fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2014:35) om behörighet att använda växtskyddsmedel

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas på användning av växtskyddsmedel i klass 1L och 2L.

type: stycke

type: paragraf

text: Grundläggande bestämmelser

type: rubrik

text: Grundläggande bestämmelser om användning av växtskyddsmedel finns i

text: miljöbalken (1998:808)

text: och förordningen (

text: ) om bekämpningsmedel.

text: Definitioner

text: De termer som används i dessa föreskrifter har samma betydelse som enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009

text: om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av

text: rådets direktiv 79/1107/EEG

text: och

text: miljöbalken (1998:808)

text: samt förordningen (

text: ) om bekämpningsmedel. I dessa föreskrifter avses därutöver med kurssäsong: 1 augusti – 31 maj, utbildning: grundutbildning eller vidareutbildning, samt klass 1L och 2L: underklassificering till klasserna 1 och 2 av växtskyddsmedel, syftande på växtskyddsmedel som används inom jordbruk, skogsbruk, trädgårdsodling eller parkskötsel eller användning på banvallar eller golfbanor.

text: rådets direktiv 79/117/EEG

text: och

text: (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1, Celex 32009R1107).

text: 2 KAP. UTBILDNING OCH UTBILDNINGSBEVIS FÖR ATT KUNNA ANSÖKA OM ANVÄNDNINGSTILLSTÅND

text: Länsstyrelsen ska tillhandahålla följande kurser: 1. grundutbildning i användning av växtskyddsmedel utomhus, 2. grundutbildning i användning av växtskyddsmedel i och omkring växthus, 3. vidareutbildning i användning av växtskyddsmedel utomhus, 4. vidareutbildning i användning av växtskyddsmedel i och omkring växthus, samt 5. vidareutbildning för betning. Utbildningarna ska genomföras i enlighet med de kursplaner som Jordbruksverket beslutar och ge kunskap i de ämnen som framgår av bilaga 1.

text: Jordbruksverket genomför följande kurser: 1. grundutbildning i betning, samt 2. utbildning för behandling av enskilda plantor i skogsplantering. Kursplanerna för dessa kurser ger kunskap i de ämnen som framgår av bilaga 1.

text: 2 kap.

text: 15 § förordningen (2014:425)

text: om bekämpningsmedel anger att den myndighet eller länsstyrelse som har gett en utbildning enligt 11 eller 14 § i samma kapitel ska utfärda ett utbildningsbevis till den som har deltagit i en sådan utbildning och avlagt ett kunskapsprov med godkänt resultat.

text: Utbildningsbeviset efter grundutbildning är giltigt till och med den 31 maj fem år efter den kurssäsong då utbildningen genomfördes. Den som går vidareutbildning så länge utbildningsbevisen är giltiga, får förnyat utbildningsbevis som är giltigt till och med den 31 maj fem år efter den kurssäsong då vidareutbildningen genomfördes. Vidareutbildning kan genomföras redan under den fjärde kurssäsongen. Den som gör det, får förnyat utbildningsbevis som är giltigt till och med den 31 maj sex år efter den kurssäsong då vidareutbildningen genomfördes.

text: Den som har ett giltigt utbildningsbevis för användning av växtskyddsmedel utomhus eller i och omkring växthus och väljer att komplettera sin utbildning med ytterligare inriktningsdagar enligt kursplanerna, får utbildningsbevis för de användningsområden som inriktningsdagarna motsvarar.

text: Den som har flera giltiga utbildningsbevis kan välja att förnya dessa vid samma tillfälle genom att gå en av vidareutbildningskurserna enligt 1 §. Den som har förnyat utbildningsbevisen på det sättet anses ha den särskilda kunskap som behövs inom de användningsområden som utbildningsbevisen täcker.

text: Bestämmelser om tillfällig yrkesutövning och erkännande av yrkeskvalifikationer som har förvärvats eller erkänts i en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i Schweiz finns i lagen (

text: ) om erkännande av yrkeskvalifikationer och förordningen (

text: ) om erkännande av yrkeskvalifikationer. (

text: SJVFS 2016:12

text: Kursplanerna finns på Jordbruksverkets webbplats.

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2016:12

text: 3 KAP. ANVÄNDNINGSTILLSTÅND

text: Av

text: 2 kap.

text: och

text: 19 §§

text: förordningen (

text: ) om bekämpningsmedel framgår att det krävs ett giltigt användningstillstånd för att få använda växtskyddsmedel i klasserna 1 och 2. Av

text: 2 kap. 21 § i samma förordning

text: framgår att ett användningstillstånd endast får ges till den som har den särskilda kunskap som behövs för att hantera medlet på ett säkert sätt och har ett giltigt utbildningsbevis.

text: Ansökan om användningstillstånd för växtskyddsmedel kan göras då sökanden har fyllt 18 år. Ansökan ska göras på blanketten Ansökan – användningstillstånd för växtskyddsmedel (V 8) bilaga 2.

text: Användningstillstånd lämnas bara för det användningsområde som motsvarar sökandens utbildningsbevis.

text: Den länsstyrelse som har tillhandahållit en utbildning enligt 2 kap. 1 § ska pröva ansökan om användningstillstånd för den som har gått utbildningen. (

text: SJVFS 2016:12

text: Ett användningstillstånd får samma giltighetstid som det utbildningsbevis som använts i ansökan.

text: I

text: 24 kap. 3 § miljöbalken (1998:808)

text: finns bestämmelser om återkallelse av tillstånd.

text: 4 KAP. ÖVRIGA BESTÄMMELSER

text: Undantag

text: Av

text: 2 kap. 24 § i förordningen (2014:425)

text: om bekämpningsmedel framgår under vilka förutsättningar som Jordbruksverket kan medge dispens från förordningens krav på utbildningsbevis och att sådan dispens får gälla i högst ett år.

text: Jordbruksverket kan medge dispens från bestämmelserna i dessa föreskrifter om det finns särskilda skäl.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 6 november 2014, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2007:76

text: ) om tillstånd och kunskapskrav för användning av växtskyddsmedel upphör att gälla. 2. Tillstånd för användning av växtskyddsmedel i klass 1L eller 2L som är giltiga när denna författning träder ikraft och som avser annan användning än betning eller behandling av enskilda plantor i skogsplantering, ska betraktas som användningstillstånd för både användning utomhus och i och omkring växthus. 3. Vid tillämpning av 2 kap. 4, 5 och 6 §§ ska de som vid tidpunkten för dessa föreskrifters ikraftträdande har tillstånd enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2007:76

text: ) om tillstånd och kunskapskrav för användning av växtskyddsmedel anses ha utbildningsbevis med samma giltighetstid som tillståndet. 4. Den som vid tidpunkten för dessa föreskrifters ikraftträdande bara får använda växtskyddsmedel i klass 2L, får komplettera det tillståndet med ett användningstillstånd även för klass 1L. Personen ska då skaffa ett kompletterande utbildningsbevis genom att delta i det så kallade praktiska moment som ingår i en grundkurs enligt de kursplaner som beslutas av Jordbruksverket. Utbildningsbeviset för den kompletterande utbildningen är giltigt till och med samma tidpunkt som det användningstillstånd som personen redan har för växtskyddsmedel i klass 2L. För att sedan få användningstillstånd för växtskyddsmedel i klass 1L ska personen ansöka enligt 3 kap.

text: Denna författning träder i kraft den 15 april 2016.

text: HÅKAN HENRIKSON

text: Sara Hassellind (Miljöregelenheten)

text: SJVFS 2014:35

text: SJVFS 2016:12

text: Bilaga 1

text: Utbildningsämnen enligt artikel 5 i direktiv2009/128/EG om upprättande av en ram för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel.

text: De kursplaner som Jordbruksverket beslutar ger kunskaper i följande ämnen. 1. All tillämplig lagstiftning om bekämpningsmedel och deras användning. 2. Förekomsten av och riskerna med olagliga (förfalskade) växtskyddsmedel, och metoderna för att identifiera sådana produkter. 3. De faror och risker som är förknippade med bekämpningsmedel och hur dessa kan identifieras och kontrolleras, särskilt a) risker för människor (operatörer, boende, andra närvarande personer, personer som ger sig in i behandlade områden och personer som hanterar eller äter behandlade produkter) och hur faktorer som rökning förvärrar dessa risker, b) symptom på bekämpningsmedelsförgiftning och första hjälpen-åtgärder, c) risker för växter utanför målgrupperna, nyttiga insekter, vilda djur och växter, biologisk mångfald och miljön i stort. 4. Orienterande kunskaper om strategier och metoder för integrerat växtskydd, strategier och metoder för integrerad odling, principer för ekologiskt jordbruk, metoder för biologisk bekämpning av skadegörare och ogräs och information om allmänna principer och grödspecifika eller sektorspecifika riktlinjer för integrerat växtskydd. 5. Introduktion till jämförande bedömning på användarnivå för att hjälpa yrkesmässiga användare att göra de lämpligaste valen av bekämpningsmedel med minsta möjliga biverkningar för människors hälsa, icke-målorganismer och miljön bland alla godkända medel för ett visst skadegörarproblem i en given situation. 6. Åtgärder för att minimera riskerna för människor, icke-målorganismer och miljön: säkra arbetsmetoder för lagring, hantering och blandning av bekämpningsmedel samt för bortskaffande av tomma förpackningar, annat förorenat material och bekämpningsmedelsrester (även tankblandningar) i koncentrerad eller utspädd form; rekommenderat sätt att hantera operatörens exponering (personlig skyddsutrustning). 7. Riskbaserade tillvägagångssätt där det tas hänsyn till lokala faktorer med avseende på vattentäkt, såsom klimatet, jordmånen, slagen av gröda samt marklutningen. 8. Metoder för att förbereda utrustning för spridning av bekämpningsmedel för användning, inbegripet kalibrering, och för handhavande med minsta möjliga risker för användaren, andra personer, djur och växter utanför målgrupperna, den biologiska mångfalden och miljön, inklusive vattentillgångar. 9. Användning och underhåll av utrustning för spridning av bekämpningsmedel och särskilda spruttekniker (t.ex. lågvolymssprutning, avdriftsreducerande munstycken), mål för den tekniska kontrollen av sprutor i bruk och metoder för att förbättra sprutningskvaliteten. Särskilda risker i samband med användning av handhållen utrustning för spridning av bekämpningsmedel eller ryggburna sprutor och relevanta riskhanteringsåtgärder. 10. Nödåtgärder för att skydda människors hälsa och miljön, inklusive vattentillgångar, vid oavsiktligt spill, kontaminering och extrema väderleksförhållanden med åtföljande risk för utlakning av bekämpningsmedel.

text: 11. Särskild omsorg i skyddade områden som inrättats i enlighet med artiklarna

text: och

text: i direktiv 2000/60/EG. 12. Hälsoövervakning och anordningar för rapportering om eventuella incidenter eller misstänkta incidenter. 13. Dokumentation av all bekämpningsmedelsanvändning i enlighet med tillämplig lagstiftning.

text: Bilaga 2

text: ANSÖKAN – användningstillstånd för växtskyddsmedel

text: Ansökan lämnas till den myndighet som ordnar kursen. OBS! Kom ihåg att skriva under ansökan

text: Sökandens uppgifter

text: Sökandens namn och adress Personnummer

text: Telefonnummer (även riktnummer)

text: Mobiltelefonnummer

text: Adressen är min folkbokföringsadress* E-postadress

text: Kommun Län

text: Faktureringsadress om annan än ovanstående

text: Utbildningsbevis ger möjlighet att ansöka om användningstillstånd för växtskyddsmedel i klass 1L och 2L

text: Fylls i av länsstyrelsen eller Jordbruksverket

text: INTYG OM GILTIGT UTBILDNINGSBEVIS Härmed intygas att sökanden har giltigt utbildningsbevis enligt Jordbruksverkets föreskrifter (

text: SJVFS 2014:35

text: Grundkurs Vidare- Kurs Utbild- Kursledare

text: Markera med kryss det alternativ

text: Kurssäsong utbildning nr nings- Namnunderskrift

text: som du söker

text: Kurssäsong län Namnförtydligande

text: Användningstillstånd efter vidareutbildning Användningstillstånd utomhus för klass 1L och 2L Användningstillstånd i och omkring F växthus för klass 1L och 2L PD e- .s Användningstillstånd av betningset rk medel för klass 1L och 2L ve ks u Användningstillstånd för klass 2L för dbr behandling av enskilda plantor mot .jor w insekter samt fläckvis behandling w w mot ogräs i skogsplantering 0 -1 014 Användningstillstånd för klass 1L för samma användningsområde som mitt användningstillstånd för klass

text: V V 8

text: SJ 2L omfattar

text: * Om detta inte är din folkbokföringsadress och du vill ha alla dina försändelser till den angivna adressen ska du ta kontakt med folkbokföringen och ange denna adress som särskild postadress

text: Underskrift

text: Jag ansöker om användningstillstånd för att använda växtskyddsmedel för samma användningsområde och med samma giltighetstid som mitt eller mina utbildningsbevis.

text: Datum Sökandens underskrift

text: De uppgifter som du lämnat i denna ansökan kommer att behandlas elektroniskt av Jordbruksverket och länsstyrelsen. Uppgifterna ska användas för påminnelse och kontroll av giltighetstid och behörighetstillstånd. Uppgifterna kommer också att lämnas ut till andra myndigheter och företag för kontrolländamål.

type: foreskrift


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2009:13) om växtskyddsavgifter

text: 1 kap. Definitioner och gemensamma bestämmelser s. 3 Definitioner Gemensamma bestämmelser

type: kapitel

text: 2 kap. Avgifter vid utförsel och införsel av växter m.m. s. 4 Växtskyddskontroll utanför ordinarie arbetstid eller ordinarie inspektionsort Tillstånd för växtskyddskontroll utanför Jordbruksverkets ordinarie inspektionsorter Utförsel av växter, inklusive växtprodukter m.m., till tredje land (export) Införsel av växter, inklusive växtprodukter m.m., från tredje land (import) Införsel och förflyttning för vetenskapligt ändamål Kontroll av anläggning inför beslut om införsel och förflyttning för vetenskapligt ändamål Tillsyn av tillstånd för införsel och förflyttning för vetenskapligt ändamål Införsel av potentiella växtskadegörare och vilda växter Särskilda införselvillkor, t.ex. karantän Importkontroller som inte avbokas Avgift för anmälan

text: 3 kap. Avgifter vid produktion och försäljning av växter inklusive trävaror s. 6 Produktion och försäljning av plantskoleväxter Produktion och försäljning av förökningsmaterial av trädgårdsväxter i växthus Produktion och försäljning av övriga växter

text: Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2015:20

text: Högsta grundavgift – plantskola och trädgårdsväxter i växthus Produktion och försäljning av potatis Tillstånd att märka trä och träemballage i samband med värmebehandling Tillstånd att märka träemballage som inte sker i samband med värmebehandling Tillstånd att märka behandlat trä vid enklare bearbetning, sortering, handel eller liknande hantering Högsta grundavgift och kontrollavgift – trävaror Utfärdande av växtpass Utebliven anmälan, ej gjord avanmälan eller ofullständig anmälan

text: 4 kap. Avgifter vid marknadskontroll s. 9

text: Bilagorna 1-3 har upphävts genom SJVFS (

text: ) s. 10

text: Bilaga 4 har upphävts genom SJVFS (

text: ) s. 11

text: Bilaga 5 Avgifter vid import av sändningar enligt 2 kap 4 a § s. 12

text: 1 KAP. DEFINITIONER OCH GEMENSAMMA BESTÄMMELSER

text: Bestämmelserna i dessa föreskrifter reglerar Jordbruksverkets avgifter för utförsel och införsel av växter m.m., för produktion och försäljning av växter inklusive trävaror och för marknadskontroll av att växter och växtprodukter uppfyller gällande regler.

text: Definitioner

text: Om inte annat anges avses i dessa föreskrifter med fub: fast m under bark, marknadskontroll: spontan, oaviserad kontroll av att växter och växtprodukter uppfyller gällande regler; avser import, EU:s inre marknad samt handel i Sverige, ordinarie inspektionsort: här avses orterna Malmö, Helsingborg, Göteborg, Landvetter, Stockholm och Arlanda, sundhetsintyg: sundhetscertifikat eller annat sundhetsintyg godkänt av Jordbruksverket, sändning: en kvantitet växter, växtprodukter m.m., som flyttas från ett land till ett annat och omfattas, när så krävs, av ett sundhetsintyg, tredje land: land eller område, som inte omfattas av EU:s tullområde, växt: har i dessa föreskrifter samma betydelse som i

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: , växtpass: officiell märkning som visar att föreskrivna sundhetskrav är uppfyllda vid förflyttning av växter inom EU, växtprodukt: har i dessa föreskrifter samma betydelse som i

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: , växtskyddskontroll: omfattar alla de åtgärder som kan förekomma i samband med officiell kontroll av växter, såsom visuell undersökning av växter och växtprodukter m.m., provtagning för laboratorieanalys för att fastställa förekomst av skadegörare, utfärdande av sundhetsintyg och tillstånd. Sådan kontroll omfattar även lokal, redskap, transportmedel eller annat föremål som kan hysa växtskadegörare, liksom kontroll av att märkning och dokumentation, följer gällande regler. (

text: SJVFS 2015:20

text: Gemensamma bestämmelser

text: Om inget annat anges i dessa föreskrifter ska för sådan växtskyddskontroll som omfattas av föreskrifterna en avgift betalas med 3 000 kronor. Avgiften inkluderar resekostnader. Om kontrollen tar längre tid än tre timmar debiteras ytterligare 800 kronor för varje påbörjad timme. (

text: SJVFS 2016:14

text: Efterkontroll innebär kontroll av att åtgärder som föreskrivits vid ordinarie växtskyddskontroll är genomförda. Avgift för efterkontroll ska betalas enligt 3 §.

text: När Jordbruksverket anlitar ett annat kontrollorgan i samband med växtskyddskontroll tar verket ut avgift enligt 3 §. ( ).

text: Avgift för laboratorieanalys består av faktisk kostnad för analys samt kostnad för transport av prov för laboratorieanalys.

text: 2 KAP. AVGIFTER VID UTFÖRSEL OCH INFÖRSEL AV VÄXTER M.M.

text: Växtskyddskontroll utanför ordinarie arbetstid eller ordinarie inspektionsort

text: Växtskyddskontroll inklusive utfärdande av sundhetsintyg och andra tillstånd utanför den av Jordbruksverket tillämpade normala arbetstiden sker bara efter godkännande av Jordbruksverket. Avgift ska betalas enligt 1 kap. 3 eller 5 §. Växtskyddskontroll på annan kontrollplats än ordinarie inspektionsort ska betalas enligt 1 kap. 3 eller 5 §. Ordinarie avgifter för kontroll eller utfärdande tillkommer. (

text: SJVFS 2016:14

text: Tillstånd för växtskyddskontroll utanför Jordbruksverkets ordinarie inspektionsorter

text: Tillstånd för växtskyddskontroll av sändningar på andra orter än Jordbruksverkets ordinarie inspektionsorter regleras i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2005:22

text: ) om växtskyddskontroll av sändningar som transiteras till inspektionsplatsen och av sändningar som kontrolleras utanför Jordbruksverkets ordinarie inspektionsorter. För utfärdande av sådant tillstånd ska en startavgift om 2 000 kronor betalas. Vid beslut om att bevilja sådant tillstånd ska därutöver en avgift om 8 000 kronor betalas. (

text: SJVFS 2014:3

text: Utförsel av växter, växtprodukter m.m. till tredje land (export)

text: Den som exporterar eller återexporterar växter, växtprodukter m.m. ska betala avgift enligt följande. 1. För sundhetscertifikat, återutförselintyg eller annat tillstånd med 450 kronor per certifikat/intyg/tillstånd. Om det krävs växtskyddskontroll för att tillståndet ska kunna utfärdas ska avgift betalas även enligt 1 kap. 3 eller 5 §, och 2. för laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §. ( ).

text: Införsel av växter, växtprodukter m.m. från tredje land (import)

text: Den som importerar varor enligt 11 a § första stycket Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare ska betala avgift enligt särskilt beslut av Jordbruksverket (dnr 6.4.17-4827/16) . För färska frukter och grönsaker m.m. som förtecknas i bilaga 1 i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2011:30

text: ) om avgifter för vissa kontroller m.m. samordnas växtskyddsavgiften med avgift för kvalitetskontroll enligt 4 kap. 4 § den föreskriften. (

text: SJVFS 2016:14

text: Den som ska importera sändningar enligt 7 a § andra stycket Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2013:38

text: ) om växtskadegörare som omfattas av Europeiska kommissionens genomförandebeslut ska betala avgift för växtskyddskontroll. Avgiften beräknas enligt bilaga 5. Denna bestämmelse gäller till och med den 31 mars 2017. (

text: SJVFS 2015:20

text: 2 Se www.jordbruksverket.se.

text: Införsel och förflyttning för vetenskapligt ändamål

text: Myndighetstillstånd för införsel eller förflyttning av växtskadegörare, växter, växtprodukter, jord, odlingssubstrat och andra föremål för försök eller vetenskapliga ändamål och för arbete med sorturval finns reglerat i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:13

text: ) om införsel från tredje land eller förflyttning inom Europeiska Unionen (EU) av växter m.m. för vetenskapligt ändamål. För prövning av sådant myndighetstillstånd ska betalas 1. grundavgift i form av 700 kronor per tillstånd, och 2. avgift för utredningsarbete med 690 kronor per påbörjad timme utöver den första timmen som täcks av grundavgiften.

text: Kontroll av anläggning inför beslut om införsel och förflyttning för vetenskapligt ändamål

text: Vid kontroll av anläggning inför beslut om myndighetstillstånd ska en fast avgift om 3 000 kronor betalas. Därutöver debiteras 690 kronor per påbörjad timme utöver den första timmen som täcks av den fasta avgiften. Den fasta avgiften ska vara betald innan tidpunkten för besöket.

text: Tillsyn av tillstånd för införsel och förflyttning för vetenskapligt ändamål

text: För tillsyn av att föreskrivna förutsättningar för tillståndet är uppfyllda ska tillståndshavaren betala 1. avgift enligt 1 kap. 3 eller 5 §, och 2. avgift för laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §. ( ).

text: Införsel av potentiella växtskadegörare och vilda växter

text: I 11 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare finns bestämmelser om införseltillstånd för potentiella växtskadegörare och vilda växter från tredje land. Avgift för prövning av sådant tillstånd betalas enligt 5 § och för tillsyn enligt 7 § i detta kapitel.

text: Särskilda införselvillkor, t.ex. karantän

text: För växtskyddskontroll av växter som odlas i karantän enligt 10 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare ska importören betala avgift enligt 1 kap. 3 eller 5 §. (

text: SJVFS 2016:14

text: Importkontroller som inte avbokas

text: Om en sändning som anmälts i enlighet med 11 a § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare, inte kommer att finnas tillgänglig för kontroll i enlighet med anmälan, så ansvarar importören för att snarast informera Jordbruksverket skriftligen om detta. Kommer informationen in efter kl. 08.00 angiven kontrolldag debiteras importören 800 kronor. ( ).

text: 3 KAP. AVGIFTER VID PRODUKTION OCH FÖRSÄLJNING AV VÄXTER INKLUSIVE TRÄVAROR

text: Produktion och försäljning av plantskoleväxter

text: De företag som är registrerade enligt 3 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare eller enligt 1 kap. 5 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m. och som producerar plantskoleväxter med växtpass- eller följesedelskrav, eller säljer sådana växter till andra än slutkonsumenter, ska betala avgift i form av 1. årlig grundavgift med 2 200 kronor, 2. årlig tillsynsavgift med 3 000 kronor, och 3. årlig arealbaserad tillsynsavgift med 650 kronor per påbörjat hektar, varvid minsta enhet är 1,0 hektar och den maximala debiteringsmässiga ytan är 30 hektar. Ett företag som bara säljer plantskoleväxter till slutkonsument ska istället betala en årlig grundavgift om 400 kronor och en årlig tillsynsavgift om 800 kronor. Vid efterkontroll eller annan tillsyn utöver ett årligt tillsynsbesök tas avgift ut enligt 1 kap. 3 eller 5 § samt för laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §. ( ).

text: Produktion och försäljning av förökningsmaterial av trädgårdsväxter i växthus

text: SJVFS 1995:94

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m. och som producerar förökningsmaterial av trädgårdsväxter i växthus ska betala en avgift i form av 1. årlig grundavgift med 2 000 kronor, 2. årlig tillsynsavgift med 4 000 kronor, och 3. årlig arealbaserad tillsynsavgift med 700 kronor per påbörjade 100 kvadratmeter, varvid minsta enhet är 100 kvadratmeter och den maximala debiterings-mässiga ytan är 400 kvadratmeter. Vid efterkontroll eller annan tillsyn utöver ett årligt tillsynsbesök tas avgift ut enligt 1 kap. 3 eller 5 § samt för laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §. ( ).

text: Produktion och försäljning av övriga växter

text: De företag som inte betalar avgift enligt 3 kap. 1 § första eller andra stycket eller 2 § första stycket och som har rätt att utfärda växtpass ska betala avgift i form av årlig tillsynsavgift med 3 000 kronor. Vid efterkontroll eller annan tillsyn utöver ett årligt tillsynsbesök tas avgift ut enligt 1 kap. 3 eller 5 § samt för laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §. ( ).

text: Högsta grundavgift – plantskola och trädgårdsväxter i växthus

text: Om ett företag omfattas av krav på kontroll enligt både 1 och 2 §§ i detta kapitel ska endast en årlig grundavgift, en årlig tillsynsavgift och en årlig arealbaserad tillsynsavgift betalas. I sådana fall ska den högsta grundavgiften, den högsta årliga tillsynsavgiften och den högsta arealbaserade tillsynsavgiften betalas.

text: Produktion och försäljning av potatis

text: Den som är registrerad hos Jordbruksverket enligt 3 a § första stycket Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av

text: växtskadegörare, ska betala den årsavgift som anges nedan. Den som har både odling och packeriverksamhet ska betala avgift enligt den registrerade potatisarealen.

text: Potatisareal, hektar Årsavgift

text: upp till och med 2,0 ha 600 kronor mer än 2,0 ha upp till och med 10,0 ha 1 200 kronor mer än 10,0 ha 1 800 kronor enbart packeriverksamhet 1 800 kronor

text: Om ett kontraktstecknande företag anmäler samtliga sina odlare till registret kan Jordbruksverket i det enskilda fallet besluta om viss reducering av årsavgiften.

text: Tillstånd att märka trä och träemballage i samband med värmebehandling

text: Företag som ansöker om tillstånd att märka trä och träemballage med sundhetsintyg i samband med värmebehandling enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2014:39

text: ) om märkning av trä och träemballage med sundhetsintyg ska betala en ansökningsavgift om 1 000 kronor. Vid beslut om att bevilja sådant tillstånd ska därutöver en avgift om 5 000 kronor betalas. (

text: SJVFS 2014:38

text: Företag som har tillstånd att märka trä och träemballage med sundhetsintyg i samband med värmebehandling ska för varje produktionsplats betala 1. en årlig grundavgift om 1 800 kronor, och 2. en årlig kontrollavgift om 5 500 kronor. Vid efterkontroll eller annan kontroll utöver ett årligt kontrollbesök tas avgift ut enligt 1 kap. 3 eller 5 § samt för laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §. (

text: SJVFS 2016:14

text: Tillstånd att märka träemballage som inte sker i samband med behandling

text: Företag som ansöker om tillstånd att märka trä och träemballage med sundhetsintyg som inte sker i samband med värmebehandling enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2014:39

text: ) om märkning av trä och träemballage med sundhetsintyg, ska betala en ansökningsavgift om 1 000 kronor. Vid beslut om att bevilja sådant tillstånd ska därutöver en avgift om 3 000 kronor betalas. (

text: SJVFS 2014:38

text: Företag som har tillstånd att märka träemballage med sundhetsintyg, som inte sker i samband med värmebehandling, ska för varje produktionsplats betala 1. en årlig grundavgift om 1 100 kronor, och 2. en årlig kontrollavgift om 3 500 kronor. Vid efterkontroll eller annan kontroll utöver ett årligt kontrollbesök tas avgift ut enligt 1 kap. 3 eller 5 § samt för laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §. (

text: SJVFS 2016:14

text: Företag som ansöker om tillstånd att märka behandlat trä med sundhetsintyg vid enklare bearbetning, sortering, handel eller liknande hantering enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2014:39

text: ) om märkning av trä och träemballage med sundhetsintyg, ska betala en ansökningsavgift om 1 000 kronor. Vid beslut om att bevilja ett sådant tillstånd ska därutöver en avgift om 3 000 kronor betalas. (

text: SJVFS 2014:38

text: Företag som har tillstånd att märka behandlat trä med sundhetsintyg vid enklare bearbetning, sortering, handel eller liknande hantering ska för varje produktionsplats betala 1. en årlig grundavgift om 1 100 kronor, och 2. en årlig kontrollavgift om 3 500 kronor. Vid efterkontroll eller annan kontroll utöver ett årligt kontrollbesök tas avgift ut enligt 1 kap. 3 eller 5 § samt för laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §. (

text: SJVFS 2016:14

text: Högsta grundavgift och kontrollavgift – trävaror

text: Om ett företag omfattas av krav på avgift enligt flera av paragraferna 6, 8 och 8 b i detta kapitel ska endast en årlig grundavgift och en årlig kontrollavgift betalas. I sådana fall ska den högsta grundavgiften och den högsta årliga kontrollavgiften betalas. (

text: SJVFS 2014:38

text: Utfärdande av växtpass

text: I de fall Jordbruksverket utfärdar växtpass ska företaget betala avgift för 1. växtpass med 450 kronor per styck, 2. växtskyddskontroll med avgift enligt 1 kap. 3 eller 5 §, och 3. laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §. ( ).

text: Utebliven anmälan, ej gjord avanmälan eller ofullständig anmälan

text: Enligt 5 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m. krävs att yrkesmässig produktion eller försäljning av trädgårdsväxter ska anmälas till Jordbruksverket varje år. Den som inte skickar in begärda uppgifter trots påminnelse, ska betala 300 kronor för Jordbruksverkets administrativa kostnader.

text: Den som trots påminnelse inte anmäler sin potatisodling i någon av de avgiftsklasser som anges i 4 § debiteras den högsta avgiften. Den som vid kontroll visar sig ha anmält felaktig avgiftsklass kan, om Jordbruksverket finner det skäligt, debiteras den högsta avgiften enligt 4 §.

text: Den som inte anmäler att produktion eller odling av växter, som är avgifts-belagd enligt dessa föreskrifter har upphört, ska betala 300 kronor för Jordbruks-verkets administrativa kostnader.

text: 4 KAP. AVGIFTER VID MARKNADSKONTROLL

text: Den som förfogar över växter ska till Jordbruksverket betala en avgift för efterkontroll enligt 1 kap. 4 § samt om tillämpligt avgift enligt 1 kap. 5 och 6 §§ i det fall att 1. krav på märkning enligt 6–7 §§ Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare eller 1 kap.10 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m., inte är uppfyllda, 2. krav på dokumentation enligt 3 a §, andra stycket punkt 1 och tredje stycket punkt 3 Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot

text: spridning av växtskadegörare eller 10 och 16 §§ Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m., inte är uppfyllda och 3. märkning enligt 3 a § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare är sådan att odlingsplatsen inte entydigt kan spåras och det finns misstanke om förekomst av skadegörare som omfattas av de föreskrifterna. Jordbruksverket kan i särskilda fall besluta att den som förfogar över växter ska till Jordbruksverket betala avgift för växtskyddskontroll enligt 1 kap. 3 § samt om tillämpligt avgift enligt 1 kap. 5 och 6 §§ om det finns misstanke om förekomst av skadegörare som omfattas av Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare eller Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2016.

text: LEIF DENNEBERG

text: Tony Nilsson (Växtkontrollenheten)

text: SJVFS 2016:14

text: Bilagorna 1-3

text: Har upphävts genom (

text: SJVFS 2015:20

text: Bilaga 4

text: Har upphävts genom (

text: SJVFS 2014:3

text: Bilaga 5

text: Avgifter vid import av sändningar enligt 2 kap 4 a §

text: Storleken på avgiften beror på det antal kilo som totalt importeras i den aktuella sändningen. För sändningar under 100 kg betalas ingen avgift. En minimiavgift för övriga sändningar är 450 kr/sändning. För följande KN-nummer från Kina med träemballage är avgiften 3 öre/kg. Avgiften kan maximalt uppgå till 10 000 kr per sändning.

text: 2514 00 00 Skiffer, även grovhuggen eller enkelt sönderdelad, genom sågning eller på annat sätt, till block eller plattor av kvadratisk eller rektangulär form

text: 2515 Marmor, travertin, så kallad belgisk granit och annan monument- eller byggnadskalksten med en skrymdensitet av minst 2,5 samt alabaster, även grovhuggna eller enkelt sönderdelade, genom sågning eller på annat sätt, till block eller plattor av kvadratisk eller rektangulär form

text: 2516 Granit, porfyr, basalt, sandsten och annan monument- eller byggnadssten, även grovhuggna eller enkelt sönderdelade, genom sågning eller på annat sätt, till block eller plattor av kvadratisk eller rektangulär form 6801 00 00 Gatsten, kantsten och trottoarsten av naturlig sten (utom skiffer)

text: 6802 Bearbetad monument- eller byggnadssten (utom skiffer) samt varor av sådan sten (inbegripet skiffer), även på underlag; konstfärgade korn, skärvor och pulver av naturlig sten (inbegripet skiffer)

text: 6803 00 Bearbetad skiffer och varor av skiffer eller agglomererad skiffer

text: 6908 Glaserade ”gatstenar”, trottoarplattor, golvplattor o.d., plattor för eldstäder samt väggplattor, av keramiskt material; glaserade mosaikbitar o.d., av keramiskt material, även på underlag

text: 7210 Valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm, pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag (

text: SJVFS 2015:20


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2001:33) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om 1. ansökan om intagning av växtsorter i den svenska officiella sortlistan av de arter av lantbruks- och köksväxter som anges i bilaga 1 till

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: , 2. teknisk provning och godkännande av dessa växtsorter för intagning i svenska officiella sortlistan, 3. borttagande av dessa växtsorter ur den svenska officiella sortlistan, 4. administration av svenska officiella sortlistan, och 5. upprätthållande av växtsorter publicerade i den officiella svenska sortlistan. För godkännande av bevarande- och amatörsorter gäller även bestämmelserna i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2009:66

text: ) om godkännande av bevarandesorter av lantbruksväxter och om produktion och saluföring av utsäde av sådana sorter, och Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2010:79

text: ) om bevarandesorter och amatörsorter av köksväxter. (

text: SJVFS 2016:16

text: Grundläggande bestämmelser om växtsorter finns i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: och

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: SJVFS 2016:16

text: Sorter (inavelslinjer och hybrider) som uteslutande är avsedda som komponenter till hybridsorter behöver endast godkännas för intagning i sortlistan, om utsäde av dessa sorter ska saluföras under sin sortbenämning.

text: Jfr kommissionens genomförandedirektiv

text: av den 15 juli 2015 om ändring av direktiven

text: och

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/53/EG

text: respektive

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/55/EG

text: vad gäller vilka egenskaper som minst ska ingå i undersökningar samt minimikraven för utförandet av undersökningar av vissa sorter av arter av lantbruksväxter och köksväxter, (EUT L 188, 16.7.2015, s. 39, Celex 32015L0188). 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2015:27

text: Jordbruksverket kan besluta om intagning i sortlistan även av sorter av andra arter än de som anges i första stycket. ( )

text: Ansökan

text: En ansökan om intagning i sortlistan ska ges in till Jordbruksverket. För en bevarande- eller amatörsort ska ansökan innehålla de uppgifter som anges i bilaga 3, och för övriga sorter ska ansökan innehålla de uppgifter som anges i bilaga 4. När en ansökan om intagning av en växtsort i sortlistan lämnas in, ska även en sortbenämning föreslås. Om det, för en amatör- eller bevarandesort, finns fler än en sortbenämning för sorten ska detta anges tillsammans med historiska belägg för dessa. Förslaget på sortbenämning får lämnas in efter det att ansökan om intagning av en växtsort lämnats in, under hela den tid då teknisk provning sker. Förslaget på sortbenämning ska då innehålla de uppgifter som anges i bilaga 5. Med ansökan om intagning i sortlistan ska en preliminär sortbeskrivning bifogas. Den preliminära sortbeskrivningen ska göras på frågeformuläret i de i bilaga 1 angivna CPVO-protokollen eller de i bilaga 2 angivna UPOV-riktlinjerna för respektive art. Jordbruksverket beslutar om teknisk provning i enlighet med 4 och 6 §§ i dessa föreskrifter för andra sorter än bevarande- och amatörsorter. Ansökan ska, om Jordbruksverket begär det, åtföljas av ett utsädesprov för kontroll av sortens identitet. Utsädesprovet ska tas ut och hanteras på så sätt som Jordbruksverket beslutar. ( )

text: Förutsättningar för godkännande

text: Jordbruksverket fattar beslut om godkännande av en sort för intagning i sortlistan på grundval av resultat från officiell provning enligt 4 och 6 §§, inhämtande av uppgifter om tillstånd för utsläppande på marknaden enligt 9 §, godkännande för användning som livsmedel eller foder enligt 10 § andra stycket samt om sorten har en sortbenämning som efter kungörande kan godkännas av Jordbruksverket i enlighet med 11 §. (

text: SJVFS 2005:88

text: En sort kan godkännas för intagning i sortlistan om: 1. Sorten är särskiljbar, vilket betyder att den, oavsett om det ursprungliga materialet från vilken den framställts uppkommit genom naturligt urval eller genom växtförädlingsarbete, klart går att skilja, med avseende på ett eller flera viktiga kännetecken, från alla andra sorter som är kända inom EES eller Schweiz enligt definitionen i 5 §. Kännetecknen hos en sort ska vara klart identifierbara och möjliga att beskriva noggrant. Om det vid Jordbruksverkets prövning visar sig att två eller flera anmälda sorter inte är särskiljbara från varandra ska den sort, för vilken ansökan först har givits in, ha företräde. 2. Sorten är tillräckligt enhetlig, vilket betyder att de plantor den består av, med mycket få avvikelser, är likartade eller genetiskt identiska vad beträffar alla i sammanhanget väsentliga kännetecken. Hänsyn ska härvid tas till växtarters skilda reproduktionssystem.

text: 3 Med EES avses Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, vilket utgörs av Europeiska unionen (EU) och de länder inom Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som undertecknat avtalet om det europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

text: 3. Sorten är stabil, vilket betyder att den efter upprepad förökning i enlighet med den av förädlaren angivna förökningsmetoden, i fråga om sina väsentliga kännetecken fortsatt överensstämmer med sortbeskrivningen. (

text: SJVFS 2005:88

text: För att en sort ska anses som känd inom EES eller i Schweiz, ska den vid tidpunkten för ingivandet av ansökan om en ny sorts godkännande vara 1. intagen i den gemensamma sortlistan över arter av lantbruksväxter eller i den gemensamma sortlistan över arter av köksväxter, 2. godkänd för certifiering och saluföring i ett EES-land eller i Schweiz men ännu inte intagen i någon av de gemensamma sortlistorna enligt punkt 1, eller 3. godkänd för certifiering i ett annat land utanför EES än Schweiz. En sort ska även anses känd inom EES och Schweiz när en ansökan om godkännande har lämnats in i Sverige, i något annat EES-land eller i Schweiz vid den tidpunkt som anges i första stycket. En sort ska dock inte anses som känd inom EES eller i Schweiz om de i första och andra styckena angivna förutsättningarna inte längre gäller i något EES-land eller i Schweiz, vid den tidpunkt då ett beslut om godkännande av den nya sorten fattas. (

text: SJVFS 2004:24

text: En sort kan godkännas för intagning i sortlistan om den har ett tillfredsställande odlings- och bruksvärde, som grundar sig på resultat som framkommit vid ett tillräckligt antal officiella värdeprovningsförsök under minst två år. Dessa försök ska utföras på ett sådant sätt att minst följande egenskaper hos sorten kan bedömas 1. avkastningsförmåga, 2. resistens mot växtskadegörare, 3. hur sorten reagerar på faktorer i den fysiska miljön, samt 4. kvalitetsegenskaper. De metoder som använts för att bedöma egenskaperna ska anges i samband med redogörelsen för resultaten. En sorts odlings- och bruksvärde ska anses som tillfredsställande om dess egenskaper som helhet, vid en jämförelse med andra sorter som är intagna i sortlistan, visar ett klart framsteg i minst ett bestämt geografiskt område vad gäller odlingen, utnyttjandet av den skördade varan eller av produkter som framställs av den. Vid bedömningen får Jordbruksverket bortse från enstaka mindre goda egenskaper hos sorten om dessa uppvägs av andra överlägsna sådana. Jordbruksverket får vid sin prövning ta hänsyn även till andra provningsresultat som kan tillmätas betydelse vid bedömningen. Intagning i sortlistan får nekas om odlingen av en sort kan medföra hälsofara för människor, djur eller växter. (

text: SJVFS 2005:88

text: För köksväxtsorter utom rotcikoria ska, om upprätthållaren begär det, anges om utsäde av en godkänd sort endast får saluföras som standardutsäde, genom att det i sortlistan anges att det är fråga om en s.k. ”b-sort”. För sådana sorter får resultaten från inofficiella undersökningar och kunskap som erhållits genom praktiska odlingserfarenheter beaktas vid Jordbruksverkets prövning. (

text: SJVFS 2007:36

text: Kravet på prövning av en sorts odlings- och bruksvärde enligt 6 § omfattar inte 1. grässorter som, enligt sökandes försäkran, ska användas för annat ändamål än foder,

text: 2. sorter, vilkas utsäde är avsett att saluföras endast a) i Schweiz eller i ett annat EES-land än Sverige, och detta land har godkänt sorten såvitt avser dess odlings- och bruksvärde, eller b) i ett annat land utanför EES än Schweiz, 3. sorter (inavelslinjer och hybrider) som uteslutande är avsedda som komponenter till hybridsorter som uppfyller de krav som anges i 4 §, 4. sorter av köksväxtarter, med undantag av rotcikoria, samt 5. sorter av arter som avses i 1 b §. ( )

text: En sort, som är eller innehåller en sådan genetiskt modifierad organism som avses i

text: 13 kap. 4 § miljöbalken

text: , får endast godkännas för intagning i sortlistan under förutsättning att ett tillstånd för utsläppande på marknaden finns enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken

text: eller att ett godkännande för utsläppande på marknaden finns som uppfyller kraven om ömsesidigt erkännande enligt

text: 3 kap. 43 § förordningen (2002:1086)

text: om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön. För provning i Sverige enligt 4 och 6 §§ av en sådan sort som avses i första stycket fordras tillstånd för avsiktlig utsättning enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken

text: . Uppgift om att en sort som tagits in i sortlistan är genetiskt modifierad ska framgå av sortlistan. (

text: SJVFS 2004:24

text: Om en sort ska användas i livsmedel eller foder enligt definitionerna i artiklarna

text: och

text: i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet , får sorten inte vara skadlig för människors eller djurs hälsa vid avsiktlig konsumtion för att kunna godkännas för intagning i sortlistan. Om material från en sort är avsett att användas i livsmedel som omfattas av

text: artikel 3

text: , eller i foder som omfattas av

text: artikel 15

text: , i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003

text: om genetiskt modifierade livsmedel och foder , ska ett godkännande enligt nämnda förordning finnas för denna användning för att sorten ska kunna godkännas för intagning i sortlistan. (

text: SJVFS 2004:24

text: Jordbruksverket tillämpar vid sin prövning av sortbenämningens lämplighet

text: artikel 63 i rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994

text: om gemenskapens växtförädlarrätt samt

text: kommissionens förordning (EG) nr 637/2009 av den 22 juli 2009

text: om tillämpningsföreskrifter beträffande lämpligheten hos sortbenämningar för arter av lantbruks- och köksväxter . Om en sortbenämning senare skulle befinnas olämplig, kan Jordbruksverket återkalla godkännandet och förelägga upprätthållaren att föreslå en annan benämning för godkännande. Jordbruksverket kan bestämma att den ursprungliga benämningen under en viss tid ska användas som tilläggsnamn. (

text: SJVFS 2009:86

text: EGT L 31, 1.2.2002, s. 1 (Celex 32002R0178). 5 EUT L 268, 18.10.2003, s. 1 (Celex 32003R1829). 6 EGT L 227, 1.9.1994, s. 1 (Celex 31994R2100). 7 EUT L 191, 23.7.2009, s. 10 (Celex 32009R0637).

text: Provningens utförande

text: Provningen av en sorts särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet ska utföras av Jordbruksverket eller av en myndighet i ett annat EES-land, Schweiz eller ett tredjeland om provningen enligt Jordbruksverkets beslut kan jämställas med provning som utförs här i landet. När det gäller sorter av de arter som anges i bilaga 1 ska provningen utföras enligt de provningsriktlinjer för respektive art som utfärdats av förvaltningsrådet för Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO). Provningen av sorter av de arter som anges i bilaga 2 ska utföras enligt de provningsriktlinjer som fastställts av Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV). Samtliga sortegenskaper enligt riktlinjerna i bilaga 1 ska användas, respektive alla egenskaper som märkts med en asterisk (*) i de riktlinjer som anges i bilaga 2, om inte observation av en viss egenskap är omöjlig genom att en annan egenskap uttrycks, eller en viss egenskap inte kommer till uttryck på grund av de miljöförhållanden under vilka provningen utförs. Provningen av sorter av övriga arter ska utföras enligt de riktlinjer som Jordbruksverket fastställer. Provningen av en sorts odlings- och bruksvärde utförs genom Sveriges lantbruksuniversitets försorg. Provningen kan kortas i de fall ett officiellt provningsresultat från ett EES-land, Schweiz eller ett tredjeland finns och då detta resultat enligt Jordbruksverket kan jämställas med provning som utförts här i landet. Sökanden ska tillhandahålla utsäde eller förökningsmaterial av en sort som anmälts till provning, i den mängd och av den kvalitet som den provande myndigheten begär. De myndigheter som utför provning enligt första eller fjärde stycket ska årligen informera sökanden om de preliminära provningsresultaten. (

text: SJVFS 2005:88

text: Sortlistan

text: Jordbruksverket kungör beslut om intagning i eller uttagning ur sortlistan, förnyat godkännande för en sort liksom andra ändringar av betydelse. Övriga EESländer, Europeiska kommissionen och Schweiz ska underrättas om dessa beslut och om ingivna, återkallade och avslagna ansökningar samt om förslag till sortbenämningar. För varje ny sort ska en kort beskrivning av sorten bifogas. Underrättelsen till kommissionen utgör en anmälan till EU:s gemensamma sortlista för arter av lantbruksväxter respektive för arter av köksväxter . (

text: SJVFS 2009:86

text: Jordbruksverket publicerar årligen den officiella svenska sortlistan, som för varje sort ska innehålla 1. sortens benämning, om denna är en kod ska det särskilt framgå 2. namnet på den som är ansvarig för upprätthållandet av sorten och dennes eventuella ombud i landet, 3. tidpunkten för sortens intagning i sortlistan, 4. tidpunkten när sortgodkännandets giltighetstid löper ut,

text: 8 Kommissionen publicerar de gemensamma sortlistorna i Europeiska unionens officiella tidning (EUT).

text: 5. eventuell synonym sortbenämning som används i ett annat EES-land eller i Schweiz, 6. förbehåll som gäller för en sådan sort som avses i 8 § första stycket punkt 2 (exportsort), 7. uppgift om eventuell förlängd period enligt 16 § fjärde stycket för saluföring och certifiering av en sort vars giltighetsperiod löpt ut, samt 8. uppgift om att en sort är genetiskt modifierad. För sorter av raps och rybs ska det framgå om de är dubbellåga (00), dvs. har påvisats producera frö med en högsta glukosinolathalt på 25 µmol/g vid en vattenhalt på 9 %, bestämd i enlighet med EN ISO 9167-1:1995, och högst 2 % erukasyra av det totala innehållet av fettsyra, bestämt i enlighet med EN ISO 5508:1995. För en grässort, som är avsedd för annat ändamål än foder, får det anges i sortlistan om sorten vid officiell provning i Sverige har bedömts ha ett tillfredsställande odlings- och bruksvärde. (

text: SJVFS 2005:88

text: Jordbruksverket ska för varje godkänd sort sammanställa dokumentation som innehåller en sortbeskrivning och de uppgifter som legat till grund för intagningen i sortlistan. Denna dokumentation ska lämnas till övriga EES-länder, Schweiz och kommissionen om så begärs. Jordbruksverket ska bevara referensprov av godkända sorter för efterkontroll. (

text: SJVFS 2005:88

text: Giltighetstid för sortgodkännande

text: Ett godkännande är giltigt fram till utgången av det tionde kalenderåret efter det år då sorten godkändes för intagning i sortlistan. Ett godkännande kan därefter förnyas med 10 år i taget, under förutsättning att sorten enligt Jordbruksverkets bedömning odlas i tillräcklig omfattning, eller bör bibehållas i syfte att bevara de växtgenetiska resurserna, och att den fortfarande uppfyller kraven på särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet. En ansökan om förnyat godkännande ska ges in till Jordbruksverket senast två år före godkännandetidens utgång. Jordbruksverket ska i sortlistan ange om en ansökan om förnyat godkännande givits in. Skulle ansökan inte vara slutbehandlad vid tioårsperiodens utgång, får Jordbruksverket tillfälligt förlänga godkännandets giltighetstid till dess ett beslut om förnyat godkännande är fattat. Om en sorts giltighet löpt ut utan att förnyelse begärts eller erhållits, eller sortgodkännandet av annan anledning återkallats, ska den tas ut ur sortlistan. Certifiering och saluföring av förökningsmaterial av en sort, som godkänts enligt dessa eller tidigare föreskrifter, får dock ske till och med den 30 juni det tredje året efter giltighetens utgång. Om upprätthållaren önskar använda sig av denna möjlighet ska det meddelas till Jordbruksverket, senast innan sortgodkännandets giltighetstid löper ut. Annars kan denna möjlighet inte utnyttjas. En sådan förlängd period ska framgå av sortlistan. (

text: SJVFS 2005:88

text: Övriga bestämmelser

text: Den som är ansvarig för en sorts upprätthållande ska 1. svara för att sorten upprätthålls enligt vedertaget bruk för upprätthållande av sorten,

text: 2. föra och bevara anteckningar om förökning av sorten, att användas för kontroll av upprätthållandet. I anteckningarna ska även ingå uppgifter som omfattar generationerna före basutsäde eller motsvarande kategori, samt 3. på anmodan av Jordbruksverket ta ut och sända in prov av förökningsmaterial för kontroll. Sådant prov kan även tas ut officiellt. Upprätthållande kan ske i ett annat EES-land, Schweiz eller i ett tredjeland vars kontroll av upprätthållande av sorter av ministerrådet har bedömts vara likvärdig med upprätthållande inom EU . (

text: SJVFS 2005:88

text: Jordbruksverket återkallar ett godkännande och tar ut en sort ur sortlistan om 1. det efter provning visar sig att sorten inte längre är särskiljbar, tillräckligt enhetlig eller stabil, eller 2. den som är ansvarig för upprätthållandet av sorten begär det, såvida inte upprätthållandet tillgodoses av någon annan. (

text: SJVFS 2005:88

text: Jordbruksverket får återkalla ett godkännande och ta ut en sort ur sortlistan 1. om bestämmelserna i dessa föreskrifter inte följs, 2. om upprätthållaren trots uppmaning inte ställer nödvändigt förökningsmaterial till förfogande för efterkontroll, 3. om upprätthållaren trots uppmaning inte betalar förfallna avgifter i angiven tid, eller 4. om intagningen i sortlistan skett på oriktiga grunder. (

text: SJVFS 2005:88

text: Bestämmelser om produktion och certifiering av utsäde finns i 1. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:22

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av stråsäd, 2. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:23

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av beta, foder-, olje- och fiberväxter, 3. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:24

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av köksväxter, 4. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2002:49

text: ) om saluföring m.m. av utsäde av icke-vedartade arter av prydnadsväxter, 5. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2002:50

text: ) om saluföring m.m. av utsäde av Fragaria (smultronsläktet), och 6. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:90

text: ) om certifiering m.m. av utsädespotatis. (

text: SJVFS 2016:16

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2016. 2. Äldre föreskrifter gäller för provningar av en sort enligt 12 § av de i bilaga 1 eller 2 angivna arterna, som har påbörjats före den 1 juli 2016.

text: 9 Se

text: rådets beslut 2005/834/EG av den 8 november 2005

text: om likvärdighet av kontroller i vissa tredjeländer av förfaranden för upprätthållande av sorter och om ändring av beslut

text: (EUT L 312, 29.11.2005, s. 51, Celex 32005D0834). 10

text: SJVFS 2016:16

text: LEIF DENNEBERG Anna Pettersson (Växtregelenheten)

text: Bilaga 1

text: Arter för vilka provningsriktlinjer (”Protocol for Distinctness, Uniformity and Stability Tests”) för respektive art har utfärdats av förvaltningsrådet för Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO). De senaste versionerna av protokollen och frågeformulären som ska användas i samband med ansökan finns tillgängliga på CPVO:s webbplats (www.cpvo.europa.eu).

text: Lantbruksväxter

text: Art Protokoll

text: Durumvete TP/120 Engelskt rajgräs TP/4 Finsvingel, finbladig fårsvingel TP/67 Fodermajs TP/2 Fårsvingel TP/67 Hampa TP/276 Havre, rödhavre TP/20 Hybridrajgräs TP/4 Hårdsvingel TP/67 Italienskt rajgräs TP/4 Korn TP/19 Kålrot TP/89 Nakenhavre TP/20 Potatis TP/23 Raps TP/36 Ris TP/16 Råg TP/58 Rågvete TP/121 Rödsvingel TP/67 Skuggsvingel TP/67 Solros TP/81 Spånadslin, oljelin TP/57 Styvt rajgräs TP/4 Större hårdsvingel TP/67 Vete TP/3 Westerwoldiskt rajgräs TP/4 Ärt TP/7

text: Köksväxter

text: Art Protokoll

text: Aubergin, äggplanta TP/117 Blekselleri, stjälkselleri TP/82 Blomkål TP/45

text: 11 Ändringen innebär bland annat att protokollens ordningsnummer och beslutsdatum har tagits bort.

text: Blomsterböna, rosenböna TP/9 Bondböna TP/Broadbean Broccoli TP/151 Brysselkål TP/54 Böna (buskböna, störböna, brun böna) TP/12 Chilipeppar, paprika TP/76 Endiviasallat, Witlof cikoria TP/173 Escarolesallat, friséesallat TP/118 Fänkål TP/183 Grönkål TP/90 Gräslök TP/198 Gurka (slanggurka, druvgurka) TP/61 Jättepumpa inklusive vinterpumpa TP/155 Kardon, kronärtskocka TP/184 Kålrabbi TP/65 Lök (Cepa-gruppen) TP/46 Mangold TP/106 Melon TP/104 Morot, fodermorot TP/49 Persilja TP/136 Piplök TP/161 Pumpa, squash TP/119 Purjolök TP/85 Rotcikoria TP/172 Rotselleri TP/74 Rädisa, trädgårdsrättika TP/64 Rödbeta inklusive Cheltenhambeta TP/60 Rödkål TP/48 Salladskål TP/105 Sallat TP/13 Savojkål TP/48 Schalottenlök TP/46 Sockermajs, popmajs TP/2 Sparris TP/130 Spenat TP/55 Svartrot TP/116 Tomat TP/44 Tomatgrundstammar TP/294 Vattenmelon TP/142 Vintersallat TP/75 Vitkål TP/48 Vitlök TP/162 Ärt (märgärt, spritärt, sockerärt) TP/7

text: SJVFS 2016:16

text: Bilaga 2

text: Arter för vilka provningsriktlinjer (”Test Guidelines”) för respektive art har fastställts av Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV). De senaste versionerna av riktlinjerna och frågeformulären som ska användas i samband med ansökan finns tillgängliga på UPOV:s webbplats (www.upov.int).

text: Lantbruksväxter

text: Art Riktlinjernas nr

text: Alaskagräs TG/180 Blålupin TG/66 Blålusern TG/6 Bomull TG/88 Brunven TG/30 Foderbeta TG/150 Fodervicker TG/32 Gullupin TG/66 Hundäxing TG/31 Jordnöt TG/93 Krypven TG/30 Kärringtand TG/193 Lusern TG/6 Oljerättika TG/178 Plattlosta TG/180 Rajsvingel TG/243 Rybs TG/185 Rödklöver TG/5 Rödven TG/30 Rörsvingel TG/39 Safflor TG/134 Sojaböna TG/80 Sorghum TG/122 Storven TG/30 Timotej TG/34 Turftimotej, vild timotej TG/34 Vallmo TG/166 Vitklöver TG/38 Vitlupin TG/66 Vitsenap TG/179 Åkerböna TG/8 Ängsgröe TG/33 Ängssvingel TG/39

text: 12 Ändringen innebär att riktlinjernas ordningsnummer och beslutsdatum har tagits bort. 13 Ändringen innebär att kålrot har flyttas från bilaga 2 till bilaga 1 och får nytt protokollnummer.

text: Köksväxter

text: Art Riktlinjernas nr

text: Rabarber TG/62 Sallatscikoria TG/154 Rova (inklusive majrova) TG/37 ( )

text: 14 Ändringen innebär att jättepumpa, mangold och svartrot har flyttas från bilaga 2 till bilaga 1 och får nya protokollnummer.

text: Bilaga 3

text: Ansökan om intagning av en bevarandesort eller amatörsort i sortlistan

text: En ansökan om intagning av en bevarandesort eller amatörsort i sortlistan ska innehålla följande uppgifter:

text: 1. Sökande. a. Namn och adress. b. Organisationsnummer (endast svenska sökande). c. Telefonnummer (om sådant finns). d. Mobilnummer (om sådant finns). e. E-postadress (om sådant finns).

text: 2. Uppgifter om bevarandesorten (om det är aktuellt att ansöka om en bevarandesort). a. Artnamn, vetenskapligt och svenskt. b. Form, vårsådd sort, höstsådd sort, mellanform eller växelform. c. Sortnamn. d. Synonymer (om sådana finns). e. Sortens ursprung (så långt det är känt). f. Uppgift om sorten finns i NordGens genbank, och i så fall accessionsnumret. g. Uppgift om utsädets typ (certifikatutsäde eller standardutsäde).

text: 3. Uppgifter om amatörsorten (om det är aktuellt att ansöka om en amatörsort). a. Artnamn, vetenskapligt och svenskt. b. Form, typ eller stam. c. Sortnamn. d. Synonymer (om sådana finns). e. Sortens ursprung (så långt det är känt). f. Uppgift om sortbeskrivning bifogas ansökan.

text: 4. Sortens särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet. a. Uppgift om dokument som upplyser om sortens särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet bifogas ansökan. b. Uppgift om varifrån uppgift om sortens särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet hämtats.

text: 5. Bevarandevärde. Uppgift om varför sorten ska anses som bevarandevärd.

text: 6. Annan information av betydelse. Uppgift om annan dokumentation av betydelse för Jordbruksverkets bedömning bifogas ansökan.

text: 7. Bilagor. Uppgift om annan dokumentation som bifogas ansökan.

text: 8. Fakturering av ansökningsavgift till annan än sökande (endast om det är aktuellt).

text: a. Namn och adress. b. Organisationsnummer. c. Telefonnummer. d. Mobilnummer. e. E-postadress.

text: 9. Underskrift. Den som har rätt att teckna företaget ska datera och skriv under ansökan. Protokoll eller utdrag som styrker firmatecknarens rätt att teckna företaget bör bifogas. (

text: SJVFS 2016:16

text: Bilaga 4

text: Ansökan om intagning i sortlistan

text: En ansökan om intagning i sortlistan ska innehålla följande uppgifter:

text: 2. Ombud. a. Namn och adress. b. Organisationsnummer (endast svenska sökande). c. Telefonnummer (om sådant finns). d. Mobilnummer (om sådant finns). e. E-postadress (om sådant finns).

text: 3. Uppgifter om sorten. a. Artnamn, vetenskapligt och svenskt (eller engelskt). b. Preliminär sortbeteckning eller förädlingsnummer. c. Förslag till sortbenämning och uppgift om sortbenämningen är ett fantasinamn eller en kod (förslag på sortbenämning kan lämnas in vid ett senare tillfälle under provningsperioden). d. Uppgift om sortbenämningen föreslagits av er i varumärkesansökan eller om den är för er ett registrerat varumärke i Sverige eller annat land. e. Uppgift om ansökan avser godkännande för intagning i sortlistan som lantbruksväxt, gräs för annat ändamål än foder eller köksväxt. För intagning som lantbruksväxt, uppge avsedd användning. f. Uppgift om ansökan om växtförädlarrätt eller intagning i sortlista tidigare lämnats in för sorten i Sverige eller något annat land (eller till CPVO), uppge vilket land eller CPVO och status på ansökan. g. Uppgift om var officiell provning av sortens särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet ska provas eller har provats. h. Uppgift om sorten är en genetiskt modifierad organism enligt definitionen i

text: 13 kap.

text: miljöbalken

text: . Om den är det, ange unik identitetsbeteckning. i. Uppgift om vem som ska ha fakturan för ansökningsavgiften (endast om sökande har ombud).

text: 4. Bilagor (om de inte lämnats in tidigare). a. Uppgift om preliminär sortbeskrivning bifogas ansökan. b. Uppgift om ombudsfullmakt bifogas ansökan (endast om ombud finns).

text: 5. Underskrift. Den som har rätt att teckna företaget ska datera och skriv under ansökan. Protokoll eller utdrag som styrker firmatecknarens rätt att teckna företaget bör bifogas. (

text: SJVFS 2016:16

text: Bilaga 5

text: Ansökan om sortbenämning

text: 1. Sökande. a. Namn och adress. b. E-postadress (om sådant finns).

text: 2. Ombud. a. Namn och adress. b. E-postadress (om sådant finns).

text: 3. Uppgift om sorten. a. Uppgift om vilken sort ansökan gäller (journalnummer för tidigare inlämnad ansökan om intagning av växtsort i sortlistan). b. Art. c. Preliminär sortbeteckning eller förädlarnummer. d. Förslag till sortbenämning. e. Uppgift om sortbenämningen har lämnats in i något annat land eller till CPVO, och i så fall vilka länder. Uppgift om sortbenämningen blivit godkänd i något annat land, eller av CPVO, och i så fall vilket land samt datum. f. Uppgift om sortbenämningen föreslagits av er i varumärkesansökan eller om den är för er registrerat varumärke i Sverige eller annat land.

text: 4. Underskrift. Den som har rätt att teckna företaget ska datera och skriv under ansökan. (SJVFS


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2010:79) om bevarandesorter och amatörsorter av köksväxter

text: Dessa föreskrifter innehåller regler för godkännande av bevarandesorter respektive amatörsorter av de köksväxtarter som anges i bilaga 1, samt för produktion och saluföring av utsäde av sådana sorter. Regler för 1. ansökan om intagning av en bevarandesort i den svenska officiella sortlistan, 2. borttagande av en bevarandesort ur den svenska officiella sortlistan, 3. administration av svenska officiella sortlistan, och 4. upprätthållande av växtsorter publicerade i den officiella svenska sortlistan finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2001:33

text: ) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan. (

text: SJVFS 2016:17

text: Grundläggande bestämmelser

text: Grundläggande bestämmelser om utsäde av bevarande- och amatörsorter av köksväxter finns i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: och

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: SJVFS 2016:17

text: Jfr kommissionens genomförandedirektiv

text: av den 15 juli 2015 om ändring av direktiven

text: och

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/53/EG

text: respektive

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/55/EG

text: vad gäller vilka egenskaper som minst ska ingå i undersökningar samt minimikraven för utförandet av undersökningar av vissa sorter av arter av lantbruksväxter och köksväxter, (EUT L 188, 16.7.2015, s. 39, Celex 32015L0188). 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2015:28

text: Definitioner

text: De termer som används i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: har samma betydelse i dessa föreskrifter. I dessa föreskrifter förstås med bevarandesort: en lantsort eller en annan sort, som även kan vara förädlad, som är naturligt anpassad till de lokala och regionala betingelserna i Sverige och som hotas av genetisk utarmning, lantsort: en uppsättning populationer eller kloner av en växtart som är naturligt anpassade till betingelserna i sin region, amatörsort: köksväxtsorter som saknar reellt värde för kommersiell odling men som har utvecklats för att odlas under särskilda omständigheter. En sort ska anses vara utvecklad för att odlas under särskilda omständigheter om den har utvecklats för att odlas under särskilda jordbrukstekniska eller klimatiska förhållanden eller särskilda markförhållanden, genetisk utarmning: gradvis förlust av genetisk mångfald mellan och inom populationer eller sorter av samma art, eller reducering av den genetiska basen för en art till följd av mänskligt agerande eller miljöförändringar, samt ursprungsregion: den region som bevarandesorten traditionellt har odlats i och som den är naturligt anpassad till. Om inte annat specifikt anges för en bevarandesort anses Sverige utgöra ursprungsregionen.

text: GODKÄNNANDE AV SORTER

text: Godkännande av bevarandesorter

text: För att en lantsort eller en annan sort ska kunna godkännas som bevarandesort ska följande villkor vara uppfyllda. 1. En ansökan enligt 2 § i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2001:33

text: ) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan, ska ha lämnats in till Jordbruksverket. 2. Sorten ska ha ett godkänt resultat som särskiljbar, enhetlig och stabil från en officiell provning, eller uppfylla de krav på särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet som framgår av bilaga 2. 3. Sorten ska vara av intresse för bevarandet av de växtgenetiska resurserna, genom att den är bedömd som bevarandevärd i första hand enligt de kriterier för bevarande som har ställts upp inom Programmet för odlad mångfald (POM). 4. Sorten får inte vara intagen i EU:s gemensamma sortlista som annat än bevarandesort. Om sorten tidigare har varit intagen i den gemensamma sortlistan får den inte godkännas som bevarandesort förrän minst två år har passerat sedan den togs ut ur den gemensamma sortlistan eller inte längre fick saluföras. 5. Sorten får inte vara skyddad av nationell växtförädlarrätt eller gemenskapens växtförädlarrätt och inte heller vara föremål för en ansökan om växtförädlarrätt. 6. Sorten ska upprätthållas i sin ursprungsregion. Om Jordbruksverket beslutar att godkänna sorten tas den in i den svenska sortlistan och markeras som en sort vars utsäde antingen har certifierats som ”certifikatutsäde av en bevarandesort” eller kontrollerats som ”standardutsäde av en bevarandesort”. En sådan sort ska införas i EU:s gemensamma sortlista över arter av köksväxter som en ”bevarandesort vars utsäde ska certifieras i enlighet med artikel

text: 10 i

text: kommissionens direktiv 2009/145/EG

text: eller kontrolleras i enlighet med

text: artikel 11 i det direktivet

text: ”. Sorter som endast kan kontrolleras som standardutsäde av en bevarandesort införs i EU:s gemensamma sortlista över arter av köksväxter som en ”bevarandesort vars utsäde ska kontrolleras i enlighet med

text: artikel 11 i kommissionens direktiv 2009/145/EG

text: SJVFS 2016:17

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2016:17

text: Om en sortbenämning inte varit känd före den 25 maj 2000 ska den uppfylla kraven i

text: kommissionens förordning (EG) nr 637/2009 av den 22 juli 2009

text: om tillämpningsföreskrifter beträffande lämpligheten hos sortbenämningar för arter av lantbruks- och köksväxter . Detsamma gäller om sortbenämningen varit känd före 25 maj 2000, men kränker tredje parts äldre rätt som är skyddad enligt

text: artikel 2 i den förordningen

text: Godkännande av amatörsorter

text: För att en amatörsort ska kunna godkännas som sådan ska följande villkor vara uppfyllda. 1. En ansökan enligt 2 § i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2001:33

text: ) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan, ska ha lämnats in till Jordbruksverket. 2. Sorten ska ha ett godkänt resultat som särskiljbar, enhetlig och stabil från en officiell provning, eller uppfylla de krav på särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet som framgår av bilaga 2. 3. Sorten får inte vara intagen i EU:s gemensamma sortlista som annat än amatörsort. Om sorten tidigare har varit intagen i den gemensamma sortlistan får den inte godkännas som amatörsort förrän minst två år har passerat sedan den togs ut ur den gemensamma sortlistan eller inte längre fick saluföras. 4. Sorten får inte vara skyddad av nationell växtförädlarrätt eller gemenskapens växtförädlarrätt och inte heller vara föremål för en ansökan om växtförädlarrätt. Om Jordbruksverket beslutar att godkänna sorten tas den in i den svenska sortlistan och markeras som en amatörsort vars utsäde endast har kontrollerats som ”standardutsäde av en amatörsort”. En sådan sort ska införas i EU:s gemensamma sortlista över arter av köksväxter som en ”amatörsort vars utsäde ska kontrolleras i enlighet med

text: artikel 26 i kommissionens direktiv 2009/145/EG

text: SJVFS 2016:17

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2016:17

text: artikel 2 i den förordningen

text: EUT L 191, 23.7.2009, s.10, Celex 32009R0637.

text: VILLKOR FÖR PRODUKTION OCH SALUFÖRING AV UTSÄDE

text: Produktion av utsäde av bevarandesorter

text: Utsäde av en bevarandesort får endast produceras i ursprungsregionen.

text: Utsäde som används för vidare uppförökning ska härstamma från utsäde som producerats på så sätt att sorten upprätthålls enligt vedertaget bruk.

text: När den som saluför utsäde av en bevarandesort också producerar utsädet, ska storlek och plats för utsädesodlingen anmälas till Jordbruksverket. Anmälan ska göras senast 14 dagar före produktionssäsongens start så att tillsyn av utsädesodlingen kan genomföras i den utsträckning Jordbruksverket anser nödvändig. Om det på grundval av anmälningarna är sannolikt att de högsta tillåtna arealerna enligt bilaga 1 av en bevarandesort kommer att överskridas, får varje berörd producent endast saluföra den kvantitet som Jordbruksverket tilldelar under respektive produktionssäsong. (

text: SJVFS 2015:28

text: Villkor för saluföring av utsäde av bevarandesorter

text: En bevarandesort måste vara godkänd och intagen på den svenska sortlistan innan utsäde av sorten får saluföras.

text: Genom undantag från Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:24

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av köksväxter kan utsäde av en bevarandesort saluföras som ”certifikatutsäde av en bevarandesort” eller ”kontrollerat standardutsäde av en bevarandesort” utan att ha varit föremål för officiell undersökning. Detta förutsätter att utsädet ändå uppfyller de krav på kvalitet, sundhet och ogräsförekomst som framgår av dessa föreskrifter, bortsett från kravet på minsta sortrenhet. Utsädet ska dock ha godtagbar sortrenhet.

text: Analyser ska göras av att utsädet uppfyller kraven i 14 §. Analyserna ska göras på prov från homogena partier. Analyserna ska utföras i enlighet med de metoder som föreskrivs av International Seed Testing Association (ISTA) förutom i fråga om vad som där rekommenderas i fråga om minsta provvikt. ISTAs rekommedationer i fråga om minsta provvikt framgår av bilaga 1a i

text: SJVFS 1994:24

text: . Reglerna om högsta partivikt för utsäde framgår av Jordbruksverkets föreskrifter (

text: SJVFS 1994:24

text: Utsädet får endast saluföras i förseglade förpackningar. Förpackningarna ska förseglas på ett sådant sätt att de inte kan öppnas utan att förseglingen skadas eller synlig åverkan uppkommer på etiketten eller själva förpackningen. Förpackningarna ska märkas med en leverantörsetikett enligt vad som framgår av bilaga 3 eller med en påtryckt eller påstämplad text med samma information.

text: Utsäde av en bevarandesort får endast saluföras i sin ursprungsregion.

text: EUT L 361, 9.12.2004, s. 21, Celex 32004D0842.

text: Den högsta kvantitet utsäde som får saluföras i Sverige per år av en bevarandesort får inte överstiga den mängd som behövs för att producera köksväxter på det antal hektar som framgår av bilaga 1.

text: Villkor för saluföring av utsäde av amatörsorter

text: En amatörsort behöver inte vara godkänd i Sverige men måste vara godkänd och intagen på EU:s gemensamma sortlista som en amatörsort.

text: SJVFS 1994:24

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av köksväxter kan utsäde av amatörsorter saluföras som ”kontrollerat standardutsäde av en amatörsort” utan officiell undersökning. Detta förutsätter att utsädet ändå uppfyller de krav på kvalitet, sundhet och ogräsförekomst som framgår av dessa föreskrifter, bortsett från kravet på minsta sortrenhet. Utsädet ska dock ha godtagbar sortrenhet.

text: Analyser ska göras av att utsädet uppfyller kraven i 20 §. Analyserna ska utföras i enlighet med de metoder som föreskrivs av International Seed Testing Association (ISTA) förutom i fråga om vad som där rekommenderas i fråga om minsta provvikt. ISTAs rekommedationer i fråga om minsta provvikt framgår av bilaga 1a i

text: SJVFS 1994:24

text: SJVFS 1994:24

text: Den högsta nettovikt per förpackning utsäde som får saluföras i Sverige per år av en amatörsort framgår av bilaga 4.

text: Gemensamma bestämmelser om rapportering, efterkontroller och tillsyn

text: Den som saluför utsäde av en bevarandesort eller en amatörsort ska för varje produktsäsong rapportera sin sålda kvantitet till Jordbruksverket.

text: Jordbruksverket kontrollerar genom stickprovskontroller att kvaliteten på utsäde på marknaden uppfylls.

text: Vid tillsyn över att villkoren för produktion och saluföring följs uppmärksammas särskilt sorten och kvantiteterna samt, i fråga om utsäde av bevarandesorter, platsen för utsädesproduktionen.

text: Övriga bestämmelser

text: Bestämmelser om produktion och certifiering av utsäde finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:24

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av köksväxter. (

text: SJVFS 2016:17

text: ) ------------------- Denna författning träder i kraft den 1 juli 2016.

text: LEIF DENNEBERG Anna Pettersson (Växtregelenheten)

text: Bilaga 1

text: Förteckning över köksväxtarter, tekniska frågeformulär från Gemenskapens växtsortmyndighet (CPVO) eller Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV) i de fall sådana finns, samt den maximala arealen för odling av varje bevarandesort.

text: Gröda / Art Vetenskapligt Frågeformulär Högsta antal

text: (se www.cpvo.europa.eu

text: namn hektar för

text: respektive www.upov.int)

text: produktion av köksväxt per bevarandesort

text: Lök, Allium cepa L. CPVO-TQ 046 Cepa-gruppen = schalottenlök - Cepa-gruppen 40 - Aggregatum- Aggregatumgruppen gruppen = 20 Piplök Allium fistulosum L. CPVO-TQ 161 10 Purjolök Allium porrum L. CPVO-TQ 085 20 Vitlök Allium sativum L. CPVO-TQ 162 20 Gräslök Allium CPVO-TQ 198 10 schoenoprasum L. Dansk körvel Anthriscus 10 cerefolium (L.) Hoffm. Blekselleri, Apium graveolens CPVO-TQ 082 10 rotselleri L. (Blekselleri), CPVO-TQ 074 (Rotselleri) Sparris Asparagus CPVO-TQ 130 10 officinalis L. Rödbeta Beta vulgaris L. CPVO-TQ 060 20 inklusive (Rödbeta, inklusive Cheltenhambeta, Cheltenhambeta) mangold CPVO-TQ/106 (Mangold) Grönkål, Brassica oleracea CPVO-TQ 090 40 blomkål, L. (Grönkål), broccoli, CPVO-TQ 045 brysselkål, (Blomkål), savojkål, CPVO-TQ 151 vitkål, (Broccoli), rödkål, CPVO-TQ 054 kålrabbi (Brysselkål), CPVO-TQ 048 (Savojkål, Vitkål, Rödkål), CPVO-TQ 065 (Kålrabbi)

text: Rova inklusive Brassica rapa L. UPOV-TG/37 40 majrova och (Majrova) salladskål CPVO-TQ 105 (Salladskål) Chilipeppar, Capsicum annuum CPVO-TQ 076 40 paprika L. Friséesallat, Cichorium endivia CPVO-TQ 118 10 escarolesallat L. Endiviasallat Cichorium intybus CPVO-TQ 173 40 eller witlof- L. (endiviasallat eller cikoria, witlof-cikoria), sallatscikoria, UPOV-TG/154 rotcikoria (sallatscikoria), CPVO-TQ 172 (rotcikoria) Vattenmelon Citrullus lanatus CPVO-TQ 142 20 (Thunb.) Matsum. et Nakai Melon Cucumis melo L. CPVO-TQ 104 40 Druvgurka, Cucumis sativus L. CPVO-TQ 061 20 slanggurka Jättepumpa Cucurbita maxima CPVO-TQ/155 40 inklusive Duch. vinterpumpa Pumpa, squash Cucurbita pepo L. CPVO-TQ 119 20 Kardon, Cynara cardunculus CPVO-TQ 184 40 kronärtskocka L. Fodermorot, Daucus carota L. CPVO-TQ 049 40 morot Fänkål Foeniculum vulgare CPVO-TQ 183 20 Mill. Sallat Lactuca sativa L. CPVO-TQ 013 40 Persilja Petroselinum CPVO-TQ 136 10 crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill Blomsterböna, Phaseolus CPVO-TQ 009 10 rosenböna coccineus L. Buskböna, Phaseolus vulgaris CPVO-TQ 012 40 störböna L. Märgärt, Pisum sativum L. CPVO-TQ 007 40 sockerärt, (partim) spritärt Rädisa, Raphanus sativus L. CPVO-TQ 064 10 trädgårdsrättika Rabarber Rheum UPOV-TG/62 10 rhabarbarum L.

text: Svartrot Scorzonera CPVO-TQ/116 10 hispanica L. Tomat Solanum CPVO-TQ 044 40 lycopersicum L. Tomat- Solanum CPVO-TQ 294 10 grundstammar lycopersicum L. ×

text: Solanum

text: habrochaites S. Knapp & D.M. Spooner; Solanum

text: lycopersicum L. × Solanum

text: peruvianum (L.) Mill.; Solanum lycopersicum L. ×

text: Solanum

text: cheesmaniae (L. Ridley) Fosberg Aubergin, Solanum melongena CPVO-TQ 117 20 äggplanta L. Spenat Spinacia oleracea CPVO-TQ 055 20 L. Vintersallat Valerianella locusta CPVO-TQ 075 10 (L.) Laterr. Bondböna Vicia faba L. CPVO-TQ 40 (partim) Broadbean/1 Popmajs, Zea mays L. CPVO-TQ 002 10 sockermajs (partim)

text: SJVFS 2016:17

text: Bilaga 2

text: Krav för särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet

text: För sorter som saknar en officiell provning av särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet ska följande uppgifter lämnas för att säkerställa identifiering:

text: 1. En beskrivning av sorten enligt de tekniska frågeformulär som anges i bilaga 1 till dessa föreskrifter, så att sortens särskiljbarhet och stabilitet kan bedömas. Saknas sådana formulär ska sorten beskrivas på sådant sätt som Jordbruksverket beslutar.

text: 2. Sortens enhetlighet bedöms utifrån provningsriktlinjerna för respektive art som anges i bilaga 1 respektive bilaga 2 till Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2001:33

text: ) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan. Undantag från riktlinjerna är att, när enhetligheten bestäms, accepteras upp till 10 % plantor av klart avvikande typ i kontrollparceller med normal planttäthet.

text: 3. All information från odlingar och observationer av sorten som har gjorts, även från egen förökning och användning.

text: Bilaga 3

text: Märkningskrav för utsäde av bevarandesorter

text: 1. Texten "EG:s regler och standarder". 2. Namn och adress på den som ansvarar för märkningen eller personens identifieringsnummer. 3. Förseglingsåret uttryckt på följande sätt: ”förseglad …” (år), eller året för den sista provtagningen för den senaste grobarhetsanalysen, uttryckt på följande sätt: ”provtaget …” (år). 4. Art 5. Bevarandesortens benämning. 6. Texten ”certifikatutsäde av en bevarandesort” eller ”standardutsäde av en bevarandesort”. 7. Ursprungsregion. 8. Partiets referensnummer som tilldelats av den person som ansvarar för anbringandet av etiketterna. 9. Deklarerad netto- eller bruttovikt eller deklarerade frön. 10. Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, anges typ av kemisk behandling eller tillsats samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten.

text: Märkningskrav för utsäde av amatörsorter

text: 1. Texten "EG:s regler och standarder". 2. Namn och adress på den som ansvarar för märkningen eller personens identifieringsnummer. 3. Förseglingsåret uttryckt på följande sätt: ”förseglad …” (år), eller året för den sista provtagningen för den senaste grobarhetsanalysen, uttryckt på följande sätt: ”provtaget …” (år). 4. Art 5. Sortens benämning. 6. Texten ”amatörsort” 7. Partiets referensnummer som tilldelats av den person som ansvarar för anbringandet av etiketterna. 8. Deklarerad netto- eller bruttovikt eller deklarerade frön. 9. Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, anges typ av kemisk behandling eller tillsats samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten.

text: Bilaga 4

text: Förteckning över köksväxtarter och högsta nettovikt per förpackning som får saluföras.

text: Gröda / Art Vetenskapligt namn Högsta nettovikt per förpackning (g)

text: Lök, Allium cepa L. 25 schalottenlök - Cepa-gruppen - Aggregatum-gruppen Piplök Allium fistulosum L. 25 Purjolök Allium porrum L. 25 Vitlök Allium sativum L. 25 Gräslök Allium schoenoprasum L. 5 Dansk körvel Anthriscus cerefolium (L.) 25 Hoffm. Blekselleri, Apium graveolens L. 5 rotselleri Sparris Asparagus officinalis L. 5 Rödbeta inklusive Beta vulgaris L. 25 Cheltenhambeta, mangold Grönkål, Brassica oleracea L. 5 blomkål, broccoli, brysselkål, savojkål, vitkål, rödkål, kålrabbi Rova inklusive majrova Brassica rapa L. 25 och salladskål Chilipeppar, paprika Capsicum annuum L. 5 Friséesallat, Cichorium endivia L. 5 escarolesallat Endiviasallat eller Cichorium intybus L. 5 witlof-cikoria, sallatscikoria, rotcikoria Vattenmelon Citrullus lanatus (Thunb.) 5 Matsum. et Nakai Melon Cucumis melo L. 5 Druvgurka, Cucumis sativus L. 25 slanggurka Jättepumpa inklusive Cucurbita maxima 25 vinterpumpa Duchesne Pumpa, squash Cucurbita pepo L. 25

text: Kardon, Cynara cardunculus L. 5 kronärtskocka Fodermorot, Daucus carota L. 25 morot Fänkål Foeniculum vulgare Mill. 5 Sallat Lactuca sativa L. 25 Persilja Petroselinum crispum 25 (Mill.) Nyman ex A. W. Hill Blomsterböna, Phaseolus coccineus L. 250 rosenböna Buskböna, Phaseolus vulgaris L. 250 störböna Märgärt, Pisum sativum L. (partim) 250 sockerärt, spritärt Rädisa, Raphanus sativus L. 25 trädgårdsrättika Rabarber Rheum rhabarbarum L. 5 Svartrot Scorzonera hispanica L. 25 Tomat Solanum lycopersicum L. 5 Aubergin, äggplanta Solanum melongena L. 5 Spenat Spinacia oleracea L. 250 Vintersallat Valerianella locusta (L.) 25 Laterr. Bondböna Vicia faba L. (partim) 250 Popmajs, Zea mays L. (partim) 250 sockermajs


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2009:66) om godkännande av bevarandesorter av lantbruksväxter och om produktion och saluföring av utsäde av sådana sorter

text: Dessa föreskrifter innehåller regler om godkännande av bevarandesorter av de lantbruksväxter som anges i bilaga 1 samt för produktion och saluföring av utsäde av sådana sorter. Regler för 1. ansökan om intagning av en bevarandesort i den svenska officiella sortlistan, 2. borttagande av en bevarandesort ur den svenska officiella sortlistan, 3. administration av svenska officiella sortlistan, och 4. upprätthållande av växtsorter publicerade i den officiella svenska sortlistan finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2001:33

text: ) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan. (

text: SJVFS 2016:18

text: Grundläggande bestämmelser

text: Grundläggande bestämmelser om utsäde av bevarandesorter av lantbruksväxter finns i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: och

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: SJVFS 2016:18

text: Jfr kommissionens genomförandedirektiv

text: av den 15 juli 2015 om ändring av direktiven

text: och

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/53/EG

text: respektive

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/55/EG

text: vad gäller vilka egenskaper som minst ska ingå i undersökningar samt minimikraven för utförandet av undersökningar av vissa sorter av arter av lantbruksväxter och köksväxter, (EUT L 188, 16.7.2015, s. 39, Celex 32015L0188). 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2012:10

text: Definitioner

text: De termer som används i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: och

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: har samma betydelse i dessa föreskrifter. I dessa föreskrifter förstås med Bevarandesort: en lantsort eller en annan sort, som även kan vara förädlad, som är naturligt anpassad till de lokala och regionala betingelserna i Sverige och som hotas av genetisk utarmning. Lantsort: en uppsättning populationer eller kloner av en växtart som är naturligt anpassade till betingelserna i sin region. Genetisk utarmning: gradvis förlust av genetisk mångfald mellan och inom populationer eller sorter av samma art, eller reducering av den genetiska basen för en art till följd av mänskligt agerande eller miljöförändringar. Ursprungsregion: den region som bevarandesorten traditionellt har odlats i och som den är naturligt anpassad till. Om inte annat specifikt anges för en bevarandesort anses Sverige utgöra ursprungsregionen.

text: Godkännande av bevarandesorter

text: För att en lantsort eller en annan sort ska kunna godkännas som bevarandesort ska följande villkor vara uppfyllda. 1. En ansökan enligt 2 § i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2001:33

text: ) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan, ska ha lämnats in till Jordbruksverket. 2. Sorten ska ha ett godkänt resultat som särskiljbar, enhetlig och stabil från en officiell provning, eller uppfylla de krav på särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet som framgår av bilaga 2. 3. Sorten ska vara av intresse för bevarandet av de växtgenetiska resurserna, genom att den är bedömd som bevarandevärd i första hand enligt de kriterier för bevarande som har ställts upp inom Programmet för odlad mångfald (POM). 4. Sorten får inte vara intagen i EU:s gemensamma sortlista som annat än bevarandesort. Om sorten tidigare har varit intagen i den gemensamma sortlistan får den inte godkännas som bevarandesort förrän minst två år har passerat sedan den togs ut ur den gemensamma sortlistan. 5. Sorten får inte vara skyddad av svensk växtförädlarrätt eller gemenskapens växtförädlarrätt och inte heller vara föremål för en ansökan om växtförädlarrätt. 6. Sorten ska upprätthållas i sin ursprungsregion. Om Jordbruksverket beslutar att godkänna sorten tas den in i den svenska sortlistan och markeras som bevarandesort. (

text: SJVFS 2016:18

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2016:18

text: Om sortbenämningen är skapad efter den 25 maj 2000 ska den uppfylla kraven i

text: kommissionens förordning (EG) nr 637/2009 av den 22 juli 2009

text: om tillämpningsföreskrifter beträffande lämpligheten hos sortbenämningar för arter av lantbruks- och köksväxter .

text: 3 EUT L 191, 23.7.2009, s. 10 (Celex 32009R0637).

text: Produktion av utsäde av bevarandesorter

text: Utsäde av en bevarandesort får endast produceras i ursprungsregionen.

text: Utsäde som används för vidare uppförökning ska härstamma från utsäde som produceras på så sätt att sorten upprätthålls enligt vedertaget bruk.

text: När den som saluför utsäde av en bevarandesort också producerar utsädet, ska storlek och plats för utsädesodlingen anmälas till Jordbruksverket. Anmälan ska göras före början av varje produktionssäsong så att tillsyn av utsädesodlingen kan genomföras i den utsträckning Jordbruksverket anser nödvändig. Om det på grundval av anmälningarna är sannolikt att de högsta tillåtna arealerna enligt bilaga 1 av en bevarandesort kommer att överskridas, får varje berörd producent endast saluföra den kvantitet som Jordbruksverket tilldelar under respektive produktionssäsong. (

text: SJVFS 2012:10

text: Villkor för saluföring av utsäde av bevarandesorter

text: Utsäde av en bevarandesort behöver inte certifieras enligt de krav som framgår av Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:22

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av stråsäd, Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:23

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av beta, foder-, olje- och fiberväxter respektive Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:90

text: ) om certifiering m.m. av utsädespotatis. Även om utsädet inte ska certifieras ska det uppfylla de krav på kvalitet, sundhet och ogräsförekomst som framgår av Jordbruksverkets föreskrifter för certifikatutsäde av den aktuella arten, bortsett från kravet på minsta sortrenhet. Utsädet ska dock ha godtagbar sortrenhet.

text: Om utsädet inte certifieras ska det kontrolleras av den som saluför utsädet, eller genom dennes försorg, för att säkerställa att utsädet uppfyller de fastställda kraven. Jordbruksverket kontrollerar att kvaliteten på utsäde på marknaden uppfylls genom stickprovskontroller.

text: Analyser av fröburet utsäde ska göras på prov från homogena partier och utföras i enlighet med de metoder som föreskrivs av International Seed Testing Association (ISTA). Reglerna om högsta partivikt för utsäde som framgår av Jordbruksverkets föreskrifter för respektive art gäller.

text: Utsädet får endast saluföras i förslutna eller förseglade förpackningar. Förpackningarna ska förslutas eller förseglas på ett sådant sätt att de inte kan öppnas utan att förseglingssystemet skadas eller utan synlig åverkan på etiketten eller på själva förpackningen. Förpackningarna ska märkas med en leverantörsetikett enligt vad som framgår av bilaga 3.

text: För saluföring av utsädespotatis gäller utöver vad som anges i 13 § att förpackningen ska vara försedd med växtpass som uppfyller de krav som anges i 7 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot växtskadegörare. Den som utfärdar växtpasset ska vara registrerad hos Jordbruksverket och uppfylla de krav som anges i 3 § samma föreskrifter.

text: Utsäde av en bevarandesort får endast saluföras i sin ursprungsregion. 16 § Den högsta kvantitet utsäde som får saluföras i Sverige per år av en bevarandesort framgår av bilaga 1.

text: Administrativa bestämmelser

text: Den som saluför utsäde av en bevarandesort ska rapportera sin sålda kvantitet till Jordbruksverket.

text: Övriga bestämmelser

text: Bestämmelser om produktion och certifiering av utsäde finns i 1. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:22

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av stråsäd, 2. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:23

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av beta, foder-, olje- och fiberväxter, och 3. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:90

text: ) om certifiering m.m. av utsädespotatis. (

text: SJVFS 2016:18

text: ) ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 juli 2016.

text: LEIF DENNEBERG Anna Pettersson (Växtregelenheten)

text: SJVFS 2016:18

text: Bilaga 1

text: Förteckning över lantbruksväxtarter, tekniska frågeformulär från Gemenskapens växtsortmyndighet (CPVO) eller Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV) i de fall sådana finns, samt högsta kvantitet utsäde som får saluföras per bevarandesort och art

text: Gröda / Art Vetenskapligt Frågeformulär Högsta Högsta

text: (se

text: namn kvantitet kvantitet

text: resp. www.upov.int) per sort totalt per art

text: och år (kg) och år (kg)

text: Havre inklusive Avena sativa L. CPVO-TQ 020 139 500 2 790 400 nakenhavre (inklusive Avena nuda L.) Korn inklusive Hordeum vulgare L. CPVO-TQ 019 4 300 20 000 nakenkorn – höst Korn inklusive Hordeum vulgare L. CPVO-TQ 019 165 100 5 503 200 nakenkorn – vår Råg Secale cereale L. CPVO-TQ 058 17 800 355 800 Rågvete x Triticosecale CPVO-TQ 121 42 600 852 250 Wittm. Vete – höst Triticum aestivum CPVO-TQ 003 148 000 4 933 400 L. emend. Fiori et Paol. Vete – vår Triticum aestivum CPVO-TQ 003 26 800 892 500 L. emend. Fiori et Paol. Speltvete Triticum spelta L. - 25 000 25 000 Foderärt, kokärt Pisum sativum L. CPVO-TQ 007 19 900 35 000 Åkerböna Vicia faba L. CPVO-TQ 5 200 40 000 Broadbean Potatis Solanum tuberosum CPVO-TQ 023 190 050 190 050 L. Foderbeta Beta vulgaris L. UPOV-TP 150 1 400 1 400 Kålrot Brassica napus L. CPVO-TQ 089 300 300 Sojaböna Glycine max L. UPOV-TP 080 12 000 12 000 Spånadslin, Linum CPVO-TQ 057 19 500 389 000 oljelin usitatissimum L.

text: SJVFS 2016:18

text: Bilaga 2

text: SJVFS 2001:33

text: Bilaga 3

text: Märkningskrav

text: 1. Texten "EU:s regler". 2. Namn och adress på den som ansvarar för märkningen. 3. Månad och år för försegling av partiet. 4. Art. 5. Sort. 6. Ordet ”bevarandesort”. 7. Ursprungsregion. 8. Partiets referensnummer. 9. Netto- eller bruttovikt. 10. Har pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser använts, ska även typ av tillsats anges samt det ungefärliga förhållandet mellan frönas vikt och totalvikten. Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan specialbehandling ska detta anges. (

text: SJVFS 2012:10