukaren ha sått utsädet senast den 15 juni ansökningsåret. I Kalmar län, Östergötlands län, Uppsala län, Värmlands län, Örebro län, Västmanlands län, Dalarnas län, Gävleborgs län, Västernorrlands län, Jämtlands län, Västerbottens län och Norrbottens län ska jordbrukaren ha sått utsädet senast den 30 juni ansökningsåret.

text: 4 KAP. MILJÖANPASSAT JORDBRUK

text: Fånggröda ska sås i samband med sådd av huvudgrödan eller senast den 15 juni ansökningsåret, med undantag för fånggröda som sås efter potatis, rotfrukter ellergrönsaker. I Kalmar län ska fånggrödan sås i samband med sådd av huvudgrödan eller senast den 30 juni ansökningsåret, med undantag för fånggröda som sås efter potatis, rotfrukter eller grönsaker.

text: Skyddszonen ska sås senast den 15 juni det första året i stödperioden. I Kalmar län, Östergötlands län, Uppsala län, Värmlands län, Örebro län, Västmanlands län, Dalarnas län och Gävleborgs län, ska skyddszonen ha såtts senast den 30 juni det första året i stödperioden. Växtligheten på skyddszonen ska utgöras av vallgräs eller vallgräs i blandning med vallbaljväxter. Högst 10 viktprocent av utsädesblandningen får utgöras av vallbaljväxter. Sådden ska ske med en för arten och syftet med odlingen normal utsädesmängd. Skyddszon som redan är etablerad vid stödperiodens början omfattas inte av kravet på sådd.

text: 1 Författningen omtryckt

text: SJVFS 2005:10

text: Denna författning träder i kraft den 15 juni 2005.

text: MATS PERSSON Emma Lundin (Miljö- och regionalstödsenheten)


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1996:24) om införsel av djur, sperma, ägg och embryon

text: Dessa föreskrifter avser införsel från länder inom Europeiska unionen (EU) och sådant tredje land eller del därav varifrån införsel får ske till Europeiska unionen av djur, sperma, ägg och embryon som inte särskilt regleras i Statens jordbruksverks föreskrifter om införsel av 1. nötkreatur och svin, 2. får och getter, 3. hästdjur, 4. fjäderfä och kläckägg, 5. embryon och sperma från nötkreatur samt sperma från svin, 6. fisk, kräftdjur och blötdjur och produkter därav, eller 7. sällskapsdjur. Förutom bestämmelserna i dessa föreskrifter finns bestämmelser om handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter. (

text: SJVFS 2005:44

text: Definitioner

text: Vid tillämpningen av dessa föreskrifter avses med embryosamlingslag: en av avsändarlandet officiellt godkänd och registrerad grupp som utför samlandet och prepareringen av embryon, godkänd anläggning: en permanent, geografiskt begränsad anläggning som är godkänd och registrerad av landets behöriga myndighet och där en eller flera djurarter hålls regelbundet och som är avsedd för ett eller flera av följande ändamål: 1. utställning av djur och undervisning av allmänheten, 2. bevarande av djurarter, eller 3. grundforskning, tillämpad forskning eller uppfödning av försöksdjur för vetenskapliga ändamål. För godkännande av anläggning i landet ska kraven som anges i bilaga 1 vara uppfyllda, registrerad handlare: juridisk eller fysisk person som på permanent eller tillfällig basis bedriver handel med djur och som har registrerats av avsändarlandets myndighet för handel inom gemenskapen, reptiler: ormar, sköldpaddor och ödlor, transitering: transport genom landet av sändning som står under tullkontroll, samt tullplats: plats där Tullverket finns. (

text: SJVFS 2005:44

text: Införseltillstånd

text: Djur, sperma, ägg och embryon som inte står särskilt omnämnda i dessa föreskrifter eller där krav på införseltillstånd särskilt anges får inte föras in utan införseltillstånd i varje enskilt fall. Införseltillstånd ska sökas från Statens jordbruksverk. Införseltillståndet kan innehålla villkor utöver bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: Införsel från tredje land

text: Djur, andra än de som anges i 25 - 27 §§, från tredje land får inte föras in utan införseltillstånd. Särskilda bestämmelser om krav på införseltillstånd för hundar, katter och illrar som förs in från visst tredje land finns i 22 a §. Införsel av djur, sperma, ägg och embryon från tredje land får endast ske vid gränskontrollstation på de införselorter som anges i Statens Jordbruksverks

text: föreskrifter (

text: SJVFS 1999:134

text: ) om veterinära kontroller av levande djur som förs in från tredje land till EU och Norge. (

text: SJVFS 2005:44

text: Anmälan till Tullverket

text: Vid införseltillfället ska anmälan ske till Tullverket. (

text: SJVFS 2005:44

text: Djurhälsokrav

text: Djur, sperma, ägg och embryon som införs får inte uppvisa några tecken på sjukdom eller misstänkas vara smittade av sjukdom. De får heller inte härröra från områden eller anläggningar som är spärrade på grund av smittsam sjukdom för aktuellt djurslag.

text: Särskilda villkor

text: Registrering

text: Importör av djur, sperma, ägg och embryon som omfattas av bestämmelserna i 12 – 20 och 23 – 27 §§ ska vara registrerad hos Jordbruksverket. Ansökan om registrering ska ske på fastställd blankett D92, som kan erhållas från Jordbruksverket , och vara Jordbruksverket tillhanda senast 30 dagar före det första införseltillfället. Registreringen gäller under ett år från tidpunkten för beslutet om registrering. (

text: SJVFS 2005:44

text: Föranmälan

text: Importören ska senast en arbetsdag före sändningens ankomst anmäla införsel från land inom EU till Jordbruksverket. Detta gäller dock inte införsel av hundar, katter, illrar och gnagare. Vid införsel från tredje land ska anmälan ske till gränskontrollveterinären på införselorten senast en arbetsdag före sändningens ankomst. (

text: SJVFS 2005:44

text: Krav på avsändaren

text: Införsel från land inom EU av djur, sperma, ägg och embryon som omfattas av bestämmelserna i 12 – 20 och 23 - 24 §§ får endast ske från registrerad handlare. (

text: SJVFS 2005:44

text: Hälsointyg

text: Djur, sperma, ägg och embryon som anges i 12 – 20 och 23 - 24 §§ ska, om inte annat anges, vid införsel åtföljas av ett hälsointyg utformat i enlighet med ett av Europeiska unionens råd eller kommissionen fastställt formulär . Intyget ska utfärdas av en officiell veterinär. Vid införsel till en godkänd anläggning får intyget vara utfärdat av den avsändande godkända anläggningens veterinär. Intyget ska vara utfärdat under det sista dygnet före lastningen.

text: Blankett D92 kan hämtas på Jordbruksverkets hemsida www.sjv.se . 4 Se rådets direktiv 92/65 av den 13 juli 1992 om fastställande av djurhälsokrav i handeln inom och importen till gemenskapen av djur, sperma, ägg (ova) och embryon som inte faller under de krav som fastställs i de specifika gemenskapsregler som avses i bilaga A.I till direktiv

text: (EGT L 38, 18.2.1995, s 19 Celex 31992L0065R), kommissionens beslut 95/388 av den 19 september 1995 om hälsointyg för handel inom gemenskapen med sperma, ägg och embryon från får och getter (EGT L 234, 3.10.1995, s30, Celex 31995D0388) och kommissionens beslut 95/307 av den 24 juli 1995 om fastställande av förebilden till veterinärintyg vid handel med sperma av hästdjur (EGT L 185, 4.8.1995, s 8, Celex 31995D0307) med senare ändringar.

text: Intyget ska i original åtfölja transporten till gränskontrollstationen eller destinationsorten. Det ska vara utfärdat på svenska och på minst ett i avsändarlandet officiellt språk. Av intyget ska framgå att djuren, sperman, äggen eller embryona uppfyller de hälsokrav som anges i dessa föreskrifter. Importör ska under minst sex månader behålla de intyg som åtföljer sändningen och på begäran uppvisa dem för en officiell veterinär. (

text: SJVFS 2005:44

text: Härstamningsbevis

text: Sperma, ägg och embryon som anges i 23 och 24 §§ ska vid införsel åtföljas av ett härstamningsbevis i enlighet med de regler som har uppställts av Europeiska gemenskapernas kommission.

text: Apdjur

text: Införsel av apor (simiae och prosimiae) får endast ske från en godkänd anläggning i avsändarlandet till en av Jordbruksverket godkänd anläggning. Jordbruksverket kan i enskilda fall medge undantag för införsel av djur som har tillhört en privatperson eller som har beslagtagits eller omhändertagits av Tullverket. (

text: SJVFS 2005:44

text: Hovdjur

text: Hovdjur ska 1. vara identifierade så att ursprungsanläggningen kan spåras, 2. inte vara avsedda för slakt till följd av ett bekämpningsprogram för smittsam sjukdom, 3. inte ha blivit vaccinerade mot mul- och klövsjuka och de ska härröra från ett område som inte lyder under några restriktioner avseende mul- och klövsjuka, samt 4. härröra från en anläggning som inte lyder under några djurhälsorestriktioner för det berörda djurslaget och de ska ha befunnit sig där sedan födelsen eller de senaste 30 dagarna före avsändandet.

text: Idisslare ska, förutom att uppfylla kraven i 13 §, antingen 1. härröra från en officiellt tuberkulosfri och officiellt brucellosfri besättning, eller 2. härröra från en besättning där inga fall av tuberkulos eller brucellos har förekommit de föregående 42 dagarna och de ska ha genomgått en provtagning med negativt resultat avseende tuberkulos och brucellos inom 30 dagar före avsändandet. Hjortar ska i karantän i Sverige genomgå tre provtagningar avseende tuberkulos med minst ett års mellanrum mellan det första och tredje testet samt minst tre månaders mellanrum mellan varje enskilt testtillfälle. (

text: SJVFS 2005:44

text: Svindjur ska, förutom att uppfylla kraven i 13 §, 1. härröra från en brucellosfri besättning eller inom 30 dagar före avsändandet med negativt resultat ha genomgått en test för att påvisa frihet från brucellosantikroppar, 2. ha testats serologiskt med negativt resultat avseende klassisk svinpest om det under de senaste tolv månaderna har förekommit fall av klassisk svinpest i regionen. Regionens status avseende svinpest eller resultatet av testningen ska särskilt intygas av en officiell veterinär i hälsointyget, samt

text: 3. ha testats serologiskt med negativt resultat avseende Porcine Respiratory and Reproductive Syndrome (PRRS) om det under de senaste tolv månaderna har förekommit fall av PRRS i regionen. Regionens status avseende PRRS eller resultatet av testningen ska särskilt intygas av en officiell veterinär i hälsointyget.

text: Fåglar

text: Vid införsel av andra fåglar än finkar och papegojfåglar krävs införseltillstånd. Fåglar ska härröra 1. från en anläggning där inga fall av Aviär influensa (hönspest) har diagnostiserats inom 30 dagar före avsändandet, och 2. från en anläggning eller ett område som inte lyder under några restriktioner avseende Newcastlesjuka. Djuren ska vid införseln antingen åtföljas av ett hälsointyg eller av en försäkran från en registrerad handlare eller driftsledaren vid den avsändande anläggningen. Av försäkran ska framgå att djuret uppfyller de hälsokrav som anges i dessa föreskrifter. (

text: SJVFS 2005:44

text: Papegojfåglar ska, förutom att uppfylla kraven i 16 § andra stycket punkt 1 och 2, 1. härröra från en anläggning där psittakos (Chlamydofila psittaci) inte har diagnosticerats och de får inte ha varit i kontakt med fåglar från en smittad anläggning, och 2. vara identifierade på ett sådant sätt att ursprungsanläggningen kan spåras.

text: Bin och humlor

text: Vid införsel av bin (Apis melifera) och humlor (Bombus spp) eller deras ägg krävs införseltillstånd. Bin och biägg ska härröra från ett område som inte lyder under restriktioner avseende amerikansk yngelröta, lilla kupskalbaggen (Aethina tumida) eller tropilaelapskvalster (Tropilaelaps spp.). (

text: SJVFS 2005:44

text: Hardjur

text: Hardjur (lagomorfer) 1. får inte härröra från eller ha varit i kontakt med en besättning som inom 30 dagar före avsändandet har haft förekomst av rabies, 2. ska härröra från en besättning där djuren inte har uppvisat några kliniska tecken på myxomatos, samt 3. ska vid införseln antingen åtföljas av ett hälsointyg eller av en försäkran från en registrerad handlare eller driftsledaren vid den avsändande anläggningen. Av försäkran ska framgå att djuren uppfyller de hälsokrav som anges i dessa föreskrifter.

text: Rovdjur

text: Vid all införsel av rovdjur (carnivora) krävs införseltillstånd. Mink och räv får inte härröra från eller ha varit i kontakt med djur från en anläggning där rabies har förekommit eller misstänks ha förekommit under en tid av sex månader närmast före avsändandet, om inte ett systematiskt vaccinationsprogram tillämpas. (

text: SJVFS 2005:44

text: Hundar, katter och illrar avsedda för handel

text: Tredje länder från vilka införsel tillåts

text: Hundar, katter och illrar får endast föras in till Sverige från ett tredje land som förtecknas 1. i bilaga II till beslut

text: av den 21 december 1976 om upprättande av en förteckning över de tredje länder från vilka medlemsstaterna tillåter import av nötkreatur, svin och färskt kött, eller 2. i avsnitt 2 i delarna B och C i bilaga II till förordningen

text: (EG) nr 998/2003

text: av den 26 maj 2003 om djurhälsovillkor som skall tillämpas vid transporter av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte och om ändring av

text: rådets direktiv 92/65/EEG

text: SJVFS 2005:44

text: Villkor för införsel av hundar, katter och illrar

text: Hundar, katter och illrar som förs in i Sverige ska, beroende på vilket land de förs in från, uppfylla kraven i

text: artikel 6

text: eller kapitel III i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 998/2003 av den 26 maj 2003

text: rådets direktiv 92/65/EEG

text: SJVFS 2005:44

text: För införsel av hundar, katter och illrar avsedda för handel gäller, beroende på djurslag, vilket land djuren kommer från och hur gamla de är, 6 - 9, 12 – 14, 17 – 17 b samt 21 §§ Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:51

text: ) om införsel av sällskapsdjur. (

text: SJVFS 2005:44

text: Hundar, katter och illrar som förs in ska ha genomgått en klinisk undersökning genomförd av en av den behöriga myndigheten godkänd veterinär inom 24 timmar före utförseln. Djuren måste vara vid god hälsa och i stånd att tåla transporten till bestämmelseorten. (

text: SJVFS 2005:44

text: Införsel av hundvalpar och kattungar 22 c § För införsel av icke rabiesvaccinerade hundar och katter vars ålder understiger tre månader gäller kraven i 15 och 15 a §§ Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:51

text: ) om införsel av sällskapsdjur. Hundarna och katterna ska också uppfylla kraven i 22 b §. (

text: SJVFS 2005:44

text: Krav på hälsointyg vid import från visst tredjeland av hundar, katter och illrar 22 d § Som villkor för en införsel från ett tredje land som anges i avsnitt 2 i delarna B och C i bilaga II till förordningen gäller att djuren ska åtföljas av ett hälsointyg som upprättats enligt förlagan i bilagan till

text: kommissionens beslut 2004/595/EG av den 29 juli 2004

text: om fastställande av en förlaga till ett hälsointyg för import till

text: 5 EGT L 146, 14.6.1979, s15, Celex 31979D0542 och EGT L146, 13.6.2003, s1, Celex 32003R0998

text: gemenskapen av hundar, katter och illrar avsedda för handel. Intyget ska gälla vid tidpunkten för införseln och villkoren i intyget ska vara uppfyllda. Kravet på hälsointyg gäller även om förlagan till intyg återfinns i ett beslut som ersatt

text: kommissionens beslut 2004/595/EG

text: . Det intyg som avses i första stycket ska 1. vara utfärdat under det sista dygnet före lastningen, 2. vara utfärdat på svenska och på minst ett i avsändarlandet officiellt språk, och 3. visa att en av den behöriga myndigheten godkänd veterinär har genomfört en klinisk undersökning 24 timmar före utförseln samt att djuren är vid god hälsa och i stånd att tåla transporten till bestämmelseorten. (

text: SJVFS 2005:44

text: Sperma, ägg och embryon

text: Sperma från får, get och hästdjur från länder inom EU ska härröra från en seminstation eller, beträffande får och get, från en anläggning som är godkänd för handel inom EU. Införsel av sperma från får, get och hästdjur får ske från tredje land eller del därav endast under förutsättning 1. att vad gäller sperma från får och get, utbrott av eller vaccination mot mul- och klövsjuka inte har förekommit under de senaste tolv månaderna i avsändarlandet, och 2. att sperman från får, get och hästdjur härrör från en seminstation som är godkänd för export till EU. (

text: SJVFS 2005:44

text: Ägg och embryon från får, get, hästdjur och svin från länder inom EU ska ha samlats av ett godkänt embryosamlingslag i avsändarlandet och ska ha behandlats i ett godkänt laboratorium. Införsel av ägg och embryon från får, get, hästdjur och svin får ske från tredje land eller del därav endast under förutsättning 1. att, vad gäller ägg och embryon från får, get och svin, att utbrott av eller vaccination mot mul- och klövsjuka inte har förekommit under de senaste tolv månaderna i avsändarlandet, och 2. att äggen eller embryona från får, get, hästdjur och svin har samlats av ett godkänt embryosamlingslag i avsändarlandet och har behandlats i ett godkänt laboratorium.

text: Gnagare

text: Införsel av mer än tio gnagare får ske under förutsättning att djuren är uppfödda och sedan födelsen har hållits i fångenskap. Vid införsel från tredje land ska sändningen åtföljas av en exportörförsäkran som intygar att djuren härrör från en anläggning där djuren vid tiden för avsändandet var kliniskt friska samt att djuren är uppfödda i och har hållits i fångenskap sedan födelsen. (

text: SJVFS 2005:44

text: Gnagare för vetenskapligt bruk

text: Gnagare (Rodentia) för vetenskapligt bruk ska direkt efter införseln transporteras till mottagarens försöksdjursanläggning. Vid införsel från tredje land ska sändningen åtföljas av en exportörförsäkran som intygar att djuren härrör från en anläggning där djuren vid tiden för avsändandet inte uppvisade tecken på lymfatisk choriomeningit, hantavirusinfektion eller annan smittsam sjukdom.

text: Reptiler och groddjur

text: Införsel av reptiler och groddjur får ske under förutsättning att de är uppfödda i fångenskap. Införsel av reptiler och groddjur från tredje land får endast ske på de införselorter som anges i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1999:134

text: ) om veterinära kontroller av levande djur som förs in från tredje land till EU och Norge. Om det föreligger tveksamhet om vilken art djuret tillhör får Tullverket tillkalla en av Jordbruksverket utsedd sakkunnig för att biträda med artbestämning. Vid införsel från tredje land ska sändningen åtföljas av en exportörförsäkran som intygar att djuren härrör från en anläggning där djuren vid tiden för avsändandet var kliniskt friska samt att djuren är uppfödda i och har hållits i fångenskap sedan födelsen. (

text: SJVFS 2005:44

text: Särskilda bestämmelser

text: Transitering

text: Tillstånd krävs för transitering genom Sverige av djur som inte uppfyller de hälsokrav som anges i dessa föreskrifter. Ansökan om tillstånd ska vara Jordbruksverket tillhanda senast 30 dagar före transitering. Vid transitering ska sändningen införas via tullplats.

text: Bestämmelser om Tullverkets övervakning av införsel av djur och produkter till landet finns i förordningen (

text: ) om införsel av levande djur m.m. (

text: SJVFS 2005:44

text: Om det finns särskilda skäl får Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: Denna författning träder i kraft den 1 mars 1996. Genom författningen upphävs Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:66

text: ) om införsel av djur, sperma, ägg och embryon med undantag av 22, 23 och 25 §§ samt punkten 2 i övergångsbestämmelserna som ska upphöra att gälla den 1 maj 1996. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om sperma från hästdjur som tappats före den 1 oktober 1995. (

text: SJVFS 1996:34

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 1996.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 1997.

text: 6 Ändringen innebär bl.a. att andra stycket upphör att gälla. 7

text: SJVFS 1996:24

text: . 8

text: SJVFS 1996:34

text: ------------------------ Denna författning träder i kraft den 15 juli 2005. För hjortar som vid ikraftträdandet av denna författning genomgår provtagning i karantän gäller 14 § andra stycket i sin äldre lydelse.

text: MATS PERSSON Andrea Ljung (Art- och smittkyddsenheten)

text: SJVFS 1996:162

text: . 10

text: SJVFS 2005:44

text: bilaga 1

text: KRAV PÅ GODKÄND ANLÄGGNING

text: A. En anläggning enligt 2 § ska uppfylla följande krav för att kunna bli officiellt godkänd

text: Belägenhet, inredning m.m. Anläggningen ska 1. vara isolerad från omgivningen och vara inhägnad eller klart avgränsad på annat sätt, 2. ligga på sådant avstånd från jordbruksanläggningar att det inte finns någon risk för spridning av smitta till jordbruksdjur, 3. ha godtagbara karantänslokaler, 4. ha resurser för att kunna ta hand om kroppar av djur som dött på grund av sjukdom, samt 5. ha lämpliga obduktionslokaler (en eller vid behov flera).

text: Skötsel, hälsokontroll m.m. 1. Anläggningen ska stå under tillsyn av veterinär. Denne ska ansvara för a. att djurens hälsa dagligen kontrolleras, b. att djur kan infångas och hållas instängda, samt c. att träckprover regelbundet tas på djuren.

text: 2. Djuren i anläggningen ska vara fria från följande sjukdomar som djuren kan vara mottagliga för; mul- och klövsjuka, klassisk svinpest, afrikansk svinpest, hönspest, Newcastlesjukan, psittakos, brucellos, tuberkulos, rabies, amerikansk yngelröta.

text: 3. Journal ska kontinuerligt föras och omfatta följande uppgifter: a. antal djur av varje art som hålls i anläggningen, b. respektive djurs ålder, c. antal djur som anländer till respektive lämnar anläggningen, d. på vilket sätt djur som anländer till eller lämnar anläggningen transporteras, e. hälsotillståndet hos de djur som anländer till eller lämnar anläggningen, f. resultat av genomförda laboratorieundersökningar av träckprov, blodprov m.m., g. inträffade sjukdomsfall och dödsfall, h. utförda behandlingar, i. resultat av obduktioner av djur som dött i anläggningen inklusive dödfödda djur, samt j. övriga observationer av betydelse beträffande de djur som finns i anläggningen.

text: 4. Anläggningen ska övervakas av en officiell veterinär. Denne ska minst två gånger per år granska anläggningens journaler och hälsokontrollera djuren.

text: Hälsokontrollen ska omfatta a. inspektion av samtliga djur i anläggningen, och

text: b. representativ provtagning eller undersökning på annat sätt av samtliga djur som är mottagliga för de sjukdomar som anges i punkt 2 under rubriken skötsel, hälsokontroll m.m. Proverna ska undersökas på godkänt laboratorium.

text: Övriga krav

text: 1. Djur som förs till anläggningen ska komma från en annan anläggning som är officiellt godkänd av landets behöriga myndighet. 2. Djur som hålls i en godkänd anläggning får endast lämna denna efter tillstånd av den veterinär som har tillsyn över anläggningen. 3. Om smittämne som ger upphov till någon av sjukdomarna som anges i punkt 2 under rubriken skötsel, hälsokontroll m.m. påvisas antingen vid laboratorieundersökning av prover tagna på djur i anläggningen eller på annat sätt ska detta omedelbart anmälas till Jordbruksverket. 4. Dödsfall, sjukdomssymtom eller andra tecken som kan tyda på förekomst av någon sjukdom som anges i punkt 2 under rubriken skötsel, hälsokontroll m.m. ska omedelbart anmälas till Jordbruksverket.

text: B. Återkallelse av godkännande

text: En anläggning kan få sitt godkännande återkallat permanent eller tillfälligt av Jordbruksverket, om sjukdom som anges i punkt 2 under rubriken skötsel, hälsokontroll m.m. påvisas hos djur i anläggningen eller om något av kraven enligt A inte uppfylls. Godkännande kan återfås om, i förekommande fall, påvisad infektion har utrotats och sanering av anläggningen har genomförts samt om övriga krav för godkännande åter uppfylls och detta har bekräftats av en officiell veterinär.


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1999:89) om handel och andra åtgärder med exemplar av vilt levande djur- och växtarter som behöver skydd

text: Grundläggande bestämmelser finns i 1.

text: rådets förordning (EG) nr 338/97 av den 9 december 1996

text: om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem, 2.

text: kommissionens förordning (EG) nr 1808/2001 av den 26 maj 1997

text: om närmare föreskrifter för tillämpningen av

text: rådets förordning (EG) nr 338/97

text: om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem, 3.

text: miljöbalken

text: , och 4.

text: artskyddsförordningen (1998:179)

text: . Förutom de grundläggande bestämmelserna och bestämmelserna i dessa föreskrifter finns föreskrifter om införsel och utförsel av djur, växter samt produkter av animaliskt ursprung. (

text: SJVFS 2005:50

text: Definitioner

text: Med import avses i dessa föreskrifter införsel till Sverige från ett område utanför Europeiska unionen. Med export avses utförsel och med reexport avses återutförsel från Sverige till en plats utanför Europeiska unionen.

text: Tullkontor för import, export och reexport

text: I bilagan till föreskrifterna förtecknas de tullkontor där import, export samt reexport enligt

text: 5 § artskyddsförordningen (1998:179)

text: får ske. Efter ansökan kan

text: 1 EGT nr L 61, 3.3.1997, s. 1 (Celex 397R0338). 2 EGT nr L 250, 19.9.2001, s.1 (Celex 32001R1808).

text: Statens jordbruksverk efter samråd med Tullverket medge att import, export eller reexport får ske även över annat tullkontor.

text: Artbestämning vid import

text: Artbestämning av vilda arter av djur och växter som omfattas av

text: artskyddsförordningen

text: samt delar och produkter av dessa ska ske vid varje importtillfälle. Föreligger tveksamhet om arttillhörigheten ska på begäran av tullmyndigheten artbestämning utföras av sakkunnig på området som utsetts av Jordbruksverket. Artbestämning av exemplaret ska ske på tullkontoret där importen sker. Jordbruksverket kan dock för däggdjur, fåglar och växter medge att artbestämning får ske i samband med karantänsbehandling när sådan föreskrivs av veterinära smittskydds- eller fytosanitära skäl. Vid artbestämning ska kontrolleras att varan svarar mot uppgifterna i importtillstånd, certifikat, intyg och andra handlingar som åtföljer varan.

text: Artbestämning vid export och reexport

text: artskyddsförordningen

text: samt delar och produkter av dessa ska ske vid export och reexport. Föreligger tveksamhet om arttillhörigheten ska på begäran av tullmyndigheten artbestämning utföras av sådan sakkunnig som anges i

text: 4 §

text: . Artbestämning av exemplaret ska ske på tullkontoret där exporten eller reexporten sker. Jordbruksverket kan dock medge att artbestämning får ske på annan plats. Vid artbestämning ska kontrolleras att varan svarar mot uppgifterna i exporttillstånd, reexportintyg, intyg och andra handlingar som åtföljer varan.

text: Beslag

text: Levande djur och växter som beslagtagits vid misstanke om brott mot

text: 29 kap.

text: miljöbalken

text: eller som vid tillämpning av

text: artskyddsförordningen (1998:179)

text: eller

text: rådets förordning (EG) nr 338/97

text: beslagtagits enligt lagen (

text: ) om straff för smuggling, och som inte återutförs, ska föras till ett räddningsinstitut (rescue centre) eller till annan förvaringsplats. Räddningsinstitutet och förvaringsplatsen ska vara godkända av Jordbruksverket. Bestämmelser för skötseln och hållandet av djur samt krav som ställs från djurskyddssynpunkt på förvaringsutrymmena under beslagstiden finns i Djurskyddsmyndighetens föreskrifter och allmänna råd (

text: DFS 2004:16

text: ) om villkor för hållande, uppfödning och försäljning m.m. av djur avsedda för sällskap och hobby. ( ).

text: Avgifter m.m.

text: Avgift för ansökan om import-, export- och reexporttillstånd ska betalas med a) 400 kronor per tillstånd beträffande djur och produkter av animaliskt ursprung, b) 300 kronor per tillstånd beträffande växter och växtprodukter. Avgift för intyg enligt artiklarna

text: och

text: 9.2 b

text: i rådets förordning (EG) nr 338/97 ska betalas med 100 kronor per intyg.

text: Avgiften ska betalas i samband med att ansökan lämnas till Jordbruksverket. Om avgiften inte betalas, tas ärendet inte upp till prövning. Varje ansökan får endast avse en sändning och omfatta högst fem arter.

text: Avgift för ansökan om undantag från gällande bestämmelser för import, export och reexport ska betalas med 475 kronor per ansökan.

text: Avgift för artbestämning vid import, export och reexport ska utgå för minst 30 minuters arbete med 180 kronor och för varje påbörjad 15-minutersperiod därutöver med 90 kronor. Debitering ska därvid ske för all den tid som åtgår för inställelse och arbetets utförande. Avgiften i första stycket höjs med 50 procent om förrättningen utförs på lör-, söneller helgdag, midsommar-, jul- eller nyårsafton, eller måndag till fredag före klockan 08.00 och efter klockan 17.00. Ersättning för reskostnad i samband med förrättningsbesök beräknad på avståndet från stationeringsorten eller annat ställe där artbestämmaren i tjänsten befinner sig, utgår med 2 kronor och 50 öre per kilometer. För varje förrättning tillkommer en administrativ avgift med 40 kronor.

text: Om en särskild utredning eller inspektion, förutom artbestämning, behöver göras för att en ansökan ska kunna prövas, ska sökanden betala avgift enligt 9 § för utredningen eller inspektionen.

text: Jordbruksverket kan efter särskild ansökan medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: Denna författning träder i kraft den 1 oktober 1999, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:48

text: ) om åtgärder beträffande djur som tillhör skyddade arter och Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:28

text: ) om åtgärder beträffande växter som tillhör skyddade arter ska upphöra att gälla.

text: Denna författning träder i kraft den 1 oktober 2005.

text: CHRISTINA HUHTASAARI

text: Michael Diemer (Art- och smittskyddsenheten)

text: SJVFS 1999:89

text: . 4

text: SJVFS 2005:50

text: Bilaga

text: Förteckning över tullkontor för import, export samt reexport från och till länder utanför Europeiska Unionen (EU)

text: Levande djurDjurprodukter Växter Flygplats

text: Göteborg-Landvetter X X X Norrköping enbart hovdjur Stockholm-Arlanda X X X

text: Hamn

text: Helsingborg* X Göteborg X X X Karlskrona * X Malmö X Malmö-Ollebo X Stockholm* X X

text: Väg

text: Björnfjell/Riksgränsen X X Hån X X Storlien X X Svinesund X X

text: * Tullkontoren i Helsingborg och Karlskrona är endast tillgängliga efter tidsbeställning. Produkter som måste genomgå veterinär gränskontroll kan inte importeras via tullkontoret i Karlskrona. Produkter, med undantag för livsmedel, som måste genomgå veterinär gränskontroll kan inte importeras via tullkontoret i Stockholm.