identifier: SKOLFS 2023:3

identifier: SKOLFS 2022:5

text: De kursplaner som framgår av bilaga 1 till dessa föreskrifter ska gälla för anpassade grundskolans ämnen.

text: De kursplaner som framgår av bilaga 2 till dessa föreskrifter ska gälla för anpassade grundskolans ämnesområden. __________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2011. 2. Genom föreskrifterna upphävs Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2002:9

text: ) om kursplaner för den obligatoriska särskolan. De upphävda föreskrifterna ska dock fortsätta att gälla för elever i årskurs 9 i grundsärskolan under läsåret 2011/12. På Skolverkets vägnar HELÉN ÄNGMO Marianne Nyhlén

text: Bilaga 1

text: KURSPLANER FÖR ANPASSADE GRUNDSKOLANS ÄMNEN

text: Bild

text: Bilder har stor betydelse för människors sätt att tänka, lära och uppleva sig själva och omvärlden. Vi omges ständigt av bilder som informerar, övertalar, underhåller och ger oss estetiska och känslomässiga upplevelser. Kunskaper om bilder och bildkommunikation är betydelsefulla för att kunna uttrycka egna åsikter och delta aktivt i samhällslivet. Genom att arbeta med olika typer av bilder kan människor utveckla sin kreativitet och bildskapande förmåga.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet bild ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om hur bilder skapas och tolkas. Genom undervisningen ska eleverna få erfarenheter av visuell kultur i form av film, fotografi, design, konst, arkitektur och miljöer. I undervisningen ska eleverna ges möjligheter att utveckla kunskaper om hur man framställer och presenterar bilder med olika tekniker, verktyg och material. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar sin kreativitet och sitt intresse för att skapa och kommunicera visuellt. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla idéer samt överväga olika lösningar och tillvägagångssätt i det bildskapande arbetet. Den ska också uppmuntra eleverna att ta initiativ och stärka deras tilltro till sin förmåga att arbeta på ett undersökande och problemlösande sätt. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjligheter att använda bildens ord och begrepp för att kommunicera om arbetsprocesser, tekniker, verktyg och material. I undervisningen ska eleverna få möta och tolka både samtida och historiska bilder från olika kulturer. De ska också ges möjligheter att utveckla förståelse för hur bildbudskap utformas i olika medier. Därigenom ges eleverna förutsättningar att kritiskt granska olika typer av bilder samt uttrycka åsikter och tankar med hjälp av bildens ord och begrepp. Mötet med olika bilder syftar också till att inspirera eleverna i det egna skapandet. Undervisningen i ämnet bild ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att skapa bilder med olika tekniker, verktyg och material samt kommunicera budskap med bilder, – förmåga att utveckla idéer samt välja tillvägagångssätt utifrån syftet med bildarbetet, och – förmåga att reflektera över samtida och historiska bilder.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Bildframställning

text: – Framställning av berättande bilder, till exempel sagobilder och illustratio- 2 ner till berättelser.

text: – Teckning, måleri, modellering och konstruktion. – Återanvändning av bilder, till exempel i kollage. – Fotografering och överföring av bilder med hjälp av digitala verktyg. – Etiska frågor som kan uppstå vid framställning och användning av bilder i olika sammanhang.

text: Tekniker, verktyg och material

text: – Några verktyg och material för teckning, måleri, modellering och konstruktioner samt för fotografering. Hur verktyg och material benämns.

text: Bildanalys

text: – Samtida och historiska bilder och vad de berättar. Ord och begrepp för att kunna kommunicera om bilder. – Bilder som behandlar normer och stereotyper. Hur bilderna är utformade.

text: I årskurs 4–6

text: Bildframställning

text: – Framställning av berättande bilder, till exempel seriebilder och illustrationer till berättelser. – Teckning, måleri, tryck och tredimensionellt arbete. – Återanvändning och bearbetning av bilder, till exempel i kollage och bildmontage. – Fotografering och annat digitalt bildskapande samt digital bearbetning av bilder. – Rättigheter och skyldigheter samt etiska frågeställningar vid användning av bilder i olika sammanhang.

text: Tekniker, verktyg och material

text: – Olika element som bygger upp och skapar rumslighet i två- och tredimensionella bilder, till exempel linjer, färg och för- och bakgrund. – Verktyg och material för teckning, måleri, trycktekniker, tredimensionellt arbete, fotografering, film och digital bearbetning av bilder. Hur verktyg och material benämns.

text: Bildanalys

text: – Konst- och dokumentärbilder samt arkitektur från olika tider och kulturer. Vad bilderna och verken förmedlar samt ord och begrepp som används vid bildanalys. – Mediebilder, till exempel reklam- och nyhetsbilder, och vilka budskap de förmedlar. – Bilder som behandlar identitet, grupptillhörighet och normer. Hur bilderna är utformade och förmedlar budskap.

text: I årskurs 7–9

text: Bildframställning

text: – Framställning av berättande och informativa bilder. – Två- och tredimensionellt bildarbete. – Fotografi, film och annat digitalt bildskapande samt digital bearbetning av bilder och filmer. – Rättigheter och skyldigheter samt etiska frågeställningar vid användning och spridning av bilder. Eventuella konflikter mellan yttrandefrihet och integritet vid användning och spridning av bilder.

text: Tekniker, verktyg och material

text: – Olika element som bygger upp två- och tredimensionella bilder, till exempel linjer, färg och för- och bakgrund. – Verktyg och material för två- och tredimensionellt bildarbete, fotografering, film och digital bearbetning av bilder och filmer. Hur verktyg och material benämns.

text: Bildanalys

text: – Konst- och dokumentärbilder samt arkitektur från olika tider och kulturer. Hur bilderna och verken är utformade och vilka budskap de förmedlar samt ord och begrepp som används vid bildanalys. – Mediebilder, till exempel reklam- och nyhetsbilder. Hur bilderna kan tolkas och kritiskt granskas. – Bilder som behandlar identitet och maktrelationer, till exempel sexualitet, etnicitet och kön. Hur bilderna påverkar och förmedlar budskap.

text: Engelska

text: Språk är människans främsta redskap för att tänka, kommunicera och lära. Att ha kunskaper i flera språk kan ge nya perspektiv på omvärlden, ökade möjligheter till kontakter och större förståelse för olika sätt att leva. Engelska språket omger oss i vardagen och används inom så skilda områden som politik, utbildning och ekonomi. Kunskaper i engelska ökar därför individens möjligheter att ingå i olika sociala och kulturella sammanhang och att delta i internationellt studie- och arbetsliv.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet engelska ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i engelska språket och kunskaper om områden och sammanhang där engelska används. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla sin flerspråkighet samt tilltro till sin förmåga att använda språket i olika situationer och för skilda syften. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla en allsidig kommunikativ förmåga. Denna förmåga innebär att förstå talat och skrivet språk samt att kunna formulera sig och samtala med andra i tal och skrift.

text: I mötet med talat språk och texter ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmågan att sätta innehållet i relation till egna erfarenheter, livsvillkor och intressen. Undervisningen ska även ge eleverna möjligheter att utveckla förståelse av olika livsvillkor samt kulturella och sociala förhållanden i områden och sammanhang där engelska används. Eleverna ska ges förutsättningar att kunna använda olika verktyg för lärande, förståelse, skapande och kommunikation. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse för språk och kulturer och förmedla nyttan av språkkunskaper. Undervisningen i ämnet engelska ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förståelse av engelska i tal och skrift, – förmåga att formulera sig och kommunicera på engelska i tal och skrift, och – förståelse av förhållanden i olika sammanhang och områden där engelska används.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Kommunikationens innehåll

text: – Innehållsområden som är välbekanta för eleverna. – Vardagliga och elevnära situationer samt personer och platser. – Vardagsliv i något område där engelska används.

text: Lyssna och läsa – reception

text: – Tydligt talad engelska och enkla texter som är kontaktskapande, från olika medier, även i kombination med illustrationer. – Enkla muntliga dialoger och samtal. – Filmer och dramatiserade berättelser för barn. – Sånger och ramsor. – Ord i närmiljön, till exempel på skyltar och i reklam.

text: Tala och samtala – muntlig produktion och interaktion

text: – Enkla samtal för kontakt. Frågor och svar. – Korta fraser, däribland hälsnings-, avskeds- och artighetsfraser. – Sånger och ramsor.

text: Skriva – skriftlig produktion och interaktion

text: – Enkla ord.

text: I årskurs 4–6

text: Kommunikationens innehåll

text: – Innehållsområden som är välbekanta för eleverna. – Vardagliga och elevnära situationer samt intressen, personer och platser.

text: – Vardagsliv och levnadssätt i några sammanhang och områden där engelska används.

text: Lyssna och läsa – reception

text: – Tydligt talad engelska och enkla texter som är instruerande, beskrivande och kontaktskapande, från olika medier, även i kombination med illustrationer. – Dialoger och samtal. – Berättelser för barn och unga, även i talad eller dramatiserad form. – Sånger och ramsor. – Ord i närmiljön, till exempel på skyltar och i reklam.

text: – Samtal för kontakt och kommunikation. Frågor och svar. – Beskrivningar och presentationer. – Sånger, ramsor och dramatiseringar.

text: – Ord och enkla fraser.

text: I årskurs 7–9

text: Kommunikationens innehåll

text: – Aktuella och för eleverna välbekanta innehållsområden. – Vardagliga situationer samt intressen, personer och platser. – Åsikter, känslor och erfarenheter. – Vardagsliv och levnadssätt i olika sammanhang och områden där engelska används.

text: Lyssna och läsa – reception

text: – Tydligt talad engelska och enkla texter som är instruerande, informerande, beskrivande och kontaktskapande, från olika medier. – Olika slags samtal. – Berättelser, även i talad och dramatiserad form samt sånger. – Muntliga och skriftliga meddelanden.

text: – Samtal för kontakt och kommunikation. – Framställningar som är berättande, beskrivande och informerande. – Dramatiseringar och rollspel.

text: – Ord och fraser i meddelanden och beskrivningar.

text: Livet i hem och familj har en central betydelse för människan. Våra vanor i hemmet påverkar såväl individens och familjens välbefinnande som samhället och naturen. Kunskaper om konsumentfrågor och arbetet i hemmet ger människor viktiga verktyg för att kunna skapa en fungerande vardag och göra medvetna val som konsumenter. Därigenom får de också förutsättningar att främja hållbar utveckling.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet hem- och konsumentkunskap ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om och intresse för arbete, ekonomi och konsumtionsval i hemmet. I en process där tanke, sinnesupplevelse och handling samverkar ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper som rör mat, måltider och praktiskt arbete i hemmet. Undervisningen ska därigenom bidra till att eleverna utvecklar sin initiativförmåga och kreativitet vid matlagning, skapande av måltider och arbete med andra uppgifter hemmet. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om konsumtionens villkor, samt om inkomst, betalning, sparande, krediter och lån. På så sätt ska eleverna ges förutsättningar att utveckla tilltro till sin förmåga att göra genomtänkta val när det gäller privatekonomi och kunna hantera olika problem och situationer som en ung konsument kan ställas inför. Genom undervisningen ska eleverna få möjlighet att utveckla medvetenhet om vilka konsekvenser som valen i hushållet får för hälsa, välbefinnande och gemensamma resurser. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om, och ges möjlighet att reflektera över, normer, jämställdhet och arbetsfördelning i hemmet. Den ska även ge eleverna förutsättningar att utveckla kunskaper om kulturella variationer och traditioner i olika hushåll. I undervisningen ska eleverna ges möjligheter att använda ett ämnesspecifikt språk för att kommunicera om levnadsvanor samt arbete, ekonomi och konsumtion i hemmet. Undervisningen i ämnet hem- och konsumentkunskap ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att planera och tillaga mat och måltider för olika situationer och sammanhang samt hantera annat praktiskt arbete som förekommer i ett hem, – kunskaper om ekonomi och konsumtion i hemmet, och – förmåga att reflektera över val och handlingar som förekommer i ett hem utifrån hur de påverkar hälsa, ekonomi och miljö.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–6

text: Mat och matlagning

text: – Matlagning för olika sammanhang. – Enkla metoder för matlagning, däribland bakning. Enkel planering, organisation och reflektion över arbetet.

text: – Enkla instruktioner och recept. Hur de kan läsas och följas samt vanliga begrepp inom matlagning. – Smak, doft, konsistens och textur i samband med matlagning. – Redskap och teknisk utrustning samt hur de används på ett säkert och funktionellt sätt vid matlagning. – Hygien och livsmedelssäkerhet i samband med hantering, tillagning och förvaring av livsmedel.

text: Privatekonomi och konsumtion

text: – Ungas privatekonomi. Relationen mellan inkomst, sparande och konsumtion. Olika sätt att betala och spara. – Planering, genomförande och rutiner vid inköp. – Skillnaden mellan saklig konsumentinformation och annan påverkan på konsumtionsval. Reklam i olika former, även dolda reklambudskap. – Jämförelse av några vanliga varors pris och kvalitet.

text: Levnadsvanor

text: – Vikten av att äta varierat och balanserat för att må bra. Hur måltider kan fördelas över en dag. – Måltidens betydelse för gemenskap. Olika mattraditioner. – Hushållning med livsmedel och andra förbrukningsvaror i hemmet. Återvinning i hemmet och närområdet och hur den fungerar. – Några olika certifieringar och märkningar av livsmedel och andra varor samt vad de betyder. – Rutiner och metoder för rengöring.

text: I årskurs 7–9

text: Mat och matlagning

text: – Matlagning för olika behov och sammanhang. – Livsmedels egenskaper och användningsområden. – Metoder för matlagning, däribland bakning. Att planera, organisera och reflektera över arbetet. – Skapande av enkla måltider, till exempel utifrån säsong och rester. – Instruktioner och recept. Hur de kan läsas och följas samt begrepp för matlagning. – Smak, doft, konsistens och textur i samband med matlagning. – Redskap och teknisk utrustning samt hur de används på ett säkert och funktionellt sätt vid matlagning. – Hygien och livsmedelssäkerhet i samband med hantering, tillagning och förvaring av livsmedel.

text: Privatekonomi och konsumtion

text: – Ungas privatekonomi. Relationen mellan inkomst, sparande och konsumtion. Hur man kan planera sin ekonomi. – Planering, genomförande och rutiner vid inköp. – Att handla på kredit, teckna abonnemang samt låna och spara pengar.

text: – Skillnaden mellan saklig konsumentinformation och annan påverkan på konsumtionsval. Reklam i olika former, även dolda reklambudskap. – Konsumenters rättigheter och skyldigheter. Garanti, reklamation, ångerrätt, öppet köp och köp från privatperson samt skillnad mellan köp i butik och på internet. – Jämförelse av olika produkters pris och kvalitet. Rimlighetsbedömning av pris och mängd.

text: Levnadsvanor

text: – Sammansättning av varierade och balanserade måltider och anpassning till individuella behov. – Måltidens betydelse för gemenskap. Olika mattraditioner. – Arbetsfördelning i hemmet ur ett jämställdhetsperspektiv. – Resurshushållning. Ställningstaganden vid val och användning av livsmedel och andra varor. Hur produktion, transport och återvinning av livsmedel och andra varor påverkar hälsa, ekonomi och miljö. – Rutiner och metoder för rengöring och tvätt.

text: Idrott och hälsa

text: Rörelse och hälsofrämjande levnadsvanor är grundläggande för människors välbefinnande. Positiva upplevelser av idrott, rörelseaktiviteter och friluftsliv under uppväxtåren har stor betydelse för om vi blir fysiskt aktiva genom livet. Genom rörelse och hälsofrämjande levnadsvanor får människor redskap för att kunna påverka och ta ansvar för sin hälsa.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet idrott och hälsa ska syfta till att eleverna utvecklar allsidiga rörelseförmågor och intresse för att vara fysiskt aktiva och vistas i naturen. Den ska också bidra till att eleverna utvecklar en god kroppsuppfattning och tilltro till sin egen fysiska förmåga. Undervisningen ska vara utformad så att alla elever kontinuerligt kan delta i aktiviteterna och ge dem förutsättningar att delta i andra rörelseaktiviteter i skolan. Eleverna ska få möta olika slags aktiviteter i varierande miljöer och sammanhang samt ges möjligheter att utveckla sin samarbetsförmåga och sin respekt för andra. Genom undervisningen ska eleverna ges möjligheter att utveckla förmågan att genomföra aktiviteter inom friluftsliv och utevistelse i olika miljöer. De ska ges förutsättningar att vistas utomhus och i naturen under olika årstider samt utveckla förståelse för värdet av friluftsliv. Undervisningen ska ge eleverna möjligheter att utveckla kunskaper om hur rörelse påverkar den fysiska förmågan och den fysiska, psykiska och sociala hälsan. På så sätt får eleverna förutsättningar att utveckla goda levnadsvanor i syfte att kunna påverka sin hälsa genom livet. De ska även ges möjligheter att använda ämnets ord och begrepp för att kommunicera om aktiviteter, hälsa och levnadsvanor. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om risker och säkerhet vid olika aktiviteter och kunskaper i att agera i nödsituationer.

text: Undervisningen i ämnet idrott och hälsa ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att röra sig allsidigt i olika fysiska sammanhang och att simma, – förmåga att genomföra aktiviteter inom friluftsliv och utevistelse under olika förhållanden och i olika miljöer, och – förmåga att reflektera över samband mellan rörelse, fysisk förmåga och hälsa samt att förebygga och hantera risker och nödsituationer.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Rörelse

text: – Motoriska grundformer och deras sammansatta former, med och utan redskap. – Lekar och andra enkla rörelseaktiviteter, inomhus och utomhus. – Takt och rytm i enkla danser och rörelser till musik. – Rörelser i vatten och vattenvana. Att balansera, flyta och simma i magoch ryggläge.

text: Friluftsliv och utevistelse

text: – Att utforska och orientera sig i närmiljön. Undersökande av möjligheter till daglig rörelse i närmiljön. – Att följa vägbeskrivningar. Begrepp som beskriver läge, avstånd och riktning. – Natur- och utevistelser under olika årstider. – Förhållningssätt i naturen utifrån allemansrättens grunder.

text: Hälsa och levnadsvanor

text: – Kommunikation om upplevelser av olika aktiviteter. – Säkerhet och hänsynstagande i samband med aktiviteter.

text: I årskurs 4–6

text: Rörelse

text: – Motoriska grundformer och sammansatta motoriska grundformer, med och utan redskap. – Lekar, spel, idrotter och andra rörelseaktiviteter, inomhus och utomhus. – Takt och rytm i danser och rörelser till musik. – Grundläggande träningslära: pulshöjande rörelser samt koordinations-, styrke- och rörlighetsövningar. – Rörelser i vatten. Att balansera, flyta och simma i mag- och ryggläge.

text: Friluftsliv och utevistelse

text: – Att utforska och orientera sig i den närliggande natur- och utemiljön. Undersökande av möjligheter till daglig rörelse i närmiljön. – Att ge och följa vägbeskrivningar. Enkla kartors uppbyggnad, däribland 10 digitala kartor.

text: – Natur- och utevistelser i olika miljöer under olika årstider. – Förhållningssätt i naturen utifrån allemansrättens grunder. – Säkerhet vid vatten under olika årstider. Hantering av nödsituationer vid vatten med hjälpredskap.

text: Hälsa och levnadsvanor

text: – Kommunikation om upplevelser av olika aktiviteter och hur de påverkar den fysiska förmågan och hälsan. – Olika sätt att förebygga skador, däribland uppvärmning. – Säkerhet och hänsynstagande i samband med aktiviteter. – Första hjälpen.

text: I årskurs 7–9

text: Rörelse

text: – Sammansatta motoriska grundformer och komplexa rörelser i lekar, spel, idrotter och andra rörelseaktiviteter, inomhus och utomhus. – Olika former av dans samt rörelse- och träningsprogram till musik. – Grundläggande träningslära: konditionsträning, koordinationsträning, styrketräning och rörlighetsträning. – Olika verktyg, däribland digitala, för att reflektera över rörelseaktiviteter. – Simning i mag- och ryggläge.

text: Friluftsliv och utevistelse

text: – Att utforska och orientera sig i kända miljöer med hjälp av enkla kartor och digitala verktyg. Undersökande av möjligheter till daglig rörelse i närmiljön. – Att ge och följa vägbeskrivningar. – Friluftsaktiviteter i olika miljöer och under olika årstider. – Förhållningssätt i naturen utifrån allemansrättens grunder. – Säkerhet vid vatten, under olika årstider. Hantering av nödsituationer i och vid vatten med hjälpredskap.

text: Hälsa och levnadsvanor

text: – Kommunikation om upplevelser av olika aktiviteter och hur de påverkar den fysiska förmågan och olika aspekter av hälsa. – Kroppsideal och normer inom idrotten. Hur det påverkar individens möjlighet till deltagande i olika aktiviteter. – Riskerna med dopning. – Förebyggande av skador genom allsidig träning, anpassning av belastning samt tekniker för rörelseutföranden. – Säkerhet och hänsynstagande i samband med olika aktiviteter. – Första hjälpen.

text: Matematiken har en flertusenårig historia med bidrag från många kulturer. Den utvecklas såväl ur praktiska behov som ur människans nyfikenhet och lust att utforska matematiken som sådan. Matematisk verksamhet är till sin art en kreativ, reflekterande och problemlösande aktivitet som är nära kopplad till den samhälleliga, sociala, naturvetenskapliga, tekniska och digitala utvecklingen. Kunskaper i matematik ger människor förutsättningar att fatta välgrundade beslut i vardagslivets många valsituationer och ökar möjligheterna att delta i samhällets beslutsprocesser.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet matematik ska syfta till att eleverna utvecklar intresse för och kunskaper om matematik och matematikens användning i olika sammanhang. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar tilltro till sin förmåga att använda matematik i vardagslivet. Den ska också ge eleverna möjligheter att uppleva estetiska värden i möten med matematiska mönster, former och samband. Genom undervisningen ska eleverna ges förutsättningar att utveckla kunskaper om grundläggande matematiska begrepp och metoder. De ska också ges möjligheter att utveckla förtrogenhet med hur dessa kan användas för att göra beräkningar och lösa rutinuppgifter. På så sätt får eleverna förutsättningar för ökad självständighet i vardagen. Eleverna ska även ges förutsättningar att utveckla kunskaper i att använda digitala verktyg och programmering för att undersöka problem och matematiska begrepp, göra beräkningar samt för att presentera och tolka data. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmågan att lösa problem och föra matematiska resonemang om lösningars rimlighet. Eleverna ska även ges förutsättningar att utveckla kunskaper för att kunna tolka vardagliga och matematiska situationer samt beskriva och formulera dessa med hjälp av matematikens uttrycksformer. Eleverna ska genom undervisningen också ges möjligheter att utveckla förtrogenhet med matematikens uttrycksformer och hur dessa kan användas för att kommunicera i både vardagliga och matematiska sammanhang. Undervisningen i ämnet matematik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att använda matematiska begrepp och samband mellan begrepp, – förmåga att använda lämpliga matematiska metoder för att göra beräkningar och lösa rutinuppgifter, – förmåga att lösa problem med hjälp av matematik och reflektera över lösningars rimlighet, och – förmåga att använda matematikens uttrycksformer för att kommunicera och göra beräkningar.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Taluppfattning och tals användning

text: – Naturliga tal och deras egenskaper. Hur talen uttrycks med ord, konkret material, symboler och bilder samt hur de visas på tallinje. Hur talen delas upp och används för att ange antal och ordning. – Hur naturliga tal används i elevnära situationer. – Enkla tal i bråkform som del av helhet och hur de benämns. – Olika räknesätt och hur de uttrycks och visas med ord, konkret material, symboler och bilder. – Metoder för beräkningar med naturliga tal vid huvudräkning och skriftlig beräkning. Användning av digitala verktyg vid beräkningar.

text: Algebra

text: – Matematiska likheter och likhetstecknets betydelse. – Enkla mönster och hur de konstrueras. – Entydiga, stegvisa instruktioner och hur de uttrycks och följs. Hur symboler används vid stegvisa instruktioner.

text: Geometri

text: – Vanliga lägesord för att beskriva föremåls och objekts läge i rummet. – Grundläggande geometriska tvådimensionella objekt och hur de benämns. – Mätning av längd, massa, volym och tid med några vanliga måttenheter. – Planering av händelser i tidsföljd och uppskattning av tidsåtgång.

text: Statistik

text: – Enkla tabeller och diagram och hur de används vid elevnära undersökningar.

text: Problemlösning

text: – Strategier för att lösa matematiska problem i elevnära situationer.

text: I årskurs 4–6

text: Taluppfattning och tals användning

text: – Naturliga tal och deras egenskaper. Hur talen uttrycks med ord, konkret material, symboler och bilder samt hur de visas på tallinje. Hur talen kan delas upp. – Hur naturliga tal används i elevnära situationer. – Tal i bråkform som del av helhet och del av antal. – Positionssystemet och hur det används för att beskriva naturliga tal. – Olika räknesätt och hur de uttrycks och visas med ord, konkret material, symboler och bilder. – Metoder för beräkningar med naturliga tal vid huvudräkning, skriftlig beräkning och överslagsräkning. Användning av digitala verktyg vid beräkningar. 13

text: – Rimlighetsbedömning vid uppskattningar och beräkningar.

text: Algebra

text: – Matematiska likheter och likhetstecknets betydelse. – Obekanta tal och hur de kan betecknas med en symbol. – Mönster och hur de konstrueras och beskrivs. – Entydiga, stegvisa instruktioner och hur de uttrycks och följs som grund för programmering. Hur symboler används vid stegvisa instruktioner.

text: Geometri

text: – Grundläggande geometriska två- och tredimensionella objekt, deras egenskaper och hur de benämns. – Jämförelser och uppskattning av storheter. Mätning av längd, massa, volym och tid med standardiserade måttenheter. – Planering av händelser i tidsföljd och uppskattning av tidsåtgång.

text: Sannolikhet och statistik

text: – Slumpmässiga händelser i konkreta situationer. – Tabeller och diagram och hur de används för att sortera data och beskriva resultat från undersökningar, såväl med som utan digitala verktyg. Tolkning av data i tabeller och diagram.

text: Samband och förändring

text: – Proportionella samband, däribland hälften och dubbelt.

text: Problemlösning

text: – Strategier för att lösa matematiska problem i elevnära situationer. – Pengars värde.

text: I årskurs 7–9

text: Taluppfattning och tals användning

text: – Rationella tal och deras egenskaper. Hur talen uttrycks med ord, konkret material, symboler och bilder samt hur de visas på tallinje. – Hur enkla rationella tal används i vardagliga situationer. – Positionssystemet och hur det används för att beskriva tal. – De fyra räknesätten och hur de uttrycks med ord, konkret material, symboler och bilder. – Metoder för beräkningar med naturliga tal vid huvudräkning, skriftlig beräkning och överslagsräkning. Användning av digitala verktyg vid beräkningar. – Tal i procentform och hur de används i elevnära situationer. – Rimlighetsbedömning vid uppskattningar och beräkningar.

text: Algebra

text: – Matematiska likheter och hur likhetstecknet används för att teckna enkla ekvationer. – Metoder för att lösa enkla ekvationer. – Geometriska mönster och mönster i talföljder samt hur de konstrueras och beskrivs. – Enkel programmering i visuella programmeringsmiljöer.

text: Geometri

text: – Geometriska objekt, deras egenskaper och hur de benämns. Konstruktion av enkla geometriska objekt, såväl med som utan digitala verktyg. – Jämförelser och uppskattning av storheter. Mätning av längd, area, massa, volym och tid med standardiserade måttenheter. Metoder för mätning samt enhetsbyten i samband med detta. – Planering av händelser i tidsföljd och uppskattning av tidsåtgång, såväl med som utan digitala verktyg. – Skala vid enkel förstoring och förminskning.

text: Sannolikhet och statistik

text: – Slumpmässiga händelser, chans och risk i konkreta situationer, till exempel vid observationer och simuleringar. – Tabeller, diagram och grafer samt hur de används för att beskriva resultat från undersökningar, såväl med som utan digitala verktyg. Tolkning av data i tabeller och diagram.

text: Samband och förändring

text: – Proportionella samband och hur de uttrycks i procentform och med enkla grafer.

text: Problemlösning

text: – Strategier för att lösa matematiska problem i olika situationer. – Formulering av matematiska frågeställningar utifrån elevnära situationer. – Pengars värde och överslagsräkning i samband med betalning.

text: Modersmål utom nationella minoritetsspråk

text: Språk är människans främsta redskap för att tänka, kommunicera och lära. Genom språket utvecklar människor sin identitet, uttrycker känslor och tankar och förstår hur andra känner och tänker. Att ha ett rikt och varierat språk är betydelsefullt för att kunna förstå och verka i ett samhälle där kulturer, livsåskådningar, generationer och språk möts. Att ha tillgång till sitt modersmål underlättar också språkutveckling och lärande inom olika områden.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet modersmål ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i och om modersmålet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sitt tal- och skriftspråk så att de får tilltro till sin språkförmåga och kan uttrycka sig i olika sammanhang och för skilda syften. Undervisningen ska bidra till att eleverna erövrar kunskaper om modersmålets uppbyggnad och blir medvetna om modersmålets betydelse för det egna lärandet i olika skolämnen. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse för att samtala, läsa och skriva på modersmålet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att läsa och reflektera över skönlitteratur och andra typer av texter. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla sitt språk, sin identitet och sin förståelse för omvärlden. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om och tilltro till sin förmåga att formulera egna åsikter och tankar i olika slags texter. De ska även stimuleras till att uttrycka sig genom andra estetiska uttrycksformer. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla sin kulturella identitet och sin flerspråkighet. Genom undervisningen ska eleverna därför ges möjligheter att utveckla sina kunskaper om kulturer och områden där modersmålet talas. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar ett jämförande förhållningssätt till kulturer och språk. Undervisningen i ämnet modersmål ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att formulera sig och kommunicera i tal och skrift i olika sammanhang, – förmåga att läsa och reflektera över olika typer av texter, och – kunskaper om traditioner, kulturella företeelser och samhällsfrågor i områden där modersmålet talas.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att avkoda och förstå enkla texter. – Strategier för skrivande av ord, fraser och meningar. – Läsriktning samt skrivteckens form och ljud i jämförelse med svenskan.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Kommunikation i olika sammanhang. Att lyssna, svara, fråga och berätta samt uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. – Muntliga presentationer och muntligt berättande. – Strategier för att förstå och göra sig förstådd, till exempel genom kroppsspråk, bilder och tecken. – Uttal, betoning och satsmelodi.

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn i form av bilderböcker, rim, ramsor och sånger från områden där modersmålet talas. – Beskrivande och förklarande texter för barn med anknytning till traditioner och företeelser i områden där modersmålet talas. – Filmer och dramatiserade berättelser för barn.

text: Kultur och samhälle

text: – Traditioner och högtider som eleven möter i olika sammanhang. – Lekar och musik från områden där modersmålet talas.

text: I årskurs 4–6

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att avkoda och förstå enkla texter. – Strategier för skrivande av olika typer av enkla texter om ämnen som är välbekanta för eleven. – Modersmålets grundläggande struktur.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Kommunikation i olika sammanhang. Att lyssna, svara, fråga och berätta samt uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. – Muntliga presentationer och muntligt berättande. Bilder, digitala medier och verktyg samt andra hjälpmedel för att planera och genomföra en muntlig presentation. – Strategier för att förstå och göra sig förstådd, till exempel genom kroppsspråk, bilder och tecken. – Uttal, betoning och satsmelodi.

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn och unga från områden där modersmålet talas. – Beskrivande och förklarande texter för barn och unga med anknytning till traditioner och företeelser i områden där modersmålet talas. – Filmer och dramatiserade berättelser för barn och unga.

text: Kultur och samhälle

text: I årskurs 7–9

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att avkoda och förstå texter. Att urskilja texters syfte, avsändare och sammanhang.

text: – Strategier för skrivande av olika typer av texter. Hur man anpassar texters innehåll till olika mottagare. Skapande av texter där ord, bild och ljud samspelar. – Modersmålets grundläggande struktur. Ordbildning och meningsbyggnad på modersmålet i jämförelse med svenskan.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Kommunikation i olika sammanhang och för olika syften. Att uttrycka intresse och engagemang samt åsikter och argument. – Muntliga presentationer och muntligt berättande med anpassning av språk, innehåll och disposition efter syfte och mottagare. – Strategier för att förstå och göra sig förstådd, till exempel genom kroppsspråk, bilder och tecken. – Uttal, betoning och satsmelodi i jämförelse med svenskan samt olika talade variationer av modersmålet.

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för ungdomar från områden där modersmålet talas. Berättande texters budskap, uppbyggnad och innehåll. – Beskrivande och förklarande texter, till exempel instruktioner och tidningsartiklar, med anknytning till traditioner och företeelser i områden där modersmålet talas. – Filmer och dramatiserade berättelser för ungdomar. – Språkliga drag, ord och begrepp i olika typer av texter.

text: Kultur och samhälle

text: – Traditioner, kulturella uttryck och andra företeelser i områden där modersmålet talas. – Några aktuella samhällsfrågor i områden där modersmålet talas. Barns och ungdomars vardagsliv där i jämförelse med barns och ungdomars vardagsliv i Sverige.

text: Modersmål – finska som nationellt minoritetsspråk

text: Språk är människans främsta redskap för att tänka, kommunicera och lära. Genom språket utvecklar människor sin identitet, uttrycker känslor och tankar och förstår hur andra känner och tänker. Att ha ett rikt och varierat språk är betydelsefullt för att kunna förstå och verka i ett samhälle där kulturer, livsåskådningar, generationer och språk möts. Sverigefinnar är en nationell minoritet med flerhundraåriga anor i Sverige. Finska är ett officiellt nationellt minoritetsspråk. De nationella minoritetsspråkens ställning i Sverige är i stort behov av att stärkas. För att säkra språkens framtid i landet är det nödvändigt att fler utvecklar språkkunskaper. Språken är viktiga kulturbärare som uttrycker gemensamma erfarenheter, värden och kunskaper som förenar de nationella minoriteterna i Sverige med människor som talar samma språk i andra delar av världen. Att ha kunskaper i språket och om minoritetens kultur kan ge nya perspektiv på den egna

text: identiteten och stärker möjligheterna till deltagande i samhällslivet i Sverige och andra länder.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet modersmål – finska som nationellt minoritetsspråk ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i och om språket samt kunskaper om minoritetens kultur. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sitt tal- och skriftspråk så att de får tilltro till sin språkförmåga och kan uttrycka sig i olika sammanhang och för skilda syften. Undervisningen ska bidra till att eleverna erövrar kunskaper om språkets uppbyggnad och blir medvetna om modersmålets betydelse för det egna lärandet i olika skolämnen. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse för att samtala, läsa och skriva på det nationella minoritetsspråket. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att läsa och reflektera över skönlitteratur och andra typer av texter. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla sin flerspråkighet, sin förståelse av omvärlden och sin identitet. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper i och tilltro till sin förmåga att formulera egna åsikter och tankar i olika slags texter. De ska även stimuleras till att uttrycka sig genom andra estetiska uttrycksformer. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla sin kulturella identitet och sin flerspråkighet. Genom undervisningen ska eleverna därför ges möjlighet att utveckla kunskaper om den nationella minoritetens historia, kulturella uttryck och traditioner. Vidare ska eleverna ges förutsättningar att utveckla kunskaper om det nationella minoritetsspråkets ursprung, utveckling och nutida status. Undervisningen i ämnet modersmål – finska som nationellt minoritetsspråk ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att formulera sig och kommunicera i tal och skrift i olika sammanhang, – förmåga att läsa och reflektera över olika typer av texter, och – kunskaper om traditioner, kulturella företeelser och samhällsfrågor i områden där finska talas.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3, inom ramen för finska som förstaspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att avkoda och förstå enkla texter. – Strategier för skrivande av ord, fraser och meningar. – Alfabetet på finska och sambandet mellan ljud och bokstav.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Kommunikation i olika sammanhang. Att lyssna, svara, fråga och berätta samt uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. – Muntliga presentationer och muntligt berättande.

text: – Strategier för att förstå och göra sig förstådd, till exempel genom kroppsspråk, bilder och tecken. – Uttal, betoning och satsmelodi.

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn i form av bilderböcker, rim, ramsor och sånger. – Beskrivande och förklarande texter för barn med anknytning till sverigefinska och finska traditioner och kulturella uttrycksformer. – Filmer och dramatiserade berättelser för barn.

text: Sverigefinsk kultur

text: – Traditioner, högtider och andra kulturella uttryck som eleven möter i olika sammanhang. – Lekar och musik med anknytning till sverigefinsk kultur.

text: I årskurs 4–6, inom ramen för finska som förstaspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att avkoda och förstå enkla texter. – Strategier för skrivande av olika typer av enkla texter om ämnen som är välbekanta för eleven. – Finskans grundläggande struktur med stavningsregler, böjningsmönster och meningsbyggnad.

text: Tala, lyssna och samtala

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn och unga. – Beskrivande och förklarande texter för barn och unga med anknytning till sverigefinska och finska traditioner och kulturella uttrycksformer. – Filmer och dramatiserade berättelser för barn och unga.

text: Sverigefinsk kultur

text: I årskurs 7–9, inom ramen för finska som förstaspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att avkoda och förstå texter. Att urskilja texters syfte, avsändare och sammanhang. – Strategier för skrivande av olika typer av texter. Hur man anpassar texters innehåll till olika mottagare. Skapande av texter där ord, bild och ljud samspelar. – Finskans grundläggande struktur med ordbildning, böjningsmönster, ordklasser och satsdelar.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Kommunikation i olika sammanhang och för olika syften. Att uttrycka intresse och engagemang samt åsikter och argument. – Muntliga presentationer och muntligt berättande med anpassning av språk, innehåll och disposition efter syfte och mottagare. – Strategier för att förstå och göra sig förstådd, till exempel genom kroppsspråk, bilder och tecken. – Olika varieteter av talad finska.

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för ungdomar. Berättande texters budskap, uppbyggnad och innehåll. – Beskrivande och förklarande texter, till exempel instruktioner och tidningsartiklar, med anknytning till sverigefinska och finska traditioner och kulturella uttrycksformer. – Filmer och dramatiserade berättelser för ungdomar. – Språkliga drag, ord och begrepp i olika texter.

text: Sverigefinsk kultur

text: – Traditioner, kulturella uttryck och andra företeelser med anknytning till sverigefinsk kultur. – Några aktuella samhällsfrågor samt barns och ungdomars vardagsliv i miljöer där språket används.

text: I årskurs 1–3, inom ramen för finska som andraspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att avkoda och förstå ord, fraser och meningar i enkla texter. – Strategier för skrivande av enkla ord samt korta fraser och meningar. – Enkla meddelanden, instruktioner och beskrivningar. – Alfabetet på finska och sambandet mellan ljud och bokstav.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Enkla samtal för kontakt. Frågor och svar. – Korta fraser, däribland hälsnings-, avskeds- och artighetsfraser.

text: – Strategier för att lösa språkliga problem i samtal, till exempel gester och frågor. – Presentationer av den egna personen och vardagen. – Språkliga företeelser, däribland uttal och intonation i det språk eleverna möter.

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn i form av bilderböcker, rim, ramsor och sånger. – Enkla beskrivande och förklarande texter för barn med anknytning till sverigefinska och finska traditioner och kulturella företeelser. – Filmer och dramatiserade berättelser för barn.

text: Sverigefinsk kultur

text: I årskurs 4–6, inom ramen för finska som andraspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att avkoda och förstå ord, fraser och meningar i enkla texter. – Strategier för skrivande av enkla ord, korta fraser och meningar samt enkla beskrivningar och instruktioner.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Enkla dialoger. – Samtal för kontakt och kommunikation. Frågor och svar. – Strategier för att lösa språkliga problem i samtal, till exempel gester, frågor och omformuleringar. – Presentationer av den egna personen, vardagen och närmiljön. – Språkliga företeelser, däribland uttal och intonation i det språk eleverna möter.

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn och unga. – Enkla beskrivande och förklarande texter för barn och unga med anknytning till sverigefinska och finska traditioner och kulturella företeelser. – Filmer och dramatiserade berättelser för barn och unga.

text: Sverigefinsk kultur

text: I årskurs 7–9, inom ramen för finska som andraspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att avkoda och förstå enkla texter. Att urskilja texters syfte, avsändare och sammanhang. – Skrivande av enkla berättande texter samt enkla beskrivningar och instruktioner. – Skapande av texter där ord, bild och ljud samspelar.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Samtal om innehåll som är välbekant för eleverna, till exempel olika slags händelseförlopp och egna och andras erfarenheter. – Dramatiseringar och rollspel med dialogen i centrum. – Presentationer som är berättande, beskrivande och informerande. – Strategier för att delta i och bidra till samtal, till exempel frågor samt bekräftande fraser och uttryck. – Språkliga företeelser, däribland uttal och intonation i det språk eleverna möter.

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för ungdomar. – Enkla beskrivande och förklarande texter, till exempel instruktioner och tidningsartiklar, med anknytning till sverigefinska och finska traditioner och kulturella företeelser. – Filmer och dramatiserade berättelser för ungdomar.

text: Sverigefinsk kultur

text: Modersmål – jiddisch som nationellt minoritetsspråk

text: Språk är människans främsta redskap för att tänka, kommunicera och lära. Genom språket utvecklar människor sin identitet, uttrycker känslor och tankar och förstår hur andra känner och tänker. Att ha ett rikt och varierat språk är betydelsefullt för att kunna förstå och verka i ett samhälle där kulturer, livsåskådningar, generationer och språk möts. Judar är en nationell minoritet med flerhundraåriga anor i Sverige. Deras språk – jiddisch – är ett officiellt nationellt minoritetsspråk. De nationella minoritetsspråkens ställning i Sverige är i stort behov av att stärkas. För att säkra språkens framtid i landet är det nödvändigt att fler utvecklar språkkunskaper. Språken är viktiga kulturbärare som uttrycker gemensamma erfarenheter, värden och kunskaper som förenar de nationella minoriteterna i Sverige med människor som talar samma språk i andra delar av världen. Att ha kunskaper i språket och om minoritetens kultur kan ge nya perspektiv på den egna

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet modersmål – jiddisch som nationellt minoritetsspråk ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i och om språket samt kunskaper om minoritetens kultur. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sitt tal- och skriftspråk så att de får tilltro till sin språkförmåga och kan uttrycka sig i olika sammanhang och för skilda syften. Undervisningen ska bidra till att eleverna erövrar kunskaper om språkets uppbyggnad och blir medvetna om modersmålets betydelse för det egna lärandet i olika skolämnen. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse för att samtala, läsa och skriva på det nationella minoritetsspråket. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att läsa och reflektera över skönlitteratur och andra typer av texter. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla sin flerspråkighet, sin förståelse av omvärlden och sin identitet. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper i och tilltro till sin förmåga att formulera egna åsikter och tankar i olika slags texter. De ska även stimuleras till att uttrycka sig genom andra estetiska uttrycksformer. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla sin kulturella identitet och sin flerspråkighet. Genom undervisningen ska eleverna därför ges möjlighet att utveckla kunskaper om den nationella minoritetens historia, kulturella uttryck och traditioner. Vidare ska eleverna ges förutsättningar att utveckla kunskaper om det nationella minoritetsspråkets ursprung, utveckling och nutida status. Undervisningen i ämnet modersmål – jiddisch som nationellt minoritetsspråk ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att formulera sig och kommunicera i tal och skrift i olika sammanhang, – förmåga att läsa och reflektera över olika typer av texter, och – kunskaper om traditioner, kulturella företeelser och samhällsfrågor i områden där jiddisch talas.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3, inom ramen för jiddisch som förstaspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att avkoda och förstå enkla texter. – Strategier för skrivande av ord, fraser och meningar. – Alfabetet i tryckstil och sambandet mellan ljud och bokstav.

text: Tala, lyssna och samtala

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn i form av bilderböcker, rim, ramsor och sånger. – Beskrivande och förklarande texter för barn med anknytning till judiska traditioner och kulturella uttrycksformer. – Filmer och dramatiserade berättelser för barn.

text: Jiddischkultur

text: – Traditioner, högtider och andra kulturella uttryck som eleven möter i olika sammanhang. – Lekar och sånger med anknytning till jiddischkultur.

text: I årskurs 4–6, inom ramen för jiddisch som förstaspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att avkoda och förstå enkla texter. – Strategier för skrivande av olika typer av enkla texter om ämnen som är välbekanta för eleven. – Alfabetet i skrivstil. – Jiddischens grundläggande struktur med böjningsmönster och meningsbyggnad.

text: Tala, lyssna och samtala

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn och unga. – Beskrivande och förklarande texter för barn och unga med anknytning till judiska traditioner och kulturella uttrycksformer. – Filmer och dramatiserade berättelser för barn och unga.

text: Jiddischkultur

text: – Traditioner, högtider och andra kulturella uttryck som eleven möter i olika sammanhang. – Sång och andra estetiska uttrycksformer i jiddischkulturen.

text: I årskurs 7–9, inom ramen för jiddisch som förstaspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att avkoda och förstå texter. Att urskilja texters syfte, avsändare och sammanhang. – Strategier för skrivande av olika typer av texter. Hur man anpassar texters innehåll till olika mottagare. Skapande av texter där ord, bild och ljud samspelar. – Jiddischens grundläggande struktur med ordbildning, böjningsmönster, ordklasser och satsdelar.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Kommunikation i olika sammanhang och för olika syften. Att uttrycka intresse och engagemang samt åsikter och argument. – Muntliga presentationer och muntligt berättande med anpassning av språk, innehåll och disposition efter syfte och mottagare. – Strategier för att förstå och göra sig förstådd, till exempel genom kroppsspråk, bilder och tecken. – Olika varieteter av talad jiddisch.

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för ungdomar. Berättande texters budskap, uppbyggnad och innehåll. – Beskrivande och förklarande texter, till exempel instruktioner och tidningsartiklar, med anknytning till judiska traditioner och kulturella uttrycksformer. – Filmer och dramatiserade berättelser för ungdomar. – Språkliga drag, ord och begrepp i olika texter.

text: Jiddischkultur

text: – Traditioner, kulturella uttryck och andra företeelser med anknytning till jiddischkultur. – Några aktuella samhällsfrågor samt barns och ungdomars vardagsliv i miljöer där språket används.

text: I årskurs 1–3, inom ramen för jiddisch som andraspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att avkoda och förstå ord, fraser och meningar i enkla texter. – Strategier för skrivande av enkla ord samt korta fraser och meningar. – Enkla meddelanden, instruktioner och beskrivningar. – Alfabetet i tryckstil och sambandet mellan ljud och bokstav.

text: Tala, lyssna och samtala

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn i form av bilderböcker, rim, ramsor och sånger. – Enkla beskrivande och förklarande texter för barn med anknytning till judiska traditioner och kulturella uttrycksformer. – Filmer och dramatiserade berättelser för barn.

text: Jiddischkultur

text: I årskurs 4–6, inom ramen för jiddisch som andraspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att avkoda och förstå ord, fraser och meningar i enkla texter. – Strategier för skrivande av enkla ord, korta fraser och meningar samt enkla beskrivningar och instruktioner. – Alfabetet i tryckstil.

text: Tala, lyssna och samtala

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn och unga. – Enkla beskrivande och förklarande texter för barn och unga med anknytning till judiska traditioner och kulturella uttrycksformer. – Filmer och dramatiserade berättelser för barn och unga.

text: Jiddischkultur

text: – Traditioner, högtider och andra kulturella uttryck som eleven möter i olika sammanhang. – Sång och andra estetiska former i jiddischkulturen.

text: I årskurs 7–9, inom ramen för jiddisch som andraspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att avkoda och förstå enkla texter. Att urskilja texters syfte, avsändare och sammanhang. – Skrivande av enkla berättande texter samt enkla beskrivningar och instruktioner. – Skapande av texter där ord, bild och ljud samspelar. – Identifiering av bokstäver i skrivstil.

text: Tala, lyssna och samtala

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för ungdomar. – Enkla beskrivande och förklarande texter, till exempel instruktioner och tidningsartiklar, med anknytning till judiska traditioner och kulturella uttrycksformer. – Filmer och dramatiserade berättelser för ungdomar.

text: Jiddischkultur

text: Modersmål – meänkieli som nationellt minoritetsspråk

text: Språk är människans främsta redskap för att tänka, kommunicera och lära. Genom språket utvecklar människor sin identitet, uttrycker känslor och tankar och förstår hur andra känner och tänker. Att ha ett rikt och varierat språk är betydelsefullt för att kunna förstå och verka i ett samhälle där kulturer, livsåskådningar, generationer och språk möts. Tornedalingar är en nationell minoritet med flerhundraåriga anor i Sverige. Deras språk – meänkieli – är ett officiellt nationellt minoritetsspråk. De nationella minoritetsspråkens ställning i Sverige är i stort behov av att stärkas. För att säkra språkens framtid i landet är det nödvändigt att fler utvecklar språkkunskaper. Språken är viktiga kulturbärare som uttrycker gemensamma erfarenheter, värden och kunskaper som förenar de nationella minoriteterna i Sverige med människor som talar samma språk i andra delar av världen. Att 28 ha kunskaper i språket och om minoritetens kultur kan ge nya perspektiv på

text: den egna identiteten och stärker möjligheterna till deltagande i samhällslivet i Sverige och andra länder.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet modersmål – meänkieli som nationellt minoritetsspråk ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i och om språket samt kunskaper om minoritetens kultur. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sitt tal- och skriftspråk så att de får tilltro till sin språkförmåga och kan uttrycka sig i olika sammanhang och för skilda syften. Undervisningen ska bidra till att eleverna erövrar kunskaper om språkets uppbyggnad och blir medvetna om modersmålets betydelse för det egna lärandet i olika skolämnen. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse för att samtala, läsa och skriva på det nationella minoritetsspråket. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att läsa och reflektera över skönlitteratur och andra typer av texter. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla sin flerspråkighet, sin förståelse av omvärlden och sin identitet. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper i och tilltro till sin förmåga att formulera egna åsikter och tankar i olika slags texter. De ska även stimuleras till att uttrycka sig genom andra estetiska uttrycksformer. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla sin kulturella identitet och sin flerspråkighet. Genom undervisningen ska eleverna därför ges möjlighet att utveckla kunskaper om den nationella minoritetens historia, kulturella uttryck och traditioner. Vidare ska eleverna ges förutsättningar att utveckla kunskaper om det nationella minoritetsspråkets ursprung, utveckling och nutida status. Undervisningen i ämnet modersmål – meänkieli som nationellt minoritetsspråk ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att formulera sig och kommunicera i tal och skrift i olika sammanhang, – förmåga att läsa och reflektera över olika typer av texter, och – kunskaper om traditioner, kulturella företeelser och samhällsfrågor i områden där meänkieli talas.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3, inom ramen för meänkieli som förstaspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att avkoda och förstå enkla texter. – Strategier för skrivande av ord, fraser och meningar. – Alfabetet på meänkieli och sambandet mellan ljud och bokstav.

text: Tala, lyssna och samtala

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn i form av bilderböcker, rim, ramsor och sånger. – Beskrivande och förklarande texter för barn med anknytning till tornedalingars och andra meänkielitalandes traditioner och kulturella uttrycksformer. – Filmer och dramatiserade berättelser för barn.

text: Tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur

text: – Traditioner, högtider och andra kulturella uttryck som eleven möter i olika sammanhang. – Lekar och musik med anknytning till tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur.

text: I årskurs 4–6, inom ramen för meänkieli som förstaspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att avkoda och förstå enkla texter. – Strategier för skrivande av olika typer av enkla texter om ämnen som är välbekanta för eleven. – Meänkielins grundläggande struktur med stavningsregler, böjningsmönster och meningsbyggnad.

text: Tala, lyssna och samtala

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn och unga. – Beskrivande och förklarande texter för barn och unga med anknytning till tornedalingars och andra meänkielitalandes traditioner och kulturella uttrycksformer. – Filmer och dramatiserade berättelser för barn och unga.

text: I årskurs 7–9, inom ramen för meänkieli som förstaspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att avkoda och förstå texter. Att urskilja texters syfte, avsändare och sammanhang. – Strategier för skrivande av olika typer av texter. Hur man anpassar texters innehåll till olika mottagare. Skapande av texter där ord, bild och ljud samspelar. – Meänkielins grundläggande struktur med ordbildning, böjningsmönster, ordklasser och satsdelar.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Kommunikation i olika sammanhang och för olika syften. Att uttrycka intresse och engagemang samt åsikter och argument. – Muntliga presentationer och muntligt berättande med anpassning av språk, innehåll och disposition efter syfte och mottagare. – Strategier för att förstå och göra sig förstådd, till exempel genom kroppsspråk, bilder och tecken. – Olika varieteter av talad meänkieli.

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för ungdomar. Berättande texters budskap, uppbyggnad och innehåll. – Beskrivande och förklarande texter, till exempel instruktioner och tidningsartiklar, med anknytning till tornedalingars och andra meänkielitalandes traditioner och kulturella uttrycksformer. – Filmer och dramatiserade berättelser för ungdomar. – Språkliga drag, ord och begrepp i olika texter.

text: – Traditioner, kulturella uttryck och andra företeelser med anknytning till tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur. – Några aktuella samhällsfrågor samt barns och ungdomars vardagsliv i miljöer där språket används.

text: I årskurs 1–3, inom ramen för meänkieli som andraspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att avkoda och förstå ord, fraser och meningar i enkla texter. – Strategier för skrivande av enkla ord samt korta fraser och meningar. 31

text: – Enkla meddelanden, instruktioner och beskrivningar. – Alfabetet på meänkieli och sambandet mellan ljud och bokstav.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Enkla samtal för kontakt. Frågor och svar. – Korta fraser, däribland hälsnings-, avskeds- och artighetsfraser. – Strategier för att lösa språkliga problem i samtal, till exempel gester och frågor. – Presentationer av den egna personen och vardagen. – Språkliga företeelser, däribland uttal och intonation i det språk eleverna möter.

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn i form av bilderböcker, rim, ramsor och sånger. – Enkla beskrivande och förklarande texter för barn med anknytning till tornedalingars och andra meänkielitalandes traditioner och kulturella företeelser. – Filmer och dramatiserade berättelser för barn.

text: I årskurs 4–6, inom ramen för meänkieli som andraspråk

text: Läsa och skriva

text: Tala, lyssna och samtala

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn och unga. – Enkla beskrivande och förklarande texter för barn och unga med anknytning till tornedalingars och andra meänkielitalandes traditioner och kulturella företeelser. – Filmer och dramatiserade berättelser för barn och unga.

text: I årskurs 7–9, inom ramen för meänkieli som andraspråk

text: Läsa och skriva

text: Tala, lyssna och samtala

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för ungdomar. – Enkla beskrivande och förklarande texter, till exempel instruktioner och tidningsartiklar med anknytning till tornedalingars och andra meänkielitalandes traditioner och kulturella företeelser. – Filmer och dramatiserade berättelser för ungdomar.

text: Språk är människans främsta redskap för att tänka, kommunicera och lära. Genom språket utvecklar människor sin identitet, uttrycker känslor och tankar och förstår hur andra känner och tänker. Att ha ett rikt och varierat språk är betydelsefullt för att kunna förstå och verka i ett samhälle där kulturer, livsåskådningar, generationer och språk möts. Romer är en nationell minoritet med flerhundraåriga anor i Sverige. Deras språk – romani chib – är ett officiellt nationellt minoritetsspråk. De nationella minoritetsspråkens ställning i Sverige är i stort behov av att stärkas. För att säkra språkens framtid i landet är det nödvändigt att fler utvecklar språkkunskaper. Språken är viktiga kulturbärare som uttrycker gemensamma erfarenheter, värden och kunskaper som förenar de nationella minoriteterna i Sverige med människor som talar samma språk i andra delar av världen. Att ha kunskaper i språket och om minoritetens kultur kan ge nya perspektiv på den egna identiteten och stärker möjligheterna till deltagande i samhällslivet i Sverige och andra länder.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet modersmål – romani chib som nationellt minoritetsspråk ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i och om språket samt kunskaper om minoritetens kultur. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sitt tal- och skriftspråk så att de får tilltro till sin språkförmåga och kan uttrycka sig i olika sammanhang och för skilda syften. Undervisningen ska bidra till att eleverna erövrar kunskaper om språkets uppbyggnad och blir medvetna om modersmålets betydelse för det egna lärandet i olika skolämnen. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse för att samtala, läsa och skriva på det nationella minoritetsspråket. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att läsa och reflektera över skönlitteratur och andra typer av texter. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla sin flerspråkighet, sin förståelse av omvärlden och sin identitet. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om och tilltro till sin förmåga att formulera egna åsikter och tankar i olika slags texter. De ska även stimuleras till att uttrycka sig genom andra estetiska uttrycksformer. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla sin kulturella identitet och sin flerspråkighet. Genom undervisningen ska eleverna därför ges möjlighet att utveckla kunskaper om den nationella minoritetens historia, kulturella uttryck och traditioner. Vidare ska eleverna ges förutsättningar att utveckla kunskaper om det nationella minoritetsspråkets ursprung, utveckling och nutida status. Undervisningen i ämnet modersmål – romani chib som nationellt minoritetsspråk ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att formulera sig och kommunicera i tal och skrift i olika sammanhang, – förmåga att läsa och reflektera över olika typer av texter, och – kunskaper om traditioner, kulturella företeelser och samhällsfrågor i områden där romani chib talas.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3, inom ramen för romani chib som förstaspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att avkoda och förstå enkla texter. – Strategier för skrivande av ord, fraser och meningar. – Alfabetet på romani chib och sambandet mellan ljud och bokstav.

text: Tala, lyssna och samtala

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn i form av bilderböcker, rim, ramsor och sånger. – Beskrivande och förklarande texter för barn med anknytning till romska traditioner och kulturella uttrycksformer. – Filmer och dramatiserade berättelser för barn.

text: Romsk kultur

text: – Traditioner, högtider och andra kulturella uttryck som eleven möter i olika sammanhang. – Lekar och musik med anknytning till romsk kultur.

text: I årskurs 4–6, inom ramen för romani chib som förstaspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att avkoda och förstå enkla texter. – Strategier för skrivande av olika typer av enkla texter om ämnen som är välbekanta för eleven. – Romani chibs grundläggande struktur med stavningsregler, böjningsmönster och meningsbyggnad.

text: Tala, lyssna och samtala

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn och unga. – Beskrivande och förklarande texter för barn och unga med anknytning till romska traditioner och kulturella uttrycksformer. – Filmer och dramatiserade berättelser för barn och unga.

text: Romsk kultur

text: I årskurs 7–9, inom ramen för romani chib som förstaspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att avkoda och förstå texter. Att urskilja texters syfte, avsändare och sammanhang. – Strategier för skrivande av olika typer av texter. Hur man anpassar texters innehåll till olika mottagare. – Skapande av texter där ord, bild och ljud samspelar. – Romani chibs grundläggande struktur med ordbildning, böjningsmönster, ordklasser och satsdelar.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Kommunikation i olika sammanhang och för olika syften. Att uttrycka intresse och engagemang samt åsikter och argument. – Muntliga presentationer och muntligt berättande med anpassning av språk, innehåll och disposition efter syfte och mottagare. – Strategier för att förstå och göra sig förstådd, till exempel genom kroppsspråk, bilder och tecken. – Olika varieteter av talad romani chib.

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för ungdomar. Berättande texters budskap, uppbyggnad och innehåll. – Beskrivande och förklarande texter, till exempel instruktioner och tidningsartiklar, med anknytning till romska traditioner och kulturella uttrycksformer. – Filmer och dramatiserade berättelser för ungdomar. – Språkliga drag, ord och begrepp i olika texter.

text: Romsk kultur

text: – Traditioner, kulturella uttryck och andra företeelser med anknytning till romsk kultur. – Några aktuella samhällsfrågor samt barns och ungdomars vardagsliv i miljöer där språket används.

text: I årskurs 1–3, inom ramen för romani chib som andraspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att avkoda och förstå ord, fraser och meningar i enkla texter. – Strategier för skrivande av enkla ord samt korta fraser och meningar. – Enkla meddelanden, instruktioner och beskrivningar. – Alfabetet på romani chib och sambandet mellan ljud och bokstav.

text: Tala, lyssna och samtala

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn i form av bilderböcker, rim, ramsor och sånger. – Enkla beskrivande och förklarande texter för barn med anknytning till romska traditioner och kulturella företeelser. – Filmer och dramatiserade berättelser för barn.

text: Romsk kultur

text: I årskurs 4–6, inom ramen för romani chib som andraspråk

text: Läsa och skriva

text: Tala, lyssna och samtala

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn och unga. – Enkla beskrivande och förklarande texter för barn och unga med anknytning till romska traditioner och kulturella företeelser. – Filmer och dramatiserade berättelser för barn och unga.

text: Romsk kultur

text: I årskurs 7–9, inom ramen för romani chib som andraspråk

text: Läsa och skriva

text: Tala, lyssna och samtala

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för ungdomar. – Enkla beskrivande och förklarande texter, till exempel instruktioner och tidningsartiklar med anknytning till romska traditioner och kulturella företeelser. – Filmer och dramatiserade berättelser för ungdomar.

text: Romsk kultur

text: Språk är människans främsta redskap för att tänka, kommunicera och lära. Genom språket utvecklar människor sin identitet, uttrycker känslor och tankar och förstår hur andra känner och tänker. Att ha ett rikt och varierat språk är betydelsefullt för att kunna förstå och verka i ett samhälle där kulturer, livsåskådningar, generationer och språk möts. Samerna är ett urfolk och samiska är officiellt språk i Sverige, Norge och Finland. Samiska är en viktig kulturbärare som uttrycker gemensamma erfarenheter, värden och kunskaper och förenar samerna tvärs över gränserna i Sápmi/Sábme/Sámieniädname/Saepmie. Kunskaper i samiska och kunskaper om den samiska kulturen stärker den egna identiteten och möjliggör deltagande i både det samiska och det svenska samhället.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet modersmål – samiska som nationellt minoritetsspråk ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i och om samiska samt kunskaper om den samiska kulturen. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sitt tal- och skriftspråk så att de får tilltro till sin språkförmåga och kan uttrycka sig i olika sammanhang och för skilda syften. Undervisningen ska bidra till att eleverna erövrar kunskaper om språkets uppbyggnad och blir medvetna om modersmålets betydelse för det egna lärandet i olika skolämnen. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse för att samtala, läsa och skriva på samiska. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att läsa och reflektera över skönlitteratur och andra typer av texter. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla sin flerspråkighet, sin förståelse av omvärlden och sin identitet. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper i och tilltro till sin förmåga att formulera egna åsikter och tankar i olika slags texter. De ska även stimuleras till att uttrycka sig genom andra estetiska uttrycksformer. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla sin kulturella identitet och sin flerspråkighet. Genom undervisningen ska eleverna därför ges möjlighet att utveckla kunskaper om samisk historia, samiska kulturella uttryck och traditioner. Vidare ska eleverna ges förutsättningar att utveckla kunskaper om samiskans ursprung, utveckling och nutida status. Undervisningen i ämnet modersmål – samiska som nationellt minoritetsspråk ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att formulera sig och kommunicera i tal och skrift i olika sammanhang, – förmåga att läsa och reflektera över olika typer av texter, och – kunskaper om traditioner, kulturella företeelser och samhällsfrågor i områden där samiska talas.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3, inom ramen för samiska som förstaspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att avkoda och förstå enkla texter. – Strategier för skrivande av ord, fraser och meningar. – Alfabetet på samiska och sambandet mellan ljud och bokstav.

text: Tala, lyssna och samtala

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn i form av bilderböcker, rim, ramsor och sånger. – Beskrivande och förklarande texter för barn med anknytning till samiska traditioner och kulturella uttrycksformer. – Filmer och dramatiserade berättelser för barn.

text: Samisk kultur

text: – Traditioner, högtider och andra kulturella uttryck som eleven möter i olika sammanhang. – Lekar och musik med anknytning till samisk kultur.

text: I årskurs 4–6, inom ramen för samiska som förstaspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att avkoda och förstå enkla texter. – Strategier för skrivande av olika typer av enkla texter om ämnen som är välbekanta för eleven. – Samiskans grundläggande struktur med stavningsregler, böjningsmönster och meningsbyggnad.

text: Tala, lyssna och samtala

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn och unga. – Beskrivande och förklarande texter för barn och unga med anknytning till samiska traditioner och kulturella uttrycksformer. – Filmer och dramatiserade berättelser för barn och unga.

text: Samisk kultur

text: I årskurs 7–9, inom ramen för samiska som förstaspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att avkoda och förstå texter. Att urskilja texters syfte, avsändare och sammanhang. – Strategier för skrivande av olika typer av texter. Hur man anpassar texters innehåll till olika mottagare. Skapande av texter där ord, bild och ljud samspelar. – Samiskans grundläggande struktur med ordbildning, böjningsmönster, ordklasser och satsdelar.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Kommunikation i olika sammanhang och för olika syften. Att uttrycka intresse och engagemang samt åsikter och argument. – Muntliga presentationer och muntligt berättande med anpassning av språk, innehåll och disposition efter syfte och mottagare. – Strategier för att förstå och göra sig förstådd, till exempel genom kroppsspråk, bilder och tecken. – Olika varieteter av talad samiska.

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för ungdomar. Berättande texters budskap, uppbyggnad och innehåll. – Beskrivande och förklarande texter, till exempel instruktioner och tidningsartiklar, med anknytning till samiska traditioner och kulturella uttrycksformer. – Filmer och dramatiserade berättelser för ungdomar. – Språkliga drag, ord och begrepp i olika texter.

text: Samisk kultur

text: – Traditioner, kulturella uttryck och andra företeelser med anknytning till samisk kultur. – Några aktuella samhällsfrågor samt barns och ungdomars vardagsliv i miljöer där språket används.

text: I årskurs 1–3, inom ramen för samiska som andraspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att avkoda och förstå ord, fraser och meningar i enkla texter. – Strategier för skrivande av enkla ord samt korta fraser och meningar. – Enkla meddelanden, instruktioner och beskrivningar. – Alfabetet på samiska och sambandet mellan ljud och bokstav.

text: Tala, lyssna och samtala

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn i form av bilderböcker, rim, ramsor och sånger. – Enkla beskrivande och förklarande texter för barn med anknytning till samiska traditioner och kulturella företeelser. – Filmer och dramatiserade berättelser för barn.

text: Samisk kultur

text: I årskurs 4–6, inom ramen för samiska som andraspråk

text: Läsa och skriva

text: Tala, lyssna och samtala

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn och unga. – Enkla beskrivande och förklarande texter för barn och unga med anknytning till samiska traditioner och kulturella företeelser. – Filmer och dramatiserade berättelser för barn och unga.

text: Samisk kultur

text: I årskurs 7–9, inom ramen för samiska som andraspråk

text: Läsa och skriva

text: Tala, lyssna och samtala

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för ungdomar. – Enkla beskrivande och förklarande texter, till exempel instruktioner och tidningsartiklar med anknytning till samiska traditioner och kulturella företeelser. – Filmer och dramatiserade berättelser för ungdomar.

text: Samisk kultur

text: Musik finns i alla kulturer och berör människor såväl kroppsligt som tankeoch känslomässigt. Musik som estetisk uttrycksform används i en mängd sammanhang, har olika funktioner och betyder olika saker för var och en av oss. Den är också en viktig del i människors sociala gemenskap och har betydelse för individens identitetsutveckling. I vår tid förenas musik från skilda kulturer och tidsperioder med andra konstformer i nya uttryck. Kunskaper i och om musik ökar möjligheterna att delta i samhällets kulturliv.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet musik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper som gör det möjligt att delta i musikaliska sammanhang, både genom att själva musicera och genom att lyssna till musik. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att tillägna sig musik som uttrycksform och kommunikationsmedel. Genom undervisningen ska eleverna ges möjligheter att utveckla kunskaper i att använda röst, musikinstrument, digitala verktyg samt musikaliska begrepp och symboler i olika musikaliska former och sammanhang. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla en musikalisk lyhördhet som gör det möjligt att själv och i samarbete med andra skapa, bearbeta och framföra musik i olika former. Undervisningen ska ge eleverna både möjlighet att utveckla en tilltro till sin förmåga att sjunga och spela samt ett intresse för att utveckla sin musikaliska kreativitet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmågan att uppleva, kommunicera om och reflektera över musik från olika sammanhang. Elevernas erfarenheter av musik ska utmanas och fördjupas i mötet med andras musikaliska erfarenheter. Därigenom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förståelse för olika musikkulturer. Undervisningen i ämnet musik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att sjunga och spela i olika musikaliska former och genrer, – förmåga att skapa musik samt uttrycka och kommunicera tankar och idéer i musikalisk form, och – förmåga att uppleva och reflektera över musikens innehåll, funktion och betydelse i olika sammanhang.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Musicerande och musikskapande

text: – Sång och spel i olika former. – Imitation och improvisation med röst, rörelse och instrument. – Gestaltning av sånger och berättelser med ljud, rytmer och rörelser.

text: Musikens verktyg

text: – Rösten och hur den kan varieras och användas för musikaliska uttryck. – Slagverksinstrument, stränginstrument, tangentinstrument och digitala verktyg för musicerande och musikskapande. – Musikaliska byggstenar, till exempel puls, tempo och dynamik.

text: Musikens sammanhang och funktioner

text: – Musik som knyter an till elevernas vardagliga och högtidliga sammanhang, däribland en inblick i svensk och nordisk sång- och danslekstradition. – Olika musikinstrument. Hur de låter, vad de heter och hur de ser ut. – Associationer i form av tankar, känslor och inre bilder som uppkommer genom musikupplevelser.

text: I årskurs 4–6

text: Musicerande och musikskapande

text: – Sång och spel i olika former. – Imitation och improvisation med röst, rörelse och instrument med utgångspunkt i musikaliska byggstenar. – Komposition med utgångspunkt i inspirationskällor, till exempel bild, rörelse och musik. – Gestaltning av sånger och berättelser med ljud, rytmer och rörelser.

text: Musikens verktyg

text: – Rösten och hur den kan varieras och användas för musikaliska och vokala uttryck, till exempel sång, jojk och rap. – Ackord-, melodi-, bas- och slagverksinstrument samt digitala verktyg för musicerande och musikskapande. – Röstvård och hörselvård vid musikaliska aktiviteter i olika miljöer. – Musikaliska byggstenar, till exempel rytm, klang och tonhöjd. – Musiksymboler med bild-, färg-, siffer- eller bokstavsstöd, till exempel noter och ackord.

text: Musikens sammanhang och funktioner

text: – Musikens påverkan på och betydelse för människan. Musik som knyter an till elevernas vardagliga och högtidliga sammanhang, däribland nationalsången samt några av de vanligaste psalmerna. – Musikinstrument. Vad de heter och har för funktion i olika ensemble- och orkestertyper. – Musikaliska karaktärsdrag i konstmusik, folkmusik och populärmusik samt musikaliska uttryck från olika kulturer.

text: I årskurs 7–9

text: Musicerande och musikskapande

text: – Sång, melodispel och ackompanjemang i olika former och genrer. – Rytmisk och melodisk improvisation med röst, rörelse och instrument med utgångspunkt i musikaliska byggstenar. – Komposition i olika genrer. – Gestaltning av idéer genom att musicera och genom att kombinera musik med andra uttrycksformer.

text: Musikens verktyg

text: – Rösten och hur den kan varieras och användas för musikaliska och vokala uttryck inom olika genrer och ensembletyper. – Ackord-, melodi-, bas- och slagverksinstrument samt digitala verktyg för musicerande och musikskapande. – Röstvård och hörselvård. Orsaker till att tal, sång, musiklyssnande och musicerande kan bidra till skador samt hur dessa skador kan förebyggas. – Musikaliska byggstenar, till exempel taktarter, musikalisk form och ackord. – Musiksymboler med bild-, färg-, siffer- eller bokstavsstöd, till exempel noter och ackord.

text: Musikens sammanhang och funktioner

text: – Musikens funktion i samhället samt musikens betydelse för att uttrycka identitet och grupptillhörighet i olika sammanhang. – Hur musik kan användas som meningsskapande uttrycksform i olika medier, till exempel film och spel. – Rättigheter och skyldigheter vid bruk av musik i olika sammanhang. – Musikinstrument. Vad de heter och har för funktion i några olika musikaliska genrer. – Musikaliska karaktärsdrag i konstmusik, folkmusik och populärmusik samt musikaliska uttryck från olika kulturer. Några centrala tonsättare, låtskrivare och musikaliska verk.

text: Naturorienterande ämnen

text: Biologi, fysik och kemi

text: Naturvetenskapen har sitt ursprung i människans nyfikenhet och behov av att veta mer om sig själv och sin omvärld. Naturvetenskaplig kunskap har stor betydelse för samhällsutvecklingen inom så skilda områden som naturbruk, hälsa, energiförsörjning och resurshushållning. Med kunskaper om naturen och människan, energi samt materiens egenskaper och uppbyggnad får människor redskap för att påverka sitt eget välbefinnande, men också för att kunna främja en hållbar utveckling.

text: Syfte

text: Undervisningen i de naturorienterande ämnena ska syfta till att eleverna utvecklar nyfikenhet på och intresse för att veta mer om sig själva och omvärlden. Eleverna ska därför ges möjligheter att ställa frågor om naturen och människan, fysikaliska företeelser samt materiens egenskaper utifrån egna upplevelser och aktuella händelser. De ska också ges möjligheter att använda naturvetenskapens ord, begrepp och andra uttrycksformer för att kommunicera om människan och omvärlden. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper i biologi, fysik och kemi. De ska även ges möjligheter att använda naturvetenskapens begrepp och förklaringsmodeller för att beskriva och förklara samband i naturen, i samhället och i människokroppen. Undervisningen ska dessutom ge eleverna förutsättningar att se skillnader mellan naturvetenskapliga och andra sätt att beskriva och förklara omvärlden. Genom undervisningen ska eleverna ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att hantera praktiska och etiska valsituationer och kommunicera i frågor som rör miljö och hälsa. Eleverna ska även ges förutsättningar att söka svar på ämnesspecifika frågor med hjälp av olika typer av källor. På så sätt ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar ett kritiskt förhållningssätt och tilltro till sin förmåga att hantera frågor som rör naturvetenskap och som har betydelse för dem själva och samhället. Undervisningen ska även ge eleverna förutsättningar att söka svar på frågor om naturen och människan, fysikaliska företeelser och materiens egenskaper med hjälp av systematiska undersökningar. I det praktiska arbetet ska eleverna även ges möjligheter att utveckla färdigheter i att hantera material, utrustning och digitala verktyg. Undervisningen i de naturorienterande ämnena ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – kunskaper om naturvetenskapens begrepp och förklaringsmodeller för att beskriva och förklara samband i naturen, i samhället och i människokroppen, – förmåga att använda naturvetenskap för att granska information, kommunicera och ta ställning i frågor som rör miljö och hälsa, och – förmåga att genomföra systematiska undersökningar.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Året runt i naturen

text: – Årstidsväxlingar i naturen och kännetecken för de olika årstiderna. – Djur, växter och svampar i närmiljön, hur de kan grupperas samt namn på några vanligt förekommande arter.

text: Kropp och hälsa

text: – Några av människans organ, deras namn och översiktliga funktion. – Människans upplevelser av ljus, ljud, värme, smak och doft med hjälp av olika sinnen.

text: – Betydelsen av kost, sömn, hygien, motion och sociala relationer för att må bra.

text: Kraft och rörelse

text: – Krafter som kan upplevas och observeras vid lek och rörelse, till exempel tyngdkraft och friktion. – Solsystemets himlakroppar och deras rörelser. Människan i rymden.

text: Material och ämnen

text: – Hur material kan sorteras efter några egenskaper, till exempel utseende, om de är magnetiska och om de flyter eller sjunker i vatten. Hur materialen kan återvinnas. – Vattnets olika former: fast, flytande och gas.

text: Systematiska undersökningar

text: – Enkla fältstudier, observationer och experiment. Utförande och dokumentation av undersökningarna med ord, bilder och digitala verktyg. – Några berättelser om hur naturvetenskaplig kunskap vuxit fram.

text: I årskurs 4–6

text: Natur, miljö och samhälle

text: – Enkla näringskedjor i närmiljön. Några djurs och växters samspel med varandra och deras anpassningar till miljön. – Hur djur, växter och svampar kan identifieras och grupperas på ett systematiskt sätt samt namn på några vanligt förekommande arter. – Människans beroende av och påverkan på naturen och vårt ansvar när vi nyttjar den. – Några energikällor och deras påverkan på miljön. – Elektriska kretsar med batterier. Hur de kan kopplas och hur de kan användas i vardaglig elektrisk utrustning. – Hur dag, natt och årstider kan förklaras utifrån rörelser hos solsystemets himlakroppar. – Vanliga väderfenomen och hur de kan observeras och mätas. – Indelning av ämnen och material utifrån några egenskaper, till exempel löslighet, ledningsförmåga, surt eller basiskt. – Vattnets olika former: fast, flytande och gas. Vattnets kretslopp. – Vanliga kemikalier i hemmet och deras användning.

text: Kropp och hälsa

text: – Några av människans organ, deras namn, utseende, placering och funktion. – Hur den psykiska och fysiska hälsan påverkas av kost, sömn, hygien, motion och beroendeframkallande medel. – Människans pubertet, reproduktion, sexualitet och identitet samt frågor om relationer, kärlek och ansvar.

text: Systematiska undersökningar och granskning av information

text: – Fältstudier, observationer och experiment med såväl analoga som digitala verktyg. Utförande, värdering av resultat samt dokumentation med ord, bilder och andra uttrycksformer. – Några naturvetenskapliga upptäckter och deras betydelse för människans levnadsvillkor. – Kritisk granskning och användning av information som rör naturvetenskap.

text: I årskurs 7–9

text: Natur, miljö och samhälle

text: – Vad liv är och hur livets utveckling kan förklaras med evolutionsteorin. Biologisk mångfald. – Näringskedjor och kretslopp i närmiljön. Djurs, växters och svampars samspel med varandra och hur några miljöfaktorer påverkar dem. – Människans beroende av och påverkan på naturen. Vårt ansvar när vi nyttjar naturen i relation till hållbar utveckling. – Fossila och förnybara bränslen och deras påverkan på klimatet. – Universums uppkomst och uppbyggnad. – Hur ljus och ljud breder ut sig och kan reflekteras. – Råvarors förädling till produkter, till exempel metaller, papper och plast. Hur produkterna kan återanvändas eller återvinnas. – Vattnets egenskaper och kretslopp. Avdunstning, kokning, kondensering, smältning och stelning. – Vanliga kemikalier i hemmet. Deras användning, hur de är märkta och bör hanteras.

text: Kropp och hälsa

text: – Några av människans organ och organsystem och deras utseende, placering och funktion. – Några vanliga sjukdomar och hur de kan förebyggas och behandlas. – Hur den psykiska och fysiska hälsan påverkas av kost, sömn, hygien, motion, stress och beroendeframkallande medel. Hur hälsoproblem kan begränsas. – Matens innehåll och näringsämnenas betydelse för hälsan. – Människans reproduktion, sexualitet och identitet samt frågor om relationer, kärlek, ansvar, samtycke och ömsesidighet. Sexuellt överförbara sjukdomar och preventivmedel.

text: – Fältstudier, observationer och experiment med såväl analoga som digitala verktyg. Planering och utförande av undersökningar samt värdering av resultat. Dokumentation med ord, bilder och andra uttrycksformer. – Några upptäckter inom naturvetenskapen och deras betydelse för människan.

text: – Informationssökning, kritisk granskning och användning av information som rör naturvetenskap.

text: Samhällsorienterande ämnen

text: Geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap

text: Människor har i alla tider och i alla samhällen försökt förstå och förklara sina levnadsvillkor och de sociala sammanhang som de ingår i. Genom kunskaper om samhällen och människors livsfrågor samt historia och geografi får vi verktyg för att kunna orientera oss i en komplex värld, ta ansvar för vårt handlande och främja hållbar utveckling.

text: Syfte

text: Undervisningen i de samhällsorienterande ämnena ska syfta till att eleverna utvecklar nyfikenhet på och intresse för människan, samhället och omvärlden i dag och i det förflutna. Eleverna ska ges möjligheter att ställa frågor om individ och samhälle, etik och moral samt levnadsvillkor under olika tider och på olika platser utifrån egna upplevelser och aktuella händelser. I kommunikation om detta ska eleverna också ges möjligheter att använda ord, begrepp och andra uttrycksformer från det samhällsorienterande området. Eleverna ska ges möjligheter att utveckla kunskaper om olika samhällsförhållanden, demokrati och mänskliga rättigheter, religion och livsåskådning samt om geografiska och historiska förhållanden. På så sätt ska eleverna ges förutsättningar att utveckla tilltro till sin förmåga att vara aktiva och ansvarstagande medborgare i ett samhälle som är präglat av mångfald. Undervisningen ska ge eleverna möjligheter att jämföra och reflektera över människors livsfrågor och förhållanden i samhället under olika tider och på olika platser. Genom undervisningen ska eleverna vidare ges möjligheter att uttrycka och pröva tankar och åsikter om samhällsfrågor och vår tids och framtidens globala utmaningar. På så sätt ska undervisningen ge eleverna förutsättningar att utveckla en personlig livshållning och förståelse av omvärlden. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper i att använda metoder och verktyg från det samhällsorienterande området för att söka och värdera information om samhället och omvärlden. På så sätt ska undervisningen ge eleverna förutsättningar för ett livslångt lärande utifrån ett kritiskt förhållningssätt. Undervisningen i de samhällsorienterande ämnena ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – kunskaper om samhällsförhållanden, demokrati och mänskliga rättigheter, religion och livsåskådning samt om geografiska och historiska förhållanden, – förmåga att jämföra och reflektera över människors livsfrågor samt förhållanden i samhället under olika tider och på olika platser, och – förmåga att använda det samhällsorienterande områdets metoder och verktyg.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Att leva tillsammans

text: – Migration inom ett land och mellan länder. – Skildringar av människors levnadsvillkor förr i tiden, till exempel i barnlitteratur, sånger och filmer. – Moraliska frågor och livsfrågor med betydelse för eleven, till exempel kamratskap, könsroller och döden. – Normer och regler i elevens livsmiljöer, däribland i skolan och i digitala miljöer. – Trafikregler och hur man beter sig i trafiken på ett säkert sätt.

text: Att leva i närområdet

text: – Närområdets natur- och kulturlandskap. – Hemortens historia och vad närområdets platser, byggnader och vardagliga föremål kan berätta om livet där under olika tider. – Centrala samhällsfunktioner, till exempel sjukvård, räddningstjänst och skola. – Yrken och verksamheter i närområdet.

text: Att leva i världen

text: – Miljöfrågor utifrån elevens vardag. – Namn och läge på platser i närmiljön och andra platser som är betydelsefulla för eleven. – Människors levnadsvillkor under stenålder, bronsålder och järnålder. – Mytologiska berättelser, däribland berättelser i samisk religion. – Några högtider, symboler och berättelser inom kristendom, islam och judendom. Några berättelser ur Bibeln och deras innebörder. – Mänskliga rättigheter inklusive alla människors lika värde och barnets rättigheter i enlighet med FN:s konvention om barnets rättigheter (barnkonventionen). – Grundläggande demokratiska principer och hur demokratiska beslut fattas i skolan. – Aktuella samhällsfrågor i olika medier.

text: Att undersöka verkligheten

text: – Metoder för att söka information, till exempel textläsning, intervjuer och observationer. Några olika källors användbarhet och tillförlitlighet. – Jordgloben samt analoga och digitala kartor. – Tidslinjer och tidsbegreppen dåtid, nutid och framtid.

text: I årskurs 4–6

text: Att leva tillsammans

text: – Vardagliga moraliska frågor och livsfrågor, till exempel utanförskap, kränkningar, jämställdhet, sexualitet och vad som är viktigt i livet.

text: – Sociala skyddsnät för barn i skolan och i samhället. – Hur digitala och andra medier kan användas ansvarsfullt. – Trafikregler och hur man beter sig i trafiken på ett säkert sätt.

text: Att leva i Sverige

text: – Människors levnadsvillkor och viktiga händelser i svensk historia från cirka 800 till cirka 1900, däribland statens utveckling och levnadsvillkor i ståndssamhället. – Samhällsfunktioner, till exempel sjukvård samt fritids- och kulturutbud. – Yrken och verksamheter i samhället. – Riksdagen och regeringen och deras olika uppdrag. Politiska val och partier i Sverige. – Några olika lagar och påföljder. Kriminalitet och möjliga konsekvenser för individ och samhälle. – De nationella minoriteterna judar, romer, urfolket samerna, sverigefinnar och tornedalingar.

text: Att leva i världen

text: – Utmärkande drag för några natur- och kulturlandskap, till exempel klimat, vegetation och människors användning av naturresurser. – Namn och läge på geografiska objekt i Sverige, Europa och världen. Ett urval av hav, sjöar, floder, berg, öknar, regioner, länder och städer. – Hur val och prioriteringar på individnivå kan påverka miljön och främja hållbar utveckling. – Ritualer, religiöst motiverade levnadsregler samt berättelser, till exempel ur Bibeln och andra religiösa urkunder, inom kristendom, islam och judendom. – Introduktion till hinduism och buddhism. – De mänskliga rättigheterna och deras betydelse, inklusive barnets rättigheter i enlighet med barnkonventionen. Principen om likabehandling, inklusive skydd mot diskriminering. – Vad demokrati är och hur demokratiska beslut fattas. Hur individer och grupper kan påverka beslut, genom att rösta i allmänna val och till exempel genom elevråd i skolan. – Mediernas roll i samhället. – Aktuella samhällsfrågor.

text: Metoder och verktyg

text: – Metoder för att söka och använda information, till exempel textläsning, intervjuer och observationer. Olika källors användbarhet och tillförlitlighet. – Fältstudier i samhället och naturen. – Digitala och analoga kartor och deras uppbyggnad.

text: I årskurs 7–9

text: Att leva tillsammans

text: – Moraliska frågor och livsfrågor utifrån elevernas tankar samt utifrån tolkningar inom religioner och andra livsåskådningar. Sådana frågor kan till exempel handla om rättvisa, solidaritet, identitet, kärlek och sexualitet. – Hur individer och grupper framställs i media, till exempel utifrån kön och etnicitet och hur detta kan påverka normbildning och värderingar.

text: Att leva i Sverige

text: – Människors levnadsvillkor och viktiga händelser i svensk historia från cirka 1900 till nutid, däribland demokratisering och framväxten av välfärdssamhället. – Kristendomens betydelse för värderingar och kultur i det svenska samhället förr och nu. – Migration till, samt integration och segregation i Sverige i dag. – Arbetsmarknadens och arbetslivets förändringar och villkor, till exempel arbetsmiljö och arbetsrätt. Utbildningsvägar samt arbetsuppgifter inom olika yrken och verksamheter. – Hur hushållens, företagens och det offentligas ekonomi hänger samman. – Sveriges politiska system med Europeiska unionen, riksdag, regering, Sametinget, regioner och kommuner. Var olika beslut fattas samt individers och gruppers möjligheter att påverka beslut och samhällsutveckling. – De nationella minoriteternas situation i Sverige historiskt och i dag. Samernas ställning som urfolk. – Rättssystemet i Sverige. Möjliga orsaker till och konsekvenser av olika typer av kriminalitet, till exempel våldsbrott, sexualbrott och hedersrelaterat våld och förtryck.

text: Att leva i världen

text: – Några natur- och kulturlandskap och processer som har format dessa, till exempel endogena och exogena processer och befolkningsutveckling. – Namn och läge på geografiska objekt i Sverige, Europa och världen. Ett urval av hav, sjöar, floder, berg, öknar, regioner, länder och städer. – Vad klimat är och faktorer som påverkar klimatet. Människans påverkan på klimatet och konsekvenser av klimatförändringar för människa, samhälle och natur i olika delar av världen. – Hur val och prioriteringar på individ- och samhällsnivå kan påverka miljön och främja hållbar utveckling. – Människors levnadsvillkor och viktiga skeenden i världshistorien, däribland industrialisering, demokratisering och Förintelsen. – Vad religion och livsåskådning kan betyda för människor. – Berättelser, till exempel ur Bibeln och andra religiösa urkunder, samt centrala tankegångar och religiösa praktiker inom kristendom, islam, judendom, hinduism och buddhism. – Kränkningar av de mänskliga rättigheterna i olika delar av världen och internationellt arbete för att främja mänskliga rättigheter. – Friheter, rättigheter och skyldigheter i demokratiska samhällen.

text: – Mediernas roll i samhället. – Aktuella samhällsfrågor.

text: Metoder och verktyg

text: – Metoder för att söka information, till exempel textläsning, intervjuer och observationer. Kritisk granskning av information och åsikter i såväl digitala medier som i andra typer av källor. – Fältstudier i samhället och naturen. – Digitala och analoga kartor och deras uppbyggnad.

text: Slöjd

text: Att tillverka föremål och bearbeta material med hjälp av verktyg är ett sätt för människan att tänka och uttrycka sig. Slöjdande är en form av skapande som innebär att söka konkreta lösningar inom hantverkstradition och design. Slöjd innebär manuellt och intellektuellt arbete i förening vilket utvecklar kreativiteten och handlingsberedskapen samt stärker tilltron till den egna förmågan att hantera olika praktiska problem i vardagen. Detta är betydelsefullt för individens och samhällets utveckling och för att främja hållbar utveckling.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet slöjd ska syfta till att eleverna utvecklar förmågan att formge och framställa föremål genom att arbeta med olika material och hantverkstekniker. Eleverna ska i arbetet ges möjligheter att utveckla sin skicklighet i en process där tanke, sinnesupplevelse och handling samverkar. Genom undervisningen ska eleverna även ges förutsättningar att arbeta med färg, form och funktion för att skapa olika estetiska och kulturella uttryck. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla idéer samt överväga olika lösningar och tillvägagångssätt i slöjdarbetet. Undervisningen ska även väcka elevernas nyfikenhet och lust att undersöka och experimentera med olika material, hantverkstekniker och uttryck. På så sätt ska eleverna få möjligheter att utveckla tilltron till den egna förmågan att ta sig an uppgifter på ett kreativt och problemlösande sätt. I undervisningen ska eleverna även få möta såväl äldre tiders hantverksföremål och slöjdtraditioner som nutida design för att inspireras i det egna skapandet. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmågan att använda slöjdspecifika ord och begrepp för att kommunicera om arbetsprocesser, material, verktyg och hantverkstekniker. I undervisningen ska eleverna ges möjligheter att reflektera över arbetsprocesser och resultat för att fördjupa sitt lärande. Genom reflektion både i arbetet och när det är slutfört kan eleverna utveckla medvetenhet om vad som kännetecknar kvalitet i utförande och resultat. Eleverna ska också ges förutsättningar att utveckla förmågan att välja och hantera material för att främja hållbar utveckling. Därigenom kan undervisningen bidra till att eleverna utvecklar ett miljömedvetet förhållningssätt. Eleverna ska även ges möjligheter att utveckla kunskaper om arbetsmiljö- och säkerhetsfrågor i samband med slöjdarbete. 54 Undervisningen i ämnet slöjd ska ge eleverna förutsättningar att utveckla

text: – förmåga att formge och framställa föremål i olika material med hjälp av lämpliga verktyg och hantverkstekniker, – förmåga att utveckla idéer samt välja tillvägagångssätt i slöjdarbetet utifrån syftet med arbetet, och – förmåga att reflektera över arbetsprocesser och resultat utifrån kvalitet, uttryck och hållbar utveckling.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Slöjdens material, verktyg och hantverkstekniker

text: – Metall, textil och trä. Materialens egenskaper och användningsområden. – Verktyg och redskap, hur de benämns och hur de används på ett säkert och ändamålsenligt sätt. – Några enkla former av hantverkstekniker och begrepp som används i samband med dessa. – Enkla skisser och arbetsbeskrivningar, och hur de kan följas.

text: Slöjdens arbetsprocesser

text: – Slöjdarbetets olika delar: idéutveckling, överväganden, framställning och kommunikation om arbetsprocessen. – Undersökande av olika materials egenskaper.

text: Slöjdens uttryck och betydelse för hållbar utveckling

text: – Bilder, föremål och andra inspirationskällor för det egna skapandet. – Några slöjdmaterials ursprung. – Resurshushållning vid användning av material i slöjdarbetet.

text: I årskurs 4–6

text: – Metall, textil, trä och andra material. Materialens egenskaper och användningsområden. – Verktyg, redskap och maskiner, hur de benämns och hur de används på ett säkert och ändamålsenligt sätt. – Enkla former av hantverkstekniker och begrepp som används i samband med dessa. – Enkla skisser, mönster och arbetsbeskrivningar, och hur de kan följas.

text: Slöjdens arbetsprocesser

text: – Slöjdarbetets olika delar: idéutveckling, överväganden, framställning och reflektion över arbetsprocessen. Hur delarna i arbetsprocessen samverkar till en helhet. – Undersökande av olika materials egenskaper.

text: – Hantverk och slöjdtraditioner från olika kulturer som inspirationskällor för det egna skapandet. – Hur färg, form och material bidrar till olika uttryck hos slöjdföremål. – Några slöjdmaterials ursprung och miljöpåverkan. – Resurshushållning genom återbruk av material.

text: I årskurs 7–9

text: – Metall, textil, trä och andra material. Materialens kombinationsmöjligheter med varandra. – Verktyg, redskap och maskiner, hur de benämns och hur de används på ett säkert och ändamålsenligt sätt. – Några former av hantverkstekniker samt begrepp som används i samband med dessa. – Skisser, mönster och arbetsbeskrivningar skapade såväl med som utan digitala verktyg.

text: Slöjdens arbetsprocesser

text: – Slöjdarbetets olika delar: idéutveckling, överväganden, framställning samt reflektion över arbetsprocessen och resultatet. Hur delarna i arbetsprocessen samverkar och påverkar resultatet. – Undersökande av olika materials egenskaper och användbarhet i det egna slöjdarbetet.

text: – Design, hantverk och slöjdtraditioner från olika kulturer och tider som inspirationskällor för det egna skapandet. – Hur färg, form och material kan kombineras för att skapa personliga uttryck i egna slöjdföremål. – Några slöjdmaterials ursprung, hur de framställs och påverkar miljön. – Resurshushållning genom återbruk och vård av material och föremål.

text: Svenska

text: Språk är människans främsta redskap för att tänka, kommunicera och lära. Genom språket utvecklar människor sin identitet, uttrycker känslor och tankar och förstår hur andra känner och tänker. Att ha ett rikt och varierat språk är betydelsefullt för att kunna förstå och verka i ett samhälle där kulturer, livsåskådningar, generationer och språk möts.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet svenska ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i och om svenska språket. Genom undervisningen ska eleverna ges förutsättningar att utveckla sitt tal- och skriftspråk samt andra former för kommunikation, så att de får tilltro till sin språkförmåga och kan uttrycka sig i olika sammanhang och för skilda syften. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla språket för att tänka, kommunicera och lära. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse för att läsa och skriva. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur man formulerar egna åsikter och tankar i olika slags texter och genom skilda medier. Undervisningen ska även syfta till att eleverna utvecklar förmågan att skapa och bearbeta texter, enskilt och tillsammans med andra. Eleverna ska ges möjlighet att kommunicera i digitala miljöer med interaktiva och föränderliga texter. Eleverna ska även stimuleras till att uttrycka sig genom olika estetiska uttrycksformer. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur man söker och kritiskt värderar information från olika källor. I undervisningen ska eleverna få möta och utveckla kunskaper om skönlitteratur. Eleverna ska ges möjlighet att läsa och reflektera över skönlitterära verk i olika genrer. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om olika former av sakprosa. I mötet med olika typer av texter, scenkonst och annat estetiskt berättande ska eleverna ges förutsättningar att utveckla sitt språk, den egna identiteten och sin förståelse för omvärlden. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om svenska språkets uppbyggnad samt om hur språkbruk varierar beroende på sociala sammanhang och medier. På så sätt ska undervisningen bidra till att stärka elevernas medvetenhet om och tilltro till den egna språkliga och kommunikativa förmågan. Undervisningen ska också bidra till att eleverna får förståelse för att sättet man uttrycker sig på kan få konsekvenser för en själv och för andra människor. Därigenom ska eleverna ges förutsättningar att ta ansvar för det egna språkbruket i olika sammanhang och medier. Undervisningen i ämnet svenska ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att formulera sig och kommunicera i tal och skrift samt med andra former för kommunikation, – förmåga att läsa och reflektera över skönlitteratur och andra texter, och – förmåga att söka information från olika källor och värdera dessa.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Läsa och skriva

text: – Gemensam och enskild läsning. Sambandet mellan ljud och bokstav. Strategier för att avkoda och förstå ord, begrepp och enkla texter. – Att resonera om innehållet i olika texter. – Gemensamt och enskilt skrivande. Strategier för att skriva ord, meningar och enkla texter. Skapande av texter där ord och bild samspelar, såväl med som utan digitala verktyg. 57

text: – Handstil och att skriva med digitala verktyg. – Språkliga strukturer och normer. Grundläggande skrivregler med gemener och versaler samt de vanligaste skiljetecknen. – Alfabetet.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Strukturerade samtal. Att berätta om vardagliga händelser samt att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. Att lyssna, ställa frågor och ge kommentarer. – Att ge och ta emot muntliga instruktioner. – Muntliga presentationer och muntligt berättande. Föremål, bilder, digitala medier och verktyg samt andra hjälpmedel som kan stödja presentationer. – Strategier för att förstå och göra sig förstådd, till exempel genom kroppsspråk, bilder och tecken.

text: Texter

text: – Skönlitteratur för barn. Sånger, muntligt berättande, bilderböcker och sagor. Texter som belyser människors upplevelser och erfarenheter. – Sakprosatexter för barn. Beskrivande, förklarande och instruerande texter. – Texter som kombinerar ord och bild samt texter i digitala miljöer för barn.

text: Språkbruk

text: – Språkliga strategier för att minnas och lära, till exempel ramsor och sånger. – Ord och begrepp för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. – Hur ord och yttranden uppfattas av omgivningen beroende på kroppsspråk och tonfall. Språkbruk samt möjligheter och risker vid egen kommunikation i digitala medier.

text: Informationssökning och källkritik

text: – Informationssökning i källor för barn. – Hur texters avsändare påverkar innehållet.

text: I årskurs 4–6

text: Läsa och skriva

text: – Gemensam och enskild läsning. Sambandet mellan ljud och bokstav. Strategier för att avkoda, förstå och tolka ord, begrepp och texter. – Att återge delar av innehållet i olika texter samt resonera om budskap och handling i texterna. – Gemensamt och enskilt skrivande. Strategier för att skriva enkla texter. Skapande av texter där ord, bild och ljud samspelar. – Grundläggande textbearbetning. – Handstil och att skriva med digitala verktyg. – Språkliga strukturer och normer. Meningsbyggnad med gemener och versaler, skiljetecken och sambandsord. Ords böjningsformer. – Digitala verktyg för stavning och ordförståelse.

text: – Alfabetet och alfabetisk ordning.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Olika former av samtal. Att lyssna aktivt, ställa frågor samt uttrycka känslor, kunskaper och åsikter i olika samtalssituationer och i samband med demokratiska beslutsprocesser. – Muntliga presentationer och muntligt berättande. Disposition med inledning, innehåll och avslutning. Bilder, digitala medier och verktyg samt andra hjälpmedel som kan stödja presentationer. Hur gester och kroppsspråk kan påverka en presentation. – Strategier för att förstå och göra sig förstådd, till exempel genom omformuleringar, bilder och tecken.

text: Texter

text: – Skönlitteratur för barn och unga. Bilderböcker, kapitelböcker, lyrik, dramatik, sagor och myter. Texter som belyser människors villkor och identitets- och livsfrågor. – Berättande texters budskap, språkliga drag och uppbyggnad. Hur en berättande text kan organiseras med inledning, händelseförlopp och avslutning. – Några skönlitterärt betydelsefulla barn- och ungdomsboksförfattare och deras verk. – Sakprosatexter för barn och unga. Beskrivande, förklarande och instruerande texter och hur deras innehåll kan organiseras. – Texter som kombinerar ord, bild och ljud samt texter i digitala miljöer.

text: Språkbruk

text: – Språkliga strategier för att minnas och lära, till exempel bilder och grafiska modeller. – Ord och begrepp för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. – Formellt och informellt språk. Skillnader i språkanvändning beroende på mottagare, syfte och sammanhang. Språkbruk samt möjligheter och risker vid egen kommunikation i digitala medier.

text: Informationssökning och källkritik

text: – Informationssökning i några olika medier och källor, till exempel i böcker, på webbplatser och i söktjänster på internet. – Hur texters avsändare påverkar innehållet.

text: I årskurs 7–9

text: Läsa och skriva

text: – Gemensam och enskild läsning. Strategier för att avkoda och förstå olika texter. Att urskilja texters budskap och syfte. Att urskilja innehåll som kan vara direkt uttalat eller indirekt uttryckt i texten. – Att återge delar av innehållet i olika texter. Att resonera om texter med koppling till upphovsperson, andra texter och egna erfarenheter.

text: – Gemensamt och enskilt skrivande. Strategier för att skriva olika typer av texter med anpassning till olika mottagare. Skapande av texter där ord, bild och ljud samspelar. – Bearbetning av egna och gemensamma texter till innehåll och form. – Handstil och att skriva med digitala verktyg. – Språkliga strukturer och normer. Stavning, meningsbyggnad och textbindning. De vanligaste ordklasserna. – Digitala verktyg för ordförståelse och språkriktighet. – Alfabetisk ordning. Hur man hittar i innehållsförteckningar och ordböcker.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Olika former av samtal. Att uttrycka känslor, tankar och kunskaper, lyssna, ställa frågor och föra resonemang, samt formulera åsikter och argument. – Muntliga presentationer och muntligt berättande. Anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Stödord och olika verktyg för att planera och genomföra muntliga presentationer, såväl med som utan digital teknik. – Strategier för att förstå och göra sig förstådd, till exempel genom omformuleringar, bilder och tecken.

text: Texter

text: – Skönlitteratur för ungdomar. Epik, lyrik och dramatik. Texter som belyser människors villkor och identitets- och livsfrågor. – Berättande texters språkliga drag och uppbyggnad. Miljö- och personbeskrivningar samt dialoger. – Några skönlitterärt betydelsefulla författare och deras verk. – Sakprosatexter för ungdomar. Beskrivande, förklarande, instruerande och argumenterande texter. Texternas syfte, innehåll, uppbyggnad och typiska språkliga drag. – Texter i digitala miljöer samt andra texter som kombinerar ord, bild och ljud. Texternas innehåll, uppbyggnad och typiska språkliga drag.

text: Språkbruk

text: – Språkliga strategier för att minnas och lära, till exempel grafiska modeller och stödord. – Ord och begrepp för att på ett varierat sätt uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. Ords och begrepps nyanser och värdeladdning. – Skillnader i språkanvändning beroende på syfte, mottagare och sammanhang. Språkets betydelse för att utöva inflytande. Ansvarsfullt agerande vid kommunikation i digitala och andra medier och i olika sammanhang. – De nordiska grannspråken. De nationella minoritetsspråken i Sverige.

text: Informationssökning och källkritik

text: – Informationssökning på bibliotek och på internet, i böcker och massmedier samt genom intervjuer. – Hur man jämför källor och prövar deras tillförlitlighet med ett källkritiskt förhållningssätt.

text: Svenska som andraspråk

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet svenska som andraspråk ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i och om svenska språket. Genom att undervisningen utgår från ett andraspråksperspektiv ska eleverna ges förutsättningar att utveckla sitt svenska tal- och skriftspråk samt andra former för kommunikation, så att de får tilltro till sin språkförmåga och kan och vågar uttrycka sig i olika sammanhang och för skilda syften. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla sitt svenska språk för att tänka, kommunicera och lära. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla olika strategier för hur man lär sig språk samt strategier för att stödja den egna kommunikationen. I undervisningen ska eleverna stimuleras att utveckla och uttrycka tankar utifrån sin kunskapsnivå och sina språkliga resurser. Kraven på språklig korrekthet ska relateras till olika stadier i andraspråksutvecklingen. Det innebär att undervisningen ska ge eleverna rika möjligheter att kommunicera i tal och skrift på svenska, utan att det ställs för tidiga krav på språklig korrekthet. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse för att läsa och skriva på svenska. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur man formulerar egna åsikter och tankar i olika slags texter och genom skilda medier. Undervisningen ska även syfta till att eleverna utvecklar förmågan att skapa och bearbeta texter, enskilt och tillsammans med andra. Eleverna ska ges möjlighet att kommunicera i digitala miljöer med interaktiva och föränderliga texter. Eleverna ska även stimuleras till att uttrycka sig genom olika estetiska uttrycksformer. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur man söker och kritiskt värderar information från olika källor. I undervisningen ska eleverna få möta och utveckla kunskaper om skönlitteratur. Eleverna ska ges möjlighet att läsa och reflektera över skönlitterära verk i olika genrer. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om olika former av sakprosa. I mötet med olika typer av texter, scenkonst och annat estetiskt berättande ska eleverna ges förutsättningar att utveckla sitt svenska språk, den egna identiteten och sin förståelse för omvärlden. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om svenska språkets uppbyggnad och om dess uttal, ord och begrepp samt 61

text: om hur språkbruk varierar beroende på sociala sammanhang och medier. På så sätt ska undervisningen bidra till att stärka elevernas medvetenhet om och tilltro till den egna språkliga och kommunikativa förmågan. Undervisningen ska också bidra till att eleverna får förståelse för att sättet man uttrycker sig på kan få konsekvenser för en själv och för andra människor. Därigenom ska eleverna ges förutsättningar att ta ansvar för det egna språkbruket i olika sammanhang och medier. Undervisningen i ämnet svenska som andraspråk ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att formulera sig och kommunicera i tal och skrift samt med andra former för kommunikation, – förmåga att läsa och reflektera över skönlitteratur och andra texter, och – förmåga att söka information från olika källor och värdera dessa.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Läsa och skriva

text: – Gemensam och enskild läsning. Läsrelaterade aktiviteter och strategier för att förstå och avkoda ord, begrepp och enkla texter. – Läsriktning och sambandet mellan ljud och bokstav i jämförelse med andra språk eleven kan. – Att resonera om innehållet i olika texter. – Gemensamt och enskilt skrivande. Strategier för att skriva ord, meningar och enkla texter. Skapande av texter där ord och bild samspelar, såväl med som utan digitala verktyg. – Handstil och att skriva med digitala verktyg. – Språkliga strukturer och normer. Ords böjningsformer och meningsbyggnad med sambandsord, i jämförelse med andra språk eleven kan. Grundläggande skrivregler med gemener och versaler samt de vanligaste skiljetecknen. – Alfabetet.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Strategier för att lyssna, förstå och göra sig förstådd, genom kroppsspråk, bilder och tecken samt genom att använda olika språk som resurs. – Strukturerade samtal. Att berätta om vardagliga händelser samt att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. Att lyssna, ställa frågor och ge kommentarer. Fraser och uttryck samt ords värdeladdning. – Att ge och ta emot muntliga instruktioner. – Muntliga presentationer och muntligt berättande. Föremål, bilder, digitala medier och verktyg samt andra hjälpmedel som kan stödja presentationer. – Uttal, betoning och satsmelodi samt uttalets betydelse för att göra sig förstådd. Svenska språkets uttal i jämförelse med andra språk eleven kan.

text: Texter

text: – Skönlitteratur för barn. Sånger, muntligt berättande, bilderböcker och sagor. Texter som belyser människors upplevelser och erfarenheter. – Sakprosatexter för barn. Beskrivande, förklarande och instruerande texter. – Muntliga texter, till exempel radioprogram för barn och inlästa texter. – Texter som kombinerar ord och bild samt texter i digitala miljöer för barn.

text: Språkbruk

text: – Språkliga strategier för att minnas och lära, till exempel grafiska modeller, ramsor och sånger. – Ord och begrepp för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. – Hur ord och yttranden uppfattas av omgivningen beroende på kroppsspråk och tonfall. Språkbruk samt möjligheter och risker vid egen kommunikation i digitala medier. – Ord och begrepp för att benämna elevnära händelser och föremål i elevens vardag, i jämförelse med andra språk eleven kan.

text: Informationssökning och källkritik

text: I årskurs 4–6

text: Läsa och skriva

text: – Gemensam och enskild läsning. Sambandet mellan ljud och bokstav i jämförelse med andra språk eleven kan. Läsrelaterade aktiviteter och strategier för att förstå, avkoda och tolka ord, begrepp och texter. – Att återge delar av innehållet i olika texter samt resonera om budskap och handling i texterna. – Gemensamt och enskilt skrivande. Strategier för att skriva enkla texter. Skapande av texter där ord, bild och ljud samspelar. – Grundläggande textbearbetning. – Handstil och att skriva med digitala verktyg. – Språkliga strukturer och normer. Ords böjningsformer och meningsbyggnad med sambandsord, i jämförelse med andra språk eleven kan. Gemener och versaler samt skiljetecken. – Digitala verktyg för stavning och ordförståelse. – Alfabetet och alfabetisk ordning.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Strategier för att förstå och göra sig förstådd genom omformuleringar, bilder och tecken samt genom att använda olika språk som resurs. – Utmärkande drag i talspråket som kan försvåra förståelsen: reduktioner, assimileringar och talhastighet. – Olika former av strukturerade samtal. Att lyssna aktivt, ställa frågor samt uttrycka känslor, kunskaper och åsikter i olika samtalssituationer och i samband med demokratiska beslutsprocesser.

text: – Muntliga presentationer och muntligt berättande. Disposition med inledning, innehåll och avslutning. Bilder, digitala medier och verktyg samt andra hjälpmedel som kan stödja presentationer. Hur gester och kroppsspråk kan påverka en presentation. – Uttal, satsmelodi och sambandet mellan betoning och betydelse. Svenska språkets uttal i jämförelse med andra språk eleven kan.

text: Texter

text: – Skönlitteratur för barn och unga. Bilderböcker, kapitelböcker, lyrik, dramatik, sagor och myter. Texter som belyser människors villkor och identitets- och livsfrågor. – Berättande texters budskap, språkliga drag och uppbyggnad. Hur en berättande text kan organiseras med inledning, händelseförlopp och avslutning. Texternas ord och uttryck. – Några skönlitterärt betydelsefulla barn- och ungdomsboksförfattare och deras verk. – Sakprosatexter för barn och unga. Beskrivande, förklarande och instruerande texter. Hur deras innehåll kan organiseras samt deras ord och begrepp. – Muntliga texter, till exempel radioprogram för barn och ungdomar samt inlästa texter. – Texter som kombinerar ord, bild och ljud samt texter i digitala miljöer.

text: Språkbruk

text: – Språkliga strategier för att minnas och lära, till exempel bilder och grafiska modeller. – Ord och begrepp för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. – Ord och begrepp i både vardags- och skolspråk. – Formellt och informellt språk. Skillnader i språkanvändning beroende på mottagare, syfte och sammanhang. Språkbruk samt möjligheter och risker vid egen kommunikation i digitala medier.

text: Informationssökning och källkritik

text: I årskurs 7–9

text: Läsa och skriva

text: – Gemensam och enskild läsning. Läsrelaterade aktiviteter och strategier för att förstå, avkoda och tolka olika texter. Att urskilja texters budskap och syfte. Att urskilja innehåll som kan vara direkt uttalat eller indirekt uttryckt i texten. – Att återge delar av innehållet i olika texter. Att resonera om texter med koppling till upphovsperson, andra texter och egna erfarenheter.

text: – Gemensamt och enskilt skrivande. Strategier för att skriva olika typer av texter med anpassning till olika mottagare. Skapande av texter där ord, bild och ljud samspelar. – Bearbetning av egna och gemensamma texter till innehåll och form. – Handstil och att skriva med digitala verktyg. – Språkliga strukturer och normer. Stavning, meningsbyggnad och textbindning. Ordklasser, kongruens, tempus och genus. – Digitala verktyg för ordförståelse och språkriktighet. – Alfabetisk ordning. Hur man hittar i innehållsförteckningar samt i svenska och flerspråkiga ordböcker.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Strategier för att förstå och göra sig förstådd genom omformuleringar, bilder och tecken samt genom att använda olika språk som resurs. – Olika former av samtal. Att uttrycka känslor, tankar och kunskaper, lyssna, ställa frågor och föra resonemang, samt formulera åsikter och argument. – Muntliga presentationer och muntligt berättande. Anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Stödord och olika verktyg för att planera och genomföra muntliga presentationer, såväl med som utan digital teknik. – Svenska språkets prosodi och uttalets betydelse för att göra sig förstådd.

text: Texter

text: – Skönlitteratur för ungdomar. Epik, lyrik och dramatik. Texter som belyser människors villkor och identitets- och livsfrågor. – Berättande texters språkliga drag och uppbyggnad. Miljö- och personbeskrivningar samt dialoger. – Några skönlitterärt betydelsefulla författare och deras verk. – Sakprosatexter för ungdomar. Beskrivande, förklarande, instruerande och argumenterande texter. Texternas syfte, innehåll, uppbyggnad och typiska språkliga drag samt deras ord och uttryck. – Muntliga texter, till exempel radioprogram för ungdomar samt inlästa texter. – Texter i digitala miljöer samt andra texter som kombinerar ord, bild och ljud. Texternas innehåll, uppbyggnad och typiska språkliga drag.

text: Språkbruk

text: – Språkliga strategier för att minnas och lära, till exempel grafiska modeller och stödord. – Ord och begrepp för att på ett varierat sätt uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. Ords och begrepps nyanser och värdeladdning. – Ord och begrepp i både vardags- och skolspråk. Flertydiga ord, synonymer och ords betydelseomfång i jämförelse med andra språk eleven kan. Ordbildning, till exempel sammansatta ord. – Skillnader i språkanvändning beroende på syfte, mottagare och sammanhang. Språkets betydelse för att utöva inflytande. – Ansvarsfullt agerande vid kommunikation i digitala och andra medier och i olika sammanhang. 65

text: Informationssökning och källkritik

text: Teknik

text: Tekniska lösningar har i alla tider varit betydelsefulla för människan och för samhällens utveckling. Drivkrafterna bakom teknikutvecklingen har ofta varit nyfikenhet och en strävan att uppfylla behov eller lösa problem som uppstått. Kunskaper om den teknik som omger oss och hur den formas och förändras kan bidra till utvecklingen av nya kreativa lösningar och ett ansvarsfullt sätt att förhålla sig till teknik. Sådana kunskaper är betydelsefulla i vår tid då det ställs höga krav på tekniskt kunnande i vardags- och arbetslivet, samtidigt som många av dagens samhällsfrågor har inslag av teknik.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet teknik ska syfta till att eleverna utvecklar intresse för och kunskaper om den teknik som omger oss. Eleverna ska ges möjligheter att utveckla förståelse för att teknik har betydelse för och påverkar människan, samhället och miljön. På så sätt kan eleverna utveckla en teknisk medvetenhet och förmåga att relatera tekniska lösningar och den egna användningen av teknik till frågor som rör hållbar utveckling. Undervisningen ska även ge eleverna möjligheter att reflektera över hur tekniken har förändrats över tid. I undervisningen ska eleverna ges möjligheter att utveckla kunskaper om hur tekniska lösningar används och fungerar. Genom att tekniska lösningar görs synliga och begripliga i undervisningen ges eleverna förutsättningar att hantera teknisk utrustning. Därmed stärks också deras tilltro till den egna förmågan att orientera sig och agera i en teknikintensiv värld. Eleverna ska även ges möjligheter att använda teknikens ord och begrepp för att kommunicera om tekniska lösningar. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att genomföra teknikutvecklings- och konstruktionsarbeten. När eleverna praktiskt får arbeta fram tekniska idéer och lösningar på problem bidrar det till att eleverna utvecklar förmåga att ta sig an tekniska utmaningar och använda teknikens uttrycksformer. Undervisningen i ämnet teknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att reflektera över olika val av tekniska lösningar och deras konsekvenser för individen, samhället och miljön, – kunskaper om tekniska lösningar och hur de används och fungerar, och – förmåga att genomföra teknikutvecklings- och konstruktionsarbeten.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Teknik, människa, samhälle och miljö

text: – Några föremål och något tekniskt system i elevernas vardag, hur de är anpassade efter människans behov. – Säkerhet vid elevernas användning av teknik, däribland elektricitet och olika tjänster via internet.

text: Tekniska lösningar

text: – Hur några föremål i elevernas vardag används och fungerar, till exempel datorer, verktyg och leksaker. Begrepp som används i samband med detta. – Material för konstruktionsarbete. Materialens egenskaper och hur materialen benämns och kan sammanfogas.

text: Arbetsmetoder för utveckling av tekniska lösningar

text: – Undersökande av hur några föremål i elevernas vardag är utformade och fungerar. – Styrning av föremål med enkel programmering. – Egna konstruktioner och hur de kan dokumenteras, till exempel med skisser och enkla fysiska och digitala modeller.

text: I årskurs 4–6

text: Teknik, människa, samhälle och miljö

text: – Några föremål och något tekniskt system, till exempel vatten- och avloppssystem och system för återvinning. Hur de är anpassade efter människans behov samt hur de har förändrats över tid. – Möjligheter, risker och säkerhet vid teknikanvändning i elevernas vardag, däribland vid användning av elektricitet och vid överföring av information i digitala miljöer. – Konsekvenser av teknikval: några tekniska lösningars för- och nackdelar för människa och miljö.

text: Tekniska lösningar

text: – Hur några komponenter i vanliga tekniska system benämns och samverkar, till exempel i en cykel eller i ett enkelt transportsystem. – Föremål i elevernas vardag som styrs med hjälp av programmering, till exempel hushållsmaskiner och smarta telefoner. Hur föremålen används. – Hur hållfasta och stabila konstruktioner är uppbyggda. Material som används i hållfasta och stabila konstruktioner.

text: – Undersökande av hur några föremål i elevernas vardag är utformade och hur deras funktion kan förbättras. – Styrning av föremål med programmering.

text: – Egna hållfasta och stabila konstruktioner samt hur de kan dokumenteras, till exempel med skisser, ord och fysiska och digitala modeller.

text: I årskurs 7–9

text: Teknik, människa, samhälle och miljö

text: – Några tekniska system och hur de påverkar människa och miljö, till exempel internet och kollektivtrafiken. Hur systemen har förändrats över tid. – Möjligheter, risker och säkerhet vid teknikanvändning, däribland vid användning av elektricitet och vid överföring av information i digitala miljöer. – Konsekvenser av teknikval: olika tekniska lösningars för- och nackdelar för människa, samhälle och miljö.

text: Tekniska lösningar

text: – Hur komponenter och delsystem benämns och samverkar inom tekniska system, till exempel informationssystem och transportsystem. – Digitala verktyg för kommunikation, informationssökning och samhällstjänster av olika slag samt hur de benämns och används. – Tekniska lösningar som utnyttjar elkomponenter och enkel elektronik, till exempel för att åstadkomma ljud, ljus eller rörelse.

text: – Teknikutvecklingsarbetets olika faser: identifiering av behov, undersökning, förslag till lösningar, konstruktion och utprövning. – Styrning av egna konstruktioner eller andra föremål med programmering. – Egna konstruktioner där man använder elektriska kopplingar samt hur de kan dokumenteras, till exempel med skisser, ord och fysiska och digitala modeller.

text: Bilaga 2

text: KURSPLANER FÖR ANPSSADE GRUNDSKOLANS ÄMNESOMRÅDEN

text: Estetisk verksamhet

text: I ämnesområdet estetisk verksamhet ingår bild, musik och slöjd. Dessa estetiska uttrycksformer är viktiga för människors sätt att tänka, lära och uppleva sig själva och omvärlden. Genom att skapa och uppleva bilder, musik och slöjdföremål kan människor bearbeta intryck samt utveckla sin kreativitet, nyfikenhet och identitet. Att få kunskaper om och kunna arbeta praktiskt med olika estetiska uttrycksformer ökar möjligheterna att vara delaktig i samhällets kulturliv. Det stärker också tilltron till den egna skapande och problemlösande förmågan.

text: Syfte

text: Undervisningen inom ämnesområdet estetisk verksamhet ska syfta till att eleverna utvecklar kreativitet och intresse för att skapa och uttrycka sig med bild, musik och slöjd. I en process där sinnesupplevelse, tanke och handling samverkar ska eleverna ges förutsättningar att utveckla självständighet och tilltro till den egna skapande förmågan. Undervisningen ska stärka elevernas förmåga att uppleva, reflektera över och kommunicera om olika estetiska uttryck samt använda ämnesområdets ord och begrepp. Eleverna ska också få möta och inspireras av estetiska uttryck från olika kulturer och tidsperioder samt ges möjligheter att ta del av samhällets kulturella utbud. I undervisningen ska eleverna ges förutsättningar att utveckla förmågan att skapa bilder med olika metoder, material och uttrycksformer. Eleverna ska också ges möjligheter att uttrycka budskap genom bilder samt reflektera över bilder de möter. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla förmågan att använda röst, rörelse, musikinstrument och digitala verktyg. Eleverna ska också ges möjligheter att musicera samt skapa och uppleva musik, för att på så sätt kunna delta i musikaliska sammanhang och uttrycka idéer i musikalisk form. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla förmågan att formge och framställa föremål genom att arbeta med slöjdens olika material, verktyg och hantverkstekniker. Eleverna ska också ges möjligheter att undersöka, experimentera och utveckla idéer samt kommunicera om arbetsprocessen och resultatet. Undervisningen inom ämnesområdet estetisk verksamhet ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att skapa och reflektera över bilder, – förmåga att musicera och skapa musik, och – förmåga att formge och framställa slöjdföremål i olika material.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Bildframställning och bildanalys

text: – Framställning av berättande bilder. – Teckning, måleri, modellering och återanvändning av bilder. – Fotografering och överföring av bilder med hjälp av digitala verktyg. – Några verktyg och material för bildframställning, hur de benämns och hur de används. – Etiska frågor som kan uppstå vid framställning och användning av bilder i olika sammanhang. – Samtida och historiska bilder och vad bilderna berättar.

text: Musicerande och musikskapande

text: – Sång och spel i olika former. – Imitation och improvisation med röst, rörelse och instrument. – Gestaltning av sånger och berättelser, till exempel med ljud, rörelse och drama. – Några musikaliska byggstenar, till exempel puls, tempo och dynamik. – Associationer i form av tankar, känslor och inre bilder som uppkommer genom musikupplevelser.

text: Slöjdens material, hantverkstekniker och arbetsprocesser

text: – Metall, textil och trä. Undersökande av olika materials egenskaper. – Några verktyg och redskap, hur de benämns och hur de används på ett säkert och ändamålsenligt sätt. – Några enkla former av hantverkstekniker samt begrepp som används i samband med dessa. – Introduktion till slöjdarbetets olika delar: idéutveckling, överväganden, framställning och kommunikation om arbetsprocessen. – Bilder, föremål och andra inspirationskällor för det egna skapandet.

text: I årskurs 4–6

text: Bildframställning och bildanalys

text: – Framställning av berättande bilder. – Teckning, måleri, tryck, tredimensionellt arbete och återanvändning av bilder. – Fotografering, film och annat digitalt bildskapande. – Verktyg och material för bildframställning, hur de benämns och hur de används. – Rättigheter och skyldigheter vid användning av bilder. – Samtida och historiska bilder och vad bilderna berättar. – Mediebilder, till exempel reklam- och nyhetsbilder. Hur bilderna förmedlar budskap. – Bilder som behandlar identitet och grupptillhörighet.

text: Musicerande och musikskapande

text: – Sång och spel i olika former och genrer. – Imitation och improvisation med röst, rörelse och instrument. – Gestaltning av tankar och idéer, till exempel med ljud, rörelse och drama. – Musikaliska byggstenar, till exempel rytm, klang och tonhöjd. – Olika musikinstrument. Hur de låter, vad de heter och hur de ser ut. – Musik som knyter an till elevernas vardagliga och högtidliga sammanhang samt musik från olika genrer och kulturer. – Associationer i form av tankar, känslor och inre bilder som uppkommer genom musikupplevelser.

text: – Metall, textil, trä och andra material. Undersökning av olika materials egenskaper. – Verktyg och redskap, hur de benämns och hur de används på ett säkert och ändamålsenligt sätt. – Enkla former av hantverkstekniker samt begrepp som används i samband med dessa. – Enkla skisser och arbetsbeskrivningar och hur de kan följas. – Slöjdarbetets olika delar: idéutveckling, överväganden, framställning och reflektion över arbetsprocessen. – Bilder och hantverk från olika kulturer som inspirationskällor för det egna skapandet.

text: I årskurs 7–9

text: Bildframställning och bildanalys

text: – Framställning av berättande och informativa bilder. – Teckning, måleri, tryck och tredimensionellt arbete. – Fotografering, film och annat digitalt bildskapande samt redigering. – Verktyg och material för bildframställning, hur de benämns och hur de används. – Rättigheter och skyldigheter vid användning och spridning av bilder i olika sammanhang. – Samtida och historiska bilder och vad bilderna berättar. – Mediebilder, till exempel reklam- och nyhetsbilder. Hur bilderna kan granskas kritiskt. – Bilder som behandlar identitet, grupptillhörighet och normer.

text: Musicerande och musikskapande

text: – Sång och spel i olika former och genrer. – Improvisation, gestaltning och komposition med röst, rörelse, instrument och digitala verktyg. – Musik i kombination med andra uttrycksformer, till exempel dans, film och drama. – Röst- och hörselvård vid musikaliska aktiviteter i olika miljöer.

text: – Musikaliska byggstenar, till exempel taktarter, musikalisk form och ackord. – Musikaliska karaktärsdrag i konstmusik, folkmusik och populärmusik samt musikaliska uttryck från olika kulturer. – Musikens funktion i samhället samt musikens betydelse för att uttrycka identitet och grupptillhörighet i olika sammanhang.

text: – Metall, textil, trä och andra material. Undersökande av olika materials egenskaper och användbarhet i det egna slöjdarbetet. – Verktyg och redskap, hur de benämns och hur de används på ett säkert och ändamålsenligt sätt. – Några former av hantverkstekniker samt begrepp som används i samband med dessa. – Enkla skisser, mönster och arbetsbeskrivningar och hur de kan följas. – Slöjdarbetets olika delar: idéutveckling, överväganden, framställning och reflektion över arbetsprocessen och resultatet. – Design, hantverk och slöjdtraditioner från olika kulturer och tider som inspirationskällor för det egna skapandet.

text: Kommunikation

text: I ämnesområdet kommunikation ingår svenska, modersmål och engelska. Språk är människans främsta redskap för att tänka, kommunicera och lära. Genom språket utvecklar människor sin identitet, uttrycker känslor och tankar och förstår hur andra känner och tänker. Att kunna kommunicera på olika sätt ökar förutsättningarna för delaktighet i vardagen och i samhället.

text: Syfte

text: Undervisningen inom ämnesområdet kommunikation ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i att kommunicera med andra. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla tal och andra former för kommunikation, så att de får tilltro till sin förmåga att kommunicera och uttrycka sig i olika sammanhang och för skilda syften. Därigenom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar sitt språk och sitt självbestämmande. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse för att delta i, ta emot och tolka olika former av kommunikation. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur olika verktyg för kommunikation kan användas. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sin förståelse av ord och begrepp samt förmågan att läsa, skriva och delta i skriftspråkliga aktiviteter. I undervisningen ska eleverna få möta och uppleva olika typer av texter, scenkonst och annat estetiskt berättande. Därigenom får eleverna förutsättningar att utveckla sitt språk, den egna identiteten och sin förståelse för omvärlden. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur man söker information från olika källor. På så sätt ska eleverna ges förutsättningar för ökad självständighet.

text: Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sin förmåga att kommunicera på svenska. Elever med annat modersmål än svenska ska också ges möjlighet att utveckla sin förmåga att kommunicera på modersmålet. Undervisningen ska på så sätt bidra till att eleverna utvecklar sin identitet och sin flerspråkighet. Alla elever ska även få möta det engelska språket i olika sammanhang. Undervisningen i ämnesområdet kommunikation ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att uttrycka sig och kommunicera i olika sammanhang, – förmåga att tolka olika texter och andra former av kommunikation, och – förmåga att söka information från olika källor.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Samspela, tala och samtala

text: – Kommunikation i olika sammanhang. Kroppsspråk, tecken, tal och andra former för kommunikation. Att uttrycka känslor och avsikter samt att tolka andras uttryck. – Grundläggande strukturer för kommunikation. Turtagning samt att initiera och avsluta samspel eller samtal. – Kommunikationsverktyg. Hur de kan användas för att förstärka elevens kommunikation.

text: Avläsa, läsa och skriva

text: – Bokstavsformer och sambandet mellan ljud och bokstav utifrån elevens erfarenhet och intresse. Strategier för att avkoda och förstå enkla ord. – Kommunikation om innehållet i olika texter. – Strategier för att skriva enkla ord. – Språkets struktur, till exempel gemener och versaler.

text: Texter

text: – Skönlitteratur för barn. Rim, ramsor, sånger, bilderböcker och sagor. – Sakprosatexter för barn. Beskrivande och förklarande texter. – Texter som kombinerar ord och bild samt texter i digitala miljöer för barn.

text: Informationssökning

text: – Informationssökning i några källor och vardagssituationer, till exempel scheman och symboler.

text: Engelska

text: – Engelska ord i bekanta och elevnära sammanhang.

text: I årskurs 4–6

text: Samspela, tala och samtala

text: – Kommunikation i olika sammanhang och miljöer. Kroppsspråk, tecken, tal och andra former för kommunikation. Att uttrycka känslor och avsikter på olika sätt samt att tolka andras uttryck. Att ställa frågor, svara och ge kommentarer. – Grundläggande strukturer för kommunikation. Turtagning samt att initiera, upprätthålla och avsluta samspel eller samtal. – Kommunikationsverktyg. Hur de kan användas för att förstärka elevens kommunikation. – Möjligheter och risker vid kommunikation i digitala medier.

text: Avläsa, läsa och skriva

text: – Bokstavsformer och sambandet mellan ljud och bokstav utifrån elevens erfarenhet och intresse. Strategier för att avkoda och förstå enkla ord och meningar. – Kommunikation om innehållet i olika texter. – Strategier för att skriva enkla ord och meningar. – Att skriva för hand och med digitala verktyg. – Språkets struktur, till exempel ords böjningsformer.

text: Texter

text: – Skönlitteratur för barn och unga. Sånger, bilderböcker, kapitelböcker, sagor och myter. – Sakprosatexter för barn och unga. Beskrivande, förklarande och instruerande texter. – Texter som kombinerar ord och bild samt texter i digitala miljöer.

text: Informationssökning

text: – Informationssökning i olika elevnära källor, till exempel i scheman, i instruktioner och på webbplatser för barn och unga.

text: Engelska

text: – Engelska ord och fasta språkliga uttryck i bekanta och elevnära sammanhang. – Engelska i digitala medier, till exempel för att söka musik och andra kulturupplevelser.

text: I årskurs 7–9

text: Samspela, tala och samtala

text: – Kommunikation i olika sammanhang och miljöer. Kroppsspråk, tecken, tal och andra former för kommunikation. Att uttrycka känslor, avsikter, kunskaper och åsikter på olika sätt samt att tolka andras uttryck. – Att ställa frågor, svara, ge kommentarer samt beskriva och berätta i olika sammanhang och med olika syften.

text: – Grundläggande strukturer för kommunikation. Turtagning samt att initiera, upprätthålla och avsluta samspel eller samtal. – Kommunikationsverktyg. Hur de kan användas för att förstärka elevens kommunikation. – Möjligheter och risker vid kommunikation i digitala medier.

text: Avläsa, läsa och skriva

text: – Bokstavsformer och sambandet mellan ljud och bokstav utifrån elevens erfarenhet och intresse. Strategier för att avkoda och förstå enkla ord och meningar. – Att kommunicera om och återge delar av innehållet i olika texter. – Strategier för att skriva enkla ord och meningar. – Att skriva för hand och med digitala verktyg. – Språkets struktur, till exempel ordföljd och meningsbyggnad.

text: Texter

text: – Skönlitteratur för ungdomar. Sånger, kapitelböcker, lyrik, dramatik, sagor och myter. – Sakprosatexter för ungdomar. Beskrivande, förklarande, instruerande och argumenterande texter. – Texter som kombinerar ord, bild och ljud samt texter i digitala miljöer.

text: Informationssökning

text: – Informationssökning i olika källor, till exempel i tidningar och söktjänster på internet.

text: Engelska

text: – Engelska ord, fraser och fasta språkliga uttryck i bekanta och elevnära sammanhang. – Ungdomskultur i olika sammanhang där engelska används, till exempel i digitala medier.

text: Motorik

text: I ämnesområdet motorik ingår idrott och hälsa. Rörelse och hälsofrämjande levnadsvanor är grundläggande för människors välbefinnande. Positiva upplevelser av idrott, rörelseaktiviteter och natur- och utevistelser under uppväxtåren har stor betydelse för om vi blir fysiskt aktiva genom livet. Genom rörelse skapas förutsättningar för nya erfarenheter och nytt lärande. I den motoriska utvecklingen samverkar kropp, känslor och sinnen vilket främjar självständigheten och hälsan.

text: Syfte

text: Undervisningen inom ämnesområdet motorik ska syfta till att eleverna utvecklar allsidiga rörelseförmågor och intresse för att vara fysiskt aktiva och vistas i naturen. Den ska också bidra till att eleverna utvecklar en god kroppsuppfattning och tilltro till sin egen fysiska förmåga. Undervisningen ska vara utformad så att alla elever kontinuerligt kan delta i aktiviteterna och ge dem förutsättningar att delta i andra rörelseaktiviteter i skolan. Eleverna ska få möta olika slags aktiviteter i varierande miljöer och sammanhang samt ges möjligheter att utveckla sin samarbetsförmåga och sin respekt för andra. Genom undervisningen ska eleverna ges möjligheter att utveckla förmågan att genomföra aktiviteter inom friluftsliv och utevistelse. De ska ges förutsättningar att vistas utomhus och i naturen under olika årstider samt utveckla förståelse för värdet av friluftsliv. Undervisningen ska ge eleverna möjligheter att utveckla kunskaper om hur rörelse påverkar den fysiska förmågan och hälsan. På så sätt får eleverna förutsättningar att utveckla goda levnadsvanor i syfte att kunna påverka sin hälsa genom livet. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjligheter att använda ämnesområdets ord och begrepp för att kommunicera om aktiviteter, hälsa och levnadsvanor. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om risker och säkerhet vid fysiska aktiviteter och kunskaper i att agera i nödsituationer. Undervisningen inom ämnesområdet motorik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att röra sig allsidigt i olika fysiska sammanhang och att förflytta sig i vatten, – förmåga att genomföra aktiviteter inom friluftsliv och utevistelse under olika förhållanden, och – förmåga att reflektera över rörelse och hälsa samt att hantera risker och nödsituationer.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Rörelse

text: – Grundläggande motoriska rörelser, med och utan redskap. – Finmotoriska rörelser. – Lekar och andra enkla rörelseaktiviteter, inomhus och utomhus. – Enkla danser och rörelser till musik. – Rörelser i vatten och vattenvana.

text: Friluftsliv och utevistelse

text: – Att utforska och orientera sig i närmiljön. Undersökande av möjligheter till daglig rörelse i närmiljön. – Natur- och utevistelser. Allemansrättens grunder.

text: Hälsa och levnadsvanor

text: – Kommunikation om upplevelser av olika aktiviteter.

text: – Säkerhet och hänsynstagande i samband med aktiviteter.

text: I årskurs 4–6

text: Rörelse

text: – Grundläggande motoriska rörelser och deras sammansatta former, med och utan redskap. – Finmotoriska rörelser. – Lekar, spel, idrotter och andra rörelseaktiviteter, inomhus och utomhus. – Danser och rörelser till musik. – Pulshöjande rörelser samt koordinations-, styrke- och rörlighetsövningar. – Rörelser i vatten, till exempel att balansera, flyta och simma i mag- och ryggläge.

text: Friluftsliv och utevistelse

text: – Att utforska och orientera sig i närmiljön. Undersökande av möjligheter till daglig rörelse i närmiljön. – Att ge och följa vägbeskrivningar. Begrepp som beskriver läge, avstånd och riktning. – Natur- och utevistelser i olika miljöer under olika årstider. – Förhållningssätt i naturen utifrån allemansrättens grunder. – Säkerhet vid vatten under olika årstider. Hantering av nödsituationer vid vatten med hjälpredskap.

text: Hälsa och levnadsvanor

text: – Kommunikation om upplevelser av olika aktiviteter och hur de påverkar hälsan. – Olika sätt att förebygga skador, däribland uppvärmning. – Säkerhet och hänsynstagande i samband med aktiviteter.

text: I årskurs 7–9

text: Rörelse

text: – Grundläggande motoriska rörelser och deras sammansatta former med och utan redskap, i lekar, spel, idrotter och andra rörelseaktiviteter, inomhus och utomhus. – Finmotoriska rörelser. – Danser och rörelser till musik. – Konditionsträning, koordinationsträning, styrketräning och rörlighetsträning. – Olika verktyg, däribland digitala, för att reflektera över rörelseaktiviteter. – Rörelser i vatten, till exempel att balansera, flyta och simma i mag- och ryggläge.

text: Friluftsliv och utevistelse

text: – Att utforska och orientera sig i närmiljön, såväl med som utan digitala verktyg. Undersökande av möjligheter till daglig rörelse i närmiljön.

text: – Att ge och följa vägbeskrivningar. Enkla kartors uppbyggnad. – Friluftsaktiviteter i olika miljöer under olika årstider. – Förhållningssätt i naturen utifrån allemansrättens grunder. – Säkerhet vid vatten, under olika årstider. Hantering av nödsituationer vid vatten med hjälpredskap.

text: Hälsa och levnadsvanor

text: – Kommunikation om upplevelser av olika aktiviteter och hur de påverkar den fysiska förmågan och hälsan. – Kroppsideal och normer inom idrotten. – Förebyggande av skador, däribland uppvärmning och allsidig träning. – Säkerhet och hänsynstagande i samband med olika aktiviteter.

text: Vardagsaktiviteter

text: I ämnesområdet vardagsaktiviteter ingår hem- och konsumentkunskap och samhällsorienterande ämnen. Vardagen i hemmet och tillsammans med andra i samhället har stor betydelse för människan. Med kunskaper om arbetet i hemmet, konsumentfrågor, samhällslivet och omvärlden får människor förutsättningar att handla ansvarsfullt i förhållande till sig själva och andra samt främja hållbar utveckling.

text: Syfte

text: Undervisningen inom ämnesområdet vardagsaktiviteter ska syfta till att eleverna utvecklar nyfikenhet på och intresse för att veta mer om vardagen i hemmet och samhället. Genom att utveckla kunskaper i hem- och konsumentkunskap och samhällsorienterande ämnen ska eleverna få förutsättningar att utveckla tilltro till sin förmåga att hantera frågor som har betydelse för deras möjligheter till delaktighet och självbestämmande. Undervisningen ska också ge eleverna möjligheter att använda ämnesområdets ord, begrepp och uttrycksformer för att kommunicera om vardagsmiljön och omvärlden. Genom en undervisning där tanke, sinnesupplevelse och handling samverkar ska eleverna ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att ta initiativ till, planera och genomföra praktiskt arbete som förekommer i ett hem och i vardagsmiljön. Genom undervisningen ska eleverna också få möjligheter att utveckla en medvetenhet om vilka konsekvenser som valen i hushållet får för hälsa, ekonomi och miljö. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om konsumtionens villkor. Därigenom kan undervisningen bidra till ökad självständighet hos eleverna. Genom undervisningen ska eleverna ges förutsättningar att utveckla kunskaper om mänskliga rättigheter samt om demokratiska processer och värden. Undervisningen ska också ge eleverna kunskaper i att söka och granska information som behövs i vardagen och för att delta i samhällslivet. På så sätt ska eleverna ges förutsättningar att vara aktiva och ansvarstagande medborgare. Eleverna ska ges förutsättningar att reflektera över förhållanden i samhället samt över religion och livsfrågor. De ska också få inblick i människors levnadsvillkor på olika platser och under skilda tider. Genom att undervisningen

text: på så sätt bidrar till förståelse av omvärlden och dess mångfald kan eleverna få perspektiv på sig själva i relation till sin omgivning. Undervisningen inom ämnesområdet vardagsaktiviteter ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att hantera och reflektera över praktiskt arbete som förekommer i ett hem och i vardagsmiljön, – förmåga att delta i samhällslivet och i demokratiska processer, och – förmåga att reflektera över samhällsförhållanden och livsfrågor samt människors levnadsvillkor under olika tider och på olika platser.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Vardag i hemmet

text: – Några enkla metoder för matlagning, däribland bakning. – Redskap som används vid tillagning av måltider och hur de används på ett säkert och funktionellt sätt. – Hushållning med livsmedel. – Rutiner för hygien och rengöring.

text: Leva tillsammans

text: – Moraliska frågor och livsfrågor med betydelse för eleven, till exempel kamratskap, könsroller och döden. – Normer och regler i elevens livsmiljöer, däribland i skolan och i digitala miljöer. – Trafikregler och hur man beter sig i trafiken på ett säkert sätt. – Grundläggande demokratiska principer och hur demokratiska beslut fattas i skolan.

text: Omvärld

text: – Platser i närmiljön som har betydelse för eleverna. – Några religiösa högtider och symboler. – Centrala samhällsfunktioner i närsamhället, till exempel räddningstjänst och bibliotek. – Yrken och verksamheter i samhället. – Aktuella samhällsfrågor i olika medier. – Metoder för att söka information. Några olika källors användbarhet och tillförlitlighet.

text: I årskurs 4–6

text: Vardag i hemmet

text: – Enkla metoder för matlagning, däribland bakning. Enkla instruktioner för detta och hur de kan förstås och följas. Vanliga begrepp inom matlagning. – Sammansättning av varierade och balanserade måltider. – Redskap och teknisk utrustning för hushållsarbete och hur de används på ett säkert och funktionellt sätt.

text: – Hushållning med livsmedel samt återvinning. – Olika exempel på betalningsformer och vad några vanliga varor och tjänster kan kosta. Rutiner vid inköp. – Rutiner för hygien och rengöring.

text: Leva tillsammans

text: – Vardagliga moraliska frågor och livsfrågor, till exempel utanförskap, kränkningar, jämställdhet, sexualitet och vad som är viktigt i livet. – Normer och regler i elevens livsmiljöer, däribland i skolan och i digitala miljöer. – Trafikregler och hur man beter sig i trafiken på ett säkert sätt. – Vad demokrati är och hur demokratiska beslut fattas, samt barnets rättigheter i enlighet med FN:s konvention om barnets rättigheter (barnkonventionen).

text: Omvärld

text: – Sverige och platser som har betydelse för eleven. – Människors levnadsvillkor under olika tider och på olika platser. – Några högtider, symboler och berättelser inom kristendom, islam och judendom. – Samhällsfunktioner, till exempel sjukvård samt fritids- och kulturutbud. – Yrken och verksamheter i samhället. – Aktuella samhällsfrågor i olika medier. – Metoder för att söka information. Olika källors användbarhet och tillförlitlighet.

text: I årskurs 7–9

text: Vardag i hemmet

text: – Enkla metoder för matlagning, däribland bakning. Enkla recept samt instruktioner för matlagning och hur de kan förstås och följas. Vanliga begrepp inom matlagning. – Sammansättning av varierade och balanserade måltider. Måltidens betydelse för gemenskap och välbefinnande. – Redskap och teknisk utrustning för hushållsarbete och hur de används på ett säkert och funktionellt sätt. – Hushållning med livsmedel och andra förbrukningsvaror i hemmet samt återvinning. – Jämförelse av olika produkters pris och kvalitet. Rimlighetsbedömning av pris och mängd. Rutiner vid inköp. – Rutiner för hygien, rengöring och tvätt. – Arbetsfördelning i hemmet ur ett jämställdhetsperspektiv.

text: Leva tillsammans

text: – Vardagliga moraliska frågor och livsfrågor, till exempel gott och ont, normer, jämställdhet och relationer.

text: – Normer och regler i elevens livsmiljöer, däribland i skolan och i digitala miljöer. – Trafikregler och hur man beter sig i trafiken på ett säkert sätt. – Några lagar i Sverige samt konsekvenser av olika typer av kriminalitet, till exempel våldsbrott, sexualbrott och hedersrelaterat våld och förtryck. – Demokratiska värden och beslutsprocesser samt hur människor kan påverka demokratiska beslut. – De mänskliga rättigheterna, inklusive barnets rättigheter i enlighet med barnkonventionen.

text: Omvärld

text: – Platser i Sverige och världen. – Människors levnadsvillkor under olika tider och på olika platser. – Berättelser och traditioner inom olika religioner. – Samhällsfunktioner och samhällsservice. – Utbildningsvägar, samt arbetsuppgifter i olika yrken och verksamheter i samhället. – Aktuella samhällsfrågor i olika medier. – Fältstudier i samhället och naturen. – Metoder för att söka information. Olika källors användbarhet och tillförlitlighet.

text: Verklighetsuppfattning

text: I ämnesområdet verklighetsuppfattning ingår matematik, naturorienterande ämnen och teknik. Dessa områden har alla sitt ursprung i människans nyfikenhet på omvärlden och strävan att uppfylla behov som uppstått. Med kunskaper inom dessa områden får människor redskap för att lösa olika typer av praktiska uppgifter i sin vardag och kunna fatta välgrundade beslut i vardagslivets många valsituationer. De här kunskaperna gör det även möjligt att delta i samhällslivet, eftersom många av dagens samhällsfrågor har inslag av naturvetenskap, teknik och matematik.

text: Syfte

text: Undervisningen inom ämnesområdet verklighetsuppfattning ska syfta till att eleverna utvecklar nyfikenhet på och intresse för att veta mer om naturvetenskap, teknik och matematik. Genom att eleverna utvecklar kunskaper inom ämnesområdet får de förutsättningar att utveckla tilltro till sin förmåga att hantera praktiska uppgifter och frågor som har betydelse för dem själva och för deras delaktighet i samhället. Eleverna ska också ges möjligheter att delta i kommunikation om sig själva och omvärlden samt att använda ämnesområdets ord, begrepp och uttrycksformer. I undervisningen ska eleverna ges förutsättningar att utveckla kunskaper om natur och människa. De ska också ges möjligheter att undersöka närmiljön, beskriva människokroppen och göra val i frågor som rör miljö och hälsa, för att på så sätt utveckla sin självständighet i olika situationer. Undervisningen ska bidra till att eleverna ges möjligheter att utveckla kunskaper om hur tekniska lösningar används och fungerar. Därigenom får de 81

text: förutsättningar att hantera teknisk utrustning, reflektera över tekniska lösningar och vara delaktiga i en teknikintensiv värld. Vidare ska undervisningen syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om matematik och förståelse för hur den kan användas i vardagslivet. På så sätt får eleverna redskap för att undersöka och lösa olika typer av praktiska uppgifter och kunna ordna sina erfarenheter i tid och rum. Därigenom får eleverna förutsättningar att strukturera sin egen vardag och ökade möjligheter till självbestämmande. Undervisningen inom ämnesområdet verklighetsuppfattning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att använda kunskaper om natur och människa i frågor som rör miljö och hälsa, – förmåga att använda och reflektera över tekniska lösningar i vardagen, och – förmåga att använda matematik för att lösa praktiska uppgifter i vardagen.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Året runt i naturen

text: – Årstidsväxlingar i naturen och kännetecken för de olika årstiderna. – Några djur, växter och svampar i närmiljön, hur de kan grupperas samt namn på några vanligt förekommande arter.

text: Kropp och hälsa

text: – Några av människans kroppsdelar och organ, deras namn och funktion. – Människans upplevelser med hjälp av olika sinnen. – Betydelsen av kost, sömn och hygien för att må bra.

text: Material och ämnen

text: – Några materials egenskaper och användningsområden. – Hur material kan sorteras, till exempel utifrån utseende, om de flyter eller sjunker i vatten och hur de kan återvinnas.

text: Tekniska lösningar

text: – Redskap, teknisk utrustning och digitala verktyg i elevernas vardag. Hur de används på ett ändamålsenligt sätt. Begrepp som används i samband med detta. – Säkerhet vid elevernas användning av teknik, däribland elektricitet och olika tjänster via internet. – Undersökande av hur några föremål i elevernas vardag är utformade och fungerar.

text: Matematik i vardagen

text: – Naturliga tal samt hur de kan uttryckas med ord, konkret material, symboler och bilder. – Rum, läge, form och riktning. Hur detta kan undersökas och beskrivas med matematikens begrepp och uttrycksformer. – Hur olika räknesätt kan användas för att lösa enkla uppgifter. – Planering av händelser i tidsföljd och tidsåtgång för aktiviteter.

text: I årskurs 4–6

text: Natur, miljö och samhälle

text: – Några djurs och växters anpassningar till olika årstider. – Djur, växter och svampar, hur de kan grupperas samt namn på några vanligt förekommande arter. – Naturen som resurs och vårt ansvar när vi nyttjar den. – Indelning av material utifrån några egenskaper, till exempel löslighet och om de är magnetiska. – Vattnets olika former: fast, flytande och gas.

text: Kropp och hälsa

text: – Några av människans organ, deras namn, placering och funktion. – Människans upplevelser med hjälp av olika sinnen. – Hur hälsan påverkas av kost, sömn, hygien och motion. – Människans pubertet, reproduktion, sexualitet och identitet samt frågor om relationer, kärlek och ansvar.

text: Tekniska lösningar

text: – Redskap, teknisk utrustning och digitala verktyg i elevernas vardag. Hur de används på ett ändamålsenligt sätt. – Säkerhet vid elevernas användning av teknik, däribland elektricitet och olika tjänster via internet. – Undersökande av något tekniskt system i elevernas vardag, till exempel en cykel eller ett enkelt transportsystem. Hur det är anpassat efter människans behov. – Egna konstruktioner i olika material. Hur materialen benämns och kan sammanfogas.

text: Matematik i vardagen

text: – Naturliga tal samt hur de kan uttryckas med ord, konkret material, symboler och bilder. – Hur olika räknesätt kan användas för att lösa elevnära uppgifter i vardagen. – Mätning av längd, volym och massa samt vanliga måttenheter och hur de kan användas i elevernas vardag. – Planering av händelser i tidsföljd och tidsåtgång för aktiviteter. – Pengars värde.

text: I årskurs 7–9

text: Natur, miljö och samhälle

text: – Näringskedjor i närmiljön. Djurs och växters samspel med varandra och hur några miljöfaktorer påverkar dem. – Människans beroende av och påverkan på naturen. Naturen som resurs samt vårt ansvar när vi nyttjar den. – Några material och ämnen, deras egenskaper och påverkan på miljön. – Vanliga kemikalier i hemmet, hur de är märkta och hur de bör hanteras.

text: Kropp och hälsa

text: – Något av människans organsystem. De ingående organens namn, placering och funktion. – Hur den psykiska och fysiska hälsan påverkas av kost, sömn, hygien, motion och stress. – Matens innehåll och näringsämnenas betydelse för hälsan. – Människans reproduktion, sexualitet och identitet samt frågor om relationer, kärlek, ansvar, samtycke och ömsesidighet. Sexuellt överförbara sjukdomar och preventivmedel.

text: Tekniska lösningar

text: – Redskap, teknisk utrustning och digitala verktyg i elevernas vardag. Hur de fungerar och används på ett ändamålsenligt sätt. – Möjligheter, risker och säkerhet vid överföring av information i digitala miljöer och vid annan användning av teknik. – Undersökande av hur några tekniska system i elevernas vardag är utformade och fungerar, till exempel kollektivtrafiken och avloppssystemet. – Egna konstruktioner i olika material. Hur materialen benämns och kan sammanfogas. Dokumentation av konstruktionerna, till exempel med skisser, bilder och fysiska och digitala modeller.

text: Matematik i vardagen

text: – Naturliga tal samt hur de kan uttryckas med ord, konkret material, symboler och bilder. – Hur olika räknesätt kan användas för att lösa uppgifter i vardagen. Användning av digitala verktyg vid beräkningar. – Mätning av längd, volym, massa och tid samt vanliga måttenheter och hur de kan användas i elevernas vardag. – Planering av händelser och av aktiviteter, såväl med som utan digitala verktyg. – Pengars värde.

title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner för anpassade grundskolans ämnen och ämnesområden

text: De kursplaner som framgår av bilaga 1 till dessa föreskrifter ska gälla för grundsärskolans ämnen.

text: De kursplaner som framgår av bilaga 2 till dessa föreskrifter ska gälla för grundsärskolans ämnesområden.

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2011. 2. Genom föreskrifterna upphävs Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2002:9

text: ) om kursplaner för den obligatoriska särskolan. De upphävda föreskrifterna ska dock fortsätta att gälla för elever i årskurs 9 i grundsärskolan under läsåret 2011/12.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Marianne Nyhlén

text: Bilaga 1

text: KurSpLaner För grundSärSKOLanS ämnen

text: Bild

text: Bilder har stor betydelse för människors sätt att tänka, lära och uppleva sig själva och omvärlden. Vi omges ständigt av bilder som har till syfte att informera, övertala, underhålla och ge oss estetiska och känslomässiga upplevelser. Kunskaper om bilder och bildkommunikation är betydelsefulla för att kunna uttrycka egna åsikter och delta aktivt i samhällslivet. Genom att arbeta med olika typer av bilder kan människor utveckla sin kreativitet och bildskapande förmåga.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet bild ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om hur bilder kan skapas och tolkas. Genom undervisningen ska eleverna ges förutsättningar att framställa egna bilder med olika uttrycksformer, tekniker och material. På så sätt ska undervisningen bidra till att eleverna stärker tilltron till sin egen förmåga att arbeta kreativt på ett undersökande och problemlösande sätt. Därigenom ska elevernas förmåga att ta egna initiativ uppmuntras. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna får erfarenheter av film, foto, design, konst, arkitektur och olika miljöer. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper i att undersöka och jämföra bilder. Därigenom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar en förståelse för konst och bilder från olika genrer, kulturer och tidsepoker. Genom undervisningen ska eleverna utveckla ett kritiskt förhållningssätt till hur bildbudskap utformas i olika medier. Därigenom ska eleverna ges kunskaper om olika sätt att tolka och förhålla sig till bilder. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om ämnesspecifika begrepp. På så sätt ska eleverna ges förutsättningar att samtala om bilder och presentera och utvärdera arbetsprocesser. Genom undervisningen i ämnet bild ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att • skapa bilder med olika verktyg, tekniker och material, • jämföra och reflektera över bilder, • undersöka bilder och värdera deras syften, och • använda ämnesspecifika ord, begrepp och symboler.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–6

text: Bildframställning

text: • Framställning av berättande bilder, till exempel sagobilder. • Teckning, måleri, modellering och konstruktion. • Fotografering och överföring av bilder med hjälp av digital teknik. 2 • Presentation och utvärdering av eget bildskapande.

text: Redskap för bildframställning

text: • Några verktyg och tekniker för bildframställning. • Material som kan användas vid framställning av två- och tredimensionella bilder, till exempel papper, lera och naturmaterial. • Bildkomposition med hjälp av färg, form och yta.

text: Bildanalys

text: • Bilder från olika genrer, kulturer och tidsepoker. Hur de är utformade och vilka budskap de förmedlar. • Reklam- och nyhetsbilder. Vilket budskap de förmedlar och vilken påverkan de kan ha. • Informativa bilder, till exempel läromedelsbilder. Vilka budskap de förmedlar och vilken påverkan de kan ha. • Några inhemska konstnärer och deras verk.

text: Ämnesspecifika begrepp

text: • Ord, begrepp och symboler inom ämnet bild, till exempel för att samtala om bilder och utvärdera arbetsprocesser.

text: I årskurs 7–9

text: Bildframställning

text: • Framställning av berättande och informativa bilder, till exempel seriebilder och illustrationer till text. • Kombinationer av bild, ljud och text, till exempel serier och film. • Fotografering och filmande. Hur foto och film kan redigeras med hjälp av digital teknik. • Presentationer och utvärderingar av eget bildskapande.

text: Redskap för bildframställning

text: • Material, verktyg och tekniker. Hur dessa kan användas för bestämda syften i två- och tredimensionella bilder. • Bildkomposition. Skapa rumslighet med hjälp av linjer, för- och bakgrund.

text: Bildanalys

text: • Bilder som behandlar frågor om identitet, kön, sexualitet, etnicitet och maktrelationer. Vilket budskap de förmedlar och vilken påverkan de kan ha. • Konst- och dokumentärbilder samt arkitektur. Några historiska och samtida bilduttryck och stilar. • Några internationella konstnärer och deras verk.

text: Ämnesspecifika begrepp

text: • Ord, begrepp och symboler inom ämnet bild, till exempel för att samtala om bilder och utvärdera arbetsprocesser. 3

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet engelska ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i engelska språket. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla sin förmåga att kommunicera på engelska och en tilltro till sin förmåga att använda språket i olika situationer och för skilda syften. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar sin förmåga att förstå talad och skriven engelska och formulera sig och samspela med andra i tal och skrift. I mötet med talat språk och texter ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmågan att sätta innehållet i relation till egna erfarenheter, livsvillkor och intressen. Genom undervisningen ska eleverna få förutsättningar att utveckla sina kunskaper om kulturer och samhällen där engelska används. På så sätt ska undervisningen stimulera elevernas intresse för språk och engelsktalande kulturer och förmedla nyttan av språkkunskaper. Eleverna ska även ges möjlighet att använda olika verktyg för lärande, förståelse och kommunikation. Genom undervisningen i ämnet engelska ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att • tala och samtala i olika sammanhang, • förstå innehållet i talad engelska och i olika texter, • skriva text för olika syften, och • reflektera över livsvillkor och kulturella företeelser i områden där engelska används.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–6

text: Tala och samtala

text: • Vardagliga hälsnings-, avskeds- och artighetsfraser. • Frågeord, frågor och svar. • Korta fraser om vardagliga ämnen. • Presentation av den egna personen, vardagen och närmiljön. • Sånger, ramsor, lekar, spel och dramatiseringar.

text: Lyssna och läsa

text: • Berättelser, sånger och ramsor. • Filmer och dramatiserade berättelser för barn.

text: • Instruktioner och beskrivningar. • Ord och ordbilder, till exempel på skyltar och i reklam.

text: Skriva

text: • Ord och ordbilder.

text: Kultur och samhälle

text: • Familjeliv och vardag i delar av världen där det engelska språket används.

text: I årskurs 7–9

text: Tala och samtala

text: • Samtal om vardagshändelser och bekanta och aktuella ämnen. • Dramatiseringar och rollspel med dialogen i centrum. • Samtal om egna tankar och upplevelser. • Presentationer som är berättande, beskrivande och informerande.

text: Lyssna och läsa

text: • Talad engelska och texter från olika medier. • Filmer och dramatiserade berättelser för unga. • Beskrivande och informerande texter som förekommer i vardagen, till exempel instruktioner och nyhetsartiklar. • Berättande texter.

text: Skriva

text: • Beskrivningar och meddelanden.

text: Kultur och samhälle

text: • Människors livsvillkor, familjeliv och vardag i delar av världen där det engelska språket används.

text: Hem- och konsumentkunskap

text: Livet i hem och familj har en central betydelse för människan. Våra vanor i hemmet påverkar såväl individens och familjens välbefinnande som samhället och naturen. Kunskaper om konsumentfrågor och arbetet i hemmet ger människor viktiga verktyg för att skapa en fungerande vardag och kunna göra medvetna val som konsumenter med hänsyn till hälsa, ekonomi och miljö.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet hem- och konsumentkunskap ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om och intresse för arbete, ekonomi och konsumtion i hemmet. I en process där tanke, sinnesupplevelse och handling samverkar ska eleverna ges möjlighet att utveckla ett kunnande som rör mat och måltider. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar tilltron till sin

text: egen förmåga och kreativitet vid matlagning, skapande av måltider och andra uppgifter i hemmet. Därigenom ska elevernas förmåga att ta egna initiativ uppmuntras. Genom undervisningen ska eleverna få möjlighet att utveckla medvetenhet om vilka konsekvenser valen i hushållet får för hälsa, välbefinnande och gemensamma resurser. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om konsumtionens villkor. På så sätt ska eleverna ges förutsättningar att utveckla ett kritiskt förhållningssätt och hantera olika problem och situationer som en ung konsument kan ställas inför. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om, och ges möjlighet att reflektera över, jämställdhet och arbetsfördelning i hemmet. Undervisningen ska även ge eleverna förutsättningar att utveckla kunskaper om kulturella variationer och traditioner i olika hushåll. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om ämnesspecifika begrepp. På så sätt ska eleverna ges förutsättningar att samtala om konsumentfrågor och arbetet i hemmet och presentera och utvärdera arbetsprocesser. Genom undervisningen i ämnet hem- och konsumentkunskap ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att • planera måltider och tillaga mat för olika situationer och sammanhang, • hantera och lösa praktiska situationer i hemmet, • värdera val och handlingar i hemmet och som konsument samt utifrån perspektivet hållbar utveckling, och • använda ämnesspecifika ord, begrepp och symboler.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–6

text: Mat, måltider och hälsa

text: • Recept och instruktioner samt hur de kan läsas och följas. • Bakning och matlagning och olika metoder för detta. • Redskap och teknisk utrustning vid bakning, matlagning och måltider. • Hygien och rengöring vid hantering, tillagning och förvaring av livsmedel. • Samband mellan mat och hälsa. • Planering av varierade och balanserade måltider, till exempel hur måltiderna kan fördelas över en dag.

text: Konsumtion och ekonomi

text: • Rutiner vid inköp. Planering och genomförande. • Ungas ekonomi, sparande och konsumtion. • Skillnaden mellan reklam och konsumentinformation. • Jämförelser av några varor, till exempel utifrån jämförpris.

text: Miljö och livsstil

text: • Återvinning. Miljösymboler och lokala regler. • Olika mattraditioner som är betydelsefulla för eleven, till exempel vid 6 firande av högtider.

text: Ämnesspecifika begrepp

text: • Ord, begrepp och symboler inom ämnet hem- och konsumentkunskap för att till exempel samtala om konsumentfrågor och utvärdera arbetsprocesser.

text: I årskurs 7–9

text: Mat, måltider och hälsa

text: • Recept och instruktioner samt hur de kan läsas och följas. • Matlagning och bakning. Hur valet av metod påverkar arbetsprocessen och resultatet. • Planering och organisering av arbetet vid matlagning och av andra uppgifter i hemmet. • Redskap och teknisk utrustning som kan användas vid matlagning och andra uppgifter i hemmet. Hur dessa används på ett funktionellt och säkert sätt. • Hygien och rengöring vid hantering, tillagning och förvaring av livsmedel. • Individuella behov av energi och näring, till exempel vid idrottande. Hur måltider kan komponeras efter olika behov. • Hur man kan arrangera måltider för att skapa gemenskap och välbefinnande.

text: Konsumtion och ekonomi

text: • Handla över internet, låna pengar, handla på kredit och teckna abonnemang. Kostnadsberäkningar för boende, mat och fritid. • Konsumenters rättigheter och skyldigheter. • Reklamens och mediers påverkan på individers och gruppers konsumtionsvanor. • Jämförelser av produkter utifrån kvalitet, miljömärkning och ursprungsmärkning.

text: Miljö och livsstil

text: • Hur livsmedel och andra varor produceras och transporteras. Hur det påverkar miljö och hälsa. • Hur man kan hushålla med och ta vara på livsmedel och andra förbrukningsvaror i hemmet. • Tvätt och rengöring och olika rutiner och metoder för detta. • Arbetsfördelning i hemmet ur ett jämställdhetsperspektiv. • Aktuella samhällsfrågor som rör privatekonomi, mat och hälsa. • Olika mattraditioner, deras ursprung och betydelse.

text: Ämnesspecifika begrepp

text: Fysiska aktiviteter och en hälsosam livsstil är grundläggande för människors välbefinnande. Positiva upplevelser av rörelse och friluftsliv under uppväxtåren har stor betydelse för om vi blir fysiskt aktiva senare i livet. Att ha färdigheter i och kunskaper om idrott och hälsa är en tillgång för både individen och samhället.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet idrott och hälsa ska syfta till att eleverna utvecklar allsidiga rörelseförmågor och intresse för att vara fysiskt aktiva och vistas i naturen. Genom undervisningen ska eleverna få prova många olika slags fysiska aktiviteter. Undervisningen ska ge eleverna möjligheter att utveckla kunskaper i att planera, genomföra och värdera olika rörelseaktiviteter. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om vad som påverkar den fysiska förmågan och hur man kan påverka hälsan. Därigenom ska eleverna utveckla kunskaper om hur fysisk aktivitet förhåller sig till psykiskt och fysiskt välbefinnande. Undervisningen ska skapa förutsättningar för alla elever att kontinuerligt delta i skolans fysiska aktiviteter och bidra till att eleverna utvecklar en god kroppsuppfattning och tilltro till sin egen fysiska förmåga. Genom undervisningen ska eleverna ges förutsättningar att vistas i olika utemiljöer under olika årstider och få förståelse för värdet av ett aktivt friluftsliv. Genom undervisningen ska eleverna ges möjligheter att utveckla sin samarbetsförmåga och sin respekt för andra. Eleverna ska också få kännedom om risker och säkerhet vid fysiska aktiviteter och hur man handlar i nödsituationer. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om ämnesspecifika begrepp. På så sätt ska eleverna ges förutsättningar att samtala om idrott och hälsa och presentera och utvärdera arbetsprocesser. Genom undervisningen i ämnet idrott och hälsa ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att • röra sig allsidigt i olika fysiska sammanhang, • reflektera över samband mellan rörelse, hälsa och livsstil, • genomföra och anpassa utevistelser och friluftsliv efter olika förhållanden och miljöer, • förebygga risker vid fysisk aktivitet och hantera nödsituationer på land och i vatten, och • använda ämnesspecifika ord, begrepp och symboler.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–6

text: Rörelse

text: • Grovmotoriska grundformer, till exempel springa, hoppa och klättra. Deras sammansatta former i redskapsövningar, lekar, danser och rörelser till musik, såväl inomhus som utomhus.

text: • Lekar, danser och idrotter och deras regler. • Takt och rytm i lekar, danser och rörelser till musik. • Rörelser i vatten. Att balansera, flyta och simma i mag- och ryggläge.

text: Hälsa och livsstil

text: • Samband mellan rörelse, hälsa och livsstil. • Klädsel för olika aktiviteter och betydelsen av omklädning och dusch. • Förebyggande av skador, till exempel genom uppvärmning. • Samtal om upplevelser av olika fysiska aktiviteter.

text: Friluftsliv och utevistelse

text: • Att orientera sig i närmiljön. Hur man ger och följer vägbeskrivningar. • Lekar och rörelseaktiviteter i skiftande natur- och utemiljöer under olika årstider. Allemansrättens grunder. • Hänsynstagande och säkerhet i samband med fysiska aktiviteter. • Badvett och säkerhet vid vatten vintertid. Hur man kan hantera nödsituationer vid vatten med hjälpredskap.

text: Ämnesspecifika begrepp

text: • Ord, begrepp och symboler inom ämnet idrott och hälsa för att till exempel samtala om rörelseaktiviteter och utvärdera arbetsprocesser.

text: I årskurs 7–9

text: Rörelse

text: • Rörelseförmågor och hur de utvecklas av varierande aktiviteter. • Styrketräning, konditionsträning, rörlighetsträning och mental träning. Hur dessa aktiviteter påverkar rörelseförmågan och hälsan. • Lekar, spel och idrotter och deras regler. • Traditionella och moderna danser. Rörelse- och träningsprogram till musik. • Olika simsätt i mag- och ryggläge.

text: Hälsa och livsstil

text: • Att sätta upp mål för välbefinnande, till exempel förbättring av konditionen. Samband mellan hälsa, rörelse, kost och hygien. • Hur individens val av idrotter och andra fysiska aktiviteter påverkas av olika faktorer, till exempel av kön. • Samtal om upplevelser av olika fysiska aktiviteter och träningsformer, kroppsuppfattning och självbild. • Kroppsideal inom idrotten och samhället i övrigt. Dopning och vilka lagar och regler som reglerar detta. • Arbetsställningar och belastningar vid fysiska aktiviteter och förebyggande av skador, till exempel genom uppvärmning och allsidig träning. • Första hjälpen och hjärt-lungräddning.

text: Friluftsliv och utevistelse

text: • Att orientera sig i kända miljöer. Enkla kartors uppbyggnad. • Hur olika friluftsaktiviteter kan planeras och genomföras. • Rättigheter och skyldigheter i naturen enligt allemansrätten. • Kulturella traditioner i samband med friluftsliv och utevistelse. • Badvett och säkerhet vid vatten vintertid. Hur man kan hantera nödsituationer i och vid vatten med alternativa hjälpredskap, enligt principen för förlängda armen.

text: Ämnesspecifika begrepp

text: matematik

text: Matematiken har en flertusenårig historia med bidrag från många kulturer. Den utvecklas såväl ur praktiska behov som ur människans nyfikenhet och lust att utforska matematiken som sådan. Matematisk verksamhet är till sin art en kreativ, reflekterande och problemlösande aktivitet som är nära kopplad till den samhälleliga, sociala och tekniska utvecklingen. Kunskaper i matematik ger människor förutsättningar att fatta välgrundade beslut i vardagslivets många valsituationer och ökar möjligheterna att delta i samhällets beslutsprocesser.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet matematik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om matematik och matematikens användning i vardagen. Den ska bidra till att eleverna utvecklar intresse för matematik och en tilltro till sin egen förmåga att använda matematik i olika sammanhang. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om grundläggande matematiska metoder och hur dessa kan användas för att besvara frågor i vardagliga situationer. Undervisningen ska också bidra till att eleverna får uppleva matematiken som en estetisk och kreativ aktivitet som kan användas vid problemlösning och matematiska undersökningar. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar ett kritiskt förhållningssätt i situationer där det finns behov av att göra överväganden om matematisk rimlighet. Eleverna ska genom undervisningen ges möjligheter att utveckla kunskaper i att använda digital teknik för att undersöka problemställningar, göra beräkningar och för att presentera och tolka resultat. Vidare ska undervisningen i matematik bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om ämnesspecifika begrepp. På så sätt ska eleverna ges förutsättningar att samtala om matematik och presentera och utvärdera arbetsprocesser. Genom undervisningen i ämnet matematik ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att • lösa matematiska problem, • använda matematiska metoder för att göra beräkningar och lösa rutinuppgifter,

text: • reflektera över rimlighet i situationer med matematisk anknytning, och • använda ämnesspecifika ord, begrepp och symboler.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–6

text: Problemlösning

text: • Strategier för matematisk problemlösning i vardagliga situationer.

text: Taluppfattning och tals användning

text: • Naturliga tal mellan 1 och 1 000 och hur de storleksordnas, jämförs och delas upp. Hur de används för att ange antal och ordning. • Naturliga tal och hur de uttrycks och visas med ord, konkret material, symboler, bilder och på tallinje. • De fyra räknesätten och hur de kan uttryckas och visas med ord, konkreta material, bilder och symboler. Likhetstecknets innebörd. • Centrala metoder för addition och subtraktion vid huvudräkning, skriftliga metoder och med hjälp av digital teknik. • Tal i bråkform. • Rimlighetsbedömning i vardagliga situationer.

text: Tid och pengar

text: • Enheter och uttryck för tid, till exempel minut, igår och vecka. • Mäta och uttrycka tid, till exempel med klocka. • Sedlars och mynts namn och värde i relation till varandra.

text: Sannolikhet och statistik

text: • Begreppet slump och slumpmässiga händelser i experiment och spel. • Undersökningar i för eleven bekanta situationer, till exempel prisjämförelser och temperaturmätningar.

text: Geometri

text: • Lägesord och hur de används för att beskriva placering i rummet, till exempel över, under, framför och bakom. • De geometriska objekten cirkel, kvadrat, rektangel och triangel. Hur de benämns och hur de ser ut. • Geometriska begrepp, till exempel längd, bredd och höjd. • Mätning av längd, volym och massa samt vanliga måttenheter. • Geometriska mönster. • Proportionella samband, däribland begreppen dubbelt och hälften.

text: Ämnesspecifika begrepp

text: • Ord, begrepp och symboler inom ämnet matematik för att till exempel beskriva matematiska problem och utvärdera arbetsprocesser.

text: I årskurs 7–9

text: Problemlösning

text: Taluppfattning och tals användning

text: • Naturliga tal och hur de storleksordnas, jämförs och delas upp. Hur de används för att ange antal och ordning. • Naturliga tal och enkla tal i decimal- och bråkform. Hur de uttrycks och visas med ord, konkreta material, symboler och bilder samt på tallinje. • Hur de fyra räknesätten uttrycks och visas med hjälp av ord, konkreta material, bilder och symboler. • Centrala metoder för de fyra räknesätten vid överslagsberäkning, huvudräkning, skriftliga metoder och digital teknik. • Tal i decimal- och bråkform och deras användning i vardagliga situationer. • Negativa tal och deras användning i konkreta och vardagliga situationer, till exempel vid mätning av temperatur. • Begreppet procent och hur det används och uttrycks. • Rimlighetsbedömning i vardagliga situationer.

text: Tid och pengar

text: • Enheter för tid, till exempel timmar och minuter och hur de förhåller sig till varandra. • Olika sätt att uppskatta och mäta tidsskillnader, till exempel med klocka. • Pengars värde och användning och hur de kan växlas.

text: Sannolikhet och statistik

text: • Begreppen chans, risk och slump i vardagliga situationer. • Undersökningar i för eleven bekanta situationer. Hur information kan föras in i och avläsas ur tabeller och diagram, till exempel busstidtabeller samt stapel- och cirkeldiagram.

text: Geometri

text: • De geometriska objekten cirkel, kvadrat, rektangel och triangel. Hur de avbildas och beskrivs. • Geometriska begrepp, till exempel hörn, sida, sträcka och vinkel. • Mätning och uppskattning av längd, volym och massa med vanliga måttenheter. • Proportionella samband samt enkel förstoring och förminskning. • Geometriska mönster och hur de kan konstrueras.

text: Ämnesspecifika begrepp

text: Språk är människans främsta redskap för att tänka, kommunicera och lära. Genom språket utvecklar människor sin identitet, uttrycker känslor och tankar och förstår hur andra känner och tänker. Att ha ett rikt och varierat språk är betydelsefullt för att kunna förstå och verka i ett samhälle där kulturer, livsåskådningar, generationer och språk möts. Att ha tillgång till sitt modersmål underlättar också språkutvecklingen och lärandet inom olika områden.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet modersmål ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i och om sitt modersmål. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sin förmåga att kommunicera och anpassa sitt språk till olika sammanhang och för olika syften. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar tal, skrift och andra kommunikationsformer. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar sin läsförmåga och sitt intresse för att läsa och skriva på modersmålet. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om och tilltro till sin förmåga att formulera och uttrycka egna åsikter och tankar. Därigenom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar sitt språk, sin identitet och sin förståelse för omvärlden. Vidare ska undervisningen syfta till att eleverna utvecklar sina kunskaper om hur modersmålet är uppbyggt. På så sätt ska undervisningen bidra till att stärka elevernas medvetenhet om den egna språkliga och kommunikativa förmågan. Undervisningen ska också ge eleverna möjligheter att utveckla och fördjupa sin ord- och begreppsförståelse på modersmålet. Undervisningen ska ge eleverna möjligheter att utveckla kunskaper om kulturer och samhällen där modersmålet talas. Undervisningen ska därigenom ge eleverna förutsättningar att utveckla sin kulturella identitet och bli flerspråkiga. Genom undervisningen i ämnet modersmål ska eleverna ges förutsättningar att utveckla förmågan att • tala och samtala i olika sammanhang, • läsa och förstå texter, • skriva för olika syften, och • reflektera över traditioner och kulturella företeelser i områden där modersmålet talas.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–6

text: Tala och samtala

text: • Hur man kan använda omskrivningar, växlingar mellan språk och visuell förstärkning, till exempel bilder, tecken och kroppsspråk, för att förstå och göra sig förstådd. • Kommunikation i olika sammanhang. Lyssna, svara, fråga, berätta samt uttrycka önskemål och känslor. • Muntligt berättande i olika sammanhang. • Uttal, betoning och satsmelodi.

text: Läsa och skriva

text: • Lässtrategier, till exempel ordbilder, för att avkoda och förstå texter. • Läsriktning samt skrivteckens form och ljud i jämförelse med svenskan. • Strategier för att skriva elevnära texter.

text: Berättande texter och faktatexter

text: • Berättande texter och poetiska texter för barn: rim, ramsor, sånger och skönlitteratur från områden där modersmålet talas. • Beskrivande och förklarande texter för barn, till exempel faktatexter, med anknytning till traditioner och företeelser i områden där modersmålet talas.

text: Kultur och samhälle

text: • Lekar och sånger från områden där modersmålet talas. • Högtider och traditioner som eleven möter i olika sammanhang.

text: I årskurs 7–9

text: Tala och samtala

text: • Hur man kan använda omskrivningar, växlingar mellan språk och visuell förstärkning, till exempel bilder, tecken och kroppsspråk, för att förstå och göra sig förstådd. • Kommunikation i olika sammanhang och för olika syften. Hur åsikter, intresse och argument kan uttryckas. • Muntliga presentationer i olika sammanhang. • Uttal, betoning och satsmelodi. Modersmålets uttal i jämförelse med svenskan.

text: Läsa och skriva

text: • Lässtrategier för att avkoda och förstå olika texter. Sökläsning och läsning mellan raderna. • Strategier för att skriva olika typer av texter och hur man anpassar innehållet till olika mottagare. • Modersmålets uppbyggnad. Ordbildning och meningsbyggnad på modersmålet i jämförelse med svenskan.

text: Berättande texter och faktatexter

text: • Berättande texter och poetiska texter för barn och unga från områden där modersmålet talas. • Berättande texters budskap, uppbyggnad och innehåll. • Beskrivande och förklarande texter, till exempel nyhetsartiklar, med anknytning till traditioner och företeelser i områden där modersmålet talas.

text: Kultur och samhälle

text: • Seder, bruk och traditioner i områden där modersmålet talas. • Barn och ungdomars vardagsliv i områden där modersmålet talas i jämförelse med vardagsliv i Sverige.

text: Musik finns i alla kulturer och berör människor såväl tanke- som känslomässigt. Musik som estetisk uttrycksform används i en mängd sammanhang, har olika funktioner och betyder olika saker för var och en av oss. Den är också en viktig del i människors sociala gemenskap och kan påverka individens identitetsutveckling. I vår tid förenas musik från skilda kulturer och epoker med andra konstformer i nya uttryck. Kunskaper om och i musik ökar möjligheterna att delta i samhällets kulturliv.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet musik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper som gör det möjligt att delta i musikaliska sammanhang, både genom att själva musicera och genom att lyssna till musik. Genom undervisningen ska eleverna ges förutsättningar att tillägna sig musik som uttrycksform och kommunikationsmedel. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper för att använda sin röst, musikinstrument och digitala verktyg. Vidare syftar undervisningen till att eleverna utvecklar kunskaper om hur musik kan kombineras med andra uttrycksformer. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att musicera, röra sig och dramatisera enskilt och i grupp. Genom att på detta sätt bearbeta och skapa musik ska eleverna få möjlighet att utveckla sin kreativitet, musikalitet och tilltro till sin förmåga att sjunga och spela. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att lyssna till, reflektera över och samtala om musik från olika sociala, kulturella och historiska sammanhang. Syftet är att elevernas erfarenheter av musik ska utmanas och fördjupas i mötet med andras musikaliska erfarenheter. På så sätt ska undervisningen i musik bidra till att eleverna får kunskaper om och förståelse för olika musikkulturer. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om ämnesspecifika begrepp, termer och symboler. På så sätt ska eleverna ges förutsättningar att samtala om musik och presentera och utvärdera arbetsprocesser. Genom undervisningen i ämnet musik ska eleverna sammanfattningsvis ges möjlighet att utveckla sin förmåga att • sjunga, spela och skapa musik i olika sammanhang, • kombinera musik med andra uttrycksformer, • jämföra och reflektera över musik från olika genrer, tidsepoker och kulturer, och • använda ämnesspecifika ord, begrepp och symboler.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–6

text: Musicerande och musikskapande

text: • Sång och spel i olika former och genrer: unison sång, kanon och ensemblespel. • Imitation med röst, rörelser, rytmer och toner.

text: • Skapande av egen musik, till exempel till text eller bild. • Gestaltning av sånger och berättelser med ljud, rytmer och rörelser.

text: Musikens verktyg

text: • Rösten som instrument, till exempel i sång och rap. • Musikaliska symboler med bild, färg, siffer- eller bokstavsstöd, till exempel noter och ackord. • Blås-, sträng-, tangent- och slagverksinstrument. Hur instrumenten låter och ser ut och exempel på ensemblespel. • Röst- och hörselvård i samband med musikutövning och musiklyssning, till exempel uppvärmningsövningar och användning av hörselskydd. • Musikens byggstenar, till exempel rytm, tempo och melodier. • Musikens formelement, till exempel intro, vers och refräng.

text: Musikens sammanhang och funktioner

text: • Musik som knyter an till elevens vardagliga och högtidliga sammanhang, bland annat nationalsången och några av de vanligaste psalmerna. • Sång- och danslekar. • Musik i olika kulturer och från olika epoker, till exempel folkmusik och populärmusik. • Musikassociationer: bilder och känslor som kan uppstå när man lyssnar på musik.

text: Ämnesspecifika begrepp

text: • Ord, begrepp och symboler inom ämnet musik för att till exempel samtala om musik och utvärdera arbetsprocesser.

text: I årskurs 7–9

text: Musicerande och musikskapande

text: • Sång i enkla stämmor, ackord- och melodispel i enkla tonarter och ensemblespel i olika genrer. • Improvisation med sång, dans, rytmik, melodier och instrument. • Gehörsmusicerande efter musikaliska mönster, till exempel ackord i ett par tonarter. • Komposition av egen musik, rytmer och rörelser. • Musik i kombination med andra uttrycksformer, till exempel film, drama, dans och rörelse. • Framförande av egen och andras musik.

text: Musikens verktyg

text: • Rösten som instrument i unison och enklare flerstämmig sång. • Melodi-, ackord- och digitala instrument, bas och trumset samt verktyg för musikproduktion. • Musikaliska symboler med bild, färg, siffer- eller bokstavsstöd, till exem- 16 pel noter och ackord.

text: • Röst- och hörselvård. Sångteknik och ljudnivåanpassning i musikaliska sammanhang. • Musikens byggstenar och formelement. Hur de används för att musicera och komponera musik.

text: Musikens sammanhang och funktioner

text: • Musik som knyter an till elevens vardagliga och högtidliga sammanhang. • Musikens funktion i samtida medier, till exempel film, reklam och datorspel. • Ljud och funktioner hos instrument i olika sammanhang, till exempel i en symfoniorkester och i ett rockband. • Musik och dans som uttryck i några olika kulturer förr och nu, till exempel klassisk musik, folkmusik och rockmusik. Några betydelsefulla tonsättare, låtskrivare och musikaliska verk. • Musikassociationer: bilder, känslor, åsikter och berättelser som kan uppstå när man lyssnar på musik. • Musikens funktion för att markera identitet och grupptillhörighet i olika kulturer.

text: Ämnesspecifika begrepp

text: naturorienterande ämnen

text: Biologi, fysik och kemi

text: Naturvetenskapen har sitt ursprung i människans nyfikenhet och behov av att veta mer om sig själv och sin omvärld. Kunskaper i naturorienterande ämnen har stor betydelse för samhällsutvecklingen inom så skilda områden som hälsa, naturbruk, energiförsörjning, materialutveckling och miljö. Med kunskaper om naturen och människan får människor redskap för att påverka sitt eget välbefinnande, men också för att kunna bidra till en hållbar utveckling.

text: Syfte

text: Undervisningen i de naturorienterande ämnena ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om naturvetenskapliga sammanhang och mönster. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla nyfikenhet på och intresse för de sammanhang och fenomen i naturen som hela tiden påverkar miljön och allt levande. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om människokroppen och om olika faktorer som påverkar hälsan. På så sätt ska eleverna stimuleras att reflektera över samband mellan olika val och deras konsekvenser. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna får möta etiska, estetiska och existentiella perspektiv på frågor som rör människa och natur. Därigenom syftar undervisningen till att eleverna utvecklar ett kritiskt förhållningssätt till såväl sina egna åsikter och andras argument som till information från 17

text: olika källor. Eleverna ska på så sätt stärka tilltron till sin förmåga att vara delaktiga i samtal om aktuella samhällsfrågor. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskap om hur naturvetenskapliga undersökningar kan göras. På så sätt ska eleverna ges möjligheter att ställa frågor om och undersöka ekosystem, fysikaliska företeelser och vardagliga kemiska processer utifrån personliga upplevelser och aktuella händelser. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om olika naturvetenskapliga begrepp. På så sätt ska eleverna ges förutsättningar att samtala om naturvetenskap och presentera och utvärdera arbetsprocesser. Genom undervisningen i de naturorienterande ämnena ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att • jämföra och reflektera över mönster och strukturer i naturen, • jämföra och reflektera över samband mellan livsstil, miljö och hälsa, • söka, granska och värdera information från olika källor och göra egna överväganden, • genomföra undersökningar med naturvetenskaplig anknytning, och • använda ämnesspecifika ord, begrepp och symboler.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–6

text: Mönster och strukturer i naturen

text: • Sol, måne och planeter. Månens faser och några stjärnbilder. • Olika vädertyper och väderfenomen. Hur de kan observeras och mätas över tid. • Årstidsväxlingar och kännetecken för de olika årstiderna. Vilka konsekvenser årstidsväxlingarna får för människan. • Djur och växter i närmiljön och hur de kan sorteras. • Livscykler hos några växter och djur. • Överlevnadsstrategier hos några växter och djur beroende på årstid. • Vattnets olika former; fast, flytande och gas. Vattnets betydelse för liv på jorden.

text: Naturvetenskap i vardagen

text: • Materials egenskaper och hur de kan sorteras och delas in efter till exempel hårdhet, struktur, färg, magnetism, ledningsförmåga och om de flyter eller sjunker i vatten. • Källsortering och återvinning av vardagliga föremål. Kompostering av organiskt material. • Energianvändning i hemmet, till exempel av förnybara och fossila bränslen. • Verksamheter i närsamhället som rör naturvetenskap, till exempel odling, djurhållning och olika former av tillverkningsindustri. Deras betydelse för elevens dagliga liv. • Aktuella samhällsfrågor som rör naturvetenskap.

text: • Berättelser, myter, sagor och konst med naturvetenskaplig anknytning.

text: Kropp och hälsa

text: • Människokroppen och kroppsdelarnas namn och funktion. • Hur hälsan påverkas av kost, motion, sömn, sociala relationer och beroendeframkallande medel. • Pubertet och hur den inverkar på individen. Sexualitet, reproduktion och olika slags relationer. • Människans upplevelser av ljus, ljud, temperatur, smak och doft med hjälp av olika sinnen.

text: Metoder och arbetssätt

text: • Fältstudier, experiment och sorteringar. Hur de genomförs och används för att undersöka närmiljön. • Dokumentation och redovisning av undersökningar och sorteringar med hjälp av skrift, bild och andra uttrycksformer.

text: Ämnesspecifika begrepp

text: • Ord, begrepp och symboler inom de naturorienterande ämnena, till exempel för att samtala om människa, djur och natur och för att utvärdera arbetsprocesser.

text: I årskurs 7–9

text: Mönster och strukturer i naturen

text: • Jordens, solens och månens rörelser i förhållande till varandra och deras betydelse för dygn, månader, år och årstider. Universums uppkomst, utveckling och uppbyggnad. • Naturvetenskapliga teorier om livets uppkomst. Livets utveckling och mångfald enligt evolutionsteorin. • Näringskedjor som beskriver samband mellan organismer i ekosystem. • Ekosystem i närmiljön och hur växter och djur samspelar med varandra och med miljön. Fotosyntes och förbränning. • Vattnets kretslopp i naturen och samhällets vattenanvändning. • Människans beroende av och påverkan på naturen och vad detta innebär för en hållbar utveckling.

text: Naturvetenskap i vardagen

text: • Materialutveckling och hur människan har använt och utvecklat nya material genom historien. • Elektriska kretsar med batterier och hur de kan kopplas. Hur de kan användas i vardaglig elektrisk utrustning, till exempel i ficklampor. • Magneters egenskaper och användning i hemmet och i samhället. • Kärnkraft, fossila och förnybara bränslen. Deras betydelse för vår energianvändning i samhället och deras för- och nackdelar när det gäller miljön.

text: • Vanliga kemikalier i hemmet och i samhället, till exempel rengöringsmedel, kosmetika och färger. Hur de används och hanteras på ett säkert sätt samt hur de påverkar hälsa och miljö. • Verksamheter i närsamhället som rör naturvetenskap, till exempel vattenverk, värmeverk och tillverkningsindustri. • Människan i rymden och användningen av satelliter. • Aktuella samhällsfrågor som rör naturvetenskap. • Berättelser om naturvetenskapliga upptäckter och framsteg genom tiderna.

text: Kropp och hälsa

text: • Människokroppens organ, deras namn, placering, utseende och funktion. • Hur hälsan påverkas av kost, motion, sömn, sociala relationer och beroendeframkallande medel. • Virus, bakterier, smittspridning och infektioner samt förebyggande hälsovård. • Människans pubertet, sexualitet och reproduktion. Frågor om identitet, relationer, kärlek och ansvar. • Preventivmetoder och sexuellt överförbara sjukdomar. • Hur ljud uppstår, hur örat uppfattar ljud och hur ljudmiljöer påverkar hälsan. • Ljusets utbredning och hur ögat uppfattar ljus.

text: Metoder och arbetssätt

text: Ämnesspecifika begrepp

text: Samhällsorienterande ämnen

text: geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap

text: Människor har i alla tider och i alla samhällen försökt förstå och förklara sina levnadsvillkor och de sociala sammanhang som de ingår i. Det är alla människors ansvar att utveckla ett samhälle som präglas av demokratiska värden och att förvalta jorden så att en hållbar utveckling blir möjlig. Kunskaper i de samhällsorienterande ämnena ger människor förutsättningar att orientera sig i världen och ta ansvar för sitt handlande.

text: Syfte

text: Undervisningen i de samhällsorienterande ämnena ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om historiska sammanhang och om hur människor har skapat och förändrat samhällen och kulturer. På så sätt ska eleverna ges möjligheter att utveckla sitt historiemedvetande och få perspektiv på det förflutna, nutiden och framtiden. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om religioner och andra livsåskådningar i det egna samhället och på andra håll i världen. Undervisningen ska även ge kunskap om och förståelse för hur kristna traditioner har påverkat det svenska samhället och dess värderingar. Vidare ska undervisningen stimulera eleverna att reflektera över olika livsfrågor, sin identitet och sitt etiska förhållningssätt. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla kunskaper om geografiska förhållanden, olika platser, regioner och levnadsvillkor i världen. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla ett rumsligt medvetande och kunskaper om mänskliga verksamheter och processer i naturen som påverkar jordytans former och mönster. Genom undervisningen ska eleverna utveckla kunskaper om hur människa, samhälle och natur samspelar och vilka konsekvenser det får för naturen och människans levnadsvillkor. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur individen och samhället påverkar varandra. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förtrogenhet med de mänskliga rättigheterna och med demokratiska processer, värden och arbetssätt. Undervisningen syftar också till att eleverna utvecklar kunskaper om, och ett kritiskt förhållningssätt till, hur man kan hantera information i vardagsliv och studier. Därigenom ska eleverna stimuleras att engagera sig och uttrycka sig i olika sammanhang för att på så sätt stärka tilltron till sin förmåga att delta i samtal om samhällsfrågor. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om ämnesspecifika begrepp. På så sätt ska eleverna ges förutsättningar att samtala om samhällsfrågor och presentera och utvärdera arbetsprocesser. Genom undervisningen i de samhällsorienterande ämnena ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att • jämföra och reflektera över olika historiska händelser, gestalter och tidsperioder, • jämföra och reflektera över kristendomen, andra religioner och andra livsåskådningar, • jämföra och reflektera över olika geografiska förhållanden, platser, regioner och levnadsvillkor, • reflektera över demokratiska värden, principer och arbetssätt, • söka, granska och värdera information från olika källor och göra egna överväganden, och • använda ämnesspecifika ord, begrepp och symboler.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–6

text: Att leva tillsammans

text: • Livsfrågor med betydelse för eleven, till exempel gott och ont, rätt och orätt, kamratskap, könsroller, jämställdhet och relationer. • Konsekvenser av egna och andras handlingar och ställningstaganden. • Normer och regler i elevens vardag, till exempel i skola, sportsammanhang och sociala medier. • Vad demokrati är och hur demokratiska beslut fattas i skolan. Hur möten, till exempel klassråd, organiseras och genomförs. • Trafikregler och hur man beter sig i trafiken på ett säkert sätt.

text: Att leva i Sverige

text: • Skildringar av livet förr och nu i barnlitteratur, sånger och filmer. • Hemortens historia. Vad närområdets platser, byggnader och vardagliga föremål kan berätta om barns, kvinnors och mäns levnadsvillkor under olika perioder. • Forntiden och hur den kan iakttas i vår tid genom spår i naturen. Tidsbegreppen stenålder, bronsålder och järnålder. Barns, kvinnors och mäns levnadsvillkor under forntiden. • Berättelser om gudar och hjältar i antik och nordisk mytologi. • Kristendomens betydelse för värderingar och kultur i det svenska samhället förr och nu. Några kristna högtider och några av de vanligaste psalmerna. • Förutsättningar i natur och miljö för befolkning och bebyggelse, till exempel mark, vatten och klimat. • Samhällsfunktioner och samhällsservice i närsamhället, till exempel räddningstjänst, sjukvård, fritids- och kulturutbud.

text: Att leva i världen

text: • Religiöst motiverade levnadsregler, ritualer, högtider, symboler och berättelser inom kristendom, judendom och islam. • Miljöfrågor utifrån elevens vardag, till exempel transportmedel. Hur egna val och prioriteringar kan påverka miljön och bidra till en hållbar utveckling. • Grundläggande mänskliga rättigheter såsom alla människors lika värde samt barnets rättigheter i enlighet med konventionen om barnets rättigheter (barnkonventionen). • Aktuella samhällsfrågor som är betydelsefulla för eleven.

text: Att undersöka verkligheten

text: • Tidslinjer. Begreppen dåtid, nutid och framtid. • Orientera sig i närmiljön med hjälp av vägbeskrivningar och kartor. Namn och läge på platser i närmiljön. Storleksrelationer och väderstreck. • Jordgloben. Namn på världsdelarna samt på länder och platser som är bety- 22 delsefulla för eleven.

text: • Fältstudier för att undersöka natur- och kulturlandskap. • Metoder för att söka information från olika källor: intervjuer, observationer och mätningar.

text: Ämnesspecifika begrepp

text: • Ord, begrepp och symboler inom de samhällsorienterande ämnena för att till exempel samtala om samhällsfrågor och utvärdera arbetsprocesser.

text: I årskurs 7–9

text: Att leva tillsammans

text: • Livsfrågor som är betydelsefulla för eleven. Identitet och identitetsskapande i relation till kön, sexualitet och livsstil. • Konfliktlösning och vardagliga moraliska dilemman, till exempel hur man kan hantera olika åsikter. • Vad religioner och andra livsåskådningar kan betyda för människors identitet, livsstil och grupptillhörighet. • Hur livsfrågor, till exempel synen på kärlek och vad som händer efter döden, skildras i olika religioner och andra livsåskådningar. • Samhällets behov av lagstiftning, några olika lagar och påföljder. Kriminalitet och dess konsekvenser för individen, familjen och samhället. • Demokratiska fri- och rättigheter samt skyldigheter för medborgare i demokratiska samhällen. Sveriges grundlagar. Hur individer och grupper kan påverka beslut. • Trafikregler och hur man beter sig i trafiken på ett säkert sätt. • Olika slags medier, till exempel dagstidningar och tv, samt hur individer och grupper framställs i medier, till exempel utifrån kön och etnicitet.

text: Att leva i Sverige

text: • Skildringar av livet förr och nu i litteratur, sånger och filmer. • Vikingatid, medeltid, stormaktstid och frihetstid. Några historiska personer och händelser, till exempel drottning Kristina, Karl den XII och häxprocesserna. • Sveriges historia från cirka 1850 till nutid. Några centrala händelser och gestalter samt barns, kvinnors och mäns levnadsvillkor. • Samerna och de nationella minoriteterna i Sverige, till exempel deras rättigheter, kultur och historia. • Kristendomen i Sverige. Från enhetskyrka till religiös mångfald och sekularisering. • Immigration till Sverige förr och nu, samt dess betydelse för kulturer och samhällen. • Politiska val och partier i Sverige. Riksdag och regering och deras olika uppdrag. Individers och gruppers möjligheter att påverka beslut och samhällsutveckling. • Yrken och verksamheter i samhället. Entreprenörskap.

text: Att leva i världen

text: • Historiska gestalter, händelser och tidsperioder i världen med betydelse för vår egen tid. De båda världskrigen, deras orsaker och följder samt Förintelsen, folkfördrivningar, folkmord och Gulag. • Religiöst motiverade levnadsregler, ritualer, högtider, symboler och berättelser inom buddhism och hinduism. • Vilken betydelse religioner och andra livsåskådningar kan ha för människors identiteter och livsstilar. • Klimatförändringar och olika förklaringar till dessa. • Jordytan och på vilket sätt den formas och förändras av människans markutnyttjande och naturens egna processer, till exempel skogsavverkning, jordbävning och vulkanutbrott. Vilka konsekvenser detta får för människor och natur. • De mänskliga rättigheterna, deras innebörd och betydelse, inklusive barnets rättigheter i enlighet med barnkonventionen samt diskrimineringsgrunderna i svensk lag. • Jordens klimat- och vegetationszoner. Hur klimatförhållanden påverkar människors levnadsvillkor. • Aktuella samhällsfrågor i olika medier.

text: Att undersöka verkligheten

text: • Kartan och dess uppbyggnad med färger och symboler. • Jordgloben. Kontinenternas och världshavens lägen på jordgloben. Namn och läge på länder och platser i Europa och övriga världen som är betydelsefulla för eleven. • Fältstudier för att undersöka natur- och kulturlandskap. • Metoder för att söka information från olika källor. Hur man kan värdera, bearbeta och presentera information. • Informationsspridning, reklam och opinionsbildning i olika medier. Hur man kan urskilja budskap, avsändare och syfte.

text: Ämnesspecifika begrepp

text: Slöjd

text: Att tillverka föremål och bearbeta material med hjälp av redskap är ett sätt för människan att tänka och uttrycka sig. Slöjdande är en form av skapande som innebär att finna konkreta lösningar inom hantverkstradition och design utifrån behov i olika situationer. Slöjd innebär manuellt och intellektuellt arbete i förening vilket utvecklar kreativitet och stärker tilltron till förmågan att klara uppgifter i det dagliga livet. Dessa förmågor är betydelsefulla för både individers och samhällens utveckling.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet slöjd ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i olika hantverk och förmågan att arbeta med olika material och tekniker. Eleverna ska ges möjligheter att utveckla sitt handlag i en process där tanke, sinnesupplevelse och handling samverkar. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla idéer, överväga olika lösningar, framställa föremål och värdera resultat och kombinera dessa kunskaper med medvetna val av material och teknik. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar nyfikenhet och kreativitet och uppmuntra eleverna till att ta egna initiativ och att arbeta på ett undersökande och problemlösande sätt. Genom undervisningen ska eleverna ges förutsättningar att utveckla kunskaper om färg, form, funktion och konstruktion. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar en medvetenhet om estetiska traditioner och förståelse för slöjd, hantverk och design från olika kulturer och tidsperioder. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetsmiljö och säkerhetsfrågor och om hur man väljer och hanterar material för att främja en hållbar utveckling. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om ämnesspecifika begrepp. På så sätt ska eleverna ges förutsättningar att samtala om slöjd, hantverk och design samt presentera och utvärdera arbetsprocesser. Genom undervisningen i ämnet slöjd ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att • formge och framställa föremål i olika material med lämpliga redskap, verktyg och hantverkstekniker, • välja och planera tillvägagångssätt för slöjdarbetet utifrån syftet med arbetet och utifrån kvalitets- och miljöaspekter, • undersöka och reflektera över slöjdföremål utifrån kvalitet, form och funktion, och • använda ämnesspecifika ord, begrepp och symboler.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–6

text: Slöjdens material, redskap och hantverkstekniker

text: • Metall, textil och trä. Materialens egenskaper och användningsområden. • Handverktyg, redskap och maskiner. Hur de benämns och används på ett säkert och ändamålsenligt sätt. • Enkla former av några hantverkstekniker, till exempel metalltrådsarbete, tovning och sågning. • Enkla skisser och arbetsbeskrivningar och hur de kan läsas och följas.

text: Slöjdens arbetsprocesser

text: • Slöjdarbetets olika delar: idéutveckling, överväganden, framställning och värdering av arbetsprocessen. Hur delarna i arbetsprocessen samverkar till en helhet.

text: • Utforskande av materialens, redskapens och verktygens möjligheter. • Dokumentation av arbetsprocessen i ord och bild, till exempel i en loggbok.

text: Slöjdens estetiska och kulturella uttrycksformer

text: • Föremål och berättelser som inspirationskällor och förebilder för eget skapande. • Hur färg, form och material påverkar slöjdföremåls uttryck.

text: Slöjden i samhället

text: • Slöjdföremålens funktion och betydelse, till exempel som bruks- och prydnadsföremål. • Några slöjdmaterials ursprung, till exempel ull och svenska träslag.

text: Ämnesspecifika begrepp

text: • Ord, begrepp och symboler inom ämnet slöjd, för att till exempel beskriva slöjdföremål och utvärdera arbetsprocesser.

text: I årskurs 7–9

text: • Metall, textil och trä. Materialens egenskaper, deras användningsområden och kombinationsmöjligheter. • Handverktyg, redskap och maskiner. Hur de benämns och används på ett säkert och ändamålsenligt sätt. • Några former av hantverkstekniker, till exempel virkning och urholkning. • Ergonomi och arbetsmiljö, till exempel lämplig arbetshöjd och ljudnivå. • Skisser, mönster och arbetsbeskrivningar.

text: Slöjdens arbetsprocesser

text: • Slöjdarbetets olika delar: idéutveckling, överväganden, framställning och värdering av arbetsprocessen. Hur delarna i arbetsprocessen samverkar och påverkar resultatet. • Undersökande av olika materials och hantverksteknikers möjligheter. • Dokumentation av arbetsprocessen i ord och bild, till exempel i en loggbok.

text: • Arkitektur, konst och design som inspirationskällor och förebilder för eget skapande. • Egen formgivning med hjälp av olika material, färger och former. • Mode och trender i ungdomskulturer, vad de signalerar och hur de kan påverka individen. • Slöjd och hantverk i Sverige och andra länder som uttryck för etnisk och kulturell identitet.

text: Slöjden i samhället

text: • Slöjd historiskt och i nutid, till exempel lokala hantverkstraditioner och aktuella trender. • Materialens ursprung, tillverkning, användning och miljöpåverkan. • Resurshushållning, till exempel genom reparationer och återanvändning av material.

text: Ämnesspecifika begrepp

text: • Ord, begrepp och symboler inom ämnet slöjd för att till exempel beskriva slöjdföremål och utvärdera arbetsprocesser.

text: Svenska

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet svenska ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i och om svenska språket. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sin förmåga att kommunicera och anpassa sitt språk till olika sammanhang och för olika syften. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar tal, skrift och andra kommunikationsformer. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar sin läsförmåga och sitt intresse för att läsa och skriva. Genom undervisningen ska eleverna få möta, utveckla kunskaper om och ges möjligheter att uttrycka sig genom litteratur, bilder, film, teater, drama, rörelse och andra kommunikationsformer. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om och tilltro till sin förmåga att formulera och uttrycka egna åsikter och tankar. Därigenom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar sitt språk, sin identitet och sin förståelse för omvärlden. Vidare ska undervisningen syfta till att eleverna utvecklar sina kunskaper om hur det svenska språket är uppbyggt. På så sätt ska undervisningen bidra till att stärka elevernas medvetenhet om den egna språkliga och kommunikativa förmågan. Undervisningen ska också ge eleverna möjligheter att utveckla och fördjupa sin ord- och begreppsförståelse. Undervisningen ska ge eleverna möjligheter att utveckla kunskaper om hur man söker och kritiskt värderar information från olika källor. Undervisningen ska dessutom bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om digitala kommunikationsverktyg. Genom undervisningen i ämnet svenska ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att • tala och samtala i olika sammanhang, • läsa, förstå och reflektera över olika texter, • skriva texter för olika syften och mottagare,

text: • bearbeta innehållet i litteratur, bilder, film, teater, drama och andra medier, och • söka och värdera information från olika källor.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–6

text: Tala, lyssna och samtala

text: • Hur man kan använda omskrivningar och visuell förstärkning, till exempel bilder och tecken, för att förstå och göra sig förstådd. • Kommunikation för olika syften. Lyssna, svara, fråga, berätta samt uttrycka önskemål och känslor. • Kommunikations- och samtalsregler. Turtagning, talutrymme, kroppsspråk och mimik. • Muntliga presentationer. Hur man genomför presentationer inför grupp. Bilder och andra verktyg som kan stödja presentationer.

text: Läsa och skriva

text: • Lässtrategier för att avkoda och förstå texter. • Ordbilder i närmiljön samt utifrån elevens erfarenhet och intresse. • Strategier för att skriva olika typer av texter, till exempel meddelanden. • Alfabetet och den alfabetiska ordningen. Sambandet mellan ljud och bokstav. • Skriftspråkets uppbyggnad. Mellanrum mellan ord, stor bokstav och punkt. • Skrivverktyg. Hur till exempel ordbehandlingsprogram med bildstöd och talsyntes kan användas när man skriver. • Handstil och att skriva på dator.

text: Berättande texter och faktatexter

text: • Berättande texter och poetiska texter för barn: rim, ramsor, sånger, bilderböcker, kapitelböcker, lyrik, dramatik, sagor och myter. • Berättande texters budskap, uppbyggnad och innehåll. Hur en berättande text kan organiseras med inledning, händelseförlopp och avslutning. • Några barnboksförfattare. • Beskrivande och förklarande texter för barn, till exempel faktatexter, och hur deras innehåll kan organiseras. • Texter som kombinerar ord och bild, till exempel film, interaktiva spel och webbtexter.

text: Språkbruk

text: • Språkliga strategier för att minnas och lära, till exempel tankekartor. • Skillnader i språkanvändning beroende på vem man talar till och med vilket syfte. • Ord, begrepp och kroppsspråk som används för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter.

text: Informationssökning

text: • Informationssökning i böcker och på webbsidor för barn.

text: I årskurs 7–9

text: Tala, lyssna och samtala

text: • Hur man kan använda omskrivningar och visuell förstärkning, till exempel bilder och tecken, för att förstå och göra sig förstådd. • Kommunikation för olika syften. Hur åsikter, intresse och argument kan uttryckas. • Hur man kan anpassa sin kommunikation till olika situationer och sammanhang. • Muntliga presentationer. Stödord, bilder och digitala medier som verktyg för att planera och genomföra en presentation.

text: Läsa och skriva

text: • Lässtrategier för att avkoda och förstå olika texter. Sökläsning och läsning mellan raderna. • Strategier för att skriva olika typer av texter och hur man anpassar innehållet till olika mottagare. Olika sätt att bearbeta egna texter till innehåll och form. • Skriftspråkets uppbyggnad. Skiljetecken och stavningsregler. • Alfabetisk ordning. Hur man hittar i innehållsförteckningar och ordböcker. • Handstil och att skriva på dator. • Skrivverktyg. Hur till exempel ordbehandlingsprogram med stavningskontroll kan användas när man skriver. • Digitala kommunikationsverktyg.

text: Berättande texter och faktatexter

text: • Berättande texter och poetiska texter för barn och unga: skönlitteratur, lyrik, dramatik, sagor och myter. • Berättande texters budskap och uppbyggnad med miljö- och personbeskrivningar samt dialoger. • Några barn- och ungdomsförfattare. • Beskrivande, förklarande och instruerande texter, till exempel nyhetsartiklar, spelinstruktioner och recept. Texternas innehåll, uppbyggnad och typiska språkliga drag. • Texter som kombinerar ord, bild och ljud, till exempel webbtexter, interaktiva spel och tv-program. Texternas innehåll, uppbyggnad och typiska språkliga drag.

text: Språkbruk

text: • Språkliga strategier för att minnas och lära, till exempel tankekartor och stödord. • Skillnader i språkanvändning beroende på vem man skriver till och med vilket syfte. 29

text: • Ord, begrepp och kroppsspråk som används för att uttrycka budskap. • Variationer i det svenska språket, till exempel slanguttryck och dialekter. • Ordspråks och metaforers betydelse i texter och dagligt tal.

text: Informationssökning

text: • Informationssökning i olika medier och källor, till exempel i uppslagsböcker, genom intervjuer och via sökmotorer på internet. • Källkritik. Hur man bedömer informationens rimlighet och hur texters avsändare påverkar innehållet.

text: Svenska som andraspråk

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet svenska som andraspråk ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i och om svenska språket. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sin förmåga att kommunicera och anpassa sitt språk till olika sammanhang och för olika syften. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar tal, skrift och andra kommunikationsformer. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar sin läsförmåga och sitt intresse för att läsa och skriva på svenska. Undervisningen ska också ge eleverna många möjligheter att kommunicera på svenska utifrån sin kunskapsnivå, utan att ställa för tidiga krav på språklig korrekthet. Genom undervisningen ska eleverna få möta, utveckla kunskaper om och ges möjligheter att uttrycka sig genom litteratur, bilder, film, teater, drama, rörelse och andra kommunikationsformer. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om och tilltro till sin förmåga att formulera och uttrycka egna åsikter och tankar. Därigenom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar sitt språk, sin identitet och sin förståelse för omvärlden. Vidare ska undervisningen syfta till att eleverna utvecklar sina kunskaper om hur det svenska språket är uppbyggt och om dess uttal. På så sätt ska undervisningen bidra till att stärka elevernas medvetenhet om den egna språkliga och kommunikativa förmågan. Undervisningen ska också ge eleverna möjligheter att utveckla och fördjupa sin ord- och begreppsförståelse. Undervisningen ska ge eleverna möjligheter att utveckla kunskaper om hur man söker och kritiskt värderar information från olika källor. Undervisningen ska dessutom bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om digitala kommunikationsverktyg. Genom undervisningen i ämnet svenska som andraspråk ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att • tala och samtala i olika sammanhang, • läsa, förstå och reflektera över olika texter, 30 • skriva texter för olika syften och mottagare,

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–6

text: Tala, lyssna och samtala

text: • Hur man kan använda omskrivningar och visuell förstärkning, till exempel bilder och tecken, för att förstå och göra sig förstådd. • Kommunikation för olika syften. Lyssna, svara, fråga, berätta samt uttrycka önskemål och känslor. • Kommunikations- och samtalsregler. Turtagning, talutrymme, kroppsspråk och mimik. • Muntliga presentationer. Hur man genomför presentationer inför grupp. Bilder och andra verktyg som kan stödja presentationer. • Uttal, betoning och satsmelodi. Svenska språkets uttal i jämförelse med modersmålets.

text: Läsa och skriva

text: • Lässtrategier för att avkoda och förstå texter. • Ordbilder i närmiljön samt utifrån elevens erfarenhet och intresse. • Strategier för att skriva olika typer av texter, till exempel meddelanden. • Alfabetet och den alfabetiska ordningen. Sambandet mellan ljud och bokstav. Bokstävers form och ljud i jämförelse med modersmålet. • Skriftspråkets uppbyggnad. Mellanrum mellan ord, stor bokstav och punkt. • Skrivverktyg. Hur till exempel ordbehandlingsprogram med bildstöd och talsyntes kan användas när man skriver. • Handstil och att skriva på dator.

text: Berättande texter och faktatexter

text: Språkbruk

text: • Språkliga strategier för att minnas och lära, till exempel tankekartor. • Skillnader i språkanvändning beroende på vem man talar till och med vilket syfte.

text: • Ord, begrepp och kroppsspråk som används för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter.

text: Informationssökning

text: I årskurs 7–9

text: Tala, lyssna och samtala

text: • Hur man kan använda omskrivningar och visuell förstärkning, till exempel bilder och tecken, för att förstå och göra sig förstådd. • Kommunikation för olika syften. Hur åsikter, intresse och argument kan uttryckas. • Hur man kan anpassa sin kommunikation till olika situationer och sammanhang. • Muntliga presentationer. Stödord, bilder och digitala medier som verktyg för att planera och genomföra en presentation. • Uttal, satsmelodi och sambandet mellan betoning och betydelse.

text: Läsa och skriva

text: Berättande texter och faktatexter

text: Språkbruk

text: • Språkliga strategier för att minnas och lära, till exempel tankekartor och stödord. • Skillnader i språkanvändning beroende på vem man skriver till och med vilket syfte. • Ord, begrepp och kroppsspråk som används för att uttrycka budskap. • Variationer i det svenska språket, till exempel slanguttryck och dialekter. • Ordspråks och metaforers betydelse i texter och dagligt tal.

text: Informationssökning

text: Teknik

text: Tekniska lösningar har i alla tider varit betydelsefulla för människan och för samhällens utveckling. Drivkrafterna bakom teknikutvecklingen har ofta varit en strävan att lösa problem och uppfylla mänskliga behov. I vår tid ställs allt högre krav på tekniskt kunnande i vardags- och arbetslivet och många av dagens samhällsfrågor och politiska beslut rymmer inslag av teknik. För att förstå teknikens roll för individen, samhället och miljön behöver den teknik som omger oss göras synlig och begriplig.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet teknik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om tekniska lösningar i vardagen, hur de fungerar och kan användas. Undervisningen syftar också till att stimulera elevernas intresse för teknik. Genom undervisningen ska eleverna ges förutsättningar att utveckla kunskaper om hur man kan lösa problem och uppfylla behov med hjälp av teknik. Eleverna ska även ges förutsättningar att pröva egna tekniska idéer och hitta lösningar. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om och erfarenheter av hur redskap och teknisk utrustning används på ett säkert och ändamålsenligt sätt. På så sätt ska eleverna ges möjlighet att stärka tilltron till sin förmåga att använda teknik och att med teknikens hjälp lösa vardagliga problem och tillfredsställa olika behov. I teknikundervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla medvetenhet om att teknisk verksamhet har betydelse för och påverkar människan, samhället och miljön. Därigenom ska eleverna ges förutsättningar att utveckla ett kritiskt förhållningssätt till tekniska lösningar. Eleverna ska även ges möjlighet att få en orientering om teknikens historiska utveckling för att bättre förstå framväxten av dagens teknik. Vidare ska undervisningen i teknik bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om ämnesspecifika begrepp och uttrycksformer. På så sätt ska eleverna ges förutsättningar att samtala om teknik och presentera och utvärdera arbetsprocesser.

text: Genom undervisningen i ämnet teknik ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att • jämföra och reflektera över tekniska lösningar i vardagen utifrån ändamålsenlighet och funktion, • identifiera problem och behov som kan lösas med teknik och utarbeta förslag till lösningar, • hantera redskap och teknisk utrustning på ett säkert och ändamålsenligt sätt, • värdera konsekvenser av olika teknikval för individ, samhälle och miljö, och • använda ämnesspecifika ord, begrepp och symboler.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–6

text: Tekniska lösningar

text: • Föremål där enkla mekanismer såsom hävstänger och länkar används för att uppnå en viss funktion, till exempel föremål på lekplatsen och husgeråd av olika slag. • Tekniska lösningar där människan härmat naturen, till exempel kardborren som förebild för kardborrebandet. • Material för eget konstruktionsarbete. Deras egenskaper och hur de kan sammanfogas.

text: Strategier för att hantera och utveckla tekniska lösningar

text: • Undersökande av hur några vardagliga föremål är uppbyggda, utformade och fungerar. • Egna konstruktioner där man tillämpar enkla mekanismer. • Dokumentation, till exempel i form av skisser och bilder. • Redskap och teknisk utrustning i närmiljön. Hur de används på ett ändamålsenligt och säkert sätt. • Instruktioner, till exempel till enkla byggsatser.

text: Teknik, människa, samhälle och miljö

text: • Föremål i elevens vardag. Hur de är anpassade efter människans behov och har förändrats över tid. • Säkerhet vid teknikanvändning, till exempel när man hanterar elektricitet.

text: Ämnesspecifika begrepp

text: • Ord, begrepp och symboler inom ämnet teknik för att till exempel samtala om teknik och utvärdera arbetsprocesser.

text: I årskurs 7–9

text: Tekniska lösningar

text: • Föremål som består av rörliga delar och hur de rörliga delarna är sammanfogade med hjälp av olika mekanismer för att uppnå en viss funktion, till exempel handbromsen eller tramporna på cykeln. • Hur vanliga hållfasta och stabila konstruktioner är uppbyggda, till exempel hus och broar. • Material som används till exempel i hållfasta och stabila konstruktioner, samt deras egenskaper. • Tekniska lösningar som utnyttjar elkomponenter för att åstadkomma ljud, ljus eller rörelse, till exempel larm och belysning.

text: • Tillvägagångssätt för att lösa tekniska vardagsproblem och behov, till exempel om lampan slocknar och att inreda ett rum. • Egna konstruktioner med tillämpningar av principer för hållfasta och stabila strukturer, mekanismer och elektriska kopplingar. • Dokumentation med förklarande ord och begrepp, till exempel i form av enkla skisser, bilder och med fysiska eller digitala modeller. • Användning av redskap och teknisk utrustning för kommunikation, informationssökning och tjänster av olika slag i samhället. Hur de används på ett ändamålsenligt och säkert sätt. • Manualer för redskap och teknisk utrustning i närmiljön.

text: Teknik, människa, samhälle och miljö

text: • Tekniska system i hemmet och samhället, till exempel vatten- och avloppssystem och system för återvinning. Några delar i systemen och hur de samverkar. Systemens förändringar över tid och några orsaker till det. • Säkerhet vid användning av kommunikations- och informationsteknik, till exempel mobiltelefoni och internet. • Olika sätt att hushålla med resurser i närmiljön, till exempel energi och vatten. • Konsekvenser av teknikval, för- och nackdelar med olika tekniska lösningar.

text: Ämnesspecifika begrepp

text: Bilaga 2

text: KurSpLaner För grundSärSKOLanS ämneSOmråden

text: estetisk verksamhet

text: Estetisk verksamhet är viktig för människors sätt att tänka, lära och uppleva sig själva och omvärlden. Vi omges ständigt av olika estetiska uttrycksformer som ger oss olika estetiska och känslomässiga upplevelser. Genom att arbeta med skapande verksamhet kan människor bearbeta intryck och utveckla sin kreativitet, nyfikenhet och skapande förmåga. Kunskaper om och i estetisk verksamhet ökar människors möjlighet att delta i samhällets kulturliv och i annan social gemenskap.

text: Syfte

text: Undervisningen inom ämnesområdet estetisk verksamhet ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om hur man kan skapa och gestalta med de olika estetiska uttrycksformerna bild, slöjd, musik, rytmik, lek och drama. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att uttrycka och kommunicera intryck och erfarenheter på ett mångsidigt sätt. På så sätt ska undervisningen bidra till att stärka elevernas tilltro till sin förmåga att skapa med kreativitet och fantasi. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om färg, form och struktur samt om ljud, rytm och musik. Undervisningen ska även bidra till att eleverna tillägnar sig kunskaper om olika hantverk och deras material, redskap och tekniker. På så sätt ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar sitt handlag och sin nyfikenhet på att utforska och experimentera inom det estetiska området. Undervisningen ska syfta till att ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om olika sätt att skapa både förr och nu och ett intresse för estetiska uttrycksformer i olika traditioner och kulturer. Genom undervisningen ska eleverna även stimuleras att använda samhällets kulturella utbud för att därigenom öka delaktigheten i sociala sammanhang. Vidare syftar undervisningen till att eleverna utvecklar kunskaper om ämnesspecifika begrepp. På så sätt ska eleverna ges förutsättningar att bli delaktiga i samtal om bild, musik, slöjd, rytmik, lek och drama. Genom undervisningen inom ämnesområdet estetisk verksamhet ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att • skapa genom bild, musik och slöjd, • välja och använda olika material, tekniker, redskap, verktyg, instrument, ljud och rörelser, • undersöka estetiska uttryck i olika konstformer, tidsepoker, traditioner och kulturer, och • använda ord, begrepp och symboler inom ämnesområdet.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–9

text: Estetisk framställning

text: • Olika sätt att skapa, till exempel imiterande och fritt. • Färg, form och struktur. Deras betydelse för bilders och föremåls uttryck. • Fotografering och filmande. • Rytmik, rim och ramsor. Sång- och danslekar. • Spel på musik- och rytminstrument. • Rollspel, till exempel utifrån sagor, händelser och känslor. • Dramatisering av sånger och berättelser med ljud, musik och rörelse. • Slöjdarbetets olika delar: idéutveckling, överväganden och framställning. Hur delarna i arbetsprocessen samverkar till en helhet. • Hur färg, form och material påverkar slöjdföremåls uttryck. • Presentationer, framträdanden och redovisningar.

text: Material, redskap och tekniker

text: • Material som kan användas vid framställning av bilder och föremål, till exempel textil, trä och metall. • Verktyg, redskap, instrument och maskiner som kan användas i estetisk verksamhet. • Bildtekniker, till exempel teckning, målning och modellering. • Bildhantering, till exempel med digitalkamera och dator. • Hantverkstekniker med olika material, handverktyg och redskap, till exempel tovning och urholkning. • Arbetsbeskrivningar, till exempel muntliga eller illustrerade.

text: Estetisk verksamhet i samhället

text: • Bilder, film, musik, sång, dans och hantverksföremål från olika genrer, kulturer, traditioner och tidsperioder. • Reklam- och nyhetsbilder och andra för eleven aktuella bilder. Hur de är uppbyggda och vilket budskap de förmedlar. • Några slöjdmaterials ursprung och användning, till exempel ull och trä. • Konst, arkitektur och design i samhället. • Mode och trender i ungdomskulturen. Vad de kan signalera och hur de kan påverka individen. • Musik som knyter an till elevens vardagliga och högtidliga sammanhang.

text: Ämnesspecifika begrepp

text: • Ord, begrepp och symboler inom ämnesområdet estetisk verksamhet för att till exempel kommunicera om bilder, musik och slöjd och för att utvärdera arbetsprocesser.

text: Språk är människans främsta redskap för att tänka, kommunicera och lära. Genom kommunikation utvecklar människor sin identitet, uttrycker känslor och tankar och förstår hur andra känner och tänker. Kommunikation ökar förutsättningarna för delaktighet i vardagen och i samhället.

text: Syfte

text: Undervisningen inom ämnesområdet kommunikation ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i att samspela med andra och en tilltro till sin förmåga att aktivt påverka sin situation. Eleverna ska ges förutsättningar att kommunicera i olika sammanhang och kunna uttrycka sig med tydlig avsikt i tal och andra kommunikationsformer. Därigenom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar sitt språk och sin identitet. Vidare ska undervisningen stimulera elevernas vilja att ta emot och tolka kommunikation. På så sätt ska eleverna ges möjligheter att utveckla sin förmåga att lyssna, samtala och förstå. Genom undervisningen ska eleverna möta och uppleva olika former av kommunikation såsom bilder, litteratur, film, teater, drama och rörelse. Därigenom ska eleverna ges förutsättningar att utveckla sin förståelse för omvärlden. Genom undervisningen ska eleverna stimuleras att utveckla kunskaper om hur man söker information i olika källor och hur digitala kommunikationsverktyg kan användas. På så sätt ska eleverna ges förutsättningar för ökad självständighet. Vidare syftar undervisningen till att eleverna utvecklar kunskaper om ämnesspecifika begrepp. Därigenom ska eleverna ges förutsättningar för ökad delaktighet i sociala sammanhang. För elever med annat modersmål än svenska ska undervisningen bidra till att eleverna stärks i sin utveckling till att bli flerspråkiga. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sin ord- och begreppsförståelse både på svenska och modersmålet. Undervisningen ska på så sätt bidra till att eleverna utvecklar såväl sitt modersmål som sin identitet. Genom undervisningen inom ämnesområdet kommunikation ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att • samspela med andra, • tolka olika former av kommunikativa uttryck, • söka information från olika källor, och • använda ord, begrepp, symboler och andra uttryckssätt för kommunikation.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–9

text: Samspela, tala och samtala

text: • Grundläggande kommunikativa mönster och strukturer: turtagning, hur man initierar, upprätthåller och avslutar samspel eller samtal. • Kommunikation i olika sammanhang och miljöer, till exempel under rasten, i affären eller genom digitala kommunikationsverktyg. 38 • Känslor, hur de kan uttryckas och tolkas.

text: • Kroppsspråk, tecken eller tal. Hur man kan uttrycka sin avsikt på olika sätt. • Språkets struktur, ordföljd och meningsbyggnad. • Kommunikationsverktyg. Hur de kan användas för att förstärka elevens kommunikation.

text: Tolka och förstå

text: • Bok- och bildsamtal. Berättande texter och poetiska texter för barn och unga: rim, ramsor, sånger, bilderböcker, kapitelböcker, lyrik, dramatik, sagor och myter. • Tolka kommunikativa uttryck, till exempel kroppsspråk, tecken eller tal. • Ordbilder utifrån elevens erfarenhet och intresse. • Bokstavsformer och ljud utifrån elevens erfarenhet och intresse. • Skriva för hand eller på dator, till exempel elevens namn.

text: Informationssökning

text: • Information i vardagssituationer, till exempel scheman, symboler och instruktioner. • Informationssökning i olika medier och källor, till exempel tidningar, uppslagsböcker, bibliotek och sökmotorer på internet.

text: Ämnesspecifika begrepp

text: • Ord, begrepp och symboler inom ämnesområdet kommunikation, till exempel för att samspela med andra.

text: motorik

text: Fysiska aktiviteter, rörlighet och en hälsosam livsstil är grundläggande för människors välbefinnande. Positiva upplevelser av rörelse och friluftsliv under uppväxtåren har stor betydelse för om vi blir fysiskt aktiva senare i livet. Genom rörelse skapas förutsättningar för nya erfarenheter och nytt lärande. Kropp, känslor och sinnen samverkar i den motoriska utvecklingen, som i sin tur främjar självständigheten och hälsan.

text: Syfte

text: Undervisningen inom ämnesområdet motorik ska syfta till att eleverna utvecklar allsidiga rörelseförmågor och intresse för att vara fysiskt aktiva. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar en god kroppsuppfattning och tilltro till sin egen fysiska förmåga att påverka sin omgivning. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att prova många olika slags rörelseaktiviteter. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om sambanden mellan rörelse, hälsa och livsstil. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla sin samarbetsförmåga och respekt för andra. Därigenom syftar undervisningen till att främja elevernas självständighet och delaktighet i samhället. Genom undervisningen ska eleverna utveckla förmågan att vistas i utemiljöer och naturen under olika årstider och få förståelse för värdet av ett aktivt 39

text: friluftsliv. Eleverna ska också få kännedom om risker och säkerhet vid fysiska aktiviteter och få kunskaper om hur man handlar i nödsituationer. Vidare syftar undervisningen till att eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om ämnesspecifika begrepp. På så sätt ska eleverna ges förutsättningar att bli delaktiga i samtal om idrott, hälsa och livsstil. Genom undervisningen inom ämnesområdet motorik ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att • använda kroppens förmåga att röra sig allsidigt i olika sammanhang, • se samband mellan rörelse, hälsa och livsstil, • genomföra olika aktiviteter i utemiljö och i naturen, och • använda ord, begrepp och symboler inom ämnesområdet.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–9

text: Rörelse

text: • Grundläggande motoriska rörelser. Deras sammansatta former i redskapsövningar, lekar, danser och rörelser till musik, såväl inomhus som utomhus. • Finmotorik, till exempel handgrepp och ansiktsmotorik. • Lekar, danser och andra rörelseaktiviteter och deras regler. • Rörelser i vatten, till exempel balansera, flyta och simma i mag- och ryggläge.

text: Hälsa och livsstil

text: • Olika träningsformer och hur de utvecklar kondition, styrka och smidighet. • Samband mellan rörelse, hälsa och livsstil. • Klädsel för olika aktiviteter samt betydelsen av omklädning och dusch. • Arbetsställningar och belastningar vid fysiska aktiviteter. Förebyggande av skador, till exempel genom uppvärmning och allsidig träning. • Samtal om upplevelser av olika fysiska aktiviteter och träningsformer, kroppsuppfattning och självbild.

text: Friluftsliv och utevistelse

text: • Undersöka och orientera sig i närmiljön. • Rörelseaktiviteter i skiftande natur- och utemiljöer under olika årstider. Allemansrättens grunder. • Hänsynstagande och säkerhet i samband med fysiska aktiviteter. • Planera och genomföra olika friluftsaktiviteter.

text: Ämnesspecifika begrepp

text: Ord, begrepp och symboler inom ämnesområdet motorik för att till exempel kommunicera om rörelse, hälsa och livsstil.

text: Människor har i alla tider och i alla samhällen försökt förstå sina levnadsvillkor och de sociala sammanhang som de ingår i. Att förvalta jorden så att en hållbar utveckling blir möjlig och att utveckla ett samhälle som präglas av demokratiska värden är ett gemensamt ansvar. Kunskaper om hem och samhälle ger människor förutsättningar att orientera sig i världen och ta ansvar för sitt handlande.

text: Syfte

text: Undervisningen inom ämnesområdet vardagsaktiviteter ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om mönster och rutiner som ingår i vardagen. Eleverna ska ges förutsättningar att ta initiativ till, planera och genomföra aktiviteter som har betydelse för praktiska situationer i hemmet. På så sätt ska undervisningen bidra till ökad självständighet hos eleven och tilltro till den egna förmågan att agera. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om sin närmiljö och dess historia för att på så sätt få perspektiv på det förflutna, nutiden och framtiden. Genom undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika geografiska platser och en rumslig medvetenhet för att på så sätt få en ökad förståelse för sin omvärld. Vidare syftar undervisningen till att eleverna utvecklar kunskaper om olika religioner, en förståelse för olika livsfrågor samt perspektiv på sig själva i relation till andra människor. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om de mänskliga rättigheterna och om demokratiska processer. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika servicefunktioner i samhället samt om närområdets kultur- och fritidsutbud. Vidare syftar undervisningen till att eleverna utvecklar kunskaper om ämnesspecifika begrepp. På så sätt ska eleverna ges förutsättningar att bli delaktiga i samtal om vardagsliv och samhälle. Genom undervisningen inom ämnesområdet vardagsaktiviteter ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att • välja, planera och genomföra aktiviteter i vardagsmiljön, • undersöka närmiljön, dess natur, historia och traditioner, • undersöka kristendomen, andra religioner och andra livsåskådningar, • reflektera över demokratiska värden, principer och arbetssätt, • söka information om service- och kulturutbud, och • använda ord, begrepp och symboler inom ämnesområdet.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–9

text: Vardagsrutiner och vardagsmiljö

text: • Recept och instruktioner och hur de kan läsas och följas. • Bakning och matlagning och olika metoder för detta. • Rutiner för måltider och hur måltider kan arrangeras för att skapa gemenskap och välbefinnande. 41

text: • Hygien och rengöring vid hantering, tillagning och förvaring av livsmedel. • Samband mellan mat och hälsa. • Rutiner vid inköp. Planering och genomförande. • Konsumentkunskap, till exempel kvalitet och jämförpris. • Återvinning och hur den fungerar. • Tvätt, rengöring och vård av olika material och ytor i hemmet. Miljövänliga metoder för detta. • Redskap, verktyg och teknisk utrustning som används i hemmet. • Olycksrisker i hemmet och hur de kan förebyggas. • Arbetsfördelning i hemmet ur ett jämställdhetsperspektiv.

text: Omvärld

text: • Närmiljön och dess historia, kulturarv, traditioner och högtider. • Sverige och världen, platser som har betydelse för eleven. • Kristendomen i det svenska samhället förr och nu. Några högtider och några av de vanligaste psalmerna. • Några religiöst motiverade levnadsregler och berättelser från kristendom, islam, judendom, hinduism och buddhism. • Samhällsfunktioner och samhällsservice, till exempel räddningstjänst och sjukvård samt fritids- och kulturutbud i närsamhället. Metoder för att söka information. • Utbildningsvägar, yrken och verksamheter i samhället samt entreprenörskap. • Aktuella frågor och debatter i samhället. • Reklam och information i olika medier.

text: Leva tillsammans

text: • Livsfrågor med betydelse för eleven, till exempel gott och ont, rätt och orätt, kamratskap, könsroller, jämställdhet och relationer. • Värdegrund, demokrati och alla människors lika värde, till exempel barnkonventionen, elevråd och klassråd. • Regler och lagar med betydelse för eleven. Trafikregler och hur man beter sig i trafiken på ett säkert sätt.

text: Ämnesspecifika begrepp

text: • Ord, begrepp och symboler inom ämnesområdet vardagsaktiviteter för att till exempel kommunicera om vardagsliv och samhälle.

text: Verklighetsuppfattning

text: Naturvetenskapen har sitt ursprung i människans nyfikenhet och behov av att veta mer om sig själv och sin omvärld. Att veta hur företeelser i omvärlden hänger samman är en förutsättning för att verkligheten ska vara begriplig. Med kunskaper om människan och naturen får människor redskap för att påverka sitt eget välbefinnande, men också för att kunna bidra till en hållbar 42 utveckling.

text: Syfte

text: Undervisningen inom ämnesområdet verklighetsuppfattning ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om människa och natur och om samband mellan dem. Därigenom ska undervisningen bidra till att eleverna ges förutsättningar att samspela med naturen och sin omgivning. Vidare ska undervisningen syfta till att eleverna utvecklar en matematisk förståelse och därigenom en förmåga att strukturera vardagen och lösa praktiska problem. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper i att ordna sina erfarenheter utifrån rum, tid, kvalitet och kvantitet. Undervisningen bidrar därigenom till att eleverna ges förutsättningar att tolka, beskriva och påverka sin verklighet. Undervisningen ska bidra till att eleverna stimuleras till en utforskande hållning och en förmåga att använda sina kunskaper i olika situationer. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att se konsekvenserna av eget och andras handlande samt uppfatta samband mellan orsak och verkan. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om naturvetenskapliga företeelser och teknik. På så sätt ska eleverna få en ökad förståelse för omvärlden och en tilltro till den egna förmågan att hantera vardagliga situationer. Vidare syftar undervisningen till att eleverna utvecklar kunskaper om ämnesspecifika begrepp, symboler och uttrycksformer. På så sätt ska eleverna ges förutsättningar att bli delaktiga i samtal om naturvetenskap, matematik och teknik. Genom undervisningen inom ämnesområdet verklighetsuppfattning ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att • använda kunskaper om människa och natur, • ordna händelser och upplevelser i tid och rum, • sortera föremål utifrån kvalitet och kvantitet, • reflektera över samband mellan orsak och verkan, • identifiera och reflektera över tekniska lösningar i vardagen utifrån funktion, och • använda ord, begrepp och symboler inom ämnesområdet.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–9

text: Människa, djur och natur

text: • Människans upplevelser av ljus, ljud, temperatur, smak och doft med hjälp av olika sinnen. • Människokroppen och kroppsdelars namn och funktioner. • Pubertet och hur den inverkar på individen. Sexualitet, reproduktion, kärlek och olika slags relationer samt preventivmetoder. • Växter och djur, deras namn, livsvillkor och levnadsmiljöer. • Återkommande mönster i naturen, till exempel dygn, årstider och vädertyper. Hur detta kan påverka människor, djur och växter. • Vattnets olika former och kretslopp i naturen.

text: Tid

text: • Tidsuppfattning, till exempel länge, före och strax. • Uttryck för tid som beskriver nutid, dåtid och framtid samt uppdelning av tid, till exempel morgon, veckodag och årstid. • Planering av händelser i tidsföljd och tidsåtgång för aktiviteter.

text: Rum

text: • Lägesord och hur de används för att beskriva placering i rummet, till exempel här, under och framför. • Avstånd, riktning, riktmärken och kännemärken och hur de används vid förflyttning. • Avbildningar av verkligheten och förhållandet mellan original och till exempel bild, foto och film.

text: Kvalitet

text: • Likheter och olikheter. Hur föremål kan jämföras, sorteras och kategoriseras utifrån sina egenskaper. • Strukturer och egenskaper hos olika material och hur de kan upplevas, till exempel varmt, blankt och mjukt. • Geometriska figurer och namn på några av dessa, till exempel cirkel, kvadrat och triangel.

text: Kvantitet

text: • Längd, volym och massa och hur de kan mätas, storleksordnas och jämföras. • Heltal. Hur de benämns, storleksordnas och används för att ange antal och ordning. Ramsräkning. • Sedlar och mynt. Hur de kan sorteras efter värde. • Pengars användning. Vad några vanliga varor kan kosta. • De fyra räknesätten i praktiska situationer.

text: Orsak och verkan

text: • Metoder och strategier för att påverka situationer och lösa problem, till exempel ta på jacka när det är kallt och tända ljuset när det är mörkt. • Konsekvenser av olika val och handlingar som rör kroppen. • Hur människans olika val och handlingar kan påverka naturen och miljön och vad detta innebär för en hållbar utveckling, till exempel källsortering och val av färdmedel. • Risker i närmiljön, till exempel kemikalier och elektricitet.

text: Tekniska lösningar

text: • Undersökande av hur några vardagliga föremål fungerar. • Föremål där enkla mekanismer såsom hävstänger används för att uppnå en viss funktion, till exempel på lekplatsen och i hemmet.

text: • Redskap och teknisk utrustning i närmiljön. Hur de används på ett ändamålsenligt och säkert sätt.

text: Ämnesspecifika begrepp

text: • Ord, begrepp och symboler inom ämnesområdet verklighetsuppfattning för att till exempel kommunicera om människa, djur och natur.