text: Den läroplan som framgår av bilagan till denna förordning ska gälla för förskolan. ___________ 1. Denna förordning ska kungöras i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS). 2. Förordningen träder i kraft den 1 juli 2019. 3. Genom förordningen upphävs förordningen (

text: SKOLFS 1998:16

text: ) om läroplan för förskolan. På regeringens vägnar ISABELLA LÖVIN Eva Lenberg (Utbildningsdepartementet)

text: Bilaga

text: 1 Förskolans värdegrund och uppdrag

text: Grundläggande värden

text: Förskolan ingår i skolväsendet och vilar på demokratins grund. Av

text: skollagen (2010:800)

text: framgår att utbildningen i förskolan syftar till att barn ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska också förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna, för de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på och för att lagar och andra föreskrifter som gäller i samhället ska följas. Var och en som verkar inom förskolan ska främja aktning för människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män, flickor och pojkar, samt solidaritet mellan människor. Inget barn ska i förskolan bli utsatt för diskriminering på grund av kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder, hos barnet eller någon som barnet har anknytning till, eller för annan kränkande behandling. Alla sådana tendenser ska aktivt motverkas. Utbildningen ska genomföras i demokratiska former och lägga grunden till ett växande intresse och ansvar hos barnen för att aktivt delta i samhället och för en hållbar utveckling – såväl ekonomisk och social som miljömässig. Både ett långsiktigt och globalt framtidsperspektiv ska synliggöras i utbildningen. Förskolan ska spegla de värden och rättigheter som uttrycks i Förenta nationernas konvention om barnets rättigheter (barnkonventionen). Utbildningen ska därför utgå från vad som bedöms vara barnets bästa, att barn har rätt till delaktighet och inflytande och att barnen ska få kännedom om sina rättigheter.

text: Förståelse och medmänsklighet

text: språk och kulturer, inklusive de nationella minoriteternas språk och kulturer. Av lagen (

text: ) om nationella minoriteter och minoritetsspråk framgår att de nationella minoriteterna är judar, romer, samer, sverigefinnar och tornedalingar. Samerna är även ett urfolk. Av

text: språklagen (2009:600)

text: framgår att de nationella minoritetsspråken är finska, jiddisch, meänkieli, romani chib och samiska.

text: Saklighet och allsidighet

text: Förskolan ska vara öppen för skilda uppfattningar. Alla som verkar i förskolan ska samtidigt hävda de grundläggande värden som anges i

text: skollagen

text: och denna läroplan och klart ta avstånd från sådant som strider mot dessa värden. Förskolan ska uppmuntra barnen att utveckla sitt språk och föra fram sina tankar och idéer och skapa förutsättningar för detta. Barnens åsikter ska tas tillvara i utbildningen och de ska få möjlighet att bilda sig egna uppfattningar och göra val utifrån sina egna förutsättningar. På så sätt kan barnen utveckla tilltro till sin egen förmåga samt bli delaktiga och utöva inflytande över utbildningen. Barn i förskolan ska inte bli ensidigt påverkade till förmån för den ena eller andra åskådningen. Därför ska undervisningen vara saklig, allsidig och ickekonfessionell. Förhållningssättet hos alla som verkar i förskolan, och deras sätt att agera och tala om något, påverkar barnens förståelse och respekt för de rättigheter och skyldigheter som gäller i ett demokratiskt samhälle. Därför är alla som verkar i förskolan viktiga som förebilder.

text: En likvärdig utbildning

text: Enligt

text: skollagen

text: ska utbildningen vara likvärdig oavsett var i landet den anordnas. Den ska ta hänsyn till barns olika förutsättningar och behov och anpassas till alla barn i förskolan. Det innebär att utbildningen inte kan utformas på samma sätt överallt och att förskolans resurser därför inte ska fördelas lika. Utbildningen ska ta sin utgångspunkt i läroplanen och det barnen visar intresse för samt i det kunnande och de erfarenheter som barnen tidigare har tillägnat sig. Den ska kontinuerligt utmana barnen vidare genom att inspirera till nya upptäckter och kunskaper. Förskolan ska särskilt uppmärksamma barn som av olika anledningar behöver mer ledning och stimulans eller särskilt stöd. Alla barn ska få en utbildning som är utformad och anpassad så att de utvecklas så långt som möjligt. Barn som tillfälligt eller varaktigt behöver mer stöd och stimulans ska få detta utformat utifrån sina egna behov och förutsättningar. Förskolan ska aktivt och medvetet främja alla barns lika rättigheter och möjligheter, oberoende av könstillhörighet. Förskolan har ett ansvar för att motverka könsmönster som begränsar barnens utveckling, val och lärande. Hur förskolan organiserar utbildningen, hur barnen blir bemötta samt vilka krav och förväntningar som ställs på barnen bidrar till att forma deras uppfattningar om vad som är kvinnligt och manligt. Förskolan ska därför organisera utbildningen så att barnen möts, leker och lär tillsammans, samt prövar och utvecklar sina förmågor och intressen, med samma möjligheter och på lika villkor, oberoende av könstillhörighet.

text: Förskolans uppdrag

text: Helhetssyn

text: Utbildningen i förskolan ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet och lägga grunden för ett livslångt lärande. Den ska vara rolig, trygg och lärorik för alla barn. Utbildningen ska utgå från en helhetssyn på barn och barnens behov, där omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet. I samarbete med hemmen ska förskolan främja barnens utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar. I utbildningen ingår undervisning. I undervisningen ska barnen stimuleras och utmanas med läroplanens mål som utgångspunkt och riktning. Undervisningen ska syfta till utveckling och lärande hos barnen och utgå från ett innehåll som är planerat eller uppstår spontant eftersom barns utveckling och lärande sker hela tiden. Förskollärare ska ansvara för det pedagogiska innehållet i undervisningen och för att det målinriktade arbetet främjar barns utveckling och lärande. I det ingår att värdera och att välja arbetssätt och lärverktyg utifrån vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Förskollärare har därmed ett särskilt ansvar i utbildningen som arbetslaget genomför gemensamt. I undervisningen medverkar även andra i arbetslaget, till exempel barnskötare, till att främja barns utveckling och lärande. Förskolan ska vara en levande social gemenskap som ger trygghet samt vilja och lust att lära. Barn skapar sammanhang och mening utifrån sina erfarenheter och sätt att tänka. Därför ska de i förskolan möta respekt för sin person och sitt sätt att tänka och förstå sin omvärld. Alla som arbetar i förskolan ska ge varje barn förutsättningar att utveckla tillit och självförtroende. De ska uppmuntra barnens nyfikenhet, kreativitet och intresse. Barnens rätt till kroppslig och personlig integritet ska också respekteras. Det gäller bland annat i den dagliga omsorgen och i frågor om dokumentation. Utbildningen i förskolan ska planeras och genomföras på ett sådant sätt så att den främjar barnens utveckling, hälsa och välbefinnande. Förskolan ska erbjuda barnen en god och hälsofrämjande miljö och en väl avvägd dagsrytm med såväl vila som fysiska aktiviteter och andra aktiviteter som är anpassade efter deras behov och vistelsetid. Miljön ska vara tillgänglig för alla barn och inspirera dem att samspela och att utforska omvärlden samt stödja barnens utveckling, lärande, lek och kommunikation. Miljön i förskolan ska erbjuda alla barn varierade aktiviteter i olika sammanhang. Många valmöjligheter ger ökade förutsättningar för barnen att bredda sina lekmönster och val av aktiviteter. Det är viktigt att alla som arbetar i förskolan bidrar till att barnen oavsett könstillhörighet ges förutsättningar för utvidgade upplevelser och uppfattningar om sina möjligheter. Förskolans miljö ska inspirera och utmana barnen att bredda sina förmågor och intressen utan att begränsas av könsstereotypa uppfattningar. Förskolan ska samarbeta med hemmen för att ge barnen möjlighet att utvecklas efter sina förutsättningar. Förskolan ska tydliggöra för barnen och barnens vårdnadshavare vilka mål utbildningen har. Detta är en förutsättning för deras möjlighet till inflytande och förståelse för förskolans uppdrag. Det är viktigt att alla som

text: ingår i arbetslaget har god förmåga att förstå och samspela med barnen och att skapa tillitsfulla relationer med hemmen, så att förskoletiden blir positiv för barnen.

text: Lek och rörelse

text: För barn är det lek i sig som är viktigt. Lek är grunden för utveckling, lärande och välbefinnande. I lek får barnen möjlighet att imitera, fantisera och bearbeta intryck. På så sätt kan de bilda sig en uppfattning om sig själva och andra människor. Lek stimulerar fantasi och inlevelse. Lek kan också utmana och stimulera barnens motorik, språkutveckling, kommunikation, samarbete och problemlösning samt förmåga att tänka i bilder och symboler. Därför är det viktigt att ge barnen tid, rum och ro att hitta på lekar, experimentera och uppleva. Lek och rörelse ska ha en central plats i utbildningen. Ett förhållningssätt hos alla som ingår i arbetslaget och en miljö som uppmuntrar till lek och rörelse har stor betydelse för barnens utveckling, lärande och välbefinnande. Barnen ska ges förutsättningar både för lek som de själva tar initiativ till och som någon i arbetslaget introducerar. Alla barn ska ges möjlighet att delta i gemensamma lekar utifrån sina förutsättningar och sin förmåga. När någon i arbetslaget följer eller leder lek på lämpligt sätt, antingen utanför leken eller genom att själva delta, kan faktorer som begränsar leken uppmärksammas samt arbetssätt och miljöer som främjar lek utvecklas. Genom en aktiv närvaro är det möjligt att stödja kommunikationen mellan barnen samt förebygga och hantera konflikter.

text: Språk, kommunikation och skapande

text: Språk, lärande och identitetsutveckling hänger nära samman. Förskolan ska därför lägga stor vikt vid att stimulera barnens språkutveckling i svenska. Barnen ska erbjudas stimulerande läsmiljöer som skapar intresse och nyfikenhet för såväl skönlitteratur som sakprosa och andra texter. De ska få lyssna till högläsning och ges möjlighet till delaktighet genom att samtala om texter och bilder. Förskolan ska uppmuntra och ta tillvara barns nyfikenhet och intresse för att kommunicera på olika sätt. Barnen ska få utveckla ett nyanserat talspråk och ordförråd samt få möjlighet att leka med ord. Utbildningen ska ge barnen förutsättningar att kunna tänka, lära och kommunicera i olika sammanhang och för skilda syften. Därigenom läggs grunden till att barnen på sikt kan värdera information och tillägna sig de kunskaper som alla i samhället behöver. Förmåga att kommunicera, söka ny kunskap och samarbeta är nödvändigt i ett samhälle som präglas av ett stort informationsflöde och kontinuerlig förändring. Barn som tillhör de nationella minoriteterna, där urfolket samer ingår, ska även stödjas i sin språkutveckling i sitt nationella minoritetsspråk och främjas i sin utveckling av en kulturell identitet. Förskolan ska därigenom bidra till att skydda och främja de nationella minoriteternas språk och kulturer. För döva barn, barn med hörselnedsättning och barn som av andra skäl har behov av teckenspråk ska språkutvecklingen i det svenska teckenspråket främjas.

text: Barn med annat modersmål än svenska ska ges möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål. I förskolans uppdrag ingår att överföra och utveckla ett kulturarv – värden, traditioner och historia, språk och kunskaper – från en generation till nästa. Förskolan ska också se till att olika kulturer synliggörs i utbildningen. Barnen ska ges tid, rum och ro till eget skapande. De ska få möjlighet att utforska, reflektera kring och beskriva sin omvärld. Utbildningen ska ge barnen möjlighet att uppleva, gestalta och kommunicera genom olika estetiska uttrycksformer som bild, form, drama, rörelse, sång, musik och dans. Detta inbegriper att barnen ska få möjlighet att konstruera, forma och skapa genom att använda olika material och tekniker. På så sätt är skapande både ett innehåll och en metod i förskolan för att främja barnens utveckling och lärande. Utbildningen i förskolan ska ta tillvara barnens nyfikenhet samt utmana och stimulera deras intresse för, och kunskaper om, natur, samhälle och teknik. Barnen ska få möjlighet att använda matematik för att undersöka och beskriva sin omvärld samt lösa vardagliga problem. Utbildningen ska också ge barnen förutsättningar att utveckla adekvat digital kompetens genom att ge dem möjlighet att utveckla en förståelse för den teknikutveckling de möter i vardagen.

text: Hållbar utveckling samt hälsa och välbefinnande

text: En positiv framtidstro ska prägla utbildningen. Utbildningen ska ge barnen möjlighet att tillägna sig ett ekologiskt och varsamt förhållningssätt till sin omgivande miljö och till natur och samhälle. Barnen ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur de olika val som människor gör kan bidra till en hållbar utveckling – såväl ekonomisk och social som miljömässig. Barnen ska få förutsättningar att utveckla sin motorik och en allsidig rörelseförmåga genom att de ges möjlighet att delta i varierade fysiska aktiviteter återkommande under dagen. De ska även regelbundet få vistas i olika naturmiljöer. Utbildningen ska ge barnen möjlighet att uppleva rörelseglädje och därigenom utveckla sitt intresse för att vara fysiskt aktiva. När fysisk aktivitet, näringsriktiga måltider och hälsosam livsstil är en naturlig del av barnens dag kan utbildningen bidra till att barnen förstår hur detta kan påverka hälsa och välbefinnande. Utbildningen ska ge varje barn möjligheter att utforska, ställa frågor och samtala om företeelser och samband i omvärlden och på så sätt utmana och stimulera deras intresse för hälsa och välbefinnande samt för hållbar utveckling.

text: Omsorg, utveckling och lärande

text: Förskolan ska stimulera varje barns utveckling och lärande. Utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet när det gäller såväl innehåll som arbetssätt. Vid val av lärverktyg behöver hänsyn tas till barns förutsättningar, ålder och mognad. För barn i åldern under 2 år bör endast analoga lärverktyg användas. För barn i övriga åldrar bör eventuell användning av andra lärverktyg än analoga ske med stor restriktivitet. Barnen ska ges förutsättningar för bildning, tänkande och kunskapsutveckling utifrån olika aspekter såsom intellektuella, språkliga, etiska, praktiska, sinnliga och estetiska. Detta förutsätter att alla i arbetslaget deltar i en aktiv diskussion om barnens lärande och om hur barn bäst tillägnar sig viktiga kunskaper för framtiden. Olika aspekter på kunskap är naturliga utgångspunkter i en sådan diskussion. Kunskap är inget entydigt begrepp. Kunskap kommer till uttryck i olika former – såsom fakta, förståelse, färdighet och förtrogenhet – som förutsätter och samspelar med varandra. Förskolans arbete ska inriktas på att ge utrymme för olika kunskapsformer och att skapa ett lärande där dessa former balanseras och blir till en helhet. Med ett temainriktat arbetssätt kan barnens lärande bli mångsidigt och sammanhängande. Utbildningen ska ta tillvara barnens egna erfarenheter, behov och det de visar intresse för. Samtidigt ska barnen kontinuerligt utmanas vidare utifrån läroplanen genom att inspireras till nya upptäckter och kunskaper. Förskolan ska bidra till kontinuitet och progression i barnens utveckling och lärande samt förbereda för fortsatt utbildning. Förskolan ska stimulera barnens kreativitet, nyfikenhet och självkänsla. Barnen ska få möjlighet att förundras och utveckla sin förmåga att utforska, kommunicera och reflektera. Utbildningen ska stimulera barnen till att ta initiativ och ansvar samt ge dem möjlighet att arbeta både självständigt och tillsammans med andra. Utbildningen ska uppmuntra och utmana barnen att pröva sina egna och andras idéer, lösa problem och omsätta idéerna i handling. Barngruppen och samspelet mellan barnen är en viktig och aktiv del i barnens utveckling och lärande i förskolan. Undervisningen ska baseras på såväl att barnen lär tillsammans och av varandra som samspelet mellan vuxna och barn. Alla som ingår i arbetslaget ska därför vara uppmärksamma på alla barns möjligheter till samspel mellan enskilda barn, i barngruppen och med de vuxna. Barnen lär sig genom lek, socialt samspel, utforskande och skapande men också genom att iaktta, samtala och reflektera. Barnens lärande kan bli mångsidigt och sammanhängande om arbetssätten varierar och miljön är utmanande och stimulerande samt lockar till lek och aktivitet. Utbildningen ska ge utrymme för barnens egna initiativ, fantasi och kreativitet. Barnen ska kunna växla mellan olika aktiviteter under dagen, både utomhus och inomhus och i varierande miljöer.

text: Varje förskolas utveckling

text: att rektorn och alla som ingår i arbetslaget systematiskt och kontinuerligt dokumenterar, följer upp, utvärderar och analyserar resultaten i utbildningen.

text: 2 Mål och riktlinjer

text: Målen anger inriktningen på utbildningen i förskolan och därmed den förväntade kvalitetsutvecklingen i utbildningen samt hur denna bidrar till varje barns utveckling och lärande. Riktlinjerna anger förskollärares ansvar för att undervisningen bedrivs i enlighet med målen i läroplanen. Riktlinjerna anger också uppdraget för var och en i arbetslaget, där förskollärare, barnskötare och annan personal kan ingå, att erbjuda varje barn en trygg omsorg samt främja alla barns utveckling och lärande. Alla som arbetar i förskolan ska följa de normer och värden som förskolans läroplan anger och bidra till att genomföra förskolans uppdrag.

text: 2.1 Normer och värden

text: Förskolan ska aktivt och medvetet påverka och stimulera barnen att efterhand omfatta vårt samhälles gemensamma värderingar och låta dem komma till uttryck i praktisk vardaglig handling i olika sammanhang.

text: Mål

text: Förskolan ska ge varje barn förutsättningar att utveckla – öppenhet, respekt, solidaritet och ansvarstagande, – förmåga att ta hänsyn till och leva sig in i andra människors situation samt vilja att hjälpa andra, – förmåga att upptäcka, reflektera över och ta ställning till etiska dilemman och livsfrågor i vardagen, – respekt och förståelse för alla människors lika värde och de mänskliga rättigheterna, och – ett växande ansvar och intresse för hållbar utveckling och att aktivt delta i samhället.

text: Riktlinjer

text: Arbetslaget ska – visa respekt för individen och medverka till att skapa ett demokratiskt klimat, där barnen får möjlighet att känna samhörighet och utveckla ansvar och solidaritet, – samverka i arbetet med aktiva åtgärder för att förebygga diskriminering och kränkande behandling, – medvetet och aktivt arbeta med jämställdhet, – stimulera barnens samspel samt hjälpa och stödja dem att bearbeta konflikter, reda ut missförstånd, kompromissa och respektera varandra, – uppmärksamma och problematisera etiska dilemman och livsfrågor i vardagen, – uppmärksamma barnen på att människor kan ha olika värderingar som styr deras uppfattningar och handlingar och samtidigt förankra de grundläggandena värdena, och – samarbeta med vårdnadshavare, samt diskutera regler och förhållningssätt i förskolan med vårdnadshavare, för att främja barnets utveckling till en ansvarskännande människa och samhällsmedlem.

text: 2.2 Omsorg, utveckling och lärande

text: Utbildningen i förskolan ska bidra till att barnet utvecklar en förståelse för sig själv och sin omvärld. Utforskande, nyfikenhet och lust att leka och lära ska vara grunden för utbildningen. Den ska präglas av att omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet. Utbildningen i förskolan ska utgå från läroplanen och barnens behov, samt ta tillvara på barnens erfarenheter och det de visar intresse för. Flödet av barnens tankar och idéer ska tas tillvara för att skapa mångfald i lärandet.

text: Mål

text: Förskolan ska ge varje barn förutsättningar att utveckla – sin identitet och känna trygghet i den samt medvetenhet om rätten till sin kroppsliga och personliga integritet, – självständighet och tillit till sin egen förmåga, – nyfikenhet, kreativitet och lust att leka och lära, – förmåga att fungera enskilt och i grupp, samarbeta, hantera konflikter och förstå rättigheter och skyldigheter samt att ta ansvar för gemensamma regler, – förmåga att lyssna på och reflektera över andras uppfattningar samt att reflektera och ge uttryck för egna uppfattningar, – fantasi och föreställningsförmåga, – motorik, koordinationsförmåga och kroppsuppfattning samt förståelse för hur viktigt det är med rörelse och att ta hand om sin hälsa och sitt välbefinnande, – förmåga att använda och förstå begrepp, se samband och upptäcka nya sätt att förstå sin omvärld,

text: – förmåga att skapa samt förmåga att uttrycka och kommunicera upplevelser, tankar och erfarenheter i olika uttrycksformer som bild, form, drama, rörelse, sång, musik och dans, – intresse för litteratur, berättelser, bilder och texter samt sin förmåga att använda sig av, tolka, ifrågasätta och samtala om dessa, – ett nyanserat talspråk och ordförråd samt förmåga att leka med ord, berätta, uttrycka tankar, ställa frågor, argumentera och kommunicera med andra i olika sammanhang och med skilda syften, – intresse för bokstäver och för att lära sig läsa samt förståelse för hur skriftspråk och symboler kan används för att förmedla budskap, – sin kulturella identitet samt kunskap om och intresse för olika kulturer och förståelse för värdet av att leva i ett samhälle präglat av mångfald samt intresse för det lokala kulturlivet, – både det svenska språket och det egna nationella minoritetsspråket, om barnet tillhör en nationell minoritet, – både det svenska språket och sitt modersmål, om barnet har ett annat modersmål än svenska, – svenskt teckenspråk, om barnet har hörselnedsättning, är dövt eller av andra skäl har behov av teckenspråk, – förmåga att använda matematik för att undersöka, reflektera över och pröva olika lösningar av egna och andras problemställningar, – förståelse för rum, tid och form, och grundläggande egenskaper hos mängder, mönster, antal, ordning, tal, mätning och förändring, samt att resonera matematiskt om detta, – förmåga att urskilja, uttrycka, undersöka och använda matematiska begrepp och samband mellan begrepp, – förståelse för samband i naturen och för naturens olika kretslopp samt för hur människor, natur och samhälle påverkar varandra, – förståelse för hur människors olika val i vardagen kan bidra till en hållbar utveckling, – förståelse för naturvetenskap, kunskaper om växter och djur samt enkla kemiska processer och fysikaliska fenomen, – förmåga att utforska, beskriva med olika uttrycksformer, ställa frågor om och samtala om naturvetenskap och teknik, – förmåga att upptäcka och utforska teknik i vardagen, och – förmåga att bygga, skapa och konstruera med hjälp av olika tekniker, material och redskap.

text: Riktlinjer

text: Förskollärare ska ansvara för att varje barn – upplever att det är roligt och meningsfullt att lära sig nya saker,

text: – får nya utmaningar som stimulerar lusten att erövra nya erfarenheter och kunskaper, – får förutsättningar för att utvecklas, leka och lära och samtidigt stimuleras att använda hela sin förmåga, – erbjuds en god omsorg med balans mellan fysiska aktiviteter, andra aktiviteter och vila, – utmanas och stimuleras i sin motoriska, sociala, emotionella och kognitiva utveckling, – får goda förutsättningar att bygga upp tillitsfulla relationer och känna sig trygga i gruppen, – utmanas och stimuleras i sin språkutveckling och utveckling av kommunikation, – får förutsättningar att utveckla intresse för såväl skönlitteratur som sakprosa och andra texter, och – utmanas och stimuleras i sin utveckling i matematik, naturvetenskap och teknik. Arbetslaget ska – verka för en god, hälsofrämjande och tillgänglig miljö för omsorg, lek, fysisk aktivitet, utveckling och lärande, – inspirera och utmana barnen att bredda sina förmågor och intressen på ett sätt som går utöver könsstereotypa val, – ta vara på barnens kunskaper, vetgirighet, vilja och lust att leka och lära samt stärka barnets tillit till sin egen förmåga, – uppmärksamma samt ge ledning och stimulans till alla barn samt särskilt stöd till de barn som av olika skäl behöver det i sin utveckling, – stimulera barnens språkutveckling och intresse för läsning, – utmana barnens nyfikenhet och förståelse för språk och kommunikation samt för matematik, naturvetenskap och teknik, – skapa förutsättningar för barnen att utveckla sin förmåga att kommunicera, dokumentera och förmedla upplevelser, erfarenheter, idéer och tankar med hjälp av olika uttrycksformer, – skapa förutsättningar för barnen att förstå hur deras egna handlingar kan påverka miljön och bidra till en hållbar utveckling, och – skapa förutsättningar för barnen att lära känna sin närmiljö och de samhällsfunktioner som har betydelse för det dagliga livet samt att ta del av det lokala kulturlivet.

text: 2.3 Barns delaktighet och inflytande

text: utbildningen.

text: Mål

text: Förskolan ska ge varje barn förutsättningar att utveckla – intresse för och förmåga att uttrycka tankar och åsikter så att de kan påverka sin situation, – förmåga att ta ansvar för sina egna handlingar och för miljön i förskolan, och – förståelse för demokratiska principer och förmåga att samarbeta och fatta beslut i enlighet med dem.

text: Riktlinjer

text: Förskollärare ska ansvara för att varje barn – får ett reellt inflytande över arbetssätt och innehåll. Arbetslaget ska – främja barnens förmåga att vara delaktiga och utöva inflytande över sin utbildning, – respektera varje barns rätt att uttrycka sina åsikter med olika uttrycksformer samt säkerställa att barnens uppfattningar och åsikter tas tillvara och kommer till uttryck i utbildningen, – främja barnens förmåga att ta ansvar för sig själva och för samvaron i barngruppen, – säkerställa att alla barn får lika stort inflytande över och utrymme i utbildningen oavsett könstillhörighet, och – förbereda barnen för delaktighet och ansvar och för de rättigheter och skyldigheter som gäller i ett demokratiskt samhälle.

text: 2.4 Förskola och hem

text: För att skapa bästa möjliga förutsättningar för att barnen ska kunna utvecklas rikt och mångsidigt ska förskolan samarbeta på ett nära och förtroendefullt sätt med hemmen.

text: Riktlinjer

text: Förskollärare ska ansvara för att – utvecklingssamtalets innehåll, utformning och genomförande överensstämmer med de nationella målen, och – vårdnadshavare ges möjlighet att vara delaktiga i utvärderingen av utbildningen. Arbetslaget ska – ta ansvar för att utveckla en tillitsfull relation mellan förskolan och hemmen,

text: 2.5 Övergång och samverkan

text: Förskolan ska samverka på ett förtroendefullt sätt med förskoleklassen, skolan och fritidshemmet för att stödja barnens utveckling och lärande i ett långsiktigt perspektiv. Inför övergångar ska de berörda skolformerna och fritidshemmet utbyta kunskaper, erfarenheter och information om innehållet i utbildningen för att skapa sammanhang, kontinuitet och progression i barnens utveckling och lärande. Det ska även finnas samarbetsformer som syftar till att förbereda barnen och deras vårdnadshavare inför övergångar från förskolan till förskoleklassen, skolan och fritidshemmet.

text: Riktlinjer

text: Förskollärare ska ansvara för att – i samverkan med förskollärare och lärare i förskoleklassen, skolan och fritidshemmet, utbyta kunskaper och erfarenheter samt information om innehållet i utbildningen för att skapa sammanhang, kontinuitet och progression i barnens utveckling och lärande, och – vid övergångar särskilt uppmärksamma barn i behov av särskilt stöd i sin utveckling.

text: Arbetslaget ska – i samverkan med förskollärare och lärare i förskoleklassen, skolan och fritidshemmet förbereda barnen och deras vårdnadshavare inför övergångar.

text: 2.6 Uppföljning, utvärdering och utveckling

text: Alla som ingår i arbetslaget ska utifrån sina roller genomföra utbildningen i enlighet med de nationella målen och undersöka vilka åtgärder som behöver vidtas för att förbättra utbildningen och därmed öka måluppfyllelsen. För att stödja och utmana barn i deras lärande behövs kunskap om vilka arbetssätt och lärverktyg som bäst gynnar barns utveckling. Det behövs också kunskap om varje barns erfarenheter, kunnande och delaktighet samt inflytande över och intresse för de olika målområdena. Dessutom behövs kunskap om hur barns utforskande, frågor, erfarenheter och engagemang tas tillvara i utbildningen, hur deras kunnande förändras samt när de upplever utbildningen som intressant, rolig och meningsfull. Syftet med utvärdering är att få kunskap om hur förskolans kvalitet, det vill säga utbildningens organisation, innehåll och genomförande, kan utvecklas så att varje barn ges bästa möjliga förutsättningar för utveckling och lärande. Det hand-

text: lar ytterst om att utveckla bättre arbetsprocesser, kunna bedöma om arbetet sker i enlighet med målen och undersöka vilka åtgärder som behöver vidtas för att förbättra förutsättningarna för barn att leka, lära, utvecklas, känna sig trygga och ha roligt i förskolan. Det är analyserna av utvärderingens resultat som pekar ut väsentliga utvecklingsområden. All form av utvärdering ska utgå från ett tydligt barnperspektiv. Barn och vårdnadshavare ska vara delaktiga i utvärdering och deras röster ska lyftas fram.

text: Riktlinjer

text: Förskollärare ska ansvara för att – varje barns utveckling och lärande kontinuerligt och systematiskt följs, dokumenteras och analyseras för att det ska vara möjligt att utvärdera hur förskolan tillgodoser barnens möjligheter att utvecklas och lära i enlighet med läroplanens mål, – dokumentation, uppföljning, utvärdering och analys omfattar hur läroplansmålen integreras med varandra och bildar en helhet i utbildningen, – kritiskt granska att de utvärderingsmetoder som används är ändamålsenliga och utgår från de grundläggande värden och intentioner som uttrycks i läroplanen, – resultat från uppföljningar och utvärderingar systematiskt och kontinuerligt analyseras i syfte att utveckla förskolans kvalitet och därmed barnens möjligheter till omsorg samt förutsättningar för utveckling och lärande, och – analysen används för att vidta åtgärder för att förbättra utbildningen.

text: Arbetslaget ska – kontinuerligt och systematiskt följa, dokumentera och analysera varje barns utveckling och lärande för att göra det möjligt att följa barns förändrade kunnande samt utvärdera hur förskolan tillgodoser barnens möjligheter att utvecklas och lära i enlighet med läroplanens mål, – följa upp och utvärdera hur barnen har möjlighet till inflytande över utbildningen samt hur utbildningen tar tillvara barnens behov, intressen, uppfattningar och åsikter, – följa upp och utvärdera vårdnadshavares möjligheter till inflytande, och – analysera resultaten av uppföljningar och utvärderingar i syfte att utveckla förskolans kvalitet och därmed barnens möjligheter till omsorg samt förutsättningar för utveckling och lärande.

text: 2.7 Förskollärares ansvar i undervisningen

text: Undervisningen i förskolan ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet och ske under ledning av förskollärare och syfta till barns utveckling och lärande genom inhämtande och utvecklande av kunskaper och värden. Förskollärare ska leda de målstyrda processerna och i undervisningen ansvara för att – omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet, – planering och genomförande utgår från läroplanen och från det kunnande och de erfarenheter som barnen tidigare har tillägnat sig,

text: – spontant uppkomna aktiviteter och intressen, vardagliga aktiviteter och rutiner i förskolan blir en del av undervisningen, – utveckla pedagogiskt innehåll och goda, hälsofrämjande och tillgängliga miljöer som bidrar till utveckling och lärande och som utmanar och stimulerar barnens intresse och nyfikenhet samt håller kvar deras uppmärksamhet, och – värdera och välja ändamålsenliga arbetssätt och lärverktyg som bidrar till barns utveckling och lärande.

text: 2.8 Rektorns ansvar

text: Som pedagogisk ledare och chef för förskollärare, barnskötare och övrig personal vid förskoleenheten har rektorn det övergripande ansvaret för att utbildningen som helhet vilar på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet samt genomförs i enlighet med de nationella målen. Rektorn har ansvaret för förskolans kvalitet och har därvid, inom givna ramar, ett särskilt ansvar för att – planera, följa upp, utvärdera och utveckla utbildningen systematiskt och kontinuerligt och därmed verka för ökad måluppfyllelse, – genomföra det systematiska kvalitetsarbetet under medverkan av förskollärare, barnskötare och övrig personal samt säkerställa att barnens vårdnadshavare ges möjlighet att delta i kvalitetsarbetet, – inkludera arbetet med jämställdhet i det systematiska kvalitetsarbetet, – förskolans arbete med aktiva åtgärder mot diskriminering och kränkande behandling genomförs och dokumenteras fortlöpande, – förskollärare ges förutsättningar att ansvara för undervisningen, – varje barn tillsammans med vårdnadshavare får en god introduktion i förskolan, – förskolans arbetsformer utvecklas för att gynna barnens inflytande, – en god och tillgänglig miljö utformas, med tillgång till olika lärverktyg, – utbildningen utgår från kunskap om vilka arbetssätt och lärverktyg som bäst gynnar barns utveckling, – utbildningen utformas så att barn i behov av särskilt stöd i sin utveckling får det stöd och de utmaningar de behöver, – utforma utbildningen och anpassa resursfördelningen så att alla barn får det stöd och de utmaningar de behöver för utveckling och lärande, – samarbetsformer utvecklas med förskoleklassen, skolan och fritidshemmet för att stödja barnens utveckling och lärande, – samverkan kommer till stånd med förskoleklassen, skolan och fritidshemmet för att skapa förutsättningar för en samsyn och ett förtroendefullt samarbete, – utveckla formerna för samarbete mellan förskolan och vårdnadshavare och informera dem om förskolans mål och sätt att arbeta, och – förskollärare, barnskötare och övrig personal får den kompetensutveckling som krävs för att de professionellt ska kunna utföra sina uppgifter och kontinuerligt ges möjligheter att dela med sig av sin kunskap och att lära av varandra för att utveckla utbildningen.

title: Förordning om läroplan för förskolan

text: Den läroplan som framgår av bilagan till denna förordning ska gälla för förskolan. 1. Denna förordning ska kungöras i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS). 2. Förordningen träder i kraft den 1 juli 2019. 3. Genom förordningen upphävs förordningen (

text: SKOLFS 1998:16

text: Bilaga

text: 1 Förskolans värdegrund och uppdrag

text: Grundläggande värden

text: skollagen (2010:800)

text: framgår att utbildningen i förskolan syftar till att barn ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska också förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Var och en som verkar inom förskolan ska främja aktning för människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män, flickor och pojkar, samt solidaritet mellan människor. Inget barn ska i förskolan bli utsatt för diskriminering på grund av kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder, hos barnet eller någon som barnet har anknytning till, eller för annan kränkande behandling. Alla sådana tendenser ska aktivt motverkas. Utbildningen ska genomföras i demokratiska former och lägga grunden till ett växande intresse och ansvar hos barnen för att aktivt delta i samhället och för en hållbar utveckling – såväl ekonomisk och social som miljömässig. Både ett långsiktigt och globalt framtidsperspektiv ska synliggöras i utbildningen. Förskolan ska spegla de värden och rättigheter som uttrycks i FN:s konvention om barnets rättigheter (barnkonventionen). Utbildningen ska därför utgå från vad som bedöms vara barnets bästa, att barn har rätt till delaktighet och inflytande och att barnen ska få kännedom om sina rättigheter.

text: Förståelse och medmänsklighet

text: Var och en som verkar i förskolan ska främja aktning för varje människas egenvärde och verka för en hållbar utveckling. Utbildningen ska ge barnen möjlighet att utveckla sin förmåga till empati och omtanke om andra genom att uppmuntra och stärka deras medkänsla och inlevelse i andra människors situation. Utbildningen ska präglas av öppenhet och respekt för skillnader i människors uppfattningar och levnadssätt. Den ska ge barnen möjlighet att på olika sätt få reflektera över och dela sina tankar om livsfrågor. Det svenska samhällets ökande internationalisering ställer höga krav på människors förmåga att leva med och förstå de värden som ligger i en kulturell mångfald. Förskolan är en social och kulturell mötesplats som ska främja barnens förståelse för värdet av mångfald. Kännedom om olika levnadsförhållanden och kulturer kan bidra till att utveckla en förmåga att förstå och leva sig in i andra människors villkor och värderingar. Utbildningen i förskolan ska lägga grunden för barnens förståelse för olika språk och kulturer, inklusive de nationella minoriteternas språk och kulturer. Av lagen (

text: ) om nationella minoriteter och minoritetsspråk framgår att de nationella minoriteterna är judar, romer, samer, sverigefinnar och torne-

text: dalingar. Samerna är även ett urfolk. Av

text: språklagen (2009:600)

text: Saklighet och allsidighet

text: skollagen

text: och denna läroplan och klart ta avstånd från sådant som strider mot dessa värden. Förskolan ska uppmuntra barnen att föra fram sina tankar och idéer och skapa förutsättningar för detta. Barnens åsikter ska tas tillvara i utbildningen och de ska få möjlighet att bilda sig egna uppfattningar och göra val utifrån sina egna förutsättningar. På så sätt kan barnen utveckla tilltro till sin egen förmåga samt bli delaktiga och utöva inflytande över utbildningen. Barn i förskolan ska inte bli ensidigt påverkade till förmån för den ena eller andra åskådningen. Därför ska undervisningen vara saklig, allsidig och ickekonfessionell. Förhållningssättet hos alla som verkar i förskolan, och deras sätt att agera och tala om något, påverkar barnens förståelse och respekt för de rättigheter och skyldigheter som gäller i ett demokratiskt samhälle. Därför är alla som verkar i förskolan viktiga som förebilder.

text: En likvärdig utbildning

text: Enligt

text: skollagen

text: Förskolans uppdrag

text: Helhetssyn

text: Utbildningen i förskolan ska lägga grunden för ett livslångt lärande. Den ska vara rolig, trygg och lärorik för alla barn. Utbildningen ska utgå från en helhetssyn på barn och barnens behov, där omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet. I samarbete med hemmen ska förskolan främja barnens utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar. I utbildningen ingår undervisning. Undervisning innebär att stimulera och utmana barnen med läroplanens mål som utgångspunkt och riktning, och syftar till utveckling och lärande hos barnen. Undervisningen ska utgå från ett innehåll som är planerat eller uppstår spontant eftersom barns utveckling och lärande sker hela tiden. Förskollärare ska ansvara för det pedagogiska innehållet i undervisningen och för att det målinriktade arbetet främjar barns utveckling och lärande. Förskollärare har därmed ett särskilt ansvar i utbildningen som arbetslaget genomför gemensamt. I undervisningen medverkar även andra i arbetslaget, t.ex. barnskötare, till att främja barns utveckling och lärande. Förskolan ska vara en levande social gemenskap som ger trygghet samt vilja och lust att lära. Barn skapar sammanhang och mening utifrån sina erfarenheter och sätt att tänka. Därför ska de i förskolan möta respekt för sin person och sitt sätt att tänka och förstå sin omvärld. Alla som arbetar i förskolan ska ge varje barn förutsättningar att utveckla tillit och självförtroende. De ska uppmuntra barnens nyfikenhet, kreativitet och intresse. Barnens rätt till kroppslig och personlig integritet ska också respekteras. Det gäller bland annat i den dagliga omsorgen och i frågor om dokumentation. Utbildningen i förskolan ska planeras och genomföras på ett sådant sätt så att den främjar barnens utveckling, hälsa och välbefinnande. Förskolan ska erbjuda barnen en god miljö och en väl avvägd dagsrytm med både vila och aktiviteter som är anpassade efter deras behov och vistelsetid. Miljön ska vara tillgänglig för alla barn och inspirera dem att samspela och att utforska omvärlden samt stödja barnens utveckling, lärande, lek och kommunikation. Miljön i förskolan ska erbjuda alla barn varierade aktiviteter i olika sammanhang. Många valmöjligheter ger ökade förutsättningar för barnen att bredda sina lekmönster och val av aktiviteter. Det är viktigt att alla som arbetar i förskolan bidrar till att barnen oavsett könstillhörighet ges förutsättningar för utvidgade upplevelser och uppfattningar om sina möjligheter. Förskolans miljö ska inspirera och utmana barnen att bredda sina förmågor och intressen utan att begränsas av könsstereotypa uppfattningar. Förskolan ska samarbeta med hemmen för att ge barnen möjlighet att utvecklas efter sina förutsättningar. Förskolan ska tydliggöra för barnen och barnens vårdnadshavare vilka mål utbildningen har. Detta är en förutsättning för deras möjlighet till inflytande och förståelse för förskolans uppdrag. Det är viktigt att alla som ingår i arbetslaget har förmåga att förstå och samspela med barnen och att skapa tillitsfulla relationer med hemmen, så att förskoletiden blir positiv för barnen.

text: Lek är grunden för utveckling, lärande och välbefinnande

text: För barn är det lek i sig som är viktigt. I lek får barnen möjlighet att imitera, fantisera och bearbeta intryck. På så sätt kan de bilda sig en uppfattning om sig själva och andra människor. Lek stimulerar fantasi och inlevelse. Lek kan också utmana och stimulera barnens motorik, kommunikation, samarbete och problemlösning samt förmåga att tänka i bilder och symboler. Därför är det viktigt att ge barnen tid, rum och ro att hitta på lekar, experimentera och uppleva. Lek ska ha en central plats i utbildningen. Ett förhållningssätt hos alla som ingår i arbetslaget och en miljö som uppmuntrar till lek bekräftar lekens betydelse för barnens utveckling, lärande och välbefinnande. Barnen ska ges förutsättningar både för lek som de själva tar initiativ till och som någon i arbetslaget introducerar. Alla barn ska ges möjlighet att delta i gemensamma lekar utifrån sina förutsättningar och sin förmåga. När någon i arbetslaget följer eller leder lek på lämpligt sätt, antingen utanför leken eller genom att själva delta, kan faktorer som begränsar leken uppmärksammas samt arbetssätt och miljöer som främjar lek utvecklas. Genom en aktiv närvaro är det möjligt att stödja kommunikationen mellan barnen samt förebygga och hantera konflikter.

text: Kommunikation och skapande

text: Språk, lärande och identitetsutveckling hänger nära samman. Förskolan ska därför lägga stor vikt vid att stimulera barnens språkutveckling i svenska, genom att uppmuntra och ta tillvara deras nyfikenhet och intresse för att kommunicera på olika sätt. Barnen ska erbjudas en stimulerande miljö där de får förutsättningar att utveckla sitt språk genom att lyssna till högläsning och samtala om litteratur och andra texter. Utbildningen ska ge barnen förutsättningar att kunna tänka, lära och kommunicera i olika sammanhang och för skilda syften. Därigenom läggs grunden till att barnen på sikt tillägnar sig de kunskaper som alla i samhället behöver. Förmåga att kommunicera, söka ny kunskap och samarbeta är nödvändig i ett samhälle som präglas av stort informationsflöde och kontinuerlig förändring. Barn som tillhör de nationella minoriteterna, där urfolket samer ingår, ska även stödjas i sin språkutveckling i sitt nationella minoritetsspråk och främjas i sin utveckling av en kulturell identitet. Förskolan ska därigenom bidra till att skydda och främja de nationella minoriteternas språk och kulturer. För döva barn, barn med hörselnedsättning och barn som av andra skäl har behov av teckenspråk ska språkutvecklingen främjas i det svenska teckenspråket. Barn med annat modersmål än svenska ska ges möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål. I förskolans uppdrag ingår att överföra och utveckla ett kulturarv – värden, traditioner och historia, språk och kunskaper – från en generation till nästa. Förskolan ska också se till att olika kulturer synliggörs i utbildningen. Barnen ska ges tid, rum och ro till eget skapande. De ska få möjlighet att utforska, reflektera kring och beskriva sin omvärld. Utbildningen ska ge barnen möjlighet att uppleva, gestalta och kommunicera genom olika estetiska uttrycksformer som bild, form, drama, rörelse, sång, musik och dans. Detta

text: inbegriper att barnen ska få möjlighet att konstruera, forma och skapa genom att använda olika material och tekniker, såväl digitala som andra. På så sätt är skapande både ett innehåll och en metod i förskolan för att främja barnens utveckling och lärande. Utbildningen i förskolan ska ge barnen möjlighet att använda matematik för att undersöka och beskriva sin omvärld samt lösa vardagliga problem. Utbildningen ska också ge barnen förutsättningar att utveckla adekvat digital kompetens genom att ge dem möjlighet att utveckla en förståelse för den digitalisering de möter i vardagen. Barnen ska ges möjlighet att grundlägga ett kritiskt och ansvarsfullt förhållningssätt till digital teknik, för att de på sikt ska kunna se möjligheter och förstå risker samt kunna värdera information.

text: En positiv framtidstro ska prägla utbildningen. Utbildningen ska ge barnen möjlighet att tillägna sig ett ekologiskt och varsamt förhållningssätt till sin omgivande miljö och till natur och samhälle. Barnen ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur de olika val som människor gör kan bidra till en hållbar utveckling – såväl ekonomisk och social som miljömässig. Utbildningen ska ta tillvara barnens nyfikenhet samt utmana och stimulera deras intresse för och kunskaper om natur, samhälle och teknik. Barnen ska få förutsättningar att utveckla en allsidig rörelseförmåga genom att ges möjlighet att delta i fysiska aktiviteter och vistas i olika naturmiljöer. Utbildningen ska ge barnen möjlighet att uppleva rörelseglädje och därigenom utveckla sitt intresse för att vara fysiskt aktiva. När fysisk aktivitet, näringsriktiga måltider och hälsosam livsstil är en naturlig del av barnens dag kan utbildningen bidra till att barnen förstår hur detta kan påverka hälsa och välbefinnande. Utbildningen ska ge varje barn möjligheter att utforska, ställa frågor och samtala om företeelser och samband i omvärlden och på så sätt utmana och stimulera deras intresse för hälsa och välbefinnande samt för hållbar utveckling.

text: Omsorg, utveckling och lärande

text: Förskolan ska erbjuda barnen en trygg omsorg och har en viktig roll för att bidra till att grundlägga barnens trygghet och självkänsla. Utbildningen ska präglas av omsorg om barnets välbefinnande och trygghet. Alla barn ska få uppleva den tillfredsställelse och glädje det ger att göra framsteg, övervinna svårigheter och att vara en tillgång i gruppen. Förskolan ska ge barnen möjlighet att utveckla en positiv uppfattning om sig själva som lärande och skapande individer. Därför ska barnen få möjligheter att upptäcka och förundras, pröva och utforska samt tillägna sig och gestalta olika kunskaper och erfarenheter. Förskolan ska stimulera varje barns utveckling och lärande. Utbildningen ska alltid vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet när det gäller såväl innehåll som arbetssätt. Barnen ska ges förutsättningar för bildning, tänkande och kunskapsutveckling utifrån olika aspekter såsom intellektuella, språkliga, etiska, praktiska, sinnliga och estetiska. Detta förutsätter att alla i arbetslaget deltar i en aktiv diskussion om barnens lärande och om vad som är

text: viktig kunskap i dag och i framtiden. Olika aspekter på kunskap är naturliga utgångspunkter i en sådan diskussion. Kunskap är inget entydigt begrepp. Kunskap kommer till uttryck i olika former – såsom fakta, förståelse, färdighet och förtrogenhet – som förutsätter och samspelar med varandra. Förskolans arbete ska inriktas på att ge utrymme för olika kunskapsformer och att skapa ett lärande där dessa former balanseras och blir till en helhet. Med ett temainriktat arbetssätt kan barnens lärande bli mångsidigt och sammanhängande. Utbildningen ska ta tillvara barnens egna erfarenheter, behov och det de visar intresse för. Men barnen ska också kontinuerligt utmanas vidare utifrån läroplanen genom att inspireras till nya upptäckter och kunskaper. Förskolan ska bidra till kontinuitet och progression i barnens utveckling och lärande samt förbereda för fortsatt utbildning. Förskolan ska stimulera barnens kreativitet, nyfikenhet och självkänsla. Barnen ska få möjlighet att förundras och utveckla sin förmåga att utforska, kommunicera och reflektera. Utbildningen ska stimulera barnen till att ta initiativ och ansvar samt ge dem möjlighet att arbeta både självständigt och tillsammans med andra. Utbildningen ska uppmuntra och utmana barnen att pröva sina egna och andras idéer, lösa problem och omsätta idéerna i handling. Barngruppen och samspelet mellan barnen är en viktig och aktiv del i barnens utveckling och lärande i förskolan. Undervisningen ska baseras på såväl att barnen lär tillsammans och av varandra som samspelet mellan vuxna och barn. Alla som ingår i arbetslaget ska därför vara uppmärksamma på alla barns möjligheter till samspel mellan enskilda barn, i barngruppen och med de vuxna. Barnen lär sig genom lek, socialt samspel, utforskande och skapande men också genom att iaktta, samtala och reflektera. Barnens lärande kan bli mångsidigt och sammanhängande om arbetssätten varierar och miljön är utmanande och stimulerande samt lockar till lek och aktivitet. Utbildningen ska ge utrymme för barnens egna initiativ, fantasi och kreativitet. Barnen ska kunna växla mellan olika aktiviteter under dagen, både utomhus och inomhus och i varierande miljöer.

text: Varje förskolas utveckling

text: Utbildningen i förskolan ska utvecklas så att den svarar mot de nationella målen. Huvudmannen har ett ansvar för att så sker. Rektorns ledning samt förskollärares ansvar för att undervisningen bedrivs i enlighet med målen i läroplanen och arbetslagets uppdrag att främja barns utveckling och lärande är förutsättningar för att utbildningen ska utvecklas och hålla hög kvalitet. En sådan utveckling kräver att rektorn och alla som ingår i arbetslaget systematiskt och kontinuerligt dokumenterar, följer upp, utvärderar och analyserar resultaten i utbildningen.

text: 2 Mål och riktlinjer

text: Målen anger inriktningen på utbildningen i förskolan och därmed den förvän-

text: tade kvalitetsutvecklingen i utbildningen samt hur denna bidrar till varje barns utveckling och lärande.

text: Riktlinjerna anger förskollärares ansvar för att undervisningen bedrivs i

text: 2.1 Normer och värden

text: Mål

text: Riktlinjer

text: Förskollärare ska ansvara för att – barnen får sina behov respekterade och tillgodosedda och får uppleva sitt eget värde, – tillämpa ett demokratiskt arbetssätt där barnen aktivt deltar, – aktivt inkludera ett jämställdhetsperspektiv så att alla barn får likvärdiga möjligheter till utvidgade perspektiv och val oavsett könstillhörighet, och – utveckla normer och förhållningssätt för arbetet och samvaron i barngruppen. Arbetslaget ska – visa respekt för individen och medverka till att skapa ett demokratiskt klimat, där barnen får möjlighet att känna samhörighet och utveckla ansvar och solidaritet, – samverka i arbetet med aktiva åtgärder för att förebygga diskriminering och kränkande behandling, – medvetet och aktivt arbeta med jämställdhet, – stimulera barnens samspel samt hjälpa och stödja dem att bearbeta konflikter, reda ut missförstånd, kompromissa och respektera varandra, – uppmärksamma och problematisera etiska dilemman och livsfrågor i vardagen,

text: 2.2 Omsorg, utveckling och lärande

text: Utbildningen i förskolan ska bidra till att barnet utvecklar en förståelse för sig själv och sin omvärld. Utforskande, nyfikenhet och lust att leka och lära ska vara grunden för utbildningen. Den ska präglas av att omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet. Utbildningen i förskolan ska ta sin utgångspunkt i läroplanen samt barnens behov, erfarenheter och det de visar intresse för. Flödet av barnens tankar och idéer ska tas tillvara för att skapa mångfald i lärandet.

text: Mål

text: Förskolan ska ge varje barn förutsättningar att utveckla – sin identitet och känna trygghet i den samt medvetenhet om rätten till sin kroppsliga och personliga integritet, – självständighet och tillit till sin egen förmåga, – nyfikenhet, kreativitet och lust att leka och lära, – förmåga att fungera enskilt och i grupp, samarbeta, hantera konflikter och förstå rättigheter och skyldigheter samt att ta ansvar för gemensamma regler, – förmåga att lyssna på och reflektera över andras uppfattningar samt att reflektera och ge uttryck för egna uppfattningar, – fantasi och föreställningsförmåga, – motorik, koordinationsförmåga och kroppsuppfattning samt förståelse för hur viktigt det är att ta hand om sin hälsa och sitt välbefinnande, – förmåga att använda och förstå begrepp, se samband och upptäcka nya sätt att förstå sin omvärld, – förmåga att skapa samt förmåga att uttrycka och kommunicera upplevelser, tankar och erfarenheter i olika uttrycksformer som bild, form, drama, rörelse, sång, musik och dans, – intresse för berättelser, bilder och texter i olika medier, såväl digitala som andra, samt sin förmåga att använda sig av, tolka, ifrågasätta och samtala om dessa, – ett nyanserat talspråk och ordförråd samt förmåga att leka med ord, berätta, uttrycka tankar, ställa frågor, argumentera och kommunicera med andra i olika sammanhang och med skilda syften, – intresse för skriftspråk samt förståelse för symboler och hur de används för att förmedla budskap, – sin kulturella identitet samt kunskap om och intresse för olika kulturer och förståelse för värdet av att leva i ett samhälle präglat av mångfald samt intresse för det lokala kulturlivet, – både det svenska språket och det egna nationella minoritetsspråket, om barnet tillhör en nationell minoritet,

text: Riktlinjer

text: Förskollärare ska ansvara för att varje barn – upplever att det är roligt och meningsfullt att lära sig nya saker, – får nya utmaningar som stimulerar lusten att erövra nya erfarenheter och kunskaper, – får förutsättningar för att utvecklas, leka och lära och samtidigt stimuleras att använda hela sin förmåga, – erbjuds en god omsorg med balans mellan aktivitet och vila, – utmanas och stimuleras i sin motoriska, sociala, emotionella och kognitiva utveckling, – får goda förutsättningar att bygga upp tillitsfulla relationer och känna sig trygga i gruppen, – utmanas och stimuleras i sin utveckling av språk och kommunikation samt matematik, naturvetenskap och teknik, och – får använda digitala verktyg på ett sätt som stimulerar utveckling och lärande.

text: Arbetslaget ska – verka för en god och tillgänglig miljö för omsorg, lek, rörelse, utveckling och lärande, – inspirera och utmana barnen att bredda sina förmågor och intressen på ett sätt som går utöver könsstereotypa val, – ta vara på barnens kunskaper, vetgirighet, vilja och lust att leka och lära samt stärka barnets tillit till sin egen förmåga, – uppmärksamma samt ge ledning och stimulans till alla barn samt särskilt stöd till de barn som av olika skäl behöver det i sin utveckling,

text: – utmana barnens nyfikenhet och förståelse för språk och kommunikation samt för matematik, naturvetenskap och teknik, – skapa förutsättningar för barnen att utveckla sin förmåga att kommunicera, dokumentera och förmedla upplevelser, erfarenheter, idéer och tankar med hjälp av olika uttrycksformer, såväl med som utan digitala verktyg, – skapa förutsättningar för barnen att förstå hur deras egna handlingar kan påverka miljön och bidra till en hållbar utveckling, och – skapa förutsättningar för barnen att lära känna sin närmiljö och de samhällsfunktioner som har betydelse för det dagliga livet samt att ta del av det lokala kulturlivet.

text: 2.3 Barns delaktighet och inflytande

text: Utbildningen i förskolan ska lägga grunden för att barnen ska förstå vad demokrati är. Barnens sociala utveckling förutsätter att de alltefter förmåga får ta ansvar för sina egna handlingar och för miljön i förskolan. Barn har rätt till delaktighet och inflytande. De behov och intressen som barnen själva på olika sätt ger uttryck för ska ligga till grund för utformningen av miljön och planeringen av utbildningen.

text: Mål

text: Riktlinjer

text: Förskollärare ska ansvara för att varje barn – får ett reellt inflytande över arbetssätt och innehåll.

text: 2.4 Förskola och hem

text: Riktlinjer

text: Arbetslaget ska – ta ansvar för att utveckla en tillitsfull relation mellan förskolan och hemmen, – vara tydliga i fråga om mål och innehåll i utbildningen för att skapa förutsättningar för barns och vårdnadshavares möjligheter till inflytande, – föra fortlöpande samtal med barns vårdnadshavare om barnets trivsel, utveckling och lärande samt genomföra utvecklingssamtal, och – hålla sig informerade om barns personliga omständigheter med respekt för barnens integritet.

text: 2.5 Övergång och samverkan

text: Riktlinjer

text: Alla som ingår i arbetslaget ska utifrån sina roller genomföra utbildningen i enlighet med de nationella målen och undersöka vilka åtgärder som behöver vidtas för att förbättra utbildningen och därmed öka måluppfyllelsen. För att stödja och utmana barn i deras lärande behövs kunskap om varje barns erfarenheter, kunnande och delaktighet samt inflytande över och intresse för de olika målområdena. Det behövs också kunskap om hur barns utforskande, frågor, erfarenheter och engagemang tas tillvara i verksamheten, hur deras kunnande förändras samt när de upplever verksamheten som intressant, rolig och meningsfull. Syftet med utvärdering är att få kunskap om hur förskolans kvalitet, dvs. verksamhetens organisation, innehåll och genomförande kan utvecklas så att varje barn ges bästa möjliga förutsättningar för utveckling och lärande. Det handlar ytterst om att utveckla bättre arbetsprocesser, kunna bedöma om arbetet sker i enlighet med målen och undersöka vilka åtgärder som behöver vidtas för att förbättra förutsättningarna för barn att leka, lära, utvecklas, känna sig trygga och ha roligt i förskolan. Det är analyserna av utvärderingens resultat som pekar ut väsentliga utvecklingsområden. All form av utvärdering ska utgå från ett tydligt barnperspektiv. Barn och föräldrar ska vara delaktiga i utvärdering och deras röster ska lyftas fram.

text: Riktlinjer

text: Förskollärare ska ansvara för att – varje barns utveckling och lärande kontinuerligt och systematiskt följs, dokumenteras och analyseras för att det ska vara möjligt att utvärdera hur förskolan tillgodoser barnens möjligheter att utvecklas och lära i enlighet med läroplanens mål, – dokumentation, uppföljning, utvärdering och analys omfattar hur läroplansmålen integreras med varandra och bildar en helhet i utbildningen, – kritiskt granska att de utvärderingsmetoder som används utgår från de grundläggande värden och intentioner som uttrycks i läroplanen, – resultat från uppföljningar och utvärderingar systematiskt och kontinuerligt analyseras i syfte att utveckla förskolans kvalitet och därmed barnens möjligheter till omsorg samt förutsättningar för utveckling och lärande, och – analysen används för att vidta åtgärder för att förbättra utbildningen.

text: Undervisningen i förskolan ska ske under ledning av förskollärare och syfta till barns utveckling och lärande genom inhämtande och utvecklande av kunskaper och värden. Förskollärare ska leda de målstyrda processerna och i undervisningen ansvara för att – omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet, – planering och genomförande utgår från läroplanen och från det kunnande och de erfarenheter som barnen tidigare har tillägnat sig, – spontant uppkomna aktiviteter och intressen, vardagliga aktiviteter och rutiner i förskolan blir en del av undervisningen, och – utveckla pedagogiskt innehåll och miljöer som inspirerar till utveckling och lärande och som utmanar och stimulerar barnens intresse och nyfikenhet samt håller kvar deras uppmärksamhet.

text: 2.8 Rektorns ansvar

text: Som pedagogisk ledare och chef för förskollärare, barnskötare och övrig personal vid förskoleenheten har rektorn det övergripande ansvaret för att utbildningen som helhet inriktas mot de nationella målen. Rektorn har ansvaret för förskolans kvalitet och har därvid, inom givna ramar, ett särskilt ansvar för att – planera, följa upp, utvärdera och utveckla utbildningen systematiskt och kontinuerligt och därmed verka för ökad måluppfyllelse, – genomföra det systematiska kvalitetsarbetet under medverkan av förskollärare, barnskötare och övrig personal samt säkerställa att barnens vårdnadshavare ges möjlighet att delta i kvalitetsarbetet, – inkludera arbetet med jämställdhet i det systematiska kvalitetsarbetet, – förskolans arbete med aktiva åtgärder mot diskriminering och kränkande behandling genomförs och dokumenteras fortlöpande, – förskollärare ges förutsättningar att ansvara för undervisningen, – varje barn tillsammans med vårdnadshavare får en god introduktion i förskolan, – förskolans arbetsformer utvecklas för att gynna barnens inflytande, – en god och tillgänglig miljö utformas, med tillgång till såväl digitala som andra lärverktyg, – utbildningen utformas så att barn i behov av särskilt stöd i sin utveckling får det stöd och de utmaningar de behöver, – utforma utbildningen och anpassa resursfördelningen så att alla barn får det stöd och de utmaningar de behöver för utveckling och lärande, – samarbetsformer utvecklas med förskoleklassen, skolan och fritidshemmet för att stödja barnens utveckling och lärande, – samverkan kommer till stånd med förskoleklassen, skolan och fritidshemmet för att skapa förutsättningar för en samsyn och ett förtroendefullt samarbete, – utveckla formerna för samarbete mellan förskolan och vårdnadshavare och informera dem om förskolans mål och sätt att arbeta, och – förskollärare, barnskötare och övrig personal får den kompetensutveckling som krävs för att de professionellt ska kunna utföra sina uppgifter och kontinuerligt ges möjligheter att dela med sig av sin kunskap och att lära av varandra för att utveckla utbildningen.

text: Ansvarig utgivare: Anna Westerholm Redaktörer: Ingela Byström och Lena Nordqvist Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20

text: Prenumeration och separatexemplar: Norstedts Juridik kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90 E-post: kundservice@nj.se Internet: www.nj.se/offentliga publikationer

text: Elanders Sverige AB, 2018


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Förordning om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2006:15) om statsbidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem bidragsåret 2005/2006

text: Denna förordning ska kungöras i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS).

type: stycke

text: På regeringens vägnar

text: ISABELLA LÖVIN Angela Öst (Utbildningsdepartementet)

type: foreskrift


text: Ämnesplanen för ämnet banskötsel för hästsport finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2019. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Per Fermvik

text: Bilaga

type: paragraf

text: Banskötsel för hästsport

type: rubrik

text: Ämnet banskötsel för hästsport behandlar skötsel av hästsportanläggningar samt yttre och inre miljöer i anslutning till dessa. Det behandlar också skötselplanering, arbetsorganisation, teknikanvändning och miljöhänsyn.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet banskötsel för hästsport ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att sköta hästsportanläggningar av olika slag. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om olika anläggningsmaterial som används inom området. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utföra skötsel av banor och anläggningar såväl inom- som utomhus. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar kunskaper om skötselplaner och skötselnivåer för bedömning av skötselbehov och ekonomiska förutsättningar för ett hållbart resultat, och att teknisk utrustning används på ett säkert och ergonomiskt sätt. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området. Genom praktiskt arbete ska eleverna ges möjlighet att dokumentera och utvärdera sin insats och utveckla ett yrkesspråk.

text: Undervisningen i ämnet banskötsel för hästsport ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om olika anläggningsmaterial och deras egenskaper. 2. Kunskaper om olika skötselåtgärder med hänsyn till funktion, estetik och klimat. 3. Förmåga att tolka skötselplaner som underlag för olika skötselmoment och för bedömning av skötselbehov och tidsåtgång samt att upprätta enkla skötselplaner. 4. Förmåga att använda teknisk utrustning, handredskap och verktyg vid skötsel av underlag, grönytor och andra miljöer. 5. Förmåga att arbeta säkert och ergonomiskt samt kunskaper om säkerhetsrisker i arbetet. 6. Kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området. 7. Förmåga att utvärdera arbetsprocessen och resultatet samt att dokumentera sitt arbete.

text: Kurser i ämnet

text: Banskötsel för hästsport, 100 poäng.

text: Banskötsel för hästsport, 100 poäng

text: Kurskod: BANBAN0

text: Kursen banskötsel för hästsport omfattar punkterna 1–7 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Olika anläggningsmaterials egenskaper, däribland hållfasthet, packningsförmåga och dräneringsegenskaper. – Metoder för att planera arbetet samt beräkningar för att lösa arbetsuppgifter inom banskötsel. – För banan specifika arbetsuppgifter utifrån banans konstruktion, användningsområde och funktion. – Organisering, planering och genomförande av arbetsuppgifter i samband med banskötsel. – Skötselplaner och kostnader kopplat till banskötsel. – Arbete med handredskap och med relevant och modern teknisk utrustning. – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet i samband med banskötsel. – Lagar och andra bestämmelser med koppling till hästsport och banskötsel, till exempel miljölagstiftning och djurskyddslagstiftning. – Bedömning av resultatet, både funktionellt och estetiskt.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt olika material och deras användning inom banskötsel. Eleven redogör översiktligt för olika skötselåtgärder med hänsyn till egenskaper, funktion och klimat. Dessutom upprättar eleven en enkel skötselplan och motiverar översiktligt sina förslag i den. I skötselplanen gör eleven också en enkel kostnadskalkyl. Eleven organiserar och genomför enkla arbetsuppgifter inom banskötsel. Dessutom löser eleven i samråd med handledare de problem som uppkommer. Resultatet av arbetet är tillfredsställande vad gäller utförande och estetik. I arbetet använder eleven med viss säkerhet material, teknisk utrustning och handredskap. Eleven arbetar säkert och ergonomiskt riktigt med den tekniska utrustningen och de handredskap som används inom banskötseln samt beskriver översiktligt säkerhetsrisker i arbetet. Dessutom redogör eleven översiktligt för och arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat olika material och deras användning inom banskötsel. Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika skötselåtgärder med hänsyn till egenskaper, funktion och klimat. Dessutom upprättar eleven en avancerad skötselplan och motiverar utförligt och nyanserat sina förslag i den. I skötselplanen gör eleven också en välgrundad och nyanserad kostnadskalkyl. Eleven organiserar och genomför komplexa arbetsuppgifter inom banskötsel. Dessutom löser eleven efter samråd med handledare de problem som uppkommer. Resultatet av arbetet är gott vad gäller utförande och estetik. I arbetet använder eleven med säkerhet material, teknisk utrustning och handredskap. Eleven arbetar säkert och ergonomiskt riktigt med den tekniska utrustningen och de handredskap som används inom banskötseln samt beskriver utförligt och nyanserat säkerhetsrisker i arbetet. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för och arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

title:
Föreskrifter om ämnesplan för ämnet banskötsel för hästsport i gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Bilaga

text: Banskötsel för hästsport

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: Banskötsel för hästsport, 100 poäng.

text: Kurskod: BANBAN0

text: Centralt innehåll

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt olika material och deras användning inom banskötsel. Eleven redogör utförligt för olika skötselåtgärder med hänsyn till egenskaper, funktion och klimat. Dessutom upprättar eleven en skötselplan och motiverar utförligt sina förslag i den. I skötselplanen gör eleven också en välgrundad kostnadskalkyl. Eleven organiserar och genomför arbetsuppgifter inom banskötsel. Dessutom löser eleven efter samråd med handledare de problem som uppkommer. Resultatet av arbetet är tillfredsställande vad gäller utförande och estetik. I arbetet använder eleven med viss säkerhet material, teknisk utrustning och handredskap. Eleven arbetar säkert och ergonomiskt riktigt med den tekniska utrustningen och de handredskap som används inom banskötseln samt beskriver utförligt säkerhetsrisker i arbetet. Dessutom redogör eleven utförligt för och arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat olika material och deras användning inom banskötsel. Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika skötselåtgärder med hänsyn till egenskaper, funktion och klimat. Dessutom upprättar eleven en avancerad skötselplan och motiverar utförligt och nyanserat sina förslag i den. I skötselplanen gör eleven också en välgrundad och nyanserad kostnadskalkyl. Eleven organiserar och genomför komplexa arbetsuppgifter inom banskötsel. Dessutom löser eleven efter samråd med handledare de problem som uppkommer. Resultatet av arbetet är gott vad gäller utförande och estetik. I arbetet använder eleven med säkerhet material, teknisk utrustning och handredskap. Eleven arbetar säkert och ergonomiskt riktigt med den tekniska utrustningen och de handredskap som används inom banskötseln samt beskriver utförligt och nyanserat säkerhetsrisker i arbetet. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för och arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet 4 den egna förmågan och situationens krav.


title:
Skolverkets föreskrifter
om obligatoriska nationella kartläggningsmaterial i språklig medvetenhet och i matematiskt tänkande i förskoleklass

text: Av

text: 8 kap. 2 § skolförordningen (2011:185)

text: framgår att nationella kartläggningsmaterial ska användas för att kartlägga elevernas språkliga medvetenhet och matematiska tänkande i förskoleklassen. Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om de obligatoriska nationella kartläggningsmaterial som avses i första stycket.

text: Kartläggningsmaterial i språklig medvetenhet

text: I förskoleklass ska Skolverkets kartläggningsmaterial i språklig medvetenhet i förskoleklass (diarienummer 2019:567) användas. I förskoleklass som anordnas vid specialskola ska i stället Skolverkets kartläggningsmaterial i språklig medvetenhet i förskoleklass som anordnas vid specialskola (diarienummer 2019:569) användas.

text: För varje elev ska läraren använda det kartläggningsmaterial som avses i 2 § vid avstämningstillfällen under höstterminen. Vid varje avstämningstillfälle ska läraren utgå från anvisningar i kartläggningsmaterialet.

text: Kartläggningsmaterial i matematiskt tänkande

text: I förskoleklass ska Skolverkets kartläggningsmaterial i matematiskt tänkande i förskoleklass (diarienummer 2019:568) användas. I förskoleklass som anordnas vid specialskola ska i stället Skolverkets kartläggningsmaterial i matematiskt tänkande i förskoleklass som anordnas vid specialskola (diarienummer 2019:570) användas.

text: För varje elev ska läraren använda det kartläggningsmaterial som avses i 4 § vid avstämningstillfällen under höstterminen.

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att en lärare inte behöver använda kartläggningsmaterialen enligt 2–5 §§ eller delar av dessa för en enskild elev. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2019. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Jenny Lindblom


title: Förordning om skolindex för år 2020

text: Senaste förordning i ämnet

text: SKOLFS 2018:248

text: . 1


title: Förordning om belopp för bidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar för bidragsåret 2020

text: Bidrag som avses i 24 § första stycket 1

text: Antal elever i skolan Belopp

text: högst 10 89 050 kronor 11–53 88 130 kronor för skolor med 11 elever. Därefter reduceras beloppet med 960 kronor för varje elev som tillkommer. lägst 54 45 650 kronor

text: Bidrag som avses i 24 § första stycket 2

text: Belopp

text: Elever i årskurs 1–3 46 870 kronor

text: Senaste förordning i ämnet

text: SKOLFS 2018:250

text: . 1

text: Antal elever i skolan Belopp

text: högst 5 16 510 kronor

text: 6–19 15 880 kronor för skolor med 6 elever. Därefter reduceras beloppet med 670 kronor för varje elev som tillkommer.

text: lägst 20 6 410 kronor

text: Bidrag som avses i 24 § första stycket 3 och 33 §

text: Belopp

text: 3 560 kronor

text: 1. Denna förordning ska kungöras i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS). 2. Förordningen träder i kraft den 1 januari 2020. 3. Genom förordningen upphävs förordningen (

text: SKOLFS 2018:250

text: ) om belopp för bidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar för bidragsåret 2019. 4. Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande i fråga om statsbidrag för bidragsåret 2019.

text: På regeringens vägnar

text: MATILDA ERNKRANS Eva Lenberg (Utbildningsdepartementet)


title: Skolverkets föreskrifter om nationella prov i årskurs 3, 6 och 9 i grundskolan läsåret 2020/2021

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 4 § offentlighetsoch

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella prov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: ) om hantering och genomförande av nationella prov.

text: Huvudmannen ska senast den 18 juni 2021 skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas. Bestämmelser om huvudmannens rapportering av provresultat för samtliga elever finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:142

text: ) om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m.

text: Föreskrifterna ska tillämpas på nationella prov i grundskolan läsåret 2020/2021.

text: Nationella prov i årskurs 3

text: Ett nationellt prov i årskurs 3 i grundskolan består av flera delprov. Samtliga delprov ska genomföras under tidsperioden den 15 mars 2021 till och med den 21 maj 2021.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 3 i grundskolan till och med den 30 juni 2024.

text: Ett nationellt prov i årskurs 6 i grundskolan består av flera delprov.

text: Vissa delprov i de nationella proven ska genomföras på de datum som anges nedan. Av lärarinformation till delproven framgår vilket delprov som ska genomföras på respektive datum.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum

text: Svenska/ 6 tisdag 9 februari 2021 svenska som andraspråk 6 torsdag 11 februari 2021

text: Engelska 12 tisdag 23 mars 2021 12 torsdag 25 mars 2021

text: Matematik 17 måndag 26 april 2021 17 onsdag 28 april 2021 Andra delprov i de nationella proven ska genomföras under den tidsperiod som anges i lärarinformationen för respektive delprov.

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum än det som anges i 8 § första stycket. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt enligt första stycket till någon annan.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 6 i grundskolan till och med den 30 juni 2027.

text: Nationella prov i årskurs 9

text: Ett nationellt prov i årskurs 9 i grundskolan består av flera delprov.

text: Vissa delprov i de nationella proven ska genomföras på de datum och påbörjas vid den tidpunkt som anges nedan. Av lärarinformation till delproven framgår vilket delprov som ska genomföras på respektive datum.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum Klockslag

text: Svenska/ 11 tisdag 16 mars 2021 kl. 09.00 svenska som andraspråk 11 torsdag 18 mars 2021 kl. 09.00

text: Biologi/fysik/kemi 12 onsdag 24 mars 2021 kl. 09.00

text: Engelska 15 tisdag 13 april 2021 kl. 09.00 15 torsdag 15 april 2021 kl. 09.00

text: Ämne Vecka Veckodag Datum Klockslag

text: Geografi/historia/ 17 tisdag 27 april 2021 kl. 09.00 religionskunskap/ 17 torsdag 29 april 2021 kl. 09.00 samhällskunskap

text: Matematik 18 onsdag 5 maj 2021 kl. 09.00 18 fredag 7 maj 2021 kl. 09.00 Andra delprov i de nationella proven ska genomföras under den tidsperiod som anges i lärarinformationen för respektive delprov.

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum eller vid en senare tidpunkt än vad som anges i 12 § första stycket. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt enligt första stycket till någon annan.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 9 i grundskolan längst till och med den 30 juni 2027.

text: Undantagsbestämmelse

text: Skolverket kan besluta om kortare återanvändningstid än vad som anges i 6, 10 och 14 §§ om det finns särskilda skäl.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2020 och gäller till och med den 30 juni 2027.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Carl Welander Sellvall


title: Skolverkets föreskrifter om nationella prov i årskurs 4, 7 och 10 i specialskolan läsåret 2020/2021

text: Specialskolan ska i årskurs 4, 7 och 10 använda tillämpliga delar av de nationella prov som används i årskurs 3, 6 och 9 i grundskolan.

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 4 § offentlighetsoch

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella prov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: ) om hantering och genomförande av nationella prov.

text: Huvudmannen ska senast den 18 juni 2021 skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas. Bestämmelser om huvudmannens rapportering av provresultat för samtliga elever finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:142

text: ) om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m.

text: Föreskrifterna ska tillämpas på nationella prov i specialskolan läsåret 2020/2021.

text: Nationella prov i årskurs 4

text: Ett nationellt prov i årskurs 4 i specialskolan består av flera delprov. Samtliga delprov ska genomföras under tidsperioden den 15 mars 2021 till och med den 21 maj 2021.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 4 i specialskolan till och med den 30 juni 2024.

text: Ett nationellt prov i årskurs 7 i specialskolan består av flera delprov.

text: Vissa delprov i de nationella proven ska genomföras på de datum som anges nedan. Av lärarinformation till delproven framgår vilket delprov som ska genomföras på respektive datum.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum

text: Svenska/ 6 tisdag 9 februari 2021 svenska som andraspråk 6 torsdag 11 februari 2021

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum än det som anges i 9 § första stycket. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt enligt första stycket till någon annan.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 7 i specialskolan till och med den 30 juni 2027.

text: Nationella prov i årskurs 10

text: Ett nationellt prov i årskurs 10 i specialskolan består av flera delprov.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum Klockslag

text: Ämne Vecka Veckodag Datum Klockslag

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum eller vid en senare tidpunkt än vad som anges i 13 § första stycket. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt enligt första stycket till någon annan.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 10 i specialskolan längst till och med den 30 juni 2027.

text: Undantagsbestämmelse

text: Skolverket kan besluta om kortare återanvändningstid än vad som anges i 7, 11 och 15 §§ om det finns särskilda skäl.

text: På Skolverkets vägnar


title: Skolverkets föreskrifter om nationella prov i årskurs 3 och 6 i sameskolan läsåret 2020/2021

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 4 § offentlighetsoch

text: sekretesslagen (2009:400)

text: SKOLFS 2013:19

text: SKOLFS 2011:142

text: Föreskrifterna ska tillämpas på nationella prov i sameskolan läsåret 2020/2021.

text: Nationella prov i årskurs 3

text: Ett nationellt prov i årskurs 3 i sameskolan består av flera delprov. Samtliga delprov ska genomföras under tidsperioden den 15 mars 2021 till och med den 21 maj 2021.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 3 i sameskolan till och med den 30 juni 2024.

text: Ett nationellt prov i årskurs 6 i sameskolan består av flera delprov.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum

text: Engelska 12 tisdag 23 mars 2021 12 torsdag 25 mars 2021

text: Matematik 17 måndag 26 april 2021 17 onsdag 28 april 2021 Andra delprov i de nationella proven ska genomföras under den tidsperiod som anges i lärarinformationen för respektive delprov.

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum än det som anges i 8 § första stycket. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt enligt första stycket till någon annan.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 6 i sameskolan längst till och med den 30 juni 2027.

text: Undantagsbestämmelse

text: Skolverket kan besluta om kortare återanvändningstid än vad som anges i 6 och 10 §§ om det finns särskilda skäl.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2020 och gäller till och med den 30 juni 2027.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Carl Welander Sellvall


text: sekretesslagen (2009:400)

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella prov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: ) om hantering och genomförande av nationella prov.

text: Ett nationellt prov består av flera delprov.

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas på de nationella proven i gymnasieskolan läsåret 2020/2021.

text: Följande delprov i de nationella proven ska genomföras på de datum och påbörjas vid den tidpunkt som anges nedan.

text: Kurs Delprov Vecka Veckodag Datum Klockslag

text: Engelska 5 C 46 fredag 13 november 2020 kl. 09.00 Engelska 5 B 48 onsdag 25 november 2020 kl. 09.00 Engelska 5 C 17 tisdag 27 april 2021 kl. 09.00 Engelska 5 B 18 tisdag 4 maj 2021 kl. 09.00 Engelska 6 C 47 onsdag 18 november 2020 kl. 09.00 Engelska 6 B 48 tisdag 24 november 2020 kl. 09.00 Engelska 6 C 16 onsdag 21 april 2021 kl. 09.00

text: Engelska 6 B 18 torsdag 6 maj 2021 kl. 09.00

text: Matematik B, C, D 51 torsdag 17 december 2020 kl. 09.00 1a, 1b, 1c Matematik B, C, D 20 tisdag 18 maj 2021 kl. 09.00 1a, 1b, 1c

text: Matematik B, C, D 51 tisdag 15 december 2020 kl. 09.00 2a, 2b, 2c Matematik B, C, D 20 torsdag 20 maj 2021 kl. 09.00 2a, 2b, 2c

text: Matematik B, C, D 51 onsdag 16 december 2020 kl. 09.00 3b, 3c Matematik B, C, D 20 onsdag 19 maj 2021 kl. 09.00 3b, 3c

text: Matematik 4 B, C, D 51 måndag 14 december 2020 kl. 09.00

text: Matematik 4 B, C, D 20 fredag 21 maj 2021 kl. 09.00

text: Svenska 1/ B 47 tisdag 17 november 2020 kl. 09.00 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ C 47 torsdag 19 november 2020 kl. 09.00 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ B 16 tisdag 20 april 2021 kl. 09.00 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ C 16 torsdag 22 april 2021 kl. 09.00 svenska som andraspråk 1

text: Svenska 3/ A 46 onsdag 11 november 2020 kl. 09.00 svenska som andraspråk 3 Svenska 3/ A 17 torsdag 29 april 2021 kl. 09.00 svenska som andraspråk 3

text: Andra delprov i de nationella proven, än de som avses i första stycket, ska genomföras under den tidsperiod som anges i lärarinformationen för respektive delprov.

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum eller vid en senare tidpunkt än vad som anges i 5 § första stycket. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt enligt första stycket till någon annan.

text: Huvudmannen ska skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter. Uppgifter som avser nationella prov genomförda höstterminen 2020 ska lämnas senast den 28 januari 2021. Uppgifter som avser nationella prov genomförda vårterminen 2021 ska lämnas senast den 18 juni 2021. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas. Bestämmelser om huvudmannens rapportering av provresultat för samtliga elever finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:142

text: ) om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för gymnasieskolan längst till och med den 30 juni 2029, om inte annat framgår av respektive prov eller delprov. Skolverket kan besluta om kortare återanvändningstid än vad som anges i första stycket om det finns särskilda skäl.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2020 och gäller till och med den 30 juni 2029.

text: På Skolverkets vägnar

title: Skolverkets föreskrifter om nationella prov i gymnasieskolan läsåret 2020/2021

text: sekretesslagen (2009:400)

text: SKOLFS 2013:19

text: Matematik 4 B, C, D 51 fredag 18 december 2020 kl. 09.00

text: SKOLFS 2011:142

text: På Skolverkets vägnar


text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 4 § offentlighetsoch

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella prov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: ) om hantering och genomförande av nationella prov.

text: Ett nationellt prov består av flera delprov.

text: Föreskrifterna ska tillämpas på nationella prov i kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå andra kalenderhalvåret 2020 och första kalenderhalvåret 2021.

text: Följande gäller som första datum och första tidpunkt för genomförande av de delprov i de nationella proven som framgår nedan.

text: Kurs Delprov Vecka Veckodag Första datum och klockslag

text: Engelska 5 B, C 37 måndag 7 september 2020, kl. 09.00 Engelska 5 C 46 fredag 13 november 2020, kl. 09.00 Engelska 5 B 48 onsdag 25 november 2020, kl. 09.00 Engelska 5 C 17 tisdag 27 april 2021, kl. 09.00 Engelska 5 B 18 tisdag 4 maj 2021, kl. 09.00

text: Matematik B, C, D 37 måndag 7 september 2020, kl. 09.00 1b

text: Matematik B, C, D 51 torsdag 17 december 2020, kl. 09.00 1a, 1b, 1c Matematik B, C, D 20 tisdag 18 maj 2021, kl. 09.00 1a, 1b, 1c

text: Matematik B, C, D 51 tisdag 15 december 2020, kl. 09.00 2a, 2b, 2c Matematik B, C, D 20 torsdag 20 maj 2021, kl. 09.00 2a, 2b, 2c

text: Matematik B, C, D 51 onsdag 16 december 2020, kl. 09.00 3b, 3c Matematik B, C, D 20 onsdag 19 maj 2021, kl. 09.00 3b, 3c

text: Matematik 4 B, C, D 51 måndag 14 december 2020, kl. 09.00 Matematik 4 B, C, D 20 fredag 21 maj 2021, kl. 09.00

text: Svenska 1/ B, C 37 måndag 7 september 2020, kl. 09.00 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ B 47 tisdag 17 november 2020, kl. 09.00 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ C 47 torsdag 19 november 2020, kl. 09.00 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ B 16 tisdag 20 april 2021, kl. 09.00 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ C 16 torsdag 22 april 2021, kl. 09.00 svenska som andraspråk 1

text: Svenska 3/ A 37 måndag 7 september 2020, kl. 09.00 svenska som andraspråk 3 Svenska 3/ A 46 onsdag 11 november 2020, kl. 09.00 svenska som andraspråk 3

text: Svenska 3/ A 17 torsdag 29 april 2021, kl. 09.00 svenska som andraspråk 3

text: Sista datum för genomförande av ett nationellt prov som avses i 5 § är ett år från första datum för genomförande. Om ett nationellt prov har delprov med olika första datum för genomförande ska provets sista datum för genomförande bestämmas utifrån det datum som infaller först. Samma sista datum för genomförande gäller för samtliga delprov som ingår i ett nationellt prov. För de nationella prov som avses i 5 § och som har första datum för genomförande i november och december 2020 gäller i stället för vad som anges i första−tredje styckena att sista datum för genomförande är den 30 juni 2022.

text: Huvudmannen ska skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter. Uppgifter som avser nationella prov genomförda det andra kalenderhalvåret 2020 ska lämnas senast den 15 februari 2021. Uppgifter som avser nationella prov genomförda det första kalenderhalvåret 2021 ska lämnas senast den 15 september 2021. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas. Bestämmelser om huvudmannens rapportering av provresultat för samtliga elever finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:142

text: ) om uppgifts-insamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå längst till och med den 30 juni 2029, om inte annat framgår av respektive prov eller delprov. Skolverket kan besluta om kortare återanvändningstid än vad som anges i första stycket om det finns särskilda skäl.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Carl Welander Sellvall

title: Skolverkets föreskrifter om nationella prov i kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå andra kalenderhalvåret 2020 och första kalenderhalvåret 2021

text: sekretesslagen (2009:400)

text: SKOLFS 2013:19

text: Engelska 6 B, C 37 måndag 7 september 2020, kl. 09.00 Engelska 6 C 47 onsdag 18 november 2020, kl. 09.00 Engelska 6 B 48 tisdag 24 november 2020, kl. 09.00 Engelska 6 C 16 onsdag 21 april 2021, kl. 09.00 Engelska 6 B 18 torsdag 6 maj 2021, kl. 09.00 1

text: Matematik 4 B, C, D 51 fredag 18 december 2020, kl. 09.00 Matematik 4 B, C, D 20 fredag 21 maj 2021, kl. 09.00

text: SKOLFS 2011:142

text: På Skolverkets vägnar


text: 17 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella prov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: ) om hantering och genomförande av nationella prov.

text: Ett nationellt prov i kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare består av flera delprov.

text: Föreskrifterna ska tillämpas på nationella prov i kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare andra kalenderhalvåret 2020 och första kalenderhalvåret 2021.

text: Följande gäller som första datum för genomförande av de nationella prov som framgår nedan.

text: Kurs Nationellt prov Första datum för genomförande

text: Sfi B B, nr 17 2020 7 september 2020 Sfi D D, nr 18 2020 19 oktober 2020 Sfi C C, nr 18 2020 7 december 2020 Sfi B B, nr 18 2021 15 mars 2021 Sfi D D, nr 19 2021 24 maj 2021 Sfi C C, nr 19 2020 14 juni 2021

text: Sista datum för genomförande av ett nationellt prov som avses i 5 § är den 31 december 2021.

text: Huvudmannen ska skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter. Skolverket beslutar särskilt om hur och när uppgifterna för respektive prov ska lämnas. Bestämmelser om huvudmannens rapportering av provresultat för samtliga elever finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:142

text: ) om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare längst till och med den 30 juni 2029. Skolverket kan besluta om kortare återanvändningstid än vad som anges i första stycket om det finns särskilda skäl. ___________

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2020 och gäller till och med den 30 juni 2029.

text: På Skolverkets vägnar

title: Skolverkets föreskrifter om nationella prov i kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare andra kalenderhalvåret 2020 och första kalenderhalvåret 2021

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 4 § offentlighetsoch

text: sekretesslagen (2009:400)

text: SKOLFS 2013:19

text: Sista datum för genomförande av ett nationellt prov som avses i 5 § är den 31 januari 2022.

text: SKOLFS 2011:142

text: På Skolverkets vägnar

text: Ansvarig utgivare: Ulrika Jonasson Redaktörer: Ingela Byström och Lena Nordqvist Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20

text: Prenumeration och separatexemplar: Norstedts Juridik kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90 E-post: kundservice@nj.se Internet: www.nj.se/offentliga publikationer

text: Elanders Sverige AB, 2019


identifier: SKOLFS 2019:5

title: Skolverkets föreskrifter om vissa belopp för elever vid fristående gymnasieskolor och gymnasiesärskolor, internationella skolor samt ersättning för visst stöd på introduktionsprogram avseende 2019

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om det grundbelopp som hemkommuner ska betala enligt

text: 16 kap. 55 § tredje stycket

text: och

text: 19 kap. 48 § fjärde stycket

text: skollagen (2010:800)

text: . Föreskrifterna innehåller vidare bestämmelser om det belopp en hemkommun ska betala enligt

text: 24 kap. 6 a §

text: och

text: 24 kap. 6 b § 1

text: skollagen

text: . Föreskrifterna innehåller även bestämmelser om den ersättning som avses i

text: 17 kap. 35 § andra stycket 2 skollagen

text: Riksprislista för gymnasieskola

text: I

text: 16 kap.

text: 55 §§

text: skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om hemkommuners skyldighet att lämna bidrag till huvudmän för fristående gymnasieskolor.

text: Grundbeloppet som hemkommuner ska betala enligt

text: 16 kap. 55 § tredje stycket skollagen (2010:800)

text: per elev, program och inriktning för 2019 anges i 6 §.

text: Belopp till internationella skolor på gymnasienivå

text: I

text: 24 kap. 6 a §

text: och

text: 24 kap. 6 b § 1

text: skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om hemkommuners skyldighet att lämna bidrag till huvudmän för internationella skolor på gymnasienivå.

text: Beloppet som hemkommuner ska betala enligt

text: 24 kap. 6 b § 1 skollagen (2010:800)

text: Program Grundbelopp för år 2019 (kr/elev och bidragsår) exklusive inklusive måltider måltider

text: Barn- och fritidsprogrammet 95 300 100 700 Bygg- och anläggningsprogrammet exklusive inriktning anläggningsfordon 124 400 129 900 Bygg- och anläggningsprogrammet inriktning anläggningsfordon 165 700 171 700 El- och energiprogrammet 117 100 122 800 Ekonomiprogrammet 79 900 85 300 Estetiska programmet exklusive inriktning musik 108 700 113 900 Estetiska programmet inriktning musik 135 500 140 800 Fordons- och transportprogrammet exklusive inriktning transport 139 700 145 500 Fordons- och transportprogrammet inriktning transport 181 000 186 800 Handels- och administrationsprogrammet 95 500 101 100 Hantverksprogrammet 114 900 120 000 Hotell- och turismprogrammet 100 400 106 100 Humanistiska programmet 86 300 91 600 Industritekniska programmet 148 800 154 800 Naturvetenskapsprogrammet 87 500 92 900 Naturbruksprogrammet inriktning djur 191 700 200 100 Naturbruksprogrammet inriktning lantbruk 225 900 235 800 Naturbruksprogrammet inriktning skog 238 400 247 200 Naturbruksprogrammet inriktning trädgård 235 800 247 900 Restaurang- och livsmedelsprogrammet 136 900 142 000 Samhällsvetenskapsprogrammet 81 500 86 900 Teknikprogrammet 94 200 99 600 VVS- och fastighetsprogrammet 122 600 128 100 Vård- och omsorgsprogrammet 99 500 105 000

text: Riksprislista för gymnasiesärskola

text: I

text: 19 kap.

text: 48 §§

text: skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om hemkommuners skyldighet att lämna bidrag till huvudmän för fristående gymnasiesärskolor.

text: 19 kap. 48 § fjärde stycket skollagen (2010:800)

text: per elev för 2019 anges i 9 §.

text: Utbildning i gymnasiesärskola Grundbelopp för år 2019 (kr/elev och bidragsår) exklusive inklusive måltider måltider

text: Gymnasiesärskolan 354 500 360 600

text: Ersättning för visst stöd på introduktionsprogram

text: I

text: 17 kap. 35 § skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om hemkommuners skyldighet att lämna bidrag till huvudmän för fristående gymnasieskolor för visst stöd.

text: Ersättning för det stöd som avses i

text: 17 kap. 35 § andra stycket 2 skollagen (2010:800)

text: ska för 2019 uppgå till 3 800 kr per elev och ämne.

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 februari 2019 och gäller till och med den 31 december 2019. 2. Föreskrifterna ska tillämpas från och med den 1 januari 2019.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON José Luis Berrospi