title: Finansinspektionens allmänna råd om ersättningspolicy i börser

text: 1 kap. Tillämpningsområde och definitioner

text: Tillämpningsområde

text: Dessa allmänna råd gäller för börser.

text: De allmänna råden ger vägledning om hur en börs bör mäta, styra, rapportera och ha kontroll över de risker som ersättningssystem kan medföra.

text: Om en börs är moderföretag i en koncern bör moderföretagets styrelse verka för att riktlinjer som stämmer överens med dessa allmänna råd fastställs av alla företag i koncernen som står under finansiell tillsyn. Detta gäller inte om

text: 1. bindande utländsk reglering innebär att vissa delar av eller hela ersättningspolicyn inte kan tillämpas, eller 2. förhållandena för rörliga ersättningar på en utländsk arbetsmarknad påtagligt avviker från de förhållanden som råder i Sverige.

text: Definitioner

text: I dessa allmänna råd används följande termer i den betydelse som anges här:

text: 1. Anställd i ledande position: En verkställande direktör, vice verkställande direktör och en person i börsens ledning som är ansvarig direkt inför styrelsen, verkställande direktören eller vice verkställande direktören.

text: 2. Anställd som kan påverka börsens risknivå: En anställd som tillhör en personalkategori som i tjänsten utövar, eller kan utöva, ett inte oväsentligt inflytande på börsens risknivå. Dessa personalkategorier definieras i börsens ersättningspolicy. De bör normalt omfatta bland annat anställda i ledande positioner, anställda med kontrollfunktioner och ledande strategiska befattningar (till exempel affärsområdeschef).

text: 3. Ersättning: Det som börsen betalar ut direkt eller indirekt till en person inom ramen för en anställning (kontant lön, andra kontanta ersättningar, ersättningar i form av aktier eller aktierelaterade instrument, pensionsavsättningar, avgångsvederlag, bilförmåner, med mera).

text: 4. Ersättningspolicy: Ett dokument som anger grunder och principer för hur ersättningar ska fastställas, hur policyn ska tillämpas och följas upp samt hur börsen definierar vilka anställda som kan påverka börsens risknivå.

text: 5. Kontrollfunktion: En funktion för riskhantering, regelefterlevnad (compliance), internrevision eller liknande.

text: 6. Rörlig ersättning: En del av ersättningen, vanligtvis resultatbaserad, som inte är fastställd på förhand när det gäller belopp och omfattning. Som rörlig ersättning räknas, i detta sammanhang, lön som inte är provisionsbaserad och som saknar koppling till sådana framtida riskåtaganden som kan komma att ändra börsens resultat- eller balansräkning.

text: Annan lagstiftning

text: Dessa allmänna råd gäller endast om de är förenliga med tillämplig arbetsrättslagstiftning. Vidare har de allmänna råden ingen inverkan på de rättigheter som arbetsmarknadens parter har vid kollektivförhandlingar. De allmänna råden påverkar inte heller förpliktelser enligt redan gällande, bindande avtal.

text: Börsen bör säkerställa att de avtal som det ingår med enskilda anställda är förenliga med dessa allmänna råd.

text: Proportionalitet

text: När de allmänna råden tillämpas ska hänsyn tas till börsens storlek samt verksamhetens art, omfattning och komplexitet.

text: 2 kap. Ersättningspolicy

text: Börsen bör ha en ersättningspolicy för att kunna identifiera, mäta, styra, internt rapportera och kontrollera de risker som dess verksamhet är förknippad med. Ersättningspolicyn bör vara förenlig med och främja en effektiv riskhantering, och inte uppmuntra till ett överdrivet risktagande. Ersättningspolicyn bör omfatta alla anställda.

text: Ersättningspolicyn bör regelbundet ses över, så att den utvecklas i takt med förändringar i börsens situation. Börsen bör grunda sin ersättningspolicy på en analys av hur ersättningen påverkar de risker som börsen utsätts för och hur dessa risker hanteras.

text: Långsiktighet

text: Ersättningspolicyn bör utformas så att ersättningen till enskilda anställda inte motverkar börsens långsiktiga intressen.

text: Ersättningspolicyn bör även utformas så att börsens totala ersättningar för en enskild period inte äventyrar dess förmåga att sammantaget redovisa ett positivt resultat över en konjunkturcykel.

text: Resultatmätning

text: När börsen använder rörliga ersättningar bör den ta hänsyn till hur dessa kan påverka resultatet på lång sikt. När börsen bestämmer underlag för ersättningar bör den uppmärksamma att resultatet i efterhand kan påverkas av nuvarande och framtida risker. I sin resultatmätning bör börsen även ta hänsyn till de faktiska kostnaderna för att hålla kapital och likviditet, som följer av den verksamhet som resultatmätningen avser.

text: Börsen bör grunda en resultatbaserad ersättning på såväl en anställds resultat som den berörda resultatenhetens och börsens totala resultat. När börsen bestämmer ersättningen till en enskild anställd, bör den ta hänsyn till kvalitativa kriterier, som att den anställde följer interna regler och förfaranden samt respekterar reglerna om uppförande mot kunder och investerare.

text: Balans mellan fast och rörlig ersättning

text: Om ersättningen innehåller en rörlig del, bör börsen se till att det finns en lämplig balans mellan fasta och rörliga delar. Vad som är en lämplig balans kan variera mellan olika personalkategorier och även bero på förhållandena inom det område där börsen är verksam.

text: När börsen beslutar hur stor andel av de totala ersättningarna som ska vara rörlig, bör den särskilt beakta följande faktorer:

text: a) storleken på och kostnaden för det extra kapital som krävs för att täcka de risker som har påverkat periodens resultat, b) storleken på och kostnaden för likviditetsrisken, och c) risken att förväntningar om framtida intäkter inte realiseras.

text: Börsen bör se till att den totala rörliga ersättningen inte blir så stor att den begränsar börsens förmåga att stärka sin kapitalbas. Den rörliga ersättningen bör kunna bestämmas till noll.

text: Den rörliga ersättningens sammansättning

text: När börsen avgör om ersättningarna ska bestå av kontanter respektive aktier, aktierelaterade instrument eller andra finansiella instrument, eller en kombination av dessa, bör börsen sträva efter att uppmuntra långsiktigt värdeskapande och tillämpa en väl avvägd riskhorisont.

text: Begränsning av garanterad rörlig ersättning

text: En garanterad rörlig ersättning bör utgöra undantag och vara tillåten endast i samband med nyanställning och då begränsas till det första året.

text: Uppskjuten utbetalning

text: För en anställd som påverkar börsens risknivå bör minst 60 procent av den rörliga ersättningen skjutas upp i minst tre år. Detsamma bör gälla för tidpunkten för slutgiltigt förvärv av aktier, aktieoptioner eller andra aktierelaterade instrument om sådana ingår i den rörliga ersättningen.

text: Det som bör avgöra när den uppskjutna delen tidigast kan betalas ut, är vilka risker som verksamheten där den anställde arbetade medför för det långsiktigt hållbara resultatet.

text: Bortfall av ersättning

text: Ersättningspolicyn bör utformas så att börsen kan besluta att ersättning, vars utbetalning har skjutits upp, kan falla bort helt eller delvis om det i efterhand visar sig att den anställde, resultatenheten eller börsen inte har uppfyllt resultatkriterierna. Börsen bör också kunna avstå från att utbetala uppskjuten rörlig ersättning om börsens ställning har försämrats väsentligt. Det gäller särskilt om börsen inte längre antas kunna fortsätta sin affärsverksamhet.

text: Börsen bör verka för att anställda förbinder sig att inte använda personliga risksäkringsstrategier eller försäkringar för att minska eller undanröja effekterna av att rörlig ersättning, som ännu inte har betalats ut, justeras eller bortfaller om det i efterhand visar sig att resultatkriterierna inte har uppfyllts eller att börsens ställning har försämrats väsentligt.

text: Ändrade förutsättningar för ersättning

text: Bestämmelser i enskilda anställningsavtal om utbetalning av ersättningar under uppsägningstiden, eller efter anställningens slut, bör överensstämma med vad som anges i dessa allmänna råd.

text: 3 kap. Styrning

text: En börs styrelse bör besluta om en ersättningspolicy. Beslutet bör grundas på en tillräcklig analys av vilka risker som ersättningspolicyn kan vara förknippad med. Styrelsen bör se till att ersättningspolicyn tillämpas och följs upp.

text: Styrelsen bör också besluta om ersättningen till anställda i ledande positioner. Styrelsens beslut bör i tillämpliga fall följa de riktlinjer som bolagsstämman beslutar om.

text: Ett ersättningsutskott inom styrelsen, eller, om det inte finns ett sådant, en särskilt utsedd ledamot, bör ansvara för att bereda väsentliga ersättningsbeslut och beslut om åtgärder för att följa upp tillämpningen av börsens ersättningspolicy.

text: Styrelseledamot som bereder ersättningsbeslut

text: En ordförande i ersättningsutskottet, eller en styrelseledamot som ansvarar för att bereda beslut om ersättningar, bör inte arbeta i börsens ledning eller i ledningen för börsens dotterbolag. Denna person bör ha tillräcklig kunskap om och erfarenhet av riskanalys för att självständigt kunna bedöma ersättningspolicyns lämplighet. I bedömningen bör det ingå hur ersättningspolicyn påverkar börsens risker och riskhantering.

text: Intressekonflikter

text: En börs bör se till att ersättningspolicyn omfattar åtgärder för att undvika intressekonflikter. Börsen bör på ett begripligt sätt beskriva, dokumentera och öppet redovisa hur den fastställer ersättningar.

text: När styrelsen utformar ersättningspolicyn bör den säkerställa att berörda kontrollfunktioner kan lämna synpunkter på innehållet. Även annan personal bör bidra till en allsidig belysning om det behövs.

text: Ledamöter i ersättningsutskott och personal som arbetar med att tillämpa ersättningspolicyn och kontrollera uppföljningen av ersättningarna, bör ha relevant sakkunskap och vara organisatoriskt oberoende av de företagsenheter de kontrollerar.

text: 4 kap. Uppföljning och kontroll

text: En kontrollfunktion bör när det är lämpligt, minst en gång om året, självständigt granska om börsens ersättningar överensstämmer med ersättningspolicyn. Kontrollfunktionen bör, när det behövs, omgående rapportera resultatet av granskningen till styrelsen. Rapportering bör i övrigt ske i vart fall årligen, senast i samband med att årsredovisningen fastställs.

text: Kontrollfunktionen kan utgöras av ett internt, befintligt kontrollorgan, såsom internrevision, riskkontroll eller en särskilt inrättad funktion. Börsen kan också anlita externa uppdragstagare, till exempel revisorer, för att utföra kontrollfunktionens uppgifter.

text: Ersättning till anställda vid kontrollfunktioner

text: Anställda som arbetar med att granska verksamheten, till exempel riskkontrollfunktionen, funktionen för regelefterlevnad och internrevisionen, bör vara oberoende av de företagsenheter de övervakar. De bör också ha lämpliga befogenheter och resurser samt få ersättning oberoende av de företagsområden de kontrollerar.

text: Anställda vid kontrollfunktionerna bör alltid få en sådan ersättning som gör det möjligt för börsen att anställa kvalificerad och erfaren personal till dessa funktioner.

text: 5 kap. Offentliggörande av uppgifter om ersättningar

text: En redogörelse för börsens ersättningar bör offentliggöras i samband med att årsredovisningen fastställs.

text: Börsen kan lämna redogörelsen i årsredovisningen, i en bilaga till årsredovisningen eller på börsens webbplats. Om redogörelsen inte tas in i eller läggs som bilaga till årsredovisningen, bör börsen i årsredovisningen upplysa om var informationen offentliggörs. Redogörelsen bör finnas tillgänglig minst ett år efter att den har offentliggjorts.

text: Börsen bör lämna relevant, tydlig och begriplig information om börsens ersättningar.

text: Följande uppgifter bör offentliggöras:

text: 1. beslutsgången för ersättningspolicyn, i tillämpliga fall även uppgifter om ersättningsutskottets sammansättning och befogenheter samt relevanta intressenters roll,

text: 2. kriterierna för resultatmätning och riskjustering,

text: 3. sambandet mellan resultat och ersättning,

text: 4. de resultatkriterier som ligger till grund för rättigheter till aktier, aktierelaterade instrument, finansiella instrument och andra rörliga ersättningsdelar,

text: 5. principer för uppskjuten utbetalning och villkor för att utnyttja rättigheter,

text: 6. den riskanalys som ligger till grund för hur ersättningspolicyn utformats,

text: 7. det senaste räkenskapsårets kostnadsförda totalbelopp för ersättningar, fördelat på kategorierna anställda i ledande positioner respektive övriga anställda som påverkar börsens risknivå och alla anställda, uppdelat på fast respektive rörlig ersättning och med angivande av antal personer som har fått fast respektive rörlig ersättning samt i förekommande fall uppdelat på affärsområden eller motsvarande resultatenheter,

text: 8. procentuell fördelning av rörlig ersättning på

text: a) kontanter, b) aktier, aktierelaterade instrument och andra finansiella instrument, samt c) övrigt,

text: 9. ersättningar intjänade under det senaste räkenskapsåret, utbetalda ersättningar specificerade på ersättningar som har intjänats under det senaste räkenskapsåret, och utbetalda ersättningar som har intjänats under tidigare räkenskapsår samt justerad intjänad ersättning som inte har betalats ut,

text: 10. det senaste räkenskapsårets ackumulerade utestående uppskjutna ersättningar, i förekommande fall uppdelade på utnyttjade och outnyttjade rättigheter,

text: 11. det senaste räkenskapsårets kostnadsförda totalbelopp för avgångsvederlag och garanterade rörliga ersättningar, antal personer som har omfattats av sådana ersättningar och motiveringar,

text: 12. det senaste räkenskapsårets ackumulerade totalbelopp för avgångsvederlag och garanterade rörliga ersättningar som har utfästs, antal personer som omfattas av sådana utfästelser och det högsta utfästa enskilda beloppet av det slaget, samt

text: 13. det senaste räkenskapsårets utbetalda avgångsvederlag och garanterade rörliga ersättningar.

text: Uppgifter enligt punkterna 7–13 bör publiceras i en form som inte riskerar att avslöja enskilda personers ekonomiska förhållanden.

text: Information till anställda

text: Börsen bör informera anställda som berörs av ersättningspolicyn, dels om vilka kriterier som styr deras ersättning, dels om hur deras resultat bedöms. Bedömningsprocessen och ersättningspolicyns utformning bör dokumenteras i en tydlig beskrivning som är tillgänglig för alla anställda.

text: _______________ Dessa allmänna råd träder i kraft den 1 juli 2024, då Finansinspektionens allmänna råd (

text: FFFS 2020:15

text: ) om ersättningspolicy i börser och clearingorganisationer ska upphöra att gälla.

text: DANIEL BARR Axel Olofsson


fs: fffs

publisher: Finansinspektionen

title: Föreskrifter om upphävande av Finansinspektionens föreskrifter (FFFS 2010:1) om kvartalsstatistik för vissa värdepappersbolag

text: JOHAN ALMENBERG Henrik Engvall

type: stycke

type: foreskrift


title: Finansinspektionens föreskrifter och allmänna råd om inkasso

text: 1 kap. Tillämpningsområde, termer och uttryck

type: rubrik

text: Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter och allmänna råd gäller för den som bedriver inkassoverksamhet eller i övrigt tillämpar

text: inkassolagen (1974:182)

type: paragraf

text: Det som anges i dessa föreskrifter om den som bedriver inkassoverksamhet, ska i tillämpliga fall även gälla för den som bedriver kreditförvaltning enligt lagen (

text: ) om förvärv och förvaltning av nödlidande kreditavtal.

text: Det som i dessa föreskrifter anges om gäldenärer ska i tillämpliga fall även gälla för den som tillsammans med någon annan är ansvarig för en skuld.

text: Termer och uttryck

text: Termer och uttryck som används i föreskrifterna och de allmänna råden har samma betydelse som i

text: inkassolagen (1974:182)

type: kapitel

text: 2 kap. Tillstånd för viss inkassoverksamhet

text: En ansökan om tillstånd att bedriva inkassoverksamhet ska vara skriftlig och undertecknad av den person som ansöker, eller av en person som är behörig att företräda personen som ansöker. Ansökan ska, utöver det som följer av

text: 2 § inkassoförordningen (1981:956)

text: , innehålla följande uppgifter: 1. den sökandes e-postadress, 2. sökandens webbplats om det finns en sådan, och 3. om sökanden är en juridisk person, namn, personnummer eller, om personnummer saknas, födelsedatum, befattning, e-postadress och telefonnummer för den eller de fysiska personerna i verksamheten som enligt sökanden har den kompetens som krävs för att verksamheten kan antas bli bedriven på ett sakkunnigt och omdömesgillt sätt.

text: Tillsammans med en ansökan om tillstånd att bedriva inkassoverksamhet ska följande ges in: 1. en beskrivning av den planerade inkassoverksamhetens omfattning och inriktning, 2. en beskrivning av hur grunden för fordringar ska kontrolleras, och 3. handlingar som visar att den sökande eller, om sökanden är en juridisk person, den eller de relevanta personerna i sökandens verksamhet, har tillräcklig teoretisk utbildning eller praktisk erfarenhet, eller båda, av inkassoverksamhet eller motsvarande verksamhet.

text: Allmänna råd

text: En person som ansöker om tillstånd att bedriva inkassoverksamhet bör använda det ansökningsformulär som finns på Finansinspektionens webbplats.

text: 3 kap. Övergripande bestämmelser om god inkassosed

text: Grundläggande principer

text: Den som bedriver inkassoverksamhet får endast vidta en inkassoåtgärd om de förutsättningar som anges i lag eller förordning för en viss fordran är uppfyllda.

text: Allmänna råd

text: Exempelvis gäller vissa förutsättningar för fordringar som avser hyra, el och kontrollavgift vid olovlig parkering.

text: Den som bedriver inkassoverksamhet får inte debitera kostnader i strid med lag.

text: Den som bedriver inkassoverksamhet får endast vidta en inkassoåtgärd för en fordran som är förfallen till betalning. Detta gäller inte fordringar som handläggs som allmänna mål enligt

text: utsökningsbalken

text: Den som bedriver inkassoverksamhet får endast vidta en inkassoåtgärd om gäldenären har underrättats om betalningsanspråket genom en faktura eller på annat sätt. Första stycket gäller inte fordringar som handläggs som allmänna mål enligt

text: utsökningsbalken

text: eller om det av avtal eller författning framgår att gäldenären ska betala utan uppmaning.

text: Om en gäldenär har fått en betalningspåminnelse med en angiven tidsfrist, ska den som bedriver inkassoverksamhet inte vidta en inkassoåtgärd innan tidsfristen har löpt ut. Första stycket gäller inte om en fordran riskerar att preskriberas, en säkerhetsåtgärd behöver vidtas eller om det finns någon annan fara i dröjsmål.

text: Allmänna råd

text: Om det inte har angetts någon tidsfrist i en betalningspåminnelse, bör en inkassoåtgärd vidtas först efter att gäldenären fått skälig tid på sig att betala eller invända mot en fordran.

text: Den som bedriver inkassoverksamhet får inte vidta en inkassoåtgärd om den har kännedom, eller borde ha kännedom om att en erforderlig betalning har erlagts för en fordran. En rättslig åtgärd eller ansökan om verkställighet får inte vidtas om gäldenären kan visa att full betalning har erlagts, även om betalningen ännu inte har bokförts.

text: Om en fordran har överlåtits ska den som bedriver inkassoverksamhet senast i samband med att den vidtar en inkassoåtgärd informera gäldenären om överlåtelsen, om inte gäldenären redan har fått information om denna.

text: Den som bedriver inkassoverksamhet får endast vidta en inkassoåtgärd om den är ändamålsenlig och lämplig för att ta tillvara borgenärens rätt.

text: Allmänna råd

text: Vilka åtgärder som är ändamålsenliga och lämpliga får avgöras med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet.

text: En ansökan om utmätning av fast egendom eller konkurs, bör endast göras om beloppets storlek eller omständigheterna i övrigt är sådana att det framstår som motiverat. Om gäldenären är en privatperson bör en ansökan om konkurs endast göras om det framstår som särskilt motiverat i det enskilda fallet.

text: Bestämmelser om att inte orsaka en gäldenär onödig skada finns i

text: 4 § inkassolagen (1974:182)

text: Allmänna råd

text: Om gäldenären har flera förfallna fordringar till en och samma borgenär och samtliga fordringar drivs in av den som bedriver inkassoverksamhet, bör den som bedriver inkassoverksamhet sammanföra fordringarna till ett inkassokrav om det finns förutsättningar för det och i övrigt är lämpligt.

text: Det är exempelvis inte lämpligt att sammanföra fordringarna om

text: – den som bedriver inkassoverksamhet tillämpar ett förfarande där den skickar en betalningspåminnelse innan den vidtar en inkassoåtgärd, och – den inte har kunnat skicka en betalningspåminnelse för en eller flera av fordringarna.

text: Detsamma gäller om en tidsfrist som har angetts i en påminnelse för en av fordringarna inte har löpt ut.

text: Kontroll av identitet samt adress- och kontaktuppgifter

text: Den som bedriver inkassoverksamhet ska när den misstänker att fel uppgifter har registrerats för en gäldenär göra en skyndsam och noggrann kontroll av gäldenärens identitet.

text: Allmänna råd

text: Den som bedriver inkassoverksamhet bör ha ändamålsenliga rutiner för att förhindra att gäldenärer förväxlas och för att kontrollera gäldenärernas adressoch kontaktuppgifter.

text: Dokumentation och bevarande av handlingar

text: Den som bedriver inkassoverksamhet ska på ett ändamålsenligt sätt dokumentera händelser och bevara handlingar i ett inkassoärende.

text: Allmänna råd

text: Det bör av dokumentationen gå att utläsa vem som har utfört en viss åtgärd i inkassoverksamheten.

text: Efterlevnad av tystnadsplikt

text: Den som bedriver inkassoverksamhet ska motverka att den som är anställd eller anlitad i verksamheten bryter mot tystnadsplikten enligt

text: 11 § inkassolagen (1974:182)

text: Kontakt med gäldenärer

text: Grundläggande krav om kontakt med gäldenärer

text: Den som bedriver inkassoverksamhet ska i kontakten med en gäldenär agera professionellt. Den information som lämnas till en gäldenär ska vara saklig, tydlig och korrekt.

text: Allmänna råd

text: Vilseledande uttryck bör inte användas. Exempelvis bör uttryck som lagstadgad påminnelseavgift eller lagstadgad förseningsavgift endast användas, om det rör sig om sådana avgifter.

text: Den som bedriver inkassoverksamhet ska ange korrekta och fullständiga namn respektive företagsnamn på den som bedriver inkassoverksamheten i de handlingar som skickas till en gäldenär. Även kontaktuppgifter ska anges.

text: Allmänna råd

text: Normalt bör postadress, telefonnummer, digital kontaktväg och webbplats anges.

text: Den som bedriver inkassoverksamhet får endast kontakta en gäldenär i skälig omfattning.

text: Allmänna råd

text: Kontakt genom telefonsamtal bör endast användas om det med rimlig säkerhet kan säkerställas att den uppringde är gäldenären.

text: Om gäldenären är en fysisk person bör han eller hon endast kontaktas genom telefonsamtal under vardagar och då senast klockan 21.00.

text: Innan tidsfristen för inkassokravet har löpt ut bör kontakt med gäldenären via telefonsamtal endast förekomma på gäldenärens initiativ.

text: Om gäldenären har uttryckt att den inte önskar muntlig kontakt, bör inte en sådan tas.

text: Den som bedriver inkassoverksamhet får inte söka upp en gäldenär som är en fysisk person i hans eller hennes bostad eller på ett annat ställe där gäldenären kan befinna sig, om gäldenären inte uttryckligen har begärt det. Detta gäller inte vid delgivning enligt

text: delgivningslagen (2010:1932)

text: eller delgivning som görs av ett delgivningsbolag med auktorisation enligt lagen (

text: ) om auktorisation av delgivningsföretag.

text: Den som bedriver inkassoverksamhet får inte ta kontakt med någon annan än gäldenären när det gäller en fordran förutom när gäldenären har ombud eller ställföreträdare enligt

text: föräldrabalken

text: , en framtidsfullmakt har trätt i kraft eller det annars finns skäl för det. Det får inte heller i påtryckningssyfte uppges att en sådan otillåten åtgärd kan komma att vidtas eller att polisanmälan kan komma att göras.

text: Tillgänglighet

text: Den som bedriver inkassoverksamhet är skyldig att på en gäldenärs begäran utan onödigt dröjsmål svara på frågor om fordringsanspråket och dess rättsliga grund.

text: Gäldenären ska utan svårighet kunna komma i kontakt med den som bedriver inkassoverksamheten och kunna få svar på sina frågor både skriftligt och muntligt.

text: Allmänna råd

text: Den som bedriver inkassoverksamhet bör kunna lämna uppgifter om vilka varor eller tjänster som fordringsanspråket avser, tidpunkten för respektive köp eller den tidpunkt då betalningsskyldigheten annars uppstod, samt uppgifter om andra relevanta avtalsvillkor som fordran är förknippad med.

text: Den som bedriver inkassoverksamhet bör ha ändamålsenliga rutiner för att hantera klagomål från gäldenärer. Rutinerna för klagomålshantering bör, i de delar de rör gäldenärer som är konsumenter, utformas enligt Finansinspektionens allmänna råd (

text: FFFS 2002:23

text: ) om klagomålshantering avseende finansiella tjänster till konsumenter i de delar råden är tillämpliga.

text: Post

text: Den som bedriver inkassoverksamhet ska skicka post till en gäldenär som är en fysisk person till gäldenärens folkbokföringsadress eller, i förekommande fall, till den särskilda postadress som har registrerats hos Skatteverket. Om gäldenären har anvisat sin post till en annan fysisk adress eller till en digital brevlåda får den som bedriver inkassoverksamhet i stället skicka post till den adressen eller, om det inte finns någon sådan anvisning, till en annan adress som det har kommit fram att gäldenären kan nås på.

text: Om post skickas i ett ärende som avser ett krav som uppkommit i en enskild näringsverksamhet ska det registrerade företagsnamnet anges om den som bedriver inkassoverksamhet har kännedom om detta.

text: Den som bedriver inkassoverksamhet ska skicka post till en gäldenär som är en juridisk person till den adress som har registrerats hos Bolagsverket eller Skatteverket. Om gäldenären har anvisat sin post till en annan fysisk adress eller till en digital brevlåda, får den som bedriver inkassoverksamhet i stället skicka post till den adressen eller, om det inte finns någon sådan anvisning, till en annan adress som det har kommit fram att gäldenären kan nås på.

text: Särskilt om e-post och sms eller annan form av textmeddelande

text: Den som bedriver inkassoverksamhet ska om den kommunicerar med en gäldenär via e-post, sms eller en annan form av textmeddelande, vidta åtgärder för att säkerställa att rätt person nås av meddelandet.

text: Allmänna råd

text: Ett inkassokrav bör inte skickas i ett e-postmeddelande, via sms eller en annan form av textmeddelande. I stället kan en länk skickas till en webbplats där gäldenären, efter att ha identifierat sig med e-legitimation, kan ta del av inkassokravet.

text: Ombud och ställföreträdare

text: Den som bedriver inkassoverksamhet ska om den har anledning att anta att en gäldenär har ställföreträdare enligt

text: föräldrabalken

text: eller att en framtidsfullmakt har trätt i kraft, kontrollera om så är fallet innan den vidtar ytterligare åtgärder.

text: Allmänna råd

text: Exempelvis kan den som bedriver inkassoverksamhet begära in en kopia av ett eventuellt förordnande för att kontrollera omfattningen av ställföreträdarskapet eller ta kontakt med framtidsfullmaktens fullmaktshavare för att kontrollera fullmaktens omfattning.

text: Om en gäldenär har ställföreträdare enligt

text: föräldrabalken

text: eller ombud ska den som bedriver inkassoverksamhet endast kommunicera med ställföreträdaren eller ombudet. Om en framtidsfullmakt har trätt i kraft ska den som bedriver inkassoverksamhet endast kommunicera med fullmaktshavaren.

text: Det som anges i första stycket gäller inte om det finns särskilda skäl att ha direktkontakt med gäldenären.

text: Allmänna råd

text: I vilka situationer det finns särskilda skäl att ha direktkontakt med gäldenären får avgöras med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet. Skäl att endast ha kontakt med gäldenären kan till exempel vara att ställföreträdarskapet enligt

text: föräldrabalken

text: inte omfattar gäldenärens ekonomiska förhållanden. En situation där det kan finnas skäl att, utöver ställföreträdaren,

text: ombudet eller framtidsfullmaktens fullmaktshavare, ha kontakt med gäldenären är när det krävs för preskriptionsavbrott av fordran.

text: Betalningar

text: Registrering av betalningar

text: Om den som bedriver inkassoverksamhet inte kan avgöra vilken borgenär en inbetalning är avsedd för, ska den om möjligt kontakta avsändaren för att klargöra vilken borgenär och fordran som betalningen avser.

text: Allmänna råd

text: Om det inte går att få ett klargörande om vilken borgenär som inbetalningen är avsedd för, bör de inbetalda medlen återbetalas om det är möjligt. Vid återbetalning får beloppet minskas med skäliga kostnader för återbetalningen. Den som bedriver inkassoverksamhet bör ha ändamålsenliga rutiner för att bevaka och registrera betalningar. Rutinerna bör säkerställa att en betalning registreras skyndsamt på rätt ärende.

text: Avräkningsordning

text: Om det framgår att en viss fordran tydligt skiljer ut sig från övriga fordringar genom att en underlåten betalning av den är förenad med särskilt betungande rättsföljder för gäldenären, ska den som bedriver inkassoverksamhet räkna av en odestinerad betalning mot den fordran om inte annat har avtalats.

text: Allmänna råd

text: En särskilt betungande rättsföljd kan till exempel vara att gäldenären riskerar avhysning om avräkning inte görs mot en viss fordran.

text: Betalning som överstiger skuldbeloppet

text: Den som bedriver inkassoverksamhet ska om den tar emot en betalning som överstiger det aktuella skuldbeloppet, återbetala det överskjutande beloppet utan dröjsmål till avsändaren om det inte finns särskilda skäl som talar emot det.

text: Allmänna råd

text: Särskilda skäl kan till exempel vara att skäliga kostnader för återbetalningen överstiger storleken på det överskjutande beloppet som ska återbetalas.

text: Flera betalningsansvariga

text: När en betalning tas emot och det finns flera som svarar gemensamt för skulden ska den som bedriver inkassoverksamhet snarast meddela dessa personer att betalningen har kommit in, om det inte finns särskilda skäl som talar emot det.

text: Allmänna råd

text: Särskilda skäl kan till exempel vara att den som bedriver inkassoverksamhet inte har kontaktuppgifter till övriga gäldenärer eller att uppdraget inte omfattar indrivning mot dessa personer.

text: Amorteringsplan och ackordsuppgörelse

text: Förslag om amorteringsplan eller ackordsuppgörelse

text: I ett förslag om amorteringsplan eller ackordsuppgörelse ska den som bedriver inkassoverksamhet ange en skälig tidsfrist för när gäldenären senast ska ta ställning till förslaget.

text: Allmänna råd

text: Den som bedriver inkassoverksamhet bör när den upprättar en amorteringsplan fråga gäldenären om gäldenärens ekonomiska förhållanden och ge gäldenären möjlighet att lämna synpunkter på planens utformning. En skälig tidsfrist bör i normalfallet vara minst åtta dagar från att den som bedriver inkassoverksamhet skickar ett skriftligt förslag. När ett förslag lämnas muntligt får gäldenären ges en kortare svarsfrist.

text: Bekräftelse av amorteringsplan eller ackordsuppgörelse

text: Den som bedriver inkassoverksamhet ska ge gäldenären en skriftlig bekräftelse på en överenskommen amorteringsplan eller en ackordsuppgörelse, om gäldenären inte redan har fått en sådan bekräftelse eller det annars finns särskilda skäl.

text: Allmänna råd

text: Bekräftelsen på överenskommen amorteringsplan bör innehålla 1. borgenärens och ett eventuellt ombuds namn, 2. uppgifter om vilken eller vilka fordringar som uppgörelsen omfattar eller om endast en del av en fordran omfattas, 3. respektive fordrans ärendenummer i borgenärens eller ombudets ärendehanteringssystem om ett sådant finns, 4. det totala kapitalbeloppet, 5. den totala dröjsmålsränta som gäldenären ska betala under hela uppgörelsens löptid, 6. vilken räntesats som tillämpas, 7. upplupna kostnader, där kostnader för inkassokrav, upprättande av amorteringsplan, avtalade kostnader för avisering och bokföring samt eventuella övriga kostnader redovisas var för sig, 8. vilket datum som uppgörelsen börjar att gälla,

text: 9. antalet delbetalningstillfällen samt storleken och tidpunkten för respektive delbetalning,

text: 10. det totala beloppet att betala, beräknat på hela den period då uppgörelsen är tänkt att löpa,

text: 11. hur och på vilket sätt uppgörelsen upphör,

text: 12. till vilket konto som betalning ska göras och vilka uppgifter som ska anges i samband med betalningen, och

text: 13. samtliga övriga eventuella villkor som omfattas av betalningsuppgörelsen.

text: När en inkassoåtgärd inte bör vidtas

text: Den som bedriver inkassoverksamhet bör inte vidta en inkassoåtgärd i ett inkassoärende när en överenskommen amorteringsplan löper enligt plan. Detsamma gäller när en tidsfrist eller betänketid som avser ett förslag om amorteringsplan eller ackord löper.

text: Amorteringsplan i samband med rättsligt förfarande

text: Om ett mål eller ett ärende har inletts vid en domstol eller hos Kronofogdemyndigheten i fråga om en viss fordran, ska den som bedriver inkassoverksamhet snarast ge in en återkallelse om en uppgörelse om amorteringsplan har träffats med gäldenären om fordran. I ett mål om verkställighet får dock uppskov med verkställigheten begäras i stället.

text: Första stycket gäller inte om parterna har kommit överens om att målet eller ärendet inte ska återkallas.

text: Uppgifter i kreditupplysningsregister

text: Om den som bedriver inkassoverksamhet har vidtagit en åtgärd som kan ha medfört att en oriktig eller missvisande uppgift har införts eller kommer att införas i ett kreditupplysningsregister, ska den undersöka detta och, om så är fallet, ge in en begäran om rättelse.

text: Allmänna råd

text: En oriktig eller missvisande uppgift kan ha införts om det finns omständigheter som talar för att skulden var betald eller en saklig invändning mot fordran var framställd vid tiden för åtgärden.

text: En begäran om rättelse bör lämnas in till samtliga rikstäckande kreditupplysningsföretag som anges på Integritetsskyddsmyndighetens webbplats. En kopia av begäran bör samtidigt skickas till gäldenären.

text: 4 kap. Inkassokrav

text: Inkassokravets innehåll

text: Bestämmelser om information som ska lämnas till gäldenären finns i

text: 5 § inkassolagen (1974:182)

text: Allmänna råd

text: Inkassokravet med eventuella bilagor bör innehålla de uppgifter om grunden för fordran som krävs för att gäldenären ska kunna identifiera vilken fordran som kravet avser. En gäldenär bör med ledning av de uppgifter som anges i inkassokravet kunna ta ställning till kravet. Inkassokravet bör innehålla en uppgift i klartext om vad fordran gäller. Det räcker till exempel inte att enbart ange nummer eller annan kod som grunden för en fordran eller att enbart hänvisa till en tidigare överlämnad faktura eller liknande.

text: Ett inkassokrav ska, utöver det som följer av

text: 5 § inkassolagen (1974:182)

text: , åtminstone innehålla följande uppgifter: 1. gäldenärens namn och eventuella firma, 2. fullständigt namn, eventuell firma, postadress, telefonnummer och andra kontaktuppgifter, till den som bedriver inkassoverksamhet, 3. utskriftsdatum, 4. till vem en betalning ska göras, 5. till vem en invändning mot kravet ska riktas, och 6. vilka åtgärder som kan komma att vidtas om en betalning eller invändning inte görs inom den tidsfrist som anges i inkassokravet. Det får inte anges att en viss åtgärd kan komma att vidtas om den som bedriver inkassoverksamhet inte faktiskt överväger åtgärden eller det inte finns förutsättningar för att genomföra den.

text: Allmänna råd

text: Om den som bedriver inkassoverksamhet överväger särskilt ingripande åtgärder, som till exempel avhysning eller konkurs, bör det anges i inkassokravet. Inkassokravet bör innehålla information om vilka uppgifter som ska anges vid betalning.

text: Rubriken ”Inkassokrav” får endast användas när det är fråga om ett sådant krav som avses i

text: 5 § inkassolagen (1974:182)

text: Allmänna råd

text: Ett krav enligt

text: 5 § inkassolagen (1974:182)

text: bör ha rubriken ”Inkassokrav” om det inte tydligt framgår på annat sätt att det är fråga om ett sådant krav.

text: I fråga om upplupen ränta ska ett inkassokrav, utöver det som följer av

text: 5 § andra stycket inkassolagen (1974:182)

text: , innehålla information om

text: 1. att beräkningen är gjord med utgångspunkt från gällande referensränta vid varje tidsperiod om så är fallet,

text: 2. att ränta har beräknats med utgångspunkt i

text: räntelagens (1975:635)

text: bestämmelser eller enligt avtal med gäldenären, och

text: 3. gällande räntesats vid tidpunkten för inkassokravet.

text: Om den som bedriver inkassoverksamhet endast kräver ersättning för en inkassokostnad eller ränta för det fall fordran betalas efter den tidsfrist som anges i inkassokravet, ska detta framgå av kravet.

text: Om den som bedriver inkassoverksamhet skickar inkassokrav till flera som svarar gemensamt för skulden ska detta framgå av inkassokravet, om det inte finns särskilda skäl som talar emot det.

text: Allmänna råd

text: Om ett inkassokrav endast skickas till en betalningsansvarig bör övriga som svarar gemensamt för skulden normalt underrättas om detta. Ett skäl till att inte ange att flera svarar för skulden i inkassokravet eller att inte underrätta övriga som svarar för skulden om att inkassokrav har skickats, kan vara att den som bedriver inkassoverksamhet saknar kontaktuppgifter till övriga som svarar för skulden.

text: Skälig tid att betala eller invända

text: Bestämmelser om skälig tid att betala eller invända mot ett inkassokrav finns i

text: 5 § tredje stycket inkassolagen (1974:182)

text: Allmänna råd

text: Om den som bedriver inkassoverksamhet skickar inkassokravet med fysisk post bör tidsfristen som anges i kravet inte vara kortare än åtta dagar räknat från den dag som kravet skickas. Används digital post bör tidsfristen inte vara kortare än sex dagar.

text: Tidsfristen bör förlängas om kravet skickas i samband med en storhelg.

text: En gäldenär bör alltid ha minst fyra bankdagar på sig att betala, eller invända mot kravet, från den dag då gäldenären kan antas ha tagit emot kravet.

text: 5 kap. Rättsliga åtgärder

text: Grundläggande förutsättningar

text: Bestämmelser om tillställande av inkassokrav innan rättsliga åtgärder vidtas finns i

text: 6 § inkassolagen (1974:182)

text: Allmänna råd

text: Om inkassokravet inte kan levereras till den adress som ska användas enligt dessa föreskrifter, bör den som bedriver inkassoverksamhet efterforska om gäldenären kan nås på en annan adress.

text: Om den som bedriver inkassoverksamhet har fått kännedom om att inkassokravet har skickats till en felaktig adress, och det inte har framkommit att kravet trots detta ändå nått gäldenären, bör inkassokravet skickas på nytt till den adress som ska användas enligt dessa föreskrifter.

text: Om den som bedriver inkassoverksamhet har angett en tidsfrist för betalning, invändning eller liknande i en annan kommunikation med gäldenären än i inkassokravet, ska inte någon rättslig åtgärd vidtas innan tidsfristen har löpt ut.

text: Om den som bedriver inkassoverksamhet har meddelat en gäldenär att vissa specifika åtgärder kan komma att vidtas vid en utebliven betalning, får inga andra åtgärder än dessa vidtas utan att gäldenären meddelas på nytt.

text: Första stycket gäller inte om en fordran riskerar att preskriberas, en säkerhetsåtgärd behöver vidtas eller om det finns någon annan fara i dröjsmål.

text: Invändningar och rättsliga åtgärder

text: En gäldenär ska ha möjlighet att invända mot ett fordringsanspråk både muntligt och skriftligt till den som bedriver inkassoverksamhet.

text: Allmänna råd

text: Den som bedriver inkassoverksamhet bör ha rutiner för att på ett ändamålsenligt sätt hantera invändningar mot fordringsanspråk från gäldenärer.

text: Den som bedriver inkassoverksamhet bör utan onödigt dröjsmål underrätta gäldenären om hur borgenären ställer sig till invändningen.

text: Om den invändning som gäldenären har framställt är otydlig, ska den som bedriver inkassoverksamhet kontakta gäldenären för att få ett klargörande om det inte är uppenbart obehövligt.

text: Om en saklig invändning från en gäldenär tas emot av den som bedriver inkassoverksamhet ska den snarast utreda om invändningen har fog för sig.

text: En invändning ska anses vara saklig om det framgår att den åberopade omständigheten skulle kunna medföra att gäldenären är befriad från betalningsansvar.

text: Allmänna råd

text: En saklig invändning kan till exempel vara att

text: 1. den vara eller tjänst som fordran avser inte har beställts av gäldenären eller inte har levererats till honom eller henne,

text: 2. den vara eller tjänst som fordran avser har varit behäftad med fel som ger gäldenären rätt till prisavdrag eller hävning,

text: 3. fordran redan har betalts,

text: 4. beställda varor har returnerats,

text: 5. fordran är preskriberad, eller

text: 6. fordran har tillkommit på ett felaktigt sätt, exempelvis till följd av hot, bedrägeri eller tvång eller att gäldenären har saknat rättshandlingsförmåga.

text: Den som bedriver inkassoverksamhet ska inte ansöka om betalningsföreläggande om gäldenären har framställt en saklig invändning mot en fordran.

text: Allmänna råd

text: Om en fordran är obestridd bör den summariska processen användas. Detta gäller dock inte i de fall gäldenären inte kan nås för delgivning.

text: Om en gäldenär har flera förfallna fordringar till en och samma borgenär och samtliga fordringar drivs in av den som bedriver inkassoverksamhet, bör den som bedriver inkassoverksamhet endast ge in en ansökan om betalningsföreläggande eller stämning, om det finns förutsättningar för det och i övrigt är lämpligt.

text: Processen hos Kronofogdemyndigheten och i domstol

text: Om en fordran betalas som är under pågående handläggning hos Kronofogdemyndigheten eller i en domstol, ska den som bedriver inkassoverksamhet snarast informera Kronofogdemyndigheten eller domstolen om betalningen och justera sitt yrkande. Om fordran har blivit fullständigt betald ska ärendet eller målet återkallas.

text: Om det i ett ärende om verkställighet planeras en exekutiv försäljning och den är nära förestående när betalningen tas emot ska information om att betalning skett lämnas omedelbart.

text: Om den som bedriver inkassoverksamhet utreder om en ansökan i ett ärende eller mål avser fel person, ska Kronofogdemyndigheten eller domstolen omedelbart underrättas om det.

text: Om den som bedriver inkassoverksamhet ansöker om betalningsföreläggande för en fordran som omfattas av en pågående skuldsanering, ska den tydligt informera gäldenären om vad betalningsföreläggandet gäller.

text: Allmänna råd

text: Den som bedriver inkassoverksamhet bör informera gäldenären om att den bör betala enligt inledandebeslutet eller den beslutade betalningsplanen enligt skuldsaneringen även om ansökan om ett betalningsföreläggande har lämnats in.

text: 6 kap. När inkassokrav inte behöver skickas ut

text: Bestämmelser om undantag på grund av särskilda skäl från skyldigheten att tillställa gäldenären krav finns i

text: 7 § inkassolagen (1974:82)

text: Allmänna råd

text: Särskilda skäl kan till exempel vara att det finns en risk för att gäldenären skaffar undan egendom och en säkerhetsåtgärd, exempelvis kvarstad, kan behöva begäras av domstol. Detsamma gäller om gäldenären snabbt behöver försättas i konkurs för att en återvinningsfrist ska kunna bevakas. Vidare kan det finnas särskilda skäl – om gäldenären saknar folkbokföringsadress och särskild postadress och inte heller kan nås på annat sätt av den som bedriver inkassoverksamhet, eller – vid utebliven betalning av regelbundet återkommande fodringsanspråk om inkassokrav har skickats för de två tidigare förfallna fordringsanspråken.

text: 7 kap. Fordringar som saknar laga grund eller annars är obefogade

text: Den som bedriver inkassoverksamhet ska kontrollera fordran innan den vidtar en inkassoåtgärd, om den har anledning att anta att en fordran saknar laga grund eller är obefogad.

text: Allmänna råd

text: Omfattningen av kontrollen får avgöras av omständigheterna i det enskilda fallet. Skäl att göra en grundlig kontroll av fordran kan till exempel vara om 1. det finns någon omständighet som talar för att uppgifterna om fordrans lagliga grund är felaktiga, 2. det finns någon omständighet som talar för att fordran kan vara preskriberad, 3. fordringsförhållandet är komplicerat, 4. gäldenären har förvaltare, är underårig eller var underårig då fordran uppkom, 5. uppdragsgivaren tidigare under uppdragsförhållandet inte har vidarebefordrat information om invändningar eller betalningar, 6. uppdragsgivaren är ny, eller 7. uppdragsgivaren erfarenhetsmässigt har en mindre noggrann redovisning.

text: Vid en grundlig kontroll bör den som bedriver inkassoverksamhet till exempel särskilt kontrollera 1. att avtal har ingåtts med gäldenären när anspråk på dröjsmålsränta grundar sig på avtal, 2. att information har lämnats i en faktura eller en räkning om att ränta kan komma att debiteras i de fall gäldenären är en konsument, 3. att det varit skäligen påkallat enligt

text: 4 § lagen (1981:739)

text: om ersättning för inkassokostnader m.m. om ersättning för flera betalningspåminnelser har tagits ut för samma skuld, eller 4. att det har funnits särskilda skäl om ersättning har tagits ut för en betalningspåminnelse som överstiger det angivna beloppet i

text: 4 § lagen (1981:739)

text: om ersättning för inkassokostnader m.m.

text: 8 kap. Hantering av inkasserade medel

text: Den som bedriver inkassoverksamhet ska när den redovisar medel till borgenären, om inte annat har avtalats, lämna uppgifter om 1. vilka betalningar som den har tagit emot och när de har tagits emot, 2. vilka fordringar betalningarna har avräknats mot, 3. hur betalningen har avräknats och, om betalningen har avräknats mot kostnader, vilka kostnader som betalningen har gällt, 4. vilket belopp som den som bedriver inkassoverksamhet har tillgodoräknat sig och, i förekommande fall, vilka fordringar som tillgodoräknandet har gällt, och 5. eventuell ränta som har uppkommit på medel som har hållits avskilda som ska tillfalla borgenären. _______________ Dessa föreskrifter och allmänna råd träder i kraft den 1 juli 2025.

text: DANIEL BARR Mikaela Werner


fs: ffs

publisher: Försvarsmakten

title: Förordning om fortsatta försök med mötesverksamhet m.m. vid militära förband.


title: Förordning om traktamente åt vissa tjänstemän vid försvaret.

text: Denna förordning utfärdas i anslutning till avtalet den 23 februari 1979 om förmåner vid nedläggning av vissa myndigheter inom försvaret.

text: Tjänsteman, som enligt 2 § 2 mom. avtalet behåller Enköping som stationeringsort, skall ha traktamente med samma belopp som om det hade varit fråga om anstånd med omstationering.

text: Denna förordning skall kungöras i Försvarets författningssamling (FFS).

text: Förordningen träder i kraft två veckor efter den dag, då förordningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Försvarets författningssamling. Bestämmelserna tillämpas dock för tid från och med den 1 juli 1978.

text: På regeringens vägnar

text: MARIANNE WAHLBERG

text: Olof Skjöldebrand (Budgetdepartementet)


title: Förordning om tillgodoräknande av FN-tjänstgöring m.m. som författningsenlig tjänstgöring.

text: Militär reservpersonal som har varit anställd och fullgjort beredskapstjänstgöring utom Sverige under en sammanhängande tid av minst tre månader i FN-tjänst får efter beslut av överbefälhavaren eller enligt hans bestämmande, en försvarsgrenschef eller en chef för reserv med sammanlagt högst 32 dagar tillgodoräkna sig denna tjänstgöring som författningsenlig tjänstgöring.

text: Personal i försvarets medicinalkårs reserv och läkarpersonal med arvodestjänst i medicinalkåren som har varit anställd och fullgjort beredskapstjänstgöring utom Sverige under en sammanhängande tid av minst 30 dagar i FN-tjänst eller inom Röda korsets katastrofhjälpsverksamhet får efter beslut av överbefälhavaren eller enligt hans bestämmande chefen för medicinalkåren med halva antalet tjänstgöringsdagar dock högst 40 dagar för en tjänstgöringsperiod om 90 dagar och sammanlagt högst 60 dagar, tillgodoräkna sig denna tjänstgöring som författningsenlig tjänstgöring.

text: Tillgodoräknande av tider enligt 1 och 2 §§ får inte avse den planlagda författningsenliga tjänstgöringstiden för utbildning eller övning i vederbörandes krigsbefattning.

text: Ytterligare föreskrifter för verkställighet av denna förordning meddelas av överbefälhavaren.

text: Förordningen träder i kraft två veckor efter den dag, då den enligt uppgift på den utkommit från trycket och tillämpas även på den som påbörjat och ännu inte avslutat tjänstgöring före förordningens ikraftträdande.

text: På regeringens vägnar

text: ERIC KRÖNMARK

text: Olof Forssberg (Försvarsdepartementet)


text: Denna förordning gäller anställning på aktiv stat vid försvarsmaktens myndigheter på civilmilitära tjänster för stabsövermeteorolog (inspektör för vädertjänsten), förste stabsmeteorolog, stabsmeteorolog och meteorolog på vilka lagen (

text: ) om offentlig anställning har tillämpning.

text: Som meteorolog i högst lönegrad F 14 får anställas den som har genomgått för meteorologaspirant föreskriven utbildning och i övrigt bedöms lämplig.

text: Som meteorolog i högre lönegrad än F 14 eller som stabsmeteorolog får anställas den som har genomgått av chefen för flygvapnet föreskriven obligatorisk vidareutbildning för meteorologpersonal på aktiv stat och bedöms lämplig att utföra de uppgifter som är förenade med den högre tjänsten.

text: Som förste stabsmeteorolog får anställas den som

text: 1. har tjänstgjort vid vädertjänstledningen under minst två år,

text: 2. har genomgått forskarutbildning i ämnet meteorologi, omfattande godkända studiekurser motsvarande minst 50 poäng,

text: 3. bedöms lämplig att utföra de uppgifter som är förenade med tjänsten.

text: Chefen för flygvapnet får medge undantag från kravet under 2 för den som på annat sätt har förvärvat motsvarande kunskaper.

text: Tjänsten som stabsövermeteorolog (inspektör för vädertjänsten) tillsätts av regeringen efter anmälan av chefen för flygvapnet.

text: Tjänster vid myndigheter som inte ingår i flygvapnet tillsätts av vederbörande myndighet efter samråd med chefen för flygvapnet.

text: Övriga tjänster tillsätts av chefen för flygvapnet.

text: Tjänster för meteorologpersonal tillsätts utan att tjänsterna har kungjorts lediga till ansökan. Chefen för flygvapnet eller efter samråd med chefen för flygvapnet annan myndighet som avses i 5 § andra stycket får dock bestämma att sådan tjänst skall kungöras ledig till ansökan enligt

text: 10 § första stycket anställningsförordningen (1965:601)

text: Tillkännagivande av beslut om tillsättning av icke kungjord tjänst för meteorologpersonal anslås genast med uppgift om den dag då detta har skett och tas in i Tjänstemeddelanden för försvarsmakten. Besvärstiden räknas från den dag då beslutet återgavs i denna publikation.

text: I fråga om tillsättning av vikariat, disciplinansvar m.m., anställnings upphörande och besvär gäller i tillämpliga delar vad som stadgas i kungörelsen (

text: ) om tjänstetillsättning m.m. vid armén, marinen och flygvapnet.

text: Förordningen träder i kraft två veckor efter den dag, då förordningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i FFS.

text: På regeringens vägnar

text: TORSTEN GUSTAFSSON

text: Olof Forssberg (Försvarsdepartementet)


title: Överbefälhavarens kungörelse om tjänstetecken för militärpolispersonal samt vakt- och ordningspersonal m fl.

text: Militärpolispersonal, vakt- och ordningspersonal samt annan personal vid försvarsmakten med bevakningsuppgift skall då tjänsteverksamheten så kräver bära tjänstetecken i form av en 12,5 cm bred armbindel på livplaggets (ytterplaggets) vänstra överärm.

text: Armbindeln för militärpolis skall vara av material i mörkblå färg och försedd med åtta cm höga bokstäver "MP" i vit färg mitt på armbindeln.

text: Armbindeln för vakt- och ordningspersonal m fl enl 1 § skall vara av material i mörkblå färg och försedd med fem cm höga bokstäver "VAKT" i gul färg mitt på armbindeln.

text: Försvarets materielverk upphandlar och tillhandahåller armbindlar för samtliga myndigheter inom föravarsmakten.

text: Armbindlar utlämnas till enskilda i samband med vederbörlig tjänsteförrättning och återlämnas till myndigheten efter tjänsteförrättningens slut. Militärpolispersonalen och anställda vaktchefer samt vid behov även tillsynsmän tilldelas armbindlar som tjänstebruksutrustning.

text: Samtliga inom försvarsmakten befintliga polis- och vaktmärken i metall skall förstöras enligt de närmare föreskrifter som utfärdas av försvarets materielverk. Två märken av var sort skall dock överlämnas till försvarsstabens säkerhetsavdelning samt till vardera armémuseum, marinmuseum och flygvapenmuseum. Dessutom

text: får förband (skolor) behålla två märken av var sort för museiändamål (regementsmuseum, motsv).

text: Denna kungörelse träder i kraft två veckor efter den dag då kungörelsen enligt uppgift på den utkommit från trycket i FFS, men tillämpas beträffande arabindlar för vakt- och ordningspersonal m fl från den tidpunkt försvarets materielverk tillkännager att armbindlar har tillhandahållits, då föreskrifterna i försvarsstabsskrivelsen Fst/In 20/1 1961 nr 3:10 (C Fst) upphör att gälla.

text: Vaktmärken bärs enligt vederbörande chefs bestämmande intill dess armbindlarna har tillhandahållits.

text: På uppdrag av överbefälhavaren

text: Bengt Wallroth Chef för försvarsstabens operationssektion 5

text: E Ygge (Chef för säkerhetsavdelningen)


title: Förordning om undantag från äldre bestämmelser om tjänstgöringsomgångar för reservofficerare.

text: Denna förordning gäller för reservofficerare på vilka

text: reservbefälskungörelsen (1943:815)

text: för armén,

text: reservbefälskungörelsen (1943:816)

text: för marinen eller

text: reservbefälskungörelsen (1943:817)

text: för flygvapnet är tillämplig enligt punkt 3 i övergångsbestämmelserna till

text: reservbefälsförordningen (1972:464)

text: 2. kungörelsen (

text: ) angående väg- och vattenbyggnadskåren är tillämplig enligt övergångsbestämmelserna till kungörelsen (

text: ) angående väg- och vattenbyggnadskåren.

text: Om reservofficeren samtycker till det, får hans tjänstgöring delas upp i flera tjänstgöringsomgångar än vad som följer av de i 1 § angivna bestämmelserna.

text: Beslut enligt 2 § fattas av överbefälhavaren eller, enligt hans bestämmande, av försvarsgrenschefen.

text: Denna förordning skall kungöras i Försvarets författningssamling (FFS).

text: Förordningen träder i kraft två veckor efter den dag, då förordningen enligt uppgift på den har kommit ut från trycket i FFS.

text: På regeringens vägnar

text: CURT BOSTRÖM

text: Olof Forssberg (Försvarsdepartementet)


title: Överbefälhavarens kungörelse om ändring i kungörelsen (FFS 1983:45) om personalvården inom försvarsmakten

text: utfärdad den 7 maj 1984.

text: Överbefälhavaren föreskriver att underbilagorna 1:1, 1:2 och 1:3 till bilaga 1 till kungörelsen (

text: FFS 1983:45

text: ) om personalvården inom försvarsmakten skall ha nedanstående lydelse.

text: Underbilaga 1:1

text: Myndigheter och förband (motsv) där stabspastorer och militärpastorer (motsv) skall finnas och ha sin verksamhet

text: Myndigheter Stabs- Militär- Verksamhetsenheter pastor pastor

text: MB S 1 Milostaben MBV 1 " MBÖ 1 " MBB 1 " MBNN 1 " MB ÖN 1 " MKG 1 MKG stab 1 Fo 42, P 18, F 13G A 7, Lv 2 I 1 1 I 1, SkyddS I 2/Fo 52 1 Fo 52, I 2 I 3/Fo 51 1 Fo S1, I 3 I 4/Fo 41 1 Fo 41, I 4, InfSS

text: 1 A 1, F 13M 1 T 1 (t o m 1985-06-30), TrängOHS (t o m 1986-06-30) I 5/Fo 22 1 Fo 22, I 5 I 11/Fo 16/18 1 Fo 16/18, I 11 I 12/Fo 17 1 Fo 17, I 12 I 13/Fo 53 1 Fo 53, I 13

text: I 14/Fo 21 1 Fo 21, I 14 I 15/Fo 34 1 Fo 34, I 15 I 16/Fo 31 1 Fo 31, I 16, InfOHS I 17 1 I 17 I 20/Fo 61 1 Fo 61, I 20, Inf/KavOHS I 21/Fo 23 1 Fo 23, I 21 I 22/Fo 66 1 Fo 66, I 22 K 1/Fo 44 1 Fo 44, K 1, HvSS

text: Underbilaga 1:2 1)

text: K 3 1 K 3 K 4 1 K 4 P 2 1 P 2 P 4/Fo 35 1 Fo 35, P 4, PS P 6/Fo 14 1 Fo 14, P 6 P 7/Fo 11 1 Fo 11, P 7 P 10/Fo 43 1 Fo 43, P 10, MotorS A 3 1 A 3 A 4 1 A 4 A 6 1 A 6 (upphör 1985-06-30), ArtOHS t o m 1985-06-30) A 8 1 2) Fo 63, I 19/P 5, A 8, Ing 3, S 3, AF 1

text: A 9 1 A 9, ArtOHS (tillkommer 1985-07-01) Lv 3 1 Lv 3, LvSS Lv 4 1 Lv 4 Lv 6 1 Lv 6, LvOHS/TS Lv 7 1 Lv 7 Ing 1 1 Ing 1, FältarbS Ing 2 1 Ing 2 S 1/Fo 47/48 1 Fo 47/48, S 1, StabSbS, TolkS T 2 1 T 2 T 3 1 T 3 T 4 1 T 4 ArméflygS 1 ArméflygS ArtSS 1 ArtSS AKHS (KS) 1 AKHS, (KS), GIS

text: MKV/KA 4 1 MKV/KA 4 ÖrlB S 3) ÖrlB S

text: ÖrlB O 1 ÖrlB O, BÖS BK/KA 2 1 BK/KA 2 SK 1 SK, KA 1 GK/KA 3 1 GK/KA 3 NK/KA 5 1 NK/KA 5

text: 1) Ändringen innebär bl a att S 2 upphört och utgår ur förteckningen 2) Heltidsanställd garnisonspastor 3) Betjänas av prästerna i Karlskrona amiralitetsförsamling

text: Underbilaga 1:3

text: CM 1 Flottans långresefartyg MKHS (KSS) 1 MKHS (KSS) KÖS 3) KÖS

text: F 4/Se NN 1 F 4 F 5 1 F 5 F 6 1 F 6 F 7 1 F 7 F 10/SeS 1 F 10 F 13 1 F 13 F 14 1 F 14 F 15 1 F 15 F 16/Se M 1 F 16, F 20/FKBS, FBS F 17 1 F 17 F 18 1 F 18 F 21/Se ÖN 1 F 21

text: Denna kungörelse träder i kraft den 1 juli 1984.

text: Lars B Persson Chef för planeringsledningen

text: Folke Grahm (Tjf chef för planeringssektion 4)


title: Förordning om övervakningskontingenten i Korea.

text: För uppgifter i samband med övervakningen av vapenstilleståndet i Korea skall finnas en övervakningskontingent om högst tio personer.

text: Överbefälhavaren skall rekrytera, organisera och utbilda kontingenten.

text: Tjänstgöringsområdet för kontingenten fastställs av överbefälhavaren, eller enligt hans bestämmande, chefen för kontingenten.

text: Anställning m.m.

text: Anställning i kontingenten sker genom skriftligt avtal. I avtalet skall den anställde förbinda sig att följa bestämmelserna i denna förordning och de föreskrifter som i övrigt är meddelade för kontingentens verksamhet.

text: I kontingenten bör inte anställas någon som har högre kvalifikationer än uppgiften kräver.

text: Den som anställs i kontingenten får samtidigt inneha en annan statligt reglerad tjänst, från vilken han är tjänstledig utan särskilt beslut därom.

text: Den som anställs i kontingenten är skyldig att fullgöra utbildning under högst två veckor.

text: Förordnande på tjänst i kontingenten meddelas tills vidare, dock längst intill viss tidpunkt. Förordnandet skall omfatta minst sex månader men kortare tid kan medges vid fortsatt anställning i en följd med tidigare avtalad anställning eller om särskilda förhållanden påkallar det.

text: Anställningstiden får i förekommande fall förlängas med den tid som behövs för överlämning av materiel m.m. i samband med avlösning samt med tid då återtransport till Sverige hindras eller fördröjs av krig eller andra utomordentliga förhållanden.

text: Vid uppsägning av anställning i kontingenten gäller en uppsägningstid av en månad för både arbetsgivaren och den anställde.

text: I fråga om anställda i kontingenten tillämpas inte 15-

text: 17 § lagen (1982:80)

text: om anställningsskydd.

text: Den som anställs i kontingenten får enligt överbefälhavarens bestämmande tilläggas militär tjänsteställning enligt organisationsplan för kontingenten.

text: Särskilda bestämmelser

text: Om förmåner till anställda i kontingenten finns särskilda bestämmelser.

text: Försvarsmaktens myndigheter skall enligt överbefälhavarens bestämmande tillhandahålla kontingenten utrustning, förnödenheter och valuta.

text: Utrustning och förnödenheter för kontingentens löpande underhåll får utan hinder av gällande bestämmelser föras ut ur landet och åter föras in.

text: För uppgifter som berör kontingentens verksamhet utomlands får överbefälhavaren besluta om tjänsteresor till och från utlandet. Den som inte är anställd vid kontingenten får under sådan resa tilläggas militär tjänsteställning enligt överbefälhavarens bestämmande.

text: Beslut i ärenden om tillsättning av tjänst i kontingenten får inte överklagas.

text: Överbefälhavaren får uppdra åt chefen för armén att fullgöra de uppgifter som enligt denna förordning ankommer på överbefälhavaren.

text: Denna förordning skall kungöras i Försvarets författningssamling (FFS).

text: Förordningen träder i kraft två veckor efter den dag då förordningen enligt uppgift på den har kommit ut från trycket i FFS.

text: Genom förordningen upphävs förordningen 1976-04-08 (TFG 143:760205) om övervakningskontingenten i Korea.

text: På regeringens vägnar

text: ANDERS THUNBORG

text: Olof Forsberg (Försvarsdepartementet)


title: Förordning om ändring i förordningen (FFS 1980:35) om tillgodoräknande av FN-tjänstgöring m.m. som författningsenlig tjänstgöring.

text: Militär reservpersonal och officer på reservstat som har varit anställd och fullgjort beredskapstjänstgöring utom Sverige under en sammanhängande tid av minst tre månader i FN-tjänst får efter beslut av överbefälhavaren eller, enligt hans bestämmande, en försvarsgrenschef eller en chef för reserv med sammanlagt högst 32 dagar tillgodoräkna sig denna tjänstgöring som författningsenlig tjänstgöring.

text: Förordningen träder i kraft två veckor efter den dag, då förordningen enligt uppgift på den utkommit från trycket i FFS.

text: På regeringens vägnar

text: MATS HELLSTRÖM

text: Olof Forssberg (Försvarsdepartementet)


title: Chefens för flygvapnet föreskrifter om medicinska krav på personal i flygtjänst vid försvarsmakten, i angivna delar även gällande radarjaktledare och flyg-/trafikledare.

text: 1. Tillämpning

text: Dessa bestämmelser skall tillämpas i samband med antagning till tjänstgöring samt vid den fortsatta övervakningen av personalens fysiska och psykiska lämplighet för fortsatt tjänst.

text: I de fall någon, som redan antagits till flygtjänst och härvid uppfyllt då gällande medicinska krav, ej längre kommer att fylla kraven p g a att dessa skärpts i nedanstående bestämmelser, skall vederbörande likväl kunna godkännas efter prövning jml p 1.4.

text: Om den undersökte ej uppfyller de medicinska kraven, kan ett godkännande av vederbörande ske endast om flygsäkerheten inte kan förmodas bli påverkad härav. Vid denna bedömning, som skall göras av CFV, tas erforderlig hänsyn till vederbörandes förmåga, skicklighet och erfarenhet.

text: Protokoll jämte utlåtande skall efter avslutad undersökning insändas till C FS/FM. Denne har att fastställa vilka av de sålunda prövade som uppfyller de medicinska kraven som gäller för avsedd tjänstgöring.

text: 2. Hälsokrav

text: 6.1 Allmänt krav

text: Den undersökte skall ha konstitutionella förutsättningar för avsedd tjänst och får inte förete:

text: a) medfödd eller förvärvad defekt eller lyte b) latent, akut eller kronisk funktionsnedsättning c) skada- eller resttillstånd efter medicinsk behandling som skulle kunna medföra en sådan grad av funktionsinskränkning att denna kan inverka ogynnsamt på förmågan att fullgöra avsedd tjänst.

text: 2.2 Psyke

text: Aktuellt eller tidigare sjukligt tillstånd enligt nedan utgör hinder:

text: a) psykotiska tillstånd b) personlighetsstörning av allvarlig art c) karaktärs- eller symptomneuros d) alkoholism e) missbruk av stimulantia eller bedövande medel

text: 2.3 Nervsystem

text: Den sökande får inte förete anamnestisk eller diagnostiserad:

text: a) epilepsi b) migrän eller annan svårare form av huvudvärk c) annan sjukdom eller skada i centrala eller perifera nervsystemet vars verkningar kan inverka på flygsäkerheten eller fullgörandet av avsedd tjänst d) medvetanderubbning utan godtagbar medicinsk förklaring.

text: 2.4 Hjärta och kärlsystem

text: Den undersökte får inte uppvisa sådan hjärtabnormitet eller sjukdom inom cirkulationsorganen som kan inverka ogynnsamt på avsedd tjänst. Det systoliska och diastoliska blodtrycket får utan behandling inte avvika väsentligt från normalvärdena.

text: 2.5 Luftvägar och lungor

text: Sjukliga processer i luftvägar, lungor, mediastinum eller pleurae samt minskning av lungvolymen, orsakad av skador i bröstkorgsväggen eller av kirurgiskt ingrepp, som kan medföra nedsättning av andningsfunktionen utgör hinder.

text: 2.6 Mag- och tarmkanal

text: Sjukdomar med betydande funktionsrubbning av mag- och tarmkanal eller dess adnexae liksom medfödd eller förvärvad abnormitet, defekt eller skada eller resttillstånd efter behandling som kan inverka ogynnsamt på avsedd tjänst, utgör hinder. Tillstånd i matsmältningskanalen eller dess adnexae, som kan orsaka plötslig inkapacitet under flygning, i synnerhet passagehinder förorsakad av konkrement, striktur eller kompression skall liksom upprepade attacker av tarmvred i anamnesen och bråck med risk för inklämning utgöra hinder för flygtjänst.

text: 2.7 Ämnesomsättning, blod och lymfatiskt system

text: Väsentliga metaboliska, näringsmässiga eller endokrina rubbningar utgör hinder.

text: Sjukdomar i blod eller lymfatiskt system utgör hinder.

text: Mjältförstorning utgör hinder.

text: 2.8 Urin- och könsorgan

text: Allvarliga sjukdomar i njurar, urinvägar eller könsorgan med adnexae, eller symtom på sådana, utgör hinder. Alla följder av sjukdom eller behandling, som kan medföra plötslig funktionsnedsättning i njurar eller urimvägar, såsom passagehinder förorsakade av konkrement, striktur eller kompression, utgör hinder. Allvarligare menstruationsbesvär utgör hinder för flygtjänst.

text: Graviditet utgör hinder för flygtjänst. Sådan tjänst får återupptagas tidigast tre månader efter graviditetens slut dock först efter att amning avslutats. Efter i förtid avbruten graviditet må flygtjänst återupptagas efter sjukskrivningens slut.

text: 2.9 Rörelseapparat

text: Sjukdomar eller skador i ben, leder, muskler och senor med för flygtjänsten väsentlig funktionsinskränkning utgör hinder.

text: 2.10 Ögon

text: Medfödd defekt, sjukdom eller skada i ögonen, dess adnexae eller rörelseapparat, som kan förväntas inverka störande på synfunktionen utgör hinder.

text: 2.11 Öron, näsa, mun och halsorgan

text: Hinder utgör:

text: a) allvarlig deformitet eller allvarlig akut eller kronisk sjukdom i munhåla, käkar eller övre luftvägar b) talfel c) störning av balanssinnet d) varje aktiv sjuklig process, såväl akut som kronisk i inner- eller mellanöra.

text: Hinder för flygtjänst utgör:

text: e) permanent nedsättning av örontrumpetens funktion f) avtagbar protes.

text: 3. Synkrav

text: 3.1 Allmänt krav

text: a) godtagbar synskärpa (se 3.2) b) normala synfält c) normalt färgseende d) närseende svarande mot Jaeger 3 på ett avstånd av 30-50 cm och Jaeger 10 på ett avstånd av 100 cm.

text: 3.2 Synskärpekrav

text: a) för flygförare och navigatörer lägst 1,0 på vardera ögat utan korrektion x) b) för färdmekaniker och meteorologer synskärpa lägst 1,0 på vardera ögat med eller utan korrektion. Refraktionen får härvid ej överstiga +/- 3 D i någon meridian x) c) för flygledare och radarjaktledare synskärpa lägst 0,7 på vardera ögat med eller utan korrektion. Refraktionen får härvid ej överstiga +/- 3 D i någon meridian x) _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ x) Vid ålderssynthet (pres-byopi) godkänns vederbörande för flygtjänst med erforderliga korrektionsglas. _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _

text: 3.3 Korrektionsmedel

text: Uppfylls ett synkrav endast med hjälp av korrektionsglas krävs att:

text: a) korrektionsglas skall bäras som ordinerats av läkare eller legitimerad optiker med hänsyn till i tjänsten förekommande uppgifter

text: b) reservglas, omedelbart tillgängliga. skall medföras under flygtjänst c) erforderlig korrektion ej medför dubbelseende d) kravet på fjärr- resp närsyn uppfylls med hjälp av ett par korrektionsglas.

text: 3.4 Övrigt

text: a) Defekter i central eller perifer samsynsfunktion utgör hinder. b) Störningar i ögonmuskelbalansen (heterofori), mätt på ett avstånd av 6 m med bruk av enl ovan erforderliga korrektionsglas, får ej överstiga: 2 prismadioptrier vid hyperfori 8 -"- esofori 8 -"- exofori under förutsättning att kompensation genom fusionsreserverna på för tjänsten erforderliga synavstånd ej föreligger. c) Kända eller påvisbara defekter i förmåga till mörkerseende utgör hinder.

text: 4. Hörselkrav

text: Vid undersökning i tyst rum skall den undersökte uppfatta 20 dB på frekvenserna 500, 1000, 2000 och 3000 Hz på vardera örat.

text: 5. Mått- och viktbegränsningar

text: Med undantag för vad som anges i punkt 5.6 gäller för besättningsmedlemmar i flygplan och helikopter inom försvarsmakten nedanstående mått- och viktbegränsningar (i vissa fall också för passagerare). I de fall totallängden underskrider 160 cm eller överskrider 190 cm finns starka skäl förmoda att vederbörande under- eller överskrider dessa begränsningar.

text: 5.1 Sitthöjd (A-mått):

text: min 89,0 cm max 99,0

text: 5.2 Sittdjup (C-mått):

text: min 57,0 cm max 67,0

text: 5.3 Knähöjd (D-mått):

text: min 52,0 cm max 61,0

text: 5.4 Vikt:

text: min 56 (52) max 86 (92) kg x)

text: Även andra antropometriska delmått finns specificerade (ev flygplansbundna) som kan utgöra hinder.

text: x) Siffror inom parentes anger godtagbara gränser för vissa flygplanstyper.

text: För annan personal i flygtjänst inom armén eller marinen än i förarbefattning gäller som övre gräns en maxlängd på 195 cm och maxvikt på 95 kg. Delmått är endast undantagsvis av intresse.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft en vecka efter den dag, då föreskrifterna enligt uppgift på författningen utkommit från trycket i Försvarets författningssamling.

text: Genom kungörelsen upphävs tjänstemeddelanden från försvarets sjukvårdsstyrelse (Tsjv 1962:12, bil 9) angående föreskrifter för till flygtjänstgöring inom krigsmakten avsedd personal etc och tjänstemeddelanden för krigsmakten (TKG 440:700223) angående synkrav i samband med flygning.

text: På uppdrag av chefen för flygvapnet

text: B Lönnbom Chef för flygstaben

text: L Laurell (Chef för flygstaben flygmedicinska enhet)


title: Förordning med reglemente för Konungens Hospitalsfond.

text: Konungens Hospitalsfond förvaltas av en direktion, som består av högst åtta ledamöter.

text: Direktionens ledamöter utses av försvarets civilförvaltning. Ordförande utses av direktionen bland dess ledamöter. Direktionen utser sekreterare.

text: Direktionen får besluta om ersättning åt sekreteraren.

text: Årlig revision skall utföras av två revisorer, som utses för två år av försvarets civilförvaltning. Revisorerna skall avge revisionsberättelse till civilförvaltningen.

text: Av fondens årliga avkastning skall, sedan erforderliga omkostnader blivit täckta, minst en tiondel läggas till kapitalet. Återstoden skall användas enligt direktionens bestämmande till periodiskt understöd till den som är eller varit anställd som yrkesofficer med högst kaptens tjänstegrad vid något förband inom Östra militärområdet och som genom skada eller sjukdom eller av annan orsak inte kan fullgöra fortsatt tjänst inom försvaret eller kommit att leva under mindre gynnsamma förhållanden.

text: Den som är eller har varit anställd vid förband inom Stockholms garnison bör ha företräde till understöd.

text: Fondens medel skall placeras i

text: 1. obligationer som registreras vid Stockholms fondbörs,

text: 2. andra skuldförbindelser, för vilka

text: a) svenska staten, kommun eller annan därmed jämförlig samfällighet i Sverige svarar som gäldenär, borgensman eller garant, eller b) säkerheten utgörs av obligationer som anges under punkten 1, panträtt i jordbruks-, affärs- eller bostadsfastighet eller i tomträtt till sådan fastighet i Sverige inom sjuttiofem procent av ett av fondens styrelse efter expertvärdering godkänt uppskattningsvärde av den fasta egendomen eller tomträtten, eller borgen av svenskt bankaktiebolag, svensk sparbank, centralkassa för jordbrukskredit eller försäkringsföretag med svensk koncession,

text: 3. fordringar hos riksbanken, riksgäldskontoret, svenskt bankaktiebolag, svensk sparkbank, centralkassa för jordbrukskredit, kreditaktiebolag, sådant bankägt aktiebolag som enligt regeringens medgivande får jämställas med kreditaktiebolag vid tillämpningen av 57 § första stycket lagen om bankrörelse (

text: ) eller försäkringsföretag med svensk koncession,

text: 4. sådana aktier eller förlagsbevis som registrerats vid Stockholms fondbörs. För inköp av aktier får användas högst sextio procent av fondens behållning enligt senast fastställda bokslut.

text: Fondens värdehandlingar skall nedsättas i öppet förvar hos affärsbank.

text: Direktionen sammanträder på kallelse av ordföranden då fondens angelägenheter påkallar det, dock minst en gång varje kalenderhalvår.

text: Direktionen är beslutför när tre ledamöter är närvarande. Som direktionens beslut gäller den mening, som de flesta förenar sig om. Vid lika röstetal gäller den mening som ordföranden företräder.

text: Denna förordning skall kungöras i Försvarets författningssamling (FFS).

text: Förordningen träder i kraft den 1 januari 1985 då förordningen den 21 oktober 1976 med reglemente för Konungens Hospitalsfond (TFG 483:760313) skall upphöra att gälla.

text: Äldre bestämmelser gäller fortfarande för den som vid ikraftträdandet uppbär understöd från fonden. På regeringens vägnar ANDERS THUNBORG

text: Olof Forssberg (Försvarsdepartementet)


publisher: Överbefälhavaren

title: Överbefälhavarens föreskrifter om beväpning och vapenutbildning av fältpräster (motsv) i krigsorganisationen

text: 1. Fältpräst skall utrustas med pistol för självförsvar.

text: 2. Begär fältpräst att bli befriad från att bära vapen skall han befrias från detta.

text: 3. Fältpräst som befriats från att bära vapen skall även befrias från vapenutbildning om han begär detta.

text: 4. Fältpräst som befriats från vapenutbildning skall i stället erhålla annan utbildning, företrädesvis kompletterande sjukvårdsutbildning.

text: 5. Ovanstående föreskrifter gäller även för den som genomgår utbildning till fältpräst.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 1985.

text: Lars B Persson Chef för planeringsledningen

text: David Lundquist (Chef för planeringssektion 4)


title: Förordning om Sveriges försvarsattachéer.

text: Försvarsattachéer och biträdande försvarsarsattachéer skall finnas vid de svenska beskickningar som regeringen bestämmer. Föreskrifterna i denna förordning om försvarsattachéer skall i tillämpliga delar också gälla för biträdande försvarsattachéer.

text: Försvarsattachéerna benämns arméattaché, marinattaché eller flygattaché.

text: En försvarsattaché skall i det land eller de länder som han svarar för

text: 1. följa och bedöma den militärpolitiska utvecklingen och utvecklingen i övrigt inom det totala försvaret samt hålla sig underrättad om den säkerhetspolitiska utvecklingen,

text: 2. vara rådgivare åt beskickningschefen i militära frågor,

text: 3. biträda svenska försvarsmyndigheter i frågor som berör inköp eller försäljning av materiel och tjänster samt i mån av möjlighet hjälpa andra myndigheter och företag i frågor som rör militära förhållanden,

text: 4. lämna biträde åt företrädare för det svenska totalförsvaret i samband med besök,

text: 5. fullgöra uppgifter i övrigt enligt överbefälhavarens bestämmande.

text: En försvarsattaché skall hålla beskickningschefen underrättad

text: om sin verksamhet samt följa dennes anvisningar i frågor på vilka politiska synpunkter kan anläggas. Innan försvarsattachén vidtar någon åtgärd som kan vara av intresse för beskickningschefen, skall denne underrättas om den tilltänkta åtgärden.

text: I sin verksamhet skall försvarsattachéerna följa de administrativa föreskrifter som gäller för beskickningen.

text: En försvarsattaché är underställd överbefälhavaren men lyder under beskickningschefen i de avseenden som anges i 3 §.

text: Överbefälhavaren får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning, dock inte i fråga om verksamhet där försvarsattachén lyder under beskickningschefen.

text: Förordningen träder i kraft den 1 juli 1985, då Kungl. Maj:ts brev den 25 januari 1957 med särskilda föreskrifter för försvarsattaché vid svensk beskickning skall upphöra att gälla.

text: På regeringens vägnar

text: ANDERS THUNBORG

text: Olof Forssberg (Försvarsdepartementet)


title: Förordning om tillsättning av tjänster vid styrelsen för psykologiskt försvar.

text: En tjänst som tillsätts första gången vid styrelsen för psykologiskt försvar får tillsättas utan att tjänsten har kungjorts ledig till ansökan, om tjänsten tillsätts med den som innehar en tjänst som överförts till styrelsen från beredskapsnämnden för psykologiskt försvar eller totalförsvarets upplysningsnämnd.

text: När en tjänst tillsätts enligt första stycket tillämpas inte

text: omplaceringsförordningen (1984:110)

text: eller förordningen (

text: ) om statliga platsanmälningar.

text: Denna förordning skall kungöras i Försvarets författningssamling (FFS).

text: Förordningen träder i kraft den dag då den utkommer från trycket i FFS och gäller till utgången av år 1985.

text: På regeringens vägnar

text: ROINE CARLSSON

text: Olof Forsberg (Försvarsdepartementet)


publisher: Försvarets sjukvårdsstyrelse

title: Försvarets sjukvårdsstyrelses föreskrifter om obligatorisk tandvård för submarin och flygande personal inom Försvarsmakten.

text: 1. Tillämpningsområde m m

text: Dessa föreskrifter gäller för fast anställd personal inom försvarsmakten som omfattas av AST specialbestämmelser del IV, avtal om avlöningsförmåner för tjänstemän i försvarsmaktens reserver (Reservofficersavtalet), avtal om avlöningsförmåner för tjänstemän på reservstat inom försvarsmakten (Reservstatsavtalet) samt värnpliktig personal inför utbildning till och under tjänstgöring i submarin respektive flygande befattning.

text: Med submarin personal avses den personal inom försvarsmakten, som av respektive försvarsgrenschef upptagits i förteckning över personal, som är kommenderad i dykeri- och/eller ubåtstjänst.

text: Med flygande personal avses den personal inom försvarsmakten som av respektive försvarsgrenmchef kommenderats till flygtjänst.

text: För reservofficer och för värnpliktig personal gäller bestämmelserna under tid då vederbörande är inkallad till tjänstgöring, dock att vården begränsas till erforderlig akutvård.

text: 2. Odontologiska föreskrifter

text: All personal som avses kommenderas till submarin tjänst eller flygtjänst skall genomgå tand- och bettundersökning. Denna utförs i anslutning till den medicinska undersökningen

text: vid marinens medicinska undersökningscentral (MUC) respektive flygvapnets medicinska undersökningscentral (FMU).

text: Odontologisk undersökning av submarin och flygande personal skall utföras av speciellt utbildad tandläkare enligt chefens för marinen respektive chefens för flygvapnet bestämmande. Kopia av undersökningsprotokollet insändes till marin- respektive flygspecialtandläkaren.

text: All personal kommenderad till submarin tjänst eller flygtjänst skall genomgå tand- och bettundersökning i samband med den obligatoriska årliga läkarundersökningen varvid tand- och bettundersökningen genomförs före läkarundersökningen och undersökningsprotokollet företes undersökande läkare.

text: Vid antagningen samt därefter vart femte år genomförs fullständig tandröntgen omfattande minst 14 bilder samt bitewing.

text: Personal som omfattas av dessa bestämmelser skall efter undersökningen omgående vidta åtgärder för att erhålla föreskriven tandbehandling. Protokoll från undersökande tandläkare skall visas för behandlande tandläkare. Behandlingen skall meddelas av legitimerad tandläkare och ersätts enligt den allmänna tandvårdsförsäkringens regler. För värnpliktig personal gäller dock att behandlingen skall meddelas vid den folktandvårdsklinik med vilken förbandet har avtal.

text: Särskilda föreskrifter angående behandlingens genomförande utfärdas av chefen för marinen och chefen för flygvapnet.

text: 3. Ersättning

text: Kostnader för den obligatoriska, beordrade tand- och bettundersökningen erläggs av löneutbetalande myndighet. Behandlingskostnader erlägges på motsvarande sätt, dock först efter attest av marinstabens respektive flygstabens specialtandläkare.

text: För att ersättning skall utgå skall tandbehandlingen ha bedömts nödvändig med hänsyn till tjänstens krav av den tandläkare som utfört tand- och bettundersökning enligt föreskrifterna i punkt 2.2.

text: Efter genomförd behandling insänder tjänsteman kommenderad till submarin tjänst respektive flygtjänst, nedan angivna handlingar till chefen för marinen respektive chefen för flygvapnet:

text: a) kvitterad patientdel av tandvårdsräkning i original enligt den allmänna tandvårdsförsäkringens bestämmelser eller kvitto från folktandvården med specificerad behandling,

text: b) bestyrkt uppgift angående aktuell kommendering till submarin respektive flygtjänst,

text: c) kopia av undersökningsjournal enligt folktandvårdens formulär med uppgifter om utförd behandling,

text: d) aktuella röntgenbilder,

text: e) uppgifter om tjänstemannens namn och adress samt personnummer.

text: För att ersättning skall kunna utgå skall handlingarna ha inkommit till marinstaben respektive flygstaben senast 12 månader efter genomförd undersökning.

text: Efter attest av marinspecialtandläkaren respektive flygspecialtandläkaren återlämnas tandvårdsräkningen till tjänstemannen, som skall vända sig till sitt förband för att utfå godkänd ersättning.

text: Denna författning träder i kraft fyra veckor efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkom från trycket i Försvarets författningssamling.

text: Genom författningen upphävs försvarets sjukvårdsstyrelses föreskrifter

text: 1970-12-07 rörande tandbehandling av dykande och flygande personal (TKG 445:700251)

text: 1973-11-09 rörande odontologiak undersökning av flygande personal (TKG 441:730281)

text: 1975-10-23 rörande ersättning av tandvårdskostnader (TFG 445:750343)

text: chefens för marinens föreskrifter

text: 1982-07-01 rörande tandundersökning för submarin personal (TFG 445:820064)

text: Försvarets sjukvårdsstyrelse

text: Björn Zetterström Runo Cronström (Försvarsövertandläkare Enheten för hälso- och sjukvård i fred)


title: Förordning om ändring i förordningen (FFS 1984:57) med reglemente för Konungens Hospitalsfond.

text: Direktionen sammanträder på kallelse av ordföranden då fondens angelägenheter påkallar det, dock minst en gång varje kalenderhalvår.

text: Direktionen är beslutför när minst tre ledamöter är närvarande.

text: Ordföranden eller sekreteraren får begära in förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärenden hos nämnden samt pröva frågor om utlämnande av allmänna handlingar och överklagande av nämndens beslut.

text: Denna förordning skall kungöras i Försvarets författningssamling (FFS).

text: Förordningen träder i kraft den 1 januari 1987.

text: På regeringens vägnar

text: ROINE CARLSS0N

text: Olof Forssberg (Försvarsdepartementet)


title: Förordning om resekostnadsersättning m.m. åt makar till försvarsattachéer.

text: I denna förordning finns föreskrifter om ersättning åt den som är make till en försvarsattaché. Med make likställs den som en försvarsattaché varaktigt sammanbor med under äktenskapsliknande förhållanden.

text: Ersättningar

text: Maken har rätt att få resekostnadsersättning, traktamente och hotellkostnadsersättning, när han eller hon följer med på

text: - försvarsattachéns ackrediterings- och avskedsbesök i ett sidoackrediteringsland,

text: - andra resor som försvarsattachén gör i sin tjänst utanför stationeringslandet, om överbefälhavaren finner att det behövs eller annars är lämpligt att maken följer med.

text: Resekostnadsersättning, traktanente och hotellkostnadsersättning enligt denna förordning beräknas med tillämpning av utlandsresereglementet (

text: ). Därvid skall de bestämmelser som gäller för försvarsattachén tillämpas också på maken.

text: Ersättning betalas ut av överbefälhavaren efter ansökan.

text: Kostnaderna skall betalas från fjärde huvudtitelns förslagsanslag E 1. Operativ ledning m.m.: Ledning och förbandsverksamhet.

text: Överklagande

text: Beslut enligt denna förordning får överklagas hos kammarrätten. 1. Denna förordning skall kungöras i Försvarets författningssamling (FFS). 2. Förordningen träder i kraft den 1 mars 1986. 3. Genom förordningen upphävs Kungl. Maj:ts beslut den 14 februari 1969 och regeringens beslut den 20 september 1979, båda om resekostnadsersättning och traktasente m.m. till försvarsattaché för hustrus deltagande i vissa resor. På regeringens vägnar BENGT K.Å JOHANSSON

text: Bengt-Åke Nilsson (Finansdepartementet)


title: Förordning om krigsfrivilliga vid Försvarsmakten.

text: Som krigsfrivilliga i försvarsmaktens krigsorganisation får antas de som inte redan är tjänstgöringsskyldiga vid försvarsmakten.

text: Vid antagningen av krigsfrivilliga skall hänsyn tas till behovet av personal inom totalförsvaret i övrigt.

text: Den som antas som krigsfrivillig skall

text: 1. vara svensk medborgare,

text: 2. under antagningsåret fylla lägst 18 år,

text: 3. med hänsyn till militär eller civil utbildning eller andra kvalifikationer vara lämplig för tjänstgöring i försvarsmaktens krigsorganisation.

text: Antagning av krigsfrivilliga sker genom att ett avtal (krigsfrivilligavtal) träffas mellan försvarsområdesbefälhavaren eller en annan myndighet som överbefälhavaren bestämmer (antagningsmyndigheten) och den frivillige.

text: Innan någon antas som krigsfrivillig skall länsarbetsnämnden och länsstyrelsen ha beretts tillfälle att avge yttrande.

text: I krigsfrivilligavtalet skall den krigsfrivillige åta sig att tjänstgöra vid Försvarsmakten i krig och under beredskapstillstånd samt annars när värnpliktiga har inkallats till tjänstgöring enligt 27 § 2 mom. Eller

text: 28 § värnpliktslagen (1941:967)

text: Ett krigsfrivilligavtal får hävas av antagningsmyndigheten med omedelbar verkan.

text: Den krigsfrivillige får säga upp krigsfrivilligavtalet. om antagningsmyndigheten inte medger kortare uppsägningstid, upphör avtalet att gälla tidigast tolv månader efter antagningen med i avtalet angiven uppsägningstid.

text: Den krigsfrivillige får inte säga upp avtalet under den tid då han är tjänstgöringsskyldig på grund av detta.

text: Om förmåner till krigsfrivilliga finns särskilda föreskrifter.

text: Utöver den tjänstgöring, som omfattas av krigsfrivilligavtalet, kan den krigsfrivillige efter eget åtagande genomgå utbildning och fullgöra tjänstgöring enligt förordningen (

text: FFS 1987:8

text: ) om frivillig tjänstgöring vid försvarsmakten.

text: Förordningen träder i kraft den 1 juli 1987, då Kungl. Maj:ts brev den 4 september 1959 om antagning av krigsfrivilliga 1) skall upphöra att gälla.

text: På regeringens vägnar

text: SVEN HULTERSTRÖM

text: Olof Forssberg (Försvarsdepartementet)

text: 1) Intaget i TKG 123:700208


title: Försvarsmaktens föreskrifter om upphävande av Överbefälhavarens föreskrifter (FFS 1987:24) om Försvarsmaktens medverkan i räddningstjänst m m

text: Micael Bydén Carin Bratt


title: Förordning om tillämpning av förordningen (1984:1039) om handläggning av ärenden om statliga tjänstepensionsförmåner såvitt gäller personal i Försvarsmaktens reserver eller i väg...

text: Denna förordning gäller personal i försvarsmaktens reserver eller i väg- och vattenbyggnadskåren vid tillämpning av förordningen (

text: ) om handläggning av ärenden om statliga tjänstepensionsförmåner.

text: Med anställningsmyndighet avses den myndighet som registrerar tjänstgöringsförhållandena för den personal som sägs i 1 §.

text: Anställningsmyndigheten skall, när en ansökan om pensionsförmån ges in till myndigheten av den som fullgjort tjänstgöring i försvarsmaktens reserver eller i väg- och vattenbyggnadskåren, pröva om den sökandes tjänstgöring berättigar till pension. Ansökan skall därefter med myndighetens yttrande överlämnas till statens löne- och pensionsverk.

text: Personal enligt 1 § har rätt att efter framställning hos anställningsmyndigheten få besked om fullgjord tjänstgöring berättigar till pension. Myndigheten skall också på eget initiativ regelbundet pröva om fullgjord tjänstgöring berättigar till pension och, om det behövs, bereda den enskilde möjlighet att fullgöra den tjänstgöring som erfordras för att få pensionsrätt.

text: Denna förordning skall kungöras i Försvarets författningssamling (FFS).

text: Förordningen träder i kraft den 1 januari 1988.

text: På regeringens vägnar

text: ROINE CARLSSON

text: Rolf Holmquist (Försvarsdepartementet)


title: Överbefälhavarens föreskrifter om ändring i överbefälhavarens kungörelse (FFS 1978:36) om instruktion för överkommendanten och kommendanten i Stockholm

text: Om vissa landstingskommuners (Gotlands kommuns) medverkan vid högvakt samt om Svenska Rikskonserters medverkan vid statsceremonier och högvakt finns särskilda överenskommelser.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 1988. I överenskommelserna avtalad planering tillämpas dock för tid från och med den 1 april 1987.

text: Bernt Östh Chef för planeringssektion 3

text: B Kristensson


title: Förordning om frivillig tjänstgöring vid Försvarsmakten.

text: Försvarsmaktens myndigheter får i mån av tillgång på medel anordna frivillig tjänstgöring för att 1. utbilda personal i krigsorganisationen, 2. tillgodose behovet av befäl i krigsorganiserade förband, staber och avdelningar, 3. tillgodose behovet av befäl i fredsorganisationen, om inte behovet kan tillgodoses genom förordnande, kommendering eller placering av yrkesofficerare, 4. tillgodose särskilda behov av personal för beredskapsändamål

text: För frivillig tjänstgöring får förordnas 1. personal som är anställd vid försvarsmakten på reservstat eller i en reserv eller i väg- och vattenbyggnadskåren, 2. värnpliktig eller förutvarande värnpliktig personal,, 3. kvinnor som har genomgått utbildning enligt lagen (

text: ) om militär grundutbildning för kvinnor, 4. krigsfrivillig personal, 5. medlemmar i frivilliga försvarsorganisationer, 6. yrkesofficerare över värnpliktsåldern som samtidigt innehar en civil statlig tjänst..

text: För frivillig tjänstgöring får också förordnas anställda i försvarsmaktens reserver eller i väg- och vattenbyggnadskåren vilka är fackliga förtroendemän enligt

text: 1 § lagen (1974:358)

text: om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen för att göra det möjligt för dem att fullgöra fackliga uppdrag enligt kollektivavtal. Sådan frivillig tjänstgöring får dock anordnas endast i den mån den fackliga verksamheten inte kan fullgöras under författningsenlig tjänstgöring. Den bör fullgöras vid den myndighet där det fackliga uppdraget skall utövas.

text: Ett förordnande om frivillig tjänstgöring får avse en bestämd tid på högst två månader vid tjänstgöring enligt 1 § 1 eller 2 eller 3 §. Tidsbegränsning av förordnanden vid tjänstgöring enligt 1 § 3 regleras i kollektivavtal.

text: Ett förordnande enligt 1 § 1, 2 eller 3 får förnyas tidigast sex månader efter det att tjänstgöringen enligt det tidigare förordnandet har avslutats. Detta gäller dock inte i fråga om frivillig tjänstgöring för utbildning i egen krigsbefattning för flygvapnets flygtrafikledningspersonal och försvarsmeteorologer eller inom stridslednings- och luftbevakningssystemet (Stril) eller inom armén i luftvärnssamverkansstab eller flygförartjänst.

text: Beslut om frivillig tjänstgöring enligt 1 § meddelas av den myndighet vid vilken tjänstgöringen skall fullgöras.

text: Särskilda bestämmelser för tjänstgöring enligt 1 § 4

text: Förordnanden om tjänstgöring enligt 1 § 4 får meddelas till det antal som överbefälhavaren bestämmer och skall avse tiden till och med utgången av kalenderåret närmast efter förordnandet. Förordnandet får förlängas för ett kalenderår i taget. Förordnandet skall meddelas för bestämd tid eller tills vidare längst till viss tidpunkt.

text: Den som har åtagit sig att tjänstgöra enligt 1 § 4 är skyldig att varje år

text: 1. fullgöra beredskapstjänstgöring under högst två perioder om vardera högst tio dagar,

text: 2. delta i övning och utbildning under högst tre dagar,

text: 3. efter särskilt beslut under högst trettio dagar vid bortovaro

text: från bostadsorten under mer än 24 timmar anmäla sin uppehållsort till den myndighet som avses i 9 §.

text: Den som har åtagit sig att tjänstgöra enligt 1 § 4 är skyldig att inställa sig till beredskapstjänstgöring omedelbart efter inkallelse. Inkallelseorder till övning eller utbildning skall utfärdas senast två månader i förväg.

text: Avtal om tjänstgöring enligt 1 § 4 träffas genom kontrakt (beredskapskontrakt) mellan den myndighet vid vilken tjänstgöringen skall ske och den enskilde. Beredskapskontraktet gäller med två månaders uppsägningstid. Det får dock hävas omedelbart av myndigheten.

text: Beslut om frivillig tjänstgöring enligt 1 § 4 meddelas av militärbefälhavaren.

text: Ekonomiska förmåner

text: Tjänstgöring enligt 1 § 3

text: Om ekonomiska förmåner vid tjänstgöring enligt 1 § 3 finns bestämmelser i kollektivavtal.

text: Övrig tjänstgöring

text: Personal som avses i 2 § 1 och 3 § får lön och andra förmåner enligt de grunder som tillämpas vid författningsenlig tjänstgöring.

text: Personal som avses i 2 § 6 samt sådana flygledare som inte tillhör flygvapnets reserv har rätt till tjänstledighet från den civila tjänsten och får ersättning för sådana avlöningsförmåner som vederbörande går miste om på grund av tjänstledigheten. I övrigt får han samma ekonomiska förmåner som han hade fått, om han hade återinträtt i den militära tjänsten. Han skall dock som stationeringsort räkna den ort där den civila tjänsten utövas. Han skall kommenderas till tjänstgöring vid den myndighet där den frivilliga tjänstgöringen fullgörs.

text: Förutvarande fältflygare och flygnavigatörer får dock förmåner enligt 14 §.

text: Övrig personal får samma ekonomiska förmåner som betalas till frivilliga vid tjänstgöring enligt 2 § 1 förordningen (

text: FFS 1986:37

text: ) om förmåner till frivillig personal m.fl.

text: Den som är ålagd anmälningsskyldighet enligt 7 § 3 får utöver vad som följer av 12-14 §§ 200 kronor för varje påbörjad tiodygnsperiod under vilken anmälningsskyldigheten gäller.

text: Verkställighetsföreskrifter

text: Föreskrifter om verkställigheten av denna förordning meddelas i fråga om 12-15 §§ av försvarets civilförvaltning och i övrigt av överbefälhavaren eller, enligt hans bestämmande, av försvarsgrenschefen.

text: Förordningen träder i kraft den 1 april 1987, då förordningen (

text: FFS 1984:60

text: ) om frivillig tjänstgöring vid försvarsmakten upphör att gälla.

text: På regeringens vägnar

text: ROINE CARLSSON

text: Olof Forssberg (Försvarsdepartementet)


title: Förordning om ändring i förordningen (FFS 1987:8) om frivillig tjänstgöring vid Försvarsmakten.

text: Försvarsmaktens myndigheter får i mån av tillgång på medel anordna frivillig tjänstgöring för att

text: 1. utbilda personal i krigsorganisationen,

text: 2. tillgodose behovet av befäl i krigsorganiserade förband, staber och avdelningar,

text: 3. tillgodose behovet av militär personal i fredsorganisationen, om inte behovet kan tillgodoses genom förordnande, kommendering eller placering av yrkesofficerare,

text: 4. tillgodose särskilda behov av personal för beredskapsändamål.

text: Ett förordnande om frivillig tjänstgöring får avse en bestämd tid på högst två månader vid tjänstgöring enligt 1 § 1 eller 2 eller 3 §.

text: Ett förordnande enligt 1 § 1 eller 2 får förnyas tidigast sex månader efter det att tjänstgöringen enligt det tidigare förordnandet har avslutats. Detta gäller dock inte i fråga om frivillig tjänstgöring för utbildning i egen krigsbefattning för flygvapnets flygtrafikledningspersonal och försvarsmeteorologer eller inom stridslednings- och luftbevakningssystemet (Stril) eller inom armén i luftvärnssamverkansstab eller flygförartjänst.

text: Denna förordning skall kungöras i Försvarets författningssamling (FFS). Förordningen träder i kraft två veckor efter den dag, då förordningen enligt uppgift på den utkom från trycket i FFS.

text: På regeringens vägnar

text: SVEN HULTERSTRÖM

text: Rolf Holmquist (Försvarsdepartementet)


text: Beslut enligt denna förordning får överklagas hos försvarets personalnämnd.

text: Denna förordning skall kungöras i Försvarets författningssamling (FFS).

text: Förordningen träder i kraft den 1 mars 1988. Den tillämpas på beslut som meddelas efter ikraftträdandet.

text: På regeringens vägnar

text: ROINE CARLSSON

text: Rolf Holmquist (Försvarsdepartementet)


text: Beslut enligt denna förordning får överklagas hos försvarets personalnämnd. Denna förordning skall kungöras i Försvarets författningssamling (FFS). Förordningen träder i kraft den 1 mars 1988. Den tillämpas på beslut som meddelas efter ikraftträdandet. På regeringens vägnar ROINE CARLSSON Rolf Holmquist (Försvarsdepartementet)