title: Finansinspektionens allmänna råd om kontokort och automattjänster

text: Av

text: 9 § konsumentkreditlagen

text: (SFS 1992:830) framgår att särskilda regler gäller om skriftlighet för avtal om kredit i konsumentförhållanden. Även i andra fall bör avtal om kontokort vara skriftliga eller vara dokumenterade på annat sätt som innebär att mottagaren kan antas ha varaktig tillgång till avtalet. Innan avtalet ingås bör sökanden ha fått klar och tydlig information om avtalets innebörd. Avtalet bör innehålla fullständiga villkor med angivande av kortinnehavarens rättigheter och förpliktelser. I avtalet bör det anges vem som är kortutgivare samt vem eller vilka som är kontohavare. Avtalets löptid bör också framgå av avtalet. Sökanden bör erhålla en kopia av avtalet.

text: Villkor

text: De villkor som gäller i avtalsförhållandet bör vara klart och tydligt utformade. Uppgift om samtliga tjänster som avtalsförhållandet innefattar bör framgå vid avtalets ingående.

text: Villkorsändring

text: Förutsättningarna för kortutgivarens rätt att ändra i villkoren bör framgå av kortavtalet. Kortutgivaren bör i god tid informera kortinnehavaren innan en villkorsändring görs, om ändringen inte kan anses sakna betydelse för kortinnehavaren. Om kortinnehavaren inte godkänner förändring i villkoren bör denne ges rätt att utan särskild avgift frånträda avtalet innan ändringen börjar gälla.

text: Uppsägning

text: Villkoren för en uppsägning av kortavtalet bör anges i avtalet.

text: Ansvar och behörighet

text: Ansvarsfördelningen mellan kortutgivare och kortinnehavare bör framgå av kortavtalet. Eventuella medkontohavares och extrakortinnehavares ansvar och behörighet bör också framgå.

text: Förvaring av kontokort och kod

text: Av villkoren bör framgå hur kortinnehavaren skall hantera kontokort och behörighetskod (s.k. PIN-kod).

text: Kontoutdrag

text: Kortutgivaren bör redovisa transaktionerna på kortinnehavarens konto genom att regelbundet tillhandahålla denne skriftliga kontoutdrag per post. Sådan redovisning kan på kortinnehavarens begäran ske på annat sätt eller underlåtas. Om transaktionen avser utländsk valuta bör tillämpad omräkningskurs redovisas för kunden.

text: Avgifter

text: Allmänt

text: Senast i samband med ansökningstillfället bör sökanden få information om vilka avgifter som debiteras för kortet, storleken på dessa samt uppgift om när och hur de ska betalas. Om särskild avgift används för transaktioner med utländsk valuta bör detta framgå. Beträffande årsavgift för kortet bör det av villkoren framgå om den återbetalas eller inte vid uppsägning till förtida upphörande av kortavtalet.

text: Avgiftsändring

text: Innan en avgiftsändring görs bör kortutgivaren i god tid informera kortinnehavaren om ändringen. Om kortinnehavaren inte godkänner ändringen bör denne ges rätt att utan särskild avgift frånträda avtalet.

text: Spärrning av kort

text: Kortutgivaren bör genom tydlig information upplysa kortinnehavaren om hur, när och till vem en spärranmälan ska göras. Kontoavtalet bör reglera de villkor som gäller för spärranmälan både inom Sverige och från utlandet. Kortutgivare bör utan särskild kostnad erbjuda kortinnehavare spärrmöjlighet genom dygnetruntservice.

text: På begäran bör kortutgivaren skriftligen bekräfta att en spärranmälan mottagits.

text: Automattjänst

text: Information

text: Institut som tillhandahåller tjänst i automat bör i nära anslutning till automaten eller genom information i automatens bildfönster lämna information om hur tjänsten ska genomföras. Om tjänsten avbryts bör meddelande om detta visas i bildfönstret. Avgifter eller annan information av särskild betydelse vid användandet av automaten bör framgå av de villkor som kunden tillhandahålls.

text: Kvitto

text: Efter avslutad tjänst i automat bör kunden få ett kvitto på transaktionen. Om kvitto tillfälligtvis inte kan lämnas bör kontohavaren informeras om detta innan tjänsten påbörjas.

text: Reklamationer

text: Allmänt

text: Av kontokortsvillkoren bör det framgå hur en reklamation skall göras och till vem den skall riktas.

text: Institutets utredning

text: Allmänt

text: Om en kontohavare reklamerar en korttjänst bör det kontoförande institutet göra en teknisk utredning om det inte finns synnerliga skäl mot det. Den bör genomföras skyndsamt och resultatet bör delges kortinnehavaren utan dröjsmål. Institutet bör stå för utredningskostnaden.

text: Teknisk utredning

text: Den tekniska utredningen enligt 14 § innebär t.ex. att institutet skall granska den dokumentation hos automatägaren som utvisar automatsystemets funktionssätt vid transaktionstillfället. Denna information utgör underlag för reklamerad kontodebitering. Till dokumentationen hör bl.a. automatjournal, behandlingshistorik, tömningsrapport och sedelavstämningsrapport.

text: Institutets ställningstagande

text: Bifall vid reklamation

text: Om institutet vid sitt ställningstagande bifaller reklamationen bör det reklamerade beloppet omgående återbetalas.

text: Avslag vid reklamation

text: Om en reklamation avslås bör institutet informera kunden om resultatet av sin undersökning samt även motivera sitt ställningstagande. Sådan information bör lämnas skriftligen såvida kunden inte avstår från detta.

text: Prövning av tvist

text: Institutet bör upplysa kortinnehavaren om möjligheten att få en reklamation som avslagits prövad hos Allmänna reklamationsnämnden eller hos allmän domstol. Denna information bör ges senast i samband med att reklamationen avvisas. _______________ Dessa allmänna råd träder i kraft den 1 augusti 2000, då Bankinspektionens allmänna råd (BFFS 1991:16) angående reklamationer i bankautomatverksamheten skall upphöra att gälla.

text: CLAES NORGREN

text: Carina Heinlo (Kreditmarknadsavdelningen)


fs: fffs

publisher: Finansinspektionen

title: Prenumerera även per e-post på Finansinspektionens allmänna råd om inlåningskonton och tillhörande banktjänster

text: Dessa allmänna råd tillämpas av bankaktiebolag, sparbanker och medlemsbanker.

type: stycke

type: paragraf

text: Inlåningsskyldigheten

type: rubrik

text: En bank är skyldig att ta emot inlåning på räkning från allmänheten enligt

text: 2 kap. 1 § bankrörelselagen (1987:617)

text: . Det kan finnas undantag från denna skyldighet t.ex. vid lagliga hinder, tidigare misskötsel eller ohederlighet gentemot banken.

text: Enbart den omständigheten att en kund har fått en s.k. betalningsanmärkning bör inte utgöra tillräcklig grund för banken att neka kunden inlåningskonto.

text: Tilläggstjänster

text: För att på ett effektivt sätt kunna sköta uttag av kontanter, överföringar och betalningar bör kontohavaren ges möjlighet att koppla tilläggstjänster till ett inlåningskonto, om det inte finns skäl mot detta.

text: Allmänt om information

text: Banken bör lämna kontohavaren väsentlig information om de regler och villkor som gäller för kontot. Informationen bör lämnas innan kontoavtalet ingås och bör vara klart och tydligt utformad. Omständigheter av väsentlig betydelse för utnyttjande av tjänsten bör särskilt framgå.

text: Avgifts-, ränte- och produktinformation

text: På varje bankkontor och webbplats bör det finnas aktuell avgifts-, ränte- och produktinformation. Banken bör tillhandahålla översiktlig information om utbudet av sina tjänster samt deras huvudsakliga innehåll. På begäran bör ytterligare presentation lämnas.

text: Avtalsvillkor

text: Allmänt

text: Uppgift om samtliga tjänster som gäller för avtalsförhållandet bör framgå vid avtalets ingående. Avtalsvillkoren bör vara klart och tydligt utformade. Begränsningar i tjänsten eller annan information av särskild betydelse liksom bankens ansvar för tjänsten bör särskilt framgå.

text: Banken bör i god tid innan en villkorsändring görs enligt avtalet, informera kontohavaren om ändringen. Om ändringen inte är av väsentlig betydelse kan informationen lämnas i nästföljande kontoutdrag. Om kontohavaren inte godkänner ändringen i villkoren bör denne ges rätt att utan särskild avgift frånträda avtalet innan ändringen börjar gälla.

text: Avgiftssättning

text: Senast i samband med att kontohavaren ska ingå avtal om en tjänst bör denne informeras om vilka avgifter som debiteras för tjänsten, storleken på dessa samt uppgift om när och hur de ska betalas.

text: Avgiftsändring

text: Om en avgift ändras bör banken informera kontohavaren om ändringen, om den inte är obetydlig och till fördel för kunden, genom annons i dagspressen eller genom ett meddelande. Kontohavaren bör informeras minst 14 dagar innan ändringen träder i kraft. Detsamma gäller om banken vill införa avgift på en tidigare avgiftsfri tjänst. Om banken har informerat genom annons i dagspressen bör information dessutom lämnas i nästföljande kontoutdrag. Om kontohavaren inte godkänner avgiftsändringen bör denne ges rätt att frånträda avtalet utan särskild avgift.

text: Ränteändring

text: Om en räntesats ändras bör banken informera kontohavaren om ändringen, om den inte är obetydlig och till fördel för kunden, genom annons i dagspressen eller genom ett meddelande. Om banken råder över omständigheten som föranlett ändringen bör informationen lämnas minst 14 dagar innan ändringen träder i kraft. I andra fall bör denna information lämnas så snart som möjligt. Om banken har informerat genom annons i dagspressen bör information dessutom lämnas i nästföljande kontoutdrag. Om kontohavaren inte godkänner ränteändringen bör denne ges rätt att frånträda avtalet utan särskild avgift.

text: Informationen bör bl.a. innehålla uppgift om den nya räntesatsen, tidigare räntesats eller förändringen, tidpunkt för ändringen samt orsaken till denna.

text: Valuteringsregler

text: Banken bör informera kontohavaren om de valuteringsregler som tillämpas inom banken. Det bör av informationen bl.a. framgå från och med vilken dag

text: kontohavaren har rätt till ränta vid insättning och från vilken dag ränta upphör vid uttag.

text: Ränteberäkning

text: Banken bör senast i samband med öppnandet av kontot lämna skriftlig information till kontohavaren som översiktligt beskriver de regler som banken tillämpar för ränteberäkning. Om beräkningsgrunderna för räntan ändras bör banken informera kontohavaren om ändringen genom annons i dagspressen eller genom ett meddelande. Informationen bör lämnas minst 14 dagar innan ändringen träder i kraft. Om banken informerat genom annons i dagspressen bör informationen dessutom lämnas till kontohavaren i nästföljande kontoutdrag. Om kontohavaren inte godkänner ändringen bör denne ges rätt att frånträda avtalet utan särskild avgift.

text: Överföringar

text: Ett överföringsuppdrag bör genomföras på ett snabbt och säkert sätt. Banken bör skriftligen informera kunden om den tidsåtgång som banken vanligtvis tillämpar för att genomföra överförings- och gireringsuppdrag till annat konto.

text: Kontoutdrag

text: Banken bör redovisa transaktionerna på kontohavarens konto genom att regelbundet lämna skriftliga kontoutdrag per post. Sådan redovisning kan på kontohavarens begäran ske på annat sätt eller underlåtas. Kontoutdraget bör innehålla väsentlig information för kontohavaren.

text: Årsbesked

text: Banken bör för varje kontoslag årligen lämna ett årsbesked till kontohavaren. Årsbeskedet bör innehålla väsentlig information för kontohavaren.

text: Dessa allmänna råd träder i kraft den 1 september 2001, då Finansinspektionens allmänna råd (

text: FFFS 1993:20

text: ) om inlåningskonton m.m. skall upphöra att gälla.

text: CLAES NORGREN

text: Carina Heinlo

type: foreskrift


title: Föreskrifter om upphävande av vissa föreskrifter inom Finansinspektionens område

text: a) Finansinspektionens föreskrifter (

text: FFFS 1998:19

text: ) om rapportering av kvartalsvisa uppgifter över sektorfördelade utlåning och leasing - "stockstatistik" - för banker, kreditmarknadsföretag och vissa andra kreditinstitut,

text: b) Finansinspektionens föreskrifter (

text: FFFS 1999:3

text: ) om kreditmarknadsföretags och vissa andra kreditinstituts kvartalsstatistik.

text: CLAES NORGREN

text: Emil Didrikson

text: Föreskrifterna meddelas med stöd av

text: 4 § förordningen (1992:1668)

text: om den officiella statistiken


text: Dessa föreskrifter reglerar skyldigheten att elektroniskt lämna uppgifter om handel med finansiella instrument till Finansinspektionen.

text: Finansinspektionens rätt att få uppgifterna följer av

text: 6 kap. 1 a § lagen (1991:980)

text: om handel med finansiella instrument.

text: Föreskrifterna gäller för företag som

text: 1. deltar i handeln på en reglerad marknad enligt

text: 14 kap.

text: lagen (

text: ) om värdepappersmarknaden, eller 2. driver värdepappersrörelse med stöd av 2 kap. 1 §, 4 kap. 1 § eller 4 kap. 4 § lagen om värdepappersmarknaden.

text: För sådana transaktioner som anges i

text: artikel 26 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 av den 15 maj 2014

text: om marknader för finansiella instrument och om ändring av förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: , och som avser finansiella instrument som är upptagna till handel eller handlas på en reglerad marknad eller handelsplattform, gäller 9 kap. 1 § Finansinspektionens föreskrifter (

text: FFFS 2017:2

text: ) om värdepappersrörelse.

text: På Finansinspektionens begäran ska företagen elektroniskt lämna uppgifter om handel med aktier eller optioner med aktier som underliggande tillgång enligt bilaga.

text: Finansinspektionen beslutar om undantag från dessa föreskrifter om det finns särskilda skäl.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 september 2002, då Finansinspektionens föreskrifter (

text: FFFS 2001:2

text: ) om skyldighet för värdepappersinstitut att lämna avräkningsnotor på datamedia ska upphöra att gälla.

text: FFFS 2007:18

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 november 2007.

text: FFFS 2017:3

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 3 januari 2018.

text: FFFS 2018:23

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2019.

text: FFFS 2021:36

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2022.

title: Prenumerera även per e-post på Finansinspektionens föreskrifter om skyldighet att elektroniskt lämna uppgifter om handel med vissa finansiella instrument

text: Dessa föreskrifter reglerar skyldigheten att elektroniskt lämna uppgifter till Finansinspektionen om handel med aktier eller optioner med aktier som underliggande tillgång.

text: 6 kap. 1 a § lagen (1991:980)

text: om handel med finansiella instrument samt

text: 18 § första stycket lagen (2000:1087)

text: om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument.

text: Föreskrifterna gäller följande företag: 1. börsmedlemmar enligt

text: 1 kap. 4 § lagen (1992:543)

text: om börs och clearingverksamhet, 2. den som driver värdepappersrörelse med stöd av

text: 1 kap. 3 §

text: 3 c § 1

text: eller

text: 3 d §

text: lagen (

text: ) om värdepappersrörelse.

text: FFFS 2001:2

text: CLAES NORGREN

text: Andreas Gustavsson

text: Elektronisk rapportering till Finansinspektionen av uppgifter om handel med vissa finansiella instrument.

text: Företagen ska använda den elektroniska metod som Finansinspektionen (FI) tillhandahåller via Internet.

text: Test

text: Innan uppgifterna överförs första gången ska företaget kontakta Finansinspektionens IT-enhet för att testa hur överföringen ska gå till.

text: Testet omfattar formatkontroll av den fil som innehåller uppgifterna samt kontroll av att den har ett korrekt filnamn. Efter godkänt test får företaget en säkerhetsdosa. Dosan ska användas för generering av engångslösenord vid överföring av produktionsfiler via Internet. För att erhålla säkerhetsdosa måste en blankett, Säkerhetsdosor för överföring av uppgifter om handel på datamedia, sändas till Finansinspektionen. Blanketten finns att hämta på FI:s hemsida www.fi.se.

text: Överföring

text: Företaget går in via Finansinspektionens hemsida, www.fi.se, och identifierar sig med säkerhetsdosan. Efter inloggning överförs filerna. Förbindelsen mellan företaget och FI är krypterad.

text: Filbeskrivning

text: Filnamn

text: Vid överföring ska filnamnet anges på följande sätt:

text: FI:s diarienr Av FI tilldelat Slag av kortnamn Finansiellt instrument

text: 01- 2949 - 399 VPA .akt (aktier) .opt (optioner)

text: Filnamn: 2949vpa.akt

text: Observera att diarienumrets mittersta siffror kan bestå av 1 – 5 tecken.

text: Posttyp

text: Filen ska bestå av tre olika posttyper:

text: – Posttyp 00 (startpost) – Posttyp 05 (notapost) – Posttyp 10 (slutpost)

text: Regler/tolkningar

text: • Filen ska endast innehålla ett slag av finansiellt instrument. • Filen ska ha en fast postlängd på 350 tecken. • Samtliga fält ska lagras som text. • Alfanumeriska fält ska vara vänsterställda och ha blankutfyllnad. • Numeriska fält ska vara högerställda, ha nollutfyllnad samt endast innehålla tecknen 0–9. • För numeriska fält ska inga decimaltecken anges. Fältlängden för numeriska fält ska tolkas enligt följande: 15(2) = fältet är 15 tecken långt varav de två sista positionerna är decimaler. • Datum ska anges i siffror på följande sätt: ÅÅÅÅMMDD. • Om uppgifterna avser handel via depå som ägs av flera personer eller värdepapperskonto med samäganderätt, ska uppgifterna lämnas för samtliga depåmedlemmar- eller ägare. Detta görs genom att uppgifterna dupliceras för varje depåmedlem/ägare och personuppgifterna därvid byts ut.

text: Postbeskrivning

text: Text som i beskrivningen anges med fet stil avser konstanta värden.

text: POSTBESKRIVNING STARTPOST

text: Fältnamn Längd Position Infotyp Beskrivning Obl.

text: Posttyp 2 1-2 Alfanum 00 Obl. System 7 3-9 Alfanum NOTAREG Obl. Filtyp 4 10-13 Alfanum TEST om filen innehåller Obl. testmaterial PROD om filen innehåller produktionsmaterial Kortnamn 4 14-17 Alfanum Företagets kortnamn hos FI Obl. Avsändare 30 18-47 Alfanum Avsändande företag Obl. Kontaktperson 40 48-87 Alfanum Namn på avsändarens Obl. kontaktperson Tfn kontaktperson 15 88-102 Alfanum Telefonnummer till avsän- Obl. darens kontaktperson E-post kontaktperson 60 103-162 Alfanum E-postadress till avsän- Obl. darens kontaktperson Diarienummer 12 163-174 Alfanum FI:s diarienr i begäran om Obl. uppgifter om handel Slag av finansiellt 3 175-177 Alfanum AKT för aktier Obl. instrument OPT för optioner Filler 173 178-350 Blankt

text: POSTBESKRIVNING NOTAPOST

text: Posttyp 2 1-2 Alfanum 05 Obl. Personnummer/org.nr 10 3-12 Alfanum Person- eller organisations- Obl. nr. för fysisk eller juridisk person som uppgifterna avser (ex. 5560010001). Bindestreck ska inte anges. Om person- eller organisationsnr. saknas ska annat id.nummer anges. Namn 40 13-52 Alfanum Namn på fysisk eller juri- Obl. disk person som uppgifterna avser. Namn ska anges enligt följande: Efternamn, Förnamn. Kommatecken ska anges. Gatuadress 30 53-82 Alfanum Se not 1. Obl. Boxadress 30 83-112 Alfanum Se not 1. Obl. Postnummer 5 113-117 Alfanum Se not 2 Obl. Postadress 30 118-147 Alfanum Se not 2 Obl. Land 2 148-149 Alfanum Standardiserade landkoder Obl. ISO 3166 ska användas Transaktionsslag 6 150-155 Alfanum Se not 3. Obl. Datum 8 156-163 Datum Avslutsdag ex. 20010724 Obl. Kortnamn för 20 164-183 Alfanum Standardiserat kortnamn om Obl. finansiellt instrument sådant finns, annars fritext ISIN-kod 12 184-195 Alfanum ISIN-kod Obl Antal 15(2) 196-210 Num Antalet finansiella instru- Obl ment eller nominellt belopp som omsatts. För optioner anges antalet kontrakt. De två sista siffrorna är decimaler. Decimaltecken ska inte anges. Kurs 15(4) 211-225 Num Kurs till vilken avslut skett. Obl För optioner ska kursen per option anges. De fyra sista siffrorna är decimaler, övrigt trunkeras. Decimaltecken ska inte anges. Valutakod 3 226-228 Alfanum Valuta som kursen angetts Obl i. Köpeskilling 15(2) 229-243 Num Köpeskilling exklusive Obl courtage och andra avgifter. De två sista siffrorna är decimaler. Decimaltecken ska inte anges. Likviddag 8 244-251 Datum Likviddag Obl F/K 1 252-252 Alfanum F=För egen räkning Obl K=Kommission Transaktionens id. 20 253-272 Alfanum Transaktionens identifiering Obl hos företaget t.ex. notanr. Kundid 10 273-282 Alfanum För optioner ska OM:s Obl kund-id anges om sådant finns, annars anges kundnr. Depånummer 12 283-294 Alfanum Kundens depånummer om Obl sådant finns. Filler 56 295-350 Blankt

text: POSTBESKRIVNING SLUTPOST

text: Posttyp 2 1-2 Alfanum 10 Obl. Antal poster 6 3-8 Num Antalet poster i filen inkl. Obl. start- och slutposter Filler 342 9-350 Blankt

text: Noter till postbeskrivning

text: Not 1

text: Gatuadress, boxadress och c/o-adress kan, där annat inte är möjligt, anges i ett av de angivna fälten. Postnummer och postadress för svenska adresser skall dock alltid anges i avsedda fält.

text: Not 2

text: För adresser utanför Sverige behövs inte postnummer och postadress anges.

text: Not 3

text: Beroende på om filen avser aktier eller optioner ska olika värden anges i fältet för transaktionsslag.

text: Aktier

text: SALJ = Sälj KOP = Köp LKOP = Lösen köp (aktier förvärvade i samband m. utnyttjad köpoption) LSALJ = Lösen sälj (aktier avyttrade i samband med utnyttjad säljoption)

text: Optioner

text: KSTART = Köpstart KSTOPP = Köpstopp SSTART = Säljstart SSTOPP = Säljstopp


title: Prenumerera även per e-post på Finansinspektionens allmänna råd om klagomålshantering avseende finansiella tjänster till konsumenter

text: Dessa allmänna råd bör tillämpas av samtliga institut som står under Finansinspektionens tillsyn.

text: Definition

text: Med klagomål avses i dessa allmänna råd att en kund till ett institut i ett enskilt ärende framför konkret missnöje med hanteringen av en finansiell tjänst eller produkt. Allmänna synpunkter och generella missnöjesyttringar anses i detta sammanhang inte som klagomål liksom ej heller missnöje som måste anses ha ringa betydelse för kunden.

text: Intern policy och instruktion

text: Varje institut bör ha en policy och en instruktion för klagomålshantering. Policy och instruktion bör fastställas av styrelsen eller ledningen. Syftet med dessa är att säkerställa att klagomålshanteringen bedrivs på ett väl fungerande och ändamålsenligt sätt och i enlighet med gällande regelverk.

text: Policyn bör beskriva institutets bemötande och kundkontakt i klagomålsärenden.

text: Av instruktionen bör den interna beslutsordningen för klagomålsärenden framgå. Instruktionen bör också innehålla rutiner avseende information och uppföljning inom institutet om klagomålsärenden så att problem som kommer fram genom klagomålen kan åtgärdas.

text: Policy och instruktion bör dokumenteras och spridas internt inom organisationen. Samtliga berörda bör får kännedom om dessa och efterlevnaden av dem bör säkerställas. Instituten bör säkerställa att samtliga berörda fortlöpande får information och utbildning om dokumentens innehåll. Dessa bör fortlöpande ses över och vid behov revideras. Genom institutens internkontroll bör säkerställas att klagomålshanteringen fungerar tillfredsställande och i enlighet med gällande policy och instruktion.

text: Klagomålsansvarig

text: Institutet bör se till att det finns en fungerande ordning för kontakterna med kunder i klagomålsärenden. Institutet bör ha en eller flera klagomålsansvariga personer som missnöjda kunder kan hänvisas till.

text: Information till kund

text: Kunden bör på lämpligt sätt informeras om institutets hantering av klagomål och om vem som är institutets klagomålsansvarige. Av informationen bör framgå hur kunden ska framställa ett klagomål mot institutet. Motsvarande information bör dessutom finnas på varje instituts kontor och hemsida. Kunden bör också informeras om den vägledning som kan erhållas från Konsumenternas Bank- och finansbyrå och Konsumenternas Försäkringsbyrå samt genom den kommunala konsumentvägledningen.

text: Om ett klagomål inte kan tillmötesgås bör den klagande få skriftlig information om möjligheten av att kunna föra ärendet vidare inom institutet. Kunden bör också informeras om motiveringen till att klagomålet avvisas av institutet. Sådan information bör lämnas skriftligen om kunden begär det.

text: Uppgifter till Finansinspektionen

text: Institutet bör lämna Finansinspektionen information om vem som är klagomålsansvarig hos institutet. Institutet bör även lämna uppgifter om befattningshavare som myndigheten kan kontakta när det gäller institutets klagomålshantering. Förändringar av uppgifterna bör snarast anmälas till Finansinspektionen.

text: Handläggningsrutiner

text: Allmänt

text: Klagomål bör behandlas effektivt och på ett omsorgsfullt sätt. Klagomål bör besvaras sakligt och korrekt av institutet och på kundens begäran skriftligen.

text: Handläggningstider

text: Klagomål bör besvaras snarast. Därvid bör institutet särskilt beakta det intresse den klagande kan ha av att få ett snabbt besked för att t.ex. kunna säkra bevisning och företa ekonomiska dispositioner med anledning av klagomålet.

text: Om svar inte kan ges inom 14 dagar bör den klagande inom den tiden informeras om handläggningen av ärendet.

text: Registrering av klagomål

text: Institutet bör på lämpligt sätt registrera de klagomål som inkommer. Sådan registrering bör sammanställas centralt inom institutet för att genom samordning kunna skapa ett underlag för en ändamålsenlig uppföljning och hantering med kontinuerlig och konsekvent handläggning samt för att kunna vidta förebyggande åtgärder.

text: Dokumentation och arkivering

text: Dokumentationen av klagomålsärenden bör vara sådan att det i efterhand går att följa hanteringen av ett ärende. Hur länge dokumentationen ska bevaras bör bedömas utifrån ärendets karaktär samt institutets och kundens behov av dokumentation i ärendet.

text: Uppföljning och interna rapporteringsrutiner

text: Institutet bör ha rutiner för uppföljning av klagomål för att kunna tillgodogöra sig den information som klagomålshanteringen ger upphov till. På detta sätt kan institutet i god tid fånga upp problem och åtgärda dessa. Härigenom ges också möjlighet till rättelse, förebyggande åtgärder och informationsinsatser. Interna rapporteringsrutiner för information till institutets styrelse eller ledning avseende klagomålen bör upprättas.

text: Prövning av tvist

text: Institutet bör upplysa en missnöjd kund om möjligheten att få en tvist prövad hos Allmänna reklamationsnämnden eller hos allmän domstol. Denna information bör ges senast i samband med att ett klagomål avvisas av institutet.

text: Dessa allmänna råd träder i kraft den 1 januari 2003, då Finansinspektionens allmänna råd (

text: FFFS 1996:25

text: ) om klagomålshantering avseende finansiella tjänster till konsumenter ska upphöra att gälla.

text: Claes Norgren

text: Carina Heinlo


title: Prenumerera även per e-post på Finansinspektionens föreskrifter och allmänna råd om förteckning över vissa innehav av finansiella instrument

text: Värdepappersinstitut, börser och auktoriserade marknadsplatser ska föra en förteckning enligt

text: 13 § lagen (2000:1087)

text: om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument. Förteckningen ska åtminstone innehålla uppgift om

text: - den anmälningsskyldiges namn, befattning och personnummer eller, om personnummer saknas, annat identifieringsnummer, - emittent, antal eller värde samt typ av finansiellt instrument som den anmälningsskyldige och dennes närstående personer äger, - innehav och ändring i innehavet, tidpunkt och storlek avseende innehav och ändring av innehav, - vilken persons innehav som ändrats och, om ändringen avser en närstående enligt 12 § lagen om anmälningsskyldighet, anknytning till den anmälningsskyldige, och - datum för när anmälan gjorts till arbetsgivaren eller uppdragsgivaren.

text: För optioner ska anges om det är en köp- eller säljoption som har utfärdats, förvärvats eller överlåtits. Dessutom ska anges den underliggande tillgången, antal, löptid, slutdag samt lösenpriset. Motsvarande uppgifter ska anges för terminer.

text: Den som är skyldig att föra förteckning enligt 1 § ska besluta vilka anställda och uppdragstagare som omfattas av anmälningsskyldigheten enligt 12 § lagen om anmälningsskyldighet. Grunderna för hur personkretsen som omfattas av anmälningsskyldigheten har bestämts ska dokumenteras.

text: Allmänna råd

text: Följande kategorier av anställda och uppdragstagare vid ett värdepappersinstitut bör vanligen omfattas av anmälningsskyldighet:

text: - ledamöter eller suppleanter ingående i styrelsen - verkställande direktör eller vice verkställande direktör, - personer inom olika funktioner som har sådan kundkontakt som innefattar förmedling av eller rådgivning om finansiella instrument, - personer som förvaltar eller handlar med finansiella instrument för kunders eller värdepappersinstitutets egen räkning, - personer som hanterar frågor och information om garantigivning eller emissioner av fondpapper eller erbjudanden om köp eller försäljning av finansiella instrument som är riktade till en öppen krets.

text: Följande kategorier av anställda och uppdragstagare vid en börs eller en auktoriserad marknadsplats bör vanligen omfattas av anmälningsskyldighet: - ledamöter eller suppleanter ingående i styrelsen, - verkställande direktör eller vice verkställande direktör, - personer som hanterar eller medverkar vid prospektgranskning, inregistrering eller notering och - samtliga personer som ingår i funktionen för marknadsövervakning. ___________ Dessa föreskrifter och allmänna råd träder i kraft den 1 juli 2002.

text: CLAES NORGREN Ülle-Reet Jakobson


title: Prenumerera också per e-post på Finansinspektionens allmänna råd för revisorer förordnade av Finansinspektionen

text: Dessa allmänna råd gäller för revisorer som har förordnats av Finansinspektionen enligt följande bestämmelser:

text: 10 kap. 2 § försäkringsrörelselagen (1982:713)

text: 13 kap. 9 § lagen (2004:297)

text: om bank- och finansieringsrörelse, −

text: 8 § lagen (1989:508)

text: om försäkringsmäklare, −

text: 5 § förordningen (1970:68)

text: om tillsyn över hypoteksinstituten, −

text: 69 § lagen (1972:262)

text: om understödsföreningar, − 42 § den upphävda lagen (

text: ) om värdepappersfonder, −

text: 6 kap. 5 § lagen (1991:981)

text: om värdepappersrörelse, −

text: 11 kap. 4 § lagen (1992:543)

text: om börs- och clearingverksamhet, −

text: 9 kap. 1 § lagen (1998:1479)

text: om kontoföring av finansiella instrument och −

text: 10 kap. 16 § lagen (2004:46)

text: om investeringsfonder.

text: De allmänna råden är generellt utformade. Finansinspektionen kan utöver dessa lämna särskilda instruktioner som avser granskning av vissa områden.

text: Revisionens genomförande

text: Revisorn arbetar på Finansinspektionens uppdrag och fullgör tillsammans med övriga revisorer i institutet uppdraget att granska institutet i den omfattning som följer av god revisionssed.

text: Revisorn bör inte utan Finansinspektionens medgivande utföra konsulttjänster hos institutet eller ett till detta närstående företag. Detta gäller även personer som är underställda revisorn.

text: Revisorn bör särskilt uppmärksamma institutets interna kontrollsystem i sin granskning. Revisorn bör även särskilt uppmärksamma hanteringen av de i verksamheten förekommande riskerna samt hur riktlinjer och instruktioner tillämpas.

text: Revisorn i ett livförsäkringsbolag bör särskilt uppmärksamma transaktioner som äger rum mellan livförsäkringsbolaget och andra bolag inom samma koncern samt beslutsunderlaget till sådana transaktioner. Dessutom bör revisorn jämföra dessa med livförsäkringsbolagens egna riktlinjer.

text: Revisorn bör kontrollera att institutet har upprättat rutiner som säkerställer att rapporteringen till Finansinspektionen är korrekt och sker i enlighet med lagar och andra föreskrifter.

text: Rapportering till Finansinspektionen

text: Revisorn bör, utöver den rapporteringsskyldighet som gäller enligt vissa författningar, omgående informera Finansinspektionen om de erinringar som revisorerna framställer till styrelsen eller verkställande direktören enligt följande: −

text: 10 kap. 35 § aktiebolagslagen (1975:1385)

text: 10 kap. 12 § försäkringsrörelselagen (1982:713)

text: och −

text: 13 kap. 9 § lagen (2004:297)

text: om bank- och finansieringsrörelse.

text: Revisorn bör lämna en årsrapport över revisionen till Finansinspektionen senast tre veckor efter det att revisionen har slutförts för räkenskapsåret. Om revisionen har omfattat flera institut inom samma koncern, bör en rapport lämnas för varje enskilt institut. Därutöver bör revisorn snarast lämna Finansinspektion information, och en kopia av aktuell revisionsberättelse samt uppgifter om vilka revisorer som har utsetts av stämman.

text: Om revisionsberättelsen inte har lämnats inom sex månader efter räkenskapsårets utgång, bör revisorn genast underrätta Finansinspektionen om detta och ange orsaken till dröjsmålet.

text: Den årliga rapporten bör innehålla: − en övergripande redogörelse för hur revisionsarbetet organiserats och genomförts, − en redogörelse för väsentliga förändringar i institutets organisation, verksamhet eller andra förhållanden som kan inverka på institutets riskexponering, − en redogörelse för väsentliga brister som rör institutens interna kontroll, redovisning och förvaltning i övrigt samt för tidigare påpekade brister som inte åtgärdats, − en redogörelse för livförsäkringsbolagens interna transaktioner och beslutsunderlag till dessa, − redogörelse för väsentliga avvikelser från Finansinspektionens föreskrifter och allmänna råd, − uppgifter om övriga förhållanden, t.ex. tvister, som kan medföra risk för betydande ekonomiska konsekvenser för institutet, − uppgifter om årets resultat, samt en redogörelse för de verksamheter som har varit av huvudsaklig betydelse för resultatets uppkomst, − uppgift om antal timmar och fördelning på huvudsakliga arbetsmoment vid fullgörandet av uppdraget samt debiterat arvode, vilka kan lämnas i en separat redogörelse, samt − övriga uppgifter som revisorn anser bör tas med.

text: Revisorn bör även löpande informera Finansinspektionen om sådana iakttagelser som kan vara av betydelse för myndighetens tillsyn.

text: Byte av revisor

text: Om byte av revisor sker under löpande verksamhetsår, bör Finansinspektionen omgående informeras om detta. ____________ Dessa allmänna råd träder i kraft den 15 juli 2004, då Finansinspektionens allmänna råd (

text: FFFS 1998:5

text: ) för revisorer förordnade av Finansinspektionen ska upphöra att gälla.

text: INGRID BONDE Kristina Werner


title: Prenumerera också per e-post på Finansinspektionens föreskrifter om upphävande av vissa föreskrifter och allmänna råd inom Finansinspektionens område

text: 1. Finansinspektionens föreskrifter (

text: FFFS 1998:7

text: ) om rapportering av derivatstatistik, och 2. Finansinspektionens föreskrifter (

text: FFFS 2001:10

text: ) om beräkning av livförsäkringsavsättningar i vissa understödsföreningar.

text: Finansinspektionen beslutar att följande allmänna råd ska upphöra att gälla vid utgången av år 2004, nämligen

text: 1. Finansinspektionens allmänna råd (

text: FFFS 1995:46

text: ) om privat sjukförsäkring som marknadsförs i Sverige, och 2. Finansinspektionens allmänna råd (

text: FFFS 1998:18

text: ) om anpassningsarbetet inför år 2000.

text: INGRID BONDE

text: Ingrid Gavrell Ullman


text: 1 kap. Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter och allmänna råd innehåller bl.a. bestämmelser om vilka kompetenskrav som ska ställas på den som lämnar råd, hur det som förekommit vid rådgivningstillfället ska dokumenteras, vilka undantag som får göras från att lämna ut dokumentationen till konsument samt vilken information som ska lämnas till konsumenter i samband med rådgivning och god rådgivningssed.

text: Dessa föreskrifter och allmänna råd gäller för näringsidkare som står under Finansinspektionens tillsyn och som lämnar sådan finansiell rådgivning som avses i lagen (

text: ) om finansiell rådgivning till konsumenter.

text: Föreskrifterna och de allmänna råden gäller dock inte finansiell rådgivning som tillhandhålls av

text: 1. fondbolag och förvaltningsbolag enligt lagen (

text: ) om värdepappersfonder,

text: 2. värdepappersinstitut och utländska värdepappersföretag enligt lagen (

text: ) om värdepappersmarknaden, eller

text: 3. AIF-förvaltare enligt lagen (

text: ) om förvaltare av alternativa investeringsfonder.

text: Näringsidkares rådgivningsverksamhet är av varierande storlek och karaktär och de tillhandhåller olika slag av finansiell rådgivning. Dessa föreskrifter och allmänna råd är avsedda att ge utrymme för anpassningar till den enskilde näringsidkarens storlek och inriktning samt till rådgivningsverksamhetens inriktning och svårighetsgrad.

text: FFFS 2018:11

type: kapitel

text: 2 kap. Kompetenskrav

text: Allmänt

text: FFFS 2004:04

text: Näringsidkaren ska se till att den personal som lämnar råd har tillräckliga kunskaper i förhållande till den rådgivning som lämnas. Kunskaperna ska vara relevanta i förhållande till rådgivningens inriktning, omfattning och svårighetsgrad.

text: Närmare vägledning om kunskapernas innehåll lämnas i bilaga 1.

text: Kunskaper

text: Näringsidkaren ska se till att den personal som lämnar råd känner till innehållet i relevanta lagar och regler med utgångspunkt från rådgivningens inriktning, omfattning och svårighetsgrad.

text: Näringsidkaren ska se till att den personal som lämnar råd därutöver förstår och kan uppfylla de krav som rådgivningen ställer med utgångspunkt från rådgivningens inriktning, omfattning och svårighetsgrad. Kunskaperna ska omfatta vad rådgivaransvar, etik och god rådgivarsed innebär. Vidare ska kunskaperna omfatta hur omsorgs-, avrådande- och dokumentationsplikten ska fullgöras.

text: Näringsidkaren ska se till att den personal som lämnar råd dessutom kan tillämpa kunskaper om sparande och placeringar i finansiella instrument och försäkringar med utgångspunkt från rådgivningens inriktning, omfattning och svårighetsgrad.

text: Kunskapstest

text: Näringsidkaren ska säkerställa att den personal som lämnar råd uppfyller kunskapskraven i 1-4 §§ genom att se till att personalen har genomgått ett lämpligt kunskapstest och godkänts i detta. Om kunskapstestet inte tillhandahålls av en från näringsidkaren fristående person ska en oberoende granskare ha godkänt testet. Granskaren ska vara en från näringsidkaren oberoende person med lämpliga kvalifikationer.

text: Uppdaterade kunskaper

text: Näringsidkaren ska med erforderlig regelbundenhet säkerställa att den personal som lämnar råd har tillräckliga kunskaper.

text: Praktisk erfarenhet

text: Näringsidkaren ska säkerställa att den personal som lämnar råd har erhållit lämplig praktisk erfarenhet. Den praktiska erfarenheten ska bl.a. omfatta kommunikation mellan personal och konsument.

text: 3 kap. Dokumentation av rådgivningsuppdraget

text: Uppgifter om den som lämnar rådgivning

text: Dokumentationen ska innehålla uppgifter som gör det möjligt att identifiera

text: - näringsidkaren, - den personal som lämnar råd och - förutsättningarna för rådgivningen.

text: Allmänna råd

text: FFFS 2004:04

text: Uppgifter om konsumenten

text: Dokumentationen ska innehålla uppgift om konsumentens

text: - namn, - erfarenhet av finansiella placeringar, - ekonomiska och andra förhållanden, - syfte med placeringen, - riskbenägenhet och - huvudsakliga placeringsinriktning.

text: Om konsumenten redan är väl känd av näringsidkaren behöver näringsidkaren inte inhämta samtliga uppgifter om konsumenten. I sådant fall ska näringsidkaren dokumentera skälen för underlåtenheten att inhämta uppgifter.

text: Allmänna råd

text: Vid en pågående kundrelation mellan näringsidkare och konsument bör uppgifterna uppdateras regelbundet.

text: Konsumentens ekonomiska eller andra för rådgivningen väsentliga förhållanden bör dokumenteras genom att exempelvis konsumentens familjeförhållanden, inkomst, förmögenhet, utgifter, skulder och försäkringssituation anges.

text: Vid dokumentation av konsumentens syfte med placeringen bör även dennes placeringshorisont noteras.

text: Konsumentens inställning till olika grader av risk och totala riskbenägenhet bör dokumenteras. Även konsumentens kunskap om risken med den rekommenderade placeringen bör dokumenteras.

text: Om näringsidkaren och konsumenten överenskommit ramar för konsumentens placeringsinriktning eller om näringsidkaren föreslagit viss placeringsinriktning, t.ex. att endast placera i fonder med viss inriktning, att placera i aktier och räntebärande värdepapper med viss procentuell fördelning eller att placeringar i derivatinstrument får ske, bör dessa ramar för placeringarna noteras.

text: Om konsumenten inte vill lämna ut uppgifter om sig själv bör detta noteras.

text: Uppgifter om rådgivningssituationen

text: Dokumentationen ska innehålla uppgift om

text: - tidpunkt för rådgivningen, - vilket/vilka råd som lämnades och - om konsumenten har avråtts från en viss placering.

text: Allmänna råd

text: De råd som lämnas bör specificeras även med avseende på vilken typ av produkt rådet avser, kvantitet samt andra för rådgivningen relevanta omständigheter. Grunderna för råden bör dokumenteras genom att eventuella bakgrundsfaktorer som relevanta analyser och rekommendationer noteras.

text: FFFS 2004:04

text: Vid dokumentation av avrådan bör grunderna för avrådandet noteras. Det bör även noteras om konsumenten trots allt väljer att genomföra den avrådda placeringen om den uppgiften är känd för den som lämnat rådet.

text: Dokumentationens utförande

text: Uppgifter om rådgivningssituationen enligt 3 § ska dokumenteras i samband med rådgivningstillfället och av den som lämnar råd. Dokumentation av uppgifter enligt 1 och 2 §§ får utföras av annan än den som lämnat rådet och vid en tidigare tidpunkt.

text: Dokumentation enligt 1-3 §§ får utföras på valfritt medium under förutsättning att dokumentationen för varje rådgivningstillfälle är lätt identifierbar och lätt sökbar.

text: Utlämnande av dokumentation till konsumenten

text: Dokumentation av uppgifter enligt 1-3 §§ ska lämnas ut till konsumenten i samband med det första rådgivningstillfället eller i nära anslutning därtill. Utlämnandet ska ske utan onödigt dröjsmål.

text: Om rådgivning till samma konsument lämnas även vid senare tillfällen behöver dokumentationen av uppgifterna enligt 1 och 2 §§ endast lämnas ut på begäran av konsumenten i samband med eller efter rådgivningen, under förutsättning att uppgifterna inte har betydelse för rådgivningen.

text: Om rådgivning till samma konsument lämnas även vid senare tillfällen behöver dokumentationen av uppgifterna enligt 3 § endast lämnas ut på begäran av konsument i samband med eller efter rådgivningen, under förutsättning att konsumentens huvudsakliga placeringsinriktning är oförändrad och att dokumentationen sker genom ljudupptagning av telefonsamtal mellan konsumenten och näringsidkaren.

text: Undantag från utlämnande ska noteras i dokumentationen.

text: Näringsidkaren ska informera konsumenten om dennes möjlighet att på begäran få ut sådan dokumentation som näringsidkaren endast behöver lämna ut på konsumentens begäran.

text: Om det finns särskilda skäl kan Finansinspektionen, efter ansökan av en näringsidkare, medge ytterligare undantag från utlämnande av dokumentation.

text: Arkivering

text: Handlingar och uppgifter som utgör dokumentation ska arkiveras på ett säkert och varaktigt sätt och ska vara lätt sökbara även efter rådgivningstillfället.

text: 4 kap. Riktlinjer för rådgivningsverksamhet och information

text: Allmänna råd

text: Riktlinjer

text: FFFS 2004:04

text: 2. Näringsidkaren bör i riktlinjerna identifiera var i organisationen och genom vilka media rådgivning lämnas och ange hur dokumentation ska ske i de förekommande fallen.

text: 3. Näringsidkaren bör i riktlinjerna fastställa vilka kompetenskrav som ställs på den personal som lämnar råd utifrån rådgivningens inriktning, omfattning och svårighetsgrad och vilken personal som omfattas av dessa krav.

text: Information till konsument vid rådgivning

text: 4. Näringsidkaren bör vid sina kontakter med konsumenter tydligt skilja på vad som är råd för placeringar respektive marknadsföring eller information om produkter.

text: 5. Näringsidkaren bör informera konsumenten om dennes rättigheter enligt lagen (

text: 6. Näringsidkaren bör informera konsumenten om vilka produkter och tjänster denne tillhandahåller samt om andra omständigheter av väsentlig betydelse för rådgivningen.

text: 7. Om rådgivaren bedömer att konsumenten behöver ytterligare rådgivning eller information bör konsumenten upplysas om detta. Om den som lämnar råd vill överlåta åt någon annan att fullgöra uppdraget bör även detta klargöras för konsumenten.

text: 8. Näringsidkaren bör informera konsumenten om att dennes val att inte lämna uppgifter om sig själv kan påverka rådgivningens omfattning och innehåll.

text: FFFS 2004:04

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Dessa föreskrifter och allmänna råd träder i kraft den 1 juli 2004. Bestämmelserna i 2 kap. 5 § ska tillämpas fr.o.m. den 1 juli 2005.

text: FFFS 2018:11

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 augusti 2018. 2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för försäkringsförmedlare som enligt punkt 8 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (

text: ) om försäkringsdistribution får fortsätta att utöva sådan verksamhet som avses i den punkten efter den 1 oktober 2018.

title: Prenumerera också per e-post på Finansinspektionens föreskrifter och allmänna råd om finansiell rådgivning till konsumenter

text: 1 kap. Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter och allmänna råd ska tillämpas av näringsidkare som står under Finansinspektionens tillsyn och som lämnar sådan finansiell rådgivning som avses i lagen (

text: Näringsidkares rådgivningsverksamhet är av varierande storlek och karaktär och de tillhandahåller olika slag av finansiell rådgivning. Dessa föreskrifter och allmänna råd är avsedda att ge utrymme för anpassningar till den enskilde näringsidkarens storlek och inriktning samt till rådgivningsverksamhetens inriktning, omfattning och svårighetsgrad.

text: 2 kap. Kompetenskrav

text: Allmänt

text: Kunskaper

text: Näringsidkaren ska se till att den personal som lämnar råd dessutom kan tilllämpa kunskaper om sparande och placeringar i finansiella instrument och försäkringar med utgångspunkt från rådgivningens inriktning, omfattning och svårighetsgrad.

text: Kunskapstest

text: Uppdaterade kunskaper

text: Praktisk erfarenhet

text: Uppgifter om den som lämnar rådgivning

text: Allmänna råd

text: I dokumentationen bör uppgifter om den personal som lämnar råd såsom kompetens och befogenhet samt övriga uppgifter som har betydelse för rådgivningssituationen specificeras. Vidare bör dokumenteras vilka typer av finansiella produkter näringsidkaren lämnar råd om.

text: Uppgifter om konsumenten

text: - namn, - erfarenhet av finansiella placeringar, - ekonomiska och andra förhållanden - syfte med placeringen,

text: Allmänna råd

text: Uppgifter om rådgivningssituationen

text: Allmänna råd

text: Dokumentationens utförande

text: Arkivering

text: Allmänna råd

text: Riktlinjer

text: 1. Näringsidkaren bör ha riktlinjer för hur rådgivningsverksamhet ska hanteras. Riktlinjerna bör innehålla handlingsregler som säkerställer att rådgivningsverksamhet vid varje tidpunkt bedrivs inom ramen för gällande regelverk och enligt god rådgivningssed. Riktlinjerna bör också omfatta bestämmelser för hur näringsidkaren kontrollerar och följer upp att den personal som lämnar råd följer externa och interna regler för rådgivningsverksamheten.

text: INGRID BONDE

text: Ülle-Reet Jakobson

text: Allmänna råd avseende kompetenskraven i 2 kap.

text: Kunskapsområden och kunskapsnivå bör anpassas efter näringsidkarens verksamhet och komplexiteten av de lösningar och produkter som rekommenderas en enskild konsument. Nedanstående sammanställning av de kunskapsområden som den som lämnar råd bör behärska får därför inte ses som uttömmande

text: Specifikation av kunskapskravet enligt 2 kap. 2 §

text: Regelverk Sundhetsreglerna i tillämpliga näringsrättsliga lagar Penningtvätt, investerarskydd och insiderregler Avtals-, skadestånds- och mellanmansrätt Konsumenträtt Arvs-, gåvo- och familjerätt och socialförsäkringsrätt Tillämpliga skatterättsliga regler Finansinspektionens roll och regelverk Tillämplig självreglering

text: Specifikation av kunskapskravet enligt 2 kap. 3 §

text: Etik Rådgivarens roll och ansvar Information om handeln till kunder Rättvis behandling av kund Sekretessregler

text: Specifikation av kunskapskravet enligt 2 kap. 4 §

text: Placeringar och sparformer Aktier och aktierelaterade instrument Ränteinstrument Fondandelar Derivat instrument Blandformer och strukturerade produkter Pensionsförsäkring Kapitalförsäkring

text: Finansiell ekonomi Kunskap om kapitalmarknadens roll och funktion Grundläggande placeringsstrategier Avkastning och risk Riskjusterad avkastning Grundläggande portföljlära


title: Finansinspektionens allmänna råd om kreditriskhantering i kreditinstitut och värdepappersinstitut

text: Med dessa allmänna råd vill Finansinspektionen verka för en god kreditriskhantering i instituten. De allmänna råden beskriver vad ett institut bör beakta för att identifiera, mäta, styra och ha kontroll över sina kreditrisker.

text: Instituten är av varierande storlek och karaktär. Därför är de allmänna råden generellt utformade och lämnar utrymme för alternativa lösningar beroende på verksamhet och bransch.

text: I de olika regelverk som gäller för instituten finns: − en övergripande bestämmelse om riskhantering i

text: 6 kap. 2 § lagen (2004:297)

text: om bank och finansieringsrörelse, − bestämmelser om hantering av krediter och övriga engagemang i

text: 8 kap.

text: lagen (

text: ) om bank- och finansieringsrörelse, − bestämmelser om kreditgivning i

text: 3 kap.

text: lagen (

text: ) om värdepappersrörelse, och − bestämmelser om beslut i kreditärenden i

text: 6 kap.

text: lagen (

text: ) om medlemsbanker och i

text: 3 kap.

text: sparbankslagen (1987:619)

text: Hanteringen av kreditrisker är ett centralt område i ett instituts verksamhet. Förutom dessa allmänna råd är Finansinspektionens allmänna råd (

text: FFFS 1999:12

text: ) om styrning, intern information och intern kontroll inom kredit- och värdepappersinstitut samt i fondbolag tillämpliga inom detta område.

text: Dessa allmänna råd bör tillämpas av kreditinstitut, värdepappersinstitut och sådana filialer till utländska kreditinstitut och företag som har Finansinspektionens tillstånd att bedriva bankrörelse, finansieringsrörelse eller värdepappersrörelse i Sverige.

text: I dessa allmänna råd betyder:

text: dualitetsprincipen: principen om att ingen person ensam ska handlägga en transaktion genom hela behandlingskedjan,

text: institut: kreditgivande företag som omfattas av dessa allmänna råd,

text: kredit: krav på fullgörande av betalningsskyldighet som institutet har eller kan få mot någon på grund av ett rättsförhållande som uppkommit i institutets affärsrörelse,

text: kreditbeslut: beslut om att bevilja eller avslå en kreditansökan eller ändra villkor i en tidigare beviljad kredit,

text: kreditrisk: risken för förlust på grund av att en kredit inte fullgörs,

text: kreditriskhantering: att identifiera, mäta, styra och ha kontroll över kreditrisker,

text: limit: fastställd gräns för riskexponering med avseende på t.ex. en viss kund, kundgrupp, marknad eller produkt,

text: riskklassificering: institutets klassificering av kredittagare eller krediter med avseende på dels sannolikheten för fallissemang, dels förlustens storlek vid fallissemang,

text: samlimitering: sammanläggning av limiter för grupper av kredittagare med gemensamma ekonomiska intressen eller andra beroendeförhållanden, samt

text: styrdokument: institutets kreditstrategi, policies, instruktioner och liknande dokument som ytterst utgår från styrelsen och är avsedda att styra institutets kreditriskhantering.

text: Grundläggande principer

text: All kreditgivning är förenad med risk. Därför bör institutet hantera sina kreditrisker på ett sunt sätt, och så att dessa inte överstiger de nivåer som institutet förutsatt.

text: Styrelsen i institutet har det yttersta ansvaret för kreditriskhanteringen.

text: Ingen person bör delta i hanteringen av ett ärende eller i ett kreditbeslut som avser en närstående, en närståendes företag eller annars när det kan finnas risk för jäv.

text: Institutet bör ha en klar strategi för omfattningen av och inriktningen i den samlade kreditrisk som institutet väljer att exponera sig för. Kreditstrategin bör uttrycka de egenskaper som ska känneteckna kreditportföljen när det gäller sammansättning, diversifiering och koncentrationer. Kreditstrategin bör också ge vägledning om hur risk ska beaktas vid prissättning.

text: Institutet bör ha en god beredskap för att vid behov, t.ex. vid förändringar i omvärlden, ändra kreditstrategin. Därför bör institutet löpande utveckla personalens kompetens samt utvärdera rutiner, produkter och arbetssätt.

text: Kreditstrategin och övriga styrdokument bör vara utformade så att dessa kan tillämpas utan att intressekonflikter uppstår med andra strategier och målsättningar i institutet.

text: Om flera institut ingår i en koncern, bör kreditriskhanteringen så långt det är möjligt ske på ett enhetligt sätt i instituten. I dessa fall bör styrdokumenten utformas och tillämpas på ett enhetligt sätt. Koncernens samlade exponering mot en viss motpart bör beaktas när instituten fattar kreditbeslut.

text: Identifiering av kreditrisk

text: Institutet bör ha en god kunskap om den kreditrisk som verksamheten medför. Institutet bör därför löpande identifiera den kreditrisk som det exponeras för och kan komma att exponeras för. Institutet bör beakta att kreditrisk kan uppträda på olika sätt i olika produkter och marknader.

text: Mätning av kreditrisk

text: Institutet bör löpande mäta och följa upp den samlade kreditrisk som det exponeras för.

text: För mätningen av kreditrisker bör institutet klassificera sina kredittagare eller krediter med avseende på kreditrisk. Riskklassificeringen bör bygga på definierade kriterier som löpande utvärderas. Informationsunderlaget för riskklassificeringen bör vara av sådan kvalitet att riskklassificeringen speglar faktiska förhållanden.

text: Institutet bör återkommande enligt fastställda rutiner och vid behov, ompröva en fastställd riskklass för en viss kredittagare eller kredit.

text: Processen för mätning bör åtminstone göra det möjligt att: a) analysera kreditportföljens sammansättning i riskhänseende, b) löpande övervaka kreditriskens utveckling i en enskild kredit och i hela kreditportföljen, samt c) analysera känslighet för förändringar.

text: Rapportering inom institutet

text: I institutet bör det finnas informationssystem för rapportering av kreditrisk. För institutets rapporter bör det finnas fastställda uppgifter om innehåll, mottagare, rapportansvarig och vid vilka tillfällen som rapporterna ska lämnas.

text: Styrdokument

text: Institutet bör ha fastställda skriftliga styrdokument för kreditriskhanteringen. Styrdokumenten bör vara anpassade till institutets organisation och arbetssätt och bör åtminstone innehålla uppgifter om: a) vilka instanser i institutet som får fatta kreditbeslut och förutsättningar för beslutförhet i dessa instanser, b) instansernas befogenheter att fatta kreditbeslut, t.ex. när det gäller beloppsgränser, c) i vilken utsträckning olika tillgångar kan accepteras som säkerhet och hur dessa ska värderas, d) principer för hur en limit bestäms och när samlimitering ska förekomma samt när en limit ska omprövas, e) under vilka förutsättningar en kredit får beviljas genom enmansbeslut, f) på vilka grunder en ledamot i en instans som får fatta kreditbeslut utses och hur detta sker, g) hur identifiering och mätning av kreditrisk ska gå till (se 11, 12 och 13 §§), h) omfattning av institutets rapportering av kreditrisk (se 14 §), i) krav på omfattning av underlag för analys vid kreditprövning (se 16 §) j) hur hanteringen ska ske av oreglerade krediter och krediter med förhöjd risk (se 18 §), k) omfattningen av riskkontrollens arbete (se 19 §).

text: Styrdokumenten bör fastställas årligen. De bör kommuniceras väl i organisationen samt utvärderas löpande.

text: Kreditprövning

text: Syftet med kreditprövningen är att undersöka om en kredit kan beviljas eller inte, med hänsyn till institutets krav.

text: Kreditprövningen bör göras på ett underlag som ger en god bild av den kreditsökandes ekonomiska status. Den bör omfatta en känslighetsanalys av den kreditsökandes återbetalningsförmåga samt en bedömning av risken för en värdeförsämring i förekommande säkerheter.

text: Kriterierna för kreditprövning bör fastställas årligen och utvärderas löpande.

text: Kreditbeslut

text: Kreditbeslut som innebär att en kredit beviljas eller att villkoren i en tidigare beviljad kredit ändras, bör endast fattas när kreditprövning skett i den ordning som institutet fastställt.

text: Kreditbeslutet bör dokumenteras så att det framgår i vilken instans det fattats och vilka ledamöter som deltagit i beslutet. Dokumentationen bör också omfatta de överväganden som legat till grund för beslutet samt kreditvillkor såsom t.ex. belopp, löptid, ränta, amortering och säkerheter.

text: Den som deltar i ett kreditbeslut bör förvissa sig om beslutsunderlagets kvalitet och att krediten överensstämmer med styrdokumenten och bör dessutom kunna värja sig mot påtryckningar om önskat innehåll i beslutet.

text: Institutet bör tidigt kunna upptäcka en tilltagande kreditrisk och ha god beredskap för hantering av en sådan.

text: Av styrdokumenten bör det framgå hur befogenheterna är fördelade mellan de instanser som får fatta beslut om förfaranden mot kredittagare i syfte att få återbetalning.

text: Oreglerade krediter och krediter med förhöjd risk bör hanteras skyndsamt för att undvika ett försämrat utfall i arbetet med att få återbetalning eller på annat sätt reducera kreditrisken.

text: Erfarenheter från hanteringen av oreglerade krediter och krediter med förhöjd risk bör tas tillvara vid utvärderingen av kreditstrategin och kriterierna för riskklassificering.

text: Riskkontroll

text: I institutet bör det finnas en central funktion för oberoende kontroll och analys av kreditrisk. Funktionen bör rapportera till styrelse, ledning och i övrigt till dem som har behov av informationen. Rapporteringen bör ge en allsidig och saklig bild av institutets kreditrisker samt innehålla analyser av utvecklingen i institutets

text: kreditrisker. Funktionen bör också föreslå de ändringar i styrdokument och processer som funktionens iakttagelser om kreditriskhanteringen ger anledning till.

text: Funktionen bör vara underställd den verkställande direktören eller en annan ledande befattningshavare som är direkt underställd den verkställande direktören och som inte har ansvar för den dagliga kredit- eller affärsverksamheten, men som har goda kunskaper om kreditrisker.

text: Funktionens uppgifter bör inte utföras av personal som arbetar med den dagliga kredit- eller affärsverksamheten. Funktionen bör ha tillräckliga resurser för sina uppgifter och personal med goda kunskaper om kreditrisker.

text: Funktionens arbete kan utformas på olika sätt beroende på institutets verksamhetsförhållanden. Funktionen kan t.ex. uppdra åt andra funktioner i institutet att sammanställa underlag för dess rapporter och analyser. Funktionen har dock alltid ansvaret för den samlade rapporteringen och analysen av institutets kreditrisker liksom för att underliggande data är korrekta.

text: Kreditkultur

text: Institutet bör ha en god kreditkultur. De yrkesmässiga värderingar och normer i kreditfrågor som finns i institutets kreditorganisation, från styrelse till handläggare, bildar sammantagna en kreditkultur, som har betydelse för kreditriskhanteringens kvalitet.

text: En god kreditkultur bygger på många olika faktorer. Exempel på sådana kan vara: − ett affärsmässigt och riskmedvetet förhållningssätt till kreditfrågor, − en god kunskap om kunden, − en kreditadministration där alla moment i kedjan, från det att en kreditansökan prövas till det att en kredit återbetalas eller avvecklas, fungerar utan dröjsmål, − ändamålsenliga manualer för det praktiska arbetet i kreditadministrationen, t.ex. för säkerhetsvärdering, borgensmän och företagskrediter, − rationella processer med funktioner som förebygger dels risk för misstag, dels risk för överträdelser av befogenheter, − att förändringar i institutets verksamhet föregås av omsorgsfullt utvecklingsoch testarbete för att säkerställa kontrollen över kreditrisker, − undvikande av situationer där det finns risk för intressekonflikter, − tillämpning av dualitetsprincipen, − en restriktiv inställning till enmansbeslut, samt − att inte eventuella belöningssystem motverkar en god kreditriskhantering.

text: Dessa allmänna råd träder i kraft den 1 juli 2004 då Finansinspektionens allmänna råd (

text: FFFS 1995:49

text: ) om kreditrisker i kreditinstitut och värdepappersbolag ska upphöra att gälla.

text: INGRID BONDE

text: Bengt Nordström


title: Föreskrifter om upphävande av Finansinspektionens föreskrifter och allmänna råd (FFFS 1996:8) till förebyggande av brott i bankverksamhet

text: INGRID BONDE

text: Åsa Arffman

text: Föreskrifterna meddelas med stöd av

text: 56 § första stycket 6 bankrörelseförordningen (1987:647)


text: 1 kap. Tillämpningsområde

text: Med dessa allmänna råd vill Finansinspektionen verka för en god styrningsoch kontrollkultur samt adekvata funktioner för styrning och kontroll i företag under myndighetens tillsyn. 2 § De allmänna råden gäller för – börser, och – Svenska skeppshypotekskassan. Om det är lämpligt bör de allmänna råden även tillämpas på koncerner och finansiella konglomerat. (

text: FFFS 2016:9

text: FFFS 2018:12

text: FFFS 2020:18

text: FFFS 2024:7

text: Följ eller förklara 3 § De allmänna råden är generellt utformade och medger alternativa lösningar. Sådana lösningar bör kunna motiveras. (

text: FFFS 2015:16

text: Definitioner 4 § Med funktion menas en eller flera personer, enheter eller avdelningar, eller särskilt tillsatta kommittéer, som fått i uppdrag att utföra en eller flera av de uppgifter som nämns i dessa allmänna råd.

text:  en ändamålsenlig och effektiv organisation och förvaltning av verksamheten  en tillförlitlig finansiell rapportering  efterlevnad av tillämpliga lagar, förordningar och andra regler (

text: FFFS 2015:16

text: 2 kap. Styrning

text: Styrelsens ansvar och uppgifter

text: Ett företags styrelse har det yttersta ansvaret för företagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter. Innebörden av styrelsens ansvar följer bland annat av den associationsrättsliga och näringsrättsliga lagstiftning som företaget tillämpar.

text: Styrelsen bör fastställa en strategi och mål för den verksamhet som företaget driver. Styrelsen bör även följa upp att dessa mål nås.

text: Väsentliga förändringar som avser verksamhet och organisation bör beslutas av styrelsen.

text: Om ett företag som avses i 1 kap. 2 § är moderföretag i en koncern, bör moderföretagets styrelse verka för att gemensamma interna regler fastställs för den tillståndspliktiga verksamheten som drivs av företag inom koncernen. Styrelsen i det företag i ett finansiellt konglomerat som har en överordnad ställning inom konglomeratet bör verka för att gemensamma interna regler fastställs för den tillståndspliktiga verksamheten som drivs av företag inom konglomeratet.

text: Om det är lämpligt kan de funktioner som anges i 4 kap. (Riskhantering och riskkontroll), 5 kap. (Regelefterlevnad) och 6 kap. (Oberoende granskningsfunktion), placeras centralt inom en koncern eller ett finansiellt konglomerat. Detta gäller under förutsättning att funktionerna har kompetens och resurser som avser samtliga tillståndspliktiga verksamheter. (

text: FFFS 2015:16

text: Även i företag som inte omfattas av

text: aktiebolagslagen

text: bör styrelsen i interna regler fastställa en arbetsordning för styrelsen samt uppgifterna för verkställande direktören eller motsvarande befattningshavare.

text: Verkställande direktörens ansvar och uppgifter

text: Ett företags verkställande direktör sköter den löpande förvaltningen av företagets angelägenheter enligt styrelsens riktlinjer och anvisningar. Verkställande direktören vidtar även de åtgärder som krävs för att

text: – företagets bokföring fullgörs i enlighet med lag, och att – medelsförvaltningen sköts på ett betryggande sätt.

text: Innebörden av den verkställande direktörens ansvar följer bland annat av den associationsrättsliga och näringsrättsliga lagstiftningen.

text: Verkställande direktören bör se till att styrelsen dels får sådan saklig, utförlig och relevant information som behövs för att den ska kunna fatta väl underbyggda beslut, dels att styrelsen löpande informeras om utvecklingen av företagets verksamhet.

text: Intern information

text: Ett företag bör ha effektiva informations- och kommunikationssystem för intern information. Här avses bland annat tekniska system samt organisation och rutiner för kommunikation och spridning av information internt.

text: 3 kap. Intern styrning och kontroll

text: Genom en god intern kontroll kan ett företag säkerställa

text:  en ändamålsenlig och effektiv organisation och förvaltning av verksamheten,  en tillförlitlig finansiell rapportering,  en effektiv drift och förvaltning av informationssystem,  en god förmåga att identifiera, mäta, övervaka och hantera sina risker,  en god förmåga att efterleva lagar och förordningar, interna regler, samt god sed eller god standard.

text: Styrelsen och verkställande direktören bör verka för att en god intern kontroll präglar organisationen och driften av företagets verksamhet.

text: För att upprätthålla en god intern kontroll bör organisationen anpassas till de förändringar i interna och externa risker som inträffar över tiden.

text: Ett företag kan uppnå en god intern kontroll genom att exempelvis:

text:  följa upp verksamheten löpande och se till att det finns kontroller som säkerställer att rapporteringen på ett rimligt sätt återspeglar verksamheten,

text:  kontrollera löpande att resurser utnyttjas effektivt och i syfte att nå företagets mål,

text:  ta fram interna regler, samt dokumentera och uppdatera dessa löpande,

text:  fördela ansvar och arbete så att risken för intressekonflikter undviks,

text:  se till att en befattningshavare inte ensam handlägger en transaktion genom hela behandlingskedjan (dualitetsprincipen),

text:  säkerställa genom kontroller att information lämnas om utvecklingen inom ett verksamhetsområde avviker från riktlinjer och mål i företaget,

text:  säkerställa genom kontroller att redovisningen är fullständig och riktig, transaktioner rapporteras i tid samt att redovisade transaktioner verkligen är genomförda,

text:  säkerställa genom kontroller för informationssäkerhet och fysisk säkerhet, kontinuitet i verksamheten och skydda företagets och kundernas tillgångar,

text:  se till att informations- och rapporteringssystem säkerställer aktuell och relevant information om institutets verksamhet och riskexponering etc.

text: 4 kap. Hantering och kontroll av risker

text: Risker i verksamheten

text: Risker som bör hanteras och kontrolleras är exempelvis följande:

text: – kredit- och motpartsrisker, – marknadsrisker (ränte-, valuta- och kursrisker), – likviditetsrisker, – operativa risker (risken för förluster till följd av att interna processer och rutiner är felaktiga eller inte ändamålsenliga, mänskliga fel, felaktiga system eller externa händelser inklusive legala risker).

text: FFFS 2015:16

text: FFFS 2020:18

text: Interna regler för hantering och kontroll av risker

text: Styrelsen bör se till att företagets hantering av risker (riskhantering) och uppföljningen av företagets risker (riskkontroll) är tillfredsställande.

text: För detta ändamål bör det fastställas interna regler i fråga om riskhanteringen och riskkontrollen. Det bör löpande säkerställas att dessa regler följs.

text: Hur ska riskkontrollen organiseras?

text: Det bör finnas en samlad funktion i företaget för självständig riskkontroll. Funktionen bör informera styrelse, ledning och i övrigt dem som har behov av informationen.

text: Informationen bör ge en allsidig och saklig bild av företagets risker samt innehålla analyser av utvecklingen av riskerna. Funktionen bör också föreslå de ändringar i styrdokument och processer som funktionens iakttagelser om riskhanteringen ger anledning till.

text: Funktionen bör vara underställd den verkställande direktören. Den kan även vara placerad under en annan ledande befattningshavare med goda kunskaper om företagets risker, som är direkt underställd den verkställande direktören. Denna person ska dock inte ha ansvar för den dagliga affärsverksamheten .

text: Funktionen bör ha tillräckliga resurser för sina uppgifter. Uppgifterna bör inte utföras av befattningshavare som arbetar med den dagliga affärsverksamheten.

text: Funktionen kan utforma arbetet på olika sätt beroende på företagets verksamhet. Den kan t.ex. uppdra åt andra funktioner i företaget att sammanställa underlag för dess rapporter och analyser. Funktionen ansvarar dock alltid för den samlade rapporteringen och analysen av företagets risker liksom för att underliggande data är korrekta.

text: Har upphävts genom

text: FFFS 2015:16

text: 5 kap. Regelefterlevnad (Compliance)

text: Med regelefterlevnad menas i dessa allmänna råd efterlevnad av lagar, förordningar och interna regler samt god sed eller god standard (nedan gemensamt benämnda regler) avseende den tillståndspliktiga verksamheten.

text: Bristande regelefterlevnad kan leda till ökade operativa risker, risker för juridiska sanktioner, tillsynssanktioner, ekonomiska förluster eller ryktesförluster.

text: Hur ska regelefterlevnaden säkerställas?

text: Styrelsen bör se till att det finns en funktion (compliance) som utgör ett stöd för att verksamheten drivs enligt gällande regler. Funktionen bör också, om det är lämpligt, följa upp regelefterlevnaden.

text: Funktionen bör löpande informera om de risker som kan uppkomma i verksamheten till följd av bristande regelefterlevnad, hjälpa till med att identifiera och bedöma sådana risker samt biträda vid utformningen av interna regler. Funktionen bör också informera styrelsen, verkställande direktören och ledningen i frågor om regelefterlevnad.

text: Funktionen bör löpande se till att den personal som berörs får information om nya eller ändrade regler och, om det behövs, utbildning i nya regelverk.

text: Styrelsen eller verkställande direktören bör utfärda interna regler för funktionens ansvarsområde, omfattningen och genomförandet av funktionens arbete samt rutiner för information om iakttagelser.

text: Funktionen bör vara underställd styrelsen, eller den verkställande direktören. Den kan även vara placerad under en annan ledande befattningshavare med goda kunskaper om företagets risker och verksamheten i övrigt, som är direkt underställd den verkställande direktören.

text: Funktionen bör ha tillräckliga resurser för sina uppgifter. Den bör även ha personal med goda kunskaper om företagets risker och de regler som företaget tillämpar.

text: Funktionens arbete kan utformas på olika sätt beroende på företagets verksamhet. Det kan variera dels mellan olika företag, dels inom ett företag exempelvis på lokal och central nivå.

text: Strävan bör vara att funktionen så långt det är möjligt når en självständig ställning i förhållande till den direkt affärsdrivande verksamheten. Funktionens arbete kan om det är lämpligt utföras av konsulter.

text: Har upphävts genom

text: FFFS 2013:12

text: 6 kap. Oberoende granskningsfunktion (Internrevision)

text: Styrelsen bör se till att det finns en funktion som granskar och utvärderar den interna kontrollen (som innefattar riskkontrollen och compliancefunktionen). I de företag som har en funktion för internrevision bör det vara denna som utför uppgifterna.

text: Funktionen bör ha tillräckliga resurser för sina uppgifter. Den bör även ha personal med

text: – goda kunskaper om företagets risker och de regler som företaget tillämpar, samt – särskild kompetens för att granska och utvärdera utveckling, drift och förvaltning av företagets informationssystem.

text: Funktionen bör vara direkt underställd styrelsen. Organisatoriskt bör den vara helt separerad från verksamheten som ska granskas. Funktionens oberoende innebär alltså att den inte bör delta i den operativa verksamheten.

text: Styrelsen bör i interna regler fastställa funktionens ansvar, arbetsuppgifter, och rutiner för rapportering.

text: Funktionen bör följa upp att verksamhetens omfattning och inriktning överensstämmer med styrelsens interna regler. Funktionen bör också granska och utvärdera företagets organisation och rutiner. Chefen för funktionen bör närvara vid de styrelsesammanträden då funktionens rapporter behandlas.

text: Granskningen kan, om det är lämpligt, utföras av konsulter.

text: Funktionens arbete bör dokumenteras.

text: 7 kap. Uppdragsavtal

text: Ett företag kan lägga ut delar av verksamheten till en uppdragstagare utanför företaget, såväl inom som utanför den egna koncernen. Styrelsen och den verkställande direktören ansvarar dock alltid för den verksamhet som lagts ut. (

text: FFFS 2015:16

text: Styrelsen eller verkställande direktören bör upprätta interna regler om vilka tillståndspliktiga verksamheter, eller verksamheter som har ett naturligt samband med finansiell verksamhet eller dess stödfunktioner, som kan läggas ut och hur detta ska göras.

text: Av de interna reglerna bör åtminstone följande framgå:

text:  vilka krav som ska ställas på företagets beställarkompetens,

text:  hur risker med utläggningen ska hanteras,

text:  att företaget ska försäkra sig om att uppdragstagaren skyddar konfidentiell information både när det gäller företaget och dess kunder,

text:  hur företaget ska styra och följa upp hur uppdraget utförs samt revidera den utlagda verksamheten,

text:  vilka krav som dels ska ställas på kompetens hos uppdragstagaren, dels på intern kontroll och kvalitet, samt uppdragstagarens möjligheter att långsiktigt fullgöra sitt uppdrag,

text:  att företaget och uppdragstagaren ska upprätta och vidmakthålla beredskapsplaner för oförutsedda händelser, inklusive en kris- och katastrofplanering som löpande ska testas,

text:  att det ska säkerställas att Finansinspektionen fortsättningsvis kan driva en effektiv tillsyn över företaget, liksom att företagets skyldigheter mot Finansinspektionen eller företagets kunder inte åsidosätts,

text:  att det ska upprättas beredskapsplaner och strategier för hur uppdraget ska kunna avslutas och verksamheten återtas till företaget, utan betydande störningar av viktig verksamhet,

text:  att det ska upprättas ett skriftligt avtal, som reglerar servicenivå, parternas rättigheter och skyldigheter samt övriga frågor enligt dessa allmänna råd.

text: Om ett företag lägger ut verksamhet inom en koncern, bör jävssituationer och intressekonflikter som kan uppstå särskilt uppmärksammas. Styrelsen bör se till att samtliga sådana jävssituationer och intressekonflikter som kan uppstå identifieras och att företaget har interna regler som hanterar dessa. (

text: FFFS 2015:16

text: Om ett företag avser att lägga ut en betydande del av den tillståndspliktiga verksamheten, eller verksamhet som har ett naturligt samband med finansiell verksamhet eller dess stödfunktioner, bör företaget anmäla detta i förväg till Finansinspektionen.

text: Har upphävts genom

text: FFFS 2015:16

text: . _______________

text: Dessa allmänna råd träder i kraft den 1 maj 2005, då följande författningar ska upphöra att gälla:

text: 1. Finansinspektionens allmänna råd (

text: FFFS 1999:12

text: ) om styrning, intern information och intern kontroll inom kredit- och värdepappersinstitut samt i fondbolag,

text: 2. Finansinspektionens allmänna råd (

text: FFFS 2000:3

text: ) om styrning, intern information och intern kontroll inom försäkringsbolag och understödsföreningar.

text: FFFS 2013:12

text: Dessa allmänna råd träder i kraft den 22 juli 2013.

text: FFFS 2014:3

text: Dessa allmänna råd träder i kraft den 1 april 2014.

text: FFFS 2015:16

text: Dessa allmänna råd träder i kraft den 1 januari 2016.

text: FFFS 2016:9

text: 1. Dessa allmänna råd träder i kraft den 1 mars 2016.

text: 2. Äldre allmänna råd gäller dock för centrala värdepappersförvarare som under en övergångsperiod tillämpar lagen (

text: ) om värdepapperscentraler och kontoföring av finansiella instrument i dess lydelse före den 1 mars 2016.

text: FFFS 2018:12

text: Dessa allmänna råd träder i kraft den 1 oktober 2018.

text: FFFS 2020:18

text: 1. Dessa allmänna råd träder i kraft den 1 november 2020. 2. Äldre allmänna råd gäller dock för understödsföreningar, som enligt

text: 7 § lagen (2010:2044)

text: om införande av

text: försäkringsrörelselagen

text: får fortsätta att driva sin verksamhet till utgången av år 2020.

text: FFFS 2024:7

text: Dessa allmänna råd träder i kraft den 1 juli 2024.

title: Prenumerera också per e-post på Finansinspektionens allmänna råd om styrning och kontroll av finansiella företag

text: 1 kap. Tillämpningsområde

text: De allmänna råden omfattar verksamheten i företag som står under Finansinspektionens tillsyn (nedan benämnda företag) och bör tillämpas av: – enskilda företag och, där det är lämpligt, inom koncerner, finansiella företagsgrupper, och finansiella konglomerat. De gäller dock inte för – företag i dess verksamhet enligt lagen (

text: ) om investeringsfonder, och – finansiella institut enligt lagen (

text: ) om bank- och finansieringsrörelse.

text: Finansinspektionen har även utfärdat allmänna råd om hantering av specifika riskområden inom olika företag. Dessa allmänna råd avser att komplettera dem.

text: Följ eller förklara

text: De allmänna råden är generellt utformade och medger alternativa lösningar. Sådana lösningar bör kunna motiveras.

text: Definitioner

text: Med funktion menas en eller flera personer, enheter eller avdelningar, eller särskilt tillsatta kommittéer, som fått i uppdrag att utföra en eller flera av de uppgifter som nämns i dessa allmänna råd. Med interna regler avses policy- och styrdokument, riktlinjer, instruktioner eller andra skriftliga dokument genom vilka utfärdaren (styrelse, verkställande direktör eller någon annan befattningshavare) styr verksamheten. Med intern styrning och kontroll menas en process genom vilken företagets styrelse, verkställande direktör, ledning och annan personal skaffar sig rimlig säkerhet för att företagets mål uppnås på följande områden:

text: • en ändamålsenlig och effektiv organisation och förvaltning av verksamheten • en tillförlitlig finansiell rapportering • efterlevnad av tillämpliga lagar, förordningar och andra regler

text: 2 kap. Styrning

text: Styrelsens ansvar och uppgifter

text: Om ett företag är moderföretag i en koncern, bör moderföretagets styrelse verka för att gemensamma interna regler fastställs för den tillståndspliktiga verksamheten som drivs av företag inom koncernen. Detsamma bör gälla för det företag i en finansiell företagsgrupp eller ett finansiellt konglomerat som har en överordnad ställning inom gruppen eller konglomeratet.

text: Om det är lämpligt kan de funktioner som behandlas i 4 kap. (Riskhantering och riskkontroll), 5 kap. (Regelefterlevnad) och 6 kap. (Oberoende granskningsfunktion), placeras centralt inom en koncern, en finansiell företagsgrupp eller ett finansiellt konglomerat. Detta gäller under förutsättning att funktionerna har kompetens och resurser som avser samtliga tillståndspliktiga verksamheter.

text: Även i företag som inte omfattas av

text: aktiebolagslagen

text: Intern information

text: 3 kap. Intern styrning och kontroll

text: • en ändamålsenlig och effektiv organisation och förvaltning av verksamheten, • en tillförlitlig finansiell rapportering, • en effektiv drift och förvaltning av informationssystem, • en god förmåga att identifiera, mäta, övervaka och hantera sina risker, • en god förmåga att efterleva lagar och förordningar, interna regler, samt god sed eller god standard.

text: • följa upp verksamheten löpande och se till att det finns kontroller som säkerställer att rapporteringen på ett rimligt sätt återspeglar verksamheten,

text: • kontrollera löpande att resurser utnyttjas effektivt och i syfte att nå företagets mål,

text: • ta fram interna regler, samt dokumentera och uppdatera dessa löpande,

text: • fördela ansvar och arbete så att risken för intressekonflikter undviks,

text: • se till att en befattningshavare inte ensam handlägger en transaktion genom hela behandlingskedjan (dualitetsprincipen),

text: • säkerställa genom kontroller att information lämnas om utvecklingen inom ett verksamhetsområde avviker från riktlinjer och mål i företaget,

text: • säkerställa genom kontroller att redovisningen är fullständig och riktig, transaktioner rapporteras i tid samt att redovisade transaktioner verkligen är genomförda,

text: • säkerställa genom kontroller för informationssäkerhet och fysisk säkerhet, kontinuitet i verksamheten och skydda företagets och kundernas tillgångar,

text: • se till att informations- och rapporteringssystem säkerställer aktuell och relevant information om institutets verksamhet och riskexponering etc.

text: 4 kap. Hantering och kontroll av risker

text: Risker i verksamheten

text: Risker som bör hanteras och kontrolleras är exempelvis följande: • kredit- och motpartsrisker, • marknadsrisker (ränte-, valuta- och kursrisker), • likviditetsrisker, • operativa risker (risken för förluster till följd av att interna processer och rutiner är felaktiga eller inte ändamålsenliga, mänskliga fel, felaktiga system eller externa händelser inklusive legala risker).

text: För försäkringsbolag och understödsföreningar finns därutöver specifika försäkringsrisker, så som • teckningsrisker, • reservsättningsrisker, • återförsäkringsrisker, och • matchningsrisker.

text: Hur ska riskkontrollen organiseras?

text: För försäkringsbolag gäller dessutom

text: 8 kap. 1 §

text: och

text: 16 kap. 1 §

text: försäkringsrörelselagen (1982:713)

text: om den ansvarige aktuariens uppgifter och ansvar.

text: 5 kap. Regelefterlevnad (Compliance)

text: För värdepappersföretag gäller dessutom 3 kap. Finansinspektionens föreskrifter (

text: FFFS 2002:7

text: ) om uppföranderegler på värdepappersmarknaden.

text: Funktionens arbete bör dokumenteras.

text: 7 kap. Uppdragsavtal

text: Ett företag kan lägga ut delar av verksamheten till en uppdragstagare utanför företaget, såväl inom som utom den egna koncernen eller företagsgruppen. Styrelsen och verkställande direktören ansvarar dock alltid för den verksamhet som lagts ut.

text: • vilka krav som ska ställas på företagets beställarkompetens,

text: • hur risker med utläggningen ska hanteras,

text: • att företaget ska försäkra sig om att uppdragstagaren skyddar konfidentiell information både när det gäller företaget och dess kunder,

text: • hur företaget ska styra och följa upp hur uppdraget utförs samt revidera den utlagda verksamheten,

text: • vilka krav som dels ska ställas på kompetens hos uppdragstagaren, dels på intern kontroll och kvalitet, samt uppdragstagarens möjligheter att långsiktigt fullgöra sitt uppdrag,

text: • att företaget och uppdragstagaren ska upprätta och vidmakthålla beredskapsplaner för oförutsedda händelser, inklusive en kris- och katastrofplanering som löpande ska testas,

text: • att det ska säkerställas att Finansinspektionen fortsättningsvis kan driva en effektiv tillsyn över företaget, liksom att företagets skyldigheter mot Finansinspektionen eller företagets kunder inte åsidosätts,

text: • att det ska upprättas beredskapsplaner och strategier för hur uppdraget ska kunna avslutas och verksamheten återtas till företaget, utan betydande störningar av viktig verksamhet,

text: • att det ska upprättas ett skriftligt avtal, som reglerar servicenivå, parternas rättigheter och skyldigheter samt övriga frågor enligt dessa allmänna råd.

text: Vid utläggning av verksamhet inom en koncern eller en företagsgrupp bör frågor om jäv och intressekonflikter särskilt uppmärksammas. Styrelsen bör se till att samtliga dessa frågor identifieras och att företaget har interna regler som hanterar frågor om jäv och intressekonflikter.

text: För banker och kreditmarknadsföretag gäller dessutom

text: 6 kap. 7 § lagen (2004:297)

text: om bank- och finansieringsrörelse.

text: För försäkringsbolag gäller även

text: 8 kap. 8 § försäkringsrörelselagen (1982:713)

text: För värdepappersföretag gäller dessutom Finansinspektionens allmänna råd (

text: FFFS 2002:5

text: ) om värdepappersrörelse.

text: 1. Finansinspektionens allmänna råd (

text: FFFS 1999:12

text: 2. Finansinspektionens allmänna råd (

text: FFFS 2000:3

text: INGRID BONDE

text: Hans Schedin