text: I

text: SKOLFS 2000:134

text: finns ytterligare föreskrifter om tillämpningen av betygskriterierna.

text: Bilaga

text: Ämne: Matematik

text: Ämnets syfte

text: Gymnasieskolans utbildning i matematik bygger vidare på kunskaper motsvarande de eleverna uppnår i grundskolan och innebär breddning och fördjupning av ämnet. Utbildningen syftar till att ge kunskaper i matematik för studier inom vald studieinriktning och för fortsatta studier. Utbildningen skall leda till förmåga att kommunicera med matematikens språk och symboler, som är likartade över hela världen. Utbildningen i matematik i gymnasieskolan syftar också till att eleverna skall kunna analysera, kritiskt bedöma och lösa problem för att självständigt kunna ta ställning i frågor, som är viktiga både för dem själva och samhället, som t.ex. etiska frågor och miljöfrågor. Utbildningen syftar även till att eleverna skall uppleva glädjen i att utveckla sin matematiska kreativitet och förmåga att lösa problem samt få erfara något av matematikens skönhet och logik.

text: Mål att sträva mot

text: Skolan skall i sin undervisning i matematik sträva efter att eleverna utvecklar sin tilltro till den egna förmågan att lära sig mera matematik, att tänka matematiskt och att använda matematik i olika situationer, utvecklar sin förmåga att tolka, förklara och använda matematikens språk, symboler, metoder, begrepp och uttrycksformer, utvecklar sin förmåga att tolka en problemsituation och att formulera den med matematiska begrepp och symboler samt välja metod och hjälpmedel för att lösa problemet, utvecklar sin förmåga att följa och föra matematiska resonemang samt redovisa sina tankegångar muntligt och skriftligt, utvecklar sin förmåga att med hjälp av matematik lösa problem på egen hand och i grupp bl.a. av betydelse för vald studieinriktning samt att tolka och värdera lösningarna i förhållande till det ursprungliga problemet, utvecklar sin förmåga att reflektera över sina erfarenheter av begrepp och metoder i matematiken och sina egna matematiska aktiviteter, utvecklar sin förmåga att i projekt och gruppdiskussioner arbeta med sin begreppsbildning samt formulera och motivera olika metoder för problemlösning, utvecklar sin förmåga att utforma, förfina och använda matematiska modeller samt att kritiskt bedöma modellernas förutsättningar, möjligheter och begränsningar, fördjupar sin insikt om hur matematiken har skapats av människor i många olika kulturer och om hur matematiken utvecklats och fortfarande utvecklas, utvecklar sina kunskaper om hur matematiken används inom informationsteknik, samt hur informationsteknik kan användas vid problemlösning för att åskådliggöra matematiska samband och för att undersöka matematiska modeller.

text: Ämnets karaktär och uppbyggnad

text: Matematiken har genom en mångtusenårig utveckling bidragit till det kulturella arvet. Matematiken är en förutsättning för stora delar av samhällets utveckling och den genomsyrar hela samhället, ofta på ett sätt som är osynligt för den ovane betraktaren. Matematiken har utvecklats ur såväl praktiska behov som ur människans nyfikenhet och lust att utforska och utvidga

text: matematiken som sådan. Matematikens begrepp, metoder och teorier har vuxit fram inom olika kulturer. Matematik är en livaktig internationell vetenskap, vars metoder, begrepp och kunskapsområden ständigt utvecklas. I matematik arbetar man med väldefinierade begrepp och bygger upp teorier genom att logiskt och strikt bevisa att formulerade hypoteser är giltiga. Resultaten av bevisen formuleras som satser eller samband, som visar hur begreppen kan användas. Nya begrepp införs som följd av frågeställningar i tilllämpningsämnen eller av idéer inom matematiken som sådan. Matematik är en mänsklig tankekonstruktion och matematisk problemlösning är en skapande aktivitet. Samtidigt kräver matematiken uthållighet i tankeverksamheten och förståelse för att problemlösning är en process som kräver tid. Denna process skall kunna utvecklas i en grupp men även genom att individer reflekterar över sin egen kunskap och inlärning. Detta gäller även matematikämnet i skolan. Problemlösning, kommunikation, användning av matematiska modeller och matematikens idéhistoria är fyra viktiga aspekter av ämnet matematik som genomsyrar undervisningen. Tillgången till tekniska hjälpmedel har delvis förändrat matematikämnet. Såväl numeriska, grafiska som algebraiska metoder utnyttjas och nya typer av problem av mer sammansatt karaktär kan studeras i ämnet. De tekniska hjälpmedlen har dock begränsat värde utan kunskaper om begrepp och metoder. Förståelse, analys av hela lösningsprocedurer och kritisk granskning av resultat samt förmåga att dra slutsatser är grundläggande i gymnasieskolans matematikämne. En viktig del av problemlösningen är att utforma och använda matematiska modeller och på olika sätt kommunicera om de matematiska idéerna och tankegångarna. Både i vardagsliv och yrkesliv behöver allt fler kunna förstå innebörden av och kommunicera om frågor med matematiskt innehåll. Matematikens idéhistoria kan bidra till en bild av hur olika begrepp och samband utvecklats. Detta kan motverka uppfattningen om matematiken som ett opersonligt färdigt ämne som är uppbyggt av fasta regler som endast skall läras utantill. Matematikens kraft som verktyg för förståelse och modellering av verkligheten blir tydlig om ämnet tillämpas på områden som är välbekanta för eleverna. Gymnasieämnet matematik skall därför knytas till vald studieinriktning på sådant sätt att det berikar både matematikämnet och karaktärsämnena. Kunskaper i matematik är ofta en

text: förutsättning för att målen för många av karaktärsämnena skall uppnås. Matematikämnet i gymnasieskolan är uppbyggt av flera områden: aritmetik, algebra, geometri, sannolikhetslära, statistik, funktionslära, trigonometri samt differential- och integralkalkyl med differentialekvationer. Vissa av dessa områden behandlas i olika omfattning i grundskolans matematikkurs och fördjupas och utvecklas i gymnasieskolan. Nya områden införs, fördjupas och breddas successivt i gymnasieskolan. I ämnet matematik ingår åtta kurser: Matematik A–E, som bygger på varandra samt Matematik – diskret, Matematik – breddning och Matematik – breddning inom försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning. Matematik A är en kärnämneskurs och ingår i alla program. Kursen bygger vidare på matematikutbildningen i grundskolan och erbjuder breddade och fördjupade kunskaper inom områdena aritmetik, algebra, geometri, statistik och funktionslära. Kursen läses av elever med vitt skilda studieinriktningar. Uppläggningen anpassas och problem väljs med hänsyn till elevernas studieinriktning. Kursen ger både allmän medborgarkompetens och utgör en integrerad del av den valda studieinriktningen. Matematik B bygger vidare på kunskaper motsvarande grundskolans sannolikhetslära och på Matematik A inom områdena geometri, statistik, algebra och funktionslära. Kursen ger sådana insikter i matematiska begrepp och me toder som möjliggör för eleven att med hjälp av matematiska modeller kunna lösa problem inom olika områden särskilt med anknytning till utbildningens karaktärsämnen. Dessutom behandlar kursen hur en statistisk undersökning genomförs och värderas. Kursen är gemensam på naturvetenskapsprogrammet, samhällsvetenskapsprogrammet och på teknikprogrammet. Matematik C bygger vidare på Matematik B inom aritmetik, algebra och funktionslära. Den innehåller även differentialkalkyl. I kursen behandlas problem som gäller optimering, förändringar och extremvärden. Problemens innehåll skall så långt som möjligt ha anknytning till viktiga frågor inom elevens studieinriktning. Kursen är gemensam kurs på naturvetenskapsprogrammet. Matematik D bygger vidare på Matematik C och innehåller trigonometri och differential- och integralkalkyl. Kursen utgör lämplig grund för fortsatta studier inom såväl beteendevetenskap, ekonomi och samhällsvetenskap som inom naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. Eleven utvecklar under eget ansvar sin förmåga att i en större uppgift självständigt arbeta med en problemställning i matematik. Kursen är gemensam på naturvetenskapsprogrammet. Matematik E bygger vidare på Matematik D och ger eleven tillfälle att i en syntes använda tidigare kunskaper om

text: talbegreppet samt kunskaper från algebra, funktionslära, trigonometri, geometri och differential- och integralkalkyl. Kursen behandlar komplexa tal samt fördjupad differentialoch integralkalkyl. Kursen skall ge de fördjupade kunskaper som krävs för fortsatta studier inom matematikintensiva utbildningar. Kursen är valbar. Matematik – diskret bygger på kunskaper från Matematik C. Kursen skall erbjuda eleven kunskaper om mängder, de hela talens egenskaper, talföljder, kombinatorik samt satslogik. Kursen lämpar sig särskilt för inriktning mot matematik i kombination med datoranvändning. Kursen är valbar. Matematik – breddning bygger på kunskaper från Matematik C. Kursen erbjuder eleven möjlighet att bredda sina kunskaper i matematik inom något eller några kunskapsområden som är nya för eleven eller fördjupar kunskaperna inom något känt område. Förmågan att använda matematiska modeller och att formulera och arbeta med problem utgående från en öppen frågeställning utvecklas. Kursen är valbar. Matematik – breddning inom försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning bygger på kunskaper från Matematik E. Kursen erbjuder eleven möjlighet att bredda sina kunskaper i matematik inom något eller några kunskapsområden som är nya för eleven eller fördjupar kunskaperna inom något känt område. Förmågan att använda matematiska modeller och att formulera och arbeta med problem utgående från en öppen frågeställning utvecklas. Kursen är valbar. Kursen Matematik – breddning inom försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning får bara anordnas av skolor som av Skolverket har beviljats att delta i denna försöksverksamhet.

text: Ämne: Matematik Kurs: Matematik A Kurskod: MA1201 Poäng: 100

text: Mål Mål som eleverna skall ha uppnått efter avslutad kurs

text: vara så förtrogen med grundläggande geometriska satser och resonemang att hon eller han förstår och kan använda begreppen och tankegångarna vid problemlösning, kunna tolka, kritiskt granska och med omdöme åskådliggöra statistiska data samt kunna tolka och använda vanligt förekommande lägesmått, kunna tolka och hantera algebraiska uttryck, formler och funktioner som krävs för problemlösning i vardagslivet och i studieinriktningens övriga ämnen, kunna ställa upp och tolka linjära ekvationer och enkla potensekvationer samt lösa dem med för problemsituationen lämplig metod och med lämpliga hjälpmedel, kunna ställa upp, tolka, använda och åskådliggöra linjära funktioner och enkla exponentialfunktioner som modeller för verkliga förlopp inom privatekonomi och i samhälle, ha vana att vid problemlösning använda dator och grafritande räknare för att utföra beräkningar och åskådliggöra grafer och diagram, känna till hur matematiken påverkar vår kultur när det gäller till exempel arkitektur, formgivning, musik eller konst samt hur matematikens modeller kan beskriva förlopp och former i naturen.

text: Betygskriterier Kriterier för betyget Godkänt

text: Eleven använder lämpliga matematiska begrepp, metoder och tillvägagångssätt för att formulera och lösa problem i ett steg. Eleven genomför matematiska resonemang såväl muntligt som skriftligt. Eleven använder matematiska termer, symboler och konventioner samt utför beräkningar på ett sådant sätt att det är möjligt att följa, förstå och pröva de tankar som kommer till uttryck. Eleven skiljer gissningar och antaganden från givna fakta och härledningar eller bevis.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Kriterier för betyget Mycket väl godkänt

text: Eleven formulerar och utvecklar problem, väljer generella metoder och modeller vid problemlösning samt redovisar en klar tankegång med korrekt matematiskt språk. Eleven analyserar och tolkar resultat från olika typer av matematisk problemlösning och matematiska resonemang. Eleven deltar i matematiska samtal och genomför såväl muntligt som skriftligt matematiska bevis. Eleven värderar och jämför olika metoder, drar slutsatser från olika typer av matematiska problem och lösningar samt bedömer slutsatsernas rimlighet och giltighet. Eleven redogör för något av det inflytande matematiken har och har haft för utvecklingen av vårt arbets- och samhällsliv samt för vår kultur.

text: Ämne: Matematik Kurs: Matematik B Kurskod: MA1202 Poäng: 50

text: kunna planera, genomföra och rapportera en statistisk undersökning och i detta sammanhang kunna diskutera olika typer av fel samt värdera resultatet, kunna tolka, förenkla och omforma uttryck av andra graden samt lösa andragradsekvationer och tillämpa kunskaperna vid problemlösning, kunna arbeta med räta linjens ekvation i olika former samt lösa linjära olikheter och ekvationssystem med grafiska och algebraiska metoder, kunna förklara vad som kännetecknar en funktion samt kunna ställa upp, tolka och använda några icke-linjära funktioner som modeller för verkliga förlopp och i samband därmed kunna arbeta både med och utan dator och grafritande hjälpmedel.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Ämne: Matematik Kurs: Matematik C Kurskod: MA1203 Poäng: 100

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Eleven använder lämpliga matematiska begrepp, metoder, modeller och tillvägagångssätt för att formulera och lösa olika typer av problem. Eleven deltar i och genomför matematiska resonemang såväl muntligt som skriftligt. Eleven gör matematiska tolkningar av situationer eller händelser samt genomför och redovisar sitt arbete med logiska resonemang såväl muntligt som skriftligt. Eleven använder matematiska termer, symboler och konventioner på sådant sätt att det är lätt att följa, förstå och pröva de tankar som kommer till uttryck såväl muntligt som skriftligt. Eleven visar säkerhet beträffande beräkningar och lösning av olika typer av problem och använder sina kunskaper från olika delområden av matematiken. Eleven ger exempel på hur matematiken utvecklats och använts genom historien och vilken betydelse den har i vår tid inom några olika områden.

text: Ämne: Matematik Kurs: Matematik D Kurskod: MA1204 Poäng: 100

text: kunna använda andraderivatan i olika tillämpade sammanhang, kunna förklara och använda tankegången bakom någon metod för numerisk ekvationslösning samt vid problemlösning kunna använda grafisk, numerisk eller symbolhanterande programvara, kunna förklara innebörden av begreppet differentialekvation och kunna ge exempel på några enkla differentialekvationer och redovisa problemsituationer där de kan uppstå, kunna bestämma primitiva funktioner och använda dessa vid tillämpad problemlösning, kunna förklara innebörden av begreppet integral och klargöra sambandet mellan integral och derivata samt kunna ställa upp, tolka och använda integraler i olika typer av grundläggande tillämpningar, kunna redogöra för tankegången bakom och kunna använda någon metod för numerisk integration samt vid problemlösning kunna använda grafisk, numerisk eller symbolhanterande programvara för att beräkna integraler, under eget ansvar analysera, genomföra och redovisa, muntligt och skriftligt, en något mer omfattande uppgift där kunskaper från olika områden av matematiken används.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Ämne: Matematik Kurs: Matematik E Kurskod: MA1205 Poäng: 50

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Ämne: Matematik Kurs: Matematik – breddning Kurskod: MA1206 Poäng: 50

text: Eleven skall kunna formulera, analysera och lösa matematiska problem utifrån arbetet med begrepp inom minst ett kunskapsområde som breddar eller fördjupar kompetensen i matematik, kunna analysera en problemställning, diskutera dess förutsättningar och begränsningar samt välja en matematisk modell för dess behandling, kunna från ett givet problem vidga frågeställningen och i samverkan med lärare och andra elever skapa öppna uppgifter samt ange metoder för att lösa dem med hjälp av begrepp från skilda områden av matematiken.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Ämne: Matematik Kurs: Matematik – diskret Kurskod: MA1207 Poäng: 50

text: fördjupad kunskap om sådana begrepp och metoder som ingår i tidigare kurser, vara förtrogen med viktiga egenskaper hos mängden av de hela talen och kunna tillämpa dessa i problemlösning, kunna arbeta med mängder och operationer på mängder i tillämpningar inom dataområdet, kunna arbeta med induktion och rekursion och redovisa hur begreppen kan användas inom datatillämpningar, kunna använda grundläggande begrepp och principer inom kombinatorik samt tillämpa dessa vid t.ex. analys av algoritmer, beskriva begreppet relation och kunna arbeta med samband mellan datamängder, känna till hur grundläggande satslogik används i programmering och problemlösning.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Ämne: Matematik

text: Kurs: Matematik – breddning inom försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning

text: Kurskod: MA1208

text: Poäng: 50

text: Mål

text: Eleven ska kunna formulera, analysera och lösa matematiska problem utifrån arbetet med begrepp inom minst ett kunskapsområde som breddar eller fördjupar kompetensen i matematik, kunna analysera en problemställning, diskutera dess förutsättningar och begränsningar samt välja en matematisk modell för dess behandling, kunna från ett givet problem vidga frågeställningen och i samverkan med lärare och andra elever skapa öppna uppgifter samt ange metoder för att lösa dem med hjälp av begrepp från skilda områden av matematiken.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänt

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2000 och skall tillämpas på utbildning som påbörjas efter detta datum. MATS EKHOLM Lisbeth Rudemo

title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet matematik i gymnasieskolan och inom gymnasial vuxenutbildning

text: 1 §I bilagan till dessa föreskrifter anges vilka kurser som ingår i ämnet matematik, syfte, karaktär och mål för ämnet och kurserna, den kunskapsnivå som alla elever minst skall ha uppnått vid slutet av respektive kurs samt de betygskriterier som gäller för kursen.

text: 2 §I

text: SKOLFS 2000:134

text: Bilaga

text: Ämne: Matematik

text: Ämnets syfte

text: Mål att sträva mot

text: Ämnets karaktär och uppbyggnad

text: förutsättning för att målen för många av karaktärsämnena skall uppnås. Matematikämnet i gymnasieskolan är uppbyggt av flera områden: aritmetik, algebra, geometri, sannolikhetslära, statistik, funktionslära, trigonometri samt differential- och integralkalkyl med differentialekvationer. Vissa av dessa områden behandlas i olika omfattning i grundskolans matematikkurs och fördjupas och utvecklas i gymnasieskolan. Nya områden införs, fördjupas och breddas successivt i gymnasieskolan. I ämnet matematik ingår sju kurser, Matematik A-E, som bygger på varandra samt Matematik – diskret och Matematik – breddning. Matematik A är en kärnämneskurs och ingår i alla program. Kursen bygger vidare på matematikutbildningen i grundskolan och erbjuder breddade och fördjupade kunskaper inom områdena aritmetik, algebra, geometri, statistik och funktionslära. Kursen läses av elever med vitt skilda studieinriktningar. Uppläggningen anpassas och problem väljs med hänsyn till elevernas studieinriktning. Kursen ger både allmän medborgarkompetens och utgör en integrerad del av den valda studieinriktningen. Matematik B bygger vidare på kunskaper motsvarande grundskolans sannolikhetslära och på Matematik A inom områdena geometri, statistik, algebra och funktionslära. Kursen ger sådana insikter i matematiska begrepp och me toder som möjliggör för eleven att med hjälp av matematiska modeller kunna lösa problem inom olika områden särskilt med anknytning till utbildningens karaktärsämnen. Dessutom behandlar kursen hur en statistisk undersökning genomförs och värderas. Kursen är gemensam på naturvetenskapsprogrammet, samhällsvetenskapsprogrammet och på teknikprogrammet. Matematik C bygger vidare på Matematik B inom aritmetik, algebra och funktionslära. Den innehåller även differentialkalkyl. I kursen behandlas problem som gäller optimering, förändringar och extremvärden. Problemens innehåll skall så långt som möjligt ha anknytning till viktiga frågor inom elevens studieinriktning. Kursen är gemensam kurs på naturvetenskapsprogrammet. Matematik D bygger vidare på Matematik C och innehåller trigonometri och differential- och integralkalkyl. Kursen utgör lämplig grund för fortsatta studier inom såväl beteendevetenskap, ekonomi och samhällsvetenskap som inom naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. Eleven utvecklar under eget ansvar sin förmåga att i en större uppgift självständigt arbeta med en problemställning i matematik. Kursen är gemensam på naturvetenskapsprogrammet. Matematik E bygger vidare på Matematik D och ger eleven tillfälle att i en syntes använda tidigare kunskaper om

text: Eleven skall kunna formulera, analysera och lösa matematiska problem av betydelse för vardagsliv och vald studieinriktning, ha fördjupat och vidgat sin taluppfattning till att omfatta reella tal skrivna på olika sätt, med och utan tekniska hjälpmedel med omdöme kunna tillämpa sina kunskaper i olika former av numerisk räkning med anknytning till vardagsliv och studieinriktning, ha fördjupat kunskaperna om geometriska begrepp och kunna tillämpa dem i vardagssituationer och i studieinriktningens övriga ämnen, vara så förtrogen med grundläggande geometriska satser och resonemang att hon eller han förstår och kan använda begreppen och tankegångarna vid problemlösning, kunna tolka, kritiskt granska och med omdöme åskådliggöra statistiska data samt kunna tolka och använda vanligt förekommande lägesmått, kunna tolka och hantera algebraiska uttryck, formler och funktioner som krävs för problemlösning i vardagslivet och i studieinriktningens övriga ämnen,

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Kriterier för betyget Mycket väl godkänd

text: Eleven skall kunna formulera, analysera och lösa matematiska problem av betydelse för tillämpningar och vald studieinriktning med fördjupad kunskap om sådana begrepp och metoder som ingår i tidigare kurser, kunna förklara, bevisa och vid problemlösning använda några viktiga satser från klassisk geometri, kunna beräkna sannolikheter vid enkla slumpförsök och slumpförsök i flera steg samt kunna uppskatta sannolikheter genom att studera relativa frekvenser, med omdöme använda olika lägesmått för statistiska material och kunna förklara skillnaden mellan dem samt känna till och tolka några spridningsmått, kunna planera, genomföra och rapportera en statistisk undersökning och i detta sammanhang kunna diskutera olika typer av fel samt värdera resultatet, kunna tolka, förenkla och omforma uttryck av andra graden samt lösa andragradsekvationer och tillämpa kunskaperna vid problemlösning, kunna arbeta med räta linjens ekvation i olika former samt lösa linjära olikheter och ekvationssystem med grafiska och algebraiska metoder, kunna förklara vad som kännetecknar en funktion samt kunna ställa upp, tolka och använda några icke-linjära funktioner

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Eleven skall kunna formulera, analysera och lösa matematiska problem av betydelse för tillämpningar och vald studieinriktning med fördjupad kunskap om sådana begrepp och metoder som ingår i tidigare kurser, kunna tolka och använda logaritmer och potenser med reella exponenter samt kunna tillämpa dessa vid problemlösning, kunna ställa upp, förenkla och använda uttryck med polynom samt beskriva och använda egenskaper hos några polynomfunktioner och potensfunktioner, kunna ställa upp, förenkla och använda rationella uttryck samt lösa polynomekvationer av högre grad genom faktorisering, kunna använda matematiska modeller av olika slag, däribland även sådana som bygger på summan av en geometrisk talföljd, känna till hur datorer och grafiska räknare kan utnyttjas som hjälpmedel vid studier av matematiska modeller i olika tillämpade sammanhang, kunna förklara, åskådliggöra och använda begreppen ändringskvot och derivata för en funktion samt använda dessa för att beskriva egenskaper hos funktionen och dess graf, kunna härleda deriveringsregler för några grundläggande potensfunktioner, summor av funktioner samt enkla exponentialfunktioner och i samband därmed beskriva varför och hur talet e införs, kunna dra slutsatser om en funktions derivata och uppskatta derivatans värde numeriskt då funktionen är given genom sin graf, kunna använda sambandet mellan en funktions graf och dess derivata i olika tillämpade sammanhang med och utan grafritande hjälpmedel.

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Eleven skall kunna formulera, analysera och lösa matematiska problem av betydelse för tillämpningar och vald studieinriktning med fördjupad kunskap om sådana begrepp och metoder som ingår i tidigare kurser, kunna använda enhetscirkeln för att definiera trigonometriska begrepp, visa trigonometriska samband och ge fullständiga lösningar till enkla trigonometriska ekvationer samt kunna utnyttja dessa vid problemlösning, kunna rita grafer till trigonometriska funktioner samt använda dessa funktioner som modeller för verkliga periodiska förlopp, kunna härleda och använda de formler som behövs för att omforma enkla trigonometriska uttryck och lösa trigonometriska ekvationer, kunna beräkna sidor och vinklar i en godtycklig triangel, kunna förklara deriveringsreglerna och själv i några fall kunna härleda dem för trigonometriska funktioner, logaritmfunktioner, sammansatta funktioner, produkt och kvot av funktioner samt kunna tillämpa dessa regler vid problemlösning, kunna använda andraderivatan i olika tillämpade sammanhang, kunna förklara och använda tankegången bakom någon metod för numerisk ekvationslösning samt vid problemlösning kunna använda grafisk, numerisk eller symbolhanterande programvara, kunna förklara innebörden av begreppet differentialekvation och kunna ge exempel på några enkla differentialekvationer och redovisa problemsituationer där de kan uppstå, kunna bestämma primitiva funktioner och använda dessa vid tillämpad problemlösning, kunna förklara innebörden av begreppet integral och klargöra sambandet mellan integral och derivata samt kunna ställa

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Eleven skall kunna formulera, analysera och lösa matematiska problem av betydelse för tillämpningar och vald studieinriktning med fördjupad kunskap om sådana begrepp och metoder som ingår i tidigare kurser, kunna förklara hur och motivera varför talsystemet utvidgas till komplexa tal, kunna räkna med komplexa tal skrivna i olika former samt kunna lösa enkla polynomekvationer med komplexa rötter även med hjälp av faktorsatsen, kunna analysera, formulera och lösa problem som kräver bestämning av derivator och integraler samt beräkna volymer med hjälp av integraler, kunna tolka, förklara och ställa upp differentialekvationer som modeller för verkliga situationer, kunna ange exakta lösningar till några enkla differentialekvationer och förklara tankegången bakom någon metod för numerisk lösning, kunna arbeta med problem, som kräver en överblick över förvärvade kunskaper inom den komplexa talmängden, algebran, trigonometrin samt funktionsläran med differential- och integralkalkyl.

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Eleven skall kunna formulera, analysera och lösa matematiska problem av betydelse för tillämpningar och vald studieinriktning med fördjupad kunskap om sådana begrepp och metoder som ingår i tidigare kurser, vara förtrogen med viktiga egenskaper hos mängden av de hela talen och kunna tillämpa dessa i problemlösning, kunna arbeta med mängder och operationer på mängder i tillämpningar inom dataområdet, kunna arbeta med induktion och rekursion och redovisa hur begreppen kan användas inom datatillämpningar, kunna använda grundläggande begrepp och principer inom kombinatorik samt tillämpa dessa vid t.ex. analys av algoritmer,

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: MATS EKHOLM

text: Lisbeth Rudemo


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet färskvarukunskap i gymnasieskolan

type: foreskrift


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet företagsekonomi i gymnasieskolan och inom gymnasial vuxenutbildning


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet geografi i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet gjuteriteknik i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet glasteknik i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet golvteknik i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet grafisk kommunikation i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet handel i gymnasieskolan och inom gymnasial vuxenutbildning


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet hantverkskunskap i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet hantverksteknik i gymnasieskolan


identifier: SKOLFS 2000:6

publisher: Skolverket

title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet idrott och hälsa i gymnasieskolan

text: 1 §I bilagan till dessa föreskrifter anges vilka kurser som ingår i ämnet idrott och hälsa, syfte, karaktär och mål för ämnet och kurserna, den kunskapsnivå som alla elever minst skall ha uppnått vid slutet av respektive kurs samt de betygskriterier som gäller för kursen.

type: stycke

text: 2 §I

text: SKOLFS 2000:134

text: finns ytterligare föreskrifter om tillämpningen av betygskriterierna.

type: rubrik

text: Bilaga

text: Ämne: Idrott och hälsa

text: Ämnets syfte

text: Gymnasieskolans utbildning i idrott och hälsa syftar till att utveckla elevernas fysiska, psykiska och sociala förmåga samt att ge kunskaper om den egna livsstilens betydelse för hälsan. Ämnet syftar även till att eleverna tillägnar sig sådana kunskaper och erfarenheter att de kan välja och delta i lämpliga fysiska aktiviteter för fritiden. Ämnet syftar också till att eleverna skall bli hälso- och miljömedvetna och få förutsättningar att ta aktiv del i arbetet med hälsofrågor i arbetsliv och i samhälle. Ämnet syftar dessutom till fördjupad kunskap om hur den egna kroppen fungerar och hur olika faktorer kan påverka det fysiska, psykiska och sociala välbefinnandet.

text: Mål att sträva mot

text: Skolan skall i sin undervisning i idrott och hälsa sträva efter att eleven utvecklar sin fysiska, psykiska och sociala förmåga samt en positiv självbild,

text: utvecklar ett bestående intresse för regelbunden fysisk aktivitet, förstår värdet av detta samt ser dess samband med hälsa och livsstil, utvecklar sin rörelseförmåga och fördjupar sina kunskaper om hur den egna kroppen fungerar, fördjupar sina kunskaper om vad som främjar hälsa och utvecklar en god kroppsuppfattning, utvecklar kunskaper som gör det möjligt att se, välja, värdera och delta i olika former av fysisk aktivitet, fördjupar sina kunskaper om och i idrott och friluftsliv samt lär sig att ta ansvar för och utnyttja naturen för rekreation och friluftsliv, utvecklar och fördjupar förmågan att planera, genomföra och utvärdera fysisk aktivitet på egen hand och tillsammans med andra, utvecklar kunskapen om samspelet mellan människa, teknik och miljö och hur arbetsplatser, miljöer och produkter kan anpassas och utformas efter människans förutsättningar.

text: Ämnets karaktär och uppbyggnad

text: Grundläggande för ämnet är ett hälsoperspektiv som innefattar såväl fysiskt, psykiskt som socialt välbefinnande. Ämnets kärna utgörs av fysisk aktivitet, utformad så att alla, oavsett förutsättningar, skall kunna delta och utvecklas på egna villkor. Ämnet stimulerar till medvetenhet om den egna livsstilens betydelse för hälsan. En utgångspunkt för ämnet är att det föreligger ett samband mellan livsstil, livsmiljö, hälsa och livskvalitet. Ämnet betonar därför kunskaper om faktorer som påverkar hälsan och som bidrar till hur god hälsa och god livs- och arbetsmiljö kan främjas. I ämnet ingår också kunskaper om hur kroppen fungerar i arbete och vila samt kunskaper om kost, motion och ergonomi. En väsentlig aspekt är även drogers och dopingpreparats skadliga inverkan. Ämnet ger möjlighet att fördjupa sin förmåga och att ta initiativ och ansvar, att deltaga i, organisera och leda aktiviteter. För att främja såväl den improvisatoriska, estetiska som den motoriska förmågan integreras musik och rörelse, rytm och dans i ämnet. I ämnet innefattas också utbildning för nödsituationer såsom livräddning och första hjälpen vid olycksfall. Ämnet tar upp idrott som kulturfenomen och speglar såväl egna traditioner och sätt att tänka som synsätt och rörelseuttryck i andra kulturer. Väsentligt för ämnet är också att anknyta till de starka kulturella traditioner som finns i Sverige när det gäller att vistas i naturen. Ämnet bidrar på så sätt till att väcka engagemang för frågor som handlar om människans relation till naturen.

text: I ämnet behandlas även frågor om förståelse av människors olika förutsättningar för fysisk aktivitet samt hur idrott kan bedrivas tillsammans och på lika villkor för att öka förutsättningarna för jämställdhet. Ämnet erbjuder upplevelser av samarbete, hänsyn och förståelse för och med andra människor samt rörelseglädje. Ämnet behandlar dessutom frågor som rör etik och moral i samband med idrottsutövning, exempelvis fair play. I ämnet ingår tre kurser. Idrott och hälsa A är en kärnämneskurs som bygger på och fördjupar de kunskaper som eleverna tidigare erhållit. Kursen Idrott och hälsa B bygger på Idrott och hälsa A och fördjupar och vidgar kunskaper i ämnet. Kursen är valbar. Kursen Ergonomi behandlar samspelet mellan människa, teknik och miljö. Kursen är valbar.

text: Ämne: Idrott och hälsa Kurs: Ergonomi Kurskod: IDH1203 Poäng: 50

text: Mål Mål som eleverna skall ha uppnått efter avslutad kurs

text: Eleven skall ha kunskap om förutsättningar och konsekvenser i samspelet mellan människa, teknik och miljö, ha kunskap om variationer i människors förutsättningar beroende på kön, ålder och funktionshinder, kunna identifiera och analysera ergonomiska problem vid utformning av produkter, arbetsplatser och miljöer, ha kunskap om hur besvär och skador kan relateras till olämpligt utformade produkter och miljöer, känna till nationella och internationella regler inom det ergonomiska området.

text: Kriterier för betyget Godkänd

text: Eleven ger exempel på hur samspelet mellan människa, teknik och miljö, tar sig i uttryck i vardagen. Eleven undersöker olika arbetsmiljöer utifrån krav på ergonomisk anpassning. Eleven ger exempel på nationella och internationella regler inom det ergonomiska området.

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Eleven resonerar kring och värderar faktorer som är av betydelse för samspelet människa, teknik och miljö. Eleven bedömer den ergonomiska anpassningen i olika arbetsmiljöer.

text: Eleven tillämpar i arbetssituationer nationella och internationella regler inom det ergonomiska området.

text: Eleven identifierar och värderar samt finner alternativa lösningar på samspelet människa, teknik och miljö. Eleven analyserar och värderar den ergonomiska anpassningen som skett i olika miljöer.

text: Ämne: Idrott och hälsa Kurs: Idrott och hälsa A Kurskod: IDH1201 Poäng: 100

text: Eleven skall ha kunskap om och erfarenhet av om hur olika faktorer påverkar människors hälsa samt kunna diskutera sambanden mellan hälsa, livsstil och miljö ur såväl ett individ- som ett samhällsperspektiv, ha förmåga att värdera olika fysiska aktiviteters betydelse för hälsa och välbefinnande, kunna planera, genomföra och utvärdera ett personligt anpassat program för träning eller andra hälsofrämjande åtgärder, ha kunskap om hur den egna kroppen fungerar i arbete och vila, ha kunskaper i vanliga rörelseaktiviteter och ha fördjupat sig i några självvalda aktiviteter, ha kunskap om samt ha genomfört och upplevt olika former av friluftsliv, kunna tillämpa några olika metoder för spänningsreglering och stresshantering, ha utvecklat sin förmåga att kombinera rörelser till musik och vara förtrogen med några danser, kunna tillämpa ergonomiska kunskaper i olika arbetsmiljösammanhang, ha kunskap om och kunna tillämpa livräddande första hjälp.

text: Betygskriterier Kriterier för betyget Godkänd

text: Eleven genomför med viss handledning olika fysiska aktiviteter samt redogör för deras betydelse för hälsa och välbefinnande. Eleven ger exempel på kostens betydelse för hälsan.

text: Eleven deltar i någon form av friluftsliv och använder sina kunskaper om friluftslivets olika former. Eleven ger exempel på konkreta situationer för spänningsreglering, samt utför några olika rytmiska rörelser. Eleven ger exempel på olika arbetsmiljöer och sätter dessa i samband med hälsa. Eleven utför med visst stöd livräddande första hjälp.

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Eleven genomför olika fysiska aktiviteter, bedömer deras betydelse för hälsa och välbefinnande och resonerar i förhållande till detta om sambanden mellan hälsa, livsstil och miljö. Eleven tillämpar och utvecklar med viss handledning eget hälsoarbete i några självvalda fysiska aktiviteter. Eleven tillämpar spänningsreglering, rörelse och rytm till musik, i några självvalda fysiska aktiviteter. Eleven bedömer ergonomisk anpassning av olika arbetsmiljöer. Eleven genomför på egen hand livräddande första hjälp i en fingerad situation.

text: Eleven utvecklar färdigheter och metoder i ett flertal aktivitetsformer och bedömer deras hälsoeffekter. Eleven diskuterar samband mellan livsstil, livsmiljö och hälsa, samt drar slutsatser om begreppet livskvalitet med utgångspunkt från dessa samband. Eleven planerar och genomför friluftsliv i nya miljöer och finner lösningar på oförutsedda situationer. Eleven instruerar i livräddande första hjälp.

text: Ämne: Idrott och hälsa Kurs: Idrott och hälsa B Kurskod: IDH1202 Poäng: 50

text: Eleven skall ha kunskap om och erfarenhet av fysiologiska och psykologiska effekter av olika former av träning, kunna utföra och på egen hand eller i grupp leda, organisera, genomföra och utvärdera någon idrottsaktivitet, ha fördjupat sina kunskaper om och i några idrottsaktiviteter och kunna tilllämpa dessa med betoning på sådana som är betydelsefulla för kulturarvet,

text: ha fördjupat sina kunskaper i friluftsliv och kunna tillämpa dessa under olika årstider, känna till hur man hanterar och bearbetar skadlig stress samt kunna analysera olika arbetsmiljöers påverkan på människors hälsa, kunna diskutera samband mellan miljö och människans hälsa i ett historiskt såväl som ett nutidsperspektiv.

text: Eleven ger exempel på fysiologiska och psykologiska effekter av olika former av träning. Eleven leder, organiserar och genomför någon fysisk aktivitet. Eleven exemplifierar samband mellan arbetsmiljö, stress och hälsa.

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Eleven reflekterar över och tillämpar olika fysiologiska och psykologiska metoder i sin träning. Eleven tillämpar några fysiska aktiviteter av betydelse för vårt kulturarv och bedömer deras betydelse för egen och andras hälsa och välbefinnande. Eleven resonerar och ger exempel på samband mellan människa, hälsa och miljö både ur ett historiskt och ett nutida perspektiv.

text: Eleven är medveten om olika faktorers betydelse för hälsan och utformar, genomför och utvärderar ett långsiktigt program för fysisk träning. Eleven analyserar och ger förslag på hur samhället kan utformas för att främja folkhälsan. Eleven analyserar fysiologiska och psykologiska metoder och finner lösningar i oförutsedda situationer.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2000 och skall tillämpas på utbildning som påbörjas efter detta datum.

text: MATS EKHOLM

text: Lisbeth Rudemo


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet historia i gymnasieskolan

text: 1 §I bilagan till dessa föreskrifter anges vilka kurser som ingår i ämnet historia, syfte, karaktär och mål för ämnet och kurserna, den kunskapsnivå som alla elever minst skall ha uppnått vid slutet av respektive kurs samt de betygskriterier som gäller för kursen.

text: 2 §I

text: SKOLFS 2000:134

text: finns ytterligare föreskrifter om tillämpningen av betygskriterierna.

text: Bilaga

text: Ämne: Historia

text: Ämnets syfte

text: Utbildningen i ämnet historia syftar till att både i det korta och i det långa perspektivet skapa sammanhang och bakgrund för individer och samhällen. Syftet är även att fördjupa förståelsen av skeenden och företeelser över tiden och i rummet, vare sig det gäller vardagsliv eller storpolitik. De historiska studierna skall också visa och klarlägga olika krafter som påverkar samhällen och människor. Ämnet syftar till att stimulera elevernas nyfikenhet och lust att vidga sin omvärld i en tidsdimension. Det ger perspektiv på den egna personen. Därmed stärks även den egna identiteten och insikten om det egna kulturarvet liksom om andras, inte minst nationella minoriteters, ursprung och kulturarv. Ämnet syftar även till att skapa historisk medvetenhet och bildning. Härigenom tillägnar sig eleven en förståelse som befrämjar samarbete över både sociala, etniska och geografiska gränser, vilket gynnar handlingsberedskap inför framtiden. Historia ger möjlighet till att stärka grundläggande värden som hänsyn, solidaritet och tolerans, vilket i sin tur bidrar till att stärka med

text: borgarrollen och grunden för demokratin. Historiska insikter om andra folk, länder och kulturer skapar förutsättningar för internationellt samarbete samt ökad förståelse i en multietnisk, konfliktfylld värld. Syftet är också att utveckla ett kritiskt tänkande och ett analytiskt betraktelsesätt som redskap för att förstå och förklara samhället och människors levnadsmönster. Detta gynnar förmågan att stå kritisk både inför historiska källor såväl som inför texter och andra medier i vår tid.

text: Mål att sträva mot

text: Skolan skall i sin undervisning i historia sträva efter att eleven utvecklar kunskaper om historiska strukturer, utvecklingslinjer och förändringsprocesser som ger sammanhang och bakgrund för individ och samhälle, tillägnar sig insikter om kulturarvet och dess skiftande innehåll för olika människor och olika nationella minoriteter, på basis av det historiska arvet utvecklar en trygg och demokratisk identitet, fördjupar sitt historiemedvetande och utvecklar sin förmåga att anlägga historiska perspektiv i studierna inom andra ämnen, fördjupar sina historiska kunskaper för att underlätta förståelsen av nutiden, underbygga ställningstaganden och skapa handlingsberedskap inför framtiden, utvecklar förståelse av historiska företeelsers och skeendens bakgrund och samband, vare sig det gäller storpolitik eller vardagsliv, utvecklar en förmåga att bedöma tillförlitlighet och värde hos olika texter, bilder, medier och andra källor, utvecklar förmågan att självständigt resonera och föra ett samtal utifrån ett historiskt perspektiv.

text: Ämnets karaktär och uppbyggnad

text: Historia rymmer olika slags historia såsom politisk historia, idéhistoria, kulturhistoria, miljöhistoria, mentalitetshistoria, socialhistoria och ekonomisk historia. Det betyder att historia kan studeras utifrån olika perspektiv. Historiesynen bestämmer också det historiska perspektivet och ger t.ex. idealistiska, historiematerialistiska framställningar eller genushistoria eller de långa linjernas historia. Historia kan också skrivas, eller på andra sätt förmedlas till vår tid, utifrån överhetens eller folkets perspektiv. Ämnet möjliggör inlevelse i gångna tider varigenom ett historiskt sinne kan utvecklas, dvs. förmågan att bedöma gångna tiders människor utifrån deras förutsättningar och

text: villkor. Detta ger samtidigt perspektiv på dagens samhälle. Historia kan vara en brygga mellan olika studieinriktningar och ämnen och kan därigenom skapa synteser och djupare insikter. Temastudier och fördjupningar kan ge samma resultat. Historia är ett ämne med stor bredd både till sitt innehåll och sin karaktär. Källkritiken är ämnets grund och ger särskilda möjligheter att befrämja en problematiserande och kritisk hållning inför texter, bilder och andra medier också i vår egen tid. Ämnet historia lämpar sig särskilt för var och en att med olika slags presentationsteknik levandegöra och fördjupa förståelsen för människor och samhällen i vår tid och i gångna tider. Varje skeende och ögonblick nu eller i förgången tid kan ses mot en historisk bakgrund. Varje person levande eller död kan ses som en historisk person och placeras i ett historiskt sammanhang. Detta ger ett oändligt stort stoff. Stoffets omfång kräver alltid och är alltid föremål för ett urval. Kopplingen mellan det förgångna, nuet och framtiden gynnar analys och problematisering. Detta bidrar till handlingsberedskap vare sig det är tal om emancipation, migration eller interkulturell förståelse. Samma gäller kulturarvets bevarande i ett dynamiskt och multietniskt samhälle präglat av förändringar och kontinuitet i internationaliseringens tecken. Historiska studier ökar förmågan att formulera synteser, göra sammanfattningar och skapa överblick. Centrala begrepp inom olika slags historia ger ämnet struktur och insikt i ämnets kärna. Krafter som styrt den historiska utvecklingen kan friläggas och beskrivas i dagens samhälle. Historia A bygger på grundskolans kurs och ger sammanhang och bakgrund för hela historien från forntiden till vår tid samtidigt som den ger tillfälle till särskilda nedslag och fördjupningar utifrån elevernas behov och intressen. Centrala och för bildningen oundgängliga skeenden, företeelser och personer skall ingå. Kursen skall anpassas till den studieinriktning som eleven valt. Historia A är gemensam kurs på samhällsvetenskapsprogrammet och estetiska programmet. Historia B bygger på Historia A och skall anpassas till elevens studieinriktning. Den skall öka elevens självständiga och kritiska förmåga genom fördjupningar och temaarbeten. De historiska studierna breddas genom komparativa studier över tiden och rummet. Historia B är gemensam kurs inom kultur- och samhällsvetenskapsinriktningen på samhällsvetenskapsprogrammet. Historia C fördjupar kunskaperna vad gäller källkritik och historiesyn. Kursen bygger på Historia A. Historia C är en valbar kurs.

text: Ämne: Historia Kurs: Historia A Kurskod: HI1201 Poäng: 100

text: Mål Mål som eleverna skall ha uppnått efter avslutad kurs

text: Eleven skall känna till grundläggande drag i den historiska utvecklingen, förstå innebörden av vanliga epokbegrepp och andra centrala historiska begrepp, kunna analysera historiska problem och tolka orsakssammanhang bakom historiska förändringsprocesser, kunna beskriva det historiska skeendet utifrån olika perspektiv med insikt i den historiska kunskapens tidsbundenhet, kunna diskutera några av dagens händelser utifrån ett historiskt perspektiv, kunna formulera sina tankar i historiska frågor.

text: Eleven beskriver grundläggande drag i den historiska utvecklingen och visar på olika krafter som styrt och styr den historiska processen. Eleven ger bakgrund och sammanhang till några skeenden och företeelser i vår tid. Eleven använder frekventa epokbegrepp och andra centrala historiska begrepp. Eleven formulerar med handledning historiska problem och frågeställningar. Eleven sätter in sig själv i ett historiskt sammanhang.

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Eleven sätter samman enskilda fenomen och fakta i det förflutna till helhetsbilder och motiverar sina ställningstaganden. Eleven visar med hjälp av centrala begrepp på förändringar i den historiska processen inom såväl svensk och nordisk som allmän historia. Eleven visar prov på kritisk hållning i ett resonemang om historiska problem och källor, bearbetar materialet samt motiverar sitt ställningstagande. Eleven gör jämförelser mellan olika kulturer samt visar hur företeelser och händelseförlopp både i nutid och i gången tid har en historisk bakgrund och påverkar framtiden.

text: Eleven diskuterar betydelsen av olika människors och samhällens kulturarv.

text: Kriterier för betyget Mycket väl godkänd

text: Eleven diskuterar utifrån ett historiskt perspektiv dagens problem och redogör för det egna samhällets framväxt och historiska identitet samt visar därvid medvetenhet om vilka konsekvenser skilda förhållningssätt kan få i framtiden. Eleven utgår från centrala historiska begrepp för att klarlägga förutsättningar och drivkrafter för människor och samhällen i olika tider och i olika kulturer. Eleven anlägger skilda historiska perspektiv på vad som förr skett liksom på sin egen omvärld och sig själv. Eleven reflekterar, resonerar och drar slutsatser utifrån bedömningar av olika källors och kvarlevors värde.

text: Ämne: Historia Kurs: Historia B Kurskod: HI1202 Poäng: 100

text: Eleven skall kunna formulera historiska problem utifrån korta eller långa perspektiv och med en medveten och kritisk hållning bearbeta dem, kunna visa hur olika slags historiesyn ger olika historiska bilder, kunna visa på de källkritiska komplikationerna i en beskrivning av såväl dagsaktuella som historiska skeenden och situationer, kunna skildra och jämföra händelser och företeelser i dagens värld lokalt, regionalt, nationellt och globalt utifrån ett historiskt perspektiv, kunna göra historiska jämförelser över tid och rum.

text: Eleven utgår från en enskild händelse eller ett skeende och visar vilka olika slags krafter eller faktorer som ytterst kan ha varit styrande. Eleven visar utifrån olika centrala historiska begrepp hur ett och samma historiska fenomen eller skeende kan beskrivas på olika sätt. Eleven visar på källkritiska komplikationer i en beskrivning av såväl dagsaktuella som historiska skeenden och situationer.

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Eleven visar på bakgrund och sammanhang efter de långa linjernas historiska principer. Eleven ger sammanhang och historisk bakgrund för studier i andra ämnen. Eleven diskuterar och förklarar historiska händelser, skeenden och personer ur olika perspektiv och aspekter. Eleven beskriver och förklarar olika slags historiesyn i nutid och i förgången tid.

text: Eleven klarlägger utifrån olika perspektiv långa linjer i den historiska utvecklingen och visar sinne för komplexiteten i densamma. Eleven väljer och formulerar egna frågor och problem samt söker på egen hand och med tydlig källkritisk hållning relevant information i skilda historiska frågor. Eleven knyter samman det lokala och regionala med det globala utifrån ett historiskt perspektiv. Eleven klarlägger hur skiftande historiesyn och olika förklaringsmodeller kan anläggas på olika texter och företeelser eller händelseförlopp. Eleven gör historiska jämförelser över tiden mellan olika länder och kulturer samt klarlägger hur skillnader i dag har sin historiska förklaring samt anger vilka konsekvenserna kan bli för framtiden.

text: Ämne: Historia Kurs: Historia C Kurskod: HI1203 Poäng: 100

text: Eleven skall kunna förklara ett historiskt skeende från skilda historiska perspektiv och med olika historiesyn, kunna tillämpa källkritiska principer på både historiskt och dagsaktuellt material, ha kunskap om olika källor och arkiv, kunna diskutera trovärdigheten i allt det som kan utgöra underlag för historiska framställningar, kunna förstå källkritikens betydelse i dagens informationsoch mediesamhälle, kunna identifiera och beskriva historiesynen i historiska framställningar.

text: Eleven beskriver olika slags arkiv och deras användbarhet. Eleven diskuterar vilken trovärdighet olika källor har för en historisk framställning. Eleven söker, finner och diskuterar olika källors värde och hållbarhet för en och samma historiska händelse. Eleven exemplifierar och diskuterar källkritikens betydelse i dagens informations- och mediesamhälle.

text: Eleven visar hur olika perspektiv ger olika historieskrivning. Eleven identifierar och diskuterar källorna för den egna bygdens historia.

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Eleven identifierar tänkbara källor för den historiska skildringen av ett bestämt historiskt skeende. Eleven redogör för grundläggande källkritiska principer och deras tillämpning i historiska och i dagsaktuella sammanhang. Eleven visar hur olika slags historiesyn och olika perspektiv kan ge olika slags historieskrivning. Eleven diskuterar olika källkritiska problem från något historiskt skeende från äldsta tid till dagens mediesamhälle.

text: Eleven diskuterar källkritiska principer och problem inom arkeologi och släktforskning. Eleven visar vilken roll propaganda och desinformation kan spela i det förgångna och idag.

text: MATS EKHOLM

text: Lisbeth Rudemo


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet hotellkunskap i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet husbyggnadsteknik i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet individ och samhälle i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet karosseriteknik i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet kemi i gymnasieskolan

text: 1 §I bilagan till dessa föreskrifter anges vilka kurser som ingår i ämnet kemi, syfte, karaktär och mål för ämnet och kurserna, den kunskapsnivå som alla elever minst skall ha uppnått vid slutet av respektive kurs samt de betygskriterier som gäller för kursen.

text: 2 §I

text: SKOLFS 2000:134

text: finns ytterligare föreskrifter om tillämpningen av betygskriterierna.

text: Bilaga

text: Ämne: Kemi

text: Ämnets syfte

text: Utbildningen i ämnet kemi syftar till fördjupad förståelse av kemiska processer och kunskap om kemins skiftande tillämpningar och betydelse inom vardagsliv, industri, medicin och livsmiljö. Utbildningen syftar också till att öka intresset för studier i kemi och närbesläktade ämnen och till att ge en grund för fortsatta studier i naturvetenskap och teknik. Utbildningen syftar dessutom till att ge sådana kemikunskaper som behövs för att individen från en naturvetenskaplig utgångspunkt skall kunna delta i samhällsdebatten, ta ställning i miljöfrågor och bidra till ett hållbart samhälle.

text: Mål att sträva mot

text: Skolan skall i sin undervisning i kemi sträva efter att eleven utvecklar förståelse av sambandet mellan struktur, egenskaper och funktion hos kemiska ämnen samt varför kemiska reaktioner sker,

text: utvecklar sin förmåga att hantera kemisk laboratorieutrustning, att välja, planera och utföra experiment samt göra iakttagelser, beskriva, tolka och förklara kemiska förlopp med naturvetenskapliga modeller, vidareutvecklar sin nyfikenhet och iakttagelseförmåga samt förmåga att på olika sätt söka och använda kunskaper inom kemiska tillämpningsområden i nya sammanhang, utvecklar sin förmåga att utifrån kemiska teorier, modeller och egna upptäckter reflektera över iakttagelser i sin omgivning, tillägnar sig kunskap om kemins idéhistoria och hur kemins landvinningar har påverkat människans världsbild och samhällets utveckling, utvecklar sin förmåga att analysera och värdera kemins roll i samhället.

text: Ämnets karaktär och uppbyggnad

text: Redan i de äldsta kulturerna använde sig människor av kemiska processer. I det forntida Egypten utnyttjades de till exempel i samband med balsamering, tillverkning av läkemedel och färger samt vid framställning av koppar ur kopparmalm. Från att under en lång period ha varit sammankopplad med mystik och filosofi i den s.k. alkemin började kemin under 1500-talet att utvecklas till en vetenskap. Denna utveckling tog ordentlig fart först under 1700-talet. I Sverige finns en stark kemitradition och flera svenska kemister under 1800- och 1900-talen har haft stor betydelse för kemins utveckling. Den kemiska forskningen har lett till en omfattande kunskapsutveckling, som inneburit att den enskilde forskaren fått svårare att överblicka hela kunskapsfältet. Under 1900talet har därför en indelning i oorganisk kemi, organisk kemi, fysikalisk kemi, analytisk kemi och biokemi vuxit fram. Inslag från alla dessa delar finns i gymnasieskolans kemikurser. Tillämpningar av forskningsresultat har stor betydelse för samhällets utveckling i industriellt, ekonomiskt och socialt hänseende och i det moderna samhället efterfrågas kemisk kompetens alltmer inom t.ex. miljöområdet och läkemedelsindustrin. Kemiämnet behandlar egenskaper, struktur och funktion hos kemiska ämnen samt vad som sker vid kemiska reaktioner. I ämnet ingår även att studera energiomsättningen vid kemiska förändringar och den betydelse energiinnehållet har för ämnens stabilitet och förekomst i t.ex. jordskorpan. Liksom all naturvetenskap utvecklas kemisk kunskap och begreppsförståelse genom växelverkan mellan å ena sidan observationer och experiment, å andra sidan teorier och teoretiska modeller. I gymnasieskolans kemiundervisning övas ett naturvetenskapligt arbetssätt. Det innebär att

text: formulera en frågeställning, ställa upp en hypotes, pröva den genom experiment, bearbeta och kritiskt granska resultat och redovisa dessa muntligt och skriftligt med korrekt språk och terminologi. Vana vid experimentellt arbete i kemilaboratoriet har också ett värde i sig eftersom den efterfrågas i många yrken och inom fortsatta naturvetenskapliga utbildningar. Med datorer ökar möjligheterna till insamling av data, mätning, simulering och analys av kemiska förlopp. Grundskolans utbildning i kemi ger grundläggande kunskaper om materiens uppbyggnad, egenskaper, förekomst, kemiska reaktioner, kretslopp och spridning. Studierna i gymnasieskolan ger möjlighet till en helhetssyn på ke min genom att fördjupa och bredda kunskaperna. Kemi har många anknytningar till andra naturvetenskapliga ämnen såsom fysik och biologi. I ämnet kemi finns tre kurser. Kemi A bygger vidare på grundskolans utbildning i kemi och behandlar elektronstruktur, kemisk bindning, kemiska reaktioner, enkel stökiometri, enkla redoxprocesser och syror och baser. Den bidrar också till fördjupad kunskap om kemiska ämnens förekomst, egenskaper och användningsområden. Kemi A är gemensam kurs i naturvetenskapsprogrammet och i teknikprogrammet. Kemi B behandlar organisk kemi, biokemi och kemiska analysmetoder. I kursen ingår också kemisk jämvikt, stökiometriska beräkningar samt några aktuella tillämpningsområden. Kursen bygger på Kemi A. Kemi B är gemensam inom inriktningarna naturvetenskap och miljövetenskap i naturvetenskapsprogrammet. Kemi – breddning ger möjlighet till breddning eller fördjupning inom något eller några delområden av kemin. Kursen förutsätter Kemi A eller motsvarande kunskaper. Kursen är valbar.

text: Ämne: Kemi Kurs: Kemi A Kurskod: KE1201 Poäng: 100

text: Mål Mål som eleverna skall ha uppnått efter avslutad kurs

text: Eleven skall kunna planera och genomföra experimentella undersökningar på ett ur säkerhetssynpunkt tillfredsställande sätt, kunna bearbeta, redovisa och tolka resultatet samt redogöra för arbetet muntligt och skriftligt,

text: kunna beskriva hur modeller för olika typer av kemisk bindning bygger på atomernas elektronstruktur och kunna relatera ämnets egenskaper till bindningens typ och styrka samt till ämnets uppbyggnad, ha kännedom om och kunna diskutera hur elektromagnetisk strålning växelverkar med materia, ha kännedom om några grundämnen, kemiska föreningar och moderna material, deras egenskaper, förekomst och kretslopp samt deras betydelse t.ex. i jordskorpan eller inom olika verksamhetsområden i samhället, kunna tolka, skriva och använda sig av formler för kemiska föreningar och reaktioner och därvid föra stökiometriska resonemang samt utföra enkla beräkningar, kunna uppskatta entalpiförändring vid kemiska reaktioner samt använda sig av begreppen entropi och entalpi för att diskutera drivkraften för en reaktion, kunna använda begreppen oxidation och reduktion och beskriva tillämpningar i industriella och vardagliga sammanhang, ha kunskap om pH-begreppet, neutralisation, starka och svaga syror och baser samt kunna diskutera jämvikter i samband med t.ex. buffertverkan och kunna relatera dessa kunskaper till bland annat miljöfrågor.

text: Betygskriterier Kriterier för betyget Godkänd

text: Eleven använder införda begrepp, modeller och formler för att beskriva företeelser och kemiska förlopp. Eleven utför laborationer och undersökande uppgifter enligt instruktioner och använder för situationen lämplig laboratorieutrustning samt tillämpar gällande säkerhetsföreskrifter. Eleven redovisar sina arbeten och medverkar i att tolka resultat och formulera slutsatser.

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Eleven kombinerar och tillämpar sina kunskaper i kemi för att belysa samband från olika verksamhetsområden i samhället. Eleven medverkar vid val av metod och utformning av laborativa undersökningar. Eleven bearbetar och utvärderar erhållna resultat utifrån teorier och ställda hypoteser och hanterar enkla beräkningar med säkerhet.

text: Eleven integrerar sina kunskaper i kemi från olika delområden för att förklara fenomen i omvärlden. Eleven tillämpar ett naturvetenskapligt arbetssätt, planerar och genomför undersökande uppgifter såväl teoretiskt som laborativt, tolkar resultat och värderar slutsatser samt bidrar med egna reflexioner. Eleven analyserar och diskuterar problemställningar med stöd av kunskaper från olika delar av kemin.

text: Ämne: Kemi Kurs: Kemi B Kurskod: KE1202 Poäng: 100

text: Eleven skall ha förvärvat självständighet och vana vid laborativt arbete samt tillägnat sig förmåga att kritiskt granska och analytiskt behandla kemiska förlopp och egna mätresultat, kunna förklara och tillämpa några vanliga analysmetoder samt kunna beskriva deras användningsområde och utveckling inom t.ex. sjukvård, miljöarbete, forskning och industri, kunna tillämpa stökiometriska samband och utföra kemiska beräkningar, ha kunskap om faktorer som påverkar en reaktions hastighet samt kunna diskutera och kvantitativt behandla kemisk jämvikt, ha breddat sina kunskaper om olika organiska ämnesklasser, deras egenskaper, struktur och reaktivitet samt kunna diskutera principerna för några enkla organiska reaktionsmekanismer, kunna schematiskt beskriva uppbyggnaden av och egenskaperna hos några biologiskt viktiga molekyler och beskriva de biokemiska huvuddragen i cellens metabolism och reproduktion, ha fördjupat sina kunskaper inom några av kemins aktuella tillämpningsområden.

text: Eleven använder införda begrepp, modeller och formler för att beskriva företeelser och kemiska förlopp. Eleven bidrar vid val av metoder och visar förtrogenhet och ansvar vid laborationer och undersökande uppgifter.

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Eleven kombinerar och tillämpar sina kunskaper i kemi för att belysa samband i vardagliga och vetenskapliga sammanhang. Eleven medverkar vid val av metod och utformning av laborativa undersökningar. Eleven bearbetar och utvärderar erhållna resultat utifrån teorier och ställda hypoteser och hanterar kemiska beräkningar med säkerhet.

text: Ämne: Kemi Kurs: Kemi – breddning Kurskod: KE1203 Poäng: 50

text: Eleven skall ha fördjupat eller breddat sina kunskaper inom valt ämnesområde samt fördjupat sin förståelse av hur teorier och modeller byggs upp i ett växelspel med observationer och experiment, kunna formulera, planera och genomföra en uppgift samt dokumentera, diskutera och redovisa arbetet, kunna analysera och värdera valt ämnesområde ur ett tvärvetenskapligt perspektiv.

text: Eleven använder relevanta begrepp och modeller för att beskriva företeelser inom valt område. Eleven planerar och genomför en undersökande uppgift enligt instruktion samt dokumenterar och diskuterar resultaten.

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Eleven använder relevanta begrepp, modeller och teorier för att förklara företeelser inom valt område. Eleven medverkar vid utformning och genomförande av en undersökande uppgift samt diskuterar och tolkar resultaten ur olika perspektiv.

text: Eleven använder begrepp och modeller på ett analyserande och insiktsfullt sätt. Eleven tillämpar ett naturvetenskapligt arbetssätt vid planering och genomförande av en undersökande uppgift samt tolkar resultat och värderar slutsatsernas giltighet.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2000 och skall tilllämpas på utbildning som påbörjas efter detta datum.

text: MATS EKHOLM

text: Lisbeth Rudemo


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet kemiska industriprocesser i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet klassisk grekiska i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet konditorikunskap i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet kraft- och värmeteknik  i gymnasieskolan


type: paragraf

text: I

text: SKOLFS 2000:134

text: finns ytterligare föreskrifter om tillämpningen av betygskriterierna.

text: Bilaga

text: Ämne: Samhällskunskap

text: Ämnets syfte

text: Utbildningen i ämnet samhällskunskap syftar till att med demokratin som värdegrund bredda och fördjupa elevernas kunskaper om nutida samhällsförhållanden och samhällsfrågor. Ämnet syftar vidare till att ge eleverna ökade förutsättningar att aktivt delta i samhällslivet och en beredskap att hantera förändringar i samhället. Ett annat syfte med ämnet samhällskunskap är att bidra med kunskaper om levnadsvillkoren i olika länder och samhällssystem. Därmed ger ämnet förutsättningar för eleverna att förstå de värden som ligger i en kulturell mångfald och att känna respekt för mänskliga rättigheter samt att kunna ta avstånd från olika former av förtryck. I ett komplext samhälle med stort informationsflöde och snabb förändringstakt bidrar ämnet samhällskunskap med att utveckla ett kritiskt förhållningssätt. Detta innebär att utveckla förmågan att söka, granska, strukturera och värdera fakta från olika källor och medier samt kunna formulera sig och dra slutsatser.

text: Mål att sträva mot

text: utvecklar kunskaper om och förståelse av hur politiska system fungerar, utvecklar förmågan att delta i och påverka politiska beslut,

text: Ämnets karaktär och uppbyggnad

text: samhällsfrågor tydliggörs ämnets bredd och snabba föränderlighet. Detta innebär en systematisering och strukturering av studierna med sikte att skapa överblick och förståelse. Kunskaper om samhällsfrågor och förståelse av samhället i tid och rum är centralt i ämnet. Vid studier av olika samhällsfrågor är politiska och ekonomiska aspekter väsentliga liksom användningen av begrepp som inflytande, makt, konflikt, ideologi, klass, intresse och påverkan. En viktig roll för ämnet är också att belysa frågor som rör det politiska systemet nationellt och Sveriges roll som medlemsland i EU. Ämnet samhällskunskap har också ett europeiskt och internationellt perspektiv och bidrar med kunskaper om globala överlevnadsfrågor. Globaliseringen innebär en sammanflätning av såväl ekonomier som kulturer och därmed ett ökat beroende mellan länder och behandlar frågor som berör rättvis fördelning och ett hållbart samhälle. En viktig aspekt är även kunskaper om nationella minoriteter och deras roll i samhället. Samhällskunskap är ett aktualitetsämne, men innefattar också det nutida samhällets historia. En naturlig utgångspunkt vid val av studieobjekt skall vara samhällsfrågor. Härigenom skapas en förståelse för samhällets föränderlighet samtidigt som historiska tillbakablickar och framtidsvisioner bidrar till att bredda elevernas förståelse och analysförmåga. Genom att dessa samhällsfrågor skall väljas i samråd mellan lärare och elever övas eleverna i ett demokratiskt arbets- och förhållningssätt. I det moderna samhället kommer information från skilda källor och genom flera olika medier. Att sovra och värdera budskap utifrån kunskap om källornas art och olika mediers begränsningar är en viktig del i analysen. Att använda informationstekniken som ett pedagogiskt hjälpmedel vid studiet av olika samhällsfrågor men också att kunna lägga ett samhällsvetenskapligt och kritiskt perspektiv på utvecklingen inom detta område är centralt för ämnet. Vid bearbetning och analys av samhällsfrågor framhävs att olika utgångspunkter, perspektiv och ideologier ger skilda sätt att se på samhället och samhällsutvecklingen. Studierna i samhällskunskap bygger på grundskolans utbildning eller motsvarande kunskaper. På gymnasieskolan omfattar ämnet fyra kurser. I kursen Samhällskunskap A breddar och fördjupar eleverna sina kunskaper om och förståelse för samhället, dess politiska system samt dess historia genom studier av olika samhällsfrågor. Det historiska perspektivet och det nutida samhällets historia ska särskilt beaktas i de studieinriktningar där ämnet historia inte ingår. Kursen ska anknyta till elevens studieinriktning och möjligheterna till samverkan med andra ämnen och kurser bör tillvaratas för att nå programmets mål. Kursen är en kärnämneskurs. Samhällskunskap B och C ger ytterligare breddning och fördjupning av utbildningen i ämnet. De samhällsfrågor som studeras blir mer komplexa. Härigenom tränas eleverna i arbetssätt och analyser som alltmer närmar sig det sätt som de vetenskaper som ligger till grund för ämnet arbetar efter. Samhällskunskap B är gemensam kurs inom

text: Ämne: Samhällskunskap Kurs: Internationella relationer Kurskod: SH1204 Poäng: 50

text: Mål Mål som eleverna skall ha uppnått efter avslutad kurs

text: Eleven skall ha kunskap om olika former av organiserat samarbete mellan länder, regioner och organisationer inom Norden, Europa och världen samt kunna se samband mellan detta samarbete och den politiska och ekonomiska utvecklingen, kunna förstå hur mål och medel samspelar inom utrikes- och säkerhetspolitik, kunna beskriva och analysera orsaker till och följder av konflikter inom och mellan länder, ha kunskap om begreppet etnicitet samt förståelse för olika kulturers värdesystem, ha kunskap om och kunna tillämpa de grundläggande internationella konventionerna om de mänskliga rättigheterna.

text: Betygskriterier Kriterier för betyget Godkänt

text: Eleven beskriver mål och medel vid studiet av utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. Eleven diskuterar orsaker till och följder av konflikter. Eleven reflekterar över begreppet etnicitet och dess betydelse i samhällslivet. Eleven redogör för innebörden av de mänskliga rättigheterna och hur de ska kunna efterlevas.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Eleven redogör på ett insiktsfullt sätt hur mål och medel samspelar inom den internationella politiken. Eleven analyserar orsaker till och följder av konflikter samt föreslår tänkbara lösningar. Eleven preciserar och analyserar etnicitetens roll och betydelse inom något område.

text: Kriterier för betyget Mycket väl godkänt

text: Eleven förstår, strukturerar, tolkar och granskar kritiskt valda problemområden samt värderar och tar ställning i olika sakoch värderingsfrågor.

text: Ämne: Samhällskunskap Kurs: Samhällskunskap A Kurskod: SH1201 Poäng: 100

text: ha kunskaper om det politiska systemets funktion på lokal, regional, nationell och EU-nivå, kunna förstå hur man kan påverka politiska beslut på lokal, regional och nationell nivå, inom EU samt internationellt, kunna formulera, förstå och reflektera över samhällsfrågor ur såväl historiska som framtida perspektiv, kunna lägga etiska och miljömässiga perspektiv på olika samhällsfrågor, kunna använda olika kunskapskällor och metoder vid arbetet med samhällsfrågor, känna till hur åsikter och attityder uppstår samt vara medveten om hur värderingar och ställningstaganden formas.

text: Eleven redogör för det politiska systemets funktion samt hur politiska beslut kan påverkas på lokal, regional, nationell, EU- och internationell nivå. Eleven redogör för individens rättigheter och skyldigheter i samhället samt för de grundläggande mänskliga rättigheterna. Eleven beskriver samhällsfrågor ur historiska och nutida perspektiv samt anger orsaker och konsekvenser till dessa. Eleven söker, väljer ut och ställer samman fakta från olika källor. Eleven redogör för och exemplifierar hur olika idéer och värderingar uppstår och formas i samhället.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Eleven diskuterar och reflekterar kring olika möjligheter att påverka politiska beslut nationellt, inom EU och internationellt. Eleven diskuterar och reflekterar över vikten av att leva efter rättigheter och skyldigheter i samhället samt de grundläggande mänskliga rättigheterna. Eleven analyserar och värderar samhällsfrågor ur olika perspektiv. Eleven värderar olika källor samt använder någon samhällsvetenskaplig metod. Eleven analyserar idéer och värderingar utifrån såväl ett individ- som ett samhällsperspektiv.

text: Eleven analyserar och drar slutsatser kring hur politiska system på lokal, regional, nationell, EU- och internationell nivå påverkar vår vardag. Eleven drar slutsatser och föreslår lösningar på olika samhällsfrågor. Eleven arbetar med olika typer av material, bedömer tillförlitligheten hos olika källor samt visar i sitt arbete ett kritiskt förhållningssätt till fakta, tolkningar och värderingar. Eleven analyserar hur olika samhällsförhållanden påverkar och förklarar människors livsvillkor.

text: Ämne: Samhällskunskap Kurs: Samhällskunskap B Kurskod: SH1202 Poäng: 100

text: Eleven skall vara förtrogen med hur politiska, ekonomiska, geografiska och sociala förhållanden formar såväl vårt eget som det internationella samhället, kunna tillämpa samhällsvetenskapliga modeller och metoder på komplexa samhällsfrågor, kunna hämta information från olika källor och medier samt kritiskt granska och tolka dessa, kunna tillämpa ett kritiskt förhållningssätt till olika samhällsfrågor och samhällets utveckling, kunna använda ett grundläggande samhällsvetenskapligt perspektiv för att analysera olika frågor och vara medveten om hur orsaker, konsekvenser och åtgärder hänger ihop.

text: Eleven använder olika modeller och metoder för att beskriva och analysera samhällsfrågor. Eleven sätter sig in i olika uppfattningar om aktuella samhällsfrågor och söker förstå bakgrunden. Eleven uppvisar ett medvetet, konstruktivt kritiskt förhållningssätt vid arbetet med samhällsfrågor.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Eleven väljer medvetet modell eller metod vid arbetet med samhällsfrågor och motiverar sitt ställningstagande. Eleven förstår, förklarar och diskuterar människors livsvillkor utifrån ekonomiska, politiska och sociala aspekter.

text: Eleven använder medvetet och kritiskt flera olika källor och verktyg samt analyserar komplexa samhällsfrågor ur olika aspekter med hjälp av samhällsvetenskapliga begrepp och modeller.

text: Ämne: Samhällskunskap Kurs: Samhällskunskap C Kurskod: SH1203 Poäng: 100

text: Mål

text: Eleven skall kunna tillämpa samhällsvetenskapliga modeller, metoder och teorier på komplexa samhällsfrågor samt ge egna förslag på lösningar, vara förtrogen med användandet av olika källor och medier samt kritiskt kunna granska och tolka dessa, vara medveten om de grundläggande värderingar och ställningstaganden som ligger till grund för att eleven skall kunna argumentera och aktivt ta ställning.

text: Eleven formulerar egna hypoteser och prövar dessa med hjälp av olika tankeverktyg. Eleven redogör för och motiverar olika tolkningar och lösningar av komplexa samhällsfrågor. Eleven beskriver, diskuterar och tar ställning i komplicerade och komplexa samhällsfrågor.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Eleven använder olika modeller och teorier i sitt arbete och motiverar sitt val. Eleven analyserar komplicerade och komplexa samhällsfrågor, ger förslag på lösningar samt motiverar dessa.

text: Eleven analyserar en samhällsfrågas konsekvenser ur ett individ-, grupp- och samhällsperspektiv samt diskuterar hur värderingar och urval av fakta avgör konsekvenser för handlandet.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2000 och skall tillämpas på utbildning som påbörjas efter detta datum.

text: MATS EKHOLM

text: Lisbeth Rudemo

identifier: SKOLFS 2000:7

title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet samhällskunskap i gymnasieskolan och inom gymnasial vuxenutbildning

text: 1 §I bilagan till dessa föreskrifter anges vilka kurser som ingår i ämnet samhällskunskap, syfte, karaktär och mål för ämnet och kurserna, den kunskapsnivå som alla elever minst skall ha uppnått vid slutet av respektive kurs samt de betygskriterier som gäller för kursen.

text: 2 §I

text: SKOLFS 2000:134

text: Bilaga

text: Ämne: Samhällskunskap

text: Ämnets syfte

text: Mål att sträva mot

text: Skolan skall i sin undervisning i samhällskunskap sträva efter att eleven omfattar och praktiserar demokratins värdegrund och förstår hur olika perspektiv och ideologier ger olika sätt att uppfatta samhället, utvecklar kunskap om och förståelse av det mångkulturella samhället, utvecklar kunskap om och förståelse för olika grupper av nationella minoriteter, utvecklar kunskaper om de mänskliga rättigheterna samt individens rättigheter och skyldigheter i samhället, fördjupar sina kunskaper om och reflekterar över samarbete och konflikter i internationella relationer, fördjupar sin förståelse av såväl det svenska som det internationella samhället i historisk belysning, utvecklar kunskaper för att kunna ta ställning och agera i lokala, regionala och globala frågor som är av betydelse för ett ekologiskt hållbart samhälle, utvecklar sin förmåga att kritiskt granska samhällsförhållanden samt sin förmåga att kunna se konsekvenser av olika handlingsalternativ för sig själv och för samhället, utvecklar sin förmåga att formulera frågor, argumentera och uttrycka ståndpunkter samt utvecklar den egna förmågan att aktivt delta i samhällslivet och påverka samhällsutvecklingen, utvecklar sin förmåga att använda olika metoder vid arbetet med samhällsfrågor och övas i ett alltmer vetenskapligt förhållningssätt.

text: Ämnets karaktär och uppbyggnad

text: Ämnet samhällskunskap är till sin uppbyggnad och karaktär tvärvetenskapligt. Utifrån tankar i 1946 års skolkommission och viss försöksverksamhet infördes ämnet i läroplanen för gymnasiet och fackskolan år 1965. Tidigare hade samhällskunskapen ingått i historieämnet, som då officiellt benämndes "historia med samhällslära". Kärnan utgjordes av de akademiska ämnena statskunskap och nationalekonomi, men ämnet har successivt breddats med ämnen som sociologi, kulturgeografi och rättskunskap. Genom val av samhällsfrågor tydliggörs ämnets bredd och snabba föränderlighet. Detta innebär en systematisering och

text: strukturering av studierna med sikte att skapa överblick och förståelse. Kunskaper om samhällsfrågor och förståelse av samhället i tid och rum är centralt i ämnet. Vid studier av olika samhällsfrågor är politiska och ekonomiska aspekter väsentliga liksom användningen av begrepp som inflytande, makt, konflikt, ideologi, klass, intresse och påverkan. Ämnet samhällskunskap har också ett internationellt perspektiv och bidrar med kunskaper om globala överlevnadsfrågor. Globaliseringen innebär en sammanflätning av såväl ekonomier som kulturer och därmed ett ökat beroende mellan länder och behandlar frågor som berör rättvis fördelning och ett hållbart samhälle. En viktig aspekt är även kunskaper om nationella minoriteter och deras roll i samhället. Samhällskunskap är ett aktualitetsämne, men innefattar också det nutida samhällets historia. En naturlig utgångspunkt vid val av studieobjekt skall vara samhällsfrågor. Härigenom skapas en förståelse för samhällets föränderlighet samtidigt som historiska tillbakablickar och framtidsvisioner bidrar till att bredda elevernas förståelse och analysförmåga. Genom att dessa samhällsfrågor skall väljas i samråd mellan lärare och elever övas eleverna i ett demokratiskt arbets- och förhållningssätt. I det moderna samhället kommer information från skilda källor och genom flera olika medier. Att sovra och värdera budskap utifrån kunskap om källornas art och olika mediers begränsningar är en viktig del i analysen. Att använda informationstekniken som ett pedagogiskt hjälpmedel vid studiet av olika samhällsfrågor men också att kunna lägga ett samhällsvetenskapligt och kritiskt perspektiv på utvecklingen inom detta område är centralt för ämnet. Vid bearbetning och analys av samhällsfrågor framhävs att olika utgångspunkter, perspektiv och ideologier ger skilda sätt att se på samhället och samhällsutvecklingen. Studierna i samhällskunskap bygger på grundskolans utbildning eller motsvarande kunskaper. På gymnasieskolan omfattar ämnet fyra kurser. I kursen Samhällskunskap A breddar och fördjupar eleverna sina kunskaper om och förståelse för samhället och dess historia genom studier av olika samhällsfrågor. Det historiska perspektivet och det nutida samhällets historia skall särskilt beaktas i de studieinriktningar där ämnet historia inte ingår. Kursen skall anknyta till elevens studieinriktning och möjligheterna till samverkan med andra ämnen och kurser bör tillvaratas för att nå programmets mål. Kursen är en kärnämneskurs. Samhällskunskap B och C ger ytterligare breddning och fördjupning av utbildningen i ämnet. De samhällsfrågor som studeras blir mer komplexa. Härigenom tränas eleverna i

text: arbetssätt och analyser som alltmer närmar sig det sätt som de vetenskaper som ligger till grund för ämnet arbetar efter. Samhällskunskap B är gemensam kurs inom samhällsvetenskapsinriktningen och Samhällskunskap C är valbar. Kursen Internationella relationer tar upp internationella frågor ur olika aspekter och behandlar orsaker till och konsekvenser av den ökade globaliseringen. Kursen är valbar.

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Eleven preciserar och analyserar etnicitetens roll och betydelse inom något område. Eleven ger exempel på konsekvenserna av att leva efter de mänskliga rätttigheterna.

text: Kriterier för betyget Mycket väl godkänd

text: Eleven skall ha kunskap om demokratins framväxt och funktion samt kunna tillämpa ett demokratiskt arbetssätt, kunna förstå hur politiska, ekonomiska, geografiska och sociala förhållanden har format och ständigt påverkar såväl vårt eget samhälle som det internationella samhället, kunna formulera, förstå och reflektera över samhällsfrågor ur såväl historiska som framtida perspektiv, kunna lägga etiska och miljömässiga perspektiv på olika samhällsfrågor, kunna använda olika kunskapskällor och metoder vid arbetet med samhällsfrågor, känna till hur åsikter och attityder uppstår samt vara medveten om hur värderingar och ställningstaganden formas.

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Mål

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: MATS EKHOLM

text: Lisbeth Rudemo


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet kulturhistoria  i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet kyl- och värmepumpsteknik  i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet lackeringsteknik  i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet latin med allmän språkkunskap  i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet livsmedelskunskap  i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet livsmedelsprocess  i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet ljudmedier  i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet lärande och pedagogiskt ledarskap  i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet maskinteknik i gymnasieskolan och inom gymnasial vuxenutbildning


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet massa och papper i gymnasieskolan


identifier: SKOLFS 2000:8

title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet religionskunskap i gymnasieskolan

text: 1 §I bilagan till dessa föreskrifter anges vilka kurser som ingår i ämnet religionskunskap, syfte, karaktär och mål för ämnet och kurserna, den kunskapsnivå som alla elever minst skall ha uppnått vid slutet av respektive kurs samt de betygskriterier som gäller för kursen.

text: 2 §I

text: SKOLFS 2000:134

text: finns ytterligare föreskrifter om tillämpningen av betygskriterierna.

text: Bilaga

text: Ämne: Religionskunskap

text: Ämnets syfte

text: Utbildningen i ämnet religionskunskap syftar till att ge möjligheter att reflektera över existentiella och etiska frågor ur olika perspektiv samt till att ge ökad förståelse för att andra kan komma till andra tolkningar än den egna. Ämnet religionskunskap syftar till att ge kunskaper om trons innehåll och traditioner inom olika religioner och andra livsåskådningar och skapa medvetenhet om att begrepp, kunskaper och analysredskap behövs för att kunna värdera och ta ställning. Utbildningen ger därmed fördjupade kunskaper samt ökad förståelse för människor med olika religioner och livsåskådningar. Behovet av en medveten etik baserad på en i samhället allmänt accepterad värdegrund blir allt tydligare både för den enskilde och för samhället. Syftet med ämnet är att ge kunskaper om olika uppfattningar i etiska frågor, som möter den enskilde i samhället, analyserade i ett individuellt och ett socialt perspektiv.

text: Mål att sträva mot

text: Skolan skall i sin undervisning i religionskunskap sträva efter att eleven utvecklar sin personliga hållning i livs- och moralfrågor på grundval av kunskaper om olika traditioner och med respekt för grundläggande mänskliga rättigheter, fördjupar sin förmåga att reflektera över och argumentera kring existentiella frågor som rör tro, etik och livsåskådning, utvecklar sin förmåga att beskriva, analysera och förstå hur och varför levnadsvillkor, traditioner och samhällssystem samspelar med religion och livsåskådning, utvecklar sina insikter i kristendomens och andra världsreligioners och livsåskådningars huvudtankar, värderingar, traditioner, uttrycksformer och urkunder, utvecklar sin förståelse för hur religion och livsåskådning tar sig uttryck i människors sätt att tänka, skapa och handla, fördjupar sin förtrogenhet med de språk, begrepp, berättelser och bilder som uttrycker religioners och livsåskådningars tolkningar av livet.

text: Ämnets karaktär och uppbyggnad

text: Under medeltiden fick församlingsborna i den romerskkatolska kyrkan lära sig texter som formulerade den kristna tron. Efter reformationen baserades folkundervisningen på Luthers lilla katekes som ett centralt dokument om den kristna tron. I högre skolor hade man en kristendomsundervisning av bredare slag. Under 1800-talet vaknade kritiken mot en ensidig katekesundervisning dels av pedagogiska skäl, dels av ideologiska. I 1919 års undervisningsplan behandlades Luthers lilla katekes som ett historiskt dokument, representativt för sin tid. I stället fick studier av Bergspredikan i Nya testamentet en central roll som utgångspunkt för reflektion över en gemensam värdegrund i samhället. Efter det att religionsfrihetslagen införts i Sverige 1951 blev kristendomsundervisningens roll i skolan problematisk. Under 1960-talet blev grundprincipen att skolans religionsundervisning skulle vara objektiv i den meningen att den sakligt och allsidigt skulle beskriva olika religioner och livsåskådningar. Denna grundprincip har sedan utvecklats vidare inom religionskunskapsundervisningen samtidigt som existentiella frågor om liv och död, ansvar och skuld, liksom etik- och moralfrågor, kommit att spela en allt viktigare roll inom ämnet. Grundläggande i allt studium av religioner och andra livsåskådningar är frågor om tro och livstolkning, det vill säga frågor om verkligheten och världen, människan och

text: värdena. I alla kulturer och i olika tider har människor gestaltat sitt behov av att tolka och tyda livet för att ge det en mening. Sådana tolkningsförsök har synliggjorts i samhällsbyggande, i arkitektur och stadsbyggnad, i bildkonst, musik och litteratur, i traditioner och berättelser. Olika typer av livstolkningar har tagit och tar sig uttryck i religioner och andra livsåskådningar. Detta behov blir alltmer aktuellt i dag och tar sig uttryck i en mångfald som förstärks genom ökande internationella kontakter och av ett växande mediautbud. Ett samspel mellan kunskapsperspektiv och existentiella frågor gör ämnet konkret, verklighetsnära och personlighetsutvecklande. Innehållsligt kan man urskilja olika dimensioner, som en historisk, en institutionell, en kulturell, en dimension om tro, en etikdimension och en genusdimension . Den historiska riktar uppmärksamheten på den historiska bakgrunden till de fenomen som studeras och den institutionella fokuserar vilka institutioner i vårt samhälle som bestämt och bestämmer utvecklingen i dag inom kyrkor, samfund, religioner, och andra livsåskådningar. Den kulturella dimensionen studerar vad kristendomen och andra religioner och livsåskådningar har betytt för den kulturella utvecklingen, och trosdimensionen frågar efter religioners och andra livsåskådningars tro och idéer. Etikdimensionen visar hur olika inställningar i fråga om tro och livsåskådning bestämmer synen på etiska frågor och genusdimensionen riktar uppmärksamheten på vilken roll religioner och andra livsåskådningar har vid utformningen av våra föreställningar om mäns och kvinnors värde och uppgifter. Dessa dimensioner kan bidra till att analysen av de studerade fenomenen vidgas och fördjupas. I dag ser man den etiska dimensionen som särskilt viktig vid studiet av religion och andra livsåskådningar. I Sverige har länge den tradition som förvaltas av kristen tradition och västerländsk humanism styrt tolkningen av värdegrunden. I ett alltmer mångkulturellt samhälle kan samma medvetenhet om vikten av en gemensam värdegrund också skapas utifrån andra religioner och livsåskådningar. Den grundläggande utgångspunkten för studierna i religionskunskap är människan. Det är människan och människans situation som skall göras till föremål för studium, och de upplevelser och behov av livstolkning som hon har, skall stå i centrum. Övning i reflektion och kritiskt tänkande har en framträdande plats i ämnet när det gäller etiska frågor, omvärlds- och överlevnadsfrågor, behovet av en allmängiltig internationellt övergripande värdegrund, samt när det gäller hur religion och livsåskådning förhåller sig till kultur och samhälle. Både välbekanta traditioner och sådana nutida företeelser som exempelvis ungdomskultur och arbetsplatskultur, som inte omedelbart uppfattas ha en

text: relation till religiös tro, andra livsåskådningar och etik, studeras inom ämnet. Vid sådana analyser spelar begreppsbildningen en viktig roll, både sådana begrepp som lyfter fram religiösa och livsåskådningsmässiga dimensioner och sådana som aktualiserar existentiella infallsvinklar. Ämnet är uppdelat i två kurser. Religionskunskap A bygger på grundskolans utbildning eller motsvarande kunskaper. Kursen betonar etiska och moraliska frågor samt människors olika livstolkningar. Kursen skall visa att religion och livsåskådning är naturliga delar av samhällslivet och också ge förståelse för vad ett eget ställningstagande kan betyda för den personliga utvecklingen. Kursen skall anknyta till elevens studieinriktning. Religionskunskap A är en kärnämneskurs. Religionskunskap B bygger på kurs A och breddar och fördjupar innehållet i Religionskunskap A. Utifrån vald studieinriktning och egna behov får eleverna möjligheter att vidareutveckla sina kunskaper och färdigheter på tros- och livsåskådningarnas område. Religionskunskap B är gemensam kurs inom kultur- och samhällsvetenskapsinriktningarna på samhällsvetenskapsprogrammet.

text: Ämne: Religionskunskap Kurs: Religionskunskap A Kurskod: RE1201 Poäng: 50

text: Mål Mål som eleverna skall ha uppnått efter avslutad kurs

text: Eleven skall kunna beskriva och förstå hur religion och livsåskådning tar sig uttryck i människors sätt att tänka och handla, känna till kristendomens och några andra världsreligioners och andra livsåskådningars grundläggande uttrycksformer, tro och idéer, kunna relatera religioners och andra livsåskådningars uttrycksformer, tro och idéer till problemsituationer i vardags- och yrkesliv, kunna samtala om problemsituationer i vardagen och i yrkeslivet utifrån en given etisk och moralisk utgångspunkt, kunna identifiera och ta ställning till sådant som befrämjar eller som strider mot grundläggande värden i samhället, kunna reflektera över andra människors olika sätt att tänka om liv, tro och etik, förstå vad de egna värderingarna betyder för självuppfattningen och för hur man uppfattar människor i sin omgivning.

text: Betygskriterier Kriterier för betyget Godkänd

text: Eleven jämför riter, traditioner och levnadssätt i olika religioner och andra livsåskådningar. Eleven redovisar sådana kunskaper om kristendomen och några andra världsreligioner och livsåskådningar som ökar förståelsen för olika livsmönster bland människor i den närmaste omgivningen. Eleven samtalar kring problemsituationer i vardagen och i yrkeslivet utifrån ett givet etiskt och moraliskt tänkesätt. Eleven värderar några företeelser i samhället som befrämjar eller som strider mot dess värdegrund. Eleven relaterar sig till sammanhang som berör frågor om tro, livsåskådning och etik.

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Eleven ger exempel på religioners och andra livsåskådningars betydelse för individ och samhälle, nationellt och internationellt. Eleven identifierar etiska problem i sin omgivning, tillämpar några enkla etiska resonemangsmodeller och motiverar med stöd av dessa sina egna ställningstaganden i kända och vardagliga situationer. Eleven reflekterar enskilt och i grupp över vad tolerans gentemot olika människors sätt att se på tillvaron innebär.

text: Eleven upptäcker likheter och skillnader mellan kristendomens och några andra världsreligioners och livsåskådningars grundtankar och uttryckssätt och tillämpar dem på aktuella frågor såsom kvinnosyn och samhällssyn i ett aktuellt och ett historiskt perspektiv. Eleven tillämpar olika etiska teorier inom religion och livsåskådning på närliggande situationer och på aktuella samhällsfrågor. Eleven visar hur olika sätt att förhålla sig till olika livstolkningar medför konsekvenser för sättet att leva och handla. Eleven argumenterar för ett eget sätt att tolka livet med respekt för att andra har rätt till sin livstolkning.

text: Ämne: Religionskunskap Kurs: Religionskunskap B Kurskod: RE1202 Poäng: 50

text: Eleven skall kunna dokumentera med hjälp av texter och urkunder kunskaper om kristendomens och några andra världsreligioners och livsåskådningars grundtankar, traditioner och uttrycksformer samt kunna jämföra och diskutera olika religioners människo- och samhällsuppfattningar, kunna identifiera och beskriva viktiga och principiella frågor som har med tro, etik och livsåskådning att göra, kunna klargöra och ge motiv för olika uppfattningar om tro, etik och livsåskådning samt förstå innebörden i sådana motiveringar, kunna argumentera för ett ställningstagande i frågor om tro, etik och livsåskådning.

text: Eleven identifierar och beskriver problem som har med tro och livsåskådning att göra. Eleven analyserar texter, traditioner och uttrycksformer som belyser kristendomens och några andra religioners och livsåskådningars grundtankar. Eleven jämför och diskuterar olika religioners och andra livsåskådningars människosyn och samhällsuppfattningar och deras betydelse för kultur och samhälle. Eleven sätter sig in i olika ställningstaganden till religion, livsåskådning och etik och är beredd att söka förstå motiveringarna för dem.

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Eleven analyserar under handledning enskilt eller i grupp samspelet mellan religion, livsåskådning och samhälle och förstår konsekvenserna för människors livssituation. Eleven analyserar kritiskt kristendomens och några andra världsreligioners och livsåskådningars grundtankar, traditioner och uttryckssätt. Eleven preciserar och jämför olika religioners och andra livsåskådningars människouppfattningar utifrån ett helhetsperspektiv på religion och andra livsåskådningar.

text: Eleven identifierar och analyserar kritiskt vår tids viktigaste etiska problemställningar samt förstår och värderar på ett nyanserat och tolerant sätt olika ställningstaganden. Eleven finner individuellt och i grupp argument för egna ställningstaganden i frågor, som rör tro och livsåskådning.

text: Eleven upptäcker livsåskådningsmässigt intressanta motiv och drar egna slutsatser utifrån olika traditioner och synsätt inom religion och andra livsåskådningar. Eleven studerar gudstjänstliv och andra traditioner och reflekterar över rit och symbol i ett jämförande perspektiv. Eleven inhämtar på egen hand information om någon religionsvetenskaplig problemställning som t. ex. gäller förhållandet mellan religion och samhälle, samt dokumenterar och redovisar resultatet av sina studier på ett välorganiserat och systematiskt sätt. Eleven behandlar etik- och värdefrågor utifrån principiella utgångspunkter och med känsla för god och hållbar argumentering. Eleven visar på ett genomtänkt sätt hur man kan tolka livet och vilka konsekvenser det får för sättet att leva och för förhållningssättet till andra. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2000 och skall tillämpas på utbildning som påbörjas efter detta datum.

text: MATS EKHOLM

text: Lisbeth Rudemo


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet materialteknik i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet matlagningskunskap i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet medicinsk teknik i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet mediekommunikation i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet medieproduktion i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet miljökunskap i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet modellteknik i gymnasieskolan