title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter och allmänna råd om hygieniska gränsvärden

text: Syftet med dessa föreskrifter är att förebygga ohälsa hos arbetstagare till följd av exponering för de ämnen som finns listade i dessa föreskrifter.

text: Tillämpningsområde

type: rubrik

text: Dessa föreskrifter gäller i verksamheter där luftföroreningar förekommer eller bildas.

text: Allmänna råd: Luftföroreningar kan innehålla inslag av både kemiska och mikrobiologiska föroreningar och andra organiska luftföroreningar. Organiska luftföroreningar kan t.ex. vara mjöldamm eller hudepitel från djur. Då arbetstagare exponeras för flera typer av luftföroreningar gäller följande av Arbetsmiljöverkets föreskrifter samtidigt: - hygieniska gränsvärden, - kemiska arbetsmiljörisker, - mikrobiologiska arbetsmiljörisker – smitta, toxinpåverkan, överkänslighet.

text: Till vem riktar sig föreskrifterna

text: Arbetsgivaren ansvarar för att dessa föreskrifter följs. Med arbetsgivare likställs den som hyr in arbetskraft. Den som driver verksamhet utan anställd ska följa dessa föreskrifter enligt

text: 3 kap. 5 § andra stycket arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: Allmänna råd: Av 1 och

text: 3 kap.

text: arbetsmiljölagen

text: följer att dessa föreskrifter även kan medföra skyldigheter för andra än arbetsgivare. När det gäller verksamheter där luftföroreningar kan förekomma eller bildas, berörs den som råder över ett arbetsställe. Denne har ett ansvar för att se till att luften på arbetsstället inte orsakar ohälsa. Detta ansvar gäller även för andra arbetstagare än de egna anställda. Inom bygg- och anläggningsverksamhet har även byggherrar och byggarbetsmiljösamordnare ett ansvar för att beakta arbetsmiljörisker när det gäller luftkvalitet.

text: Defnitioner

text: I föreskrifterna används följande begrepp med angiven betydelse.

text: Luftförorening Ämne eller blandning av ämnen i luft som över en viss halt kan medföra ohälsa. Hygieniskt gränsvärde Gräns för genomsnittshalt av en luftförorening i inandningsluften beräknat som ett tidsvägt medelvärde. Nivågränsvärde Hygieniskt gränsvärde för exponering under en arbetsdag, normalt 8 timmar. Nivågränsvärden är bindande och får inte överskridas. Korttidsgränsvärde Hygieniskt gränsvärde för exponering under en referensperiod av 15 minuter. För ammoniak, monoisocyanater och diisocyanater gäller referensperioden 5 minuter. För akrylsyra gäller referensperioden 1 minut. Korttidsgränsvärden kan vara bindande eller vägledande. Bindande korttidsgränsvärden får inte överskridas. Vägledande korttidsgränsvärden är märkta med V i bilaga 1 och ska användas som ett rekommenderat högsta värde.

text: När halten av luftföroreningar ska bedömas och mätas

text: Halten av luftföroreningar ska kontrolleras genom en bedömning av exponeringen enligt 9 § i föreskrifterna om kemiska arbetsmiljörisker och vid behov genom mätning av exponeringen enligt 6-9 §§ i dessa föreskrifter.

text: Allmänna råd: Mätningar kan till exempel behöva utföras när ny utrustning börjar användas eller när det annars finns anledning att misstänka att halten luftföroreningar ökar. Om det för någon luftförorening finns mer än ett gränsvärde som kan komma i fråga gäller det lägsta värdet eftersom exponeringen inte ska överskrida något gränsvärde.

text: Hur halten av luftföroreningar ska mätas

text: Den som mäter luftföroreningar ska ha kunskaper om hur man - planerar och genomför mätningar, - behandlar mätdata, - tolkar resultat och - redovisar dessa i en mätrapport enligt bilaga 2.

text: Allmänna råd: Hur mätningar kan genomföras och användas för bedömning av exponeringen beskrivs i standarden Arbetsplatsluft – Vägledning för bedömning av exponering genom inandning av kemiska ämnen för jämförelse med gränsvärden och mätstrategi (SS-EN 689).

text: Mätningar ska planeras i samverkan mellan arbetsgivare och berörda arbetstagare samt skyddsombud om sådant finns.

text: Mätningar ska utföras i inandningsluften på så många personer att det blir möjligt att bedöma exponeringen för samtliga exponerade. Mätningar ska avse förhållandena vid normal drift. De ska vid behov även belysa exponeringen under andra förhållanden.

text: Allmänna råd: Syftet med mätningen är att få en så riktig uppfattning som möjligt om exponeringen. Det är viktigt att mätningen omfattar en representativ andel av de exponerade vid arbetsstället. Mätningen innebär att mät- eller provtagningsutrustningen placeras så nära näsa och mun som möjligt, dvs. det är lämpligt att avståndet inte överstiger 0,3 m, den s.k. andningszonen.

text: Mätningen ska omfatta så lång tid att mätresultatet blir tillförlitligt och för att resultatet ska kunna jämföras med ett nivågränsvärde. Den del av arbetstiden som omfattas av mätningen ska vara representativ för exponeringen. Om exponeringen endast sker under en viss del av arbetstiden är det tillräckligt att mäta under den tiden. Mätningen ska omfatta den tidsperiod som det bindande korttidsgränsvärdet avser. Mätningen ska utföras vid de tidpunkter då misstanke om att höga kortvariga luftföroreningshalter förekommer för att resultatet av mätningen ska kunna jämföras med korttidsgränsvärdet. När någon exponeras för ämnen med samverkande effekt och likartade verkningsmekanismer ska ämnenas sammanlagda påverkan bedömas genom beräkning av hygienisk effekt.

text: Allmänna råd: Genomsnittshalten, dvs. det tidsvägda medelvärdet av en luftförorening är godtagbar om gränsvärdet inte överskrids. Målsättningen bör vara att kvaliteten på inandningsluften är sådan att genomsnittshalten av luftföroreningarna inte överskrider de hygieniska gränsvärdet ens för kortare stunder under en del av en arbetsdag. En arbetsdag omfattar normalt åtta timmar och i regel behöver man då mäta under minst 75 % av arbetstiden. Då exponeringen varierar mycket under en normal arbetsdag kan det vara nödvändigt att mäta under hela arbetstiden. Det är inte acceptabelt att en halvtidsanställd ska kunna exponeras för högre halter av en luftförorening på grund av kortare exponeringstid. Vid längre arbetspass, på exempelvis 12 timmar, kan man använda sig av en schablonmetod. Metoden innebär att gränsvärdet reduceras proportionellt genom att man multiplicerar med en faktor 8/X där X är arbetstidens längd i timmar. I exemplet med 12 timmar ska man då multiplicera gränsvärdet med 8/12. Exponering motsvarande ett 15 minuters korttidsgränsvärde bör inte förekomma under längre tid än 15 minuter per timme. Exponering motsvarande ett 5 minuters korttidsgränsvärde bör inte förekomma mer än en gång per 20 minuter. Det är även lämpligt att mäta ämnen som har vägledande korttidsgränsvärden för att säkerställa att dessa inte överskrids.

text: Tidsvägt medelvärde: Den uppmätta genomsnittliga halten av luftföroreningen, ska beräknas som ett tidsvägt medelvärde. Vid fulltidsprovtagning får man detta värde direkt. Vid deltidsprovtagning får man det tidsvägda medelvärdet, Cm, ur följande formel:

text: Cm =

text: där C1, C2, C3 etc. är den uppmätta halten för varje deltidsprov, och t1, t2, t3 etc. är provtagningstiden för varje deltidsprov. Ett exempel på beräkning av genomsnittshalten av ett ämne finns i bilaga 3.

text: Hygienisk effekt: För ämnen med samverkande effekt och likartad verkningsmekanism som t.ex. lösningsmedel ska ämnenas sammanlagda påverkan bedömas. Det gäller de narkotiska, rusgivande eller bedövande effekter som organiska lösningsmedel har på centrala nervsystemet. Detta görs genom att man beräknar den hygieniska effekt som är lika

text: med summan av kvoterna mellan uppmätt halt för varje ämne och dess hygieniska gränsvärde. Exponeringen brukar anses godtagbar om den hygieniska effekten är högst 1. Den sammanlagda, additiva, hygieniska effekten kan sammanfattas i följande formel:

text: C1 C2 C3 Cn G1 G2 G3 Gn

text: där C1, C2, C3 etc. är uppmätta halter för ämnena 1, 2, 3 etc. och G1, G2, G3 etc. är gränsvärdena för dessa ämnen uttryckta i samma enhet. Ett exempel på hur man beräknar hygienisk effekt finns i bilaga 3. För lösningsmedel vars hygieniska gränsvärde är fastställt med hänsyn till andra effekter än påverkan på det centrala nervsystemet, som t.ex. bensen, ska dock bedömningen göras separat. För bensen är gränsvärdet fastställt utifrån dess cancerframkallande effekt och vid gränsvärdesnivån bidrar bensen endast i liten utsträckning till den allmänna lösningsmedelseffekten.

text: Hur resultaten ska dokumenteras

text: Mätresultaten ska dokumenteras i en mätrapport. Dokumentationen ska innehålla tillräcklig information för att exponeringen för luftföroreningar ska kunna bedömas. De uppgifter som finns i bilaga 2 ska redovisas i mätrapporten.

text: Allmänna råd: För att exponeringen för luftföroreningar ska kunna bedömas är det viktigt att mätrapporten beskriver de förhållanden som rådde vid mättillfället och anger avvikelser från det normala. Se vidare bilaga 2. Av

text: 3 § arbetsmiljöförordningen

text: följer att mätrapporter från yrkeshygieniska mätningar ska finnas tillgängliga i minst 5 år. Om verksamheten överlåts ska mätrapporterna överlämnas till den nya innehavaren.

text: Åtgärder då gränsvärdena överskrids

text: Om en mätning av luftföroreningar visar att hygieniska gränsvärden som är bindande enligt dessa föreskrifter överskrids, ska åtgärder vidtas för att sänka exponeringen och minska riskerna. Bestämmelser om vilka åtgärder som ska övervägas finns i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om kemiska arbetsmiljörisker.

text: Allmänna råd: När det gäller överskridande av gränsvärdena för kvarts, asbest eller radon ska även Arbetsmiljöverkets föreskrifter om kvarts – stendamm i arbetsmiljön, asbest samt berg- och gruvarbete beaktas.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 21 augusti 2018. 2. Genom denna författning upphävs Arbetsmiljöverkets föreskrifter (

text: AFS 2015:7

text: ) om hygieniska gränsvärden. 3. När det gäller underjords- eller tunnelarbete träder gränsvärdena för kvävemonoxid, kvävedioxid och kolmonoxid i kraft först 21 augusti 2023. Fram till dess gäller gränsvärdena enligt följande:

text: Ämne Nivågränsvärde Korttidsgränsvärde Anm.

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: Kvävemonoxid 25 30 50 60 V Kvävedioxid 1 2 5 10 V Kolmonoxid 20 25 100 117 B,R,V

text: ERNA ZELMIN-EKENHEM

text: Jens Åhman Anna Varg

text: Bilaga 1

text: Gränsvärdeslistan

text: Förklaringar till begrepp i listan

text: Gränsvärden finns för olika typer av luftföroreningar och även för grupper av ämnen. För ämnen med dammgränsvärden anges i listan om det är inhalerbar fraktion, totaldamm eller respirabel fraktion som avses. Definitionerna för de olika fraktionerna finns beskrivna i not 3 till gränsvärdeslistan.

text: Gränsvärden anges med olika enheter enligt nedanstående tabell.

text: Typ av luftförorening Enhet

text: Gaser, ångor mg/m 3 3 3 ppm (ml/m , cm /m ) Damm, rök, dimma, aerosol mg/m Enzymer glycinenheter/m Fibrer fibrer/cm Radon Bq/m

text: Vid omräkning mellan ppm och mg/m har följande formel använts. Den gäller vid 20 °C och 101,3 kPa (760 mm Hg). Värdena har avrundats.

text: 3 Molmassa (g/mol) Halt (mg/m ) = × Halt (ppm)

text: 24,1 (l/mol)

text: 24,1 = molvolym vid 20 °C och 101,3 kPa.

text: # Nya ämnen eller ämnen med omprövade gränsvärden i förhållande till Arbetsmiljöverkets föreskrifter om hygieniska gränsvärden (

text: AFS 2015:7

text: ) markeras med #.

text: CAS-nr Ämnets identifikationsnummer enligt Chemical Abstract Service. En lista med CAS-nr över ämnena i gränsvärdeslistan finns i bilaga 4. I listan finns även de ämnen för vilka förbud eller tillståndskrav gäller (A- respektive B-ämnen) se föreskrifterna om kemiska arbetsmiljörisker.

text: * För s.k. gruppgränsvärden anges endast ett CAS-nr. För t.ex. koppar och oorganiska föreningar anges CAS-numret för koppar. CAS-numret är då markerat med *.

text: År Årtal när ämnet infördes på listan eller när gränsvärdet för ett visst ämne senast omprövades.

text: I kolumnen anmärkningar (Anm.) anges om ämnet tillhör någon av nedstående kategorier med följande beteckningar:

text: B Ämnet kan orsaka hörselskada. Exponering för ämnet nära det befintliga yrkeshygieniska gränsvärdet och vid samtidig exponering för buller nära insatsvärdet 80 dB kan orsaka hörselskada.

text: C Ämnet är cancerframkallande. Risk för cancer finns även vid annan exponering än via inandning. För vissa cancerframkallande ämnen som inte har gränsvärden gäller förbud eller tillståndskrav enligt föreskrifterna om kemiska arbetsmiljörisker.

text: H Ämnet kan lätt upptas genom huden. Det föreskrivna gränsvärdet bedöms ge tillräckligt skydd endast under förutsättning att huden är skyddad mot exponering för ämnet ifråga.

text: M Medicinska kontroller. Medicinska kontroller kan krävas för hantering av ämnet. Se vidare föreskrifterna om medicinska kontroller i arbetslivet. För vissa ämnen ska arbetsgivaren erbjuda läkarundersökning och för andra ämnen gäller krav på periodisk läkarundersökning och tjänstbarhetsbedömning. Se föreskrifterna om kemiska arbetsmiljörisker och föreskrifterna om kvarts – stendamm i arbetsmiljön.

text: R Ämnet är reproduktionsstörande. Med reproduktionsstörande ämnen avses ämnen som kan medföra skadliga effekter på fortplantningsförmågan eller avkommans utveckling. Se även föreskrifterna om kemiska arbetsmiljörisker och om gravida och ammande arbetstagare.

text: S Ämnet är sensibiliserande. Sensibiliserande ämnen kan ge allergi eller annan överkänslighet. Överkänslighetsbesvären drabbar främst huden eller andningsorganen. Överkänslighet innebär att man reagerar vid kontakt med ämnen som normalt inte ger besvär. Allergi är en undergrupp av överkänslighet som orsakas av reaktioner i kroppens immunsystem. Särskilt låga gränsvärden har fastställts för ämnen med mer uttalat luftvägssensibiliserande egenskaper. Några ämnen med starkt sensibiliserande egenskaper får endast hanteras efter tillstånd från Arbetsmiljöverket, se föreskrifterna om kemiska arbetsmiljörisker. Dessa ämnen har inga gränsvärden men i vissa fall riktvärden.

text: V Vägledande korttidsgränsvärde. Vägledande korttidsgränsvärde ska användas som ett rekommenderat högsta värde som inte bör överskridas.

text: Ämne CAS-nr År Nivågränsvärde Korttidsgränsvärde Anm. Noter (NGV) (KGV)

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: Acetaldehyd 75-07-0 1990 25 45 50 90 C,V Acetamid 60-35-5 1993 10 25 25 60 C,V 2-Acetamidofluoren 53-96-3 C 1 Aceton 67-64-1 1993 250 600 500 1200 V Acetonitril 75-05-8 1993 30 50 60 100 H,V # Akrolein 107-02-8 2018 0,02 0,05 0,05 0,12 # Akrylamid 79-06-1 2018 − 0,03 − 0,1 C,H Akrylnitril 107-13-1 1993 2 4,5 6 13 C,H,V # Akrylsyra 79-10-7 2018 10 29 20 59 2 Allylalkohol 107-18-6 2015 2 5 5 12 H Allylamin 107-11-9 1984 2 5 6 14 H,V Allylklorid 107-05-1 1993 1 3 3 9 H,V Aluminium*, metall och oxid (som Al) 7429-90-5* 1996 3 – totaldamm − 5 − − – respirabel fraktion − 2 − − Aluminium, lösliga föreningar (som Al) 1996 3 – totaldamm − 1 − − p-Aminoazobensen 60-09-3 C 4 4-Aminodifenyl 92-67-1 C 1 # Amitrol 61-82-5 2018 − 0,2 − − Ammoniak 7664-41-7 2011 20 14 50 36 2 Amylacetat 15 Se: Pentylacetater

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: Anilin 62-53-3 1993 1 4 2 8 C,H,V Antimon*, och föreningar (som Sb), 7440-36-0* 2011 3 utom Antimontrihydrid – inhalerbar fraktion − 0,25 − − Antimontrioxid 1309-64-4 Antimontrihydrid 7803-52-3 1974 0,05 0,3 − − Arsenik*, och oorg. föreningar (som As) utom 7440-38-2* 1987 C 3 Arseniktrihydrid – totaldamm − 0,01 − − Arseniktrihydrid 7784-42-1 1990 0,02 0,05 − − Asbest

text: Se: Fibrer, naturligt kristallina

text: Attapulgit

text: Se: Fibrer, naturligt kristallina – Övriga fibrer

text: Auramin 492-80-8 C 4 # Avgaser 5

text: Se: Kolmonoxid och Kvävedioxid

text: Barium, lösliga föreningar (som Ba) 1990 3 –totaldamm − 0,5 − − Bensalklorid 98-87-3 C 4 # Bensen 71-43-2 2018 0,5 1,5 3 9 C,H Bensin, flyg-, motor- − − − − 6 Bensin, industri, hexantyp 1989 50 180 75 250 V 7,8 Bensin, industri, heptantyp 1989 200 800 300 1200 V 7,8,9

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: Bensin, industri, oktantyp 1989 200 900 300 1400 V 7,8 p-Bensokinon 106-51-4 1978 0,1 0,4 0,3 1,3 V 10 Benso(a)pyren 50-32-8 1993 − 0,002 − 0,02 C,H,R,V 11 Bensotriklorid 98-07-7 C 4 Bensylbutylftalat 85-68-7 1987 − 3 − 5 R,V 12,13 Bensylklorid 100-44-7 1978 1 5 2 11 C,V Benzidin 92-87-5 C 1 Beryllium*, och föreningar (som Be) 7440-41-7* 1987 C,S 3 – totaldamm − 0,002 − − Bifenyl

text: Se: Difenyl

text: # Bisfenol A 80-05-7 2018 R 3 – inhalerbar fraktion − 2 − − Bly*, och oorg. föreningar (som Pb) 7439-92-1* 2011 B,M,R 3,14 – inhalerbar fraktion − 0,1 − − – respirabel fraktion − 0,05 − − Blymonoxid 1317-36-8 Bomullsdamm

text: Se: Damm, bomull

text: Borax 1303-96-4 1978 H,V 3 – totaldamm − 2 − 5 Brom 7726-95-6 1974 0,1 0,7 0,3 2 V 2-Brom-1,1,1-trifluor-2-kloretan 17 Se: Halotan

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: Bromväte

text: Se: Vätebromid

text: # 1,3-Butadien 106-99-0 2018 0,5 1 5 10 C n-Butanol 71-36-3 1989 15 45 30 90 H iso-Butanol 78-83-1 1987 50 150 75 250 H,V sek-Butanol 78-92-2 1987 50 150 75 250 H,V tert-Butanol 75-65-0 1987 50 150 75 250 H,V 2-Butoxietanol

text: Se: Etylenglykolmonobutyleter

text: Se: Etylenglykolmonobutyleteracetat

text: Butylacetat 2000 100 500 150 700 V n-Butylacetat 123-86-4 iso-Butylacetat 110-19-0 sek-Butylacetat 105-46-4 tert-Butylacetat 540-88-5 n-Butylakrylat 141-32-2 2015 2 11 10 53 M,S Butylamin 1984 − − 5 15 H n-Butylamin 109-73-9 iso-Butylamin 78-81-9 sek-Butylamin 13952-84-6 tert-Butylamin 75-64-9 Butylglycidyleter 2426-08-6 1981 10 50 15 80 S,V Butyllaktat 138-22-7 1996 5 30 10 60 V 15

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: Butylmetakrylat 97-88-1 1987 50 300 75 450 M,S,V # But-2-yn-1,4-diol 110-65-6 2018 − 0,5 − − S β-Butyrolakton 3068-88-0 C 4 CFC 11 75-69-4 1984 500 3000 750 4500 V CFC 12 75-71-8 1984 500 2500 750 4000 V CFC 113 76-13-1 1981 500 4000 750 6000 V Cyanamid 420-04-2 2015 0,58 1 − − H,S # Cyanider (som CN) 2018 H 3 - inhalerbar fraktion − 1 − 4 Kaliumcyanid 151-50-8 Natriumcyanid 143-33-9

text: Se även Vätecyanid

text: Cyanklorid 506-77-4 1978 0,1 0,3 0,3 0,8 V Cyklohexan 110-82-7 2015 200 700 − − Cyklohexanol 108-93-0 1978 50 200 75 300 V Cyklohexanon 108-94-1 2015 10 41 20 81 H Cyklohexylamin 108-91-8 1993 5 20 10 40 V Cymen

text: Se: Metylisopropylbensen

text: #Damm, oorganiskt 3,16 – inhalerbar fraktion 2018 − 5 − − – respirabel fraktion 2018 − 2,5 − − #Damm och dimma, organiskt 2018 3,16

text: – inhalerbar fraktion − 5 − −

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: #Damm, bomull (råbomull) 2018 3 – inhalerbar fraktion − 0,5 − − #Damm, härdplast 2018 3,17 – inhalerbar fraktion − 3 − − #Damm, kol inkl. kimrök 2018 3 – inhalerbar fraktion − 3 − − Damm, mjöl, 2000 S 3 – inhalerbar fraktion − 3 − − #Damm, papper 2018 3 – inhalerbar fraktion − 2 − − #Damm, PVC 9002-86-2 2018 3 – inhalerbar fraktion − 1 − − – respirabel fraktion − 0,5 − − #Damm, textil 2018 3 – inhalerbar fraktion − 1 − − # Damm, trä 2018 3,18 – inhalerbar fraktion − 2 − − Damm från hårda träslag (lövträ) C Damm från mjuka träslag (barrträ) Dekaner och andra högre alifatiska kolväten 1989 − 350 − 500 V 19 Desfluran 57041-67-5 2000 10 70 20 140 V Diacetonalkohol

text: Se: 4-Hydroxi-4-metyl-2-pentanon

text: # Diacetyl 431-03-8 2018 0,02 0,07 0,1 0,36

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: 4,4´-Diamino-3,3´-diklordifenylmetan 101-14-4 C 4,13 (MOCA, metylenbis(o-kloranilin)) 2,4-Diamino-1-metoxibensen 615-05-4 C 4 (2,4-diaminoanisol) 2,4-Diaminotoluen 95-80-7 C,S 4 Dianisidin (3,3’-dimetoxibensidin) 119-90-4 C 4 Diazometan 334-88-3 C 4 Dibensylftalat 523-31-9 1987 − 3 − 5 V 12 1,2-Dibrom-3-klorpropan 96-12-8 C,R 1 # 1,2-Dibrometan (etyldibromid) 106-93-4 2018 0,1 0,8 − − C,H,R Dibutylftalat 84-74-2 1987 − 3 − 5 R,V 12,13 1,2:3,4-Diepoxibutan 1464-53-5 C 4 Dieselavgaser 5

text: Se: Kolmonoxid och Kvävedioxid

text: Dietanolamin 111-42-2 1993 3 15 6 30 H,V Dietylamin 109-89-7 2015 5 15 10 30 2-Dietylaminoetanol 100-37-8 1996 2 10 10 50 H,V Dietylenglykol 111-46-6 1993 10 45 20 90 H,V Dietylenglykolmonobutyleter 112-34-5 2015 10 68 15 101 Dietylenglykolmonobutyleteracetat 124-17-4 1996 15 130 30 250 V Dietylenglykolmonoetyleter 111-90-0 2000 15 80 30 170 H,V Dietylenglykolmonoetyleteracetat 112-15-2 2000 15 110 30 220 H,V

text: Dietylenglykolmonometyleter 111-77-3 2015 10 50 − − H, R

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: Dietylentriamin 111-40-0 1996 1 4,5 2 10 H,S,V Dietyleter 60-29-7 2015 100 308 200 616 Dietylftalat 84-66-2 1987 − 3 − 5 V 12 Dietylsulfat 64-67-5 C 4 Difenyl 92-52-4 1974 0,2 1,3 0,4 2,5 V Difenylamin 122-39-4 1996 − 4 − 12 V # Difenyleter 101-84-8 2018 1 7 2 14 Difosforpentasulfid 1314-80-3 2015 − 1 − − Diglycidyleter 2238-07-5 1981 − − 0,2 1,1 S Diisocyanater 2005 0,002 − 0,005 − M,S 2, 20 Hexametylendiisocyanat 822-06-0 0,002 0,02 0,005 0,03 M,S 2 Isoforondiisocyanat 4098-71-9 0,002 0,018 0,005 0,046 M,S 2 4,4´-Metylendifenyldiisocyanat 101-68-8 0,002 0,03 0,005 0,05 M,S 2 1,5-Naftalendiisocyanat 3173-72-6 0,002 0,017 0,005 0,044 M,S 2 Toluendiisocyanat 26471-62-5 0,002 0,014 0,005 0,04 C,M,S 2 2,4-Toluendiisocyanat 584-84-9 2,6-Toluendiisocyanat 91-08-7 Trimetylhexametylendiisocyanat 28679-16-5 0,002 0,017 0,005 0,044 M,S 2 2,2,4-Trimetylhexametylen- 16938-22-0 diisocyanat 2,4,4-Trimetylhexametylen- 15646-96-5 diisocyanat Diisodecylftalat 26761-40-0 1987 − 3 − 5 R,V 12 Diisopropylamin 108-18-9 1993 5 20 10 40 H,V

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: 2,6-Diisopropylfenylisocyanat 28178-42-9 2005 0,005 0,04 0,01 0,08 M,S 2,21 # o-Diklorbensen 95-50-1 2018 20 122 50 306 H # p-Diklorbensen 106-46-7 2018 2 12 10 60 H 3,3´-Diklorbenzidin 91-94-1 C,S 4 2,2-Diklordietyleter 111-44-4 C 4 2,2´-Diklordietylsulfid (senapsgas) 505-60-2 C 4 Diklordifluormetan

text: Se: CFC 12

text: 1,1´-Diklordimetyleter 542-88-1 C 1 1,1-Dikloretan 75-34-3 2015 100 412 − − H # 1,2-Dikloretan 107-06-2 2018 1 4 5 20 C,H 13 # 1,1-Dikloreten 75-35-4 2018 2 8 5 20 Diklormetan

text: Se: Metylenklorid

text: Dikväveoxid

text: Se: Lustgas

text: N,N-Dimetylacetamid 127-19-5 2015 10 35 20 70 H,R 22 Dimetyladipat 627-93-0 2005 5 36 − − Dimetylamin 124-40-3 2015 2 3,5 5 9 N,N-Dimetyl-4-aminoazobensen 60-11-7 C 1 S-(2-(Dimetylamino)etyl)pseudotiourea dihy- 16111-27-6 S 4 droklorid (PBA 1) 23 N,N-Dimetylanilin 121-69-7 1993 1 5 2 10 H,V

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: 3,3´-Dimetylbenzidin 4

text: Se: o-Tolidin

text: Dimetyldisulfid 624-92-0 1993 1 − − − 23 Dimetyleter 115-10-6 1996 500 950 800 1500 V Dimetyletylamin 598-56-1 1993 2 6 5 15 V N,N-Dimetylformamid 68-12-2 2015 5 15 10 30 H,R 24 Dimetylftalat 131-11-3 1987 − 3 − 5 V 12 Dimetylglutarat 1119-40-0 2005 5 33 − − 1,1-Dimetylhydrazin 57-14-7 C 4 1,2-Dimetylhydrazin 540-73-8 C 4 Dimetylsuccinat 106-65-0 2005 5 30 − − Dimetylsulfat 77-78-1 C 4 Dimetylsulfid 75-18-3 1993 1 − − − 23 Dimetylsulfoxid 67-68-5 1993 50 150 150 500 H,V Dinitrobensen 25154-54-5 1978 0,15 1 0,3 2 H,V 1,2-Dinitrobensen 528-29-0 1,3-Dinitrobensen 99-65-0 1,4-Dinitrobensen 100-25-4 Dinitrotoluen 25321-14-6 1993 − 0,15 − 0,3 C,H,V 2,4-Dinitrotoluen 121-14-2 13 2,6-Dinitrotoluen 606-20-2 Dioktylftalat 1987 − 3 − 5 R,V 12 Di-n-oktylftalat 117-84-0 12 Di(2-etylhexyl)ftalat 117-81-7 12,13

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: Dioxan 123-91-1 1996 10 35 25 90 C,V Dipropylenglykolmonometyleter 34590-94-8 1993 50 300 75 450 H,V Disulfiram 97-77-8 1993 − 1 − 2 S,V Enfluran 13838-16-9 1981 10 80 20 150 V 3 3 Enzymer, subtilisiner 1395-21-7 1996 1 glycinenhet/m 3 glycinenheter/m S 25 9014-01-1 # Epiklorhydrin 106-89-8 2018 0,5 1,9 1 4 C,H,S Erionit 12510-42-8 C 1 66733-21-9 Etanol 64-17-5 1993 500 1000 1000 1900 V Etanolamin 141-43-5 2015 1 2,5 3 7,5 H Eten 74-85-1 2000 250 330 1000 1200 V Eter

text: Se: Dietyleter

text: Se: Etylenglykolmonoetyleter

text: Se: Etylenglykolmonoetyleteracetat

text: # Etylacetat 141-78-6 2018 150 550 300 1100 Etylakrylat 140-88-5 2015 5 20 10 40 M,S Etylamin 75-04-7 2015 5 9,4 10 18,8 V Etylamylketon

text: Se: 5-Metyl-3-heptanon

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: Etylbensen 100-41-4 2015 50 220 200 884 H Etylbutylketon

text: Se: 3-Heptanon

text: Etyl-2-cyanoakrylat 7085-85-0 2000 2 10 4 20 M,S,V Etylendiamin 107-15-3 1978 10 25 15 35 S,V Etylenglykol 107-21-1 2015 10 25 40 104 H 26 # Etylenglykoldinitrat 628-96-6 2018 0,016 0,1 0,03 0,2 H Etylenglykolmonobutyleter 111-76-2 2015 10 50 50 246 H Etylenglykolmonobutyleteracetat 112-07-2 2015 10 70 50 333 H Etylenglykolmonoetyleter 110-80-5 2015 2 8 − − H,R 27 Etylenglykolmonoetyleteracetat 111-15-9 2015 2 11 − − H,R 27 Etylenglykolmonoisopropyleter 109-59-1 1996 10 45 20 90 H,V Etylenglykolmonoisopropyleteracetat 19234-20-9 1996 10 60 20 120 H,V # Etylenglykolmonometyleter 109-86-4 2018 1 − − − H,R 27 # Etylenglykolmonometyleteracetat 110-49-6 2018 1 − − − H,R 27 Etylenglykolmonopropyleter 2807-30-9 1996 10 45 20 90 H,V Etylenimin (Aziridin) 151-56-4 C 4 Etylenklorhydrin

text: Se: 2-Kloretanol

text: # Etylenoxid 75-21-8 2018 1 1,8 5 9 C,H Etylentiourea 96-45-7 R 4 # 2-Etylhexanol 104-76-7 2018 1 5,4 − −

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: 2-Etylhexyllaktat 6283-86-9 1996 5 40 10 80 V 15 2-Etylkarbamat

text: Se: Uretan

text: Etyllaktat 97-64-3 1996 5 25 10 50 V 15 Etylmetakrylat 97-63-2 1987 50 250 75 350 M,S,V Etylmetansulfonat 62-50-0 C 4 N-Etylmorfolin 100-74-3 1984 5 25 10 50 H,V Fenol 108-95-2 2015 1 4 4 16 H 22 Fenylglycidyleter 122-60-1 1981 10 60 15 90 C,S,V Fenylisocyanat 103-71-9 1984 0,005 0,02 0,01 0,05 M,S 2,21 Fenyl-β-naftylamin 135-88-6 C 4 2-Fenylpropen Se: α-Metylstyren Fibrer, naturliga kristallina utom erionit (som är ett A-ämne) Asbest 2005 0,1 fibrer/cm³ − − C,M 28 Aktinolit 77536-66-4 Amosit 12172-73-5 Antofyllit 77536-67-5 Krokidolit 12001-28-4 Krysotil 12001-29-5 Tremolit 77536-68-6 Övriga fibrer 1990 0,5 fibrer/cm³ − − 28, 29

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: Fibrer, syntetiska oorg. glasartade fibrer (amorfa) # Eldfasta keramiska fibrer 2018 0,2 fibrer/cm³ − − C,M 28,30 Specialfibrer 2005 0,2 fibrer/cm³ − − C,M 28 Övriga fibrer 2005 1 fibrer/cm³ − − 28 Mineralull Kontinuerliga glasfibrer Fibrer, syntetiska oorg. 2005 0,2 fibrer/cm³ − − M 28 kristallina fibrer Kiselkarbidfibrer Grafitfibrer Fluor 7782-41-4 2015 0,1 0,2 2 3,16 Fluorider (som F) 1978 − 2 − − 31 Fluorväte

text: Se Vätefluorid

text: Formaldehyd 50-00-0 2011 0,3 0,37 0,6 0,74 C,H,S Formamid 75-12-7 1993 10 20 15 30 H,R,V Fosfin 7803-51-2 2015 0,1 0,14 0,2 0,28 Fosforpentaklorid 10026-13-8 2005 − 1 − 2 V Fosforpentoxid 1314-56-3 2000 − 1 − 5 V Fosforsyra 7664-38-2 2015 − 1 − 2 Fosfortriklorid 7719-12-2 2005 0,2 1,2 0,4 2,4 V Fosforväte

text: Se: Fosfin

text: Fosforylklorid 10025-87-3 2005 0,1 0,6 0,2 1,2 V

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: Fosgen 75-44-5 2015 0,02 0,08 0,05 0,2 Fotogen, flyg-, motor- 6 Ftalater 1987 − 3 − 5 V 12 Ftalsyraanhydrid 85-44-9 2011 0,03 0,2 0,06 0,4 M,S Furfural 98-01-1 1990 2 8 5 20 H,V Furfurylalkohol 98-00-0 1990 5 20 10 40 H,V Glasfibrer

text: Se: Fibrer, syntetiskt oorg. glasartade Övriga

text: Glutaraldehyd 111-30-8 2011 − − 0,1 0,4 S Glyceroltrinitrat

text: Se: Nitroglycerin

text: Glykol

text: Se: Etylenglykol

text: Glykoldinitrat

text: Se: Etylenglykoldinitrat

text: Grafitfibrer

text: Se: Fibrer, syntetiskt oorg. kristallina fibrer

text: Halotan 151-67-7 1990 5 40 10 80 V Halloysit

text: Se: Fibrer naturligt kristallina - Övriga

text: HCFC 22 75-45-6 1984 500 1800 750 2500 V n-Heptan* och andra heptaner 142-82-5* 1989 200 800 300 1200 V

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: 2-Heptanon 110-43-0 2015 25 120 100 475 # 3-Heptanon 106-35-4 2018 20 95 50 250 Hexahydroftalsyraanhydrid 85-42-7 2011 M,S 4,32 13149-00-3 14166-21-3 Hexametylentetramin 100-97-0 1984 − 3 − 5 S,V Hexametylfosfortriamid 680-31-9 C 1 # n-Hexan 110-54-3 2018 20 72 50 180 Hexaner, utom n-hexan 1989 200 700 300 1100 V 2-Metylpentan 107-83-5 3-Metylpentan 96-14-0 2,2-Dimetylbutan 75-83-2 2,3-Dimetylbutan 79-29-8 2-Hexanon 591-78-6 1993 1 4 2 8 H,V Hexylenglykol

text: Se: 2-Metyl-2,4-pentandiol

text: HFC 134 a 811-97-2 1996 500 2000 750 3000 V # Hydrazin 302-01-2 2018 0,01 0,013 − − C,H,S Hydrokinon 123-31-9 1993 − 0,5 − 1,5 S,V 10 2-Hydroxietylakrylat 818-61-1 1981 1 5 2 10 H,M,S,V 4-Hydroxi-4-metyl-2-pentanon 123-42-2 1993 25 120 50 240 V Indium* och oorg föreningar (som In) 7440-74-6* 1996 3 – totaldamm − 0,1 − − Isobutylmetakrylat 97-86-9 1987 50 300 75 450 M,S,V

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: Isocyanater 20,21

text: Se respektive isocyanat

text: Isocyansyra 75-13-8 2004 0,01 0,018 0,02 0,036 M 2,21,33 Isofluran 26675-46-7 1990 10 75 20 150 V Isoforon 78-59-1 1993 − − 5 30 Isopropanol 67-63-0 1989 150 350 250 600 V 2-Isopropoxietanol

text: Se: Etylenglykolmonoisoproyleter

text: Se: Etylenglykolmonoisopropyleteracetat

text: Isopropylamin 75-31-0 1993 5 12 10 25 V # Isopropylbensen 98-82-8 2018 20 100 50 250 H Isopropylnitrat 1712-64-7 1978 10 45 15 70 V Jod 7553-56-2 1974 − − 0,1 1 Järnoxid (som Fe) 1309-37-1 1978 3 – respirabel fraktion − 3,5 − − Kadmium*, och oorg föreningar 7440-43-9* 2005 C,M 3,14 (som Cd) – totaldamm − 0,02 − − – respirabel fraktion − 0,002 − − Kadmiumdifluorid 7790-79-6 C,M,R Kadmiumdiklorid 10108-64-2 C,M,R # Kalciumhydroxid 1305-62-0 2018 3 31 – respirabel fraktion − 1 − 4

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: # Kalciumoxid 1305-78-8 2018 3 – respirabel fraktion − 1 − 4 Kaliumaluminiumtetrafluorid 60304-36-1 2005 3 – inhalerbar fraktion − 0,4 − − Kaliumhydroxid 1310-58-3 2005 3 – inhalerbar fraktion − 1 − 2 Kaprolaktam (damm + ånga) 105-60-2 2015 − 5 − 40 Karbonyldiklorid

text: Se: Fosgen

text: 3-Karen (jfr Terpener) 13466-78-9 1990 25 150 50 300 S,V Katekol 120-80-9 1993 5 20 10 40 H,V Kimrök

text: Se: Damm, kol inkl. kimrök

text: Kinon

text: Se: p-Bensokinon

text: Klor 7782-50-5 2015 − − 0,5 1,5 Klorbensen 108-90-7 2015 5 23 15 70 2-Klor-1,3-butadien 126-99-8 1990 1 3,5 5 18 H,V Klordifluormetan

text: Se: HCFC22

text: Klordioxid 10049-04-4 1996 0,1 0,3 0,3 0,8 Kloretan 75-00-3 2015 100 268 − − 2-Kloretanol 107-07-3 1981 − − 1 3,5 H 24

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: Klorfenoler och salter(som klorfenol) 1990 − 0,5 − 1,5 H,V

text: Se även: Triklorfenol Tetraklorfenol Pentaklorfenol

text: Klorkresol 59-50-7 1993 − 3 − 6 S,V Kloroform 67-66-3 1978 2 10 5 25 C,H,V Kloropren

text: Se: 2-Klor-1,3-butadien

text: Kobolt*, och oorg. föreningar (som Co) 7440-48-4* 2011 C,H,S 3 – inhalerbar fraktion − 0,02 − − Koboltsulfat x 7H2O 10026-24-1 C,H,R,S Koboltdiklorid 7646-79-9 C,H,R,S Koldioxid 124-38-9 1974 5000 9000 10000 18000 V 34 Koldisulfid 75-15-0 1978 5 16 8 25 B,H,R,V # Kolmonoxid 630-08-0 2018 20 23 100 117 B,R 35 # Koltetraklorid 56-23-5 2018 1 6,4 3 19 C,H # Koppar*, och oorg. föreningar 7440-50-8* 2018 3 (som Cu) – respirabel fraktion − 0,01 − − Kresol 1319-77-3 2000 1 4,5 2 9 H,V o-Kresol 95-48-7 m-Kresol 108-39-4 p-Kresol 106-44-5 p-Kresylglycidyleter 2186-24-5 1981 10 70 15 100 S,V

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: Kristobalit, 14464-46-1 1996 C,M 3 – respirabel fraktion − 0,05 − − Krom*, och oorg. (II, III)-föreningar (som Cr) 7440-47-3* 2005 3 – totaldamm − 0,5 − − # Krom (VI)-föreningar (som Cr) 2018 C,S 3 – inhalerbar fraktion − 0,005 − 0,015 Blykromat 7758-97-6 13 Kaliumdikromat 7778-50-9 13 Kromtrioxid 1333-82-0 13 Natriumdikromat 10588-01-9 13 Strontiumkromat 7789-06-2 Zinkkromat 13530-65-9 Kumen

text: Se: Isopropylbensen

text: # Kvarts 14808-60-7 2018 C,M 3 – respirabel fraktion − 0,1 − −

text: Se även: Kristobalit och Tridymit

text: Kvicksilver, org. föreningar (som Hg) 1993 − 0,01 − − B,H Kvicksilver, och oorg. föreningar (som Hg) 7439-97-6 2015 − 0,02 − − B,M 14 # Kvävedioxid 10102-44-0 2018 0,5 0,96 1 1.9 35 # Kvävemonoxid 10102-43-9 2018 2 2,5 − − 35 Lacknafta 2011 36 2–25 % aromater 30 175 60 350 H,V < 2 % aromater 50 300 100 600 H,V Limonen (jfr terpener) 138-86-3 1990 25 150 50 300 S,V

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: # Litium* och föreningar (som Li) 7439-93-2* 2018 3 – inhalerbar fraktion − − − 0,02 Litiumhydrid 7580-67-8 Lustgas 10024-97-2 1981 100 180 500 900 V Maleinsyraanhydrid 108-31-6 2011 0,05 0,2 0,1 0,4 M,S # Mangan*, och oorg. föreningar (som Mn), 7439-96-5* 2018 3 – inhalerbar fraktion − 0,2 − − – respirabel fraktion − 0,05 − − MDI

text: Se: Diisocyanater

text: MEK

text: Se: Metyletylketon

text: Metakrylsyra 79-41-4 1987 20 70 30 100 V Metanol 67-56-1 1990 200 250 250 350 H,V Metantiol 74-93-1 1993 1 − − − 23 1-Metoxi-2-propanol 107-98-2 2015 50 190 150 568 H 1-Metoxi-2-propylacetat 108-65-6 2015 50 275 100 550 H Metylacetat 79-20-9 1993 150 450 300 900 V Metylakrylat 96-33-3 2015 5 18 10 36 M,S Metylamin 74-89-5 1984 10 13 20 25 H,V Metylamylalkohol

text: Se: 4-Metyl-2-pentanol

text: Metylamylketon 35 Se: 2-Heptanon

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: Metylbromid 74-83-9 1990 5 19 10 40 H,V Metyl-n-butylketon

text: Se: 2-Hexanon

text: Metyl-2-cyanoakrylat 137-05-3 2000 2 9 4 18 M,S,V # 4,4´-Metylendianilin 101-77-9 2018 0,01 0,08 − − C,H,S 13 # Metylenklorid 75-09-2 2018 35 120 70 250 C,H 37 Metyletylketon 78-93-3 2015 50 150 300 900 Metyletylketonperoxid 1338-23-4 1981 − − 0,2 1,5 # Metylformiat 107-31-3 2018 50 125 100 250 H 5-Metyl-3-heptanon 541-85-5 2015 10 53 20 107 Metylhexahydroftalsyraanhydrid 25550-51-0 M,S 4,32 19438-60-9 48122-14-1 57110-29-9 # 5-Metyl-2-hexanon 110-12-3 2018 20 95 50 250 Metylisoamylketon

text: Se: 5-Metyl-2-hexanon

text: # Metylisobutylketon 108-10-1 2018 20 83 50 200 Metylisocyanat 624-83-9 2005 0,01 0,024 0,02 0,047 M 2,21 4-Metylisopropylbensen 99-87-6 1984 25 140 35 190 V Metyljodid 74-88-4 1981 1 6 5 30 C,H,V Metylklorid 74-87-3 1996 10 20 20 40 V Metylklormetyleter 107-30-2 C 1

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: Metylkloroform

text: Se: 1,1,1-Trikloretan

text: 3-Metylkolantren (20-Metylkolantren) 56-49-5 C 1 Metylmerkaptan

text: Se: Metantiol

text: Metylmetakrylat 80-62-6 2015 50 200 100 400 M,S Metylmetansulfonat 66-27-3 C 4 N-Metylmorfolin 109-02-4 1984 5 20 10 40 H,V N-Metyl-N-nitrosourea 684-93-5 C 1 2-Metyl-2,4-pentandiol 107-41-5 1996 − − 25 120 4-Metyl-2-pentanol 108-11-2 1996 25 110 40 170 H,V N-Metyl-2-pyrrolidon 872-50-4 2015 10 40 20 80 H,R α-Metylstyren 98-83-9 2015 20 98 100 492 Metylstyren

text: Se: Vinyltoluen

text: Metyltertiärbutyleter 1634-04-4 2015 30 110 100 367 Metyltetrahydroftalsyraanhydrid 26590-20-5 M,S 4,32 11070-44-3 34090-76-1 1694-82-2 3425-89-6 5333-84-6 42498-58-8

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: MIBK

text: Se: Metylisobutylketon

text: # Mineralolja, gammal använd 2018 C,H Mineralull

text: Se: Fibrer, syntetiska oorg. glasartade - Övriga

text: Mjöldamm

text: Se: Damm, mjöl

text: Molybden*, metall och svårlösliga 7439-98-7* 1984 3 föreningar (som Mo) – totaldamm − 10 − − – respirabel fraktion − 5 − − Molybden, lättlösliga föreningar 1984 3 (som Mo) – totaldamm − 5 − − Monoisocyanater

text: Se: 2,6-Diisopropylfenylisocyanat Fenylisocyanat Isocyansyra Metylisocyanat

text: Monoklorättikssyra 79-11-8 1993 1 4 2 8 H,V Monometylhydrazin 60-34-4 C 4 Morfolin 110-91-8 2015 10 35 20 72 MTBE

text: Se: Metyltertiärbutyleter

text: Myrsyra 64-18-6 1990 3 5 5 9 V

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: Nafta

text: Se: Petroleumnafta

text: Naftalen 91-20-3 2000 10 50 15 80 V Naftalener, klorerade 1321-65-9 1978 − 0,2 − 0,6 H,V α-Naftylamin 134-32-7 C 4 β-Naftylamin 91-59-8 C 1 Natriumazid 26628-22-8 2015 − 0,1 − 0,3 Natriumhydroxid 1310-73-2 2005 3 – inhalerbar fraktion − 1 − 2 Natriumtetraboratdekahydrat

text: Se: Borax

text: NDI

text: Se: Diisocyanater

text: Nickel, metall 7440-02-0 1978 S 3 – totaldamm − 0,5 − − Nickelföreningar (som Ni), utom 1978 C,S 3 Nickelkarbonyl och Trinickeldisulfid – totaldamm − 0,1 − − Nickelkarbonyl 13463-39-3 1974 0,001 0,007 − − C,R Nickelsubsulfid

text: Se: Trinickeldisulfid

text: Nikotin 54-11-5 2011 − 0,1 − − H # Nitrobensen 98-95-3 2018 0,2 1 − − H,R 39 4-Nitrodifenyl 92-93-3 C 1

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: # Nitroetan 79-24-3 2018 20 62 50 150 H # Nitroglycerin 55-63-0 2018 0,01 0,095 0,02 0,19 H Nitroglykol

text: Se: Etylenglykoldinitrat

text: Nitrometan 75-52-5 1993 20 50 50 130 V 1-Nitropropan 108-03-2 1990 5 18 10 35 # 2-Nitropropan 79-46-9 2018 2 7 6 20 C,H N-Nitrosodimetylamin 62-75-9 C 4 Nitrotoluen 1321-12-6 1993 1 6 2 11 C,H,R,V 2-Nitrotoluen 88-72-2 3-Nitrotoluen 99-08-1 4-Nitrotoluen 99-99-0 NMP

text: Se: N-Metyl-2-pyrrolidon

text: Nonaner 1989 150 800 200 1100 V Oktaner 1989 200 900 300 1400 V Oljedimma, inkl. oljerök 1990 − 1 − 3 V 38, 39 Oxalsyra 144-62-7 1990 − 1 − 2 V Oxalsyra dihydrat 6153-56-6 Ozon 10028-15-6 1990 0,1 0,2 0,3 0,6 PAH (polycykliska aromatiska C,H kolväten)

text: Se: Benso(a)pyren

text: PCB 1978 − 0,01 − 0,03 C,H,V

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: Penicillin 2011 S 3 – inhalerbar fraktion − 0,1 − − Pentaerytritol 115-77-5 1996 3 – totaldamm − 5 − − 1,1,1,2,2-Pentafluoretan 354-33-6 2005 500 2500 750 3750 V Pentaklorfenol* och salter 87-86-5* 1974 − 0,5 − 1,5 H,V (som pentaklorfenol) Pentaner 1978 600 1800 750 2000 V n-Pentan 109-66-0 iso-Pentan 78-78-4 tert-Pentan 463-82-1 Pentylacetater 2015 50 270 100 540 n-Pentylacetat 628-63-7 1,1-Dimetylpropylacetat 625-16-1 1-Metylbutylacetat 626-38-0 2-Metylbutylacetat 624-41-9 3-Metylbutylacetat 123-92-2 3-Pentylacetat 620-11-1 Perkloretylen

text: Se Tetrakloretylen

text: Petroleumbränsle 6 Petroleumnafta 40 Pikrinsyra 88-89-1 2015 − 0,1 − − S α-Pinen (jfr Terpener) 80-56-8 1990 25 150 50 300 S,V 41 β-Pinen (jfr Terpener) 127-91-3 1990 25 150 50 300 S,V

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: Piperazin* och salter 110-85-0* 2015 0,03 0,1 0,08 0,3 S (som piperazin) Platina*, metall och svårlösliga föreningar 7440-06-4* 2000 3 (som Pt) – totaldamm − 1 − − Platina lösliga föreningar (som Pt) 2000 S 3 – totaldamm − 0,002 − − Polyklorerade bifenyler

text: Se: PCB

text: n-Propanol 71-23-8 1989 150 350 250 600 V 1,3-Propansulton 1120-71-4 C 4 Propen 115-07-1 1996 500 900 − − β-Propiolakton 57-57-8 C 4 Propionsyra 79-09-4 2015 10 30 20 62 2-Propoxietanol

text: Se: Etylenglykolmonopropyleter

text: Propylacetat 109-60-4 1996 100 400 200 800 V 1,2-Propylenglykoldinitrat 6423-43-4 1987 0,1 0,7 0,3 2 H,V Propylenglykolmonometyleter, 1320-67-8 1990 50 190 75 300 H,V isomerblandning

text: Se även 1-Metoxi-2-propanol

text: Propylenglykolmonometyleteracetat

text: Se: 1-Metoxi-2-propylacetat

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: 1,2-propylenimin 75-55-8 C 4 # Propylenoxid 75-56-9 2018 1 2,4 5 12,5 C,S Pyretrum 8003-34-7 2015 − 1 − − Pyridin 110-86-1 1996 2 7 3 10 V Radon 10043-92-2 2011 C underjordsarbete 41 annat arbete 42 Resorcinol 108-46-3 1993 10 45 − − H Salpetersyra 7697-37-2 2015 0,5 1,3 1 2,6 Saltsyra 7647-01-0 2015 2 3 4 6 Selen*, och oorg. föreningar (som Se) utom 7782-49-2* 1990 3 väteselenid – totaldamm − 0,1 − − Selenväte

text: Se Väteselenid

text: Sepiolit

text: Se: Fibrer, naturligt kristallina - Övriga

text: Sevofluran 28523-86-6 2000 10 80 20 170 V

text: Silver*, metall och svårlösliga 7440-22-4* 1990 3 föreningar (som Ag) – totaldamm − 0,1 − − Silver, lösliga föreningar (som Ag) 1990 3 43 – totaldamm − 0,01 − −

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: # Skärvätska 2018 S 43 Stearater 1996 3,44 – totaldamm − 5 − − Styren 100-42-5 2011 10 43 20 86 B,H,V Sulfider, (summan av dimetyldisulfid, dime- 1993 1 − − − tylsulfid och metantiol) Sulfotep 3689-24-5 2015 − 0,1 − − H # Svaveldioxid 7446-09-5 2018 0,5 1,3 1 2,7 45 Svavelhexafluorid 2551-62-4 1993 1000 6000 − − Svavelsyra 7664-93-9 2011 C,V 3,46 – inhalerbar fraktion − 0,1 − 0,2 Svaveltetrafluorid 7783-60-0 1993 − − 0,1 0,4 Svavelväte

text: Se: Vätesulfid

text: Talk 14807-96-6 1996 3 – totaldamm − 2 − − – respirabel fraktion − 1 − − TDI

text: Se: Diisocyanater

text: Tellur* metall och föreningar (som Te) 13494-80-9* 1981 3 – totaldamm − 0,1 − − Tenn* metall och oorg. föreningar 7440-31-5* 2011 3 (som Sn) – inhalerbar fraktion − 2 − −

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: Tennorganiska föreningar (som Sn) 1978 H,V 3 – totaldamm − 0,1 − 0,2 # Terfenyl, hydrerad 61788-32-7 2018 2 19 5 48 Terpener 1990 25 150 50 300 S,V Terpentin 8006-64-2 1990 25 150 50 300 H,S,V 1,1,2,2-Tetrabrometan 79-27-6 1993 1 14 2 30 V Tetraetylbly (som Pb) 78-00-2 1981 − 0,05 − 0,2 H,R,V # Tetraetylortosilikat 78-10-4 2018 5 44 10 86 1,1,1,2-Tetrafluoretan

text: Se: HFC 134a

text: Se: Desfluran

text: Tetrahydroftalsyraanhydrid 85-43-8 M,S 4,32 935-79-5 Tetrahydrofuran 109-99-9 2015 50 150 100 300 # Tetrakloretylen 127-18-4 2018 10 70 25 170 C,H Tetraklorfenol* och salter 25167-83-3* 1990 − 0,5 − 1,5 H,V (som tetraklorfenol) 2,3,4,5-Tetraklorfenol 4901-51-3 2,3,4,6-Tetraklorfenol 58-90-2 2,3,5,6-Tetraklorfenol 935-95-5 Tetraklorftalsyraanhydrid 117-08-8 M,S 4,32 Tetrametylbly, (som Pb) 75-74-1 1981 − 0,05 − 0,2 H,R,V

text: Tetranitrometan 509-14-8 1993 0,05 0,4 0,1 0,8 V

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: THF

text: Se: Tetrahydrofuran

text: Tioacetamid 62-55-5 C 4 Tioglykolsyra 68-11-1 1996 1 4 2 8 H,V Tiram 137-26-8 1993 − 1 − 2 S,V Titandioxid 13463-67-7 1990 3 – totaldamm − 5 − − o-Tolidin (3,3’-dimetylbensidin) 119-93-7 C 4 Toluen 108-88-3 2015 50 192 100 384 B,H # o-Toluidin 95-53-4 2018 0,1 0,5 − − C,H Tridymit 15468-32-3 1996 C,M 3 – respirabel fraktion − 0,05 − − Trietanolamin 102-71-6 2011 0,8 5 1,6 10 H,V Trietylamin 121-44-8 2015 1 4,2 3 12,6 H Trietylentetramin 112-24-3 1984 1 6 2 12 S,V 1,1,1-Trifluoretan 420-46-2 2005 500 1750 750 2625 V 1,1,2-Trifluor-2-kloretyldifluormetyleter

text: Se: Enfluran

text: 2,2,2-Trifluor-1-kloretyldifluormetyleter

text: Se: Isofluran

text: 1,2,4-Triklorbensen 120-82-1 2015 2 15 5 38 H 1,1,1-Trikloretan 71-55-6 2015 50 300 200 1110 # 1,1,2-Trikloretylen 79-01-6 2018 10 54 25 140 C,H 13

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: Triklorfenol* och salter 25167-82-2* 1990 − 0,5 − 1,5 C,H,V (som triklorfenol) 2,3,4-Triklorfenol 15950-66-0 2,3,5-Triklorfenol 933-78-8 2,3,6-Triklorfenol 933-75-5 2,4,5-Triklorfenol 95-95-4 2,4,6-Triklorfenol 88-06-2 3,4,5-Triklorfenol 609-19-8 Triklorfluormetan

text: Se: CFC 11

text: Se: CFC 113

text: Trimellitsyraanhydrid 552-30-7 2011 0,002 0,02 0,005 0,04 M,S # Trimetylbensen 25551-13-7 2018 20 100 35 170 1,2,3-Trimetylbensen 526-73-8 1,2,4-Trimetylbensen 95-63-6 1,3,5-Trimetylbensen 108-67-8 Trimetylhexametylendiisocyanat

text: Se: Diisocyanater

text: 1,1,1-Trimetylolpropan 77-99-6 1996 − 5 − − Trinickeldisulfid (som Ni) 12035-72-2 1978 C,S 3 – totaldamm − 0,01 − − 2,4,6-Trinitrotoluen 118-96-7 1993 − 0,1 − 0,2 H,V Tris(2,3-dibrompropyl)fosfat 126-72-7 C 4

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: Trädamm

text: Se: Damm, trä

text: Uretan 51-79-6 C 4 Vanadinpentoxid (som V) 1314-62-1 1987 3 – totaldamm − 0,2 − − – respirabel fraktion − − − 0,05 Vinylacetat 108-05-4 1993 5 18 10 35 # Vinylbromid 593-60-2 2018 1 4,4 − − C Vinylidenklorid

text: Se: 1,1-Dikloreten

text: # Vinylklorid 75-01-4 2018 1 2,5 5 13 C,H Vinyltoluen 25013-15-4 1993 10 50 30 150 H,V 2-Vinyltoluen 611-15-4 3-Vinyltoluen 100-80-9 4-Vinyltoluen 622-97-9 Volfram*, metall och svårlösliga föreningar 7440-33-7* 1981 3 (som W) – totaldamm − 5 − − Volfram, lättlösliga föreningar (som W) 1981 3 – totaldamm − 1 − − Vätebromid 10035-10-6 2000 1 3,5 2 7 # Vätecyanid (som CN) 74-90-8 2018 0,9 1 3,6 4 H Vätefluorid 7664-39-3 2015 1,8 1,5 2 1,7 31

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: Väteklorid

text: Se: Saltsyra

text: Väteperoxid 7722-84-1 1990 1 1,4 2 3 Väteselenid 7783-07-5 2015 0,01 0,03 0,05 0,2 Vätesulfid 7783-06-4 2015 5 7 10 14 Wollastonit

text: Se: Fibrer, naturliga kristallina- Övriga

text: Xylen 1330-20-7 2015 50 221 100 442 H o-Xylen 95-47-6 m-Xylen 108-38-3 p-Xylen 106-42-3 Zinkklorid 7646-85-7 1974 3 – respirabel fraktion − 1 − − Zinkoxid 1314-13-2 1974 3 – totaldamm − 5 − − Ziram 137-30-4 1993 − 1 − 2 S,V # Ättiksyra 64-19-7 2018 5 13 10 25 Ättiksyraanhydrid 108-24-7 1974 − − 5 20

text: Noter till gränsvärdeslistan

text: 1) Ämnet får inte hanteras. Vissa undantag finns se vidare 45–46 §§ i föreskrifterna om kemiska arbetsmiljörisker om förbud och tillstånd, ämnen som tillhör grupp A i bilaga 1. 2) Korttidsgränsvärde som avser 5-minutersperiod gäller för ammoniak, diisocyanater, 2,6-diisopropylfenylisocyanat, fenylisocyanat, isocyansyra och metylisocyanat. Korttidsgränsvärde som avser 1-minuters-period gäller för akrylsyra. 3) Med inhalerbar fraktion menas den dammfraktion som definieras i svensk standard SS-EN 481, Arbetsplatsluft – Partikelstorleksfraktioner för mätning av luftburna partiklar, Utgåva 1, 1993, punkt 2.3 och som har en provtagningskaraktäristik enligt punkt 5.1. Med respirabel fraktion menas den dammfraktion som definieras i svensk standard SS-EN 481, Arbetsplatsluft - Partikelstorleksfraktioner för mätning av luftburna partiklar, Utgåva 1, 1993, punkt 2.11 och som har en provtagningskaraktäristik enligt punkt 5.3. Med totaldamm menas de partiklar (aerosoler) som fastnar på ett filter i den provtagare som beskrivs i Metodserien, Provtagning av totaldamm och respirabelt damm, Metod nr 1010, Arbetarskyddsstyrelsen, numera Arbetsmiljöverket. Filterdiametern är normalt 37 mm, men kan även vara 25 mm. Trots sitt namn provtas inte den totala mängden luftburna partiklar med denna metod. Se även Kommentarer till not 3 på sid 56. 4) För hantering av ämnet krävs tillstånd av Arbetsmiljöverket se vidare 47–48 §§ i föreskrifterna om kemiska arbetsmiljörisker om förbud och tillstånd, ämnen som tillhör grupp B i bilaga 1. 5) Se gränsvärden för kvävedioxid och kolmonoxid. Det är troligt att kolmonoxidvärdet blir dimensionerande vid exponering för avgaser från bensin- och gasoldrivna motorer, medan kvävedioxidvärdet får motsva rande funktion för dieselavgaser. 6) Bensin, dieselolja, jetbränsle och villaolja/eldningsolja och andra petroleumbränslen har inga fastställda gränsvärden på grund av att de är blandningar av ett stort antal ämnen, vars halter oftast inte är kända i detalj. De varierar dessutom mellan olika bränslepartier. Nedan anges ungefärliga värden som kan användas i det förebyggande skyddsarbe tet.

text: För mätningar av kolväten kan man använda instrument som ger totalhalten av ämnena. Instrumentet ska kalibreras mot aktuellt bränsle eller t.ex. ren oktan.

text: Produkt Rekommenderade värden för totalhalt kolväten i luft, mg/m (tidsvägt medelvärde för en arbetsdag)

text: Flygbensin 350 Motorbensin 250 a Alkylatbensin 900 b Jetbränsle 250 c Diesel Mk1 350 Villaolja 250

text: a) Specialbensin för motordrivna arbetsredskap (svensk standard SS 155461:2008) t.ex. motorsågar. b) Kallas också Jet A-1, flygfotogen m.m. c) Diesel (Mk 2 och Mk 3) med högre aromathalter (max 20 och ca 25 %) finns också men har en begränsad marknad.

text: 7) Gränsvärdet avser bensin som innehåller mindre än 0,2 % bensen. 8) Industribensin, extraktionsbensin, specificeras genom sitt kokpunktsintervall. Vanliga sorter i Sverige brukar innehålla antingen huvudsakligen hexaner (ca 25–50 % n-hexan, kokpunktsintervall ca 60–80 °C), heptaner (kokpunktsintervall ca 80–110 °C) eller oktaner (kokpunktsintervall ca 100–140 °C). Jämför n-hexan, övriga hexaner, heptaner och oktaner. 9) Gränsvärdet avser bensin som innehåller mindre än 5 % n-hexan. 10) p-Bensokinon, kinon, kan genom reduktion övergå till hydrokinon. Hydrokinon kan lätt återbildas till p-bensokinon genom luftoxidation. Se även hydrokinon. 11) Benso(a)pyren kan förekomma bland andra polycykliska aromatiska kolväten (PAH) i rök, damm eller dimma från t.ex. tjära och asfalt samt i vissa oljor och förbränningsprodukter. 12) För de ftalater som inte har ämnesspecifika gränsvärden gäller gränsvärdet för ftalater uttryckt i mg/m . 13) Ämnen som har tagits upp på bilaga XIV (tillstånd) till REACH och kräver tillstånd för att få användas och släppas ut på marknaden (1 dec 2017). För aktuell lista se Echas hemsida.

text: 14) För bly och kadmium finns biologiska gränsvärden, se föreskrifterna om medicinska kontroller i arbetslivet. Även kvicksilver kan mätas biolgiskt. 15) Samma gränsvärde uttryckt i ppm ska tillämpas för de laktater som inte har fastställda gränsvärden. 16) För damm eller dimma av ämnen som har särskilda gränsvärden tilllämpas dessa värden. 17) Avser damm från sluthärdad eller nästan sluthärdad epoxi-, akrylat-, polyuretan- och esterplast, bakelit eller dylikt. Hit räknas även damm från ohärdat pulvermaterial av epoxityp m.fl. 18) Vid bedömning av damm från tryckimpregnerat virke tillämpas gränsvärdet 0,5 mg/m . 19) Gränsvärdet avser kolväten i ångform dvs. upp till 12 kolatomer. Vid exponering för kolväten med mer än 12 kolatomer som förekommer i form av aerosol, partiklar eller vätskedroppar, tillämpas gränsvärdet för organiskt damm och dimma, 5 mg/m . Gränsvärdet gäller inte för aromatfri lacknafta (< 2 viktsprocent) som har eget gränsvärde, se not 36. 20) Samma gränsvärde uttryckt i ppm ska tillämpas även för de diisocyanater som inte har fastställda gränsvärden. På gränsvärdeslistan finns följande diisocyanater upptagna: Hexametylendiisocyanat, HDI Isoforondiisocyanat, IPDI 4,4-Metylendifenyldiisocyanat, MDI Naftalendiisocyanat, NDI Toluendiisocyanat, TDI Trimetylhexametylendiisocyanat, TMDI 21) Exponering för monoisocyanater vid termisk nedbrytning av polyuretan omfattas av medicinska kontroller med tjänstbarhetsbedömning. På gränsvärdeslistan finns följande monoisocyanater upptagna: 2,6-Diisopropylfenylisocyanat Fenylisocyanat Isocyansyra, ICA Metylisocyanat, MIC 22) I ångform kan ämnet i betydande grad upptas genom huden.

text: 23) Nivågränsvärdet 1 ppm gäller för summan av halterna av dimetyldisulfid, dimetylsulfid och metantiol. 24) Upptaget av ämnet i vätskeform genom huden är så stort att det kan ge livshotande skador. 25) Gränsvärdet gäller för subtilisin och liknande proteolytiska enzymer. En glycinenhet motsvarar en aktivitet som från standardsubstrat under standardbetingelser frigör så många aminogrupper som finns i 1 mg glycin. 26) Gränsvärdet gäller den sammanlagda koncentrationen av ånga och aerosol. 27) Med hänsyn till risken för reproduktionsstörande verkan och till det stora upptaget via hud av såväl vätska som ånga är det särskilt viktigt att undvika hudkontakt. Vid samtidig exponering för flera lösningsmedel ska den hygieniska effekten för reproduktionsstörande etylenglykletrar och andra lösningsmedel beräknas separat, se föreskrifterna om kemiska arbetsmiljörisker. Etylenglykoletrarnas bidrag till annan lösningsmedelspåverkan än reproduktionsstörande verkan kan försummas. Några av dessa kräver tillstånd av Arbetsmiljöverket för hantering. Se vidare föreskrifterna om kemiska arbetsmiljörisker. 28) De fibrer som man tar hänsyn till vid jämförelse med gränsvärdet är sådana respirabla fibrer, som har ett längdbreddförhållande större än 3:1, en diameter mindre än 3 µm och en längd större än 5 µm. Gränsvärdet förutsätter att fiberräkningen utförs i faskontrastmikroskop. Vid exponering för fiberhaltigt damm gäller också gränsvärdet för oorganiskt damm. 29) Bland mineral som kan förekomma som naturligt kristallina fibrer kan nämnas attapulgit, halloysit, sepiolit och wollastonit. 30) Vanligaste eldfasta keramiska fibrerna är aluminiumsilikatfibrer (CASnr: 142844-00-6). 31) Vid exponering för blandningar av fluorider och vätefluorid ska nivågränsvärdet för fluorider tillämpas. 32) För att få tillstånd för hantering av hexahydroftalsyraanhydrid, metylhexahydroftalsyraanhydrid, metyltetrahydroftalsyraanhydrid, tetrahydroftalsyraanhydrid eller tetraklorftalsyraanhydrid bör ett riktvärde på 0,005 mg/m för den sammanlagda exponeringen för syraanhydrider under 15 minuter inte överskridas.

text: 33) Metylisocyanat och isocyansyra kan bildas vid heta arbeten i polyuretan och andra kväveinnehållande kolföreningar. Krav på medicinsk kontroll gäller endast när ämnet bildas vid sådan termisk nedbrytning av material som anges i föreskrifterna om kemiska arbetsmiljörisker. 34) Koldioxid används ofta som indikatorsubstans i arbetslokaler där luftföroreningar huvudsakligen uppkommer genom de personer som vistas där. Se särskilda regler om ventilation i föreskrifterna om arbetsplatsens utformning. 35) När det gäller underjord- eller tunnelarbete träder gränsvärdena för kolmonoxid, kvävedioxid och kvävemonoxid i kraft först 21 augusti 2023. Fram till dess gäller gränsvärden enligt följande:

text: 3 3

text: ppm mg/m ppm mg/m

text: 36) Avser lacknafta som företrädesvis används som lösnings- och spädningsmedel för färg- och lackprodukter, dvs. petroleumnafta med sina huvudsakliga beståndsdelar i området C7 till C12 och med upp till 22 viktprocent aromater (upp till ca 20 volymprocent) och mindre än 0,1 viktprocent bensen. Jämför not 39 om petroleumnafta. Angivet ungefärligt värde uttryckt i ppm är beräknat på lacknafta med 22 viktprocent aromater. 37) Metylenklorid är även reglerade av Kemikalieinspektionens lagstiftning. Dispens krävs för att saluhålla, överlåta och använda metylenklorid yrkesmässigt i Sverige undantaget forskning, utveckling och analysarbete. 38) Vissa oljor ger vid upphettning upphov till polycykliska aromatiska kolväten (PAH) som kan vara cancerframkallande. Dessutom kan mineraloljor i sig innehålla sådana ämnen. 39) Om oljan används som skärvätska eller vid användninga av vattenhaltig skärvätska se not 43 om skärvätska. 40) Petroleumnafta består av en blandning av s.k. petroleumkolväten, vano ligen med kokpunktsintervall 135-200 C. Beteckningar som aromatnafta och alifatnafta kan förekomma för petroleumnafta med nära 100 % aromater eller nära 100 % alifater. Lacknafta med 17-22 % aromater är en typ

text: av petroleumnafta. Särskilt gränsvärde gäller för lacknafta med en aromathalt upp till 22 viktprocent (se även not 36). Gränsvärden för annan typ av petroleumnafta beräknas med utgångspunkt från sammansättning och gränsvärden för ingående komponenter. 41) Med underjordsarbete avses berg- och gruvarbete, byggnadsarbete och liknande arbete under jord samt tillfälligt arbete i lokaler, bergrum, tunnlar och liknade under jord. Vid dessa arbeten gäller gränsvärdet för radon som totalexponering under ett år och får inte överstiga 2,1 x 10 Bq h/m (årsarbetstid = 1600 h). Detta värde motsvarar en exponering på ca 1300 Bq/m . För övrigt underjordsarbete, såsom arbete i färdigställda och inredda bergrum och berganläggningar, källarlokaler och liknande, gäller gränsvärdet för radon som totalexponering under ett år och får inte överstiga 6 3 0,72 x 10 Bq h/m (årsarbetstid = 1800 h). Detta värde motsvarar en exponering på ca 400 Bq/m . Bestämning av radonhalt bör ske enligt Strålsäkerhetsmyndighetens Metodbeskrivning för mätning av radon på arbetsplatser. Om radonhalten vid all typ av underjordsarbete överskrider 200 Bq/m ska verksamheten anmälas till Strålsäkerhetsmyndigheten, se Strålsäkerhetsmyndighetens föreskrifter om anmälningspliktiga verksamheter. I dessa fall är Strålsäkerhetsmyndigheten tillsynsmyndighet. 42) För annat arbete, än underjordsarbete, anges gränsvärdet för radon som 6 3 totalexponering under ett år och får inte överstiga 0,36 x 10 Bq h/m (årsarbetstid = 1800 h). Detta värde motsvarar en exponering på ca 200 Bq/m . Bestämning av radonhalt bör ske enligt Strålsäkerhetsmyndighetens Metodbeskrivning för mätning av radon på arbetsplatser. Om radonhalten överskrider 200 Bq/m ska verksamheten anmälas till Strålsäkerhetsmyndigheten, se Strålsäkerhetsmyndighetens föreskrifter om anmälningspliktiga verksamheter. I dessa fall är Strålsäkerhetsmyndigheten tillsynsmyndighet. 43) Skärvätskor utgör en heterogen grupp av blandningar med olika sammansättning (från rena mineraloljor till helt vattenbaserade) och med olika tillsatser. Sammansättningen kan påverkas under användningen. Skärvätskor kan ge upphov till ögonirritation och luftvägsbesvär. För att skydda mot dessa effekter bör ett riktvärde på på 0,2 mg/m mätt som inhalerbar fraktion för den sammanlagda exponeringen för skärvätskor under 8 timmar inte överskridas.

text: 44) Gränsvärdet gäller inte sådana metallstearater som innehåller toxiska metaller, t.ex. bly. I detta fall ska gränsvärdet för bly användas. 45) Gränsvärdet skyddar inte astamtiker. Studier har visat att astmatiker inte reagerar på exponeringar av svaveldioxid under 0,2 ppm. 46) Aerosoler av svavelsyra har i studier visats vara cancerframkallande.

text: Kommentarer till not 3 till gränsvärdeslistan

text: Dammdefinitioner

text: Hälsorelaterade storleksfraktioner för luftburna partiklar, aerosoler, är definierade i standarden Arbetsplatsluft – Partikelstorleksfraktioner för mätning av luftburna partiklar (SS-EN 481). De utgörs av inhalerbar, torakal och respirabel partikelfraktion. Med inhalerbar fraktion menas den mängd partiklar, av totalmängden partiklar i luften, som man inandas genom näsa och mun. Torakal fraktion är den del av de inhalerbara partiklarna som passerar struphuvudet. Den respirabla fraktionen är de inhalerbara partiklar som når längst ner i luftvägarna, till alveolerna i lungorna. Detta åskådliggörs i figur 1. Figuren visar att för inhalerbart damm infångas 50 % av mängden partiklar med den aerodynamiska diametern 100 µm, för torakalt damm infångas 50 % av 10 µm-partiklarna och för respirabelt damm infångas 50 % av 4 µm-partiklarna.

text: Figur 1. Inhalerbar, torakal och respirabel fraktion enligt konventionen i standarden SS-EN 481 angivna som procent av totalmängden luftburna partiklar.

text: Rökpartiklar, från t.ex. svetsning, är i regel huvudsakligen av storleksordningen < 1 µm, vilket innebär att dessa till största delen enligt standarden består av respirabla partiklar. Det innebär att alla rökpartiklar kan betraktas som respirabla. Därför behöver man inte använda provtagare med föravskiljare vid provtagning då enbart rök finns. Metallrök bildas i regel genom kondensation och eventuell oxidation av metallånga. Vanligtvis utför svetsare även slipning eller slaggning varför även det luftburna dammet i en svetsares andningszon kan bestå av en hög andel icke-respirabelt damm. Vid provtagning av det som vi kallar totaldamm används i Sverige en provtagningskassett med diametern 25 mm eller 37 mm. Begreppet totaldamm får inte blandas ihop med den totala mängden luftburna partiklar i luften, av vilken totaldamm endast är en del. Den nya dammkonventionen för inhalerbar fraktion avviker så mycket från det äldre begreppet totaldamm att luftföroreningshalter, och därmed även gränsvärden, inte direkt går att jämföra med varandra. Undersökningar, som Arbetsmiljöverket m.fl. utfört tyder på att den inhalerbara fraktionen kan vara två till tre gånger större än mängden totaldamm vid provtagning i samma arbetsmiljö. Skillnader beror också på dammsorten. Arbetsmiljöverket använder vid gränsvärdessättningen såväl det äldre begreppet totaldamm som den nya definitionen av inhalerbar fraktion enligt standarden SS-EN 481. Än så länge finns inget gränsvärde angivet för torakal fraktion.

text: Bilaga 2

text: Uppgifter som ska redovisas i en mätrapport

text: - Företagets namn, adress och arbetsställets belägenhet. - Verksamhet och antal anställda som berörs av den luftförorening som är orsak till mätningen. - Datum för mätningen. - Vilket ämne/vilka ämnen som har uppmätts. - Syfte med mätningen. - Vem som utfört mätningen. - Produktions- och ventilationsuppgifter. - Klimatuppgifter vid mätning utomhus. - Skiss eller fotografi över arbetsplatsen. - Eventuell arbetsrotation, om den har betydelse för exponeringen. - Om, när och vilken personlig skyddsutrustning som använts. - Genomsnittlig tid under vilken respektive arbetsmoment pågått per dag, vecka, om det är möjligt att bedöma denna. - Total arbetstid per dag, start och stopp, eventuell skiftgång samt notering av längre pauser och raster. - Förekomst av fysiskt tungt arbete. - Namn på personer och uppgift om de arbetsmoment som omfattas av mätningen och vid vilka tidpunkter mätningarna utförts. - Provplatser samt provtagningstider för varje prov. - Mätmetod och mätutrustning. - Analysresultat, -metod och vilket analyslaboratorium som anlitats. - Sammanställning över mätresultat med tidsvägda dagsmedelvärden och arbetsmoment samt gällande hygieniskt gränsvärde. - Bedömning med kommentarer, jämförelser med eventuella tidigare mätningar, andra utredningar etc., rekommenderade åtgärder samt slutsats.

text: Bilaga 3

text: Exempel på beräkning av tidsvägt medelvärde och hygienisk effekt

text: Fyra prov av lösningsmedel A har tagits med personburen mätutrustning under en dag enligt följande: Prov 1 kl. 07.50 – 10.00 130 min 67 ppm Prov 2 kl. 10.00 – 12.00 120 min 54 ppm Prov 3 kl. 12.35 – 14.20 105 min 35 ppm Prov 4 kl. 14.20 – 16.05 105 min 48 ppm

text: Det tidsvägda medelvärdet blir då enligt formel i kommentaren till 9 §: 67x130 +54x120 +35x105 + 48x105 8710 + 6480 + 3675 + 5040 23905 Cm = = = = 52 130 +120 +105 +105 460 460 Cm = 52 ppm. Nivågränsvärdet är 70 ppm. Exponeringen för lösningsmedel A ligger således under nivågränsvärdet.

text: Under samma tider som i ovan nämnda exempel och i samma prov analyserades också lösningsmedel B med följande halter för respektive prov som resultat: 12, 22, 7 och 16 ppm. 12x130 + 22x120 +7x105 +16x105 1560 + 2640 +735 +1680 6615 Cm = = = =14 460 460 460 Cm = 14 ppm. Nivågränsvärdet är 20 ppm.

text: Den sammanlagda, additiva, hygieniska effekten blir då enligt formeln i kommentaren till 9 §: 52 14 HE = + = 0,7 +0,7 =1,4 70 20

text: När den hygieniska effekten ligger över 1 för samtidig exponering av lösningsmedel A och lösningsmedel B innebär det att gränsvärdesnivå överskrids.

text: Bilaga 4

text: CAS-nummerindex

text: CAS-nummer för ämnen listade i gränsvärdeslistan (sid. 15–49) samt ämnen som återfinns i noterna (sid 50–56). Även ämnen som omfattas av förbud (A) eller tillståndskrav (B) enligt Arbetsmiljöverkets föreskrifter om kemiska arbetsmiljörisker ingår. För vissa ämnen finns gränsvärden även för deras föreningar eller isomerer. Dessa är inte alltid upptagna med CAS nummer.

text: CAS-nr Ämne

text: 50-00-0 Formaldehyd 50-32-8 Benso(a)pyren 51-79-6 2-Etylkarbamat (uretan) B 53-96-3 2-Acetamidofluoren A 54-11-5 Nikotin 55-63-0 Nitroglycerin 56-23-5 Koltetraklorid 56-49-5 20-Metylkolantren A (3-metylkolantren) 57-14-7 1,1-Dimetylhydrazin B 57-57-8 β-Propiolakton B 58-90-2 2,3,4,6-Tetraklorfenol 59-50-7 Klorkresol 60-09-3 p-Aminoazobensen B 60-11-7 N,N-Dimetyl-4-aminoazobensen A 60-29-7 Dietyleter 60-34-4 Monometylhydrazin B 60-35-5 Acetamid 61-82-5 Amitrol 62-50-0 Etylmetansulfonat B 62-53-3 Anilin 62-55-5 Tioacetamid B 62-75-9 N-Nitrosodimetylamin B (N,N-dimetylnitrosamin) 64-17-5 Etanol 64-18-6 Myrsyra 64-19-7 Ättiksyra

text: CAS-nr Ämne

text: 64-67-5 Dietylsulfat B 66-27-3 Metylmetansulfonat B 67-56-1 Metanol 67-63-0 Isopropanol 67-64-1 Aceton 67-66-3 Kloroform 67-68-5 Dimetylsulfoxid 68-11-1 Tioglykolsyra 68-12-2 N,N-Dimetylformamid 71-23-8 n-Propanol 71-36-3 n-Butanol 71-43-2 Bensen 71-55-6 1,1,1-Trikloretan 74-83-9 Metylbromid 74-85-1 Eten 74-87-3 Metylklorid 74-88-4 Metyljodid 74-89-5 Metylamin 74-90-8 Vätecyanid 74-93-1 Metantiol 75-00-3 Kloretan 75-01-4 Vinylklorid 75-04-7 Etylamin 75-05-8 Acetonitril 75-07-0 Acetaldehyd 75-09-2 Metylenklorid 75-12-7 Formamid 75-13-8 Isocyansyra 75-15-0 Koldisulfid 75-18-3 Dimetylsulfid 75-21-8 Etylenoxid 75-31-0 Isopropylamin 75-34-3 1,1-Dikloretan 75-35-4 1,1-Dikloreten

text: CAS-nr Ämne

text: 75-44-5 Fosgen 75-45-6 HCFC 22 (Klordifluormetan) 75-52-5 Nitrometan 75-55-8 1,2-Propylenimin B 75-56-9 Propylenoxid 75-64-9 tert-Butylamin 75-65-0 tert-Butanol 75-69-4 CFC 11 75-71-8 CFC 12 75-74-1 Tetrametylbly 75-83-2 2,2-Dimetylbutan 76-13-1 CFC 113 77-78-1 Dimetylsulfat B 77-99-6 1,1,1-Trimetylolpropan 78-00-2 Tetraetylbly 78-10-4 Tetraetylortosilikat 78-59-1 Isoforon 78-78-4 iso-Pentan Se pentaner 78-81-9 iso-Butylamin 78-83-1 iso-Butanol 78-92-2 sek-Butanol 78-93-3 Metyletylketon 79-01-6 1,1,2-Trikloretylen 79-06-1 Akrylamid 79-09-4 Propionsyra 79-10-7 Akrylsyra 79-11-8 Monoklorättikssyra 79-20-9 Metylacetat 79-24-3 Nitroetan 79-27-6 1,1,2,2-Tetrabrometan 79-29-8 2,3-Dimetylbutan 79-41-4 Metakrylsyra 79-46-9 2-Nitropropan 80-05-7 Bisfenol A

text: CAS-nr Ämne

text: 80-56-8 α-Pinen 80-62-6 Metylmetakrylat 84-44-9 Ftalsyraanhydrid 84-66-2 Dietylftalat 84-74-2 Dibutylftalat 85-42-7 Hexahydroftalsyraanhydrid B 85-43-8 Tetrahydroftalsyraanhydrid B 85-44-9 Ftalsyraanhydrid 85-68-7 Bensylbutylftalat 87-86-5 Pentaklorfenol 88-06-2 2,4,6-Triklorfenol 88-72-2 2-Nitrotoluen 88-89-1 Pikrinsyra 91-08-7 2,6-Toluendiisocyanat Se diisocyanater 91-20-3 Naftalen 91-59-8 β-Naftylamin A 91-94-1 3,3’-Diklorbenzidin B 92-52-4 Difenyl 92-67-1 4-Aminodifenyl A 92-87-5 Benzidin A 92-93-3 4-Nitrodifenyl A 95-47-6 o-Xylen 95-48-7 o-Kresol 95-50-1 o-Diklorbensen 95-53-4 o-Toluidin 95-63-6 1,2,4-Trimetylbensen 95-80-7 2,4-Diaminotoluen B 95-95-4 2,4,5-Triklorfenol 96-12-8 1,2-Dibrom-3-klorpropan A 96-14-0 3-Metylpentan 96-33-3 Metylakrylat 96-45-7 Etylentiourea B 97-63-2 Etylmetakrylat 97-64-3 Etyllaktat

text: CAS-nr Ämne

text: 97-77-8 Disulfiram 97-86-9 Isobutylmetakrylat 97-88-1 Butylmetakrylat 98-00-0 Furfurylalkohol 98-01-1 Furfural 98-07-7 Bensotriklorid B 98-82-8 Isopropylbensen 98-83-9 a-Metylstyren 98-87-3 Bensalklorid B 98-95-3 Nitrobensen 99-08-1 3-Nitrotoluen 99-65-0 1,3-Dinitrobensen 99-87-6 4-Metylisopropylbensen 99-99-0 4-Nitrotoluen 100-25-4 1,4-Dinitrobensen 100-37-8 2-Dietylaminoetanol 100-41-4 Etylbensen 100-42-5 Styren 100-44-7 Bensylklorid 100-74-3 N-Etylmorfolin 100-80-1 3-Vinyltoluen 100-97-0 Hexametylentetramin 101-14-4 4,4’-Diamino-3,3’-diklordifenyl- B metan (metylenbis(o-kloranilin)) 101-68-8 4,4´-Metylendifenyldiisocyanat Se diisocyanater 101-77-9 4,4’-Metylendianilin (4,4’-diaminodifenylmetan) 101-84-8 Difenyleter 102-71-6 Trietanolamin 103-71-9 Fenylisocyanat 104-76-7 2-Etylhexanol 105-46-4 sek-Butylacetat 105-60-2 Kaprolaktam 106-11-6 Dietylenglykolmonostearat

text: CAS-nr Ämne

text: 106-35-4 3-Heptanon 106-42-3 p-Xylen 106-44-5 p-Kresol 106-46-7 p-Diklorbensen 106-51-4 p-Bensokinon 106-65-0 Dimetylsuccinat 106-89-8 Epiklorhydrin 106-93-4 1,2-Dibrometan (etyldibromid) 106-99-0 1,3-Butadien 107-02-8 Akrolein 107-05-1 Allylklorid 107-06-2 1,2-Dikloretan 107-07-3 2-Kloretanol 107-11-9 Allylamin 107-13-1 Akrylnitril 107-15-3 Etylendiamin 107-18-6 Allylalkohol 107-21-1 Etylenglykol 107-30-2 Metylklormetyleter A 107-31-3 Metylformiat 107-41-5 2-Metyl-2,4-pentandiol 107-83-5 2-Metylpentan 107-98-2 1-Metoxi-2-propanol 108-03-2 1-Nitropropan 108-05-4 Vinylacetat 108-10-1 Metylisobutylketon 108-11-2 4-Metyl-2-pentanol 108-18-9 Diisopropylamin 108-24-7 Ättiksyraanhydrid 108-31-6 Maleinsyraanhydrid 108-38-3 m-Xylen 108-39-4 m-Kresol 108-46-3 Resorcinol 108-65-6 1-Metoxi-2-propylacetat

text: CAS-nr Ämne

text: 108-67-8 1,3,5-Trimetylbensen 108-88-3 Toluen 108-90-7 Klorbensen 108-91-8 Cyklohexylamin 108-93-0 Cyklohexanol 108-94-1 Cyklohexanon 108-95-2 Fenol 109-02-4 N-Metylmorfolin 109-59-1 Etylenglykolmonoisopropyleter 109-60-4 Propylacetat 109-66-0 n-Pentan Se pentaner 109-73-9 n-Butylamin 109-86-4 Etylenglykolmonometyleter 109-89-7 Dietylamin 109-99-9 Tetrahydrofuran 110-12-3 5-Metyl-2-hexanon 110-19-0 iso-Butylacetat 110-43-0 2-Heptanon 110-49-6 Etylenglykolmonometyleteracetat 110-54-3 n-Hexan 110-65-6 But-2-yn-1,4-diol 110-80-5 Etylenglykolmonoetyleter 110-82-7 Cyklohexan 110-85-0 Piperazin 110-86-1 Pyridin 110-91-8 Morfolin 111-15-9 Etylenglykolmonoetyleteracetat 111-30-8 Glutaraldehyd 111-40-0 Dietylentriamin 111-42-2 Dietanolamin 111-44-4 2,2’-Diklordietyleter B 111-46-6 Dietylenglykol 111-60-4 Etylenglykolmonostearat 111-76-2 Etylenglykolmonobutyleter

text: CAS-nr Ämne

text: 111-77-3 Dietylenglykolmonometyleter 111-90-0 Dietylenglykolmonoetyleter 112-07-2 Etylenglykolmonobutyleteracetat 112-15-2 Dietylenglykolmonoetyleteracetat 112-24-3 Trietylentetramin 112-34-5 Dietylenglykolmonobutyleter 115-07-1 Propen 115-10-6 Dimetyleter 115-77-5 Pentaerytritol 117-08-8 Tetraklorftalsyraanhydrid B 117-81-7 Di-(2-etylhexyl)ftalat Se dioktylftalat 117-84-0 Di-n-oktylftalat Se dioktylftalat 118-96-7 2,4,6-Trinitrotoluen 119-90-4 Dianisidin (3,3’-dimetoxibenzidin) B 119-93-7 3,3’-dimetylbenzidin (o-Tolidin) B 120-80-9 Katekol 120-82-1 1,2,4-Triklorbensen 121-14-2 2,4-Dinitrotoluen 121-44-8 Trietylamin 121-69-7 N,N-Dimetylanilin 122-39-4 Difenylamin 122-60-1 Fenylglycidyleter 123-31-9 Hydrokinon 123-42-2 4-Hydroxi-4-metyl-2-pentanon 123-86-4 n-Butylacetat 123-91-1 Dioxan 123-92-2 3-Metylbutylacetat Se pentylacetater 123-95-5 n-Butylstearat 124-17-4 Dietylenglykolmonobutyleter-acetat 124-38-9 Koldioxid 124-40-3 Dimetylamin 126-72-7 Tris(2,3-dibrompropyl)fosfat B 126-99-8 2-Klor-1,3-butadien 127-18-4 Tetrakloretylen

text: CAS-nr Ämne

text: 127-19-5 N,N-Dimetylacetamid 127-91-3 β-Pinen 131-11-3 Dimetylftalat 134-32-7 α-Naftylamin B 135-88-6 Fenyl-β-naftylamin B 137-05-3 Metyl-2-cyanoakrylat 137-26-8 Tiram 137-30-4 Ziram 138-22-7 Butyllaktat 138-86-3 Limonen 140-88-5 Etylakrylat 141-32-2 n-Butylakrylat 141-43-5 Etanolamin 141-78-6 Etylacetat 142-82-5 n-Heptan 143-33-9 Natriumcyanid Se cyanider 144-62-7 Oxalsyra 151-50-8 Kaliumcyanid Se cyanider 151-56-4 Etylenimin B 151-67-7 Halotan 300-92-5 Aluminiumdistearat 302-01-2 Hydrazin 334-88-3 Diazometan B 354-33-6 1,1,1,2,2-Pentafluoretan 420-04-2 Cyanamid 420-46-2 1,1,1-Trifluoretan 431-03-8 Diacetyl 463-82-1 tert-Pentan Se pentaner 492-80-8 Auramin (4,4’-imidokarbonyl-bis- B (N,N-dimetylanilin)) 505-60-2 2,2’-Diklorodietylsulfid B (senapsgas) 506-77-4 Cyanklorid 509-14-8 Tetranitrometan

text: CAS-nr Ämne

text: 523-31-9 Dibensylftalat 526-73-8 1,2,3-Trimetylbensen 528-29-0 1,2-Dinitrobensen 540-73-8 1,2-Dimetylhydrazin B 540-88-5 tert-Butylacetat 541-85-5 5-Metyl-3-heptanon 542-88-1 1,1’-Diklordimetyleter A 552-30-7 Trimellitsyraanhydrid 557-04-0 Magnesiumstearat 557-05-1 Zinkstearat 584-84-9 2,4-Toluendiisocyanat Se diisocyanater 591-78-6 2-Hexanon 593-29-3 Kaliumstearat 593-60-2 Vinylbromid 598-56-1 Dimetyletylamin 606-20-2 2,6-Dinitrotoluen 609-19-8 3,4,5-Triklorfenol 611-15-4 2-Vinyltoluen 615-05-4 2,4-Diamino-1-metoxibensen B (2,4-diaminoanisol) 620-11-1 3-Pentylacetat Se pentylacetater 622-97-9 4-Vinyltoluen 624-41-9 2-Metylbutylacetat Se pentylacetater 624-83-9 Metylisocyanat 624-92-0 Dimetyldisulfid 625-16-1 1,1-Dimetylpropylacetat Se pentylacetater 626-38-0 1-Metylbutylacetat Se pentylacetater 627-93-0 Dimetyladipat 628-63-7 n-Pentylacetat 628-96-6 Etylenglykoldinitrat 630-08-0 Kolmonoxid 637-12-7 Aluminiumtristearat 680-31-9 Hexametylfosfortriamid (HMPA) A 684-93-5 N-Metyl-N-nitrosourea A

text: CAS-nr Ämne

text: 811-97-2 HFC 134 a 818-61-1 2-Hydroxietylakrylat 822-06-0 Hexametylendiisocyanat Se diisocyanater 822-16-2 Natriumstearat 872-50-4 N-Metyl-2-pyrrolidon 933-75-5 2,3,6-Triklorfenol 933-78-8 2,3,5-Triklorfenol 935-79-5 Tetrahydroftalsyraanhydrid B 935-95-5 2,3,5,6-Tetraklorfenol 1002-89-7 Ammoniumstearat 1119-40-0 Dimetylglutarat 1120-71-4 1,3-Propansulton B 1303-96-4 Borax 1305-62-0 Kalciumhydroxid 1305-78-8 Kalciumoxid 1309-37-1 Järnoxid 1309-64-4 Antimontrioxid 1310-58-3 Kaliumhydroxid 1310-73-2 Natriumhydroxid 1314-13-2 Zinkoxid 1314-56-3 Fosforpentoxid 1314-62-1 Vanadinpentoxid 1314-80-3 Difosforpentasulfid 1317-36-8 Blymonoxid 1319-77-3 Kresol 1320-67-8 Propylenglykolmonometyleter 1321-12-6 Nitrotoluen 1321-65-9 Naftalener, klorerade 1330-20-7 Xylen, blandning 1333-82-0 Kromtrioxid Se krom(VI) 1338-23-4 Metyletylketonperoxid 1395-21-7 Enzymer, subtilisiner 1464-53-5 1,2:3,4-Diepoxibutan B 1592-23-0 Kalciumstearat

text: CAS-nr Ämne

text: 1634-04-4 Metyltertiärbutyleter 1694-82-2 1,2,3,6-Tetrahydro-cis-4-metyl- B ftalsyraanhydrid 1712-64-7 Isopropylnitrat 2186-24-5 p-Kresylglycidyleter 2238-07-5 Diglycidyleter 2426-08-6 Butylglycidyleter 2551-62-4 Svavelhexafluorid 2807-30-9 Etylenglykolmonopropyleter 3068-88-0 β-Butyrolakton B 3173-72-6 1,5-Naftalendiisocyanat Se diisocyanater 3425-89-6 1,2,3,6-Tetrahydro-4-metyl- B ftalsyraanhydrid 3689-24-5 Sulfotep 4098-71-9 Isoforondiisocyanat Se diisocyanater 4485-12-5 Litiumstearat 4901-51-3 2,3,4,5-Tetraklorfenol 5333-84-6 1,2,3,6-Tetrahydro-3-metyl- B ftalsyraanhydrid 6153-56-6 Oxalsyra dihydrat 6283-86-9 2-Etylhexyllaktat 6423-43-4 1,2-Propylenglykoldinitrat 7047-84-9 Aluminiummonostearat 7085-85-0 Etyl-2-cyanoakrylat 7429-90-5 Aluminium 7439-92-1 Bly 7439-93-2 Litium 7439-96-5 Mangan 7439-97-6 Kvicksilver 7439-98-7 Molybden 7440-02-0 Nickel 7440-06-4 Platina 7440-22-4 Silver 7440-31-5 Tenn

text: CAS-nr Ämne

text: 7440-33-7 Volfram 7440-36-0 Antimon 7440-38-2 Arsenik 7440-41-7 Beryllium 7440-43-9 Kadmium 7440-47-3 Krom 7440-48-4 Kobolt 7440-50-8 Koppar 7440-74-6 Indium 7446-09-5 Svaveldioxid 7553-56-2 Jod 7580-67-8 Litiumhydrid 7646-85-7 Zinkklorid 7646-79-9 Koboltdiklorid 7647-01-0 Saltsyra 7664-38-2 Fosforsyra 7664-39-3 Vätefluorid 7664-41-7 Ammoniak 7664-93-9 Svavelsyra 7697-37-2 Salpetersyra 7719-12-2 Fosfortriklorid 7722-84-1 Väteperoxid 7726-95-6 Brom 7758-97-6 Blykromat Se krom(VI) 7778-50-9 Kaliumdikromat Se krom(VI) 7782-41-4 Fluor 7782-49-2 Selen 7782-50-5 Klor 7783-06-4 Vätesulfid 7783-07-5 Väteselenid 7783-60-0 Svaveltetrafluorid 7784-42-1 Arseniktrihydrid 7789-06-2 Strontioumkromat Se krom(VI) 7790-79-6 Kadmiumdifluorid

text: CAS-nr Ämne

text: 7803-51-2 Fosfin 7803-52-3 Antimontrihydrid 8003-34-7 Pyretrum 8006-64-2 Terpentin 9002-86-2 Damm, PVC 9014-01-1 Enzymer, subtilisiner 10024-97-2 Lustgas 10025-87-3 Fosforylklorid 10026-13-8 Fosforpentaklorid 10026-24-1 Koboltsulfat heptahydrat 10028-15-6 Ozon 10035-10-6 Vätebromid 10043-92-2 Radon 10049-04-4 Klordioxid 10070-44-3 1,2,3,6-Tetrahydrometylftalsyraanhydrid 10102-43-9 Kvävemonoxid 10102-44-0 Kvävedioxid 10108-64-2 Kadmiumdiklorid 10588-01-9 Natriumdikromat Se krom(VI) 11070-44-3 Metyltetrahydroftalsyraanhydrid B 12001-28-4 Krokidolit 12001-29-5 Krysotil 12035-72-2 Trinickeldisulfid 12172-73-5 Amosit 12510-42-8 Erionit se även 66733-21-9 A 13149-00-3 cis-Hexahydroftalsyraanhydrid B 13463-39-3 Nickelkarbonyl 13463-67-7 Titandioxid 13466-78-9 3-Karen (jfr terpener) 13494-80-9 Tellur 13530-65-9 Zinkkromat Se krom(VI) 13838-16-9 Enfluran 13952-84-6 sek.-Butylamin

text: CAS-nr Ämne

text: 14166-21-3 trans-Hexahydroftalsyraanhydrid B 14464-46-1 Kristobalit 14807-96-6 Talk 14808-60-7 Kvarts 15468-32-3 Tridymit 15646-96-5 2,4,4-Trimetylhexametylen-diisocyanat Se diisocyanater 15950-66-0 2,3,4-Triklorfenol 16111-27-6 S-[2-(Dimetylamino)etyl]-pseudo- B tioureadihydroklorid (PBA 1) 16938-22-0 2,2,4-Trimetylhexametylen-diisocyanat Se diisocyanater 19234-20-9 Etylenglykolmonoisopropyl-eteracetat 19438-60-9 Hexahydro-4-metyl-ftalsyraanhydrid B 25013-15-4 Vinyltoluen 25154-54-5 Dinitrobensen 25167-82-2 Triklorfenol 25167-83-3 Tetraklorfenol 25321-14-6 Dinitrotoluen 25550-51-0 Metylhexahydroftalsyraanhydrid B 25551-13-7 Trimetylbensen 26471-62-5 Toluendiisocyanat Se diisocyanater 26590-20-5 1,2,3,6-tetrahydrometyl-ftalsyraanhydrid B 26628-22-8 Natriumazid 26675-46-7 Isofluran 26761-40-0 Diisodecylftalat 28178-42-9 2,6-Diisopropylfenylisocyanat Se diisocyanater 28523-86-6 Sevofluran 28679-16-5 Trimetylhexametylendiisocyanat Se diisocyanater 31566-31-1 Glycerolmonostearat 34090-76-1 Tetrahydro-4-metylftal-syraanhydrid B 34590-94-8 Dipropylenglykolmonometyleter 42498-58-8 2,3,5,6-Tetrahydro-2-metylftalsyraanhy- B drid 48122-14-1 1-Metylhexahydroftalsyraanhydrid B 57041-67-5 Desfluran

text: CAS-nr Ämne

text: 57110-29-9 Hexahydro-3-metyl-ftalsyraanhydrid B 60304-36-1 Kaliumaluminiumtetrafluorid 61788-32-7 Terfenyl, hydrerad 66733-21-9 Erionit A 77536-66-4 Aktinolit 77536-67-5 Antofyllit 77536-68-6 Tremolit 142844-00-6 Aluminiumsilikatfibrer Se not 30

text: Arbetsmiljöverket . 112 79 Stockholm . 010-730 90 00 . www.av.se Utgivare: Anna Varg ISBN: 978-91-7930-649-6. ISSN 1650-3163


fs: afs

title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om upphävande av Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse med föreskrifter (AFS 1984:16) om maskiner för papperstillverkning

text: AFS 1984:16

text: ) om maskiner för papperstillverkning

type: stycke

text: Arbetsmiljöverkets författningssamling

text: Arbetsmiljöverkets författningssamling

text: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om upp-

text: Utkom från trycket

text: hävande av Arbetarskyddsstyrelsens kun- den 21 november 2018

text: görelse med föreskrifter (

text: AFS 1984:16

text: ) om maskiner för papperstillverkning;

text: beslutade den 12 november 2018.

text: Arbetsmiljöverket föreskriver med stöd av

text: 18 § arbetsmiljöförordningen (1977:1166)

text: att Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse med föreskrifter (

text: AFS 1984:16

text: ) om maskiner för papperstillverkning ska upphöra att gälla vid utgången av januari 2019.

text: ERNA ZELMIN-EKENHEM

text: Torben Vincentsen Anna Varg

text: Arbetsmiljöverket·112 79·Stockholm·Tel 010-730 90 00·www.av.se Utgivare: Anna Varg ISBN 978-91-7930-659-5 · ISSN 1650-3163

type: foreskrift


publisher: Arbetsmiljöverket

title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ändring i Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS 2011:19) om kemiska arbetsmiljörisker

text: De beteckningar som används i dessa föreskrifter har samma betydelse som i

text: arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: arbetsmiljöförordningen (1977:1166)

text: och Arbetsmiljöverkets föreskrifter om hygieniska gränsvärden. Dessutom använder föreskrifterna följande beteckningar.

text: Exponering Att utsättas för en kemisk riskkälla genom inandning, förtäring eller kontakt med hud, slemhinnor eller ögon.

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/54/EG av den 18 september 2000

text: om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för biologiska agens i arbete (sjunde särdirektivet enligt

text: artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG

text: ), i den ursprungliga lydelsen. Se även

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster.

text: Farlig kemisk produkt Kemisk produkt eller explosivt föremål som medför en fysikalisk fara eller hälsofara, inklusive de som inte släpps ut på marknaden, enligt kriterierna i -

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008

text: om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven

text: och

text: samt ändring av förordning

text: (EG) nr 1907/2006

text: (CLPförordningen). Begreppet innefattar tryckluft med minst 2 bar övertryck. Hantering Tillverkning, bearbetning, behandling, förpackning, förvaring, transport, användning, omhändertagande, destruktion, konvertering och liknande förfaranden. Kemisk produkt Kemiskt ämne eller blandning av kemiska ämnen som tillverkats eller utvunnits och vars funktion främst bestäms av dess kemiska sammansättning eller utgör avfall som består av kemiska produkter. Kemisk riskkälla En kemisk produkt, ett kemiskt ämne eller flera kemiska ämnen tillsammans som kan medföra ohälsa eller olycksfall genom - sina hälsofarliga egenskaper, - sina egenskaper när det beror på det sätt på vilket ämnena används eller förekommer, - sin temperatur, - att minska halten syrgas i luften eller - att öka risken för brand, explosion eller annan farlig kemisk reaktion. Mögelsporer och kemiska ämnen som frisätts från mikroorganismer och som kan medföra allergier och toxiska effekter omfattas också av definitionen av kemisk riskkälla. Kemiskt ämne Ett kemiskt grundämne eller en kemisk förening.

type: paragraf

text: För kemiska riskkällor som är upptagna i bilaga 1, Arbetsmiljöverkets föreskrifter om hygieniska gränsvärden ska man vid bedömningen enligt 8 § avgöra om halten av respektive ämne är godtagbar med hänsyn till gränsvärdet. Bedömningen och skälen för denna ska dokumenteras. Vid bedömningen ska hänsyn tas till halten av alla kemiska ämnen i inandningsluften som kan medföra ohälsa eller olycksfall, till hur fysiskt påfrestande arbetet är och till att vissa ämnen kan tas upp genom huden. Mätning av luftföroreningar i andningszonen ska utföras om det inte på annat sätt kan klargöras vilka åtgärder som krävs för att exponeringen ska vara godtagbar med hänsyn till gränsvärdet. Om mätning inte behöver utföras enligt undantagen i tredje stycket eller 50 § andra stycket ska skälen för detta dokumenteras.

text: Behållare och rörledningar som innehåller kemiska riskkällor ska vara märkta med de uppgifter som behövs för att man klart ska kunna identifiera innehållet och de risker som är förknippade med detta. Sådana rörledningar ska också vara märkta med en pil som anger strömningsriktningen. Om riktningen kan variera får detta anges med pilar i båda riktningarna. Rörledningar som kan förväxlas och då medföra att en kemisk riskkälla orsakar ohälsa eller olycksfall ska, oavsett innehåll, vara märkta så att innehållet kan identifieras och så att felkoppling motverkas. Ytterligare krav om användning och kontroll av trycksatta behållare och rörledningar finns i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om användning och kontroll av trycksatta anordningar.

text: Synliga rörledningar som innehåller en farlig kemisk produkt ska vara märkta med produktens faropiktogram enligt förordning

text: (EG) nr 1272/2008

text: (CLP-förordningen). På en rörledning som används för produkter med olika farlighet får alla aktuella faropiktogram anges. Märkning ska placeras väl synlig i närheten av farliga ställen, såsom ventiler och kopplingar, samt med lämpliga mellanrum. Den arbetsgivare som inte har märkt en eller flera rörledningar med farliga kemiska produkter enligt kravet i första stycket ska betala en sanktionsavgift, se 52 §. För rörledningar som endast innehåller tryckluft och saknar märkning utgår ingen sanktionsavgift. Lägsta avgiften är 15 000 kronor och högsta avgiften är 150 000 kronor. För den som har 500 eller fler sysselsatta är avgiften 150 000 kronor. För den som har färre än 500 sysselsatta ska sanktionsavgiften beräknas enligt följande: Avgift = 15 000 kronor + (antal sysselsatta -1) x 271 kronor. Summan ska avrundas nedåt till närmaste hela hundratal.

text: Arbetet ska ordnas, utföras, följas upp och åtgärdas så att inandningsluften blir så fri från luftföroreningar som är praktiskt möjligt med hänsyn till de resurser som krävs för att begränsa luftföroreningarna. Åtgärder ska omedelbart vidtas om inandningsluften inte bedöms vara godtagbar med hänsyn till gränsvärdena i bilaga 1, Arbetsmiljöverkets föreskrifter om hygieniska gränsvärden. Sedan åtgärder vidtagits för att minska halten luftföroreningar i andningszonen ska en mätning av halten göras senast tre månader efter det att åtgärder enligt andra stycket vidtagits, om det inte är uppenbart onödigt.

text: Bestämmelserna i 37 b-g §§ ska tillämpas för nedanstående arbeten. Om det finns en bedömning som visar att exponeringen för allergiframkallande ämnen är försumbar, även utan skyddsåtgärder, gäller dock inte bestämmelserna. 1. Arbete med farliga kemiska produkter som, enligt förordning

text: (EG) nr 1272/2008

text: (CLP-förordningen), ska vara märkta med någon av följande faroangivelser: – H317 Kan orsaka allergisk hudreaktion. – H334 Kan orsaka allergi- eller astmasymtom eller andningssvårigheter vid inandning. 2. Arbete med lim eller andra kemiska produkter som innehåller etyl-2cyanoakrylat eller metyl-2-cyanoakrylat. 3. Arbete som innebär termisk nedbrytning av material som frisätter isocyanater eller processer som frisätter formaldehyd.

text: Utbildning krävs för att leda eller aktivt sysselsättas i ett arbete med farliga kemiska produkter som innehåller: 1. diisocyanater, 2. epoxiplastkomponenter, 3. organiska syraanhydrider, 4. formaldehydhartser, 5. metakrylater som ska vara märkta med H317 eller H334 eller 6. akrylater som ska vara märkta med H317 eller H334 samt vid arbete som innebär termisk nedbrytning som frisätter isocyanater eller processer som frisätter formaldehyd. Utbildning krävs även för arbete med kemiska produkter som innehåller etyl-2-cyanoakrylat eller metyl-2-cyanoakrylat om arbetet sammanlagt pågår mer än 30 minuter per vecka. Utbildningen ska minst innehålla information om de risker som arbetet innebär och vilka skyddsåtgärder som kan behöva vidtas för att arbetet ska kunna utföras på ett säkert sätt.

text: Utbildningen för de som leder eller aktivt sysselsätts i arbete enligt första och andra stycket ska kunna styrkas genom ett högst fem år gammalt utbildningsintyg. Utbildningsintyget ska beskriva de moment som ingått i utbildningen. Den arbetsgivare som låter någon utan utbildningsintyg leda eller utföra arbete i strid med fjärde stycket ska betala sanktionsavgift om 10 000 kr för varje sådan person, se 52 §.

text: Arbetsgivaren ska föra ett register över arbetstagare som utsatts för exponering som kan innebära risk för ohälsa i arbete med kemiska produkter som uppfyller kriterierna för att märkas med faroangivelse H350 eller H340 eller vid verksamheter enligt 38 § andra stycket. Registret ska innehålla uppgifter om 1. arbetstagarens namn, 2. arbetsuppgifter, 3. vilken kemisk riskkälla som arbetstagaren utsatts för samt 4. uppmätt eller uppskattad grad av exponering.

text: Denna författning träder i kraft den 21 augusti 2018.

text: ERNA ZELMIN-EKENHEM

text: Jens Åhman Anna Varg

text: 11070-44-3 34090-76-1 1694-82-2 3425-89-6 5333-84-6 42498-58-8

text: Reproduktionsstörande ämnen CAS-nr

text: Allmänna råd till bilagan

text: Som riktvärde gäller att värdet 0,005 mg/m för den sammanlagda exponeringen för syraanhydrider under 15 minuter via inandning inte bör överskridas.

text: Ändringen innebär att de allmänna råden som tidigare låg i fotnot nu lyfts till brödtext.

text: Arbetsmiljöverkets allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna om kemiska arbetsmiljörisker

text: Till 4 § Definitionen av farlig kemisk produkt omfattar inte kemiska produkter som kosmetiska och hygieniska produkter, läkemedel, livsmedel, foder och avfall eftersom dessa undantas från de regler om klassificering och märkning som definitionen hänvisar till. Sådana kemiska produkter definieras därför inte som farliga kemiska produkter även om de utgör kemiska riskkällor. Kemisk produkt har som det definieras här samma innebörd som i

text: miljöbalken (1998:808)

text: . Definitionen här är annorlunda formulerad för att förtydliga skillnaden mot kemiska ämnen och blandningar som förekommer naturligt eller oavsiktligt. Begreppet kemisk riskkälla innefattar både när kemiska ämnen eller blandningar som kan medföra ohälsa eller olycksfall förekommer som en kemisk produkt och på andra sätt. Andra sätt kan vara som avgaser eller andra luftföroreningar, i eller på ett material, växt eller teknisk anordning. Även sådant som orsakar ohälsa eller olycksfall utan att det klassificeras som farligt enligt CLP-förordningen innefattas. Att medföra ohälsa genom sina egenskaper när det beror på det sätt på vilket ämnena förekommer kan bland annat innebära att ett ämne är farligt på grund av att det förekommer som damm. Höga halter av damm som har en skadlig effekt på luftvägarna kan alltså vara en kemisk riskkälla även om dammets sammansättning inte är hälsofarlig.

text: Till 18 § Med behållare avses alla typer av behållare, till exempel inköpta förpackningar, flaskor, säckar, lösa kärl, fasta behållare och cisterner. Även behållare som är en del av en teknisk anordning avses. Observera att man även kan behöva märka annat än behållare, t.ex. ventilationskanaler och filter till sådana, om de har förorenats med ämnen som medför att särskilda åtgärder behövs vid arbete med dessa. Märk lämpligen avfallsbehållare som innehåller en kemisk riskkälla med uppgift om risken i klartext, faropiktogram om sådana ska användas för de kemiska produkter som bildat avfallet, och med avfallsslag enligt avfallsförordningen, (

text: ). Det är viktigt att beakta behovet av märkning med information enligt

text: 17 §

text: av behållare som innehåller avfall. Radioaktiva ämnen märks lämpligen med varselsymbol för joniserande strålning, texten radioaktivt och namnen på ingående radioaktiva nuklider samt uppgifter om dessas aktiviteter. Som regel bör också tidpunkten för ak-

text: tivitetsangivelsen framgå av märkningen. I vissa fall har Strålsäkerhetsmyndigheten meddelat särskilda föreskrifter som då normalt är tillräckliga för att uppfylla detta krav. Man kan behöva märka behållare som innehåller material och varor, om de har ett ytskikt som är en kemisk riskkälla eller om de kan avge en kemisk riskkälla vid hanteringen, t.ex. behållare med bekämpningsmedelsbehandlade plantor. Lämplig märkning är den använda produktens namn, risken i klartext och faropiktogram om sådan är tillämplig.

text: Rörledningar

text: En rörledning som stadigvarande innehåller samma kemiska riskkälla bör märkas med riskkällans namn enligt förteckningen. En rörledning som används för olika produkter får märkas med en identifierande beteckning och med information om var uppgift om aktuellt innehåll finns. Det är också lämpligt att rörledningar har färgmärkning enligt svensk standard SS 741. Vattenånga och hetvatten är kemiska riskkällor utan att samtidigt vara farliga kemiska produkter. För ånga och hetvatten ger trycket en viktig upplysning om risken. Vätskor betraktas som brandfarliga om flampunkten är 100 °C eller lägre. Det är dock bara de med flampunkt 60 °C eller lägre som klassificeras som brandfarliga vätskor enligt CLP-förordningen. Kravet på märkning vid risk för förväxling innebär till exempel att båda rörledningarna ska vara märkta om det finns två rörledningar och en innehåller en kemisk riskkälla. Det innebär också att märkning behöver finnas på båda sidorna av punkter där rörledningarna kan kopplas isär.

text: Till 20 § Exempel på rörledningar är fast installerade trycksatta ledningar som används för transport av gas, vätska eller fasta ämnen med hjälp av gas eller vätska. Rökgaskanaler, ventilationskanaler och liknande är inte rörledningar. Rörledningar i vilka innehållet förändras genom en process anses som processkärl och ska märkas enligt 19 §. Lämpliga mellanrum innebär att man bör kunna se märkningen när man befinner sig längs ledningen. Om andra kännetecken finns, till exempel färgmärkning, får mellanrummen vara större så länge det inte innebär en ökad risk. När en ledning innehåller en mindre farlig kemisk produkt, till exempel tryckluft, kan mellanrummen ofta vara långa om det ändå är tydligt vad ledningen innehåller.

text: Ändringen innebär bl.a. att första stycket tas bort.

text: En rörledning som tillfälligt innehåller ett farligt kemiskt ämne kan ofta märkas med upphängda skyltar. En rörledning som utgår från en märkt behållare och är synlig i sin helhet uppfyller bestämmelsen om det är tydligt att den innehåller samma produkt som behållaren.

text: Till 20 a § Mängder som har betydelse för säkerheten vid lagring är till exempel att en brand förvärras eller att ett läckage kan medföra hälsorisker. Vid skyltning som avser flera olika kemiska produkter får faropiktogram som varnar för lägre grad av farlighet uteslutas. Fram till 1 juni 2019 får varningsskyltar enligt den äldre lydelsen av Arbetsmiljöverkets föreskrifter om skyltar och signaler, bilaga 2, avsnitt 3.2, användas istället för det tillämpliga faropiktogrammet om de har samma symbol. Detta enligt en övergångsbestämmelse i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om skyltar och signaler. Krav på varningsskylt för gasflaskor finns i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om användning och kontroll av trycksatta anordningar. Vid tillämpning av andra stycket: Tänk på att skyltar i första hand sätts upp för andra än de som arbetar i en lokal och på vad som är viktigt att dessa iakttar. Det kan behövas skyltar med förbud mot öppen eld, skyltar med tillträdesförbud eller påbud att bära skyddsglasögon. Utformning av andra skyltar än faropiktogrammen enligt 19 § framgår av Arbetsmiljöverkets föreskrifter om skyltar och signaler.

text: Till 36 §

text: Punkt 1

text: Vid arbete i tank, cistern eller liknande utrymme med en brandfarlig vätska eller aerosol behöver halten brännbara ångor kontrolleras under hela arbetet genom mätning med explosimeter. Det är viktigt att kontrollera att explosimetern är tillverkad för att användas i den aktuella atmosfären. Ex-klassade explosimetrar finns för olika gaser, ångor och zontyper. Det är vidare viktigt att mätningarna utförs så att de blir representativa för hela utrymmet där arbetet ska ske. Syrgashalten behöver mätas samtidigt eftersom man underskattar explosionsrisken om syrgashalten är lägre än normalt.

text: Ändringen innebär bl.a. att andra stycket tas bort.

text: Halten ångor bör högst vara enligt följande: – När hett arbete ska utföras i utrymmet: Högst 5 procent av den undre explosionsgränsen (vid 21 procent syrgashalt i utrymmet). Det är därefter viktigt att explosionsrisken kontrolleras ända tills ytorna kallnat. – När övrigt arbete ska utföras: Högst 25 procent av den undre explosionsgränsen (vid 21 procent syrgashalt i utrymmet), förutsatt att inga tändkällor finns i närheten.

text: Punkt 2

text: Innan medgivande ges att påbörja svetsning, skärning eller annat arbete som medför hög temperatur på en behållare, som innehållit en brandfarlig eller brännbar vätska, behöver risken för brand och explosion vara förebyggd. Detta kan göras genom att man kontrollerar att den är tömd och rengjord samt ventilerar den så att den inte innehåller explosiv atmosfär eller fyller den med vatten. När en rörledning monteras till en annan rörledning som är satt under tryck gäller också Arbetsmiljöverkets föreskrifter om användning och kontroll av trycksatta anordningar.

text: Sista stycket

text: Innan den som är ansvarig för samordningen av arbetsmiljöfrågor godkänner att ett arbete startar behöver hon eller han veta att anläggningen ställts av på ett säkert sätt så att inte den som ska utföra arbetet utsätts för risker från anläggningen.

text: Arbetsmiljöverket 112 79 Stockholm Tel 010-730 90 00 www.av.se · · · · Utgivare: Anna Varg ISBN 978-91-7930-651-9 ISSN 1650-3163 · ·


publisher: Arbetarskyddsstyrelsen

title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om upphävande av Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse med föreskrifter (AFS 1996:7) och allmänna råd om utförande av personlig skyddsutrustning

text: Arbetsmiljöverket·112 79 Stockholm·Tel 010-730 90 00·www.av.se Arbetsmiljöverkets författningssamling Utgivare: Anna Varg ISBN 978-91-7930-652-6· ISSN 1650-3163

text: Arbetsmiljöverkets författningssamling

text: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om upphä-

text: Utkom från trycket

text: vande av Arbetarskyddsstyrelsens kungörel- den 13 april 2018

text: se med föreskrifter (

text: AFS 1996:7

text: ) och allmänna råd om utförande av personlig skyddsutrustning;

text: beslutade den 28 mars 2018

text: Arbetsmiljöverket föreskriver med stöd av

text: 18 § arbetsmiljöförordningen (1977:1166)

text: att Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse med föreskrifter (

text: AFS 1996:7

text: ) om utförande av personlig skyddsutrustning och allmänna råd om utförande av personlig skyddsutrustning ska upphöra att gälla den 21 april 2018.

text: ERNA ZELMIN-EKENHEM

text: Jens Åhman Anna Varg