title: Transportstyrelsens föreskrifter om godkännande av järnvägsfordon för svenska delen av Europeiska unionens järnvägssystem, TSFS 2022:35

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om tillfälligt godkännande av fordon samt om undantag från krav på godkännande enligt

text: järnvägstekniklagen (2022:366)

text: . Föreskrifterna innehåller även bestämmelser om innehållet i ansökan om undantag från tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD) enligt

text: järnvägstekniklagen (2022:366)

text: Bestämmelser om godkännande av duospårvagnar finns i Transportstyrelsens föreskrifter (

text: TSFS 2022:34

text: ) om godkännande av järnvägsfordon för nationella järnvägssystem.

text: Bestämmelser om godkännande och typgodkännande av fordon som omfattas av

text: järnvägstekniklagens (2022:366)

text: tillämpningsområde finns i kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) 2018/545

text: av den 4 april 2018 om fastställande av praktiska arrangemang i processen för godkännande av järnvägsfordon och typer av järnvägsfordon enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797

text: . Bestämmelser om nationella tekniska regler för fordon som omfattas av

text: järnvägstekniklagens

text: tillämpningsområde finns i Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2022:36

text: ) om järnvägsfordon (nationella regler).

text: 1 Se

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter används följande termer och definitioner. granskande organ anmält organ, utsett organ eller bedömningsorgan enligt kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 402/2013

text: av den 30 april 2013 om den gemensamma säkerhetsmetoden för riskvärdering och riskbedömning och om upphävande av förordning

text: (EG) nr 352/2009

text: passiv transport en godstransport där ett fordon är lastat på sina egna hjul och är själva föremålet för transporten I övrigt har ord och uttryck som används i föreskrifterna samma betydelse som i

text: järnvägstekniklagen (2022:366)

text: järnvägsteknikförordningen (2022:417)

text: och i kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) 2018/545

text: Undantag från kravet på godkännande

text: Godkännande behövs inte för järnvägsfordon som kan framföras i högst 20 kilometer i timmen, inte nyttjas för transport av resande och som 1. används inom ett område som har stängts av för konstruktion eller underhåll av infrastrukturen, 2. används inom ett område där hastigheten för fordonet och all övrig trafik anpassas så att alla fordon kan stanna inom halva siktsträckan, 3. inte har spårgående hjul med betydelse för framdrivning eller bromsning, eller 4. bogseras. Järnvägsfordon godkända i ett annat land får inom ramen för internationella överenskommelser om ömsesidigt erkännande användas utan Transportstyrelsens godkännande.

text: Tillfälligt godkännande för prov eller annat tillfälligt framförande inklusive passiv transport

text: Ett fordon ska ha ett tillfälligt godkännande vid genomförande av prov eller annat tillfälligt framförande om fordonets konfiguration och användningsområde inte omfattas av ett godkännande som gäller tills vidare i Sverige.

text: Krav på tillfälligt godkännande för prov gäller inte för fordon som framförs i högst 20 kilometer i timmen och som används inom ett område där 1. övrig trafik har stängts av, eller 2. hastigheten för fordonet och all övrig trafik anpassas så att alla fordon kan stanna inom halva siktsträckan.

text: En ansökan om tillfälligt godkännande ska innehålla 1. sökandens namn, organisationsnummer, kontaktuppgifter och faktureringsuppgifter, 2. en beskrivning av det fordon som ska godkännas, 3. en plan för den fortsatta processen för det tillfälliga godkännandet, 4. planering som omfattar prov i järnvägsnätet inklusive provspecifikation, 5. beskrivning av den eller de metoder som används för kravspecificering enligt 9 §, 6. handlingar som styrker att alla krav i en kravspecificering enligt 9 § har a) identifierats korrekt, b) knutits till funktion eller delsystem eller beaktats genom användningsvillkor och begränsningar, och c) implementerats och, om möjligt, validerats eller analyserats inför prov, 7. en specifikation av förväntade användningsvillkor och begränsningar för det tillfälliga godkännandet, 8. manualer och instruktioner för drift och underhåll av fordonet som används under tiden för det tillfälliga godkännandet, inklusive instruktioner för bogsering och bärgning, på språk som behärskas av användaren, 9. information om anlitade granskande organ, 10. planer för och omfattningen av den granskning som görs av granskande organ, och 11. rapport eller rapporter från granskande organ. Om Transportstyrelsen begär det ska sökanden lämna in ytterligare underlag som är nödvändiga för bedömningen.

text: Hantering av relevanta krav för tillfälligt godkännande

text: Inför en ansökan om tillfälligt godkännande ska sökanden genomföra en kravspecificering för att hantera de relevanta krav som ska uppfyllas. En kravspecificering ska minst omfatta 1. säkerhet enligt

text: 2 kap. 1 § 1 järnvägstekniklagen (2022:366)

text: , 2. säker integration av delsystemen inom fordonet, och 3. fordonets tekniska kompatibilitet med den järnvägsinfrastruktur som är aktuell. Kravspecificering enligt andra stycket 1–2 ska genomföras enligt den riskhanteringsprocess som fastställs i bilaga I till kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 402/2013

text: av den 30 april 2013 om den gemensamma säkerhetsmetoden för riskvärdering och riskbedömning. Det gäller om inget annat meddelats av Transportstyrelsen.

text: Ansökan om undantag från TSD

text: En ansökan om undantag från TSD ska innehålla 1. sökandens namn, adress och organisationsnummer, kontaktuppgifter och faktureringsuppgifter,

text: 2. den information som efterfrågas i tillämpliga delar av artikel 2 i kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) 2020/424

text: av den 19 mars 2020 om inlämnande av uppgifter till kommissionen när det gäller att frångå tillämpningen av tekniska specifikationer för driftskompatibilitet i enlighet med

text: direktiv (EU) 2016/797

text: Undantag

text: Transportstyrelsen får medge undantag från dessa föreskrifter.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juni 2022. 2. Genom författningen upphävs Transportstyrelsens föreskrifter (

text: TSFS 2010:116

text: ) om godkännande av delsystem för järnväg. 3. De upphävda föreskrifterna gäller dock för ärenden som inletts före ikraftträdandet.

text: På Transportstyrelsens vägnar


fs: tsfs

publisher: Transportstyrelsen

title: Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om järnvägsfordon (nationella regler), TSFS 2022:36

text: 1 kap. Inledande bestämmelser

type: rubrik

text: Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om krav för fordon som ska godkännas för den svenska delen av Europeiska unionens järnvägssystem med undantag för fordon enligt

text: 1 kap. 4 § järnvägstekniklagen (2022:366)

text: . Föreskrifterna gäller vid 1. första godkännandet för utsläppande av fordon på marknaden enligt

text: 4 kap. 1 § järnvägstekniklagen

text: , 2. nytt godkännande vid modernisering eller ombyggnation av fordon enligt

text: 4 kap. 4 § samma lag

text: , och 3. uppdaterat godkännande vid utvidgning av fordons område för användning enligt

text: 4 kap. 5 § samma lag

type: stycke

type: paragraf

text: Vid godkännande av fordon som i EG-kontrollförfarandet granskas mot

text: kommissionens förordning (EU) 1302/2014 av den 18 november 2014

text: om en teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Rullande materiel – Lok och passagerarfordon i Europeiska unionens järnvägssystem ska 2 kap. 24 och 26 §§ tillämpas för delsystemet Rullande materiel, och 3 kap. 1−11 §§ ska tillämpas för delsystemet Fordonsbaserad trafikstyrning och signalering. Vid godkännande av fordon som i EG-kontrollförfarandet granskas mot

text: kommissionens förordning (EU) 321/2013 av den 13 mars 2013

text: om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Rullande

text: 1 Se

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster.

text: materiel – godsvagnar i Europeiska unionens järnvägssystem och om upphävande av

text: kommissionens beslut 2006/861/EU

text: ska 2 kap. 26 § tillämpas.

text: Vid godkännande av fordon som inte granskas enligt 2 § ska 2 kap. tillämpas för delsystemet Rullande materiel, och 3 kap. ska tillämpas för delsystemet Fordonsbaserad trafikstyrning och signalering. Vid godkännande av fordon som har släppts ut på marknaden inom EES eller i Schweiz ska 2 kap. 24 och 26 §§ tillämpas för delsystemet Rullande materiel, och 3 kap. tillämpas för delsystemet Fordonsbaserad trafikstyrning och signalering.

text: Vid ombyggnation eller modernisering av fordon krävs nytt godkännande om ändringen rör kraven i 3 kap. 1–11 §§. Vid ombyggnation eller modernisering av arbetsfordon vars kontrollförklaring inte omfattar

text: kommissionens förordning (EU) 1302/2014

text: krävs nytt godkännande om tröskelvärden i kolumn 4 i tabell 17a i bilagan till förordningen överskrids. Vid ombyggnation eller modernisering av godsvagnar som inte omfattas av

text: kommissionens förordning (EU) 321/2013

text: krävs nytt godkännande om tröskelvärden i kolumn 4 i tabell 11a i bilagan till förordningen överskrids.

text: Vid ombyggnation eller modernisering av ett fordon ska föreskrifterna endast tillämpas på de berörda delarna. Ändringen ska dokumenteras i det tekniska underlag som medföljer fordonet.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter används följande termer och definitioner. ATC2 svenskt fordons- och markbaserat tågskyddssystem av klass B, ATCR svenskt fordons- och markbaserat tågskyddssystem av klass B för radioblocket Linköping-Västervik/Kisa, STM-funktion specifik anpassningsenhet ombord på fordonet vilken (Specific Trans- gör det möjligt att använda fordonsbaserade system av mission Module) typen ETCS på infrastruktur med markbaserad ATC2, tvåvägsfordon järnvägsfordon med spårföljare som, när det inte löper på skenor, är ett fordon enligt lagen (

text: ) om vägtrafikdefinitioner, tågskyddssystem system som säkerställer att ett järnvägsfordon inte överträder tillåten hastighet, och som visar tillåten hastighet för föraren.

text: I övrigt har ord och uttryck som används i föreskrifterna samma betydelse som i 1.

text: järnvägstekniklagen (2022:366)

text: , 2.

text: järnvägsteknikförordningen (2022:417)

text: , 3.

text: kommissionens förordning (EU) 1302/2014

text: , 4.

text: kommissionens förordning (EU) 321/2013

text: , och

text: kommissionens förordning (EU) 2016/919 av den 27 maj 2016

text: om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemen Trafikstyrning och signalering i järnvägssystemet i Europeiska unionen.

text: Kontrollförfarande

text: För att ett fordon ska kunna godkännas ska det genomgå ett kontrollförfarande som omfattar granskning enligt kontrollmoduler i föreskrifter meddelade av Transportstyrelsen om kontrollmoduler för EG-kontroll av nationella regler för fordon och fasta installationer. Kontrollförfarandet ska genomföras i de faser som anges i bilagan.

text: Delsystemet Rullande materiel och delsystemet Fordonsbaserad trafikstyrning och signalering ska granskas enligt kontrollmodulerna 1. TSSB och TSSD, 2. TSSB och TSSF, 3. TSSG, eller 4. TSSH1. Kontrollmodul TSSB utan TSSD eller TSSF får användas när ett fordons tidigare godkännande för att släppas ut på marknaden inom EES eller i Schweiz ska uppdateras för utvidgning av fordonets område för användning.

type: kapitel

text: 2 kap. Tekniska krav för delsystemet Rullande materiel

text: Fordons kompatibilitet med spårledningar

text: Ett fordon ska vara kompatibelt med en infrastrukturs spårledningar enligt 2–5 §§.

text: Avståndet mellan två efterföljande hjulaxlar ska vara högst 17,5 meter (a3 i figur 1). Avståndet får dock vara högst 20 meter om fordonet endast används på sådan infrastruktur som är tekniskt kompatibel med sådant avstånd mellan hjulaxlarna Avståndet mellan första och sista hjulaxeln ska vara minst 4,5 meter (L − b1 − b2 i figur 1). Avståndet får dock vara minst 3 meter om fordonet endast används på sådan infrastruktur som är tekniskt kompatibel med sådant avstånd mellan hjulaxlarna.

text: Figur 1. Axelavstånd

text: Avståndet från yttersta hjulaxeln till fordonsände inklusive buffertar får vara högst 4,2 meter. Ett fordons halva bredd inklusive kurvutslag utåt i en kurva med 190 meters radie får vid statisk beräkning inte vara större än måtten i figur 2.

text: Yttersta hjulaxeln 2,5 m 4,2 m

text: 1,58 m 1,93 m

text: Figur 2. Maximal fordonsbredd inklusive kurvutslag utanför yttersta hjulaxeln. Ett fordons halva bredd inklusive kurvutslag utåt (df) i en kurva med 190 meters radie får inte vara större än följande (där bi är avståndet från yttersta hjulaxeln till fordonets dimensionerande tvärsnitt):

text: df ≤ 1,93  0,206 (bi  2,50) när 2,50 < bi ≤ 4,20 m

text: Störströmmen får inte överstiga 25,0 A uppmätt i frekvensområdet 0,0–2,0 Hz. Vid inkopplingsförlopp får DC-komponenten i störströmmen överstiga 45,0 A i högst 1,5 sekunder, och den får överstiga 25,0 A i högst 2,5 sekunder. Strömmarna ska mätas för varje kombination eller multipel av fordon.

text: Allmänna råd

text: Störströmmen bör verifieras enligt Trafikverkets kravdokument TDOK 2014:0774 version 1.0, bilaga 1 avsnitt 3.2.1.

text: Det elektriska motståndet mellan löpytorna på motsatta hjul i ett hjulpar ska vara högst 0,05 Ω mätt med en spänning mellan 1,8 V och 2,0 V. För hjulaxlar vars hjul är försedda med bromsar som vid driftbroms till minst 25% av total bromsverkan verkar via friktionselement på hjulens löpbana ska den minsta axellasten ska vara 30 kN. För hjulaxlar vars hjul inte är försedda med sådana bromsar ska den minsta axellasten vara 50 kN.

text: Allmänna råd

text: Motståndet bör verifieras enligt den metod som beskrivs i

text: Trafikverkets kravdokument TDOK 2014:0776 version 1.0.

text: Fordons referensprofil

text: Ett fordons överensstämmelse med en referensprofil ska fastställas enligt en av de metoder som anges i standarden SS-EN 15273-2:2013 eller med en annan likvärdig metod.

text: Allmänna råd

text: När ett fordons överensstämmelse med en referensprofil fastställs bör referensprofilen SEa användas. Överensstämmelsen kan också fastställas med hjälp av den statiska referensprofilen A enligt Trafikverkets kravdokument TDOK 2015:0143 version 1.0.

text: Fordons gångdynamiska egenskaper

text: Ett fordons gångdynamiska egenskaper ska säkerställas genom tillämpning av standarden SS-EN 14363:2016 eller genom fordonets erfarenhetsdrift från en stat inom EES eller från Schweiz på infrastruktur med spårvidden 1 435 millimeter.

text: Ett arbetsfordons gångdynamiska egenskaper får trots 7 § säkerställas genom prov enligt den förenklade metoden i standarden SS-EN 14363:2016 eller genom en simulering enligt standarden.

text: Ett tvåvägsfordons gångdynamiska egenskaper får trots 7 § säkerställas enligt avsnitt 5.6 i standarden SS-EN 15746-1:2010.

text: För att säkerställa de gångdynamiska egenskaperna för en godsvagn vars största tillåtna axellast överstiger 250 men inte 350 kN ska Trafikverkets kravdokument TDOK 2016:0508 version 1.0 tillämpas. Detsamma gäller för lok vars största tillåtna axellast överstiger 225 men inte 350 kN.

text: Övervakning av axellagers tillstånd

text: Ett fordon ska kunna avsökas av markbaserade utrustningar för övervakning av axellagers tillstånd eller vara försett med fordonsbaserad utrustning för övervakning av axellagers tillstånd. Detta gäller inte tvåvägsfordon.

text: Det målområde på fordonet som de markbaserade utrustningarna ska avsöka ska vara enligt tabell 1. Detsamma gäller för det område på fordonet som ska vara fritt från andra värmekällor för att inte störa avsökningen. Definitioner av parametrarna i tabellen ska vara enligt standarden SS-EN 15437-1:2009.

text: Typ av YTA WTA LTA YPZ WPZ LPZ

text: markbaserad utrustning

text: System 1 862 ≥ 40 Hela 862 ≥ 60 ≥ 500

text: System 2 905 ± 20 ≥ 40 Hela 905 ≥ 100 ≥ 500

text: Tabell 1. Målområde och område fritt från andra värmekällor. Måtten i tabellen är angivna i millimeter.

text: Fordonsbaserad utrustning för övervakning av axellagers tillstånd ska kunna detektera försämringar på fordonets axellager och indikera dem för föraren.

text: Traktionsutrustning och annan elektrisk utrustning för eldrivna fordon

text: Ett eldrivet fordon ska vara konstruerat för en nominell spänning på 15 kV, 16 ⅔ Hz.

text: Om fordonet är avsett för trafik på Öresundsbroförbindelsen ska det även vara konstruerat för en nominell spänning på 25 kV, 50 Hz.

text: Spänningen som ett fordon återför till kontaktledningen, Umax2, vid användning av återmatande broms får vara högst 17,5 kV.

text: Allmänna råd

text: Spänningen som ett fordon återför till kontaktledningen vid användning av återmatande broms bör verifieras enligt standarden SS-EN 50388:2012 avsnitt 12.1.1, standarden SS-EN 50163:2004 avsnitt 6.1 och standarden SS-EN 50215:2009 avsnitt 9.15.

text: Ett fordon med högre effekt än 2 MW ska vara försett med en effekteller strömbegränsningsfunktion. Detta inkluderar fasta och fördefinierade sammansättningar. Fordonet ska också vara försett med automatisk reglering som begränsar strömmen till största ström i förhållande till spänning enligt standarden SS- EN 50388:2012.

text: Ett fordon får inte orsaka överspänningar eller andra störningar i kontaktledningen så som beskrivs i avsnitt 10.1 i standarden SS-EN 50388:2012. En undersökning av fordonets kompabilitet med kontaktledningen ska göras enligt avsnitt 10.3 samma standard.

text: Bredden på ett fordons strömavtagartopp ska vara 1 950 eller 1 800 millimeter. Den geometriska utformningen av en strömavtagartopp med bredden 1 950 millimeter ska vara enligt standarden SS-EN 50367:2012 Annex A.2.2. Om bredden är 1 800 millimeter ska den geometriska utformningen vara enligt Annex B.2, Figur B.5.

text: Ett fordons strömavtagare ska vara installerad på ett sådant sätt att den kan ha mekanisk kontakt med minst en av de kontakttrådar som ligger 4 800–6 100 millimeter över spårets rälsöverkant.

text: En strömavtagares kolslitskena ska vara av rent kol eller av impregnerat kol med tillsatsmaterial. Om ett metalliskt tillsatsmaterial används ska det bestå av koppar eller av en kopparlegering. Metallhalten får inte överstiga 35 viktprocent.

text: En strömavtagares statiska kontaktkraft ska vara 55 N ± 10 %. Kontaktkraften får dock vara högst 70 N hos fordon som endast används på sådan infrastruktur som är anpassad för den kontaktkraften.

text: En strömavtagares dynamiska kontaktkraft, Fmean, ska vara inom intervallet 2 2 1. (0,00047 ∙ v ) + 55 N till (0,00097 ∙ v ) + 55 N, eller 2 2 2. (0,00047 ∙ v ) + 70 N till (0,00097 ∙ v ) + 70 N för fordon som endast används på sådan infrastruktur som är anpassad för den kontaktkraften där v är fordonets maximala konstruktionshastighet i km/h. Den dynamiska kontaktkraften, Fmean, ska verifieras enligt avsnitt 7 i standarden SS-EN 50317:2012.

text: Avståndet mellan två eller flera strömavtagare i fasta och fördefinierade sammansättningar av fordon ska vara antingen 20–30 meter eller längre än 40 meter.

text: Fordons säkerhet i järnvägstunnlar

text: Om en motorvagn eller personvagn av kategori B enligt

text: kommissionens förordning (EU) 1302/2014

text: har ett fast installerat system för att begränsa och förhindra spridning av brand ska systemet under minst 15 minuter efter att en brand har startat säkerställa att eld och rök inte sprids i farliga koncentrationer längre bort än 30 meter i utrymmen avsedda för passagerare eller personal. Systemets uppskattade frekvens för fel som innebär att spridningen av -7 värme och brandgaser inte begränsas får vara högst ≤ 10 fel/timme. I uppskattningen av felfrekvensen ska feltillstånd hos komponenter, redundanser och mjukvara ingå. Hänsyn får tas till de regelbundna kontroller och andra åtgärder som kan vidtas.

text: Fordons konstruktion för svåra vinterförhållanden

text: Ett fordon ska vara konstruerat för drift i ett visst temperaturintervall och ett visst snöförhållande. Är fordonet konstruerat för drift i sträng kyla eller svåra snöförhållanden ska det vara provat enligt den tekniska rapporten SIS-CEN/TR 16251:2016 i tillämpliga delar. Fordonet ska också vara utrustat med en snöplog som uppfyller kraven enligt klass S2 i samma rapport.

text: Allmänna råd

text: Sträng kyla bör anses råda när temperaturen är −25C eller lägre. Svåra snöförhållanden bör anses råda när snö ligger på spåret i en sådan mängd att rälen täcks, när snö i luften försämrar sikten eller när snö virvlar upp runt fordonet vid färd.

text: Vid bedömning av bromsförmåga för fordon som avses användas under svåra snöförhållanden ska, om det inte finns särskilda skäl för något annat, tillgodoräknas högst 1. 75 procent av godsvagnars och personvagnars driftbromsprestanda, samt 2. 60 procent av loks, motorvagnars och arbetsfordons driftbromsprestanda.

text: Allmänna råd

text: Svåra snöförhållanden bör anses råda när snö ligger på spåret i en sådan mängd att rälen täcks, när snö i luften försämrar sikten eller när snö virvlar upp runt fordonet vid färd. Det bör anses finnas särskilda skäl om fordonets bromsförmåga har provats i svåra snöförhållanden, om fordonet är utrustat med gjutjärnsbromsblock eller om erfarenhetsdrift har visat att fordonets bromsförmåga inte försämras väsentligt i svåra snöförhållanden.

text: Fordonsvikt och hållfasthet

text: Ett fordons totala vikt, vikt per axel och vikt per hjul ska fastställas för lastfallen 1. total vikt i driftskick (med samtliga tankar fyllda till 100%, all fast utrustning ombord samt maximalt tillåtet antal personal), och 2. total vikt vid normal nyttolast (med samtliga tankar fyllda till 100%, all fast utrustning ombord, maximalt tillåtet antal personal samt maximalt tillåten nyttolast).

text: Ett fordon ska vara konstruerat så att inga sprickor eller betydande permanenta deformeringar eller brott uppstår av de belastningar som anges i avsnitt 6 i standarden SS-EN 12663–1:2010 för fordonskategori L, F-I eller F-II. Detta gäller tvåvägsfordon endast om de avses ingå i ett tåg.

text: Allmänna råd

text: Vid beräkningarna bör metoderna i avsnitt 6 och 7 i standarden SS- EN 12663–1:2010 alternativt avsnitt 6.2.2.1 i standarden SS-EN 12663-2:2010 användas.

text: Drag- och stötinrättningars konstruktion

text: Ett koppelsystem ska vara konstruerat så att ingen person behöver befinna sig mellan de fordon eller enheter som ska kopplas ihop eller isär när fordon eller enheter är i rörelse. Drag- och stötinrättningar och kortkoppel ska vara fjädrande och tåla de krafter som uppstår under drift. Ett kortkoppels hållfasthet ska vara minst lika hög som hos fordonets drag- och stötinrättningar.

text: Boggiramens hållfasthet

text: En boggiram ska vara konstruerad så att inga sprickor och inga betydande permanenta deformeringar eller brott uppstår av de kombinationer av belastningar som uppkommer på grund av 1. dynamiska krafter, 2. accelerationer och retardationer av fordonet, 3. lastning och lossning av gods, 4. lyft av fordonet, och 5. boggimonterad utrustning.

text: Allmänna råd

text: Metoderna i standarden SS-EN 13749:2011 bör användas vid beräkningarna för boggiramens hållfasthet. För tvåvägsfordon bör standarden SS-EN 15746-1:2010 användas.

text: Mekaniska egenskaper hos hjulpar, hjul och axlar

text: Ett hjulpar ska överföra krafter och vridmoment mellan de monterade delarna.

text: Allmänna råd

text: Hjulpar bör vara provade enligt metoderna i standarden SS-EN

text: 13260:2009, där gränsvärden för axialkraft och tillhörande kontroll-

text: provningar framgår. För tvåvägsfordon bör standarden SS-EN

text: 15746-1:2010 användas.

text: Ett hjul ska överföra krafter och vridmoment samt motstå statiska, dynamiska och termiska belastningar.

text: Allmänna råd

text: Hjul bör vara provade enligt avsnitt 6.2 och 7 i standarden SS-EN 13979–1:2004 där beslutskriterierna för restspänningar för utvärderingen av proven framgår. För tvåvägsfordon bör standarden SS- EN 15746-1:2010 användas.

text: En hjulaxel ska motstå överföring av krafter och vridmoment samt motstå statiska, dynamiska och termiska belastningar.

text: Allmänna råd

text: En hjulaxel som inte är drivande bör vara konstruerad och provad enligt avsnitt 4–6 samt vara utvärderad enligt den tillåtna spänningen enligt bedömningsgrunderna i avsnitt 7 i standarden SS-EN 13103:2009. En hjulaxel som är drivande bör vara konstruerad och provad enligt avsnitt 4–6 samt vara utvärderad enligt den tillåtna spänningen enligt bedömningsgrunderna i avsnitt 7 i standarden SS-EN 13104:2009. För tvåvägsfordon bör standarden SS-EN 15746-1:2010 användas.

text: Frontrutans mekaniska egenskaper

text: En frontruta i en förarhytt ska motstå krafterna från en kollision med ett cylindriskt föremål som väger 1 000 gram och har en hemisfärisk ände. Rutan ska motstå krafterna från kollisionen på ett sådant sätt att 1. föremålet inte tränger igenom den, 2. den inte splittras, och 3. den förblir inom sin ram. Frontrutan ska vara provad enligt avsnitt 6.1.4 i standarden SS-EN 15152:2019 eller enligt en likvärdig standard. Dessa krav gäller inte för tvåvägsfordon.

text: Bromssystem och bromsförmåga

text: Kraven i 36–42 §§ gäller inte för tvåvägsfordon vars bromssystem endast bromsar hjulen som är avsedda för vägtrafik och som går på rälen. För andra tvåvägsfordon gäller inte 41–42 §§.

text: Riskerna med ett fordons bromssystem ska hanteras enligt bilaga 1 till

text: kommissionens förordning (EU) 402/2013

text: . I den inledande riskbedömningen ska allvarlighetsgraden bedömas som katastrofal i de fall en kombination av fel orsakar fullständig förlust av fordonets bromsförmåga.

text: Ett enkelfel får inte orsaka fullständig förlust av bromsförmågan.

text: Ett fordons bromssystem ska aktiveras automatiskt vid oavsiktlig separation av fordonet från tåget eller vid energibortfall i bromsens styrledning.

text: Ett fordons nödsbromsförmåga ska bestämmas genom beräkning av stoppsträckan enligt standarden SS-EN 14531-1:2016 eller enligt en likvärdig standard.

text: Ett fordons nödbromsförmåga får tillgodoräknas tillskott från dynamisk broms och magnetskenbroms. Det gäller under förutsättning att de omfattas av en riskbedömning som täcker risken för fullständig förlust av bromskraftstillskottet efter aktivering av ett nödbromskommando. Bromsförmågan ska uttryckas som bromsvikt eller bromsprocent.

text: Ett fordons parkeringsbromsförmåga utan kraftförsörjning vid de lastfall som anges i 27 § 2 ska beräknas enligt standarden SS-EN 14531- 1:2016 eller enligt en likvärdig standard. Den största adhesionen mellan hjul och räl som får antas vid beräkningarna är 0,15.

text: I förarhytten ska minst två oberoende anordningar för nödbromskommando finnas tillgängliga. Var och en av dem ska kunna aktiveras genom en enkel och enskild åtgärd av föraren vid normal körställning. En av anordningarna ska vara en röd svamptryckknapp. Anordningarnas nödbromsläge ska vara mekaniskt självlåsande. Läget ska endast kunna låsas upp med en avsiktlig åtgärd.

text: Det ska vara möjligt att från förarhytten avgöra status för 1. bromssystemets delar som kan styras eller stängas av individuellt, 2. bromsenergiförsörjningen, 3. den dynamiska bromsen, om den är medräknad i bromsförmågan enligt 39 §, och 4. det bromssystem som är kopplat till traktionssystemet, om bromssystemet är medräknat i bromsförmågan enligt 39 §.

text: Fordons brandsäkerhet

text: Ett fordons brandsäkerhet ska riskhanteras enligt bilaga 1 till

text: kommissionens förordning (EU) 402/2013

text: . Ett fordon ska vara dimensionerat och utformat så att förare och personal ombord skyddas från katastrofala konsekvenser av brand. Det ska göras utifrån materials, produkters, komponenters och systems medverkan och beteende vid brand. Dessa krav gäller inte för tvåvägsfordon.

text: Förarhyttens egenskaper

text: Ett fordon med förarhytt ska vara utformat så att föraren lätt kan se den relevanta informationen som visas i form av signaler och säkerhetsrelaterade tavlor längs spåret.

text: Allmänna råd

text: Ett fordon med förarhytt bör vara utformat enligt standarden SS-EN 16186-1:2014.

text: Förarhyttens belysning och instrumentbelysning får inte avge grönt sken, med undantag för sådant sken som utrustningen för tågskyddssystemet avger. Detta gäller inte för tvåvägsfordon. Förarhytten ska vara utrustat med hastighetsmätare.

text: Externa lyktor samt ljus- och ljudsignalanordningar

text: Externa lyktor samt ljus- och ljudsignalanordningar ska vara anordnade enligt avsnitt 4.2.7 i

text: kommissionens förordning (EU) 1302/2014

text: Radiostyrning för växlingsarbete

text: Ett fordons radiostyrningsutrustning för växlingsarbete ska riskhanteras enligt bilaga 1 till

text: kommissionens förordning (EU) 402/2013

text: . I riskbedömningen ska allvarlighetsgraden bedömas som kritisk om det finns risk för att radiostyrningsutrustningen störs ut eller att radiokontakten mellan fordon och radiosändare förloras.

text: Fordonet ska ha en funktion så att det automatiskt bromsas till stopp vid förlust av radiokontakt när systemets förutbestämda tidsgräns överskrids.

text: Radiostyrningsutrustningens styrenhet ska vara utformat så att den förhindrar oavsiktlig traktionsinitiering eller lossning av bromsen.

text: Buller

text: Arbetsfordon ska uppfylla bestämmelserna om gränsvärden för stationärt buller, startbuller, förbifartsbuller och buller i förarhytt i

text: kommissionens förordning (EU) 1304/2014

text: om en teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Rullande materiel – buller, om ändring av beslut

text: och om upphävande av beslut

text: . Detta gäller inte tvåvägsfordon. Gränsvärdena ska verifieras genom ett prov enligt standarden ISO 3095:2013. Gränsvärdet för förbifartsbuller behöver dock inte verifieras för arbetsfordon som är utrustade med kompositbromsblock eller skivbromsar.

text: 3 kap. Tekniska krav på delsystemet Fordonsbaserad trafikstyrning och signalering

text: Tågskyddssystem och dess integrering i fordonet

text: Lok och motorvagnar ska vara utrustade med ett fordonsbaserat tågskyddssystem som är kompatibelt med minst ett av följande system: 1. Den markbaserade delen av ATC2 eller ATCR (system med radioblock).

text: 2. Ett markbaserat tågskyddssystem av typen ETCS enligt

text: kommissionens förordning (EU) 2016/919

text: . Arbetsfordon med förarhytt och som saknar tågskyddssystem ska ha en anordning som begränsar den högsta hastighet som fordonet kan framföras i till maximalt 80 km/h samt ha en funktion för förarövervakning.

text: Det fordonsbaserade tågskyddssystemet ETCS ska ha minst 30 000 drifttimmar i genomsnitt mellan fel (MTBF) som kräver isolering av tågskyddsfunktionerna. Detta ska visas genom en beräkning baserad på vedertagna metoder för driftssäkerhetsberäkning.

text: För fordon som är utrustade med ETCS basversion 2 ska det visas att 1. de bromskurvor som beskrivs i Europeiska unionens järnvägsbyrås dokument ”Description of the brake curve calculation, EEIG 97E881 version 7A” är implementerade i systemet, och 2. systemet har en bildskärm enligt gällande specifikation för basversion 3 i Europeiska unionens järnvägsbyrås dokument ”ETCS Driver machine interface, ERTMS 015560, V.3.4.0 eller V.3.6.0”.

text: För fordon som är utrustade med ETCS och radiostyrning ska det endast vara möjligt att använda radiostyrningen när ETCS ombord är i driftläge skiftning.

text: Om ett fordon är utrustat med ombordsystem ATC2, ATCR eller med STM-funktion ska systemet vara säkert integrerat i fordonet.

text: Allmänna råd

text: Ett ombordsystem bör anses vara säkert integrerat i fordonet om det 1. har installeras korrekt utifrån villkoren för installation av utrustning enligt tillverkarens specifikation, 2. har visats att säkerhetsvillkor från leverantören som avser STM-funktionen i hela fordonet har följts,

text: 3. har egenskaper och funktioner som är kompatibla med den markbaserade delen av ATC2 och eller ATCR, och

text: 4. har genomgått installationstester och tester på banor med motsvarande marksystem.

text: STM-funktionen ska när den är integrerad i fordonet ha egenskaper och funktioner som är kompatibla med den markbaserade delen av ATC2. Det ska visas att de funktionella kraven har utvecklats med de metoder som beskrivs i standarderna SS-EN 50126, SS-EN 50128 och SS-EN 50129.

text: Allmänna råd

text: En STM-funktion som är avsedd för ETCS basversion 3 bör uppfylla kraven i Transportstyrelsens dokument STM FRS BVS 544.65001, version 6.1, och STM GRS 100200 E004 TR GRS, version 6.1.

text: Riskerna med ett fordons gränssnitt mellan ATC2-systemet eller STMfunktionen och dess driftbromssystem ska hanteras enligt bilaga 1 till

text: kommissionens förordning (EU) 402/2013

text: I den inledande riskbedömningen ska allvarlighetsgraden bedömas som kritisk för risken att ett fel eller en kombination av fel orsakar fördröjning av nödbromsingrepp om driftbromsen redan är tillsatt.

text: Allmänna råd

text: Risken bör anses vara omhändertagen om det kan visas att driftbromssystemet, inklusive återkoppling från broms till STM-funktionen eller

text: ATC2-systemet, har en felfrekvens på högst 1 ∙ 10 fel per drifttimme.

text: Ett fordon som är utrustat med tågskyddssystem av typen ATC2 eller med STM-funktion ska uppfylla följande krav för säker integrering i fordonet: 1. Traktionsfrånkoppling ska ske när ATC2-systemet eller STMfunktionen beordrar broms. 2. Eftermatning av broms får inte ske vid bromsingrepp från ATC2systemet eller STM-funktionen. 3. Om fordonet har en accelerationsprestanda över 1,5 m/s ska den för ATC2-systemet eller STM-funktionen begränsas till högst det värdet. 4. Det ska finnas en bromsåterkopplingssignal från bromssystemet till ATC2-systemet eller STM-funktionen. Denna signal ska aktiveras av bromsingrepp på grund av en trycksänkning eller en reaktion i ett bromsrelä. -9

text: STM-funktionens felfrekvens ska vara lägre än eller lika med 1 ∙ 10 fel/drifttimme för fel som innebär att fordonets hastighet kan bli högre än vad den markbaserade delen av ATC2 tillåter. Detta ska visas genom en beräkning baserad på vedertagna metoder för beräkning av acceptabel frekvens för säkerhetskritiska fel.

text: STM-funktionen ska ha samma funktioner som det fordonsbaserade ATC2-systemet. Riskerna med funktioner som saknas eller som avviker ska hanteras enligt bilaga 1 till

text: kommissionens förordning (EU) 402/2013

text: CSM- RA antingen genom metoden jämförelse med referenssystem eller genom vedertagen praxis så att trafiksäkerheten inte försämras.

text: Analyser och prov ska visa att STM-funktionen och den markbaserade delen av ATC2 är kompatibla utifrån 1. delsystemens eventuella avvikelser, restriktioner och villkor, samt 2. övergångarna mellan olika typer eller versioner av markbaserade tågskyddssystem.

text: Tågradio

text: Ett fordon med förarhytt ska ha en tågradio av typen GSM-R som är fast installerad med extern antenn enligt specifikationerna i

text: kommissionens förordning (EU) 2016/919

text: 4 kap. Undantag

text: Transportstyrelsen får medge undantag från dessa föreskrifter. ___________

text: Denna författning träder i kraft den 1 juni 2022. På Transportstyrelsens vägnar JONAS BJELFVENSTAM Robert Bylander (Väg och järnväg)

text: Utgivare: Kristina Nilsson, Transportstyrelsen, Norrköping ISSN 2000-1975 14

text: Bilaga

text: Bilaga. Kontrollförfarande

text: Denna bilaga beskriver i vilken fas som en bedömning genomförs under det utsedda organets kontrollförfarande. Valet av kontrollmodul påverkar om en fas i tabellen är tillämplig. De egenskaper hos ett delsystem som ska bedömas under de olika konstruktions-, utvecklings- och tillverkningsfaserna är markerade med ett X.

text: Typ- eller rutinprovning behöver endast genomföras i de fall det är relevant utifrån kraven i föreskrifterna.

text: Typprovning innebär att relevanta egenskaper ska kontrolleras genom provning av endast ett enskilt fordon som anses bli representativ för typen.

text: Rutinprovning innebär att relevanta egenskaper ska kontrolleras genom provning av varje enskilt delsystem. Om kontrollmodul TSSD eller TSSH1 valts för kontrollförfarandet behövs ingen särskild granskning om rutinprovning ingår i tillverkarens kvalitetsstyrningssystem.

text: Konstruktions- och Tillverkningsfas Egenskap som ska utvecklingsfas bedömas Konstruktions- Typprovning Rutinprovning granskning

text: 2 kap. 1–3 §§ Fordons kompatibil- X itet med spårledningar 2 kap. 4–5 §§ Fordons kompatibil- X X itet med spårledningar 2 kap. 6 § X Fordons referensprofil 2 kap. 7–10 §§ Fordons gångdynam- X X iska egenskaper 2 kap. 12 och 13 §§ Övervakning av X axellagers tillstånd 2 kap. 14–20 och 23 §§ Traktionsutrustning X och elektrisk utrustning 2 kap. 21–22 §§ Traktionsutrustning X X och elektrisk utrustning 2 kap. 24 §§ Fordons säkerhet i X järnvägstunnlar

text: Bilaga

text: 2 kap. 25–26 § Fordons konstruktion X X för svåra vinterförhållanden 2 kap. 27 § Fordonsvikt och X X hållfasthet

text: 2 kap. 28 § Fordonsvikt och X hållfasthet 2 kap. 29 § Drag- och stötinrätt- X ningars konstruktion

text: 2 kap. 30 § Boggiramens hållfast- X het 2 kap. 31–33 §§ Mekaniska egen- X X X skaper hos hjulpar, hjul och axlar 2 kap. 34 § Frontrutans mekan- X X iska egenskaper

text: 2 kap. 36, 37 och 39– 42 §§ X Bromssystem och bromsförmåga

text: 2 kap. 38 § Bromssystem och X X bromsförmåga 2 kap. 43 § Fordons brandsäker- X het

text: 2 kap. 44–45 §§ Förarhyttens egen- X skaper 2 kap. 46 § Externa lyktor samt X X ljus- och ljudsignalanordningar 2 kap. 47 § X Radiostyrning för

text: Bilaga

text: växlingsarbete

text: 2 kap. 48–49 §§ Radiostyrning för X X växlingsarbete

text: 2 kap. 50 § Buller X X

text: 3 kap. 1–4, 6–11 §§ X Tågskyddssystem

text: 3 kap. 5 § X X X Tågskyddssystem

text: 3 kap. 12 § X Tågradio


title: Transportstyrelsens föreskrifter om registrering och märkning av järnvägsfordon, TSFS 2022:37

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om uppgiftslämnande för de register över fordon som avses i

text: 5 kap. 11 § järnvägstekniklagen (2022:366)

text: och i

text: 3 kap. 8 § lagen (2022:368)

text: om nationella järnvägssystem samt bestämmelser om märkning av fordon som avses i

text: 4 kap. 12 § järnvägstekniklagen

text: och i 3 kap. 9 § lagen om nationella järnvägssystem.

text: Bestämmelserna om registrering i 3 kap. 8 § och om märkning i

text: 3 kap. 9 § lagen (2022:368)

text: om nationella järnvägssystem samt bestämmelserna i dessa föreskrifter gäller inte för fordon som undantas från godkännande enligt 5 § Transportstyrelsens föreskrifter (

text: TSFS 2022:34

text: ) om godkännande av järnvägsfordon för nationella järnvägssystem.

text: De ord och uttryck som används i dessa föreskrifter har samma betydelse som i

text: järnvägstekniklagen (2022:366)

text: järnvägsteknikförordningen (2022:417)

text: , lagen (

text: ) om nationella järnvägssystem och förordningen (

text: ) om nationella järnvägssystem.

text: Registrering av fordon

text: Efter det att ett fordon har godkänts för att släppas ut på marknaden och innan fordonet används första gången inom det område för användning som anges i godkännandet, ska fordonsinnehavaren för registreringsändamål ge in uppgifter till Transportstyrelsen

text: 1 Se

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster.

text: I det fall ett fordon är godkänt för att tas i bruk enligt tidigare lagstiftning före ikraftträdandet av

text: järnvägstekniklagen (2022:366)

text: och lagen om nationella järnvägssystem (

text: ) men inte finns registrerat i det nationella register över fordon som förs av Transportstyrelsen, ska fordonsinnehavaren för registreringsändamål ge in uppgifter till Transportstyrelsen 1. i enlighet med det formulär för registrering som Transportstyrelsen har fastställt, och 2. i enlighet med den blankett för fordonets tekniska egenskaper som Transportstyrelsen har fastställt för respektive det europeiska och nationella fordonsregistret.

text: Om någon av de uppgifter som lämnats till Transportstyrelsen enligt 4 och 5 §§ ändras ska fordonsinnehavaren, i samma ordning som i 5 §, anmäla detta till Transportstyrelsen enligt

text: 7 kap. 6 § järnvägsteknikförordningen (2022:417)

text: eller enligt

text: 5 kap. 4 § lagen (2022:368)

text: om nationella järnvägssystem.

text: Märkning av fordon

text: Fordonsinnehavaren ska se till att fordon märks med det fordonsnummer och de beteckningar som Transportstyrelsen tilldelat vid registrering. Märkning ska ske i enlighet med tillägg H till

text: kommissionens förordning (EU) 2019/773 av den 16 maj 2019

text: om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet ”Drift och trafikledning” i järnvägssystemet i Europeiska unionen.

text: Undantag från krav på märkning av fordon

text: Bestämmelserna om märkning i

text: 3 kap. 9 § lagen (2022:368)

text: om nationella järnvägssystem och i dessa föreskrifter gäller inte för fordon som är avsedda att uteslutande användas för historiska ändamål eller turiständamål eller fordon som enbart används på järnvägsnät som är funktionellt åtskilda enligt

text: 1 kap. 4 § 2 järnvägstekniklagen (2022:366)

text: . Fordonen ska dock alltid märkas med fordonsnummer invändigt i förarhytt.

text: Undantag

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juni 2022. 2. Genom denna författning upphävs Transportstyrelsens föreskrifter (

text: TSFS 2014:47

text: ) om registrering och märkning av järnvägsfordon.

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: JONAS BJELFVENSTAM Mikael Hägg (Väg och järnväg)

text: Utgivare: Kristina Nilsson, Transportstyrelsen, Norrköping ISSN 2000-1975

type: foreskrift


title: Transportstyrelsens föreskrifter om namn på trafikplats för järnväg, TSFS 2022:38

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om fastställande och ändring av namn på trafikplats för järnväg enligt

text: 5 kap. 2 § järnvägssäkerhetsförordningen (2022:418)

text: och

text: 5 kap. 2 § förordningen (2022:419)

text: om nationella järnvägssystem.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter har termen signatur betydelsen ”förkortning av trafikplatsnamn”. I övrigt har ord och uttryck som används i föreskrifterna samma betydelse som i

text: järnvägssäkerhetslagen (2022:367)

text: , lagen (

text: ) om nationella järnvägssystem,

text: samt förordningen (

text: ) för nationella järnvägssystem.

text: Fastställande av trafikplatsnamn

text: En trafikplats namn och signatur ska fastställas innan trafikplatsen inrättas.

text: Krav på ansökan om nytt eller ändrat trafikplatsnamn

text: Infrastrukturförvaltaren ska ansöka om nytt eller ändrat trafikplatsnamn hos Transportstyrelsen. Ansökan ska göras på det sätt som Transportstyrelsen har fastställt, senast fyra månader innan trafikplatsnamnet ska tas i bruk. Ansökan ska innehålla en karta över området för trafikplatsen samt förslag på namn och signatur. Trafikplatsens läge ska anges enligt infrastrukturförvaltarens längdmätningssystem samt med koordinater i formatet SWEREF 99 TM.

text: Utformning av trafikplatsens namn

text: Namnet på en trafikplats ska 1. vara utformat så att trafikplatsen inte går att förväxla med nuvarande eller tidigare trafikplatser, 2. ha koppling till det geografiska namnet på platsen, och 3. följa god ortnamnssed.

text: Utformning av signatur

text: En signatur ska vara så kort som möjligt, högst fem bokstäver, och ha koppling till trafikplatsens namn. Signaturen ska inte gå att förväxla med ett nuvarande eller tidigare trafikplatsnamn eller signaturer.

text: Undantag

text: Transportstyrelsen får medge undantag från dessa föreskrifter. ___________

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juni 2022. 2. Genom författningen upphävs Transportstyrelsens föreskrifter (

text: TSFS 2018:26

text: ) om namn på trafikplats för järnväg.

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: JONAS BJELFVENSTAM Johan Vestlund (Väg och järnväg)


title: Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om riskkontroll och säkerhetsstyrningssystem för nationellt infrastrukturtillstånd och nationellt trafiksäkerhetstillstånd, TSFS 2022:39

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om riskkontroll och säkerhetsstyrningssystem för järnvägsföretag med nationellt trafiksäkerhetstillstånd och infrastrukturförvaltare med nationellt infrastrukturtillstånd enligt lagen (

text: ) om nationella järnvägssystem.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter används följande termer och definitioner. internrevision systematisk undersökning i syfte att få information om säkerhetsstyrningssystemet överensstämmer med tillämpliga krav och om det genomförs och upprätthålls på ett effektivt sätt ibruktagande- teknisk kontroll som utförs före en driftsättning av besiktning järnvägsinfrastruktur och som säkerställer att dess utförande överensstämmer med normer och bygghandlingar säkerhets- kontroller som syftar till att fastställa vilka åtgärder besiktning som krävs för att upprätthålla de funktioner som har betydelse för trafiksäkerheten säkerhetstillbehör utrustning som inte är fast monterad på ett fordon men som används på eller i omedelbar anslutning till fordonet och har betydelse för trafiksäkerheten

text: I övrigt har ord och uttryck som används i dessa föreskrifter samma betydelse som i lagen (

text: ) om nationella järnvägssystem och förordningen (

text: ) om nationella järnvägssystem.

text: Säkerhetsstyrningssystemets grundläggande funktioner

text: Verksamhetens uppbyggnad

text: Järnvägsföretag ska i säkerhetsstyrningssystemet beskriva vad av följande som järnvägsverksamheten består av: 1. Person- eller godstrafik. 2. Transport av farligt gods eller inte. 3. Tågdrift eller enbart växlingsrörelse. Järnvägsföretag ska också beskriva 1. uppskattat antal anställda och andra som anlitas inom järnvägsföretagets verksamhet, 2. vilka personalkategorier som har säkerhetskritiska arbetsuppgifter, 3. vilka typer av fordon som används i verksamheten, 4. trafikens omfattning, och 5. vilken infrastrukturförvaltares järnvägsnät som verksamheten bedrivs på och dess eventuella trafikeringssystem.

text: Allmänna råd

text: Exempel på typ av fordon kan vara personvagnar, godsvagnar, arbetsfordon och olika varianter av dragfordon.

text: Infrastrukturförvaltare ska i säkerhetsstyrningssystemet beskriva följande om infrastrukturen: 1. Om den är signalreglerad. 2. Om den är elektrifierad. 4. Transport av farligt gods eller inte. 4. Om, och i så fall var, det finns plankorsningar. 5. Om, och i så fall var, det finns broar och tunnlar. 6. Hur många växlar den har. 7. Den högsta tillåtna hastigheten. 8. Den största lutningen på spåret. 9. Högsta tillåtna axellast. 10. Antal spår. 11. Total längd. Infrastrukturförvaltare ska även ange följande om järnvägsverksamhetens omfattning: 1. Antalet vagnar som trafikerar järnvägsinfrastrukturen årligen. 2. Uppskattat antal anställda och andra som anlitas inom infrastrukturförvaltarens verksamhet, 3. Vilka personalkategorier som har säkerhetskritiska arbetsuppgifter. 4. Vilka fordonstyper som används.

text: Allmänna råd

text: Exempel på typ av fordon kan vara personvagnar, godsvagnar, arbetsfordon och olika typer av dragfordon.

text: Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ska ha förfaranden för att kontinuerligt identifiera bestämmelser och myndighetsbeslut som gäller för organisationen och säkerställa att dessa följs.

text: Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ska beskriva ansvarsområden, arbetsuppgifter och befogenheter som gäller för personal som har en roll som påverkar säkerheten, inklusive ledningen och annan personal som har säkerhetsrelaterade arbetsuppgifter.

text: Infrastrukturförvaltares och järnvägsföretags säkerhetsstyrningssystem ska vara grundat på en säkerhetspolicy. Den ska vara beslutad av organisationens verkställande ledning och känd av berörd personal.

text: Allmänna råd

text: Säkerhetspolicyn bör till exempel innehålla övergripande riktlinjer för säkerhet och det förhållningssätt till säkerhet som bör råda i verksamheten. Policyns innehåll bör återspeglas i verksamhetens säkerhetsmål och användas vid utvärdering av verksamheten.

text: Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ska fastställa mål för hur säkerheten ska kunna upprätthållas och förbättras. Målen ska vara anpassade efter verksamheten samt vara kvalitativa eller kvantitativa, och det ska finnas handlingsplaner för att uppnå dem.

text: Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ska ha förfaranden för att fastställa vilka förändringar som ska anses som väsentliga och säkerställa att dessa anmäls till tillsynsmyndigheten enligt

text: 4 kap. 8 § lagen (2022:368)

text: om nationella järnvägssystem.

text: Allmänna råd

text: Förändringar i verksamheten kan till exempel avse

text: – organisationens struktur, – verksamhetens typ eller omfattning, – järnvägsfordon, – järnvägsinfrastrukturens egenskaper,

text: – personalkategorier, eller

text: – entreprenörer som anlitas.

text: Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ska ha förfaranden som säkerställer att sådana väsentliga förändringar som påverkar trafiksäkerheten riskhanteras. Detta ska göras genom systematisk användning av strategier, förfaranden och metoder för att analysera, utvärdera och kontrollera risker.

text: Kompetensstyrning

text: Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ska ha förfaranden som säkerställer att anställda med säkerhetskritiska arbetsuppgifter är lämpliga med hänsyn till kompetens, hälsotillstånd och personliga förhållanden i övrigt.

text: Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ska fastställa vilken teoretisk kunskap och praktisk färdighet som ger anställda med säkerhetskritiska

text: arbetsuppgifter den kompetens som krävs för att utföra respektive arbetsuppgift på ett säkert sätt.

text: Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ska ha förfaranden som säkerställer att anställda med säkerhetskritiska arbetsuppgifter 1. har den kompetens som krävs för att kunna utföra respektive arbetsuppgift på ett säkert sätt, 2. upprätthåller kompetens för att kunna utföra respektive arbetsuppgift på ett säkert sätt, och 3. vid behov får utökad kompetens för att kunna utföra respektive arbetsuppgift på ett säkert sätt.

text: Infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag ska ha förfaranden för att kontrollera att anställda med säkerhetskritiska arbetsuppgifter har den kompetens som fastställts.

text: Hantering och styrning av dokumentation och information

text: Grundläggande krav

text: Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ska ha förfaranden som säkerställer att dokument som är viktiga för trafiksäkerheten hanteras och styrs. Hanteringen och styrningen ska minst omfatta utvärdering, uppdatering vid behov, fastställande, versionshantering, distribution och arkivering. Dokumentationen ska vara känd i organisationen och tillgänglig för berörd personal.

text: Allmänna råd

text: Säkerhetsstyrningssystemets dokumentation kan vara integrerad i verksamhetens övergripande ledningssystem, om det är enkelt att ta del av de järnvägsspecifika delarna.

text: Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ska ha förfaranden som säkerställer att säkerhetsrelaterad information dokumenteras, förmedlas och behandlas inom organisationen.

text: Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ska fastställa kommunikationsvägar med berörda järnvägsföretag, infrastrukturförvaltare och andra aktörer, för utbyte av säkerhetsrelaterad information och hantering av gemensamma risker.

text: Infrastrukturförvaltare ska ha förfaranden som säkerställer att information om järnvägsinfrastrukturens driftegenskaper enligt 4 § finns tillgänglig för berörda järnvägsföretag.

text: Dokumentation kompetensstyrning

text: Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ska inför utbildning av personal med säkerhetskritiska arbetsuppgifter dokumentera utbildningens innehåll och hur den är planerad att genomföras för varje personalkategori.

text: Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ska dokumentera varje kontroll av att fastställd kompetens uppnåtts.

text: Dokumentation av säkerhetsbesiktning och underhåll

text: När säkerhetsbesiktning eller underhåll har utförts på järnvägsfordon, säkerhetstillbehör eller infrastruktur ska informationen från dessa dokumenteras för att underlätta spårbarhet. Av dokumentationen ska det minst framgå 1. när och var säkerhetsbesiktning eller underhåll utförts, 2. vem som utfört säkerhetsbesiktningen eller underhållet, 3. vad som kontrollerats, 4. eventuella brister och fel, samt 5. vad som åtgärdats. Dessa krav gäller inte för fordon som kan framföras i högst 20 kilometer i timmen och som 1. är avsett att uteslutande användas inom ett område som har stängts av för konstruktion eller underhåll av infrastrukturen, eller 2. är avsett att uteslutande användas inom ett område där hastigheten för fordonet och all övrig trafik anpassas så att alla fordon kan stanna inom halva siktsträckan.

text: Verksamhet

text: Trafik och arbete i järnvägsinfrastruktur

text: Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ska fastställa de järnvägsspecifika termer och förkortningar som används vid genomföranden av rörelser och arbeten i järnvägsinfrastrukturen.

text: Järnvägsföretag ska fastställa de verksamhetsspecifika signaler som används vid genomförande av rörelser i järnvägsinfrastrukturen.

text: Infrastrukturförvaltare ska fastställa innebörden av de tavlor, skyltar, märken och signaler som används vid genomföranden av rörelser och arbeten i järnvägsinfrastrukturen.

text: Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ska ha förfaranden som säkerställer att risker hålls under kontroll i de operativa aktiviteter som ingår i verksamheten. De ska minst ta hänsyn till följande faktorer, om de ingår i verksamheten: 1. Trafikledning. 2. Olika hastigheter och rörelseformer samt övriga förhållanden. 4. Rörelseformernas passage över plankorsningar. 5. Passagerares säkerhet vid avgång, under färd och ankomst. 6. Lastens säkring före avgång och under färd. 7. Sammansättning av flera järnvägsfordon. 8. Kontroll av bromsfunktion samt bromsförmåga. 9. Fel som uppstår i järnvägsinfrastrukturen. 10. Fel som uppstår på järnvägsfordon.

text: 11. Situationer då järnvägsfordon blir stående på olämplig plats på järnvägsinfrastrukturen.

text: Säkerhetsbesiktning och underhåll av järnvägsfordon

text: Kraven i 27–30 §§ gäller inte för fordon som kan framföras i högst 20 kilometer i timmen, inte nyttjas för transport av resande och som 1. är avsett att uteslutande användas inom ett område som har stängts av för konstruktion eller underhåll av infrastrukturen, 2. är avsett att uteslutande användas inom ett område där hastigheten för fordonet och all övrig trafik anpassas så att alla fordon kan stanna inom halva siktsträckan, 3. inte har spårgående hjul med betydelse för framdrivning eller bromsning, eller 4. bogseras.

text: Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare med järnvägsfordon ska ha förfaranden som säkerställer att de krav som var uppfyllda vid godkännandet av järnvägsfordon och säkerhetstillbehör upprätthålls genom säkerhetsbesiktning och underhåll.

text: Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare med järnvägsfordon ska fastställa 1. periodicitet för säkerhetsbesiktning eller underhåll av järnvägsfordon och säkerhetstillbehör, med ledning av konstruktion och användning, 2. vilka kontroller som ska utföras och vilka gränsvärden som ska gälla vid en säkerhetsbesiktning, 3. vilka åtgärder som ska utföras vid periodiskt underhåll, och 4. vilka dagliga kontroller som ska utföras på fordon och säkerhetstillbehör för att säkerställa en säker drift de dagar ett fordon används.

text: Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare med ansvar för järnvägsfordon ska ha förfaranden för säkerhetsbesiktning vid misstanke om att funktioner som är av betydelse för trafiksäkerheten har påverkats efter oförutsedda händelser.

text: Fordons konstruktion och prestanda

text: Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare som ska bygga om eller modernisera ett fordon på ett sätt som påverkar dess konstruktion och prestanda ska ha förfaranden för att hantera risker vid konstruktion och ibruktagande.

text: Allmänna råd

text: Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare bör fastställa krav för konstruktion, utformning och provning av materiel samt validering av att processer eller standarder för konstruktion och ibruktagande har följts.

text: Säkerhetsbesiktning och underhåll av järnvägsinfrastruktur

text: Infrastrukturförvaltare ska ha förfaranden som säkerställer att de krav som var uppfyllda vid godkännandet av järnvägsinfrastruktur upprätthålls genom ibruktagandebesiktning, säkerhetsbesiktning och underhåll.

text: Infrastrukturförvaltare ska fastställa 1. periodicitet för säkerhetsbesiktning och underhåll av järnvägsinfrastrukturen, med ledning av konstruktion och användning, 2. när ibruktagandebesiktning ska genomföras, 3. vilka kontroller som ska utföras och vilka gränsvärden som ska gälla vid en säkerhetsbesiktning, 4. vilka åtgärder som ska utföras vid periodiskt underhåll, och 5. vilka dagliga kontroller som ska utföras för att säkerställa en säker drift den period infrastrukturen används.

text: Infrastrukturförvaltare ska ha förfaranden för säkerhetsbesiktning av infrastrukturen vid misstanke om att funktioner som är av betydelse för trafiksäkerheten har påverkats efter oförutsedda händelser.

text: Järnvägsinfrastrukturs konstruktion och prestanda

text: Vid nybyggnation ska infrastrukturförvaltare ha förfaranden för att hantera risker under projektering, konstruktion och ibruktagande. Detsamma gäller vid ombyggnation och modernisering som påverkar järnvägsinfrastrukturens konstruktion och prestanda.

text: Allmänna råd

text: Infrastrukturförvaltare bör fastställa krav för konstruktion, utformning och provning samt validering av att processer eller standarder för projektering, konstruktion och ibruktagande har följts.

text: Entreprenörer, partner och leverantörer

text: Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ska ha förfaranden för att fastställa krav och villkor för de som anlitas. Kraven och villkoren ska minst vara baserade på tillämpliga krav för anställda.

text: Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ska ha förfaranden som säkerställer att de som anlitas uppfyller kraven

text: Nödsituationer

text: Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ska ha förfaranden som säkerställer att nödsituationer hanteras. Hantering av nödsituationer ska samordnas med berörda myndigheter och anges i beredskapsplaner.

text: Utvärdering och kontinuerlig förbättring

text: Internrevision

text: Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ska ha förfaranden som säkerställer återkommande internrevision av säkerhetsstyrningssystemet. Periodiciteten i interrevisionerna ska tas fram och ses över med hänsyn till resultaten från tidigare revisioner och övervakning.

text: Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ska ha förfaranden som säkerställer att säkerhetsstyrningssystemets lämplighet och ändamålsenlighet kontinuerligt förbättras.

text: Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ska ha förfaranden som säkerställer att organisationen främjar en god säkerhetskultur.

text: Ledningens kontroll

text: Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ska ha förfaranden som säkerställer ledningens kontroll på olika nivåer.

text: Lärande av olyckor, tillbud och andra avvikelser

text: Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ska ha förfaranden som säkerställer att eventuella olyckor, tillbud och andra avvikelser identifieras, rapporteras, utreds och analyseras samt att förebyggande åtgärder vidtas.

text: Undantag

text: Transportstyrelsen får medge undantag från dessa föreskrifter. ___________ Denna författning träder i kraft den 1 juni 2022. På Transportstyrelsens vägnar JONAS BJELFVENSTAM Tomas Sonesson (Väg och järnväg)