title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2009:13) om växtskyddsavgifter

text: 1 kap. Definitioner och gemensamma bestämmelser s. 3 Definitioner Gemensamma bestämmelser

text: 2 kap. Avgifter vid utförsel och införsel av växter m.m. s. 4 Växtskyddskontroll utanför ordinarie arbetstid eller ordinarie inspektionsort Tillstånd för växtskyddskontroll utanför Jordbruksverkets ordinarie inspektionsorter Utförsel av växter, inklusive växtprodukter m.m., till tredje land (export) Införsel av växter, inklusive växtprodukter m.m., från tredje land (import) Införsel och förflyttning för vetenskapligt ändamål Kontroll av anläggning inför beslut om införsel och förflyttning för vetenskapligt ändamål Tillsyn av tillstånd för införsel och förflyttning för vetenskapligt ändamål Införsel av potentiella växtskadegörare och vilda växter Särskilda införselvillkor, t.ex. karantän

text: 3 kap. Avgifter vid produktion och försäljning av växter inklusive trävaror s. 5 Produktion och försäljning av plantskoleväxter Produktion och försäljning av förökningsmaterial av trädgårdsväxter i växthus Högsta grundavgift – plantskola och trädgårdsväxter i växthus Produktion och försäljning av potatis Tillstånd att märka trä och träemballage i samband med värmebehandling

text: Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2014:3

text: Tillstånd att märka träemballage som inte sker i samband med värmebehandling Tillstånd att märka behandlat trä vid enklare bearbetning, sortering, handel eller liknande hantering Högsta grundavgift och kontrollavgift – trävaror Utfärdande av växtpass Utebliven anmälan, ej gjord avanmälan eller ofullständig anmälan

text: 4 kap. Avgifter vid marknadskontroll s. 8

text: Bilaga 1. Avgifter vid import från tredje land av växter och växtprodukter utom varor enligt bilaga 2 samt trä och varor av trä enligt bilaga 3 och 4 s. 10

text: Bilaga 2. Avgifter vid import från tredje land av varugrupper för vilka avgift ska betalas enligt timtaxa s. 16

text: Bilaga 3. Avgifter vid import från tredje land av trä och varor av trä där sundhetscertifikat krävs s. 17

text: Bilaga 4. har upphävts genom SJVFS (

text: ) s. 20

text: Bilaga 5. Avgifter vid import av sändningar enligt 2 kap 4 a § s. 21

text: 1 KAP. DEFINITIONER OCH GEMENSAMMA BESTÄMMELSER

text: Bestämmelserna i dessa föreskrifter reglerar Jordbruksverkets avgifter för utförsel och införsel av växter m.m., för produktion och försäljning av växter inklusive trävaror och för marknadskontroll av att växter och växtprodukter uppfyller gällande regler.

text: Definitioner

text: Om inte annat anges avses i dessa föreskrifter med fub: fast m under bark, marknadskontroll: spontan, oaviserad kontroll av att växter och växtprodukter uppfyller gällande regler; avser import, EU:s inre marknad samt handel i Sverige, ordinarie inspektionsort: här avses orterna Malmö, Helsingborg, Göteborg, Landvetter, Stockholm och Arlanda, sundhetsintyg: sundhetscertifikat eller annat sundhetsintyg godkänt av Jordbruksverket, sändning: en kvantitet växter, växtprodukter m.m., som flyttas från ett land till ett annat och omfattas, när så krävs, av ett sundhetscertifikat, tredje land: land eller område, som inte omfattas av EU:s tullområde, växt: har i dessa föreskrifter samma betydelse som i

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: , växtpass: officiell märkning som visar att föreskrivna sundhetskrav är uppfyllda vid förflyttning av växter inom EU, växtprodukt: har i dessa föreskrifter samma betydelse som i

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: , växtskyddskontroll: omfattar alla de åtgärder som kan förekomma i samband med officiell kontroll av växter, såsom visuell undersökning av växter och växtprodukter m.m., provtagning för laboratorieanalys för att fastställa förekomst av skadegörare, utfärdande av sundhetsintyg och tillstånd. Sådan kontroll omfattar även lokal, redskap, transportmedel eller annat föremål som kan hysa växtskadegörare, liksom kontroll av att märkning och dokumentation, följer gällande regler. (

text: SJVFS 2014:3

text: Gemensamma bestämmelser

text: Vid timtaxa betalas avgift efter tidsåtgång. Debitering ska ske med 1 250 kronor varvid 1 250 kronor är den lägsta avgiften, därefter sker debitering per påbörjad timme med 650 kronor. Resekostnader ingår i timtaxan. (

text: SJVFS 2010:68

text: Efterkontroll innebär kontroll av att åtgärder som föreskrivits vid ordinarie växtskyddskontroll är genomförda. Avgift för efterkontroll ska betalas med timtaxa enligt 3 §.

text: När Jordbruksverket anlitar en myndighet eller någon annan i samband med växtskyddskontroll tas avgift ut med de belopp som debiteras av den som verket anlitar istället för avgift enligt 3 §.

text: Avgift för laboratorieanalys består av faktisk kostnad för analys samt kostnad för transport av prov för laboratorieanalys.

text: 2 KAP. AVGIFTER VID UTFÖRSEL OCH INFÖRSEL AV VÄXTER M.M.

text: Växtskyddskontroll utanför ordinarie arbetstid eller ordinarie inspektionsort

text: Växtskyddskontroll eller utfärdande av sundhetscertifikat utanför den av Jordbruksverket tillämpade normala arbetstiden eller utanför ordinarie inspektionsort ska betalas med timtaxa enligt 1 kap. 3 § eller avgift enligt 1 kap. 5 §.

text: Tillstånd för växtskyddskontroll utanför Jordbruksverkets ordinarie inspektionsorter

text: Tillstånd för växtskyddskontroll av sändningar på andra orter än Jordbruksverkets ordinarie inspektionsorter regleras i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2005:22

text: ) om växtskyddskontroll av sändningar som transiteras till inspektionsplatsen och av sändningar som kontrolleras utanför Jordbruksverkets ordinarie inspektionsorter. För utfärdande av sådant tillstånd ska en startavgift om 2 000 kronor betalas. Vid beslut om att bevilja sådant tillstånd ska därutöver en avgift om 8 000 kronor betalas. (

text: SJVFS 2014:3

text: Utförsel av växter, växtprodukter m.m. till tredje land (export)

text: Den som exporterar eller återexporterar växter, växtprodukter m.m. ska betala avgift enligt följande 1. sundhetscertifikat, återutförselintyg eller annat tillstånd med 300 kronor per certifikat/intyg/tillstånd, eller med 560 kr, då sådant certifikat/intyg/tillstånd utfärdas utanför den av Jordbruksverket tillämpade normala arbetstiden, 2. växtskyddskontroll med timtaxa enligt 1 kap. 3 § eller avgift enligt 1 kap. 5 §, och 3. laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §.

text: Införsel av växter, växtprodukter m.m. från tredje land (import)

text: Den som importerar växter, växtprodukter m.m. från tredje land ska betala växtskyddsavgift enligt bilaga 1–4 samt i tillämpliga fall avgift enligt 1 kap. 3-6 §§.

text: Den som ska importera sändningar enligt 11 b § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare ska betala avgift för växtskyddskontroll. Avgiften beräknas enligt bilaga 5. Denna bestämmelse gäller från och med den 1 juli 2013 till och med den 31 mars 2015. (

text: SJVFS 2013:20

text: Införsel och förflyttning för vetenskapligt ändamål

text: Myndighetstillstånd för införsel eller förflyttning av växtskadegörare, växter, växtprodukter, jord, odlingssubstrat och andra föremål för försök eller vetenskapliga ändamål och för arbete med sorturval finns reglerat i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:13

text: ) om införsel från tredje land eller förflyttning inom Europeiska Unionen (EU) av växter m.m. för vetenskapligt ändamål. För prövning av sådant myndighetstillstånd ska betalas 1. grundavgift i form av 700 kronor per tillstånd, och 2. avgift för utredningsarbete med 690 kronor per påbörjad timme utöver den första timmen som täcks av grundavgiften.

text: Kontroll av anläggning inför beslut om införsel och förflyttning för vetenskapligt ändamål

text: Vid kontroll av anläggning inför beslut om myndighetstillstånd ska en fast avgift om 3 000 kronor betalas. Därutöver debiteras 690 kronor per påbörjad timme utöver den första timmen som täcks av den fasta avgiften. Den fasta avgiften ska vara betald innan tidpunkten för besöket.

text: Tillsyn av tillstånd för införsel och förflyttning för vetenskapligt ändamål

text: Vid tillsyn av att föreskrivna förutsättningar för tillståndet är uppfyllda betalas 1. timtaxa enligt 1 kap. 3 § eller avgift enligt 1 kap. 5 §, och 2. avgift för laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §.

text: Införsel av potentiella växtskadegörare och vilda växter

text: I 11 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare finns bestämmelser om införseltillstånd för potentiella växtskadegörare och vilda växter från tredje land. Avgift för prövning av sådant tillstånd betalas enligt 5 § och för tillsyn enligt 7 § i detta kapitel.

text: Särskilda införselvillkor, t.ex. karantän

text: För växtskyddskontroll av växter som odlas i karantän enligt 10 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare betalas avgift med timtaxa enligt 1 kap. 3 § eller avgift enligt 1 kap. 5 §.

text: 3 KAP. AVGIFTER VID PRODUKTION OCH FÖRSÄLJNING AV VÄXTER INKLUSIVE TRÄVAROR

text: Produktion och försäljning av plantskoleväxter

text: De företag som är registrerade enligt 3 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare eller enligt 1 kap. 5 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m. och som producerar plantskoleväxter med växtpass- eller följesedelskrav ska betala avgift i form av 1. årlig grundavgift med 2 200 kronor, 2. årlig tillsynsavgift med 2 600 kronor, och 3. årlig arealbaserad tillsynsavgift med 650 kronor per påbörjat hektar, varvid minsta enhet är 1,0 hektar och den maximala debiteringsmässiga ytan är 20 hektar. Om ett företag enligt första stycket endast säljer plantskoleväxter till slutkonsument ska företaget istället betala en årlig tillsynsavgift med 700 kronor för tillsyn samt en årlig grundavgift med 400 kronor. Jordbruksverket kan vid efterkontroll eller annan tillsyn utöver ett årligt tillsynsbesök ta ut timkostnad enligt 1 kap. 3 § eller avgift enligt 1 kap. 5 § samt avgift för laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §.

text: Produktion och försäljning av förökningsmaterial av trädgårdsväxter i växthus

text: SJVFS 1995:94

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters

text: sundhet m.m. och som producerar förökningsmaterial av trädgårdsväxter i växthus ska betala en avgift i form av 1. årlig grundavgift med 2 000 kronor, 2. årlig tillsynsavgift med 4 000 kronor, och 3. årlig arealbaserad tillsynsavgift med 700 kronor per påbörjade 100 kvadratmeter, varvid minsta enhet är 100 kvadratmeter och den maximala debiteringsmässiga ytan är 400 kvadratmeter. Jordbruksverket kan vid efterkontroll eller annan tillsyn utöver ett årligt tillsynsbesök ta ut timkostnad enligt 1 kap. 3 § eller avgift enligt 1 kap. 5 § samt avgift för laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §.

text: Högsta grundavgift – plantskola och trädgårdsväxter i växthus

text: Om ett företag omfattas av krav på kontroll enligt både 1 och 2 §§ i detta kapitel ska endast en årlig grundavgift, en årlig tillsynsavgift och en årlig arealbaserad tillsynsavgift betalas. I sådana fall ska den högsta grundavgiften, den högsta årliga tillsynsavgiften och den högsta arealbaserade tillsynsavgiften betalas.

text: Produktion och försäljning av potatis

text: Den som är registrerad hos Jordbruksverket enligt 3 a § första stycket Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare, ska betala den årsavgift som anges nedan. Den som har både odling och packeriverksamhet ska betala avgift enligt den registrerade potatisarealen.

text: Potatisareal, hektar Årsavgift

text: upp till och med 2,0 ha 600 kronor mer än 2,0 ha upp till och med 10,0 ha 1 200 kronor mer än 10,0 ha 1 800 kronor enbart packeriverksamhet 1 800 kronor

text: Om ett kontraktstecknande företag anmäler samtliga sina odlare till registret kan Jordbruksverket i det enskilda fallet besluta om viss reducering av årsavgiften.

text: Tillstånd att märka trä och träemballage i samband med värmebehandling

text: Företag som ansöker om tillstånd att märka trä och träemballage med sundhetsintyg i samband med värmebehandling enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2014:39

text: ) om märkning av trä och träemballage med sundhetsintyg ska betala en ansökningsavgift om 1 000 kronor. Vid beslut om att bevilja sådant tillstånd ska därutöver en avgift om 5 000 kronor betalas. (SJVFS

text: Företag som har tillstånd att märka trä och träemballage med sundhetsintyg i samband med värmebehandling ska för varje produktionsplats betala 1. en årlig grundavgift om 1 800 kronor, och 2. en årlig kontrollavgift om 5 500 kronor. Jordbruksverket kan vid efterkontroll eller annan kontroll utöver ett årligt kontrollbesök ta ut timkostnad enligt 1 kap. 3 § eller avgift enligt 1 kap. 5 § samt avgift för laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §. (

text: SJVFS 2014:38

text: Tillstånd att märka träemballage som inte sker i samband med behandling

text: Företag som ansöker om tillstånd att märka trä och träemballage med sundhetsintyg som inte sker i samband med värmebehandling enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2014:39

text: ) om märkning av trä och träemballage med sundhetsintyg, ska betala en ansökningsavgift om 1 000 kronor. Vid beslut om att bevilja sådant tillstånd ska därutöver en avgift om 3 000 kronor betalas. (

text: SJVFS 2014:38

text: Företag som har tillstånd att märka träemballage med sundhetsintyg, som inte sker i samband med värmebehandling, ska för varje produktionsplats betala 1. en årlig grundavgift om 1 100 kronor, och 2. en årlig kontrollavgift om 3 500 kronor. Jordbruksverket kan vid efterkontroll eller annan kontroll utöver ett årligt kontrollbesök ta ut timkostnad enligt 1 kap. 3 § eller avgift enligt 1 kap. 5 § samt avgift för laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §. (

text: SJVFS 2014:38

text: Tillstånd att märka behandlat trä vid enklare bearbetning, sortering, handel eller liknande hantering

text: Företag som ansöker om tillstånd att märka behandlat trä med sundhetsintyg vid enklare bearbetning, sortering, handel eller liknande hantering enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2014:39

text: ) om märkning av trä och träemballage med sundhetsintyg, ska betala en ansökningsavgift om 1 000 kronor. Vid beslut om att bevilja ett sådant tillstånd ska därutöver en avgift om 3 000 kronor betalas. (

text: SJVFS 2014:38

text: Företag som har tillstånd att märka behandlat trä med sundhetsintyg vid enklare bearbetning, sortering, handel eller liknande hantering ska för varje produktionsplats betala 1. en årlig grundavgift om 1 100 kronor, och 2. en årlig kontrollavgift om 3 500 kronor. Jordbruksverket kan vid efterkontroll eller annan kontroll utöver ett årligt kontrollbesök ta ut timkostnad enligt 1 kap. 3 § eller avgift enligt 1 kap. 5 § samt avgift för laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §. (

text: SJVFS 2014:38

text: Högsta grundavgift och kontrollavgift – trävaror

text: Om ett företag omfattas av krav på avgift enligt flera av paragraferna 6, 8 och 8 b i detta kapitel ska endast en årlig grundavgift och en årlig kontrollavgift betalas. I sådana fall ska den högsta grundavgiften och den högsta årliga kontrollavgiften betalas. (

text: SJVFS 2014:38

text: Utfärdande av växtpass

text: I de fall Jordbruksverket utfärdar växtpass ska företaget betala avgift för 1. växtpass med 300 kronor per styck, 2. växtskyddskontroll med timtaxa enligt 1 kap. 3 § eller avgift enligt 1 kap. 5 §, och 3. laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §.

text: Utebliven anmälan, ej gjord avanmälan eller ofullständig anmälan

text: Enligt 5 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m. krävs att yrkesmässig produktion eller försäljning av trädgårdsväxter ska anmälas till Jordbruksverket varje år. Den som inte skickar in begärda uppgifter trots påminnelse, ska betala 300 kronor för Jordbruksverkets administrativa kostnader.

text: Den som trots påminnelse inte anmäler sin potatisodling i någon av de avgiftsklasser som anges i 4 § debiteras den högsta avgiften. Den som vid kontroll visar sig ha anmält felaktig avgiftsklass kan, om Jordbruksverket finner det skäligt, debiteras den högsta avgiften enligt 4 §.

text: Den som inte anmäler att produktion eller odling av växter, som är avgiftsbelagd enligt dessa föreskrifter har upphört, ska betala 300 kronor för Jordbruksverkets administrativa kostnader.

text: 4 KAP. AVGIFTER VID MARKNADSKONTROLL

text: Den som förfogar över växter ska till Jordbruksverket betala en avgift för efterkontroll enligt 1 kap. 4 § samt om tillämpligt avgift enligt 1 kap. 5 och 6 §§ i det fall att 1. krav på märkning enligt 6–7 §§ Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare eller 1 kap.10 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m., inte är uppfyllda, 2. krav på dokumentation enligt 3 a §, andra stycket punkt 1 och tredje stycket punkt 3 Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare eller 10 och 16 §§ Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m., inte är uppfyllda och 3. märkning enligt 3 a § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare är sådan att odlingsplatsen inte entydigt kan spåras och det finns misstanke om förekomst av skadegörare som omfattas av de föreskrifterna. Jordbruksverket kan i särskilda fall besluta att den som förfogar över växter ska till Jordbruksverket betala avgift för växtskyddskontroll enligt 1 kap. 3 § samt om tillämpligt avgift enligt 1 kap. 5 och 6 §§ om det finns misstanke om förekomst av skadegörare som omfattas av Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare eller Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m.

text: ----------- Denna författning träder i kraft den 1 februari 2015.

text: HARALD SVENSSON Jennie Nilsson Säleby (Regelenheten)

text: Bilaga 1

text: Avgifter vid import från tredje land av växter och växtprodukter utom varor enligt bilaga 2 samt trä och varor av trä enligt bilaga 3 och 4

text: Vid denna import ska mängdbaserade avgifter betalas enligt andra stycket eller förteckningen nedan, dock alltid med lägst 450 kr per sundhetscertifikat. Om kontroll, i enlighet med artikel 2.2

text: kommissionens förordning (EG) nr 1756/2004

text: , endast sker av 0-50 % av alla sändningar av en viss vara ska mängdbaserad avgift betalas med - 17 kr per varje påbörjat 100-tal kg när ordinarie avgift är 34 kr, och - 3 kr per varje påbörjat 100-tal kg när ordinarie avgift är 5,50 kr.

text: KN-nr Varuslag samt belopp per varje påbörjat 100-tal kg, kr

text: 0601 Lökar, stamknölar, rotknölar och rhizomer, i vila, 34:00 under tillväxt eller i blomning; växter (inbegripet plantor) och rötter av cikoriaarter, andra än rötter enligt nr 1212.

text: ur 0602 Andra levande växter (inbegripet rötter), sticklingar 34:00 och ympkvistar, andra än svampmycelium enligt 0602 90 10.

text: ur 0603 10 Snittblommor och blomknoppar, friska, av 34:00 - Castanea Mill., kastanj, Dendranthema (DC) Des. Moul., krysantemum m.fl., Dianthus L., nejlika, Gypsophila L., slöjblomma, Pelargonium l'Herit. ex Ait, pelargon m.fl., Phoenix L., dadelpalm, Populus L., asp m.fl., Quercus L., ek, Solidago L., gullris och familjen Orchidaceae, orkidéer, - Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder, - Aster L., aster, Eryngium L., martorn, Hypericum L., johannesört m.fl., Lisianthus L., prärieklocka, Prunus L., plommon m.fl., Rosa L., ros, och Trachelium L., halsört, med ursprung i utomeuropeiska länder.

text: 0604 91 21, Blad, kvistar och andra växtdelar, utan blommor eller 34:00 0604 91 29, blomknoppar, friska, av 0604 91 41, - Pinopsida, barrväxter. 0604 91 49

text: ur 0604 91 90 Blad, kvistar och andra växtdelar, utan blommor eller 34:00 blomknoppar, friska, av

text: 3 Kommissionens förordning

text: (EG) nr 1756/2004

text: av den 11 oktober 2004 om angivande av detaljerade villkor för det bevismaterial som krävs samt kriterier för slag och nivåer för att minska växtskyddskontrollerna för vissa växter, växtprodukter eller andra föremål som anges i bilaga V del B till

text: rådets direktiv 2000/29/EG

text: (EUT L313, 12.10.2004, s. 6, Celex 32004R1756).

text: 0701 Solanum tuberosum L., potatis, färsk eller kyld. 5:50

text: ur 0705 Sallat i kruka av Lactuca sativa L., sallat, och 5:50 Cichorium L., cikoriasallat m.fl.

text: 0706 90 90 20 Beta vulgaris L., rödbetor, färska, avsedda för 5:50 industriell bearbetning.

text: ur 0707 Frukter av Momordica L., balsamgurka m.fl. 5:50

text: 0709 30 Frukter av Solanum melongena L., aubergine. 5:50

text: 0709 40 Bladgrönsaker av Apium graveolens L., selleri. 5:50

text: ur 0709 90 10 Sallat i kruka av andra än Lactuca sativa L., sallat, och 5:50 Cichorium L., cikoriasallat m.fl.

text: ur 0709 90 90 Kryddväxter i kruka av Petroselinum crispum Hill, 5:50 40 persilja.

text: ur 0709 90 90 Kryddväxter i kruka av andra än Petroselinum crispum 5:50 90 Hill, persilja.

text: ur 0713 32 00 Phaseolus L., böna, utsäde. 5:50 10, 0713 33 10, ur 0713 39 00 10

text: ur 0804 50 Frukter, färska, av Mangifera L., mango, Psidium L., 5:50 guava, med ursprung i icke-europeiska länder.

text: 0805 Frukter, färska, av Citrus L., citrus, Fortunella Swingle, 5:50 dvärgapelsin, Poncirus Raf., citrontörne, och deras hybrider.

text: ur 0808 Frukter, färska, av Cydonia Mill., kvitten, Malus Mill., 5:50 apel, Pyrus L., päron, med ursprung i icke-europeiska länder.

text: ur 0809 Frukter, färska, av Prunus L., aprikoser, körsbär, 5:50 persikor (inbegripet nektariner), plommon och slånbär,

text: med ursprung i icke-europeiska länder.

text: ur 0810 30 Frukter, färska, av Ribes L., vinbär m.fl., med ursprung 5:50 i icke-europeiska länder.

text: ur 0810 40 Frukter, färska, av Vaccinium L., lingon m.fl., med 5:50 ursprung i icke-europeiska länder.

text: ur 0810 90 40 Frukter, färska, av Passiflora L., passionsfrukt, med 5:50 ursprung i icke-europeiska länder.

text: ur 0810 90 95 Frukter, färska, av Annona L., cherimoya m.fl., 5:50 Diospyros L., kaki, med ursprung i icke-europeiska länder.

text: ur 0907 Frukter, färska, av Syzygium Gaernt., kryddnejlika, 5:50 med ursprung i icke-europeiska länder.

text: ur 0910 40 Kryddväxter i kruka av Thymus L., timjan. 5:50

text: ur 0910 99 Kryddväxter i kruka av andra än Thymus L., timjan. 5:50

text: ur 1001 10, Triticum L., vete, utsäde, med ursprung i Afghanistan, 5:50 ur 1001 90 10, Argentina, Australien, Bolivia, Chile, Indien, Irak, ur 1001 90 91, Mexiko, Nepal, Nya Zeeland, Pakistan, Sydafrika, ur 1001 90 99 Uruguay, USA.

text: ur 1002 Secale L., råg, utsäde, med ursprung i Afghanistan, 5:50 Argentina, Australien, Bolivia, Chile, Indien, Irak, Mexiko, Nepal, Nya Zeeland, Pakistan, Sydafrika, Uruguay, USA.

text: ur 1003 00 10 Hordeum L., korn, utsäde, med ursprung i Argentina, 5:50 Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: ur 1004 Avena L., havre, utsäde, med ursprung i Argentina, 5:50 Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: 1005 10 Zea mays L., majs, utsäde. 5:50

text: 1006 10 10 Oryza L., ris, utsäde. 5:50

text: ur 1007 Sorghum Moenxh., sorghum, utsäde, med ursprung i 5:50 Argentina, Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: ur 1008 20 Panicum L., hirs, utsäde, med ursprung i Argentina, 5:50 Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: ur 1008 90 10 x Triticosecale, rågvete, utsäde, med ursprung i 5:50 Afghanistan, Argentina, Australien, Bolivia, Chile, Indien, Irak, Mexiko, Nepal, Nya Zeeland, Pakistan, Sydafrika, Uruguay, USA.

text: ur 1205 10 10 Brassica napus L. ssp. oleifera, raps, utsäde; Brassica 5:50 rapa L. ssp. oleifera, rybs, utsäde, med ursprung i Argentina, Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: 1206 00 10 Helianthus annuus L., solros, utsäde. 5:50

text: ur 1207 50 10 Brassica nigra L., svartsenap, utsäde, Sinapis alba L., 5:50 vitsenap, utsäde, med ursprung i Argentina, Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: 1209 10 10, Beta vulgaris L., sockerbeta m.fl., utsäde. 5:50 1209 29 60

text: 1209 21 Medicago sativa L., lusern, utsäde. 5:50

text: ur 1209 22, Trifolium L., klöver, utsäde, med ursprung i Argentina, 5:50 ur 1209 30, Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay. ur 1209 99 99

text: ur 1209 23 Festuca L., svingel, utsäde, med ursprung i Argentina, 5:50 Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: ur 1209 24 Poa pratensis L., ängsgröe, utsäde, med ursprung i 5:50 Argentina, Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: ur 1209 25 Lolium multiflorum Lam., Lolium perenne L., rajgräs, 5:50 utsäde, med ursprung i Argentina, Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: ur 1209 26 Phleum L., timotej, utsäde, med ursprung i Argentina, 5:50 Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: ur 1209 29 80, Phaseolus L., böna, utsäde. 5:50 ur 1209 91 90 10

text: ur 1209 29 80, Brassicaceae, korsblommiga, utsäde, med ursprung i 5:50 ur 1209 30, Argentina, Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, ur 1209 91 10, Uruguay. ur 1209 91 90, ur 1209 99 91, ur 1209 99 99

text: ur 1008 90 90 Poaceae, gräs, utsäde, med ursprung i Argentina, 5:50 90, Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay. ur 1209 29 10, ur 1209 29 80, ur 1209 30, ur 1209 91, ur 1209 99 91

text: ur 1209 91 90 Lycopersicon lycopersicum Karsten ex Farw., tomat, 5:50 utsäde.

text: ur 1209 91 90, Capsicum L., paprika, utsäde. 5:50 ur 1209 99 99

text: ur 1209 91 90 Allium ascalonicum L., schalottenlök, Allium cepa L., 5:50 gullök, utsäde, Allium porrum L., purjolök, utsäde, Allium schoenoprasum L., gräslök, utsäde.

text: ur 1209 99 91, Rubus L., hallon m.fl., utsäde. 5:50 ur 1209 99 99

text: 0802 11, Prunus L., plommon m.fl., utsäde. 5:50 ur 1209 99 10, ur 1209 99 91, ur 1209 99 99, ur 1212 30

text: ur 1211 90 98 Växtdelar, friska, andra än frukter och fröer, av 34:00 - Pinopsida, barrväxter, - Castanea Mill., kastanj, Phoenix L., dadelpalm, Populus L., asp m.fl., Quercus L., ek, - Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder, - Prunus L., plommon m.fl., med ursprung i utomeuropeiska länder.

text: ur 1211 90 98 Kryddväxter i kruka. 5:50

text: ur 1211 90 98 Bladgrönsaker av Ocimum L., basilika. 5:50

text: ur 1212 91 80 Beta vulgaris L, sockerbetor, färska, avsedda för 5:50 industriell bearbetning.

text: ur 1404 10, Lös bark av Pinopsida, barrväxter, Acer saccharum 5:50 ur 1404 90 Marsh., sockerlönn, Populus L., asp m.fl., Quercus L., ek, utom Quercus suber L., korkek.

text: ur 2308 00 90, Jord och annat osteriliserat avfall av Beta vulgaris L., 5:50 ur 2530 90 98, sockerbeta m.fl. ur 3101 (

text: SJVFS 2010:68

text: Bilaga 2

text: Avgifter vid import från tredje land av varugrupper för vilka avgift ska betalas enligt timtaxa

text: Vid denna import ska avgift betalas med timtaxa som debiteras av Jordbruksverket, dock med lägst 450 kr per sundhetscertifikat.

text: KN-nr Varuslag

text: ur 1001 Triticum L., vete, spannmål, med ursprung i Afghanistan, Indien, Irak, Mexiko, Nepal, Pakistan, Sydafrika, USA.

text: ur 1002 Secale L., råg, spannmål, med ursprung i Afghanistan, Indien, Irak, Mexiko, Nepal, Pakistan, Sydafrika, USA.

text: ur 1008 90 10 x Triticosecale, rågvete, spannmål, med ursprung i Afghanistan, Indien, Irak, Mexiko, Nepal, Pakistan, Sydafrika, USA.

text: ur 0602 90 10 a) Jord och odlingssubstrat för sig, som helt eller delvis består av 00 jord eller fasta organiska ämnen som växtdelar, humus, inbegripet ur 2530 90 98, torv eller bark, annat än som helt består av torv. ur 2703, ur 3101, 3824 90 99

text: ur 2530 90 98, b) Jord och odlingssubstrat som är vidhängande eller följer med ur 2703, växterna, och som helt eller delvis består av ämnen som anges i (a) ur 3101, eller delvis består av något fast oorganiskt ämne, och som är 3824 90 99 avsedda att bibehålla växternas livskraft, med ursprung i - Cypern, Malta, Turkiet, - Estland, Georgien, Lettland, Litauen, Moldavien, Ryssland, Ukraina, Vitryssland, - utomeuropeiska länder andra än Algeriet, Egypten, Israel, Libyen, Marocko, Tunisien. (

text: SJVFS 2010:68

text: Bilaga 3

text: Avgifter vid import från tredje land av trä och varor av trä där sundhetscertifikat krävs

text: 3 Vid denna import ska avgift betalas med 1,10 kr per m fub eller i enlighet med andra stycket, dock alltid med lägst 450 kr per sundhetscertifikat. Om kontroll, i enlighet med

text: artikel 2.2

text: , endast sker av 0-50 % av alla sändningar av en viss vara ska avgift betalas med 0,60 kr per m fub.

text: KN-nr Varuslag

text: ur 4401 10 Brännved i form av stockar, kubbar, vedträn, kvistar, risknippen eller dylikt - av Castanea Mill., kastanj, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, Pinopsida, barrväxter, andra än Pinus L., tall, med ursprung i icke-europeiska länder, Pinus L., tall, Populus L., asp m.fl., med ursprung i länder på den amerikanska kontinenten, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 4401 21, Trä i form av flis eller spån ur 4401 22 - av Castanea Mill., kastanj, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, Pinopsida, barrväxter, med ursprung i icke-europeiska länder, Populus L., asp m.fl., med ursprung i länder på den amerikanska kontinenten, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 4401 30 Sågspån och annat träavfall - annat än sådant agglomererat till vedträn, briketter, pelletar eller liknande former - av Castanea Mill., kastanj, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, Pinopsida, barrväxter, andra än Pinus L., tall, med ursprung i icke-europeiska länder, Pinus L., tall, Populus L., asp m.fl., med ursprung i länder på den amerikanska kontinenten, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: 4 Kommissionens förordning

text: (EG) nr 1756/2004

text: rådets direktiv 2000/29/EG

text: ur 4403 20, Virke, obearbetat, barkat, befriat från splintved eller bilat eller ur 4403 91, grovt sågat på två eller fyra sidor ur 4403 99 - annat än målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel, - av Castanea Mill., kastanj, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, Pinopsida, barrväxter, med ursprung i icke-europeiska länder, Populus L., asp m.fl., med ursprung i länder på den amerikanska kontinenten, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 4404 10, Tunnbandsvidjor av trä; kluvna störar; pålar och störar av trä, ur 4404 20 tillspetsade men inte sågade i längdriktningen - annat än målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel, - av Castanea Mill., kastanj, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, Pinopsida, barrväxter, med ursprung i icke-europeiska länder, Populus L., asp m.fl., med ursprung i länder på den amerikanska kontinenten, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 4406 10 Järnvägs- och spårvägssliprar av trä, - oimpregnerade - av Castanea Mill., kastanj, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, Pinopsida, barrväxter, andra än Pinus L., tall, med ursprung i icke-europeiska länder, Pinus L., tall, Populus L., asp m.fl., med ursprung i länder på den amerikanska kontinenten, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 4407 10 Virke, sågat eller kluvet i längdriktningen eller skuret eller svarvat ur 4407 91 till skivor, ur 4407 99 - annat än hyvlat, slipat eller fingerskarvat, med en tjocklek av mer än 6 mm, särskilt bjälkar, plankor, barkkantat timmer, skivor och ribbor - annat än målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel, - av Castanea Mill., kastanj, med ursprung i nordamerikanska länder, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, Pinopsida, barrväxter, med ursprung i ickeeuropeiska länder, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 4415 10 Packlådor, förpackningsaskar, häckar, tunnor och liknande förpackningar; kabeltrummor, - annat än av spånskivor eller liknande skivor, fiberskivor, trälaminat eller förtätat trä - annat än målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel, - av Castanea Mill., kastanj, med ursprung i nordamerikanska länder, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, med ursprung i icke-europeiska länder, Pinopsida, barrväxter, med ursprung i icke-europeiska länder, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 4415 20 Lastpallar, pallboxar och liknande anordningar; pallflänsar, - annat än av spånskivor eller liknande skivor, fiberskivor, trälaminat eller förtätat trä - annat än målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel, - av Castanea Mill., kastanj, med ursprung i nordamerikanska länder, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, med ursprung i icke-europeiska länder, Pinopsida, barrväxter, med ursprung i icke-europeiska länder, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 4416 00 Fat, tunnor, kar, baljor och andra tunnbinderiarbeten samt delar till sådana arbeten, av trä, inbegripet tunnstav, - av Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 9406 00 10 Monterade eller monteringsfärdiga byggnader, av trä - annat än målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel, - av Castanea Mill., kastanj, med ursprung i nordamerikanska länder, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, med ursprung i icke-europeiska länder, Pinopsida, barrväxter, med ursprung i icke-europeiska länder, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: Lastpallar och pallboxar (KN-nr. ur 4415 20) är undantagna om de uppfyller den fastställda standarden för "UIC-pallar" (t ex EUR-pallar) och är märkta därefter. (

text: SJVFS 2010:68

text: Bilaga 4

text: Har upphävts genom (

text: SJVFS 2014:3

text: Bilaga 5

text: Avgifter vid import av sändningar enligt 2 kap 4 a §

text: Storleken på avgiften beror på det antal kilo som totalt importeras i den aktuella sändningen.

text: För sändningar under 100 kg utgår ingen avgift. En minimiavgift för övriga sändningar är 450 kr/sändning.

text: För följande KN-nummer från Kina med träemballage är avgiften 20 öre/kg. Avgiften kan maximalt uppgå till 25 000 kr per sändning.

text: 2514 00 00 Skiffer, även grovhuggen eller enkelt sönderdelad, genom sågning eller på annat sätt, till block eller plattor av kvadratisk eller rektangulär form

text: 2515 Marmor, travertin, så kallad belgisk granit och annan monument- eller byggnadskalksten med en skrymdensitet av minst 2,5 samt alabaster, även grovhuggna eller enkelt sönderdelade, genom sågning eller på annat sätt, till block eller plattor av kvadratisk eller rektangulär form

text: 2516 Granit, porfyr, basalt, sandsten och annan monument- eller byggnadssten, även grovhuggna eller enkelt sönderdelade, genom sågning eller på annat sätt, till block eller plattor av kvadratisk eller rektangulär form

text: För följande KN-nummer från Kina med träemballage är avgiften 4 öre/kg. Avgiften kan maximalt uppgå till 10 000 kr per sändning.

text: 6801 00 00 Gatsten, kantsten och trottoarsten av naturlig sten (utom skiffer)

text: 6802 Bearbetad monument- eller byggnadssten (utom skiffer) samt varor av sådan sten (inbegripet skiffer), även på underlag; konstfärgade korn, skärvor och pulver av naturlig sten (inbegripet skiffer) (

text: SJVFS 2013:20


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Statens jordbruksverks föreskrifter om djurhälsokrav Saknr K 41 för djur och produkter från vattenbruk

text: Dessa föreskrifter anger; 1. villkor för registrering av vattenbruksverksamhet och prövning av ärenden om odlingstillstånd och tillstånd att flytta vattenbruksdjur mellan eller till vattenbruksanläggningar, 2. villkor för offentlig kontroll, hälsoövervakning, anmälningsplikt och journalföring samt 3. bestämmelser om förflyttning och transport samt djurhälsokrav för utsläppande på marknaden.

type: stycke

type: paragraf

text: Dessa föreskrifter ska inte tillämpas på 1. vattenlevande prydnadsdjur som hålls i icke-kommersiella akvarier, 2. vildlevande akvatiska djur som tas upp eller fångas för att ingå direkt i livsmedelskedjan samt 3. vattenlevande djur som fångas för framställning av fiskmjöl, fiskfoder, fiskolja och liknande produkter.

text: För vattenlevande prydnadsdjur som hålls hos djurhandlare, i handelsträdgårdar, trädgårdsdammar, kommersiella akvarier eller hos grossister, ska inte 2 kap, 3 kap. 1-4 §§, 4 kap. 1-3 §§ och 5 kap. 1, 2 och 7-14 §§ samt 6 kap. 1 § i dessa föreskrifter tillämpas 1. om djuren hålls utan direkt kontakt med naturliga vatten, eller 2. om anläggningen där djuren hålls är utrustad med ett system för rening av utloppsvatten så att det inte föreligger någon risk för spridning av sjukdomar till naturliga vatten.

text: Jfr

text: rådets direktiv 2006/88/EG

text: om djurhälsokrav för djur och produkter från vattenbruk och om förebyggande och bekämpning av visa sjukdomar hos vattenlevande djur (EUT L 328, 24.11.2006, s. 14, Celex 02006L0088) senast ändrat genom kommissionens genomförandedirektiv

text: av den 25 oktober 2012 (EUT L 297, 26.10.2012, s. 26, Celex 32012L0031).

text: Grundläggande bestämmelser om förebyggande och bekämpande av sjukdomar bland vattenlevande djur finns i 1.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004

text: om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung 2.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004

text: om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd , 3.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009

text: om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av förordning

text: (EG) nr 1774/2002

text: (förordningen om animaliska biprodukter) , 4.

text: rådets förordning (EG) nr 708/2007 av den 11 juni 2007

text: om användning av främmande och lokalt frånvarande arter i vattenbruk , 5.

text: kommissionens förordning (EG) nr 1251/2008 av den 12 december 2008

text: om tillämpning av

text: rådets direktiv 2006/88/EG

text: när det gäller villkor och intygskrav för utsläppande på marknaden och import till gemenskapen av djur och produkter från vattenbruk och om fastställande av en förteckning över smittbärande arter, 6.

text: Fiskelagen (1993:787)

text: , 7.

text: miljöbalken (1998:808)

text: , 8.

text: epizootilagen (1999:657)

text: , 9.

text: zoonoslagen (1999:658)

text: , 10. lagen (

text: ) om provtagning på djur, m.m., 11. lagen (

text: ) om kontroll av husdjur, m.m., 12.

text: Djurskyddsförordningen (1988:539)

text: , 13. förordningen (

text: ) om utförsel av levande djur m.m., 14. förordningen (

text: ) om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen, 15. förordningen (

text: ) om införsel av levande djur m.m., 16.

text: epizootiförordningen (1999:659)

text: , 17.

text: zoonosförordningen (1999:660)

text: , 18. förordningen (

text: ) om provtagning på djur, m.m., 19. förordning (

text: ) om kontroll av husdjur, m.m., samt 20. förordningen (

text: ) om bearbetningsanläggningar för vattenbruksdjur.

text: Om andra av Statens jordbruksverk meddelade föreskrifter innehåller bestämmelser som motsägs av vad som sägs i denna föreskrift gäller bestämmelserna i denna föreskrift.

text: Definitioner

type: rubrik

text: I dessa föreskrifter avses med ackreditering: en förklaring från ett nationellt ackrediteringsorgan om att ett organ för bedömning av överensstämmelse uppfyller kraven i harmoniserade standarder

text: EUT L 139, 30.4.2004, s. 55 (Celex 2004R0853). 3 EUT L 165, 30.4.2004, s. 1 (Celex 2004R0882). 4 EUT L 300, 14.11.2009, s. 1 (Celex 2009R1069). 5 EUT L 168, 28.6.2007, s. 1 (Celex 2007R0708).

text: och, i förekommande fall, eventuella ytterligare krav, bland annat de som fastställs i sektorsspecifika program, för att utföra specifika bedömningar av överensstämmelse , animaliska biprodukter: hela kroppar eller delar av kroppar från djur, produkter av animaliskt ursprung eller andra produkter som kommer från djur och inte är avsedda som livsmedel, inbegripet ägg, embryon och sperma. bearbetning: åtgärd som väsentligt förändrar den ursprungliga produkten genom bland annat värmebehandling, rökning, rimning, mognadslagring, torkning, marinering, extraktion, extrudering eller en kombination av dessa behandlingar, delområde: en eller fler anläggningar med ett gemensamt system för biosäkerhet och med en vattenlevande djurpopulation som har en bestämd hälsostatus i fråga om en viss sjukdom, främmande art: främmande art enligt definitionen i artikel 3.6 i rådets förordning 7

text: (EG) nr 708/2007

text: , inspektion: undersökning av varje aspekt av foder, livsmedel, djurhälsa och djurskydd för att kontrollera efterlevnaden av de rättsliga kraven i foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna avseende djurhälsa och djurskydd, karantän: isolering av en grupp vattenlevande djur utan direkt eller indirekt kontakt med andra vattenlevande djur för observation under en fastställd tidsperiod. Vid behov utförs provtagning och behandlingar, inklusive hygienisering av utloppsvatten, livsmedel: livsmedel enligt definitionen i

text: artikel 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002

text: , mottaglig art: varje art inom vilken infektion genom ett smittämne har påvisats genom naturliga fall eller genom experimentell infektion där de naturliga vägarna imiteras, mynningsområde: allt vatten inom 20 kilometer utanför mittpunkten på en linje mellan de yttersta mynningsuddarna i vattendraget. offentlig kontroll: varje form av kontroll som utförs av den behöriga myndigheten eller ett oberoende och ackrediterat organ i syfte att kontrollera efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurskydd och hälsa, odling: uppfödning av vattenbruksdjur på en anläggning eller i ett område för blötdjursodling, område för blötdjursodling: ett upptagningsområde eller återutläggningsområde där vattenbruksföretag bedriver sin verksamhet enligt ett gemensamt system för biosäkerhet, polyploida organismer: konstgjort framkallade tetraploida organismer (4N). Dessa vattenlevande organismer där antalet kromosomer i cellerna har fördubblats med hjälp av teknik för att modifiera celler.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008

text: om krav på ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter och upphävande av förordning

text: (EEG) nr 339/93

text: (EUT L 218,30.8.2008, s. 30 Celex 2008R0765). 7 Rådets förordning

text: (EG) nr 708/2007

text: av den 11 juni 2007 om användning av främmande och lokalt frånvarande arter i vattenbruk (EUT L 168, 28.6.2007, s. 1 Celex 2007R0708). 8

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002

text: om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inträde av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1 Celex 2002R0178).

text: reningsanläggning: anläggning med tank, försörjd med rent havsvatten, i vilken levande blötdjur placeras under den tid som krävs för att reducera kontaminering så att blötdjuren blir tjänliga som livsmedel, revision: en systematisk och oberoende undersökning för att avgöra om verksamheter och resultat från dessa överensstämmer med planerade åtgärder och om åtgärderna har genomförts på ett effektivt sätt och är lämpliga för att nå målen, upptagningsområde: varje område av sötvatten, hav, flodmynning, fastland eller lagun som utgör en naturlig fyndplats för blötdjur eller område som används för odling av blötdjur och från vilket blötdjur tas upp, utsläppande på marknaden: försäljning, även utbjudande till försäljning eller annan form av överlåtelse, oavsett om detta sker mot ersättning eller inte, samt varje form av flyttning av vattenbruksdjur, sluten anläggning för prydnadsdjur: djurhandlare, handelsträdgårdar, trädgårdsdammar, kommersiella akvarier eller grossister där vattenlevande prydnadsdjur hålls i) utan direkt kontakt med naturliga vatten eller ii) vilka är utrustade med ett system för rening av utloppsvatten som minska risken för överföring av sjukdomar till naturliga vatten till en godtagbar nivå. sluten vattenbruksanläggning: sluten vattenbruksanläggning enligt definitionen i

text: artikel 3.3 i rådets förordning (EG) nr 708/2007

text: , vattenbruk: uppfödning eller odling av vattenorganismer med metoder som är avsedda att öka produktionen av dessa organismer utöver miljöns naturliga kapacitet och där organismerna förblir en eller flera fysiska eller juridiska personers egendom under uppfödningen eller odlingen och fram till och med upptagningen, vattenbruksanläggning: lokal, avgränsat område eller inrättning som drivs av ett vattenbruksföretag och där vattenbruksdjur föds upp i syfte att släppas ut på marknaden, utom sådana där vildlevande vattendjur som tas upp eller fångas för att användas som livsmedel, hålls tillfälligt utan utfodring i väntan på slakt, vattenbruksdjur: alla vattenlevande djur i alla deras levnadsstadier, inklusive könsceller såsom rom och mjölke, som föds upp på en vattenbruksanläggning eller i ett område för blötdjursodling, inklusive sådana vattenlevande djur som ska tillföras anläggningen eller området för blötdjursodling efter att ha levt i vilt tillstånd, vattenbruksföretag: varje privat eller offentligt företag som med eller utan vinstsyfte bedriver någon av de verksamheter som hänger samman med uppfödning, hållande eller odling av vattenbruksdjur, vattenbruksföretagare: de fysiska eller juridiska personer som ansvarar för att kraven i dessa föreskrifter uppfylls i det vattenbruksföretag de driver, vattenlevande djur: 1. fisk som tillhör överklassen Agnatha och klasserna Chondrichthyes och Osteichthyes, 2. akvatiska blötdjur som tillhör stammen Mollusca, 3. akvatiska kräftdjur som tillhör understammen Crustacea, vattenlevande prydnadsdjur: vattenlevande djur som hålls, föds upp eller släpps ut på marknaden endast för prydnadsändamål,

text: 9 EUT L 168, 28.6.2007, s. 1 (Celex 2007R0708).

text: vattenområde: det vatten inom vilket vattenlevande djur fritt kan vandra eller sprida sig, vidarebearbetning: bearbetning av vattenbruksdjur innan de används som livsmedel, genom åtgärder eller metoder som påverkar den anatomiska helheten, till exempel avblodning, rensning och urtagning, huvudskärning, skivning och filettering, som ger upphov till avfall eller biprodukter och som kan utgöra en risk för sjukdomsspridning, vildlevande vattendjur: vattenlevande djur som inte hålls av människor, zon: ett exakt avgränsat geografiskt område med ett enhetligt hydrologiskt system som omfattar delar av ett avrinningsområde från källan till en naturlig eller konstgjord barriär som hindrar vattenlevande djur från att ta sig uppströms från de nedre delarna av avrinningsområdet, ett helt avrinningsområde från källan till mynningen, eller fler än ett avrinningsområde, inklusive mynningar, på grund av den epidemiologiska kontakten mellan avrinningsområdena genom mynningen, återutläggningsområde: varje område av sötvatten, hav, flodmynning, fastland eller lagun med klart markerade gränser, angivna bojar, stolpar eller annan fast anordning, och som används uteslutande för naturlig rening av levande blötdjur. ökad dödlighet: oförklarlig dödlighet som är högre än vad som under rådande förhållanden anses vara normalt för anläggningen eller området för blötdjursodling i fråga. Vad som ska betraktas som ökad dödlighet ska bestämmas i samråd mellan odlaren och den behöriga myndigheten. öppen anläggning för prydnadsdjur: andra anläggningar för prydnadsdjur än slutna anläggningar för prydnadsdjur.

text: 2 KAP. FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR ODLINGSTILLSTÅND, FÖRFLYTTNING MELLAN VATTENBRUKSANLÄGGNINGAR OCH REGISTRERING AV VATTENBRUKSVERKSAMHET

text: Förutsättningar för odlingstillstånd

text: Odlingstillstånd får inte medges för odling i vattenområden 1. med arter eller stammar av nationellt intresse, eller 2. som med stöd av bestämmelserna i

text: 3 kap.

text: miljöbalken

text: har angetts som riksintresse för naturvården, yrkesfisket eller friluftslivet, om verksamheten påtagligt skulle kunna påverka något av dessa intressen negativt.

text: Odlingstillstånd får inte medges för flodkräfta i ett vattenområde där kräftpest förekommit under de senaste två åren. Odlingstillstånd får inte heller medges för signalkräfta i vattenområden 1. med eller i anslutning till område med akut kräftpest, 2. med eller i anslutning till områden som har bestånd av flodkräftor, 3. som når in i Norge, eller 4. där arten inte förekommer i dag eller där tillstånd inte tidigare har meddelats för utplantering av arten.

text: Tillstånd för odling av främmande arter får endast medges om odlingen ska bedrivas i en sluten vattenbruksanläggning samt i enlighet med tillämpliga regler i

text: rådets förordning (EG) 708/2007

text: Bestämmelsen i 3 § gäller inte arterna regnbåge, bröding, bäckröding, kanadaröding, splejk, gräskarp och signalkräfta samt ursprungliga stammar av arter gemensamma för Sverige och Norge eller Sverige och Finland. Bestämmelsen gäller inte heller sterila polyploida organismer.

text: Tillstånd för odling av lax (Salmo salar) i sötvattens- eller mynningsområde får bara medges för stam som härstammar från det avrinningsområde eller mynningsområde tillståndet ska gälla. Tillstånd som ska gälla i havet utanför ett mynningsområde får endast avse stam som härstammar från närmast liggande eller angränsande avrinningsområde.

text: Odlingstillstånd för odling av laxfisk får inte medges för nyetablering av vattenbrukssanläggning som har direkt kontakt med naturliga vatten i sötvattensområde där lax vandrar. Med sådant område avses allt vatten i ett vattendrag från och med mynningsområdet upp till det första definitiva vandringshindret. Nyetablering får inte heller ske i vattenområde varifrån vattenintag sker till odlings- eller avelsanläggning för lax.

text: Förutsättningar för tillstånd för förflyttning mellan odlingar

text: Tillstånd för förflyttning, mellan odlingar i olika vattenområden, får inte medges till ett vattenområde 1. med arter eller stammar av nationellt intresse, eller 2. som med stöd av bestämmelserna i

text: 3 kap.

text: miljöbalken

text: har angetts som riksintresse för naturvården, yrkesfisket eller friluftslivet, om verksamheten påtagligt skulle kunna påverka dessa intressen negativt.

text: Tillstånd för förflyttning får inte medges för flodkräfta till eller från ett vattenområde där kräftpest förekommit under de senaste två åren. Tillstånd får heller inte medges för signalkräfta till och från vattenområden 1. med eller i anslutning till område med akut kräftpest, 2. med eller i anslutning till områden som har bestånd av flodkräftor, 3. som når in i Norge, eller 4. där arten inte förekommer i dag eller där tillstånd inte tidigare har meddelats för utplantering av arten.

text: Förflyttning av fisk från kustområden till inlandsområden är förbjuden. Nybefruktad eller ögonpunktad rom från vildfångad laxfisk som fångats eller sumpats i kustområde, nedanför vandringshinder för aktuell art, får flyttas till kläckeri i inlandsområde under förutsättning att villkoren i bilaga 3 till dessa föreskrifter är uppfyllda.

text: 10 Rådets förordning

text: (EG) nr 708/2007

text: av den 11 juni 2007 om användning av främmande och lokalt frånvarande arter i vattenbruk (EUT L 168, 28.6.2007, s. 1 Celex 2007R0708).

text: Utan hinder av bestämmelsen i 9 § får tillstånd lämnas för ål av arten Anguilla anguilla som har genomgått provtagning avseende smittsam sjukdom enligt en metod som Jordbruksverket godkänt. Ål som förts in i landet ska dessutom ha hållits i karantän på sätt som Jordbruksverket har godkänt.

text: Centralt vattenbruksregister och anmälan om ändrad verksamhet

text: Jordbruksverket håller och förvaltar ett centralt vattenbruksregister (CVR). Registret innehåller; - kontaktuppgifter till vattenbruksföretaget samt respektive vattenbruksanläggning, - uppgifter om vattenbruksföretagets tillstånd att bedriva vattenbruk, - anläggningens geografiska läge, - typ av anläggning, - odlade arter, - uppgifter om anläggningens vattenförsörjning och utsläpp, samt - aktuell information om hälsostatus.

text: Länsstyrelsen meddelar Jordbruksverket när ett odlingstillstånd utfärdats, dragits in eller när ett sådant tillstånd ändrats.

text: Ägare till en vattenbruksanläggning ska vid varje kalenderårsskifte skicka in en årsrapport till Jordbruksverket enligt, av Jordbruksverket, fastställd blankett. Om det sker förändringar i verksamheten som påverkar omfattningen av det gällande odlingstillståndet så ska ägaren omgående rapportera detta till länsstyrelsen.

text: 3 KAP. OFFENTLIG KONTROLL OCH HÄLSOÖVERVAKNING M.M.

text: Offentlig kontroll

text: Riskbaserad offentlig kontroll ska utföras vid vattenbruksanläggningar och i områden för blötdjursodling av behörig myndighet eller av ett ackrediterat organ utsett av Jordbruksverket. Offentlig kontroll ska minst bestå av regelbundna inspektioner, revisioner och vid behov provtagning. Kontroll- och provtagningsfrekvensen beror på anläggningens riskklassificering.

text: Hälsoövervakning

text: Vid vattenbruksanläggningar och i områden för blötdjursodling ska en riskbaserad övervakning av djurens hälsa utföras. Hälsoövervakningen ska utföras av Jordbruksverket eller av Jordbruksverket godkänd aktör eller organisation. Syftet med den riskbaserade övervakningen är att upptäcka ökad dödlighet och förekomsten av smittor. Övervakningen för djurens hälsa kan kombineras i lämpliga fall med den offentliga kontrollen samt övervaknings- och utrotningsprogram.

text: Analys av prover

text: Prover som tas inom den offentliga kontrollen för laboratorieanalys ska analyseras vid Statens Veterinärmedicinska Anstalt (SVA) eller vid ett annat laboratorium som är ackrediterat. Insändandet av prover ska ske enligt anvisningar från det mottagande laboratoriet.

text: Hygienpraxis

text: Vattenbruksföretag ska vidta åtgärder för att förhindra att sjukdomar förs in till odlingen samt sprids inom eller från odlingen. En hygienplan ska tas fram av ägare till eller verksamhetsansvarig vid en vattenbruksanläggning i dialog med veterinär eller djurhälsoinspektör för att säkerställa god hygienpraxis vid vattenbruksanläggningen.

text: Anmälningsplikt

text: Vid misstanke om smittsam sjukdom i odlingen eller under transport, betingad av t.ex. onormal dödlighet, avvikande beteende eller avvikande utseende hos djuren, ska ägare till eller verksamhetsansvarig vid en vattenbruksanläggning eller transportör genast anmäla detta till veterinär.

text: 4 KAP. JOURNALFÖRING OCH TRANSPORT

text: Journalföring

text: Verksamhetsansvarig vid vattenbruksanläggning ska föra journal över verksamheten. I journalen ska följande uppgifter ingå: 1. information om alla förflyttningar av djur till och från anläggningen eller området för blötdjursodling, såsom ursprung, mottagare, art och mängd, 2. förflyttning av vattenbruksdjur inom odlingen, 3. dödlighet, 4. utförda behandlingar i syfte att förebygga, bota eller lindra sjukdom, 5. utförda hälsokontroller, 6. vilka laboratorieundersökningar som är gjorda på vattenbruksdjur i odlingen, samt 7. resultat från dessa undersökningar.

text: Verksamhetsansvarig vid bearbetningsanläggning ska föra journal över alla flyttningar av djur från vattenbruk till och från anläggningen.

text: Transportörer av vattenbruksdjur ska journalföra följande uppgifter: 1. dödlighet under transporten i den utsträckning detta är praktiskt möjligt för typen av transport och de arter som transporteras, 2. de anläggningar, områden för blötdjursodling och bearbetningsanläggningar transportmedlet har besökt, 3. om vattenbyte genomförts under transporten och var den då skett,samt 4. när och hur desinfektion och rengöring av utrustning och transportmedlet har skett samt med vilket preparat

text: Transport

text: Behållare för transport av levande vattenbruksdjur samt den utrustning som varit i kontakt med vattenbruksdjuren och vatten ska desinficeras på ett lämpligt sätt som leder till att spridning av smittsamma sjukdomar förhindras.

text: Vattenbyte vid transport av levande vattenbruksdjur får ske endast vid godkända anläggningar eller efter samråd med länsstyrelsen.

text: 5 KAP. DJURHÄLSOKRAV FÖR UTSLÄPPANDE AV DJUR OCH PRODUKTER FRÅN VATTENBRUK PÅ MARKNADEN

text: Tillämpningsområde

text: I detta kapitel fastställs regler för flyttning av vattenbruksdjur mellan medlemsstater, zoner och delområden med olika hälsostatus enligt vad som avses i bilaga 2 till dessa föreskrifter.

text: Om inget annat föreskrivs ska detta kapitel endast tillämpas på de sjukdomar och mottagliga arter som förtecknas i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

text: Allmänna krav för utsläppande av vattenbruksdjur och vattenlevande prydnadsdjur på marknaden

text: Utsläppande på marknaden av djur och produkter från vattenbruk samt av vattenlevande prydnadsdjur ska ske så att hälsostatusen för vattenlevande djur på destinationsorten inte äventyras med avseende på de sjukdomar som förtecknas i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

text: Prydnadsdjur som hålls i en sluten anläggning för prydnadsdjur får inte flyttas till naturliga vatten såsom sjöar, havsområden eller vattendrag. De får inte heller flyttas till en öppen anläggning för prydnadsdjur.

text: Djurhälsointyg

text: Vattenbruksdjur som ska släppas ut på marknaden ska ha ett djurhälsointyg 1. när djuren förs in i landet, in i en zon eller in i ett delområde som förklarats sjukdomsfritt i enlighet med artiklarna

text: och

text: i rådets direktiv 2006/88/EG eller omfattas av övervaknings- eller utrotningsprogram i enlighet med artikel 44.1 eller 44.2 i samma direktiv för a. odling och utsättning eller b. ytterligare bearbetning före användning som livsmedel, om inte följande villkor är uppfyllda: i. När det gäller fisk: att den är slaktad och rensad innan den avsänds. ii. När det gäller blötdjur och kräftdjur: att de avsänds som obearbetade eller bearbetade produkter. 2. innan djuren tillåts att lämna ett område som omfattas av bekämpningsåtgärder mot smittsamma sjukdomar hos vattenbruksdjur. Detta

text: gäller även sjukdomar och mottagliga arter som inte förtecknas i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

text: Djurhälsointyget ska vara utformat och utfärdat i enlighet med ett av Europeiska unionens råd eller kommissionen fastställt formulär .

text: Särskilda bestämmelser för icke friförklarade zoner avseende sjukdomar för vilka Sverige har tilläggsgarantier enligt kommissionens beslut

text: Bestämmelserna i 8 och 9 §§ gäller för odlingsverksamhet i de områden som inte förklarats som fria från sjukdomar vilka Sverige har tilläggsgarantier för. Bestämmelserna gäller dock inte redan godkända odlingar inom ovan nämnda områden.

text: Vattenlevande djur av mottagliga arter enligt bilaga 1 till dessa föreskrifter som inte är avsedd att användas direkt som livsmedel, får inte föras in i en friförklarad zon eller en odling friförklarad från sjukdomar för vilka Sverige har tilläggsgarantier. Detta gäller även vilda vattenlevande djur som flyttas till en odling för avelsändamål. Vattenlevande djur av icke mottagliga arter enligt bilaga 1 till dessa föreskrifter, som kommer från en odling vilken inte innehåller någon av de sjukdomskänsliga arterna och som inte står i förbindelse med något vattendrag eller med kustområdet, får utan hinder av bestämmelserna i första stycket flyttas till friförklarad zon eller en odling friförklarad från de ovan nämnda sjukdomarna.

text: Fisk som är mottaglig för sjukdomar som Sverige har tilläggsgarantier för, och som är avsedd att användas direkt som livsmedel, får endast flyttas från en fiskodling utan att vara slaktad och rensad om den behöriga myndigheten i det enskilda fallet tillåtit det.

text: Införsel av levande, potentiellt smittbärande arter av vattenbruksdjur till sjukdomsfria områden

text: Om vetenskapliga data eller praktisk erfarenhet visar att andra arter än de som anges i bilaga 1 till dessa föreskrifter kan orsaka överföring av en sjukdom genom att agera som smittbärande arter och om dessa smittbärande arter förs in i zoner eller delområden som förklarats fria från denna sjukdom i enlighet med artikel

text: eller

text: i rådets direktiv 2006/88/EG för odling och utsättning, ska sådana smittbärande arter 1. komma från andra medlemsstater, zoner eller delområden som har förklarats fria från den sjukdomen, eller

text: 11 Kommissionens förordning

text: (EG) nr 1251/2008

text: om tillämpning av

text: rådets direktiv 2006/88/EG

text: när det gäller villkor för intygskrav för utsläppande på marknaden och import till gemenskapen av djur och produkter från vattenbruk och om fastställande av en förteckning over smittbärande arter (EUT L 337, 16.12.2008, s. 41 Celex 2008R1251) senast ändrad genom kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 1012/2012

text: av den 5 november 2012 (EUT L 306, 6.11.2012, s. 1 Celex 02012R1012). 12 Kommissionens beslut

text: om godkännande av nationella åtgärder för att begränsa följderna av visa sjukdomar hos vattenbruksdjur och vildlevande vattendjur i enlighet med

text: artikel 43 i rådets direktiv 2006/88/EG

text: (EUT L 98, 20.4.2010, s. 7 Celex 2010D0221).

text: 2. hållas i anordningar för karantän i vatten som är fritt från smittämnet i fråga under en lämplig tidsperiod, om detta mot bakgrund av vetenskapliga data eller praktisk erfarenhet visar sig vara tillräckligt för att risken för överföring av sjukdomen ska minska till en acceptabel nivå som Jordbruksverket bestämt efter samråd med SVA.

text: Djur och produkter från vattenbruk som släpps ut på marknaden för vidarebearbetning innan de används som livsmedel

text: Vattenbruksdjur av arter som är mottagliga för en eller flera av de sjukdomar som inte är exotiska och som förtecknas i bilaga 1 till dessa föreskrifter, samt produkter av dessa, får släppas ut på marknaden för vidarebearbetning i en annan medlemsstat, en annan zon eller ett annat delområde som förklarats fri/fritt från dessa sjukdomar i enlighet med artikel

text: eller

text: i rådets direktiv 2006/88/EG, endast om de 1. kommer från en annan medlemsstat, en annan zon eller ett annat delområde som har förklarats fri/fritt från sjukdomen i fråga, eller 2. är bearbetade i en godkänd bearbetningsanläggning under förhållanden som förhindrar spridning av sjukdomar, eller 3. när det gäller fisk: den är slaktad och rensad innan den avsänds, eller 4. när det gäller blötdjur och kräftdjur: de avsänds som obearbetade eller bearbetade produkter.

text: Levande vattenbruksdjur som avses i 11 § får lagras tillfälligt vid platsen för bearbetningen endast om de 1. kommer från en medlemsstat, en zon eller ett delområde som har förklarats fri/fritt från sjukdomen i fråga, eller 2. hålls tillfälligt i leveransanläggningar, reningsanläggningar eller liknande företag som är utrustade med ett system för rening av utloppsvatten varigenom smittämnena i fråga inaktiveras, eller där utloppsvattnet renas på ett sådant sätt att resultatet är tillräckligt för att förhindra överföring av sjukdom till naturliga bestånd.

text: Djur och produkter från vattenbruk som släpps ut på marknaden utan vidarebearbetning för att användas som livsmedel

text: Med undantag från 11 och 12 §§ får djur och produkter som avses i dessa paragrafer, släppas ut på marknaden utan vidarebearbetning för att användas som livsmedel, förutsatt att de är förpackade i detaljhandelsförpackningar som stämmer överens med bestämmelserna om förpackning och märkning enligt förordning

text: (EG) nr 853/2004

text: Levande blötdjur och kräftdjur av arter som är mottagliga för en eller flera av de sjukdomar som förtecknas i bilaga 1 till dessa föreskrifter och som sätts ut tillfälligt i gemenskapens vatten eller förs in på leveransanläggningar, reningsanläggningar eller liknande företag, ska uppfylla bestämmelserna i 12 §.

text: om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (EUT L 139, 30.4.2004, s. 55 Celex 2004R0853).

text: 6 KAP. ÖVRIGA BESTÄMMELSER

text: Utmärkning av vattenbruksanläggningar

text: En vattenbruksanläggning ska, när sjötrafiken så kräver, vid anläggningens yttre begränsningspunkter vara utmärkt med sjösäkerhetsanordning (SSA) av typ specialmärke (gul prick eller boj med gult reflekterande kryss som topptecken), vilket är i enlighet med internationell norm gällande utmärkning till sjöss (IALA O- 139). Vid behov utrustas även SSA med ett gult blinkande ljus enligt IALA:s rekommendationer. För att få etablera en SSA krävs att ägaren till utmärkningen har erhållit ett tillstånd från Transportstyrelsen.

text: Dispens

text: Om särskilda skäl föreligger kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter, utom avseende bestämmelserna i 2 kap. 1-10 §§ som prövas av länsstyrelsen.

text: Denna föreskrift träder i kraft den 7 maj 2014. Genom denna föreskrift upphävs 1. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1998:98

text: ) om kontroll av vissa sjukdomar hos musslor, 2. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:94

text: ) om obligatorisk hälsoövervakning av odlad fisk, 3. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2008:25

text: ) om djurhälsokrav för djur och produkter från vattenbruk och om förebyggande av vissa sjukdomar hos vattenlevande djur, samt 4. Fiskeriverkets föreskrifter (

text: FIFS 2011:12

text: ) om fiskodling och förflyttning av fisk mellan fiskodlingar, slakt av odlad fisk samt utmärkning av vattenbruksanläggningar.

text: HARALD SVENSSON

text: Veronica Andrén (Enheten för häst, fjäderfä och vilt)

text: Bilaga 1

text: EU-LISTADE SJUKDOMAR

text: EXOTISKA SJUKDOMAR Sjukdom Mottagliga arter Fisk Epizootisk hematopoietisk nekros Regnbåge (Oncorhynchus mykiss) abborre (Perca fluviatilis).

text: Blötdjur Infektion orsakad av Bonamia exitiosa Australiska ostron (Ostrea angasi) och chilenska ostron (O. chilensis). Infektion orsakad av Perkinsus marinus Japanska jätteostron (Crassostrea gigas) och amerikanska ostron (C. virginica). Infektion orsakad av Microcytos mackini Japanska jätteostron (Crassostrea gigas), amerikanska ostron (C. virginica), Ostrea conchaphil och vanliga ostron (O.edulis).

text: Kräftdjur Taura syndrome Räkor av arterna Penaeus setiferus, P. stylirostris och P. vannamei. Yellowhead disease Räkor av arterna Penaeus aztecus, P. duorarum, P. japonicus, P. monodon, P. setiferus, P. stylirostris, och P. vannamei. ANDRA ÄN EXOTISKA SJUKDOMAR Sjukdom Mottagliga arter Fisk Viral hemorragisk septikemi (VHS) Sill (Clupea spp.), sikar (Coregonus spp.), gädda (Esox lucius), kolja (Gadus aeglefinus), stillahavstorsk (G. macrocephalus), atlanttorsk (G. morhua), stillahavslax (Oncorhynchus spp.), regnbåge (O. mykiss), femtömmad skärlånga (Onos mustelus), öring (Salmo trutta), piggvar (Scophthalmus maximus) skarpsill (Sprattus sprattus), harr (Thymallus thymallus) och japans var (Paralichthys olivaceus). Infektiös hematopoietisk nekros (IHN) Hundlax (Oncorhynchus keta), coho (O. kisutch), masulax (O. masou), regnbåge (O. mykiss), indianlax (O. nerka), Biwa-lax (O. rhodurus), kungslax (O. tshawytscha) och atlantlax (Salmo salar). Koiherpesvirus (KHV) Vanlig karp och koikarp (Cyprinus carpio). Infektiös laxanemi (ISA) Regnbåge (Oncorhynchus mykiss), atlantlax (Salmo genotyp HPR-deleted salar) och öring (Salmo trutta). Blötdjur Infektion orsakad av Marteilia refringens Australiska ostron (Ostrea angasi), chilenska ostron (O. chilensis), vanliga ostron (O. edulis), argentinska ostron (O. puelchana), blåmusslor (Mytilus edulis) och medelhavsblåmusslor (M. galloprovincialis). Infektion orsakad av Bonamia ostreae Australiska ostron (Ostrea angasi), chilenska ostron (O. chilensis), O. conchaphila, O. denselammellosa, vanliga ostron (O. edulis) och argentinska ostron (O. puelchana). Kräftdjur Vit pricksjuka Alla kräftdjur av ordningen Decapoda

text: Bilaga 2

text: Hälsostatus för vattenbrukszoner eller delområden som ska beaktas för utsläppande på marknaden av vattenbruksdjur

text: Hälsointyg Kategori Hälsostatus Får införa djur från Får avsända djur till Införande Avsändande I Sjukdomsfri Endast kategori I JA NEJ vid avsändande till Alla kategorier Kategori III eller V JA vid avsändande till kategori I, II eller IV

text: II Övervakningsprogram Endast kategori I JA NEJ Kategorierna III ochV

text: III Okänd hälsostatus Kategori I, II eller III NEJ NEJ Kategorierna III ochV

text: IV Utrotningsprogram Endast kategori I JA JA Endast kategori V

text: V Smittad Alla kategorier NEJ JA Endast kategori V

text: Bilaga 3

text: Provtagning på vildfångad havsvandrande laxfisk avsedd för romproduktion i odlingsverksamhet som odlar fram fisk till utplantering samt villkor för förflyttning av rom från sådan vild havsvandrande laxfisk

text: Nybefruktad eller ögonpunktad rom från vildfångad laxfisk som fångats eller sumpats i kustområde, nedanför vandringshinder för aktuell art, får flyttas till kläckeri i inlandsområde ovanför första definitiva vandringshindret under förutsättning att

text: 1. den vildfångade laxfisken genomgår provtagning enligt följande med negativt resultat: - all fisk som används för romproduktion provtas med avseende på virus genom organprovtagning. Maximal poolning 10 fiskar. - all honfisk provtas individuellt för BKD genom organprovtagning. Om all fisk i odlingen kommer att planteras ut i kustområde kan provtagningsnivån för BKD reduceras till individuell provtagning av 50% av honfisken.

text: 2. rommen desinfekterats i buffrad jodoforlösning i minst 10 minuter och med minst 100 ppm fri jod,

text: 3. kläckeriet som tar emot rommen, i avvaktan på ett negativt skriftligt provresultat enligt punkt 1., håller rommen i ett utrymme som är avskilt från annan verksamhet samt, om inte frånloppsvattnet mynnar i kustområde, låter desinfektera alternativt infiltrera det utgående vattnet.


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om direktstöd

text: Denna författning kompletterar 1. europaparlamentets och

text: rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013

text: om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar

text: (EEG) nr 352/78

text: (EG) nr 165/94

text: (EG) nr 2799/98

text: (EG) nr 814/2000

text: (EG) nr 1290/2005

text: och

text: (EG) nr 485/2008

text: , 2. kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 640/2014

text: av den 11 mars 2014 om komplettering av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013

text: vad gäller det integrerade administrations- och kontrollsystemet och villkor för avslag på eller indragning av betalningar samt administrativa sanktioner som gäller för direktstöd, landsbygdsutvecklingsstöd och tvärvillkor , 3. kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 809/2014

text: av den 17 juli 2014 om regler för tillämpningen av

text: vad gäller det integrerade administrations- och 3 kontrollsystemet, landsbygdsutvecklingsåtgärder och tvärvillkor , 4. europaparlamentets och

text: rådets förordning (EU) nr 1307/2013 av den 17 december 2013

text: om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av

text: rådets förordning (EG) nr 637/2008

text: och

text: rådets förordning (EG) 73/2009

text: , 5. kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 639/2014

text: av den 11 mars 2014 om komplettering av Europarlamentets och

text: rådets förordning (EU) nr 1307/2013

text: om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om ändring av bilaga X till den förordningen , 6. kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 641/2014

text: av den 16 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europarlamentets och

text: rådets förordning (EU) nr 1307/2013

text: om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och 7. förordningen (

text: ) om EU:s direktstöd för jordbrukare.

text: GEMENSAMMA BESTÄMMELSER

text: Stödformer

text: Denna författning innehåller bestämmelser om 1. gårdsstödet, 2. stödrätter, 3. förgröningen, 4. stödet till unga jordbrukare och 5. nötkreatursstödet.

text: 1 EUT L 347, 20.12.2013, s. 549 (Celex 32013R1306) EUT L 181, 20.6.2014, s. 48 (Celex 32014R0640). 3 EUT L 227, 31.7.2014, s. 69 (Celex 32014R0809). 4 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307). 5 EUT L 181, 20.6.2014, s. 1 (Celex 32014R0639). 6 EUT L 181, 20.6.2014, s. 74 (Celex 32014R0641).

text: Bestämmelser om hur ansökningar ska göras finns i separata föreskrifter.

text: Definitioner

text: I denna författning finns vissa termer med följande definitioner.

text: Aktiv jordbruksverksamhet: Som aktiv jordbruksverksamhet klassas mekanisk jordbearbetning, odling med etablerade metoder, skörd eller bete samt putsning, avslagning eller motsvarande. Grön träda, betesuppehåll eller liknande utan putsning eller avslagning räknas inte som aktiv jordbruksverksamhet.

text: Betesmark och slåtteräng: Betesmark

text: Ett jordbruksskifte som inte är åkermark och som sköts med bete, avslagning eller putsning samt är bevuxet med gräs eller örter som är dugligt som foder. Hävdad ljung är också dugligt som foder.

text: Slåtteräng

text: Ett jordbruksskifte som inte är åkermark och som används på eftersommaren till slåtter eller för slåtter kompletterat med efterbete eller lövtäkt. Slåtterängen ska vara bevuxen med gräs eller örter som är dugligt som foder. Hävdad ljung är också duglig som foder.

text: Generellt för betesmark och slåtteräng

text: Mark i renskötselområdet som huvudsakligen används till renbete räknas inte som betesmark eller slåtteräng. Skog samt områden där åtgärder gjorts för att väsentligt gynna trätillväxten räknas inte som betesmark eller slåtteräng. För att ett skifte ska räknas som betesmark eller slåtteräng ska marken klassificeras som ägoslag betesmark i blockdatabasen. Mark som inte är klassificerad som ägoslag betesmark i blockdatabasen kan klassificeras som betesmark eller slåtteräng om marken domineras av hävdgynnade arter eller har höga natureller kulturvärden knutna till slåtter- eller beteshävd. Blockdatabasen: Jordbruksverkets register över jordbruksmarken i Sverige. Gröda: Samma definitioner gäller som anges i

text: artikel 44.4 i förordning (EU) nr 1307/2014

text: . Gårdsstöd: Grundstöd i enlighet med förordning

text: (EU) nr 1307/2013

text: . Sista ansökningsdag: Datum för sista ansökan om stöd som fastställs i Jordbruksverkets föreskrifter om ansökningar om jordbrukarstöd. Sista ändringsdag: Datum för sista dag att ändra för stödansökningar som fastställs i Jordbruksverkets föreskrifter om ansökningar om jordbrukarstöd.

text: Snabbväxande skogsträd: Salix med ett maximalt skördeintervall på 10 år samt poppel och hybridasp med ett maximalt skördeintervall på 20 år. Stödområde 9: Områden enligt bilaga 2 förordningen (

text: ) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder med hänsyn tagen till eventuella förändringar i områdesindelningen. Träda: Träda är åkermark där det inte sker någon produktion. Vattendrag: Bäck, å, flod, älv, kanal eller damm. Åkermark: Jordbruksmark som används för växtodling eller som hålls i ett sådant tillstånd att den kan användas för växtodling. Marken ska kunna användas utan någon särskild förberedande åtgärd annat än användande av gängse jordbruksmetoder och jordbruksmaskiner. Marken ska kunna användas för växtodling varje år. Undantag kan göras för ett enskilt år om särskilda omständigheter föreligger.

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl, får Jordbruksverket besluta om undantag från bestämmelserna i denna författning.

text: Förfogandedag för den ansökta arealen

text: Den 15 juni det aktuella stödåret ska jordbrukaren förfoga över de skiften som ingår i stödansökan.

text: Bedömning av betesmarker och slåtterängar

text: I betesmarker och slåtterängar ska avdrag göras på arealen för följande element, genom tillämpning av pro rata bedömning . 1. Ytor med träd- eller buskskikt som saknar tillräcklig mängd gräs och örter eller som är svåråtkomliga för betesdjuren. 2. Ytor med naturliga impediment. Med naturliga impediment menas naturligt förekommande sandområden, stenar, berg i dagen och naturliga vattensamlingar. 3. Värdefulla landskapselement som inte är bevuxna med gräs och örter. De värdefulla landskapselement som kan ingå är fornlämningslokal, odlingsröse, stentipp, byggnadsgrund, stenmur samt öppet dike, enligt bilaga 1. Enskilda element som är 0,05 hektar eller mindre ska ingå i arealen om de tillsammans täcker högst 10 procent av skiftets areal. För skiften där dessa element täcker mellan 10 procent och 50 procent av arealen ska avdrag på arealen göras. Områden med element som var för sig är mindre än 0,05 hektar men tillsammans täcker mer än 50 procent av arealen får inte ingå i skiftet. Om storleken på ett enskilt element är 0,05 hektar eller större får det inte ingå i skiftet.

text: 7 Begrepp i förordning

text: (EU) 1307/2013

text: för proportionell bedömning av vissa marker.

text: Minsta skiftesstorlek

text: För att stödrätter ska tilldelas eller stöd lämnas för de arealbaserade stöden ska ett jordbruksskifte vara minst 0,10 hektar. Undantag från första stycket gäller för skiften som ligger i direkt anslutning till ett annat skifte med gårdsstödsberättigande gröda på samma block. Den totala arealen för blocket får dock inte understiga 0,10 hektar.

text: Mark där jordbruksverksamheten upphör

text: Jordbruksmark upphör att vara stödberättigande när markarbeten för en permanent förändring till annat än jordbruksmark påbörjas på skiftet. På skiften som används för produktion det aktuella året, upphör stödberättigandet på den yta där markarbetet utförs. På skiften som inte används för produktion, upphör stödberättigandet på den del av skiftet där markanvändningen ska förändras permanent.

text: Aktivitetskrav på jordbruksmark

text: På all jordbruksmark ska det årligen utföras aktiv jordbruksverksamhet. Vid behov ska åtgärder vidtas för att hindra försumpning av åkermark. Alla delar av skiftet ska vara synbart påverkade av den aktiva jordbruksverksamheten senast den 31 oktober, det år verksamheten ska utföras. Undantag från första stycket: 1. Betesmark, slåtteräng och fäbodbete som ingår i ett miljöersättningsåtagande, får skötas genom aktiv jordbruksverksamhet vartannat år. Dock ska aktiv jordbruksverksamhet utföras på alla betesmarker, inklusive den del av fäbodbetet som även är vanlig betesmark, och slåtterängar år 2015. 2. Åkermark som läggs i träda och sådan obrukad fältkant som avses i 28 §, behöver inte skötas genom aktiv jordbruksverksamhet under det första året som träda eller fältkant. Dock ska aktiv jordbruksverksamhet utföras på all åkermark utom skyddszoner år 2015. 8 3. Mark som är skyddszon får istället hållas i ett skick som bevarar förmågan att begränsa läckage av bekämpnings- och växtnäringsmedel.

text: God jordbrukshävd och goda miljöförhållanden

text: Jordbrukare som bevattnar jordbruksmark ska följa det tillståndsförfarande som finns om begränsningar som gäller uttag och användning av vatten för bevattningsändamål enligt

text: 11 kap.

text: miljöbalken (1998:808)

text: . Dessa jordbrukare ska även följa de eventuella villkor i befintliga tillstånd som redan har lämnats.

text: Gödsel får inte spridas på jordbruksmark närmare än två meter från jordbruksmarkens kant som gränsar till vattendrag eller sjö. Första stycket gäller inte den gödsel som djuren själva tillför marken när de går på bete.

text: 8 Skyddszoner mot vattendrag och anpassade skyddszoner.

text: Jordbrukare ska vidta åtgärder för att förebygga att grundvatten förorenas av farliga ämnen som förtecknas i bilagan till rådets direktiv av den 17 december 1979 9 om skydd för grundvatten mot förorening genom vissa farliga ämnen (

text: ) . Att vidta åtgärder innebär att inte släppa ut de farliga ämnena direkt i grundvatten. Det innebär också att förhindra indirekt förorening genom att förvara och hantera ämnena på ett sätt så att de inte riskerar att läcka till mark.

text: Jordbrukare som omfattas av

text: 11 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket ska hålla åkermark bevuxen i enlighet med den bestämmelsen. Dessutom gäller 29-34 §§ i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2004:62

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring.

text: Åkermark med mer än 20 procent lutning i direkt anslutning till hav, sjö eller vattendrag ska vara bevuxen under perioden 15 september–15 februari varje år. Detta gäller åkermark inom känsliga områden enligt

text: 5 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket och 2 § i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2004:62

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring. Åkermark som lämnats obearbetad efter skörd räknas som bevuxen.

text: Det är förbjudet att bränna stubbåker. Undantag gäller om bränningen är av växtskyddsskäl eller i de fall det sker som förberedelse inför sådd av höstoljeväxter med metoder som inte innefattar plöjning. Bränning av växtskyddsskäl får endast ske efter att länsstyrelsen lämnat dispens.

text: De tvärvillkorselement som finns på åkermark i stödområde 9 och som räknas upp i bilaga 2 ingår i den stödberättigande arealen. Dessa tvärvillkorselement får inte aktivt skadas eller tas bort. Solitärträd ska omges av en minst två meter bred zon där jorden inte får bearbetas. Småvatten får inte användas för tippning. Undantag från första stycket gäller om ett tvärvillkorselement får tas bort genom dispens lämnad i enlighet med

text: miljöbalken (1998:808)

text: eller

text: kulturmiljölagen (1988:950)

text: . För dessa fall gäller eventuella villkor i dispensen.

text: Varningssystemet

text: Varningssystemet i enlighet med

text: artikel 99.2 i förordning (EU) nr 1306/2013

text: ska tillämpas.

text: Landskapselement i åkermark

text: Landskapselement i åkermark som traditionellt är en del av goda jordbruksmetoder och gott markutnyttjande får ingå i den stödberättigande arealen, förutsatt att deras bredd inte överstiger två meter.

text: 9 Direktivet är upphävt men bilagan enligt den sista versionen ska användas för den här bestämmelsen.

text: GÅRDSSTÖD OCH STÖDRÄTTER

text: Användande av stödrätter

text: De stödrätter som en jordbrukare innehar sista ansökningsdag ska ses som deklarerade i ansökan om utbetalning av gårdsstöd. De stödrätter som jordbrukaren får ur nationella reserven det aktuella året ska ses som deklarerade i ansökan om utbetalning av gårdsstöd. De stödrätter som överförs till en jordbrukare efter sista ansökningsdag ska ses som tillagda i ansökan om utbetalning av gårdsstöd. Stödrätter som en jordbrukare för över till någon annan efter sista ansökningsdag ses som borttagna från överlåtarens ansökan om gårdsstöd. Efter sista ändringsdag påverkar inte stödrättsöverföringar ansökningar om utbetalning av gårdsstöd det aktuella året. Om den ansökta arealen som ger rätt till stöd är mindre än antalet stödrätter ska de stödrätter med högst värde användas först. Om stödrätter är värda lika mycket ska de stödrätter med lägst ordningsnummer användas först. En jordbrukare får anmäla att stödrätterna ska användas i en annan ordning.

text: Stödrätter som upphör att gälla år 2015

text: Datumet för avstämning av arealinnehav, i samband med att överskott av stödrätter upphör att gälla, är sista ansökningsdag år 2015.

text: Om stödrätter i jordbrukarens innehav är värda lika mycket tas i första hand stödrätter som har den minsta arealen bort. I andra hand tas stödrätter med högst ordningsnummer bort.

text: Indragning av oanvända stödrätter

text: Det antal stödrätter som jordbrukaren inte använt i sin gårdsstödsutbetalning under två år i rad dras in till nationella reserven i enlighet med

text: artikel 31.1

text: (b) i förordning

text: (EU) nr 1307/2013

text: Nationella reserven

text: En ansökan om tilldelning av stödrätter ur den nationella reserven ska omfatta minst 0,1 hektar stödberättigande jordbruksmark.

text: Tilldelning från den nationella reserven kan ske till jordbrukare som söker gårdsstöd. Dessa ska sakna stödrätter för mark som berättigar till tilldelning enligt nedan. De ska inte sakna stödrätter på grund av att de har fört över stödrätter till en annan jordbrukare under det aktuella stödåret utan att mark har följt med. Utöver den tilldelning som måste beviljas i enlighet med

text: artikel 30 i förordning (EU) nr 1307/2013

text: , ska, i mån av medel, tilldelning ske för 1. betesmarker och slåtterängar som har blivit godkänd för gårdsstöd och registrerats i Jordbruksverkets blockdatabas från och med år 2014 och

text: Artikel 21.4 i förordning (EU) nr 1307/2013

text: 2. jordbruksmark som återställts efter markarbeten för infrastruktur av offentlig karaktär.

text: Vid tilldelning för betesmark och slåtteräng tilldelas högst det antal stödrätter som motsvarar ytan på den mark som tillkommit i blockdatabasen från och med 2014. För att ett block ska ingå i ansökan ska den registrerade ökningen av blockets godkända areal vara minst 0,10 hektar. Marken kan tilldelas stödrätter en gång. Vid tilldelning för jordbruksmark som återställts efter markarbeten för anläggning av infrastruktur av offentlig karaktär tilldelas högst det antal stödrätter som motsvarar den yta som med anledning av anläggningsarbetet inte var stödberättigande under två år i rad eller mer. Med offentlig karaktär menas främst anläggningsarbeten där annan än dåvarande stödsökande var initiativtagare och beställare av infrastrukturen. För att en juridisk person ska ha rätt till tilldelning av stödrätter inom gruppen nystartade jordbrukare ska den eller de fysiska personerna i den juridiska personen uppfylla dessa krav: 1. Enskilt eller tillsammans äga mer än 50 procent av den juridiska personen och 2. vara firmatecknare i den juridiska personen.

text: I första hand ska full tilldelning ske för betesmarker och slåtterängar som tillkommit i Jordbruksverkets blockdatabas efter 2013. Vid brist på medel får Jordbruksverket reservera ett belopp som säkerställer att sådan tilldelning som måste ske enligt

text: kan genomföras. Därefter görs en proportionell tilldelning för så mycket mark som medlen räcker till det aktuella året. Om värdet i den nationella reserven inte räcker till det aktuella året kan mark som inte får stödrätter användas i en ny ansökan året efter.

text: ÖVRIGA DIREKTSTÖD

text: Förgröningsstöd

text: Diversifiering av grödor

text: De regler om gröddiversifiering som anges i

text: artikel 44.3

text: (d) i förordning

text: (EU) nr 1307/2013

text: ska gälla i stödområde 1-3 och stödområde f. Dessa regler ska gälla jordbruksföretag som har huvuddelen av sin jordbruksmark i dessa områden.

text: Vid beräkningen av andelarna olika grödor enligt

text: artikel 44.1 i förordning (EU) nr 1307/2013

text: ska den tidsperiod som beaktas vara från och med den 1 juni till och med den 31 juli.

text: Arealer med ekologiskt fokus

text: Jordbruksföretag som har mer än 15 hektar åkermark ska ha minst 5 procent av den åkermarken som arealer med ett ekologiskt fokus. Jordbruksföretag som har huvuddelen av sin jordbruksmark i områden som omfattas av ett undantag för 12 områden med stor andel skog behöver inte ha arealer med ekologiskt fokus.

text: 11 Områden enligt bilaga 2 förordningen (

text: ) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder. 12

text: Artikel 46.7 i förordning (EU) nr 1307/2013

text: Enligt

text: 23 § förordningen (2014:1101)

text: ska som arealer med ekologiskt fokus räknas: arealer som ligger i träda, landskapselement i form av obrukade fältkanter på åkermark, jordbruksmark med odling av salix, arealer med växttäcke etablerat genom insådd av vallfrö i huvudgröda och arealer med kvävefixerande grödor. 1. Arealer som ligger i träda ska hållas i träda minst från och med den 1 januari till och med den 31 juli. 2. Med fältkant avses den ytterst liggande odlingsbara arealen längs skiftesgränserna. De obrukade fältkanterna ska hållas obrukade minst till och med den 31 juli. De obrukade fältkanterna får inte ligga på eller angränsa till arealer med träda vilka man själv förfogar över. De får inte heller ligga på eller intill arealer där det finns ett åtagande för skyddszoner. 3. På jordbruksmark med odling av salix får inga mineralgödselmedel eller växtskyddsmedel användas utom det första året grödan odlas. 4. Arealer med växttäcke ska etableras genom insådd av vallfrö i spannmål eller oljeväxter och finnas med växttäcke minst till och med den 31 oktober. Vallinsådd som gjorts på vår eller försommar räknas som arealer med ekologiskt fokus endast under insåningsåret. Vallinsådd som gjorts i en höstgröda räknas som areal med ekologiskt fokus under det år höstgrödan skördas. Vallinsådden får inte göras på arealer som jordbrukare har ett åtagande för minskat kväveläckage för. En förteckning över de arter eller blandningar av arter av grödor som ska användas finns i bilaga 3. 5. De godkända kvävefixerande grödorna ska vara ärter, konservärter, bönor (dock inte bruna bönor), sötlupin, vicker, kikärter, lusern och klöver. Dessa grödor ska odlas i renbestånd. Samtliga grödor utom konservärter ska bibehållas på arealen minst till och med den 31 juli. Behovet att uppnå målen med

text: rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991

text: om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket och Europaparlamentets och Rådets direktiv

text: av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område, tas i beaktande genom reglerna i 1-28 §§ Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2004:62

text: Nötkreatursstöd

text: Nötkreatursstödet baseras på det djurinnehav under beräkningsperioden som har rapporterats till det Centrala nötkreatursregistret (CDB). Stödets storlek bestäms av det antal dagar ett djur har hållits på den produktionsplats eller de produktionsplatser som företaget har anmält. Antalet dagar räknas från och med dagen efter djuret har passerat 12 månaders ålder. För den första stödperioden är beräkningsperioden för djurinnehavet den 1 januari 2015 till och med den 31 juli 2015. Därefter är beräkningsperioden återkommande den 1 augusti till och med den 31 juli med start den 1 augusti 2015. Referensåret för Nötkreatursstödet är den 1 augusti 2010 till och med den 31 juli 2011. I den mån stödformen blir översökt i relation till antalet djur referensåret, reduceras stödet per djur i relation till hur stor översökningen är.

text: För djur som uppnår åldern av 12 månader först efter kontroll och ska ingå i ansökan, gäller att de ska vara korrekt märkta, journalförda i jordbrukarens

text: stalljournal och korrekt rapporterade till det Centrala nötkreatursregistret (CDB) även vid kontrolltillfället. Om djuret anländer till en produktionsplats samma dag som den lämnat en annan produktionsplats, ska djuret tillgodoräknas den produktionsplats som den lämnar. Den som har anmält produktionsplatsen som djuret anländer till ska räkna efterföljande dag till sin beräkningsperiod.

text: Stöd till unga jordbrukare

text: För att en juridisk person ska ha rätt till stödet för unga jordbrukare ska den eller de fysiska personerna i den juridiska personen, som uppfyller kraven i

text: artikel 50.2 i förordning (EU) nr 1307/2013

text: , även uppfylla dessa krav: 1. Enskilt eller tillsammans äga mer än 50 procent av den juridiska personen och 2. vara firmatecknare i den juridiska personen.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2015, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2010:4

text: ) om direktstöd ska upphöra att gälla. Äldre bestämmelser gäller dock för ansökningar som avser stödåret 2014 eller tidigare år.

text: LEIF DENNEBERG Lars Hansson (Stödkommunikationsenheten)

text: Bilaga 1

text: Landskapselement i betesmark och slåtteräng

text: Landskapselement Definition Punktelement

text: Byggnadsgrund En högst 200 kvadratmeter stor byggnadsgrund eller byggnad utan fungerande tak som hör samman med tidigare markanvändning/ hushållning. Grunden består av en eller flera tydliga grundstenar eller hörnstenar samt eventuellt spismursröse. Marken innanför grundens ytterväggar inkluderas.

text: Fornlämningslokal Fasta fornlämningar ovan jord enligt

text: kulturminneslagen (1988:950)

text: Odlingsröse, stentipp Odlingssten samlad i rösen eller tippar.

text: Linjeelement

text: Stenmur Murarna är uppförda i ursprungligt syfte att hägna in eller stänga ute boskap eller att avgränsa brukningsenheter. Muren är ursprungligen upplagd med huvudsakligen flera skikt sten.

text: Öppet dike Öppet, i huvudsak anlagt, dike för dränering. Diket är vattenförande någon del av året.

text: Bilaga 2

text: Tvärvillkorselement i åkermark i stödområde 9

text: Tvärvillkorselement Definition

text: Solitärträd Enstaka fristående lövträd helt omgivet av åkermark. Trädet ska ha en kronvidd om minst 5 meter. Avstånd till fältkant ska vara minst 10 meter från stammen. Avstånd till närmaste tvärvillkorselement ska vara minst 10 m från stammen till elementet. Två eller flera stammar som växer intill varandra på en yta mindre än 1 m² räknas som ett träd. Småvatten Mindre vattensamling helt omgiven av åkermark. Småvattnet är anlagt, alternativt utgörs av en naturlig vattensänka. Arealen ska vara mindre än 0,1 hektar (1000 m²). Småvattnet ska ständigt hålla ytvatten eller fuktig markyta. Omgivande slänt från åkern inkluderas i arealen. Öppet dike Öppet, i huvudsak anlagt dike för dränering av åkermark beläget i åkermark eller mellan angränsande åkermarksblock. För att åkermarksblocken ska räknas som angränsande ska avståndet från dikets mittlinje i snitt vara maximalt 5 meter till vardera åkerkanten. Diken där vattenspegeln överstiger 6 meters bredd omfattas inte av bestämmelsen i 1 kap. 9 §. Diket ska i sin helhet vara minst 0,5 meter brett i snitt, mätt vid släntkanten och minst 0,3 meter djupt i snitt. Stenmur Muren är ursprungligen upplagd med huvudsakligen flera skikt sten och belägen i åkermark eller mellan angränsande åkermarksblock. För att åkermarksblocken ska räknas som angränsande ska avståndet från stenmurens mittlinje i snitt vara maximalt 5 meter till vardera åkerkanten.

text: Bilaga 3

text: Vallväxter

text: Vallfröer godkända för insådd i en huvudgröda som ekologisk fokusareal i renbestånd eller i blandningar

text: Fleråriga (gräs o baljväxter) engelskt rajgräs Lolium perenne foderlosta Bromus inermis fårsvingel Festuca ovina hundäxing Dactylis glomerata krypven Agrostis stolonifera kärrgröe Poa trivialis rajsvingel (rörsvingelhybrid) Festulolium renlosta Bromus arvensis rödsvingel Festuca rubra rödven Agrostis capillaris rörflen Phalaris arundinacea rörsvingel Festuca arundinacea sengröe Poa palustris timotej Phleum pratense ängsgröe Poa pratensis ängssvingel Festuca pratensis

text: alsikeklöver Trifolium hybridum rödklöver Trifolium pratense vitklöver Trifolium repens

text: blålusern Medicago sativa getväppling Anthyllis vulneraria getärt Galega orientalis gullusern Medicago falcata käringtand Lotus corniculatus

text: Fröer som kan blandas i mindre andelar i den huvudsakliga vallinsådden

text: Örter (i blandningar) cikoria Cichorium intybus gurkört Borago officinalis honungsört Phacelia tanacetifolia kummin Carum carvi pimpernell Sanguisorba minor svartkämpar Plantago lanceolata