title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet makt, normer och kön i
anpassade gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning som anpassad utbildning på
gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet makt, normer och kön finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Makt, normer och kön

text: Människor har i alla kulturer och tider haft olika möjlighet till makt och inflytande i samhället och i sina liv. Ämnet makt, normer och kön behandlar olika maktordningar och hur de samspelar, med särskilt fokus på kön.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet makt, normer och kön ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om maktordningar och normer om kön samt om hur dessa kan påverka människors livsval, livsvillkor och handlingsutrymme. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hur olika diskrimineringsgrunder och maktordningar kan påverka varandra. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse av hur normer, värderingar och strukturer kan främja och begränsa människors möjligheter att påverka sitt privatliv, sitt arbetsliv och samhället i stort. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur ojämställda och ojämlika maktförhållanden kan identifieras och utmanas. Därigenom ska undervisningen främja elevernas personliga utveckling och deras möjligheter att själva forma sin framtid. Genom undervisningen ska eleverna få kännedom om grundlagsskyddade fri- och rättigheter samt om internationella konventioner om mänskliga rättigheter. På så sätt ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förståelse av relationen mellan grundläggande demokratiska värderingar, mänskliga rättigheter och kön. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att reflektera över frågor som rör makt, normer och kön. Eleverna ska även ges möjlighet att söka och kritiskt granska information inom området.

text: Undervisningen i ämnet makt, normer och kön ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om maktordningar, normer och jämställdhet. – Förmåga att reflektera över frågor som rör makt, normer och kön.

text: Nivåer i ämnet makt, normer och kön

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MAKO1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet makt, normer och kön på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Centrala begrepp inom området.

text: – Olika typer av maktordningar, däribland könsmaktsordningen, samt hur dessa påverkar människors livsval, livsvillkor och handlingsutrymme. Hur olika diskrimineringsgrunder och maktordningar kan påverka varandra. – Strategier för att identifiera och utmana ojämställda och ojämlika förhållanden. – De jämställdhetspolitiska målen. – Normer om maskulinitet och femininitet samt hur dessa reproduceras på individ-, grupp- och samhällsnivå. Hur normer kan möjliggöra och begränsa människors handlingsutrymme och livsval samt deras möjligheter att forma samhället och sina egna liv. – Kvinnors och mäns möjligheter och villkor när det gäller betalt och obetalt arbete samt ekonomisk självständighet. – Orsaker till och konsekvenser av könssegregation inom och mellan olika yrken. – Makt, våld och förtryck i relation till kön och sexualitet, till exempel härskartekniker, hatbrott och våld i nära relationer. – Lagar och andra bestämmelser samt internationella konventioner inom området, däribland grundlagar om fri- och rättigheter,

text: diskrimineringslagen

text: och internationella konventioner om mänskliga rättigheter. – Reflektion över frågor som rör makt, normer och kön med hjälp av begrepp inom området. – Sökning, kritisk granskning och tolkning av information inom området från olika källor.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar vissa kunskaper om maktordningar, normer och jämställdhet samt om hur olika diskrimineringsgrunder och maktordningar kan påverka varandra. Eleven för mycket enkla resonemang om frågor som rör makt, normer och kön.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar kunskaper om maktordningar, normer och jämställdhet samt om hur olika diskrimineringsgrunder och maktordningar kan påverka varandra. Eleven för enkla resonemang om frågor som rör makt, normer och kön.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar goda kunskaper om maktordningar, normer och jämställdhet samt om hur olika diskrimineringsgrunder och maktordningar kan påverka varandra. Eleven för utvecklade resonemang om frågor som rör makt, normer och kön.


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet mat och butik i anpassade
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet mat och butik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

type: stycke

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

type: paragraf

text: Mat och butik

type: rubrik

text: Ämnet mat och butik förbereder elever för arbete inom dagligvaruhandelns verksamheter i butik. Ämnet behandlar livsmedel, livsmedelskedjan och dagligvaruhandelns olika avdelningar. I ämnet behandlas även livsmedelshygien och arbetsmiljö inom området.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet mat och butik ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att utföra arbete inom dagligvaruhandelns butiker. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att utföra arbetsuppgifter samt att hantera metoder, redskap och utrustning inom dagligvaruhandeln. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika livsmedel samt förmåga att bedöma deras kvalitet, innehåll och möjliga användningsområden. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur livsmedelskvaliteten påverkas av hantering och förvaring. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar förmåga att tillämpa hygienrutiner och säker livsmedelshantering samt att utföra arbetsuppgifter i enlighet med lagar och andra bestämmelser. Undervisningen ska stimulera elevernas kreativitet och problemlösningsförmåga samt ge eleverna de kunskaper som behövs för att utföra arbetsuppgifter såväl individuellt som i samarbete med andra. I undervisningen ska eleverna även ges möjligheter att utveckla sin nyfikenhet och lust att lära genom att diskutera, och reflektera över, sina upplevelser och erfarenheter av arbetet. Det kan till exempel gälla frågor om hållbarhet och etik inom yrkesområdet.

text: Undervisningen i ämnet mat och butik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om arbetet inom dagligvaruhandeln. – Förmåga att utföra arbetsuppgifter inom dagligvaruhandeln.

text: Nivåer i ämnet mat och butik

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MATH1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet mat och butik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Dagligvaruhandelns verksamheter på olika avdelningar.

text: – Hur livsmedelskedjan fungerar. – Varuplockning, frontning av varor och exponering. – Material, metoder och utrustning som används vid hantering av varor, råvaror och livsmedel i butik. – Varors innehållsdeklarationer. – Ergonomiskt och säkert arbetssätt. – Livsmedelshygien och säker livsmedelshantering. – Lagar och andra bestämmelser inom området, till exempel

text: livsmedelslagen

text: och

text: konsumentköplagen

text: . Egenkontrollprogram.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: MATH2N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet mat och butik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Arbetsrutiner och daglig verksamhet på olika avdelningar i butiker. – Hur livsmedelskedjan fungerar samt reflektion över hur etik- och miljöfrågor kan kopplas till den. – Vanligt förekommande arbetsuppgifter vid livsmedelshantering i butiker, till exempel uppläggning, paketering och arbete i delikatessdisken. – Inventering. – Kvalitetskontroll av varor, råvaror och livsmedel, till exempel datummärkning samt skador och andra kvalitetsförsämringar. – Ergonomiskt och säkert arbetssätt. – Hantering av varor, råvaror och livsmedel i enlighet med lagar och andra bestämmelser.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar vissa kunskaper om arbetet inom dagligvaruhandeln. Eleven utför arbetsuppgifter inom dagligvaruhandeln på ett delvis fungerande sätt.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar kunskaper om arbetet inom dagligvaruhandeln. Eleven utför arbetsuppgifter inom dagligvaruhandeln på ett i huvudsak fungerande sätt.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar goda kunskaper om arbetet inom dagligvaruhandeln. Eleven utför arbetsuppgifter inom dagligvaruhandeln på ett fungerande sätt.

type: foreskrift


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet matematik i anpassade
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet matematik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Matematik

text: Matematiken har en flertusenårig historia med bidrag från många kulturer. Den utvecklas såväl ur praktiska behov som ur människans nyfikenhet och lust att utforska matematiken som sådan. Ämnet matematik behandlar begrepp, metoder och strategier för att kunna lösa matematiska problem i vardags- och arbetslivet. I ämnet ingår att föra och följa matematiska resonemang samt att arbeta med olika undersökande aktiviteter. Ytterst handlar matematiken om att upptäcka mönster och formulera generella samband.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet matematik ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att använda matematik för att utforska och besvara frågeställningar, framför allt i verksamhetsnära sammanhang. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att använda matematiska begrepp och metoder samt olika strategier för att lösa problem och besvara frågor med hjälp av matematik. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förståelse för matematik som en undersökande och kreativ verksamhet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att använda matematik i olika sammanhang som kan uppstå i vardagen och i arbetslivet. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att använda digital teknik och andra redskap som kan användas för att lösa matematiska problem. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att föra och följa matematiska resonemang. I undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att bedöma giltigheten i matematiska resonemang, beräkningar och slutsatser. Undervisningen i matematik ska vara av undersökande karaktär och utgå från vardags- och arbetslivsrelaterade företeelser. Undervisningen ska också stärka elevernas tilltro till sin förmåga att använda matematik i olika sammanhang.

text: Undervisningen i ämnet matematik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att använda och beskriva matematiska begrepp och samband mellan begrepp. – Förmåga att använda matematiska metoder för att göra beräkningar och utföra rutinuppgifter. – Förmåga att lösa problem i vardags- och arbetslivet med matematik och reflektera över lösningars rimlighet. – Förmåga att föra och följa matematiska resonemang. – Förmåga att använda matematiska uttrycksformer.

text: Nivåer i ämnet matematik

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper anpassade grundskolan ger eller motsvarande. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MATM1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet matematik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Taluppfattning, aritmetik och algebra

text: – Beräkningar med tal skrivna på olika former utifrån behov i vardagsoch arbetslivet. Överslagsberäkning, huvudräkning och beräkningar med digitala verktyg. – Enkla matematiska uttryck och ekvationer. – Hjälpmedel som används i vardagen och inom olika yrkesområden, till exempel kalkylator, våg, måttsatser, måttband, tumstock, linjal och timer. – Rimlighetsbedömning vid uppskattningar och beräkningar.

text: Geometri

text: – Egenskaper hos två- och tredimensionella geometriska objekt, till exempel rektangel, cirkel och klot. – Geometriska begrepp som används i vardags- och arbetslivet, till exempel volym, symmetri och vinkel. – Mätning och beräkning av storheter som används i vardags- och arbetslivet, till exempel längd, massa och area. – Matematiska enheter och enhetsbyten som används i vardags- och arbetslivet. – Metoder för att uppskatta, mäta, beräkna och planera tid.

text: Samband och förändring

text: – Procentbegreppet och beräkningar med procent i vardags- och arbetslivet, till exempel rabatter och räntor.

text: Sannolikhet och statistik

text: – Beskrivande statistik med hjälp av tabeller och diagram. Hur statistiska resultat används i samhället och i arbetslivet. – Sannolikhet, till exempel i samband med spel, samt risk- och säkerhetsbedömningar.

text: Problemlösning

text: – Uppskattning av kostnader som är relevanta i vardagslivet. Planering av användning av pengar.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: MATM2N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet matematik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Taluppfattning, aritmetik och algebra

text: – Beräkningar med tal skrivna på olika former utifrån behov i vardagsoch arbetslivet. Överslagsberäkning, huvudräkning och beräkningar med digitala verktyg. – Algebraiska uttryck och formler som är relevanta för användning i vardags- och arbetslivet. – Hjälpmedel som används inom olika yrkesområden. – Rimlighetsbedömning vid uppskattningar och beräkningar.

text: Geometri

text: – Geometriska begrepp som används i vardags- och arbetslivet, till exempel i ritningar och konstruktioner. Användning av koordinatsystem. – Mätning och beräkning av storheter som används i vardags- och arbetslivet, till exempel volym och hastighet. – Matematiska enheter, enhetsbyten och behandling av mätetal som används i vardags- och arbetslivet. – Metoder för att uppskatta, mäta, beräkna och planera tid. Uppföljning av tidsplaneringar.

text: Samband och förändring

text: – Procentbegreppet och beräkningar med procent i vardags- och arbetslivet. – Proportionalitet i samband med beräkningar, mätningar eller konstruktioner.

text: Sannolikhet och statistik

text: – Beskrivande statistik med hjälp av tabeller och diagram. Granskning av hur statistiska resultat används i samhället och i arbetslivet.

text: Problemlösning

text: – Formulering av matematiska frågeställningar med utgångspunkt i vardags- och arbetslivet. – Problemlösning med utgångspunkt i situationer i vardags- och arbetslivet, däribland frågeställningar som berör hållbar utveckling och hur matematik kan användas för kritisk granskning av fakta och påståenden. – Budgetering för vardagslivet.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen

text: 4 (

text: ) följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en

text: sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven använder och beskriver matematiska begrepp och samband mellan begrepp på ett mycket enkelt sätt. Eleven använder matematiska metoder på ett delvis fungerande sätt för att göra beräkningar och utföra rutinuppgifter. Eleven löser mycket enkla problem med hjälp av matematik och reflekterar över lösningars rimlighet. Eleven för mycket enkla matematiska resonemang i redovisningar och samtal. Eleven använder symboler och andra matematiska uttrycksformer på ett delvis fungerande sätt.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven använder och beskriver matematiska begrepp och samband mellan begrepp på ett enkelt sätt. Eleven använder matematiska metoder på ett i huvudsak fungerande sätt för att göra beräkningar och utföra rutinuppgifter. Eleven löser enkla problem med hjälp av matematik och reflekterar över lösningars rimlighet. Eleven för enkla matematiska resonemang i redovisningar och samtal. Eleven använder symboler och andra matematiska uttrycksformer på ett i huvudsak fungerande sätt.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven använder och beskriver matematiska begrepp och samband mellan begrepp på ett utvecklat sätt. Eleven använder matematiska metoder på ett fungerande sätt för att göra beräkningar och utföra rutinuppgifter. Eleven löser relativt komplexa problem med hjälp av matematik och reflekterar över lösningars rimlighet. Eleven för utvecklade matematiska resonemang i redovisningar och samtal.

text: Eleven använder symboler och andra matematiska uttrycksformer på ett fungerande sätt.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet matlagning i anpassade
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet matlagning finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Matlagning

text: Ämnet matlagning förbereder eleverna för arbete med mat inom till exempel restaurang och storkök. Ämnet behandlar grundläggande matlagningsmetoder och variationer av dessa. Dessutom behandlas lagar och andra bestämmelser om hygien och arbetsmiljö vid matlagning.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet matlagning ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att yrkesmässigt tillaga mat inom restaurang och storkök samt att utföra tillhörande arbetsuppgifter inom området. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att tillaga mat och utföra andra göromål i ett kök på ett hygieniskt, säkert och ergonomiskt sätt samt i enlighet med de lagar och andra bestämmelser som gäller för yrkesområdet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att följa recept, använda metoder och tekniker inom matlagning samt att välja och använda redskap och annan utrustning som används inom området. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om råvaror och förmåga att hantera dessa. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika faktorer som påverkar slutprodukten. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse av hur arbetet planeras och organiseras. Undervisningen ska stimulera elevernas kreativitet och problemlösningsförmåga samt intresse för skapande av estetiskt och sensoriskt tilltalande maträtter. Undervisningen ska även ge eleverna de kunskaper som behövs för att utföra arbetsuppgifter såväl individuellt som i samarbete med andra. I undervisningen ska eleverna även ges möjligheter att utveckla sin nyfikenhet och lust att lära genom att diskutera och reflektera över sina upplevelser och erfarenheter av arbetet. Det kan till exempel gälla frågor om hållbarhet och etik.

text: Undervisningen i ämnet matlagning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om matlagning inom restaurang och storkök. – Förmåga att tillaga mat samt att utföra andra arbetsuppgifter inom restaurangkök och storkök.

text: Nivåer i ämnet matlagning

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 200 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivåkod: MATA1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet matlagning på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Grundläggande matlagningsmetoder och tekniker inom restaurang och storkök. – Organisering av den egna arbetsuppgiften. – Hantering, användning, märkning och förvaring av råvaror. – Råvarornas betydelse för slutprodukten. – Matlagning enligt recept. Mätning och vägning. – Personlig hygien, klädsel och den egna stationen. De vanligast förekommande kemtekniska produkterna. – Vanliga ord och uttryck inom yrkesområdet. Vikten av god kommunikation i arbetssammanhang. – De vanligast förekommande redskapen inom restaurang och storkök. Vad de används till och hur de vårdas. – Allergener, anpassad kost och kostval inom restaurang och storkök. – Ergonomiskt och säkert arbetssätt.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: MATA2N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet matlagning på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Rationella matlagningsmetoder och tekniker inom restaurang och storkök. Val och anpassning av metoder och tekniker utifrån situationens förutsättningar, till exempel logistik vid flera portioner. – Samband mellan den egna arbetsuppgiften och det kollegorna gör. – Förädling och process av råvaror. Processer som påverkar smakupplevelsen, samt hållbarhetstid och näringsinnehåll. – Anpassning och omräkning av recept. Skattning av omräkningens rimlighet avseende volym och vikt. – Arbetsplatsens hygien- och städrutiner. – Användning av ord och uttryck i köket i kommunikationen med arbetskamrater. – Vanligt förekommande redskap och utrustning som används inom restaurang och storkök. Vad de används till och hur de vårdas. – Anpassad användning av produkter utifrån allergener, anpassad kost och kostval. – Ergonomiskt och säkert arbetssätt.

text: Nivåkod: MATA3N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet matlagning på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Simultana arbetsuppgifter i matlagningsarbetet. Framförhållning, genomförande och efterarbete. – Delaktighet och ansvarstagande i det gemensamma arbetet. – Förädling av råvaror med hänsyn till ekonomi, etik och miljö. – Användning av recept med hänsyn till ekonomi, etik och miljö. – Livsmedelshantering i enlighet med lagar och andra bestämmelser. Egenkontroll. – Kommunikation på ett för yrkesområdet relevant sätt. – Användning och vård av specialiserade redskap och specialiserad utrustning som används vid matlagning och annat arbete i restaurang och storkök. – Matlagningsarbete och annat arbete i restaurang och storkök med hänsyn till allergener, anpassad kost och kostval. – Ergonomiskt och säkert arbetssätt.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar vissa kunskaper om matlagning inom restaurang och storkök. Eleven utför på ett delvis fungerande sätt matlagning och andra arbetsuppgifter inom restaurang och storkök.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar kunskaper om matlagning inom restaurang och storkök. Eleven utför på ett i huvudsak fungerande sätt matlagning och andra arbetsuppgifter inom restaurang och storkök.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar goda kunskaper om matlagning inom restaurang och storkök. Eleven utför på ett fungerande sätt matlagning och andra arbetsuppgifter inom restaurang och storkök.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet matupplevelser i anpassade
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet matupplevelser finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Matupplevelser

text: Ämnet matupplevelser förbereder eleverna för arbete med att skapa måltidsupplevelser. Ämnet behandlar sinnenas betydelse för helhetsupplevelsen.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet matupplevelser ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att utifrån sinnena skapa smakupplevelser och komponera måltider. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om grundsmakerna och om hur olika smaker samverkar. Den ska också ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om människans sinnen samt om sambanden mellan olika sinnesintryck och upplevelser av måltiden. Undervisningen ska möjliggöra för eleverna att använda sensoriska metoder vid skapande av måltider och matupplevelser. Genom dessa metoder ges eleverna möjlighet utveckla förmåga att identifiera och beskriva olika sinnesintryck och deras betydelse för matupplevelsen. Undervisningen ska stimulera elevernas kreativitet samt intresse för skapande av estetiskt och sensoriskt tilltalande matupplevelser. Fältstudier samt ett undersökande och laborativt arbetssätt ska ingå i undervisningen där eleverna ges möjlighet att pröva, smaka och värdera sina intryck. I undervisningen ska eleverna ges möjligheter att utveckla sin nyfikenhet och lust att lära genom att till exempel reflektera över och samtala om sinnenas betydelse för matupplevelser.

text: Undervisningen i ämnet matupplevelser ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om faktorer av betydelse för matupplevelsen. – Förmåga att utifrån olika sinnesintryck skapa måltider.

text: Nivåer i ämnet matupplevelser

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MATP1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet matupplevelser på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Måltiden som helhetsupplevelse, till exempel hur råvaror, maträtter och dryck kan kombineras. – Måltider, mattraditioner och trender. – De fem sinnena och hur de samverkar. – Sinnenas roll och betydelse för matupplevelsen. – Sensoriska metoder och tillämpningar.

text: – Grundsmakerna och hur de samverkar. – Andra faktorer som påverkar matupplevelsen, till exempel minnen, förväntningar och stress. – Kommunikation om vad som kan påverka smak och matupplevelser. – Skapande av smakkombinationer. – Skapande av måltider utifrån sinnenas betydelse för matupplevelsen.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar vissa kunskaper om sinnenas och andra faktorers betydelse för matupplevelsen. Eleven skapar måltider utifrån smak och andra sinnesintryck med viss säkerhet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar kunskaper om sinnenas och andra faktorers betydelse för matupplevelsen. Eleven skapar måltider utifrån smak och andra sinnesintryck med säkerhet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar goda kunskaper om sinnenas och andra faktorers betydelse för matupplevelsen. Eleven skapar måltider utifrån smak och andra sinnesintryck med god säkerhet.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet medieproduktion i
anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet medieproduktion finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Medieproduktion

text: Ämnet medieproduktion behandlar de processer och tekniker som ligger till grund för medieproduktioner inom olika områden, avsedda för olika kanaler. Ämnet omfattar produktionsprocessen och behandlar medieproduktioners sammanhang och funktion i samhället.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet medieproduktion ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om olika former av medieproduktioner och olika kanaler. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att utföra arbetsuppgifter inom produktionsområdet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om produktionsprocessen från idé till färdig produktion, om ämnesspecifika begrepp samt om olika yrkesroller inom arbete med medieproduktioner. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att använda olika tekniker inom området samt förmåga att omsätta egna eller andras idéer till färdiga produktioner. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur innehåll, form och funktion samspelar i olika medieproduktioner samt förmåga att använda text, bild och ljud i samverkan för att förmedla ett budskap. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar förmåga att göra estetiska överväganden i samband med en medieproduktion. Praktiskt arbete samt ett undersökande och problemlösande arbetssätt ska ingå i undervisningen. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar ett personligt berättande med utgångspunkt i egna erfarenheter. Undervisningen ska vidare bidra till att eleverna utvecklar kännedom om lagar och andra bestämmelser samt om ergonomi och arbetsmiljöns betydelse inom området. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att reflektera över och samtala om etiska och estetiska frågor i samband med medieproduktion. Medieproduktioner skapas oftast genom samarbete och därför ska undervisningen ge eleverna möjlighet att genomföra produktionsprocessen tillsammans med andra.

text: Undervisningen i ämnet medieproduktion ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika former av medieproduktioner och mediekanaler. – Förmåga att planera samt att använda olika metoder och tekniker vid genomförande av medieproduktioner. – Förmåga att förmedla ett budskap genom medieproduktioner.

text: Nivåer i ämnet medieproduktion

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: MEDE1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet medieproduktion på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Olika medieproduktioner och mediekanaler, däribland sociala medier, medier för underhållning och massmedier. – Olika yrkesroller och deras arbetsuppgifter samt centrala begrepp inom medieområdet. – Medieinnehållets budskap och målgruppsanpassning. – Planering av och förarbete inför medieproduktioner samt framställning av förlagor, till exempel skisser eller manus. – Teknisk utrustning och tekniker för arbete med text, bild och ljud vid medieproduktion. – Genomförande av medieproduktioner från idé till färdig produktion, till exempel textskrivning, fotografering, filmning, ljudupptagning och redigering. – Samarbete och tidsramar samt deras betydelse vid medieproduktioner. – Ergonomi och arbetsmiljö i samband med produktionsprocessen. – Etiska frågor vid medieproduktioner. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland bestämmelser om tillstånd och upphovsrätt. – Samverkan mellan innehåll, form och funktion för att förmedla ett budskap i en medieproduktion. – Samverkan av text, bild och ljud för att förmedla ett budskap. – Olika berättargrepp och estetiska överväganden vid arbetet med en medieproduktion.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar vissa kunskaper om olika former av medieproduktioner och mediekanaler. Eleven planerar och genomför medieproduktioner på ett delvis fungerande sätt. Eleven använder på ett delvis fungerande sätt text, bild och ljud för att förmedla ett budskap.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar kunskaper om olika former av medieproduktioner och mediekanaler. Eleven planerar och genomför medieproduktioner på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven använder på ett i huvudsak fungerande sätt text, bild och ljud för att förmedla ett budskap.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar goda kunskaper om olika former av medieproduktioner och mediekanaler. Eleven planerar och genomför medieproduktioner på ett fungerande sätt. Eleven använder på ett fungerande sätt text, bild och ljud för att förmedla ett budskap.


title:
Skolverkets föreskrifter om gemensam ämnesplan för ämnen inom moderna
språk i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: I

text: 19 kap. 22 §

text: och

text: 20 kap. 6 §

text: skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Om det finns särskilda skäl får flera ämnen ha en gemensam ämnesplan.

text: I bilaga 1 till dessa föreskrifter finns den gemensamma ämnesplanen för ämnen inom moderna språk. Ämnesplanen är gemensam för de ämnen som anges i bilaga 2. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Anna Jägberg

text: Bilaga 1

text: Moderna språk

text: Moderna språk innefattar ett stort antal språk och varje språk utgör ett eget ämne. Dessa kan sinsemellan vara mycket olika vad gäller allt från skriftsystem och uttal till utbredning och användning. Kunskaper i flera språk ökar individens möjligheter att ingå i olika sociala och kulturella sammanhang och att delta i internationellt studie- och arbetsliv. Kunskaper i moderna språk kan dessutom ge nya perspektiv på omvärlden, ökade möjligheter till kontakter och större förståelse för olika sätt att leva.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i moderna språk ska syfta till att eleverna utvecklar språkoch omvärldskunskaper så att de kan, vill och vågar använda målspråket i enkla sammanhang. Undervisningen ska så långt som möjligt bedrivas på målspråket och bidra till att eleverna, genom språkanvändning i funktionella och meningsfulla sammanhang, utvecklar en kommunikativ förmåga. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av målspråket i tal och skrift – reception. Därför ska eleverna få möta målspråket i tal och skrift av olika slag och få sätta innehållet i relation till egna erfarenheter och kunskaper. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att, i första hand muntligt, formulera sig och samspela med andra – produktion och interaktion. Undervisningen ska dra nytta av omvärlden som en resurs för kontakter, upplevelser och kunskaper. Eleverna ska även ges möjlighet att reflektera över livsvillkor samt kulturella och sociala förhållanden i olika delar av världen där målspråket används. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet på språk och kultur samt ge dem möjlighet att utveckla sin flerspråkighet där kunskaper i olika språk samverkar och stödjer varandra. Undervisningen ska dessutom bidra till att eleverna utvecklar språklig medvetenhet och kunskaper om strategier och verktyg för att kommunicera och för att lära sig språk i och utanför undervisningen.

text: Undervisningen i moderna språk ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förståelse av målspråket. – Förmåga att formulera sig och kommunicera muntligt på målspråket.

text: Nivåer i ämnet

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: MODS1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i moderna språk på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Kommunikationens innehåll

text: – Ämnesområden som är välbekanta för eleverna. – Vardagliga situationer, intressen, personer och platser. – Åsikter och känslor. – Vardagsliv och levnadssätt i olika sammanhang och områden där språket används. Språkets utbredning i världen.

text: Reception

text: – Tydligt talat, enkelt språk, främst i långsamt tempo, och korta, mycket enkla texter som är instruerande, beskrivande och kontaktskapande, från olika medier. Texter med bildstöd. – Dialoger och samtal. – Berättelser och annan fiktion i skriven, talad och dramatiserad form samt sånger. – Muntliga och skriftliga meddelanden samt information, till exempel på skyltar och i reklam. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och dra slutsatser om innehållet, till exempel med hjälp av förförståelse och bilder. – Språkliga företeelser, däribland uttal, grammatiska strukturer och stavning, i det språk som eleverna möter. – Hur ord, fasta språkliga uttryck och vardagsfraser används i talat språk i olika situationer.

text: Produktion och interaktion

text: – Samtal för kontakt och kommunikation. – Ord, fraser och meningar för enkla presentationer, instruktioner, meddelanden och beskrivningar i tal. – Strategier för att underlätta samtal, däribland omformuleringar, gester och frågor. – Språkliga företeelser, däribland uttal, ord, artighetsfraser och andra fasta språkliga uttryck samt grammatiska strukturer i elevernas egen produktion och interaktion. – Bearbetning av egna muntliga framställningar.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven förstår några vanliga ord och mycket enkla fraser i tydligt talat, enkelt språk i långsamt tempo. Eleven förstår några vanliga ord och mycket enkla fraser i korta, mycket enkla texter om vardagliga och välbekanta ämnen. I muntliga framställningar av olika slag uttrycker sig eleven enkelt och i någon mån begripligt med enstaka ord och fraser. I muntlig interaktion uttrycker sig eleven enkelt och i någon mån begripligt med enstaka ord och fraser.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven förstår vanliga ord och enkla fraser i tydligt talat, enkelt språk i långsamt tempo. Eleven förstår vanliga ord och enkla fraser i korta, mycket enkla texter om vardagliga och välbekanta ämnen. I muntliga framställningar av olika slag uttrycker sig eleven enkelt och begripligt med ord och fraser. I muntlig interaktion uttrycker sig eleven enkelt och begripligt med ord och fraser.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll och tydliga detaljer i tydligt talat, enkelt språk i långsamt tempo. Eleven förstår huvudsakligt innehåll och tydliga detaljer i korta, mycket enkla texter om vardagliga och välbekanta ämnen. I muntliga framställningar av olika slag uttrycker sig eleven enkelt och relativt tydligt med fraser och meningar. I muntlig interaktion uttrycker sig eleven enkelt och begripligt med ord, fraser och meningar.

text: Bilaga 2

text: Ämnen som omfattas av den gemensamma ämnesplanen

text: Albanska Arabiska Amhariska Arameiska Armeniska Azerbajdzjanska Bengaliska Bosniska Bulgariska Danska Darginska Dari, farsi Estniska Finska Franska Georgiska Grekiska Hebreiska Hindi Isländska Italienska Japanska Jiddisch Karelska Kinesiska, kantonesiska Kinesiska, mandarin Koreanska Kroatiska Kurdiska Lettiska Litauiska Makedonska Meänkieli Nederländska Norska Pashto Persiska Polska Portugisiska Punjabi Romani chib Rumänska Ryska Samiska Serbiska 5

text: Slovakiska Slovenska Somaliska Spanska Swahili Thai Tigre Tigrinja Tjeckiska Turkiska Tyska Uiguriska Ukrainska Ungerska Urdu Uzbekiska Vietnamesiska


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet ljudproduktion
i gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet ljudproduktion finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Ljudproduktion

text: Ljudproduktion omfattar olika radiogenrer, podcaster, film- och tv-ljud, interaktiva medier, dataspel, ljudböcker och ljudinstallationer i offentliga miljöer. Ljud används även inom andra konst- och kulturområden och som redskap för att informera. Ämnet ljudproduktion behandlar processen för ljudproduktion, olika användningsområden och målgruppsanpassning i berättarkonsten.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet ljudproduktion ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om berättartekniker för olika typer av ljudproduktioner. Den ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om vad ljud är och färdigheter i hur det skapas, spelas in, bearbetas och distribueras. Eleverna ska därigenom ges möjlighet att utveckla förmåga att kreativt skapa ljudproduktioner som är anpassade till olika målgrupper och olika produktioners användningsområden. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att genom sina kunskaper om och färdigheter i ljudproduktion aktivt bidra till ett rikt kulturliv i samhället. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att planera sitt arbete, samarbeta, lösa problem, hålla tidsramar, se alternativa lösningar och ta ansvar för förbättringar. Genom estetisk, innehållsmässig och etisk analys ska eleverna i undervisningen ges möjlighet att utveckla ett kritiskt förhållningssätt till ljudproduktioner. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetsmiljö och säkerhet samt om lagar och andra bestämmelser inom ljudproduktion. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet och lust att utvecklas inom ljudproduktion. Eleverna ska ges möjlighet att använda aktuell teknik för att gestalta och genomföra en ljudproduktion från idé till färdig produktion. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med olika produktionsmetoder beroende på produktionens karaktär. Genom undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att använda analys, diskussion och källkritisk prövning.

text: Undervisningen i ämnet ljudproduktion ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Färdigheter i att skapa, spela in och bearbeta ljud. – Förmåga att planera, genomföra och distribuera ljudproduktioner från idé till färdig produktion. – Förmåga att samarbeta och arbeta inom givna ramar. – Kunskaper om dramaturgiska grepp som används i ljudproduktioner. – Förmåga att analysera olika typer av ljudproduktioner. – Kunskaper om arbetsmiljö och säkerhet samt om lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Nivåer i ämnet ljudproduktion

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: LJUD1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet ljudproduktion på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Teknik och skapande

text: – Orientering om olika typer av ljudproduktioner. – Ljudlära och ljud vid olika ljudproduktioner. – Intervjuteknik, grundläggande mikrofonteknik och röstfunktion. – Introduktion till efterbearbetning. – Orientering om distributionsplattformar och hur de fungerar. – Planering för manus samt genomförande och distribution av ljudproduktion, enskilt och tillsammans med andra. – Enklare dramaturgi och berättargrepp. – Orientering om målgrupper och målgruppsanpassning. – Orientering om olika genrer och stilar genom ljudmediernas historia.

text: Samarbete och ramar

text: – Arbete inom givna ramar, däribland kostnadsberäkning av ljudproduktion. – Digital samverkan, till exempel utbyte av olika typer av material. – Lagar och andra bestämmelser samt arbetsmiljö och säkerhet, vid olika ljudproduktioner.

text: Analys

text: – Modeller för analys av olika ljudproduktioner. – Enkla analyser av ljudproduktioner, utifrån estetiska, innehållsmässiga och etiska aspekter.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: LJUD2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet ljudproduktion på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Teknik och skapande

text: – Inspelnings- och redigeringsteknikens funktioner, såväl automatiska som manuella. – Mikrofonteknik för olika ändamål. – Metoder för efterbearbetning.

text: – Research, produktionsplanering och planering för postproduktion och distribution. – Publicering på olika distributionsplattformar. – Olika ljudformat. – Orientering om digital musikproduktion. – Berättande med ljud, däribland hur dramaturgi, berättarteknik och berättarkomponenter används för att berätta en historia eller förmedla en känsla.

text: Samarbete och ramar

text: – Samarbete vid planering, produktion och postproduktion, till exempel körschema vid radioproduktion samt funktionen A-ljud, B-ljud och tramp vid filmproduktion. – Arbete inom givna tidsramar. – Upprättande av budget. – Samarbetets påverkan på den tekniska och den konstnärliga kvaliteten inom olika typer av ljudproduktioner. – Lagar och andra bestämmelser i samband med ljudproduktioner, däribland yttrandefrihetslagen och

text: marknadsföringslagen

text: . – Säkerhet och ergonomi vid olika typer av ljudproduktioner.

text: Analys

text: – Analys av hur estetiska och etiska perspektiv påverkar form och innehåll i ljudproduktioner.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: LJUD3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet ljudproduktion på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Teknik och skapande

text: – Hur ljud i olika film- och interaktiva produktioner, radio och podcast produceras, distribueras och publiceras på olika distributionsplattformar med specifik mikrofonteknik för olika typer av ljudinspelning. – Specifik ljudredigering, ljudbearbetning och mastring. – Specifik distribuering och publicering, däribland livesändningar. – Research, planering och budget gällande olika typer av ljudproduktioner, till exempel film- och interaktiva ljudproduktioner, radio och podcast. – Utformning av arbetsprover. – Dramaturgi och berättartekniska funktioner.

text: Samarbete och ramar

text: – Samarbete vid planering, genomförande, produktion, postproduktion och distribution. – Vad det innebär att arbeta inom givna tidsramar tillsammans med andra och på vilket sätt det påverkar den tekniska och den konstnärliga kvaliteten.

text: – Lagar och andra bestämmelser samt överenskommelser relevanta för ljudproduktion. – Avtal och kontrakt. – Säkerhet och ergonomi vid ljudproduktioner.

text: Analys

text: – Analys av innehåll och målgruppsanpassning i olika typer av ljudproduktioner ur ett estetiskt, tekniskt och etiskt perspektiv. – Utvärdering av olika ljudproduktioner.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven skapar, spelar in och bearbetar ljud med viss skicklighet. Eleven planerar, producerar och distribuerar ljudproduktioner med godtagbar kvalitet. Dessutom resonerar eleven översiktligt om de val som gjorts under arbetsprocessens gång. Eleven arbetar och samarbetar med andra inom givna ramar på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven redogör enkelt för dramaturgin i olika ljudproduktioner. Eleven gör enkla analyser av olika typer av ljudproduktioner. Eleven visar godtagbara kunskaper om arbetsmiljö och säkerhet samt om lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven skapar, spelar in och bearbetar ljud med god skicklighet. Eleven planerar, producerar och distribuerar ljudproduktioner med god kvalitet. Dessutom resonerar eleven utförligt om de val som gjorts under arbetsprocessens gång. Eleven arbetar och samarbetar med andra inom givna ramar på ett fungerande sätt. Eleven redogör utförligt för dramaturgin i olika ljudproduktioner. Eleven gör utvecklade analyser av olika typer av ljudproduktioner. Eleven visar goda kunskaper om arbetsmiljö och säkerhet samt om lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven skapar, spelar in och bearbetar ljud med mycket god skicklighet. Eleven planerar, producerar och distribuerar ljudproduktioner med mycket god kvalitet. Dessutom resonerar eleven utförligt och nyanserat om de val som gjorts under arbetsprocessens gång. Eleven arbetar och samarbetar med andra inom givna ramar på ett väl fungerande sätt. Eleven redogör utförligt och nyanserat för dramaturgin i olika ljudproduktioner. Eleven gör utvecklade och nyanserade analyser av olika typer av ljudproduktioner. Eleven visar mycket goda kunskaper om arbetsmiljö och säkerhet samt om lagar och andra bestämmelser inom området.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet motorsåg i anpassade
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet motorsåg finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Motorsåg

text: Motorsåg används inom naturbruket i arbetet med skogsvård och avverkning, vid skötsel och underhåll av utemiljöer samt inom natur- och landskapsvård. Ämnet motorsåg behandlar arbete med motorsåg samt sågens konstruktion och funktion. Centralt i ämnet är säkerhet i arbetet och användning av skyddsutrustning.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet motorsåg ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att använda motorsåg för att utföra arbetsuppgifter inom naturbruk. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om motorsågens konstruktion och funktion samt förmåga att tolka instruktioner för arbete med motorsåg. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om de lagar och andra bestämmelser som gäller i samband med användning av motorsåg. Den ska också bidra till att eleverna utvecklar ett säkerhetstänkande och en medvetenhet om de risker som det medför att arbeta med motorsåg. Eleverna ska därför ges möjlighet att utveckla förmåga att utföra säkerhetskontroller samt att sköta och underhålla den tekniska utrustningen. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att utföra arbetsuppgifter med motorsåg på ett ergonomiskt och säkert sätt. Praktiska övningar och praktiskt arbete med motorsåg ska ingå i undervisningen. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att reflektera över olycksrisker och säkerhet i samband med användning av motorsåg.

text: Undervisningen i ämnet motorsåg ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om motorsågens konstruktion och funktion. – Kunskaper om risker i arbete med motorsåg. – Förmåga att utföra säkerhetskontroller samt enklare service och underhåll på motorsågen och dess tillbehör. – Förmåga att utföra arbetsuppgifter med motorsåg på ett ergonomiskt och säkert sätt.

text: Nivåer i ämnet motorsåg

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: MOTR1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet motorsåg på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Motorsågens konstruktion, funktion och säkerhetsanordningar. – Skyddsutrustning vid arbete med motorsåg. – Ergonomi och säkerhet i samband med arbete med motorsåg. – Daglig tillsyn och säkerhetskontroll av motorsåg. – Demontering och montering av kedja och svärd. Filning och kontroll av motorsågskedja. – Arbetsuppgifter med motorsåg, däribland kvistning, aptering och kapning av fällda träd, kapning av virke samt fällning av träd i varierande storlek utifrån givna instruktioner. – Val av brytmån samt sågning av riktskär och fällskär. – Fällhjälpmedel, till exempel brytjärn och kilar. – Lyftsax, lyftkrok och måttband. – Olika risker vid arbete med motorsåg, däribland fastfällda träd och stammar i spänn. – Lagar och andra bestämmelser som gäller arbete med motorsåg, däribland miljö- och säkerhetsföreskrifter.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven beskriver på ett mycket enkelt sätt motorsågens konstruktion och funktion. Eleven beskriver på ett mycket enkelt sätt risker i arbetet med motorsåg. Eleven utför säkerhetskontroller samt enklare service och underhåll av motorsågen. Eleven utför med visst handlag arbetsuppgifter med motorsåg i enlighet med instruktioner samt på ett säkert och ergonomiskt sätt.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt motorsågens konstruktion och funktion. Eleven beskriver på ett enkelt sätt risker i arbetet med motorsåg. Eleven utför säkerhetskontroller samt enklare service och underhåll av motorsågen. Eleven utför med relativt gott handlag arbetsuppgifter med motorsåg i enlighet med instruktioner samt på ett säkert och ergonomiskt sätt.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt motorsågens konstruktion och funktion. Eleven beskriver på ett utvecklat sätt risker i arbetet med motorsåg. Eleven utför säkerhetskontroller samt enklare service och underhåll av motorsågen. Eleven utför med gott handlag arbetsuppgifter med motorsåg i enlighet med instruktioner samt på ett säkert och ergonomiskt sätt.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet musik i anpassade
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet musik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Musik

text: Musik finns i alla kulturer och berör oss såväl kroppsligt som tankemässigt och känslomässigt. Musik är en estetisk uttrycksform som har olika funktioner och betydelser för var och en av oss. Ämnet musik behandlar skapande och gestaltande arbete med musik. Ämnet handlar om vokal, instrumental och digital musik från olika tider och kulturer.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet musik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper inom musikområdet samt förmåga att gestalta musik. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om samhällets musikutbud och om olika musikaliska genrer. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om musik och musikens begrepp samt om olika musikaliska stildrag. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att genom sina kunskaper om och färdigheter i musikämnen bidra till ett rikt kulturliv i samhället. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att musicera och att kommunicera med musik. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att själva skapa musik samt att utveckla ett personligt musikaliskt uttryck. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att samarbeta och kommunicera i musikaliska sammanhang. Undervisningen ska också bidra till att eleverna får kännedom om lagar och andra bestämmelser inom området samt möjlighet att reflektera över etiska frågor i samband med musik. Undervisningen ska dessutom leda till att eleverna utvecklar kunskaper om ergonomi och arbetsmiljöns betydelse i samband med musikutövande. Fältstudier, eget musicerande samt utformning av musikproduktioner ska ingå i undervisningen. Eleverna ska också ges möjlighet att reflektera över och samtala om sin egen och andras musikaliska gestaltning samt om budskapet i olika former av musik.

text: Undervisningen i ämnet musik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om musik och musikaliska stildrag från olika tider och kulturer. – Förmåga att musicera vokalt och instrumentalt. – Förmåga att kommunicera och samspela med andra i musikaliska sammanhang. – Förmåga att skapa och arrangera musik.

text: Nivåer i ämnet musik

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: MUIK1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet musik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Musikaliska karaktärsdrag i konstmusik, folkmusik och populärmusik från olika tidsperioder. – Tolkning av budskap i olika former av musik. – Musikens beståndsdelar samt musikens stil och form. – Populärmusikens utveckling och exempel på olika kulturers musiktraditioner. – Begrepp i musik, till exempel puls, rytm och taktart. – Vokalt och instrumentalt musicerande efter noter och på gehör. Sång, melodispel och ackompanjemang, unisont och i stämmor. – Imitation och enkel improvisation, till exempel med röst, rörelse och instrument. – Instrumental spelteknik och sångteknik. – Musikalisk gestaltning i olika former, till exempel olika instrumentsättningar eller former för framförande. – Samarbete och kommunikation vid spel eller sång i grupp. – Musikskapande, arrangering och bearbetning av musikaliskt material, såväl akustiskt som digitalt, till exempel hur instrumentering väljs. – Musikens funktion för att uttrycka identitet, normer och grupptillhörighet i olika kulturer och sociala sammanhang. – Rättigheter och skyldigheter vid bruk av musik i olika sammanhang. – Arbetsmiljö vid musikutövning, däribland kroppskännedom, ergonomi och hörselvård.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: MUIK2N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet musik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Musikaliska karaktärsdrag i konstmusik, folkmusik och populärmusik från olika tidsperioder. – Identifiering och tolkning av budskap i olika former av musik. – Musikens beståndsdelar samt musikens stil och form. – Musikens utveckling genom olika tidsepoker och olika kulturers musiktraditioner. – Begrepp i musik inom olika stilar och genrer. – Vokalt och instrumentalt musicerande efter noter och på gehör. Sång, melodispel och ackompanjemang, unisont och i stämmor. Musicerande utifrån några exempel på genretypiska musikaliska uttryck. – Imitation och improvisation med röst, rörelse och instrument.

text: – Instrumental spelteknik på ackordinstrument och slagverksinstrument samt sångteknik. – Metoder för sång- och röstträning. – Musikalisk gestaltning och kommunikation vid framträdande inför publik. – Samarbete och kommunikation vid spel eller sång i grupp. – Musikskapande, arrangering och bearbetning av musikaliskt material, såväl akustiskt som digitalt. – Musikens funktion för att uttrycka identitet, normer och grupptillhörighet i olika kulturer och sociala sammanhang. – Rättigheter och skyldigheter vid bruk av musik i olika sammanhang. – Arbetsmiljö vid musikutövning, däribland kroppskännedom, ergonomi, hörselvård och handhavande av musikutrustning.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar vissa kunskaper om musik och musikaliska stildrag från olika tider och kulturer. Eleven musicerar vokalt och instrumentalt med viss säkerhet. Eleven kommunicerar och samspelar med andra i musikaliska sammanhang på ett mycket enkelt sätt. Eleven skapar och arrangerar musik med viss säkerhet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar kunskaper om musik och musikaliska stildrag från olika tider och kulturer. Eleven musicerar vokalt och instrumentalt med säkerhet. Eleven kommunicerar och samspelar med andra i musikaliska sammanhang på ett enkelt sätt. Eleven skapar och arrangerar musik med säkerhet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar goda kunskaper om musik och musikaliska stildrag från olika tider och kulturer. Eleven musicerar vokalt och instrumentalt med god säkerhet. Eleven kommunicerar och samspelar med andra i musikaliska sammanhang på ett utvecklat sätt. Eleven skapar och arrangerar musik med god säkerhet.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet musikproduktion i
anpassade gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning som anpassad utbildning på
gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet musikproduktion finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Musikproduktion

text: Musik finns i alla kulturer och berör människor såväl tankemässigt som känslomässigt. Musik är en estetisk uttrycksform som har olika funktioner och betydelser för var och en av oss. Ämnet musikproduktion behandlar hantering av instrument och digitala verktyg samt den kreativa och konstnärliga processen att producera musik, från idé till färdig produktion.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet musikproduktion ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper inom musikområdet samt förmåga att skapa och producera musik. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera med musik. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera med musiker i studio eller inför en publik. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att musicera, själva skapa musik och utveckla ett personligt musikaliskt uttryck. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att samarbeta i musikaliska sammanhang. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att genom sina kunskaper om och färdigheter i musikämnen bidra till ett rikt kulturliv i samhället. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att samtala om musikproduktion med hjälp av områdesspecifika begrepp. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området samt om etiska frågeställningar i samband med musikproduktion. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om ergonomi och arbetsmiljöns betydelse i samband med musikutövande. Undervisningen ska betona en jämställd och inkluderande arbetsmiljö med utgångspunkt i tillit och trygghet. Fältstudier och eget musicerande ska ingå i undervisningen. Undervisningen ska även lämna utrymme för samtal om elevens egen och andras musikaliska gestaltning samt om budskapet i olika former av musik.

text: Undervisningen i ämnet musikproduktion ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om musik och olika musikaliska stildrag. – Förmåga att kommunicera och samarbeta med andra i musikaliska sammanhang. – Förmåga att skapa och arrangera musik, akustiskt och digitalt.

text: Nivåer i ämnet musikproduktion

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: MUSK1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet musikproduktion på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Musikens uppbyggnad samt olika stildrag. – Grundläggande områdesspecifika begrepp, däribland musikaliska och tekniska begrepp. – Planering och genomförande av musikaliska produktionsprojekt, enskilt och tillsammans med andra. – Arbete med musikproduktion efter givna ramar, till exempel resurser, tid eller form. – Musikskapande och arrangemang. – Teknisk utrustning och programvaror som används vid musikproduktioner. – Grundläggande bearbetning av ljud med analog och digital teknik. – Olika medier för spridning av musikaliska produktioner. – Lagar och andra bestämmelser inom området, till exempel

text: upphovsrättslagen

text: . – Etiska frågor i samband med musikproduktion, till exempel den konstnärliga friheten eller frågor om upphovsrätt och samarbetsavtal. – Ergonomi och arbetsmiljö vid musikutövning.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar vissa kunskaper om musik och olika musikaliska stildrag. Eleven kommunicerar och samarbetar med viss säkerhet inom musikproduktion. Eleven skapar och arrangerar musik på ett delvis fungerande sätt.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar kunskaper om musik och olika musikaliska stildrag.

text: Eleven kommunicerar och samarbetar med säkerhet inom musikproduktion. Eleven skapar och arrangerar musik på ett i huvudsak fungerande sätt.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar goda kunskaper om musik och olika musikaliska stildrag. Eleven kommunicerar och samarbetar med god säkerhet inom musikproduktion. Eleven skapar och arrangerar musik på ett fungerande sätt.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet måleri i anpassade
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet måleri finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Måleri

text: Arbete inom måleribranschen omfattar olika arbetsmoment inom bland annat renovering och nybyggnation av byggnader och lokaler. Ämnet måleri behandlar arbetsuppgifter, metoder, material och verktyg för måleri inomhus och utomhus. Ämnet behandlar också vikten av en miljömässigt hållbar och säker hantering av färger och material samt cirkulära arbetsmetoder och hållbar utveckling. Målningsarbeten utförs ofta som en del i en större helhet i byggprocessen. Därför är hänsynstagande till andra yrkesgrupper och övergripande planer en viktig del i arbetet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet måleri ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om färgsättning, måleriteknik, material och verktyg samt förmåga att utföra måleriarbeten och uppsättning av väggbeklädnadsmaterial på ett yrkesmässigt sätt. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om färgers och andra materials egenskaper och användningsområden. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att planera arbetsuppgifter samt att tolka och följa arbetsbeskrivningar och ritningar. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att välja och använda metoder, material och verktyg samt att utföra arbetsuppgifter på ett ergonomiskt och hållbart sätt. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetsmetoder som främjar en hållbar utveckling samt om branschens ansvar för hållbart byggande. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området. I undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetsmiljö och säkerhet på arbetsplatsen. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att reflektera över och samtala om arbetsprocessen för att utvärdera och bedöma resultatet av genomfört arbete. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla ett fackspråk. Undervisningen ska lämna utrymme för diskussion om och reflektion över yrkeskultur, attityder och värderingar samt kommunikationsmönster på och utanför arbetsplatsen. I undervisningen ska teoretiska och praktiska kunskaper vävas samman till en helhet för eleverna. Undervisningen ska bedrivas med metoder, verktyg och maskiner som är tidsenliga och ergonomiskt anpassade. Genom undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att utveckla ett självständigt och ansvarstagande förhållningssätt utifrån individuell kapacitet och i förhållande till arbetsuppgifterna. Undervisningen ska också präglas av ett problemlösande och undersökande arbetssätt.

text: Undervisningen i ämnet måleri ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika arbetsuppgifter inom måleri. 2 – Förmåga att utföra arbetsuppgifter inom måleri på ett säkert sätt.

text: – Förmåga att hantera material, verktyg och maskiner. – Förmåga att använda facktermer.

text: Nivåer i ämnet måleri

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MALR1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet måleri på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Måleriprocessen

text: – Vanliga arbetsprocesser och metoder inom måleri, däribland täckning, maskering, underbehandling och färdigbehandling. – Vanligt förekommande målarfärger för inomhus- och utomhusbruk samt deras egenskaper och användningsområden. – Översiktligt om lagar och andra bestämmelser som gäller på en byggarbetsplats, till exempel bestämmelser om brandfarliga arbeten och om arbete från ställning och arbetsplattform.

text: Planering och utförande

text: – Tolkning av enklare arbetsbeskrivningar och ritningar för att lösa arbetsuppgiften. – Metoder för att identifiera felkällor i arbetsprocessen. – Planering för att lösa en given arbetsuppgift, däribland material- och metodval. – Bedömning av risker, däribland hälsorisker, vid vanligt förekommande arbetsuppgifter inom arbetsområdet. – Vanligt förekommande underbehandlingar, däribland tvättning, slipning och spackling, samt täckning och skydd av olika ytor. – Vanligt förekommande grund- och slutbehandlingar av olika invändiga och utvändiga ytor, till exempel fönster, väggar och snickerier. – Problemlösning i samband med arbetsuppgifterna. – Metoder för dokumentation och utvärdering av arbeten samt användning av utvärdering i förbättringsarbetet. – Nödlägesrutiner och första hjälpen vid krissituationer och olycksfall.

text: Hantering av material och verktyg

text: – Val, användning och vård av vanligt förekommande verktyg, mätverktyg och maskiner inom måleri. – Användning av personlig skyddsutrustning och ergonomiska hjälpmedel, till exempel för att hindra fall och minska påverkan av buller, damm och vibrationer samt för att undvika felaktiga arbetsställningar. – Hantering och förvaring av färg och brandfarliga produkter inom måleri enligt gällande säkerhetsdatablad.

text: – Val och användning av olika typer av material för arbetsuppgifter inom måleri. – Avfallsförebyggande åtgärder samt återvinning och källsortering av restprodukter. – Cirkulära arbetsmetoder, till exempel hur produkter och material används, återanvänds och återvinns i flera livscykler och på så sätt bidrar till att minska klimatutsläppen och uttaget av naturresurser.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Facktermer inom måleri, till exempel begrepp för verktyg, maskiner, material och arbetsmetoder. – Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland bemötande och språkbruk. – Samverkan och kommunikation på arbetsplatsen.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: MALR2N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet måleri på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Måleriprocessen

text: – Vanliga arbetsprocesser och metoder inom måleri, däribland täckning, maskering, underbehandling, vävsättning och tapetsering. – Vanligt förekommande målarfärger och väggbeklädnadsmaterial inom måleri. – Metoder för färgnyansering, till exempel färglära enligt NCS (natural colour system). – Översiktligt om lagar och andra bestämmelser för måleriarbete, till exempel Boverkets byggregler (BBR),

text: arbetsmiljölagen

text: och Arbetsmiljöverkets föreskrifter.

text: Planering och utförande

text: – Informationssökning för att lösa arbetsuppgiften. – Tolkning av ritningar och arbetsbeskrivningar med måttsättningar, symboler och skalor. Ritningars och arbetsbeskrivningars funktion i arbetsprocessen. – Metoder för att identifiera felkällor i arbetsprocessen. – Planering av arbetsuppgifter utifrån en arbetsbeskrivning eller ritning, till exempel beräkning av tids- och materialåtgång. – Bedömning av risker och val av skyddsutrustning vid vanligt förekommande arbetsuppgifter inom arbetsområdet, däribland bedömning av kemiska hälsorisker. – Vanligt förekommande underbehandlingar, däribland tvättning, slipning och spackling, samt täckning och skydd av olika ytor. – Vanligt förekommande grund- och slutbehandlingar av olika ytor. – Vanligt förekommande vävsättning och tapetsering. – Problemlösning i samband med arbetsuppgifterna.

text: – Utvärdering av utfört arbete och användning av utvärderingar i förbättringsarbete. – Dokumentation och egenkontroll före, under och efter utfört arbete. – Nödlägesrutiner vid krissituationer och olycksfall, däribland L-ABC (livsfarligt läge – andning, blödning, cirkulation) och HLR (hjärtlungräddning) samt brandbekämpning.

text: Hantering av material och verktyg

text: – Ergonomisk och säker hantering av material, verktyg och maskiner. Anpassning av verktyg och maskiner för att minska påverkan av buller, damm, och vibrationer samt för att undvika felaktiga arbetsställningar. – Användning av personlig skyddsutrustning och hjälpmedel. – Val, hantering och vård av verktyg och redskap inom måleri. – Hantering och förvaring av färg samt olika tapeter och väv enligt materialens säkerhetsdatablad. – Val och användning av olika typer av material inom måleri. – Avfallsförebyggande åtgärder samt återvinning och källsortering av restprodukter.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Facktermer inom måleri, till exempel begrepp för verktyg, maskiner, material och arbetsmetoder. – Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland bemötande och språkbruk. – Samverkan och kommunikation på arbetsplatsen samt med kund eller beställare.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven beskriver på ett mycket enkelt sätt olika arbetsuppgifter inom måleri. Eleven utför på ett delvis fungerande sätt arbetsuppgifter inom måleri. Eleven arbetar på ett säkert sätt. Eleven hanterar material, verktyg och maskiner med viss säkerhet. Eleven använder facktermer.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt olika arbetsuppgifter inom måleri. Eleven utför på ett i huvudsak fungerande sätt arbetsuppgifter inom måleri. Eleven arbetar på ett säkert sätt. Eleven hanterar material, verktyg och maskiner med säkerhet. Eleven använder facktermer.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt olika arbetsuppgifter inom måleri. Eleven utför på ett fungerande sätt arbetsuppgifter inom måleri. Eleven arbetar på ett säkert sätt. Eleven hanterar material, verktyg och maskiner med god säkerhet. Eleven använder facktermer.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet måltid och bransch i
anpassade gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning som anpassad utbildning på
gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet måltid och bransch finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Måltid och bransch

text: Ämnet måltid och bransch behandlar restaurang- och bageribranschernas olika verksamheter samt ger en orientering om branschernas olika yrkesområden och arbetsmiljöer. Ämnet behandlar verksamheternas utformning, deras produkter och tjänster samt de arbetsuppgifter som kan ingå i branschernas yrken.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet måltid och bransch ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om restaurang- och bageribranscherna samt förståelse av restaurang- och bageribranschernas olika verksamheter och villkor. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att utföra enklare arbetsuppgifter inom restaurang, bageri och konditori. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur branscherna samverkar och vad det innebär att arbeta inom dem. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förståelse av lagar och andra bestämmelser som gäller för respektive yrkesområde samt av hur arbetet kan utföras på ett säkert och ergonomiskt sätt. Eleverna ska i undervisningen ges möjlighet att förstå måltiden som en helhet med alla ingående delar, till exempel mat, dryck, bröd, bakverk, servering och service. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att utföra hantverksmässiga arbetsuppgifter inom bageri, konditori, kök och matsal. Eleverna ska i undervisningen ges möjlighet att utveckla förmåga att bemöta kunder och gäster samt att tillgodose deras individuella önskemål på ett serviceinriktat sätt. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om näringslära, hygien och livsmedel. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att samarbeta med andra. Desssutom ska undervisningen stimulera elevernas nyfikenhet, kreativitet och initiativförmåga. I undervisningen ska eleverna ges möjligheter att diskutera och resonera om arbetet inom restaurang, bageri och konditori samt om etik och hållbarhet i branscherna. Fältstudier, praktiskt arbete samt ett undersökande och problemlösande arbetssätt ska ingå i undervisningen.

text: Undervisningen i ämnet måltid och bransch ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om restaurang- och bageribranscherna. – Förmåga att utföra enklare arbetsuppgifter i kök. – Förmåga att utföra enklare arbetsuppgifter inom bageri och konditori. – Förmåga att bemöta gäster i olika servicesituationer. – Kunskaper om livsmedel, näringslära och hygien.

text: Nivåer i ämnet måltid och bransch

text: Nivå 1, 200 poäng. Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: MALD1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet måltid och bransch på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Restaurang- och bageribranschernas olika verksamheter

text: – Introduktion till restaurang- och bageribranschernas olika former av utbud. – Olika yrkesroller, tjänster och produkter.

text: Arbete i kök

text: – Hantering av vanliga redskap, maskiner och verktyg som används inom matlagning. – Den egna arbetsplatsen, ergonomi och den personliga hygienen. – Matlagning enligt enkla recept. Vägning och mätning. – Metoder, produkter och tekniker inom varmkök och kallkök. – Ord, begrepp och symboler för att kommunicera i och om matlagningsarbetet.

text: Arbete i bageri och konditori

text: – Hantering av vanliga redskap, maskiner och verktyg som används inom bageri och konditori. – Den egna arbetsplatsen, ergonomi och den personliga hygienen. – Bakning enligt enkla recept. Vägning och mätning. – Metoder, produkter och tekniker inom bageri och konditori. – Ord, begrepp och symboler för att kommunicera i och om bageri- och konditoriarbetet.

text: Bemötande av kunder och gäster

text: – Bemötande, språk och kommunikation i enklare servicesituationer. – Ergonomi och den personliga hygienen vid servering och annat matsalsarbete. – Uppdukning, serveringsmetoder och bärtekniker. – Ord och begrepp för att kommunicera i och om arbetet och samt i de servicesituationer som förekommer.

text: Livsmedel, näringslära och hygien

text: – Identifiering, hantering och förvaring av olika råvaror, livsmedel och produkter. – Tolkning av innehållsdeklarationer och märkningar. – Människans energi- och näringsbehov. – Bakterier, svampar, virus och andra mikroorganismer som påverkar livsmedel.

text: Nivåkod: MALD2N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet måltid och bransch på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: – Olika målgrupper, deras krav på utbud och service samt tillgänglighet för kunder och gäster med särskilda behov. – Arbetsmiljö och säkerhet i branschernas olika verksamheter.

text: Arbete i kök

text: – Hantering av specialiserade redskap, verktyg och maskiner inom matlagning. – Säker livsmedelshantering och hygienpraxis. – Arbete enligt flera recept samtidigt. Omräkning, vägning, mätning och skattning av volym och vikt. – Användning av metoder, produkter och tekniker inom varmkök och kallkök. – Ord, begrepp och symboler för att kommunicera i och om matlagningsarbetet.

text: Arbete i bageri och konditori

text: – Hantering av specialiserade redskap, verktyg och maskiner som används inom bageri och konditori. – Säker livsmedelshantering och hygienpraxis. – Arbete enligt flera recept samtidigt. Omräkning, vägning, mätning och skattning av volym och vikt. – Användning av metoder, produkter och tekniker inom bageri och konditori. – Ord, begrepp och symboler för att kommunicera i och om bageri- och konditoriarbetet.

text: Bemötande av kunder och gäster

text: – Service och bemötande i olika miljöer och situationer med hänsyn till ergonomi, hygien och livsmedelssäkerhet. – Uppdukning, serveringsmetoder och bärtekniker samt ord och begrepp för att kommunicera i och om arbetet och de servicesituationer som förekommer.

text: Livsmedel, näringslära och hygien

text: – Lämpliga användningsområden för olika råvaror, livsmedel och produkter samt bedömning av kvalitet. – Livsmedelskedjan från råvara till färdig produkt och hur förädling påverkar kvalitet, näringsvärde, energiinnehåll, hållbarhet och användningsområde. – Livsmedelsverkets rekommendationer avseende människors energi- och näringsbehov. – Allergener.

text: – Livsmedelshantering med hänsyn till bakterier, svampar, virus och andra mikroorganismer.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: MALD3N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet måltid och bransch på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: – Branschernas betydelse och roll i samhället samt deras utveckling, arbetsmarknad och internationella kopplingar. – Möjligheter att utvecklas inom branscherna.

text: Arbete i kök

text: – Val av redskap, verktyg och maskiner som är lämpliga för arbetsuppgiften. – Arbete i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller för arbete i varmkök och kallkök. – Anpassning av recept efter gästers behov och önskemål. – Planering och genomförande av arbetsuppgifter. – Ord, begrepp och symboler för att kommunicera i och om matlagningsarbetet.

text: Arbete i bageri och konditori

text: – Val av redskap, verktyg och maskiner som är lämpliga för arbetsuppgiften. – Arbete i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller för arbete i bageri och konditori. – Anpassning av recept efter gästers behov och önskemål. – Planering och genomförande av arbetsuppgifter. – Ord, begrepp och symboler för att kommunicera i och om bageri- och konditoriarbetet.

text: Bemötande av kunder och gäster

text: – Service och bemötande i olika miljöer och situationer, med hänsyn till gästers och kunders behov och önskemål. – Matsalsarbete samt ord och begrepp för att kommunicera i och om arbetet och de servicesituationer som förekommer.

text: Livsmedel, näringslära och hygien

text: – Val av råvaror, livsmedel och produkter med hänsyn till ekonomi, ekologi, etik, näringsvärde och säsong. – Anpassningar till allergier, specialkost och kostval. – Lagar och andra bestämmelser som styr hanteringen av livsmedel.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en 5

text: sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar vissa kunskaper om restaurang- och bageribranscherna. Eleven utför på ett delvis fungerande sätt enklare arbetsuppgifter som förekommer i ett kök. Eleven utför på ett delvis fungerande sätt enklare arbetsuppgifter som förekommer i bageri och konditori. Eleven bemöter gäster i olika servicesituationer med viss säkerhet. Eleven visar vissa kunskaper om livsmedel, näringslära och hygien.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar kunskaper om restaurang- och bageribranscherna. Eleven utför på ett i huvudsak fungerande sätt enklare arbetsuppgifter som förekommer i ett kök. Eleven utför på ett i huvudsak fungerande sätt enklare arbetsuppgifter som förekommer i bageri och konditori. Eleven bemöter gäster i olika servicesituationer med säkerhet. Eleven visar kunskaper om livsmedel, näringslära och hygien.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar goda kunskaper om restaurang- och bageribranscherna. Eleven utför på ett fungerande sätt enklare arbetsuppgifter som förekommer i ett kök. Eleven utför på ett fungerande sätt enklare arbetsuppgifter som förekommer i bageri och konditori. Eleven bemöter gäster i olika servicesituationer med god säkerhet. Eleven visar goda kunskaper om livsmedel, näringslära och hygien.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet människan i anpassade
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet människan finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Människan

text: Ämnet människan handlar om människors sociala och kulturella tillhörighet. Ämnet behandlar också demokratiska normer och värderingar och hur de kommer till uttryck i lagar och andra bestämmelser.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet människan ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om hur människor kan påverkas av de samhällen och kulturer de lever i. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av hur värderingar lever kvar och förändras inom olika kulturer, samhällen och grupper av människor. På så sätt ska undervisningen utmana eleverna till nya tankesätt. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att bemöta människor från olika kulturer och sociala sammanhang på ett etiskt, jämställt och respektfullt sätt. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hur olika faktorer som genus, klass och etnicitet kan påverka egna och andras levnadsvillkor. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse för alla människors lika värde och vikten av att alla får möjlighet att delta i samhället utifrån likvärdiga förutsättningar. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om

text: diskrimineringslagen

text: och om olika konventioner om mänskliga rättigheter. Fältstudier och ett problemlösande arbetssätt ska ingå i undervisningen. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse för och vilja att söka ny kunskap inom områden som rör människans levnadsvillkor.

text: Undervisningen i ämnet människan ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om hur olika sociala och kulturella faktorer påverkar människor och människors levnadsvillkor. – Kunskaper om mänskliga rättigheter.

text: Nivåer i ämnet människan

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MANK1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet människan på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Hur människors levnadsvillkor kan påverkas av olika faktorer, till exempel genus, klass och etnicitet. – Begreppen integration, segregation, likabehandling och diskriminering.

text: – Rättigheter utifrån

text: diskrimineringslagen

text: . – Mänskliga rättigheter, till exempel FN:s konvention om mänskliga rättigheter, FN:s konvention om barnets rättigheter och FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. – Bemötande av och kommunikation med människor på ett etiskt och respektfullt sätt i olika sociala och kulturella miljöer.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven för mycket enkla resonemang om hur olika sociala och kulturella faktorer påverkar människors levnadsvillkor. Eleven visar vissa kunskaper om mänskliga rättigheter.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven för enkla resonemang om hur olika sociala och kulturella faktorer påverkar människors levnadsvillkor. Eleven visar kunskaper om mänskliga rättigheter.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven för utvecklade resonemang om hur olika sociala och kulturella faktorer påverkar människors levnadsvillkor. Eleven visar goda kunskaper om mänskliga rättigheter.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet människokroppen i
anpassade gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning som anpassad utbildning på
gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet människokroppen finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Människokroppen

text: Ämnet människokroppen behandlar kroppens organ, organsystem och fysiska utveckling. Ämnet handlar om hur kroppen fungerar, utvecklas och förändras genom livet. I ämnet ingår kroppens behov av vatten, näring och fysisk aktivitet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet människokroppen ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om människokroppen och dess olika behov. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika organ och organsystem samt om deras uppbyggnad och funktioner. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om kroppens fysiska utveckling och förändring genom livet. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om sambanden mellan kroppens olika funktioner och behovet av vatten, näring och fysisk aktivitet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om vanligt förekommande sjukdomar. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta på ett sätt som förebygger smittspridning. Undervisningen ska också stimulera elevernas nyfikenhet och tilltro till den egna förmågan samt skapa förutsättningar för ett livslångt lärande. Ett praktiskt och undersökande arbetssätt ska ingå i undervisningen. Genom praktiska övningar ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om insatser för att ge första hjälpen. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att reflektera över och kommunicera om frågor som rör kroppen och dess fysiska utveckling samt om sambanden mellan kroppens behov, människors levnadsvanor och hälsa.

text: Undervisningen i ämnet människokroppen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om kroppens organ, organsystem och fysiska utveckling. – Kunskaper om sambanden mellan kroppens olika funktioner och kroppens behov. – Kunskaper om sjukdomar i olika organ och organsystem.

text: Nivåer i ämnet människokroppen

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: MANO1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet människokroppen på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Människokroppens organ, uppbyggnad och funktion, till exempel huden, hjärtat och njurarna. – Organsystem samt deras uppbyggnad och funktioner, till exempel hjärtoch kärlsystemet, matspjälkningssystemet och nervsystemet. – Kroppens fysiska utveckling från barn till vuxen. – Sambanden mellan kroppens olika funktioner och kroppens behov, däribland av vatten, näring och fysisk aktivitet. – Sjukdomar i olika organ och organsystem, till exempel diabetes, högt blodtryck, epilepsi och stroke. – Infektionssjukdomar och kroppens immunförsvar. – Smitta och smittspridning samt basala hygienrutiner för att förhindra vanliga smittsamma sjukdomar. – Första hjälpen.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar vissa kunskaper om kroppens organ samt organsystemets uppbyggnad och funktioner. Dessutom redogör eleven mycket enkelt för kroppens fysiska utveckling. Eleven redogör mycket enkelt för sambanden mellan kroppens olika funktioner och kroppens behov. Eleven visar vissa kunskaper om sjukdomar i olika organ och organsystem.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar kunskaper om kroppens organ samt organsystemets uppbyggnad och funktioner. Dessutom redogör eleven enkelt för kroppens fysiska utveckling. 3

text: Eleven redogör enkelt för sambanden mellan kroppens olika funktioner och kroppens behov. Eleven visar kunskaper om sjukdomar i olika organ och organsystem.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar goda kunskaper om kroppens organ samt organsystemets uppbyggnad och funktioner. Dessutom redogör eleven utvecklat för kroppens fysiska utveckling. Eleven redogör utvecklat för sambanden mellan kroppens olika funktioner och kroppens behov. Eleven visar goda kunskaper om sjukdomar i olika organ och organsystem.