text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning och

text: 2 kap. 2 § förordningen (2014:854)

text: om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet samhällsbyggande finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2011. På Skolverkets vägnar HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: SKOLFS 2022:268

text: Bilaga

text: Samhällsbyggande

text: Ämnet samhällsbyggande behandlar byggprocessens olika delar samt byggmaterial, byggnadsteknik och installationsteknik.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet samhällsbyggande ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om byggprocessen från stadsplanering till fastighetsförvaltning och dess roll i samhällsbyggandet. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förståelse av vilka aktörer som är involverade i de olika skedena, hur byggprocessen organiseras och vilka lagar och regler som är tillämpliga. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av sambandet mellan byggnadsteknik, installationsteknik, byggnadsfysik och byggnadsmaterial för hållbara byggnadsverk. Den ska även ge eleverna möjlighet att utveckla grundläggande kunskaper om installationsteknik främst inom VVS- och elområdet. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om byggprojektledning inom projektering och produktion, främst inom produktionsplanering och kvalitets- och miljöarbete. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla grundläggande kunskaper om vanliga avtalsformer för projektering och produktion samt om formerna för kontraktsskrivning mellan byggprocessens parter. Eleverna ska ges möjlighet att arbeta i verklighetsnära projekt med koppling till teknikområdet.

text: Undervisningen i ämnet samhällsbyggande ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om byggnadsmaterial samt om byggnadsteknik, konstruktionselement och olika typer av byggnader och anläggningar. 2. Kunskaper om byggnadsfysik samt om vanligt förekommande funktionskrav. 3. Kunskaper om installationstekniska system för ventilation, värme, sanitet och el i byggnader samt om samhällets tekniska system för vatten och avlopp. 4. Kunskaper om vanligt förekommande funktionskrav för belysning, el, värme och komfort, vattenkvalitet, luftväxling och ljud. 5. Kunskaper om vanligt förekommande installationers uppbyggnad och hur dessa är redovisade och dokumenterade i ritningar och scheman. 6. Kunskaper om byggprocessens olika skeden samt om byggprojektets genomförandeformer och organisation. 7. Kunskaper om planering i projekterings- och utförandeskedet. 8. Kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området. 9. Kunskaper om kvalitets-, miljö- och arbetsmiljöledningssystem. 10. Förmåga att planera, genomföra och dokumentera miljöklassning av byggnader.

text: Kurser i ämnet

text: SKOLFS 2022:268

text: Byggnadsverk, 100 poäng. Byggprocessen, 100 poäng. Kursen får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan. Miljöcertifierade hus, 100 poäng. Kursen får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan. BIM-samordning, 100 poäng. Kursen får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Byggnadsverk, 100 poäng

text: Kurskod: SAHBYV0

text: Kursen byggnadsverk omfattar punkterna 1–5 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Byggnadsteknik och konstruktionselement inom husbyggnad och anläggning, till exempel undergrund, grundkonstruktion inklusive dränering och eventuell radon, bärande och icke bärande delar av en byggnad, väggar, bjälklag, takkonstruktion, fönster och dörrar, vägar och rörgravar. – Viktiga byggnadsmaterial, till exempel trä, betong, isolering, tätskikt, murverk, grus och markbeläggning med hänsyn till dess tillverkning, uppbyggnad, egenskaper, användningsområden och hantering vid rivning. – Materialbedömningar, jämförelse av olika material utifrån hållbarhetsaspekter. – Byggnadsfysik för byggande av god inre och yttre miljö. Vanliga funktionskrav vad gäller värme, fukt, ljud, brand och beständighet samt energieffektivitet och miljö. – Tvärsektionsritningar där sambandet mellan byggnadsfysik, byggnadsmaterial och byggteknik framgår. – Tekniska beskrivningar av mark- och grundläggning samt byggnadsbeskrivningar inklusive materialval. – Installationstekniska system för ventilation, värme, sanitet och el i byggnader samt hur dessa system kan påverka både inre och yttre miljö. – Vanligt förekommande funktionskrav för belysning, el, värme och komfort, vattenkvalitet, luftväxling och ljud. – Övergripande driftsekonomi som skötsel, underhållsintervall och åtgärder samt kostnader för investering, drift och underhåll. – Kännedom om Boverket, PBL (plan- och bygglagen) och BBR (Boverkets byggregler). – Kännedom om processen runt bygglovshandlingar.

text: SKOLFS 2022:268

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för vanliga byggnadstekniker och vanliga konstruktionselement inom husbyggnad och anläggning. Dessutom beskriver och jämför eleven översiktligt olika, viktiga byggnadsmaterial och dess uppbyggnad, egenskaper, tillverkning, användningsområden och livscykel. Vidare redogör eleven översiktligt för olika typer av byggnader och anläggningar. Eleven redogör för de byggnadsfysikaliska funktionskraven för värme, fukt, ljud, brand och beständighet. Dessutom redogör eleven översiktligt för byggnadsfysikaliska faktorer som har betydelse för energieffektivitet och miljö. Vidare redogör eleven översiktligt med sektionsritningar samt tekniska beskrivningar för sambandet mellan byggnadsfysik, byggnadsmaterial och byggnadsteknik med PBL och BBR som grund. Eleven redogör översiktligt för olika installationstekniska system för ventilation, värme, sanitet och el i byggnader samt beskriver översiktligt hur dessa system kan påverka inre och yttre miljö. Eleven redogör översiktligt för funktionskraven för belysning, värme och komfort, vattenkvalitet, luftväxling och ljud. Dessutom redogör eleven översiktligt för på vilket sätt dessa krav kan bidra till god driftsekonomi.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för vanliga byggnadstekniker och vanliga konstruktionselement inom husbyggnad och anläggning. Dessutom beskriver och jämför eleven utförligt olika, viktiga byggnadsmaterial och dess uppbyggnad, egenskaper, tillverkning, användningsområden och livscykel. Vidare redogör eleven utförligt för olika typer av byggnader och anläggningar. Eleven redogör utförligt för de byggnadsfysikaliska funktionskraven för värme, fukt, ljud, brand och beständighet. Dessutom redogör eleven utförligt för byggnadsfysikaliska faktorer som har betydelse för energieffektivitet och miljö. Vidare redogör eleven utförligt med sektionsritningar samt tekniska beskrivningar för sambandet mellan byggnadsfysik, byggnadsmaterial och byggnadsteknik med PBL och BBR som grund. Eleven redogör utförligt för olika installationstekniska system för ventilation, värme, sanitet och el i byggnader samt beskriver utförligt hur dessa system kan påverka inre och yttre miljö. Eleven redogör utförligt för funktionskraven för belysning, värme och komfort, vattenkvalitet, luftväxling och ljud. Dessutom redogör eleven utförligt för på vilket sätt dessa krav kan bidra till god driftsekonomi.

text: Betyget B

text: 4 Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: SKOLFS 2022:268

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för vanliga byggnadstekniker och vanliga konstruktionselement inom husbyggnad och anläggning. Dessutom beskriver och jämför eleven utförligt och nyanserat olika, viktiga byggnadsmaterial och dess uppbyggnad, egenskaper, tillverkning, användningsområden och livscykel. Vidare redogör eleven utförligt och nyanserat för olika typer av byggnader och anläggningar. Eleven redogör utförligt och nyanserat för de byggnadsfysikaliska funktionskraven för värme, fukt, ljud, brand och beständighet. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för byggnadsfysikaliska faktorer som har betydelse för energieffektivitet och miljö. Vidare redogör eleven utförligt och nyanserat med sektionsritningar samt tekniska beskrivningar för sambandet mellan byggnadsfysik, byggnadsmaterial och byggnadsteknik med PBL och BBR som grund. Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika installationstekniska system för ventilation, värme, sanitet och el i byggnader samt beskriver utförligt och nyanserat hur dessa system kan påverka inre och yttre miljö. Eleven redogör utförligt och nyanserat för funktionskraven för belysning, värme och komfort, vattenkvalitet, luftväxling och ljud. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för på vilket sätt dessa krav kan bidra till god driftsekonomi.

text: Byggprocessen, 100 poäng

text: Kurskod: SAHBYC3

text: Kursen byggprocessen omfattar punkterna 6–9 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Byggprocessens olika skeden: markförvärv, projektering, upphandling, produktion, överlämning, förvaltning, drift, underhåll och rivning. – Byggprojektets genomförandeformer och organisation för byggprocessens olika delar. Byggprocessens olika aktörer. – Tillämpliga regler i byggprocessen, till exempel PBL (plan- och bygglagen), BBR (Boverkets byggregler), AFS (Arbetsmiljöverkets författningssamling) och

text: miljöbalken

text: . – Förfrågningsunderlag kopplade till AMA-systemet (allmän material- och arbetsbeskrivning). – Anbudsprocessen – beräkningar, kalkyl, offertförfrågan, förhandling, beställning och entreprenadavtal. – Upphandling av entreprenader och material enligt AB (allmänna bestämmelser) och AF (administrativa föreskrifter). – Entreprenad- och ersättningsformer. – Kvalitetsplan, miljöplan och arbetsmiljöplan. – Bas P (planering och projektering) och Bas U (utförande). – Byggnaders och installationers påverkan utifrån ett livscykelperspektiv. – Produktionsplanering, produktionsbudget och produktionstidplan. 5

text: SKOLFS 2022:268

text: – Grundläggande samordningsplanering mellan olika aktörer. – Olika typer av besiktningar.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för byggprocessens olika skeden. Dessutom redogör eleven översiktligt för byggprojektets genomförandeformer och organisation samt för de olika aktörerna i byggprocessen. Eleven redogör översiktligt för projekt- och samordningsplanering i projekterings- och utförandeskedet. Eleven redogör översiktligt för tillämpliga regler som styr byggprocessen. Dessutom redogör eleven utifrån enkla fallbeskrivningar, översiktligt för avtals- och kontraktsskrivningar. Eleven upprättar i samråd med handledare, utifrån förfrågningsunderlag, plan för utförandeskedet. Eleven redogör översiktligt för kontrollansvaret enligt PBL och byggarbetsmiljösamordning enligt Bas P och Bas U. Dessutom redogör eleven, utifrån enkla fallbeskrivningar, översiktligt för kvalitets-, miljö- och arbetsmiljöledningssystem. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för byggprocessens olika skeden. Dessutom redogör eleven utförligt för byggprojektets genomförandeformer och organisation samt för de olika aktörerna i byggprocessen. Eleven redogör utförligt för projekt- och samordningsplanering i projekterings- och utförandeskedet. Eleven redogör utförligt för tillämpliga regler som styr byggprocessen. Dessutom redogör eleven utifrån enkla fallbeskrivningar, utförligt för avtalsoch kontraktsskrivningar. Eleven upprättar efter samråd med handledare, utifrån förfrågningsunderlag, plan för utförandeskedet. Eleven redogör utförligt för kontrollansvaret enligt PBL och byggarbetsmiljösamordning enligt Bas P och Bas U. Dessutom redogör eleven, utifrån fallbeskrivningar, utförligt för kvalitets-, miljö- och arbetsmiljöledningssystem. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: SKOLFS 2022:268

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för byggprocessens olika skeden. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för byggprojektets genomförandeformer och organisation samt för de olika aktörerna i byggprocessen. Eleven redogör utförligt och nyanserat för projekt- och samordningsplanering i projekterings- och utförandeskedet. Eleven redogör utförligt och nyanserat för tillämpliga regler som styr byggprocessen. Dessutom redogör eleven utifrån enkla fallbeskrivningar, utförligt och nyanserat för avtals- och kontraktsskrivningar. Eleven upprättar efter samråd med handledare, utifrån förfrågningsunderlag, plan för utförandeskedet. Eleven redogör utförligt och nyanserat för kontrollansvaret enligt PBL och byggarbetsmiljösamordning enligt Bas P och Bas U. Dessutom redogör eleven, utifrån komplexa fallbeskrivningar, utförligt och nyanserat för kvalitets-, miljö- och arbetsmiljöledningssystem. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Miljöcertifierade hus, 100 poäng

text: Kurskod: SAHMIL3

text: Kursen miljöcertifierade hus omfattar punkterna 2, 8–10 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Energiberäkning och energideklaration. – Olika typer av lågenergibyggnader. – Miljöklassning av byggnader samt dokumentationen av detta. – Miljöklassningssystem. –

text: Miljöbalken

text: . – Aktörer i arbetet med livscykelanalyser. – Livscykelanalys.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven räknar med viss säkerhet ut U-värdet och energibehovet för byggnader. Eleven redogör översiktligt för de delar av

text: miljöbalken

text: som berör miljöcertifiering av byggnader. Eleven redogör även översiktligt för vad en livscykelanalys innebär och hur den genomförs samt vilka aktörer som är involverade. Eleven för dessutom enkla resonemang om de olika aktörernas behov och intressen.

text: SKOLFS 2022:268

text: Eleven redogör översiktligt för miljöklassningssystem. Eleven utför i samråd med handledare en miljöklassning och gör en enkel dokumentation av miljöklassningen. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven räknar med viss säkerhet ut U-värdet och energibehovet för byggnader. Eleven redogör utförligt för de delar av

text: miljöbalken

text: som berör miljöcertifiering av byggnader. Eleven redogör även utförligt för vad en livscykelanalys innebär och hur den genomförs samt vilka aktörer som är involverade. Eleven för dessutom välgrundade resonemang om de olika aktörernas behov och intressen. Eleven redogör utförligt för miljöklassningssystem. Eleven utför efter samråd med handledare en miljöklassning och gör en noggrann dokumentation av miljöklassningen. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven räknar med säkerhet ut U-värdet och energibehovet för byggnader. Eleven redogör utförligt och nyanserat för de delar av

text: miljöbalken

text: som berör miljöcertifiering av byggnader. Eleven redogör även utförligt och nyanserat för vad en livscykelanalys innebär och hur den genomförs samt vilka aktörer som är involverade. Eleven för dessutom välgrundade och nyanserade resonemang om de olika aktörernas behov och intressen. Eleven redogör utförligt och nyanserat för miljöklassningssystem. Eleven utför efter samråd med handledare en miljöklassning och gör en noggrann och utförlig dokumentation av miljöklassningen. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: BIM-samordning, 100 poäng

text: Kurskod: SAHBIM3

text: Kursen BIM-samordning omfattar punkterna 6–9 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: SKOLFS 2022:268

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – BIM (Building Information Modelling). – Projektering, förvaltning, projektstyrning, ledarskap, organisation och kommunikation enligt BIM-metodik. – 3D-projektering och samgranskning. – Modellinformation och databaser i BIM-projektering. – Avtalsrätt och ABK (allmänna bestämmelser för konsultuppdrag) inom arkitekt- och ingenjörsverksamhet. – Hållbart byggande. Effekt- och energibehov. Ekonomi och material.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för hur BIM påverkar projektering, produktion och förvaltning av byggnaden. Eleven för enkla resonemang om projektstyrning, ledarskap, organisation, kommunikation och samgranskning enligt BIM-metodiken. Eleven redogör översiktligt för hur datorverktyg används vid hantering av virtuella modeller. Eleven redogör översiktligt för vad som styr en projektering gällande avtal och kontrakt. Eleven redogör översiktligt för hur allmän avtalsrätt och ABK påverkar projekteringens utformning. Eleven gör enkla jämförelser av energi- och effektbehov, ekonomi och material baserade på BIM-projektering.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för hur BIM påverkar projektering, produktion och förvaltning av byggnaden. Eleven för välgrundade resonemang om projektstyrning, ledarskap, organisation, kommunikation och samgranskning enligt BIM-metodiken. Eleven redogör utförligt för hur datorverktyg används vid hantering av virtuella modeller. Eleven redogör utförligt för vad som styr en projektering gällande avtal och kontrakt. Eleven redogör utförligt för hur allmän avtalsrätt och ABK påverkar projekteringens utformning. Eleven gör noggranna jämförelser av energioch effektbehov, ekonomi och material baserade på BIM-projektering.

text: Betyget B

text: SKOLFS 2022:268

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur BIM påverkar projektering, produktion och förvaltning av byggnaden. Eleven för välgrundade och nyanserade resonemang om projektstyrning, ledarskap, organisation, kommunikation och samgranskning enligt BIM-metodiken. Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur datorverktyg används vid hantering av virtuella modeller. Eleven redogör utförligt och nyanserat för vad som styr en projektering gällande avtal och kontrakt. Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur allmän avtalsrätt och ABK påverkar projekteringens utformning. Eleven gör noggranna och utförliga jämförelser av energi- och effektbehov, ekonomi och material baserade på BIM-projektering.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet samhällsbyggande i gymnasieskolan, inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå och inom vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Av

text: framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet samhällsbyggande finns i bilagan till dessa föreskrifter.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2011.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Bilaga

text: Samhällsbyggande

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet samhällsbyggande ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om byggprocessen och dess roll i samhällsbyggandet. Byggprocessen innehåller olika skeden från stadsplanering till fastighetsförvaltning och därför ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om denna process. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förståelse av vilka aktörer som är involverade i de olika skedena, hur byggprocessen organiseras och vilka lagar och regler som är tillämpliga. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av sambandet mellan byggnadsteknik, installationsteknik, byggnadsfysik och byggnadsmaterial för hållbara byggnadsverk. Den ska även ge eleverna möjlighet att utveckla grundläggande kunskaper om installationsteknik främst inom VVS- och elområdet. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om byggprojektledning inom projektering och produktion, främst inom produktionsplanering och kvalitets- och miljöarbete. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla grundläggande kunskaper om vanliga avtalsformer för projektering och produktion samt om formerna för kontraktsskrivning mellan byggprocessens parter. Eleverna ska ges möjlighet att arbeta i verklighetsnära projekt med koppling till teknikområdet.

text: 1. Kunskaper om viktiga byggnadsmaterial samt om byggnadsteknik, konstruktionselement och olika typer av byggnader och anläggningar. 2. Kunskaper om byggnadsfysik samt om vanligt förekommande funktionskrav. 3. Kunskaper om installationstekniska system för ventilation, värme, sanitet och el i byggnader samt om samhällets tekniska system för vatten och avlopp. 4. Kunskaper om vanligt förekommande funktionskrav för belysning, el, värme och komfort, vattenkvalitet, luftväxling och ljud. 5. Kunskaper om vanligt förekommande installationers uppbyggnad och hur dessa är redovisade och dokumenterade i ritningar och scheman. 6. Kunskaper om och planering av el på en byggarbetsplats. 7. Kunskaper om byggprocessens olika skeden samt om byggprojektets 2 genomförandeformer och organisation.

text: 8. Kunskaper om planering i projekterings- och utförandeskedet. 9. Kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området. 10. Kunskaper om kvalitets-, miljö- och arbetsmiljöledningssystem.

text: Kurser i ämnet

text: Byggnads-, installations- och anläggningsteknik, 100 poäng. Byggnads- och installationsteknik, 100 poäng. Kursen får bara anordnas av skolor som av Skolverket har beviljats att delta i försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan. Byggprocessen, 100 poäng. Byggprocessens organisation, 100 poäng. Kursen får bara anordnas av skolor som av Skolverket har beviljats att delta i försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Byggnads-, installations- och anläggningsteknik, 100 poäng

text: Kurskod: SAHBYN0

text: Kursen byggnads-, installations- och anläggningsteknik omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll:

text: • Viktiga byggnadsmaterial, till exempel trä, betong, isolering, tätskikt, murverk, grus, markbeläggning och asfalt samt deras tillverkning, uppbyggnad, egenskaper och användningsområden. • Byggnadsteknik och konstruktionselement inom husbyggnad och anläggning, till exempel bärande och icke bärande delar av en byggnad, grundkonstruktion, väggar, bjälklag, takkonstruktion, fönster och dörrar, vägar och rörgravar. • Olika typer av byggnader och anläggningar, till exempel bostadshus, affärslokaler, vägar och broar. • Byggnadsfysik för byggande av god inre och yttre miljö. Vanliga funktionskrav vad gäller värme, fukt, ljud, brand och beständighet samt energieffektivitet och miljö. • Sambandet mellan byggnadsfysik, byggnadsmaterial och byggnadsteknik. • Installationstekniska system för ventilation, värme, sanitet och el i byggnader samt hur dessa system kan påverka både inre och yttre miljö. • Samhällets tekniska system för vatten och avlopp. Dricksvatten från vattentäkt till vattenkran. Spillvatten och dagvatten från avlopp till behandling i reningsverk. • Vanligt förekommande funktionskrav för belysning, el, värme och komfort, vattenkvalitet, luftväxling och ljud. • Elsäkerhet: elfaran, elolycksfall, ljusbågs- och strömgenomgångsrisker, arbete med, utan och nära spänning, den elarbetansvariges arbetsuppgifter, entreprenörsarbete för el samt ansvarsfrågor. 3

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för viktiga byggnadsmaterial och för deras uppbyggnad, egenskaper, tillverkning samt användningsområden. Dessutom beskriver eleven översiktligt vanlig byggnadsteknik och vanliga konstruktionselement inom husbyggnad och anläggning. Vidare redogör eleven översiktligt för olika typer av byggnader och anläggningar. Eleven redogör översiktligt för byggnadsfysikaliska funktionskrav för värme, fukt, ljud, brand och beständighet. Dessutom redogör eleven översiktligt för byggnadsfysikaliska faktorer som har betydelse för energieffektivitet och miljö. Vidare redogör eleven översiktligt för sambandet mellan byggnadsfysik, byggnadsmaterial och byggnadsteknik. Eleven redogör översiktligt för olika installationstekniska system för ventilation, värme, sanitet och el i byggnader samt beskriver översiktligt hur dessa system kan påverka både inre och yttre miljö. Dessutom redogör eleven översiktligt för samhällets tekniska system för vatten och avlopp. Eleven redogör översiktligt för funktionskraven för belysning, värme och komfort, vattenkvalitet, luftväxling och ljud. Dessutom redogör eleven översiktligt för på vilket sätt dessa krav kan bidra till en god driftsekonomi. Eleven redogör även översiktligt för vilka faror det finns med el på en byggarbetsplats samt vad som krävs för en hög elsäkerhet.

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för viktiga byggnadsmaterial och för deras uppbyggnad, egenskaper, tillverkning samt användningsområden. Dessutom beskriver eleven utförligt vanlig byggnadsteknik och vanliga konstruktionselement inom husbyggnad och anläggning. Vidare redogör eleven utförligt för olika typer av byggnader och anläggningar. Eleven redogör utförligt för de byggnadsfysikaliska funktionskraven för värme, fukt, ljud, brand och beständighet. Dessutom redogör eleven utförligt för byggnadsfysikaliska faktorer som har betydelse för energieffektivitet och miljö. Vidare redogör eleven utförligt för sambandet mellan byggnadsfysik, byggnadsmaterial och byggnadsteknik. Eleven redogör utförligt för olika installationstekniska system för ventilation, värme, sanitet och el i byggnader samt beskriver utförligt hur dessa system kan påverka inre och yttre miljö. Dessutom redogör eleven utförligt för samhällets tekniska system för vatten och avlopp. Eleven redogör utförligt för funktionskraven för belysning, värme och 4 komfort, vattenkvalitet, luftväxling och ljud. Dessutom redogör eleven

text: utförligt för på vilket sätt dessa krav kan bidra till god driftsekonomi. Eleven redogör även utförligt för vilka faror det finns med el på en byggarbetsplats samt vad som krävs för en hög elsäkerhet.

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för viktiga byggnadsmaterial och deras uppbyggnad, egenskaper, tillverkning samt användningsområden. Dessutom beskriver eleven utförligt och nyanserat vanlig byggnadsteknik och vanliga konstruktionselement inom husbyggnad och anläggning. Vidare redogör eleven utförligt och nyanserat för olika typer av byggnader och anläggningar. Eleven redogör utförligt och nyanserat för de byggnadsfysikaliska funktionskraven för värme, fukt, ljud, brand och beständighet. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för byggnadsfysikaliska faktorer som har betydelse för energieffektivitet och miljö. Vidare redogör eleven utförligt och nyanserat för sambandet mellan byggnadsfysik, byggnadsmaterial och byggnadsteknik. Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika installationstekniska system för ventilation, värme, sanitet och el i byggnader samt beskriver utförligt och nyanserat hur dessa system kan påverka inre och yttre miljö. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för samhällets tekniska system för vatten och avlopp. Eleven redogör utförligt och nyanserat för funktionskraven för belysning, värme och komfort, vattenkvalitet, luftväxling och ljud. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för på vilket sätt dessa krav kan bidra till god driftsekonomi. Eleven redogör även utförligt för vilka faror det finns med el på en byggarbetsplats samt vad som krävs för en hög elsäkerhet.

text: Byggnads- och installationsteknik, 100 poäng

text: Kurskod: SAHBYG0

text: Kursen byggnads- och installationsteknik omfattar punkterna 1–6 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: • Viktiga byggnadsmaterial, till exempel trä, betong, isolering, tätskikt, murverk och ytbeläggningsmaterial samt deras tillverkning, uppbyggnad, egenskaper och användningsområden.

text: • Byggnadsteknik och konstruktionselement inom husbyggnad och anläggning, till exempel bärande och icke bärande delar av en byggnad, grundkonstruktion, väggar, bjälklag, takkonstruktion, fönster och dörrar, vägar och rörgravar. • Olika typer av byggnader och anläggningar, till exempel bostadshus, affärslokaler, vägar och broar. • Byggnadsfysik för byggande av god inre och yttre miljö. Vanliga funktionskrav vad gäller värme, fukt, ljud, brand och beständighet samt energieffektivitet och miljö. • Sambandet mellan byggnadsfysik, byggnadsmaterial och byggnadsteknik. • Installationstekniska system för ventilation, värme, sanitet och el i byggnader samt hur dessa system kan påverka både inre och yttre miljö. • Samhällets tekniska system för vatten och avlopp. Dricksvatten från vattentäkt till vattenkran. Spillvatten och dagvatten från avlopp till behandling i reningsverk. • Vanligt förekommande funktionskrav för belysning, el, värme och komfort, vattenkvalitet, luftväxling och ljud. • Elsäkerhet: elfaran, elolycksfall, ljusbågs- och strömgenomgångsrisker, arbete med, utan och nära spänning, den elarbetansvariges arbetsuppgifter, entreprenörsarbete för el samt ansvarsfrågor. • Övergripande driftsekonomi: skötsel, underhållsintervall och åtgärder samt kostnader för investering, drift och underhåll. • Uppbyggnad av vanligt förekommande installationer samt hur dessa är redovisade och dokumenterade i ritningar och scheman. • El på byggarbetsplatsen: belysnings- och fördelningsutrustning samt drift och underhåll. • Planering av tillfällig elanläggning på byggarbetsplatsen.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för viktiga byggnadsmaterial och för deras uppbyggnad, egenskaper, tillverkning och användningsområden. Dessutom beskriver eleven översiktligt vanlig byggnadsteknik och vanliga konstruktionselement inom husbyggnad och anläggning. Vidare redogör eleven översiktligt för olika typer av byggnader och anläggningar. Eleven redogör översiktligt för byggnadsfysikaliska funktionskrav för värme, fukt, ljud, brand och beständighet. Dessutom redogör eleven översiktligt för byggnadsfysikaliska faktorer som har betydelse för energieffektivitet och miljö. Vidare redogör eleven översiktligt för sambandet mellan byggnadsfysik, byggnadsmaterial och byggnadsteknik. Eleven redogör översiktligt för olika installationstekniska system för ventilation, värme, sanitet och el i byggnader samt beskriver översiktligt hur dessa system kan påverka inre och yttre miljö. Dessutom redogör eleven översiktligt för samhällets tekniska system för vatten och avlopp. Eleven redogör översiktligt för funktionskraven för belysning, värme och komfort, vattenkvalitet, luftväxling och ljud. Dessutom redogör

text: eleven översiktligt för på vilket sätt dessa krav kan bidra till en god driftsekonomi. Eleven redogör översiktligt för vanliga installationers uppbyggnad samt för hur de är redovisade och dokumenterade i ritningar och scheman. Dessutom redogör eleven översiktligt för hur el kan ordnas på en byggarbetsplats då det gäller belysnings- och fördelningsutrustning samt drift och underhåll. Eleven redogör även översiktligt för vilka faror det finns med el på en byggarbetsplats samt vad som krävs för en hög elsäkerhet. Eleven planerar i samråd med handledare en enklare tillfällig elanläggning på byggarbetsplatsen. I arbetet använder eleven med viss säkerhet ritningar och scheman. Elevens planering utgör ett tillfredsställande underlag för att upprätta en elanläggning. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för viktiga byggnadsmaterial och för deras uppbyggnad, egenskaper, tillverkning och användningsområden. Dessutom beskriver eleven utförligt vanlig byggnadsteknik och vanliga konstruktionselement inom husbyggnad och anläggning. Vidare redogör eleven utförligt för olika typer av byggnader och anläggningar. Eleven redogör utförligt för de byggnadsfysikaliska funktionskraven för värme, fukt, ljud, brand och beständighet. Dessutom redogör eleven utförligt för byggnadsfysikaliska faktorer som har betydelse för energieffektivitet och miljö. Vidare redogör eleven utförligt för sambandet mellan byggnadsfysik, byggnadsmaterial och byggnadsteknik. Eleven redogör utförligt för olika installationstekniska system för ventilation, värme, sanitet och el i byggnader samt beskriver utförligt hur dessa system kan påverka inre och yttre miljö. Dessutom redogör eleven utförligt för samhällets tekniska system för vatten och avlopp. Eleven redogör utförligt för funktionskraven för belysning, värme och komfort, vattenkvalitet, luftväxling och ljud. Dessutom redogör eleven utförligt för på vilket sätt dessa krav kan bidra till en god driftsekonomi. Eleven redogör utförligt för vanliga installationers uppbyggnad samt för hur de är redovisade och dokumenterade i ritningar och scheman. Dessutom redogör eleven utförligt för hur el kan ordnas på en byggarbetsplats då det gäller belysnings- och fördelningsutrustning samt drift och underhåll. Eleven redogör även utförligt för vilka faror det finns med el på en byggarbetsplats samt vad som krävs för en hög elsäkerhet. Eleven planerar efter samråd med handledare en enklare tillfällig elanläggning på byggarbetsplatsen. I arbetet använder eleven med viss säkerhet ritningar och scheman. Elevens planering utgör ett 7 tillfredsställande underlag för att upprätta en elanläggning.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för viktiga byggnadsmaterial och för deras uppbyggnad, egenskaper, tillverkning och användningsområden. Dessutom beskriver eleven utförligt och nyanserat vanlig byggnadsteknik och vanliga konstruktionselement inom husbyggnad och anläggning. Vidare redogör eleven utförligt och nyanserat för olika typer av byggnader och anläggningar. Eleven redogör utförligt och nyanserat för de byggnadsfysikaliska funktionskraven för värme, fukt, ljud, brand och beständighet. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för byggnadsfysikaliska faktorer som har betydelse för energieffektivitet och miljö. Vidare redogör eleven utförligt och nyanserat för sambandet mellan byggnadsfysik, byggnadsmaterial och byggnadsteknik. Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika installationstekniska system för ventilation, värme, sanitet och el i byggnader samt beskriver utförligt och nyanserat hur dessa system kan påverka inre och yttre miljö. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för samhällets tekniska system för vatten och avlopp. Eleven redogör utförligt och nyanserat för funktionskraven för belysning, värme och komfort, vattenkvalitet, luftväxling och ljud. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för på vilket sätt dessa krav kan bidra till en god driftsekonomi. Eleven redogör utförligt och nyanserat för vanliga installationers uppbyggnad samt för hur de är redovisade och dokumenterade i ritningar och scheman. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för hur el kan ordnas på en byggarbetsplats då det gäller belysningsoch fördelningsutrustning samt drift och underhåll. Eleven redogör även utförligt och nyanserat för vilka faror det finns med el på en byggarbetsplats samt vad som krävs för en hög elsäkerhet. Eleven planerar efter samråd med handledare en enklare tillfällig elanläggning på byggarbetsplatsen. I arbetet använder eleven med säkerhet ritningar och scheman. Elevens planering utgör ett gott underlag för att upprätta en elanläggning. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Kurskod: SAHBYC0

text: Kursen byggprocessen omfattar punkterna 7 och 9–10 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: • Byggprocessens olika skeden: markförvärv, projektering, upphandling, produktion, överlämnande och förvaltning. • Byggprojektets genomförandeformer och organisation för byggprocessens olika delar. Byggprocessens olika aktörer. • Tillämpliga regler i byggprocessen, till exempel plan- och bygglagen samt Boverkets och Arbetsmiljöverkets regler. • Kvalitets-, miljö- och arbetsmiljöledningssystem, till exempel enligt ISO9000 och ISO14000 samt branschspecifika tillämpningar.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för byggprocessens olika skeden. Dessutom redogör eleven översiktligt för byggprojektets genomförandeformer och organisation samt för de olika aktörerna i byggprocessen. Eleven resonerar översiktligt, utifrån en verklig fallbeskrivning, om hur en specifik byggarbetsplats kan organiseras. Eleven redogör översiktligt för tillämpliga regler som styr byggprocessen. Dessutom resonerar eleven översiktligt om olika möjliga lösningar på enkla juridiska problem. Eleven redogör, utifrån enkla fallbeskrivningar, översiktligt för kvalitets-, miljö- och arbetsmiljöledningssystem i byggföretag.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för byggprocessens olika skeden. Dessutom redogör eleven utförligt för byggprojektets genomförandeformer och organisation samt för de olika aktörerna i byggprocessen. Eleven resonerar utförligt, utifrån en verklig fallbeskrivning, om hur en specifik byggarbetsplats kan organiseras. Eleven redogör utförligt för tillämpliga regler som styr byggprocessen. Dessutom resonerar eleven utförligt om olika möjliga lösningar på enkla juridiska problem. 9

text: Eleven redogör, utifrån enkla fallbeskrivningar, utförligt för kvalitets-, miljö- och arbetsmiljöledningssystem i byggföretag.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för byggprocessens olika skeden. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för byggprojektets genomförandeformer och organisation samt för de olika aktörerna i byggprocessen. Eleven resonerar utförligt och nyanserat, utifrån en verklig fallbeskrivning, om hur en specifik byggarbetsplats kan organiseras. Eleven redogör utförligt och nyanserat för tillämpliga regler som styr byggprocessen. Dessutom resonerar eleven utförligt och nyanserat om olika möjliga lösningar på enkla juridiska problem. Eleven redogör, utifrån enkla fallbeskrivningar, utförligt och nyanserat för kvalitets-, miljö- och arbetsmiljöledningssystem i byggföretag.

text: Byggprocessens organisation, 100 poäng

text: Kurskod: SAHBYP0

text: Kursen byggprocessens organisation omfattar punkterna 7–10 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: • Byggprocessens olika skeden: markförvärv, projektering, upphandling, produktion, överlämnande och förvaltning. • Byggprojektets genomförandeformer och organisation för byggprocessens olika delar. Byggprocessens olika aktörer. • Projektplanering i projekterings- och utförandeskedet, till exempel vad gäller tid- och resursplanering samt uppföljning och avstämning. Grundläggande samordningsplanering av olika aktörer i byggprojekt. • Tillämpliga regler i byggprocessen, till exempel plan- och bygglagen (PBL) samt Boverkets och Arbetsmiljöverkets regler. Avtals- och kontraktsskrivning i utförandeskedet. Förfrågningsunderlag och deras ingående delar. • Kvalitets-, miljö- och arbetsmiljöledningssystem på grundläggande nivå, till exempel enligt ISO9000 och ISO14000 samt branschspecifika system. Kontrollansvar enligt PBL och byggarbetsmiljösamordning enligt BAS-P och BAS-U.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för byggprocessens olika skeden. Dessutom redogör eleven översiktligt för byggprojektets genomförandeformer och organisation samt för de olika aktörerna i byggprocessen. Eleven redogör översiktligt för projekt- och samordningsplanering i projekterings- och utförandeskedet. I redogörelsen beskriver eleven översiktligt hur tid- och resursplanering samt uppföljning och avstämning kan genomföras. Eleven redogör översiktligt för tillämpliga regler som styr byggprocessen. Dessutom redogör eleven, utifrån enkla fallbeskrivningar, översiktligt för avtals- och kontraktsskrivningar i främst utförandeskedet. Eleven upprättar med viss säkerhet, utifrån enkla förfrågningsunderlag, planering för utförandeskedet. Eleven redogör översiktligt för kontrollansvaret enligt PBL och byggarbetsmiljösamordning enligt BAS-P och BAS-U. Dessutom redogör eleven, utifrån enkla fallbeskrivningar, översiktligt för kvalitets-, miljöoch arbetsmiljöledningssystem.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för byggprocessens olika skeden. Dessutom redogör eleven utförligt för byggprojektets genomförandeformer och organisation samt för de olika aktörerna i byggprocessen. Eleven redogör utförligt för projekt- och samordningsplanering i projekterings- och utförandeskedet. I redogörelsen beskriver eleven utförligt hur tid- och resursplanering samt uppföljning och avstämning kan genomföras. Eleven redogör utförligt för tillämpliga regler som styr byggprocessen. Dessutom redogör eleven, utifrån enkla fallbeskrivningar, utförligt för avtals- och kontraktsskrivningar i främst utförandeskedet. Eleven upprättar med viss säkerhet, utifrån förfrågningsunderlag, planering för utförandeskedet. Eleven redogör utförligt för kontrollansvaret enligt PBL och byggarbetsmiljösamordning enligt BAS-P och BAS-U. Dessutom redogör eleven, utifrån fallbeskrivningar, utförligt för kvalitets-, miljö- och arbetsmiljöledningssystem.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för byggprocessens olika skeden. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för byggprojektets genomförandeformer och organisation samt för de olika aktörerna i byggprocessen. Eleven redogör utförligt och nyanserat för projekt- och samordningsplanering i projekterings- och utförandeskedet. I redogörelsen beskriver eleven utförligt och nyanserat hur tid- och resursplanering samt uppföljning och avstämning kan genomföras. Eleven redogör utförligt och nyanserat för tillämpliga regler som styr byggprocessen. Dessutom redogör eleven, utifrån enkla fallbeskrivningar, utförligt och nyanserat för avtals- och kontraktsskrivningar i främst utförandeskedet. Eleven upprättar med säkerhet, utifrån avancerade förfrågningsunderlag, planering för utförandeskedet. Eleven redogör utförligt och nyanserat för kontrollansvaret enligt PBL och byggarbetsmiljösamordning enligt BAS-P och BAS-U. Dessutom redogör eleven, utifrån komplexa fallbeskrivningar, utförligt och nyanserat för kvalitets-, miljö- och arbetsmiljöledningssystem.


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

type: stycke

type: paragraf

text: Ämnesplanen för ämnet båtkunskap finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2011.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Bilaga

text: Båtkunskap

type: rubrik

text: Ämnet båtkunskap behandlar sjövägsregler och navigation för att framföra båtar eller skepp inomskärs och i kustnära vatten. Det behandlar även sjövett, sjösäkerhet och båtlivets inverkan på miljön.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet båtkunskap ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att framföra olika typer av båtar och skepp på ett säkert och sjömannamässigt sätt. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper i navigation och om de regler som gäller till sjöss. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om förebyggande säkerhetsåtgärder samt om åtgärder vid brand, överlevnad och olycksfall. Undervisningen ska dessutom bidra till att eleverna utvecklar förståelse av hur båtlivet påverkar vatten- och djurliv samt kunskap om de särskilda krav på miljöhänsyn som ställs inom området. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med uppgifter som konstrueras så att de återspeglar och förbereder för situationer som eleverna kommer att möta i sitt yrke. Dessa arbetsuppgifter ska utgå från ett problemlösande arbetssätt.

text: Undervisningen i ämnet båtkunskap ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om olika fartygs egenskaper och användningsområden. 2. Förmåga att hantera och framföra båtar på ett sjömannamässigt och säkerhetsmedvetet sätt, samt med hänsyn till miljön. 3. Förmåga att hantera och framföra skepp med hänsyn till deras maskinstyrka och manöversystem. 4. Kunskaper om sjövägsregler och navigation för framförande av fartyg. 5. Kunskaper om förebyggande säkerhetsåtgärder samt förmåga att vidta rätt åtgärd vid brand, olycksfall och överlevnad. 6. Förmåga att agera i olika situationer på ett säkert, miljömässigt och kvalitetsmässigt sätt utifrån lagar och andra bestämmelser som reglerar området.

text: Kurser i ämnet

text: Skärgårdsnavigation, 100 poäng. Kustnavigation och säkerhet, 100 poäng, som bygger på kursen skärgårdsnavigation.

text: Kurskod: BATSKA0

text: Kursen kustnavigation och säkerhet omfattar punkterna 1–6 under rubriken Ämnets syfte, med särskild betoning på punkterna 3 och 5.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Olika båttyper, deras användningsområden och egenskaper. – Manövrering av olika typer av båtar inomskärs. – Ut- och tilläggningar i olika hamn- och väderleksförhållanden. – Kontroll före avfärd. – Förtöjning med ankare, boj, vid y-bommar samt förtöjning med långsida mot kaj. – Knopslagning. – Sjökort, styrning efter kompass, kurskontroll i enslinje, navigering i utprickat farvatten och positions- och lägesbestämningar. – Fyrbelysningssystem och lanternor. – Internationella sjövägsregler, sjötrafikförordning samt

text: sjölagen

text: . – Säkerhet ombord. – Sjöräddningsorganisationer. – Båtlivets påverkan på miljön.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt olika båttyper, deras egenskaper och användningsområden. Eleven hanterar och framför med viss säkerhet och i nya situationer olika typer av fartyg inomskärs. I hantering och framförande genomför eleven med gott handlag olika uppgifter på ett säkert och sjömannamässigt sätt. I arbetet gör eleven riskbedömningar. Eleven navigerar, efter samråd med handledare, med olika typer av fartyg inomskärs och i kustnära vatten. Dessutom redogör eleven utförligt för sjövägsregler och regler för navigation. I arbetet samarbetar eleven med andra och kommunicerar på ett språk som är relevant för uppgiften. Eleven använder med viss säkerhet de termer och begrepp som är relevanta för ämnet. Eleven ger några exempel på förebyggande säkerhetsåtgärder och åtgärder vid brand, olycksfall och överlevnad. Dessutom beskriver eleven utförligt med stöd av välgrundade exempel hur båtlivet påverkar miljön samt vatten- och djurliv. Eleven beskriver utförligt de lagar och bestämmelser som reglerar området, samt arbetar utifrån krav på säkerhet, kvalitet och miljö. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat olika båttyper, deras egenskaper och användningsområden. Eleven hanterar och framför med säkerhet och i nya situationer olika typer av fartyg inomskärs. I hantering och framförande genomför eleven med mycket gott handlag olika uppgifter på ett säkert och sjömannamässigt sätt. I arbetet gör eleven välgrundade riskbedömningar. Eleven navigerar, efter samråd med handledare, med olika typer av fartyg inomskärs och i kustnära vatten. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för sjövägsregler och regler för navigation. I arbetet samarbetar eleven med andra och kommunicerar i nya situationer på ett språk som är relevant för uppgiften. Eleven använder med säkerhet de termer och begrepp som är relevanta för ämnet. Eleven ger flera exempel på förebyggande säkerhetsåtgärder och åtgärder vid brand, olycksfall och överlevnad. Dessutom beskriver eleven utförligt och nyanserat med stöd av välgrundade och nyanserade exempel hur båtlivet påverkar miljön samt vatten- och djurliv. Eleven beskriver utförligt

text: Kustnavigation och säkerhet, 100 poäng

text: Kurskod: BATKUS0

text: Kursen kustnavigation och säkerhet omfattar punkterna 2–6 under rubriken Ämnets syfte, med särskild betoning på punkterna 3 och 5.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Hantering och framförande av båtar och skepp i kustnära vatten. – Olika metoder för hantering och framförande beroende på maskinstyrka och manöversystem. – Val av naturhamn och ankrings- och förtöjningsmetod. – Kursrättning med hänsyn till deviation, missvisning, vind eller strömmar. – Positions- och lägesbestämningar i kustnära vatten. – Olika tillvägagångssätt vid bogsering av olika typer av flytetyg. – Handhavande av livräddningsfarkoster. – Brandrisker och brandbekämpning ombord. – Åtgärder vid brandskada, olycksfall eller akut sjukdom ombord. – Personlig skyddsutrustning.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven hanterar och framför med viss säkerhet och i bekanta situationer olika typer av fartyg i kustnära vatten. I hantering och framförande genomför eleven med visst handlag olika uppgifter på ett säkert och sjömannamässigt sätt. Eleven arbetar utifrån givna metoder med olika typer av fartyg och manöversystem. I arbetet gör eleven enkla riskbedömningar. Eleven navigerar, i samråd med handledare, med olika typer av fartyg inomskärs och i kustnära vatten Dessutom redogör eleven översiktligt för sjövägsregler och regler för navigation. I arbetet samarbetar eleven med andra och kommunicerar på ett språk som är relevant för uppgiften. Eleven använder med viss säkerhet de termer och begrepp som är relevanta för ämnet. Eleven resonerar översiktligt, utifrån olika enkla fallbeskrivningar, om förebyggande säkerhetsåtgärder och åtgärder vid brand, olycksfall och överlevnad. Dessutom beskriver eleven översiktligt de lagar och bestämmelser som reglerar området, samt arbetar utifrån krav på säkerhet, kvalitet och miljö. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven hanterar och framför med viss säkerhet och i nya situationer olika typer av fartyg i kustnära vatten. I hantering och framförande genomför eleven med gott handlag olika uppgifter på ett säkert och sjömannamässigt sätt. Eleven väljer lämplig metod och arbetar utifrån metoden med olika typer av fartyg och manöversystem. I arbetet gör eleven riskbedömningar. Eleven navigerar, efter samråd med handledare, med olika typer av fartyg inomskärs och i kustnära vatten. Dessutom redogör eleven utförligt för sjövägsregler och regler för navigation. I arbetet samarbetar eleven med andra och kommunicerar på ett språk som är relevant för uppgiften. Eleven använder med viss säkerhet de termer och begrepp som är relevanta för ämnet. Eleven resonerar utförligt, utifrån olika fallbeskrivningar, om förebyggande säkerhetsåtgärder och åtgärder vid brand, olycksfall och överlevnad. Dessutom beskriver eleven utförligt de lagar och bestämmelser som reglerar området, samt arbetar utifrån krav på säkerhet, kvalitet och miljö. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven hanterar och framför med säkerhet och i nya situationer olika typer av fartyg i kustnära vatten. I hantering och framförande genomför eleven med mycket gott handlag olika uppgifter på ett säkert och sjömannamässigt sätt. Eleven väljer lämplig metod, motiverar sitt val av metod och arbetar utifrån metoden med olika typer av fartyg och manöversystem. I arbetet gör eleven välgrundade riskbedömningar. Eleven navigerar, efter samråd med handledare, med olika typer av fartyg inomskärs och i kustnära vatten. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för sjövägsregler och regler för navigation. I arbetet samarbetar eleven med andra och kommunicerar i nya situationer på ett språk som är relevant för uppgiften. Eleven använder med säkerhet de termer och begrepp som är relevanta för ämnet. Eleven resonerar utförligt och nyanserat, utifrån olika fallbeskrivningar, om förebyggande säkerhetsåtgärder och åtgärder vid brand, olycksfall och överlevnad. Dessutom beskriver eleven utförligt och nyanserat de lagar och bestämmelser som reglerar området, samt arbetar utifrån krav på säkerhet, kvalitet och miljö. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med 6 säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet båtkunskap i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Bilaga

text: Båtkunskap

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: Kurskod: BATSKA0

text: Centralt innehåll

text: • Olika båttyper, deras användningsområden och egenskaper. • Manövrering av olika typer av båtar inomskärs. • Ut- och tilläggningar i olika hamn- och väderleksförhållanden. • Kontroll före avfärd. • Förtöjning med ankare, boj, vid y-bommar samt förtöjning med långsida mot kaj. • Knopslagning. • Sjökort, styrning efter kompass, kurskontroll i enslinje, navigering i utprickat farvatten och positions- och lägesbestämningar. • Fyrbelysningssystem och lanternor. • Internationella sjövägsregler, sjötrafikförordning samt

text: sjölagen

text: . • Säkerhet ombord. • Sjöräddningsorganisationer. • Båtlivets påverkan på miljön.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt olika båttyper, deras egenskaper och användningsområden. Eleven hanterar och framför med viss säkerhet och i bekanta situationer olika typer av fartyg inomskärs. I hantering och framförande genomför eleven med visst handlag olika uppgifter på ett säkert och sjömannamässigt sätt. I arbetet gör eleven enkla riskbedömningar. Eleven navigerar, i samråd med handledare, med olika typer av fartyg inomskärs och i kustnära vatten. Dessutom redogör eleven översiktligt för sjövägsregler och regler för navigation. I arbetet samarbetar eleven med andra och kommunicerar på ett språk som är relevant för uppgiften. Eleven använder med viss säkerhet de termer och begrepp som är relevanta för ämnet. Eleven ger något exempel på förebyggande säkerhetsåtgärder och åtgärder vid brand, olycksfall och överlevnad. Dessutom beskriver eleven översiktligt med stöd av enkla exempel hur båtlivet påverkar miljön samt vatten- och djurliv. Eleven beskriver översiktligt de lagar och bestämmelser som reglerar området, samt arbetar utifrån krav på säkerhet, kvalitet och miljö. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav. 3

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat olika båttyper, deras egenskaper och användningsområden. Eleven hanterar och framför med säkerhet och i nya situationer olika typer av fartyg inomskärs. I hantering och framförande genomför eleven med mycket gott handlag olika uppgifter på ett säkert och sjömannamässigt sätt. I arbetet gör eleven välgrundade riskbedömningar. Eleven navigerar, efter samråd med handledare, med olika typer av fartyg inomskärs och i kustnära vatten. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för sjövägsregler och regler för navigation. I arbetet samarbetar eleven med andra och kommunicerar i nya situationer på ett språk som är relevant för uppgiften. Eleven använder med säkerhet de termer och begrepp som är relevanta för ämnet. Eleven ger flera exempel på förebyggande säkerhetsåtgärder och åtgärder vid brand, olycksfall och överlevnad. Dessutom beskriver eleven 4 utförligt och nyanserat med stöd av välgrundade och nyanserade

text: exempel hur båtlivet påverkar miljön samt vatten- och djurliv. Eleven beskriver utförligt och nyanserat de lagar och bestämmelser som reglerar området, samt arbetar utifrån krav på säkerhet, kvalitet och miljö. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Kustnavigation och säkerhet, 100 poäng

text: Kurskod: BATKUS0

text: Centralt innehåll

text: • Hantering och framförande av båtar och skepp i kustnära vatten. • Olika metoder för hantering och framförande beroende på maskinstyrka och manöversystem. • Val av naturhamn och ankrings- och förtöjningsmetod. • Kursrättning med hänsyn till deviation, missvisning, vind eller strömmar. • Positions- och lägesbestämningar i kustnära vatten. • Olika tillvägagångssätt vid bogsering av olika typer av flytetyg. • Handhavande av livräddningsfarkoster. • Brandrisker och brandbekämpning ombord. • Åtgärder vid brandskada, olycksfall eller akut sjukdom ombord. • Personlig skyddsutrustning.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven hanterar och framför med säkerhet och i nya situationer olika typer av fartyg i kustnära vatten. I hantering och framförande genomför eleven med mycket gott handlag olika uppgifter på ett säkert och sjömannamässigt sätt. Eleven väljer lämplig metod, motiverar sitt val av metod och arbetar utifrån metoden med olika typer av fartyg och manöversystem. I arbetet gör eleven välgrundade riskbedömningar. Eleven navigerar, efter samråd med handledare, med olika typer av fartyg inomskärs och i kustnära vatten. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för sjövägsregler och regler för navigation. I arbetet samarbetar eleven med andra och kommunicerar i nya situationer på ett språk som är relevant för uppgiften. Eleven använder med säkerhet de termer och begrepp som är relevanta för ämnet. Eleven resonerar utförligt och nyanserat, utifrån olika fallbeskrivningar, 6 om förebyggande säkerhetsåtgärder och åtgärder vid brand, olycksfall

text: och överlevnad. Dessutom beskriver eleven utförligt och nyanserat de lagar och bestämmelser som reglerar området, samt arbetar utifrån krav på säkerhet, kvalitet och miljö. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet humanistisk och samhällsvetenskaplig spets inom försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2011.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: SKOLFS 2022:146

text: Bilaga

text: Humanistisk och samhällsvetenskaplig spets inom försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning

text: Ämnet humanistisk och samhällsvetenskaplig spets inom försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning förbereder eleverna för fortsatta studier vid universitet eller högskola. Ämnet möjliggör en tvärvetenskaplig eller inomvetenskaplig specialisering inom ett valt kunskapsområde inom spetsutbildningens område. Delar av ämnet kan anpassas med hänsyn till skolans samverkan med universitet eller högskola. Ämnet humanistisk och samhällsvetenskaplig spets inom försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning får bara anordnas inom av Skolverket beviljad försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning inom humaniora och samhällsvetenskap.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet humanistisk och samhällsvetenskaplig spets inom försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning ska syfta till att eleverna utvecklar sina kunskaper inom ett valt kunskapsområde med tydlig anknytning till spetsutbildningens karaktär. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla ett vetenskapligt förhållningssätt, till exempel genom att diskutera teorier och pröva hypoteser. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda relevanta begrepp och metoder inom kunskapsområdet. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att vara källkritiska samt resonera om och presentera resultat. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att relatera kunskaperna inom humaniora eller samhällsvetenskap till omvärlden samt bidra till att de utvecklar förmåga att omsätta kunskaperna i handling. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med vetenskapliga metoder inom humaniora eller samhällsvetenskap. I undervisningen ska eleverna dessutom ges möjlighet att uttrycka kunskaper och föra resonemang såväl muntligt som skriftligt samt med hjälp av modern informationsteknik.

text: Undervisningen i ämnet humanistisk och samhällsvetenskaplig spets inom försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om det valda kunskapsområdet. 2. Förmåga att bearbeta, analysera och diskutera kunskapsområdet ur olika aspekter samt att relatera kunskapsområdet till omvärlden. 3. Förmåga att använda begrepp, metoder och teorier i arbetet med kunskapsområdet. 4. Förmåga att tillämpa ett kritiskt förhållningssätt i arbetet med kunskapsområdet. 5. Förmåga att praktiskt omsätta kunskaper inom området i olika sammanhang.

text: SKOLFS 2022:146

text: sammanhang.

text: Kurser i ämnet

text: Humanistisk och samhällsvetenskaplig spets, 50 poäng. Kursen kan läsas flera gånger med olika innehåll.

text: Kurskod: HUAHUM30S

text: Kursen humanistisk och samhällsvetenskaplig spets omfattar punkterna 1–6 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas kunskaper inom spetsutbildningens område.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Specialisering inom ett väl avgränsat kunskapsområde inom ramen för spetsutbildningen. – Vetenskapliga begrepp, teorier, modeller och metoder som är relevanta för kunskapsområdet. – Källkritisk metod inom kunskapsområdet. Granskning, tolkning och värdering av information från olika medier och källor. – Någon praktisk tillämpning av kunskaper inom området, till exempel i samarbete med institutioner och organisationer i det omgivande samhället eller i form av till exempel fältstudier, rollspel och undersökningar. – Uttrycks- och presentationsformer som är relevanta för kunskapsområdet och för humaniora eller samhällsvetenskap i allmänhet, till exempel debattartiklar, muntliga framställningar, utställningar och vetenskapliga rapporter. Anpassning till syfte, mottagare och situation.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för såväl delar som helheter inom kunskapsområdet. Eleven bearbetar, analyserar och diskuterar med viss säkerhet några frågor inom kunskapsområdet. I arbetet använder eleven med viss säkerhet vetenskapliga begrepp, metoder och teorier som är relevanta för kunskapsområdet. Dessutom diskuterar eleven översiktligt olika aspekter av kunskapsområdet och drar enkla slutsatser om resultat och valda metoder. I arbetet söker, granskar och tolkar eleven med viss säkerhet information från olika källor, gör adekvata källhänvisningar samt värderar med enkla omdömen källornas relevans och trovärdighet. Eleven tillämpar med viss säkerhet och i samråd med handledare sina kunskaper i något relevant praktiskt sammanhang på ett sätt som är anpassat till kunskapsområdet.

text: SKOLFS 2022:146

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: formulerar eleven sig självständigt i förhållande till källorna.

text: Eleven tillämpar med viss säkerhet och efter samråd med handledare sina kunskaper i något relevant praktiskt sammanhang på ett sätt som är anpassat till kunskapsområdet. Eleven presenterar med viss säkerhet kunskaper inom området på ett sätt som i huvudsak är anpassat till syfte, mottagare och situation samt med hjälp av några relevanta uttrycks- och presentationsformer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för såväl delar som helheter inom kunskapsområdet. Eleven bearbetar, analyserar och diskuterar med säkerhet flera frågor inom kunskapsområdet. I arbetet använder eleven med säkerhet vetenskapliga begrepp, metoder och teorier som är relevanta för kunskapsområdet. Dessutom diskuterar eleven utförligt och nyanserat olika aspekter av kunskapsområdet och drar välgrundade och nyanserade slutsatser om resultat och valda metoder med hänvisning till relevanta källor. I arbetet söker, granskar och tolkar eleven med säkerhet information från olika källor, gör adekvata källhänvisningar samt värderar med nyanserade omdömen källornas relevans och trovärdighet. Dessutom

text: SKOLFS 2022:146

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet humanistisk och samhällsvetenskaplig spets inom försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning

text: Av

text: framgår att det för

text: varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Bilaga

text: Ämnet humanistisk och samhällsvetenskaplig spets inom försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning förbereder eleverna för fortsatta studier vid universitet eller högskola. Ämnet möjliggör en tvärvetenskaplig eller inomvetenskaplig specialisering inom ett valt kunskapsområde inom spetsutbildningens område. Delar av ämnet kan anpassas med hänsyn till skolans samverkan med universitet eller högskola. Ämnet humanistisk och samhällsvetenskaplig spets inom försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning får bara anordnas av skolor som av Skolverket har beviljats att delta i denna försöksverksamhet.

text: Ämnets syfte

text: 4. Förmåga att tillämpa ett kritiskt förhållningssätt i arbetet med kunskapsområdet. 5. Förmåga att praktiskt omsätta kunskaper inom området i olika sammanhang. 6. Förmåga att presentera kunskaper inom området i olika sammanhang.

text: Kurser i ämnet

text: Kurskod: HUAHUM0

text: Centralt innehåll

text: • Specialisering inom ett väl avgränsat kunskapsområde inom ramen för spetsutbildningen. • Vetenskapliga begrepp, teorier, modeller och metoder som är relevanta för kunskapsområdet. • Källkritisk metod inom kunskapsområdet. Granskning, tolkning och värdering av information från olika medier och källor. • Någon praktisk tillämpning av kunskaper inom området, till exempel i samarbete med institutioner och organisationer i det omgivande samhället eller i form av till exempel fältstudier, rollspel och undersökningar. • Uttrycks- och presentationsformer som är relevanta för kunskapsområdet och för humaniora eller samhällsvetenskap i allmänhet, till exempel debattartiklar, muntliga framställningar, utställningar och vetenskapliga rapporter. Anpassning till syfte, mottagare och situation.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för såväl delar som helheter inom kunskapsområdet. Eleven bearbetar, analyserar och diskuterar med viss säkerhet några frågor inom kunskapsområdet. I arbetet använder eleven med viss säkerhet vetenskapliga begrepp, metoder och teorier som är relevanta för kunskapsområdet. Dessutom diskuterar eleven översiktligt olika aspekter av kunskapsområdet och drar enkla slutsatser om resultat och valda metoder. I arbetet söker, granskar och tolkar eleven med viss säkerhet information från olika källor, gör adekvata källhänvisningar samt värderar med enkla omdömen källornas relevans och trovärdighet. 3

text: Eleven tillämpar med viss säkerhet och i samråd med handledare sina kunskaper i något relevant praktiskt sammanhang på ett sätt som är anpassat till kunskapsområdet. Eleven presenterar med viss säkerhet kunskaper inom området på ett sätt som till viss del är anpassat till syfte, mottagare och situation samt med hjälp av någon relevant uttrycks- och presentationsform. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för såväl delar som helheter inom kunskapsområdet. Eleven bearbetar, analyserar och diskuterar med säkerhet några frågor inom kunskapsområdet. I arbetet använder eleven med viss säkerhet vetenskapliga begrepp, metoder och teorier som är relevanta för kunskapsområdet. Dessutom diskuterar eleven utförligt olika aspekter av kunskapsområdet och drar välgrundade slutsatser om resultat och valda metoder med hänvisning till relevanta källor. I arbetet söker, granskar och tolkar eleven med viss säkerhet information från olika källor, gör adekvata källhänvisningar samt värderar med enkla omdömen källornas relevans och trovärdighet. Dessutom formulerar eleven sig

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för såväl delar som helheter inom kunskapsområdet. Eleven bearbetar, analyserar och diskuterar med säkerhet flera frågor inom kunskapsområdet. I arbetet använder eleven med säkerhet vetenskapliga begrepp, metoder och teorier som är relevanta för kunskapsområdet. Dessutom diskuterar eleven utförligt och nyanserat olika aspekter av kunskapsområdet och drar välgrundade och 4 slutsatser om resultat och valda metoder

text: nyanserade med hänvisning till

text: Eleven tillämpar med säkerhet och efter samråd med handledare sina kunskaper i något relevant praktiskt sammanhang på ett sätt som är anpassat till kunskapsområdet. Eleven presenterar med säkerhet kunskaper inom området på ett sätt som är väl anpassat till syfte, mottagare och situation samt med hjälp av flera relevanta uttrycks- och presentationsformer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

type: foreskrift


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet naturvetenskaplig spets inom försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2011.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Bilaga

text: Naturvetenskaplig spets inom försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning

text: Ämnet naturvetenskaplig spets inom försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning förbereder eleverna för fortsatta studier vid universitet eller högskola. Ämnet möjliggör en tvärvetenskaplig eller inomvetenskaplig specialisering inom ett valt kunskapsområde inom spetsutbildningens område. Delar av ämnet kan anpassas med hänsyn till skolans samverkan med universitet eller högskola. Ämnet naturvetenskaplig spets inom försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning får bara anordnas inom av Skolverket beviljad försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning inom naturvetenskap.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet naturvetenskaplig spets inom försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning ska syfta till att eleverna utvecklar sina kunskaper inom ett valt kunskapsområde med tydlig anknytning till spetsutbildningens karaktär. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla ett vetenskapligt förhållningssätt. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda relevanta begrepp, teorier, modeller och metoder i syfte att behandla frågeställningar inom det valda kunskapsområdet. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar nyfikenhet för naturvetenskap, förståelse av naturvetenskapens betydelse i samhället och ett naturvetenskapligt perspektiv på vår omvärld. I undervisningen ska aktuell forskning och elevernas egna upplevelser tas till vara. Naturvetenskap utvecklas ständigt i ett samspel mellan teori och experiment, där hypoteser, teorier och modeller testas, omvärderas och förändras. Undervisningen ska därför behandla teoriers och modellers utveckling, begränsningar och giltighetsområden. Den ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta teoretiskt och experimentellt samt att kommunicera med hjälp av ett naturvetenskapligt språk. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar förmåga att kritiskt värdera och skilja mellan påståenden som bygger på vetenskaplig respektive icke-vetenskaplig grund samt att resonera om och förhålla sig kritiskt till valda strategier och resultat. Att samla in, sovra, strukturera och värdera information samt att dra slutsatser utifrån informationen är centralt för att utveckla en vetenskaplighet. Undervisningen ska därför innefatta naturvetenskapliga arbetsmetoder som att formulera och söka svar på frågor, göra systematiska observationer, planera och utföra experiment samt bearbeta, tolka och kritiskt granska resultat och information. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att uttrycka kunskaper och föra resonemang såväl muntligt som skriftligt och med hjälp av modern informationsteknik.

text: Undervisningen i ämnet naturvetenskaplig spets inom försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om relevanta begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder samt förståelse av hur dessa utvecklas. 2. Förmåga att analysera och söka svar på ämnesrelaterade frågor samt att identifiera, formulera och lösa problem. Förmåga att reflektera över och värdera valda strategier, metoder och resultat. 3. Förmåga att planera, genomföra, tolka och redovisa undersökande arbete samt förmåga att hantera material och utrustning. 4. Kunskaper om naturvetenskapens betydelse för individ och samhälle. 5. Förmåga att använda kunskaper i naturvetenskap för att kommunicera samt för att granska och använda information.

text: Kurser i ämnet

text: Naturvetenskaplig spets, 50 poäng. Kursen kan läsas flera gånger med olika innehåll.

text: Naturvetenskaplig spets, 50 poäng

text: Kurskod: NAENAT30S

text: Kursen naturvetenskaplig spets omfattar punkterna 1–5 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas kunskaper inom spetsutbildningens område.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Specialisering inom ett väl avgränsat kunskapsområde inom ramen för spetsutbildningen. – Begrepp, teorier, modeller och metoder inom kunskapsområdet och hur dessa har vuxit fram. – Experiment, fältstudier eller observationer. – Någon tillämpning inom kunskapsområdet, till exempel i samarbete med institutioner och organisationer i det omgivande samhället. – Källkritisk granskning, tolkning och värdering av information från olika medier och källor. – Naturvetenskapliga uttrycks- och presentationsformer, till exempel planschutställningar, rapporter, reportage och seminarier.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven använder med viss säkerhet begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder för att söka svar på frågor samt för att beskriva och exemplifiera företeelser inom valt kunskapsområde. Utifrån något exempel

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven använder med viss säkerhet begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder för att söka svar på frågor och för att beskriva och exemplifiera företeelser inom valt kunskapsområde. Utifrån några exempel redogör eleven utförligt för hur kunskapsområdets modeller och teorier utvecklas. Eleven analyserar och söker svar på komplexa frågor med tillfredsställande resultat. Detta gäller såväl i det teoretiska som i det praktiska arbetet. I arbetet formulerar eleven med viss säkerhet egna frågor som för processen framåt. Eleven planerar och genomför efter samråd med handledare det undersökande arbetet på ett tillfredsställande sätt. Dessutom hanterar eleven material och utrustning på ett säkert sätt. Vidare tolkar eleven sina resultat, utvärderar sina metoder med enkla omdömen och motiverar sina slutsatser med välgrundade resonemang. Eleven diskuterar utförligt frågor som rör det valda kunskapsområdets betydelse för individ och samhälle. I diskussionerna för eleven fram välgrundade argument och redogör utförligt för konsekvenser av något tänkbart ställningstagande. Eleven använder med viss säkerhet naturvetenskapliga uttrycks- och presentationsformer och anpassar till stor del sin kommunikation till syfte och sammanhang. Dessutom använder eleven olika typer av källor och gör välgrundade bedömningar av informationens och källornas trovärdighet och relevans. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven använder med säkerhet begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder för att söka svar på frågor samt för att beskriva och generalisera kring företeelser inom valt kunskapsområde. Utifrån några exempel redogör eleven utförligt och nyanserat för hur kunskapsområdets modeller och teorier utvecklas. Eleven analyserar och söker svar på komplexa frågor med gott resultat. Detta gäller såväl i det teoretiska som i det praktiska arbetet. I arbetet

text: formulerar eleven med säkerhet egna frågor som för processen framåt

text: och fördjupar resonemangen. Eleven planerar och genomför efter samråd med handledare det undersökande arbetet på ett tillfredsställande sätt. Dessutom hanterar eleven material och utrustning på ett säkert sätt. Vidare tolkar eleven sina resultat, utvärderar sina metoder med nyanserade omdömen och motiverar sina slutsatser med välgrundade och nyanserade resonemang. Vid behov föreslår eleven också förändringar. Eleven diskuterar utförligt och nyanserat komplexa frågor som rör det valda kunskapsområdets betydelse för individ och samhälle. I diskussionerna för eleven fram välgrundade och nyanserade argument och redogör utförligt och nyanserat för konsekvenser av flera tänkbara ställningstaganden. Eleven föreslår också nya frågeställningar att

text: diskutera.

text: Eleven använder med säkerhet naturvetenskapliga uttrycks- och presentationsformer och anpassar till stor del sin kommunikation till syfte och sammanhang. Dessutom använder eleven olika typer av källor och gör välgrundade och nyanserade bedömningar av informationens och källornas trovärdighet och relevans. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet naturvetenskaplig spets inom försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning

text: Av

text: framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Bilaga

text: Ämnet naturvetenskaplig spets inom försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning förbereder eleverna för fortsatta studier vid universitet eller högskola. Ämnet möjliggör en tvärvetenskaplig eller inomvetenskaplig specialisering inom ett valt kunskapsområde inom spetsutbildningens område. Delar av ämnet kan anpassas med hänsyn till skolans samverkan med universitet eller högskola. Ämnet naturvetenskaplig spets inom försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning får bara anordnas av skolor som av Skolverket har beviljats att delta i denna försöksverksamhet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet naturvetenskaplig spets inom försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning ska syfta till att eleverna utvecklar sina kunskaper inom ett valt kunskapsområde med tydlig anknytning till spetsutbildningens karaktär. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla ett vetenskapligt förhållningssätt. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda relevanta begrepp, teorier, modeller och metoder i syfte att behandla frågeställningar inom det valda kunskapsområdet. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar nyfikenhet för naturvetenskap, förståelse av naturvetenskapens betydelse i samhället och ett naturvetenskapligt perspektiv på vår omvärld. I undervisningen ska aktuell forskning och elevernas egna upplevelser tas till vara. Naturvetenskap utvecklas ständigt i ett samspel mellan teori och experiment, där hypoteser, teorier och modeller testas, omvärderas och förändras. Undervisningen ska därför behandla teoriers och modellers utveckling, begränsningar och giltighetsområden. Den ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta teoretiskt och experimentellt samt att kommunicera med hjälp av ett naturvetenskapligt språk. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar förmåga att kritiskt värdera och skilja mellan påståenden som bygger på vetenskaplig respektive ickevetenskaplig grund samt att resonera om och förhålla sig kritiskt till valda strategier och resultat. Att samla in, sovra, strukturera och värdera information samt att dra slutsatser utifrån informationen är centralt för att utveckla en vetenskaplighet. Undervisningen ska därför innefatta naturvetenskapliga arbetsmetoder som att formulera och söka svar på frågor, göra systematiska observationer, planera och utföra experiment samt bearbeta, tolka och kritiskt granska resultat och information. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att uttrycka kunskaper och föra resonemang såväl muntligt som skriftligt och med hjälp av modern informationsteknik.

text: Kurser i ämnet

text: Naturvetenskaplig spets, 50 poäng

text: Kurskod: NAENAT0

text: Centralt innehåll

text: • Specialisering inom ett väl avgränsat kunskapsområde inom ramen för spetsutbildningen. • Begrepp, teorier, modeller och metoder inom kunskapsområdet och hur dessa har vuxit fram. • Experiment, fältstudier eller observationer. • Någon tillämpning inom kunskapsområdet, till exempel i samarbete med institutioner och organisationer i det omgivande samhället. • Källkritisk granskning, tolkning och värdering av information från olika medier och källor. • Naturvetenskapliga uttrycks- och presentationsformer, till exempel planschutställningar, rapporter, reportage och seminarier.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven använder med viss säkerhet begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder för att söka svar på frågor samt för att beskriva och 3

text: exemplifiera företeelser inom valt kunskapsområde. Utifrån något exempel redogör eleven översiktligt för hur kunskapsområdets modeller och teorier utvecklas. Eleven analyserar och söker svar på frågor med tillfredsställande resultat. Detta gäller såväl i det teoretiska som i det praktiska arbetet. Eleven planerar och genomför i samråd med handledare det undersökande arbetet på ett tillfredsställande sätt. Dessutom hanterar eleven material och utrustning på ett säkert sätt. Vidare tolkar eleven sina resultat, utvärderar sina metoder med enkla omdömen och motiverar sina slutsatser med enkla resonemang. Eleven diskuterar översiktligt frågor som rör det valda kunskapsområdets betydelse för individ och samhälle. I diskussionerna för eleven fram enkla argument och redogör översiktligt för konsekvenser av något tänkbart ställningstagande. Eleven använder med viss säkerhet naturvetenskapliga uttrycks- och presentationsformer och anpassar till viss del sin kommunikation till syfte och sammanhang. Dessutom använder eleven olika typer av källor och gör enkla bedömningar av informationens och källornas trovärdighet och relevans. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Eleven använder med viss säkerhet begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder för att söka svar på frågor och för att beskriva och exemplifiera företeelser inom valt kunskapsområde. Utifrån några exempel redogör eleven utförligt för hur kunskapsområdets modeller och teorier utvecklas. Eleven analyserar och söker svar på komplexa frågor med tillfredsställande resultat. Detta gäller såväl i det teoretiska som i det praktiska arbetet. I arbetet formulerar eleven med viss säkerhet egna frågor som för processen framåt. Eleven planerar och genomför efter samråd med handledare det undersökande arbetet på ett tillfredsställande sätt. Dessutom hanterar eleven material och utrustning på ett säkert sätt. Vidare tolkar eleven sina resultat, utvärderar sina metoder med enkla omdömen och motiverar sina slutsatser med välgrundade resonemang. Eleven diskuterar utförligt frågor som rör det valda kunskapsområdets betydelse för individ och samhälle. I diskussionerna för eleven fram välgrundade argument och redogör utförligt för konsekvenser av något tänkbart ställningstagande. Eleven använder med viss säkerhet naturvetenskapliga uttrycks- och presentationsformer och anpassar till stor del sin kommunikation till syfte 4 och sammanhang. Dessutom använder eleven olika typer av källor och gör

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: diskutera.