text: 1 kap. Företräde för bestämmelser i vissa internationella överenskommelser

text: Om det i en överenskommelse som avses i

text: 10 kap.

text: eller

text: 2 §

text: regeringsformen

text: som rör ett visst internationellt samarbete förekommer bestämmelser om säkerhetsskydd som avviker från dessa föreskrifter, ska bestämmelserna i överenskommelsen ha företräde, under förutsättning att de inte strider mot en bestämmelse i lag eller förordning.

text: 3 kap.

text: Behörighet att medverka i säkerhetskänslig verksamhet

text: Behörig att få del av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller tillgång till säkerhetskänslig verksamhet i övrigt är, om inte något annat följer av bestämmelser i lag, endast den som 1. har bedömts pålitlig från säkerhetssynpunkt, 2. har tillräckliga kunskaper om säkerhetsskydd, och 3. behöver uppgifterna eller annan tillgång till verksamheten för att kunna utföra sitt arbete eller på annat sätt medverka i den säkerhetskänsliga verksamheten.

text: Den som tillåts ta del av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ska upplysas om räckvidden och innebörden av den sekretess och tystnadsplikt som följer av

text: regeringsformen

text: riksdagsordningen

text: , offentlighets- och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: , lagen (

text: ) om säkerhetsskydd i riksdagen och dess myndigheter respektive

text: säkerhetsskyddslagen (2018:585)

text: Säkerhetsskyddsanalys

text: Säkerhetsskyddsanalysen ska identifiera vilka säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och vilken säkerhetskänslig verksamhet i övrigt som finns i verksamheten samt vilka hot och sårbarheter som finns kopplade till dessa skyddsvärden. Säkerhetsskyddsanalysen ska även innehålla en bedömning av vilka säkerhetsskyddsåtgärder som är nödvändiga. Analysen ska uppdateras vid behov.

text: Säkerhetsskyddsplan

text: När säkerhetsskyddsanalysen är fastställd ska Riksdagsförvaltningen upprätta en säkerhetsskyddsplan. Planen ska redogöra för hur behovet av säkerhetsskyddsåtgärder som identifierats i säkerhetsskyddsanalysen omhändertas. Det ska vidare framgå när åtgärderna ska vidtas och vilken funktion som ansvarar för dem.

text: Särskild säkerhetsskyddsbedömning

text: Av

text: 18 § lagen (2019:109)

text: om säkerhetsskydd i riksdagen och dess myndigheter följer att Riksdagsförvaltningen inför vissa förfaranden ska göra en särskild säkerhetsskyddsbedömning. Den särskilda säkerhetsskyddsbedömningen ska beskriva 1. vilka skyddsvärden som kan komma att påverkas av förfarandet och på vilket sätt, 2. vilka säkerhetshot som föreligger mot de påverkade skyddsvärdena och den säkerhetskänsliga verksamheten i stort,

text: 3. vilka sårbarheter som föreligger för de påverkade skyddsvärdena och den säkerhetskänsliga verksamheten i stort samt hur sårbarheterna påverkas av förfarandet, och 4. vilka säkerhetsskyddsåtgärder som är nödvändiga som en följd av förfarandet. I 4 a kap. 5 § finns ytterligare bestämmelser om särskild säkerhetsskyddsbedömning inför driftsättning av informationssystem. En särskild säkerhetsskyddsbedömning ska godkännas av säkerhetsskyddschefen eller den som han eller hon bestämmer.

text: Anmälan vid säkerhetshotande händelser och säkerhetshotande verksamhet

text: Med säkerhetshotande händelser och säkerhetshotande verksamhet enligt

text: 3 § lagen (2019:109)

text: om säkerhetsskydd i riksdagen och dess myndigheter avses att 1. det finns skäl att anta att en säkerhetsskyddsklassificerad uppgift i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre otillåtet har röjts, 2. det inträffat en it-incident i ett informationssystem som Riksdagsförvaltningen är ansvarig för och som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet och där incidenten allvarligt kan påverka säkerheten i systemet, eller 3. Riksdagsförvaltningen får kännedom eller misstanke om någon annan för förvaltningen allvarlig säkerhetshotande verksamhet. Anmälningsskyldigheten enligt första stycket 2 gäller inte för informationssystem där en incident enbart kan medföra ringa skada för Sveriges säkerhet.

text: 4 kap. Informationssäkerhet

text: I riksdagsdirektörens föreskrift (

text: RFS 2016:2

text: ) om informationssäkerhet finns bestämmelser om informationssäkerhet för Riksdagsförvaltningen.

text: Generella krav på hantering

text: Säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och handlingar ska hanteras så att inga obehöriga kan ta del av dem.

text: Säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter får behandlas endast i informationssystem eller på lagringsmedium som Riksdagsförvaltningen godkänt för lägst den säkerhetsskyddsklass som uppgifterna har.

text: Den som överlämnar en säkerhetskyddsklassificerad uppgift till någon annan ska uppmärksamma mottagaren på säkerhetsskyddsklassificeringen.

text: Förvaring i riksdagens lokaler

text: Handlingar och lagringsmedier som innehåller säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ska vara under kontroll eller förvaras i ett förvaringsutrymme som Riksdagsförvaltningen godkänt för lägst den säkerhetsskyddsklass som uppgifterna har. Kraven i första stycket gäller inte om uppgifterna skyddas med hjälp av kryptografiska funktioner som har godkänts av Försvarsmakten.

text: Medförande utanför riksdagens lokaler

text: Om handlingar och lagringsmedier som innehåller säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter medförs utanför riksdagens lokaler ska de vara under kontroll eller förvaras i ett förvaringsutrymme som Riksdagsförvaltningen godkänt för lägst den säkerhetsskyddsklass som uppgifterna har. Kraven i första stycket gäller inte om uppgifterna skyddas med hjälp av kryptografiska funktioner som har godkänts av Försvarsmakten.

text: Handlingar och lagringsmedier som innehåller säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen kvalificerat hemlig får medföras från riksdagens lokaler endast efter beslut av den som är högsta chef eller motsvarande organ för den verksamhet där handlingen eller lagringsmediet förekommer, eller av den som en sådan chef eller ett sådant organ bestämmer.

text: Kopior och utdrag

text: Kopior av handlingar eller lagringsmedier som innehåller säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen kvalificerat hemlig får göras endast efter beslut av den som är högsta chef eller motsvarande organ för den verksamhet där handlingen eller lagringsmediet förekommer, eller av den som en sådan chef eller ett sådant organ bestämmer. Detsamma gäller för utdrag ur sådana handlingar.

text: Anteckningar

text: En säkerhetsskyddsklassificerad handling ska förses med en anteckning om vilken säkerhetsskyddsklass uppgifterna i handlingen har. Om handlingen innehåller uppgifter med olika säkerhetsskyddsklass ska den högsta säkerhetsskyddsklassen avgöra vilken anteckning handlingen ska ha. Om en säkerhetsskyddsklassificerad handling kan antas komma att lämnas över till en utländsk myndighet, mellanfolklig organisation eller utländsk leverantör, ska den förses med en anteckning om ursprungsland om det inte är olämpligt.

text: En säkerhetsskyddsklassificerad allmän handling i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre ska förses med en anteckning om handlingens beteckning, antal sidor och, i förekommande fall, uppgift om bilagor.

text: En säkerhetsskyddsklassificerad fysisk allmän handling i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre ska förses med en anteckning om handlingens exemplarnummer.

text: Om det beslutas att en säkerhetsskyddsklassificerad handling inte längre ska vara indelad i säkerhetsskyddsklass eller ska delas in i en annan säkerhetsskyddsklass, ska detta antecknas på handlingen eller i ett register. Det ska framgå av anteckningen vem som har fattat beslutet och när det fattades.

text: Om ett beslut som avses i 12 § innebär att en säkerhetsskyddsklassificerad handling i säkerhetsskyddsklassen kvalificerat hemlig inte längre ska vara indelad i säkerhetsskyddsklassen kvalificerat hemlig, ska beslutet fattas av den som är högsta chef eller motsvarande organ för den verksamhet där handlingen förekommer, eller av den som en sådan chef eller ett sådant organ bestämmer. Om handlingen upprättats av någon annan än riksdagen eller Riksdagsförvaltningen ska samråd ske med den som upprättat handlingen innan beslutet fattas. En anteckning om samrådet ska göras på handlingen.

text: Register över vissa säkerhetsskyddsklassificerade handlingar

text: I ett register över säkerhetsskyddsklassificerade fysiska allmänna handlingar i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre ska handlingarnas beteckning, säkerhetsskyddsklass, antal exemplar och mottagare av respektive exemplar framgå. För varje exemplar som förvaras hos riksdagen eller Riksdagsförvaltningen ska det av registret framgå vem som har kvitterat exemplaret, när exemplaret har inventerats och om exemplaret har återlämnats, förkommit, arkiverats eller förstörts.

text: Märkning av lagringsmedier

text: Lagringsmedier för säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ska märkas med säkerhetsskyddsklass och identifieringsuppgift. Om lagringsmediet är fast monterat i annan utrustning ska i stället utrustningen märkas. Ett lagringsmedium som används endast en gång för omedelbar överföring av säkerhetskyddsklassificerade uppgifter mellan två informationssystem och som därefter omedelbart lämnas in för förstöring behöver inte märkas.

text: Inventering av säkerhetsskyddsklassificerade handlingar

text: Säkerhetsskyddsklassificerade fysiska allmänna handlingar som innehåller uppgifter i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre ska inventeras minst en gång per år. Lagringsmedier som innehåller uppgifter i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre ska inventeras minst en gång per år. För arkiverade handlingar gäller kravet på inventering enbart för handlingar i säkerhetsskyddsklassen kvalificerat hemlig.

text: Skydd för säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som lämnas till utländska aktörer

text: Säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som lämnas till en utländsk myndighet eller en mellanfolklig organisation ska omfattas av ett internationellt säkerhetsskyddsåtagande som Sverige har ingått med den andra staten eller organisationen, om det inte finns särskilda skäl för att sådana uppgifter ändå kan lämnas. Säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter får inte lämnas till en utländsk leverantör om inte Sverige har ingått ett internationellt säkerhetsskyddsåtagande med den andra staten och leverantören har godkänts genom en kontroll enligt den andra statens säkerhetsskyddslagstiftning.

text: Försändelser till och från utlandet med säkerhetsskyddsklassificerade handlingar som inte skyddas av kryptografiska funktioner enligt 4 a kap. 7 § ska sändas på ett sådant sätt att säkerhetsskyddet upprätthålls.

text: Kvittering

text: Den som tar emot en säkerhetsskyddsklassificerad fysisk allmän handling i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre ska kvittera mottagandet i ett register, en liggare eller på ett kvitto. När en sådan handling återlämnas ska detta antecknas på kvittensen.

text: Riksdagsförvaltningen ska anteckna vem som är mottagare av en säkerhetsskyddsklassificerad allmän elektronisk handling i säkerhetsskyddsklassen kvalificerat hemlig i handlingen eller i ett register.

text: Vad som anges i 19 och 20 §§ gäller inte när arkiv-, expeditions-, sambands- eller tryckeripersonal tar emot en säkerhetsskyddsklassificerad handling för registrering, kopiering, distribution, arkivering eller förstöring, om inte den som lämnar över handlingen begär kvittering. Vad som anges i 20 § gäller inte heller för personal som arbetar med drift av informationssystem när personalen hanterar lagringsmedium som har tilldelats eller ska tilldelas andra personer.

text: När uppgifter i en säkerhetsskyddsklassificerad allmän handling i säkerhetsskyddsklassen kvalificerat hemlig, lämnas muntligt eller genom visning, ska kvittering ske i ett register, i en liggare eller på ett kvitto. Om uppgifterna lämnas vid ett sammanträde i ett utskott, EU-nämnden eller kammaren kan kvittering ersättas med en anteckning i sammanträdesprotokollet. Det ska framgå av anteckningen vem som har lämnat uppgifterna, när de har lämnats och till vem eller vilka de har lämnats.

text: Förstöring

text: Förstöring av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ska ske så att varken åtkomst till eller återskapande av uppgifterna är möjligt.

text: Förstöring av en säkerhetsskyddsklassificerad fysisk allmän handling i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre ska dokumenteras. Förstöring av lagringsmedier som innehåller uppgifter i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre ska dokumenteras.

text: Ytterligare bestämmelser om hantering

text: Ytterligare bestämmelser om hantering av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter beslutas av Riksdagsförvaltningen.

text: 4 a kap. Informationssäkerhet i och kring informationssystem

text: I riksdagsdirektörens föreskrift (

text: RFS 2016:2

text: ) om informationssäkerhet finns bestämmelser om informationssäkerhet i och kring informationssystem för Riksdagsförvaltningen.

text: Skydd för riksdagens informationssystem

text: Skyddet för riksdagens informationssystem ska utformas med beaktande av behoven av tillgänglighet, riktighet och konfidentialitet samt med hänsyn till enskildas integritet.

text: Riksdagsförvaltningen ska vidta åtgärder för att 1. upptäcka intrång eller försök eller förberedelse till intrång i riksdagens informationssystem, och 2. förhindra obehörig åtkomst till riksdagens informationssystem. Åtgärder som avses i första stycket får inte innefatta undersökning av det sakliga innehållet i informationen som finns i riksdagens informationssystem och som lagras hos användare. Andra stycket gäller inte informationssystem som behandlar säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller informationssystem där en incident kan medföra allvarlig eller synnerligen allvarlig skada för Sveriges säkerhet.

text: Förvaring och hantering av teknisk och elektronisk utrustning

text: Teknisk och elektronisk utrustning som tillhandahålls av Riksdagsförvaltningen ska förvaras och hanteras på ett sådant sätt att obehörig åtkomst av informationen förhindras och att utrustningen har ett rimligt skydd mot stöld, brand och skadegörelse. Ytterligare bestämmelser om krav på förvaring och hantering av teknisk och elektronisk utrustning avsedd för behandling av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter beslutas av Riksdagsförvaltningen.

text: Informationssystem som används i säkerhetskänslig verksamhet

text: Innan ett informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet tas i drift ska Riksdagsförvaltningen genom en särskild säkerhetsskyddsbedömning ta ställning till vilka säkerhetskrav i systemet som är motiverade och se till att säkerhetsskyddet utformas så att dessa krav tillgodoses. Säkerhetsskyddsbedömningen ska dokumenteras.

text: Ett informationssystem som ska behandla säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller ett informationssystem där en incident kan medföra allvarlig eller synnerligen allvarlig skada för Sveriges säkerhet får inte tas i drift förrän det har godkänts från säkerhetsskyddssynpunkt av säkerhetsskyddschefen. Godkännandet ska dokumenteras.

text: Innan säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter behandlas i ett informationssystem utanför Riksdagsförvaltningens kontroll ska förvaltningen försäkra sig om att säkerhetsskyddet för uppgifterna i systemet är tillräckligt. Om säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ska kommuniceras till ett informationssystem utanför Riksdagsförvaltningens kontroll ska uppgifterna skyddas med hjälp av kryptografiska funktioner som har godkänts av Försvarsmakten. Riksdagsförvaltningen får, om det finns särskilda skäl, besluta om undantag från kraven i andra stycket. Om undantaget avser säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre ska Riksdagsförvaltningen samråda med Försvarsmakten och Säkerhetspolisen innan beslut om undantag tas. Om kravet följer av ett internationellt säkerhetsskyddsåtagande ska även samråd med Regeringskansliet (Utrikesdepartementet) ske.

text: Krav på informationssystem vid säkerhetsskyddsavtal

text: Vid säkerhetsskyddsavtal i nivå 1, där säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter förvaras i informationssystem utanför Riksdagsförvaltningens kontroll, kan Riksdagsförvaltningen i stället välja att kravställa informationssystemet enligt Säkerhetspolisens eller Försvarsmaktens föreskrifter om säkerhetsskydd.

text: Signalskydd

text: I förordningen (

text: ) med instruktion för Försvarsmakten finns bestämmelser om att Försvarsmakten får meddela övriga statliga myndigheter föreskrifter i frågor om signalskyddstjänsten inklusive säkra kryptografiska funktioner inom totalförsvaret, förutom i fråga om verkställigheten av

text: 18 § förordningen (2015:1053)

text: om totalförsvar och höjd beredskap.

text: 5 kap.

text: Koder, kort, nycklar och motsvarande som var för sig ger åtkomst till platser där säkerhetskänslig verksamhet bedrivs ska vara under kontroll eller förvaras i ett förvaringsutrymme som Riksdagsförvaltningen har godkänt för förvaring av säkerhetsskyddsklassificerade handlingar i motsvarande nivå som den säkerhetskänsliga verksamhetens betydelse för Sveriges säkerhet. Detsamma gäller koder, kort, nycklar och motsvarande som i förening ger åtkomst till platser där säkerhetskänslig verksamhet bedrivs, om dessa förvaras tillsammans.

text: Riksdagsförvaltningen ska ha en förteckning över koder, kort och nycklar till områden, byggnader och andra anläggningar eller objekt där säkerhetskänslig verksamhet bedrivs. Av förteckningen ska det framgå till vem de har lämnats och när de lämnades samt var reservkod eller reservnyckel förvaras. Det ska vidare framgå om och i så fall när de återlämnats.

text: Skydd mot obehörig avlyssning av samtal

text: Riksdagsförvaltningen ska besluta om vilka utrymmen som är godkända för regelbundna samtal som behandlar säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre. Av beslutet ska framgå den högsta säkerhetsskyddsklass för de uppgifter som får samtalas om i utrymmet. Riksdagsförvaltningen ska endast godkänna ett utrymme avsett för samtal som behandlar säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter om utrymmet är försett med eller omges av åtgärder för att försvåra obehörig avlyssning utifrån identifierade säkerhetshot och en beskrivning av dimensionerade antagonistiska förmågor, om Säkerhetspolisen har tillhandahållit en sådan.

text: Skydd mot obehörig insyn

text: Riksdagsförvaltningen ska se till att utrymmen där säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter regelbundet hanteras är försedda med eller omges av åtgärder för att försvåra obehörig insyn utifrån identifierade säkerhetshot och en beskrivning av dimensionerade antagonistiska förmågor, om Säkerhetspolisen har tillhandahållit en sådan.

text: 6 kap.

text: Riksdagsförvaltningen får utfärda identitetskort för talmannen, riksdagsledamöter, ersättare för talmannen, statsråd och statssekreterare samt för anställda vid Riksdagsförvaltningen. Korten ska följa en godkänd standard.

text: 8 kap.

text: Riksdagsförvaltningen ska med utgångspunkt i säkerhetsskyddsanalysen föra en förteckning över vilka anställningar eller annat deltagande i säkerhetskänslig verksamhet som placerats i säkerhetsklass eller som ska föregås av registerkontroll enligt

text: 3 kap. 15 § säkerhetsskyddslagen (2018:585)

text: Riksdagsförvaltningen beslutar om placering i säkerhetsklass vid 1. anställning eller annat deltagande i riksdagens eller Riksdagsförvaltningens verksamhet, och 2. anställning eller uppdrag hos en aktör som Riksdagsförvaltningen har ingått ett säkerhetsskyddsavtal med enligt

text: 12 § lagen (2019:109)

text: om säkerhetsskydd i riksdagen och dess myndigheter.

text: Resultatet av säkerhetsprövningen ska dokumenteras i de fall en person har bedömts vara pålitlig ur säkerhetssynpunkt och beslut har fattats om anställning eller annat deltagande i verksamheten. Uppgifter som framkommit vid säkerhetsprövningen och som behövs för att följa upp säkerhetsprövningen under den tid som deltagandet i den säkerhetskänsliga verksamheten pågår ska dokumenteras.

text: 9 kap.

text: I

text: 5 kap.

text: 3 §§

text: säkerhetsskyddslagen (2018:585)

text: finns bestämmelser om säkerhetsintyg.

text: Om en person ansöker om ett säkerhetsintyg enligt

text: 5 kap. 1 § säkerhetsskyddslagen (2018:585)

text: , får en tidigare gjord säkerhetsprövning läggas till grund för utfärdande av ett sådant intyg i den utsträckning som är lämpligt.

text: Bestämmelserna i 8 kap. om säkerhetsprövning, registerkontroll och särskild personutredning gäller vid ärenden enligt

text: 10 kap. Skyldigheter när en annan aktör kan få tillträde till säkerhetskänslig verksamhet

text: I

text: 19 §§

text: lagen (

text: ) om säkerhetsskydd i riksdagen och dess myndigheter finns bestämmelser om säkerhetsskyddsavtal och skyldigheter inför förfaranden som kräver säkerhetsskyddsavtal.

text: Nivåer

text: Ett säkerhetsskyddsavtal ska ingås på någon av följande nivåer: – Nivå 1: Om den andra aktören kommer att få tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre eller få tillgång till säkerhetskänslig verksamhet av motsvarande betydelse för Sveriges säkerhet utanför riksdagens lokaler och områden. – Nivå 2: Om den andra aktören kommer att få tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre eller få tillgång till säkerhetskänslig verksamhet av motsvarande betydelse för Sveriges säkerhet inom riksdagens lokaler och områden. – Nivå 3: Om den andra aktören kan komma att få tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre eller få tillgång till säkerhetskänslig verksamhet av motsvarande betydelse för Sveriges säkerhet inom riksdagens lokaler och områden.

text: Förfaranden som inte omfattas av krav på säkerhetsskyddsavtal

text: När Riksdagsförvaltningen avser att genomföra en upphandling, ingå ett avtal eller inleda en samverkan eller ett samarbete med en annan aktör som rör säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen begränsat hemlig eller säkerhetskänslig verksamhet av motsvarande betydelse för Sveriges säkerhet ska förvaltningen säkerställa att säkerhetsskyddet regleras på något annat sätt än genom ett säkerhetsskyddsavtal.

text: Anmälan av säkerhetsskyddsavtal

text: Säkerhetsskyddsavtal som Riksdagsförvaltningen har ingått ska anmälas till Säkerhetspolisen. En sådan anmälan ska också göras när ett säkerhetsskyddsavtal upphör att gälla.

text: Godkännande av lokaler och utrymmen

text: När Riksdagsförvaltningen avser att ingå ett säkerhetsskyddsavtal på nivå 1 ska förvaltningen på plats inspektera motpartens säkerhetsskydd beträffande aktuella lokaler eller utrymmen. Lokalerna eller utrymmena får endast godkännas om kraven enligt säkerhetsskyddsavtalet kan tillgodoses.

text: Säkerhetsprövning och utbildning

text: Riksdagsförvaltningen ska med utgångspunkt i säkerhetsskyddsanalysen och den särskilda säkerhetsskyddsbedömningen bedöma vilka befattningar hos motparten som ska placeras i säkerhetsklass och vilka befattningar hos motparten som ska säkerhetsprövas utan placering i säkerhetsklass. Bedömningen ska resultera i en förteckning och omfatta motpartens ledning, personal och övriga hos motparten som ska delta i den säkerhetskänsliga verksamheten.

text: Riksdagsförvaltningen ska säkerställa att personal hos en motpart som förvaltningen har ingått säkerhetsskyddsavtal med har relevant kunskap inom säkerhetsskydd och tillräcklig kännedom om förvaltningens skyddsvärden för arbetet de ska utföra.

text: Säkerhetsskyddsinstruktion

text: När ett säkerhetsskyddsavtal har ingåtts i nivå 1 ska Riksdagsförvaltningen säkerställa att motparten dokumenterar hur denna uppfyller kravet på säkerhetsskydd enligt avtalet i en säkerhetsskyddsinstruktion. En sådan säkerhetsskyddsinstruktion ska godkännas av Riksdagsförvaltningen.

text: Kontroll av att motparten följer säkerhetsskyddsavtalet

text: Riksdagsförvaltningen ska under den tid förfarandet pågår kontrollera att motparten följer kraven enligt säkerhetsskyddsavtalet. Vid säkerhetsskyddsavtal i nivå 1 ska Riksdagsförvaltningen regelbundet på plats kontrollera motpartens säkerhetsskydd beträffande aktuella lokaler eller utrymmen. Vid samverkan eller samarbete mellan aktörer som bedriver säkerhetskänslig verksamhet kan det i säkerhetsskyddsavtalet regleras att respektive part ansvarar för att följa upp att den egna verksamheten uppfyller kraven på säkerhetsskydd enligt säkerhetsskyddsavtalet. Riksdagsförvaltningen ska då kontrollera att motparten gjort en sådan uppföljning.

text: När säkerhetsskyddsavtalet upphört

text: När ett säkerhetsskyddsavtal har upphört att gälla ska Riksdagsförvaltningen upplysa motparten om den tystnadsplikt som gäller för de säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som motparten har fått tillgång till genom förfarandet. Motparten ska återlämna eller förstöra alla säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter enligt Riksdagsförvaltningens anvisningar.

text: Undantag vid samverkan eller samarbete mellan aktörer som bedriver säkerhetskänslig verksamhet

text: Vid samverkan eller samarbete mellan aktörer som bedriver säkerhetskänslig verksamhet kan ett säkerhetsskyddsavtal ingås mellan fler än två parter. Avtalet ska då ingås i en nivå som motsvarar den högsta nivå som hade gällt ifall parterna i stället ingått bilaterala avtal. Av

text: 3 kap. 3 § första stycket säkerhetsskyddslagen (2018:585)

text: följer att säkerhetsprövningen får göras mindre omfattande om det finns särskilda skäl. Vid samarbete eller samverkan mellan aktörer som bedriver säkerhetskänslig verksamhet kan grundutredning, registerkontroll och särskild personutredning underlåtas för det fall personen i fråga redan är föremål för en säkerhetsprövning som omfattar samarbetet eller samverkan.

text: Vid samverkan eller samarbete mellan aktörer som bedriver säkerhetskänslig verksamhet ska 5–8 §§, 9 § andra stycket och 10 § första stycket inte tillämpas.

text: Anmälan om samråd

text: Till anmälan om samråd i förfaranden som kräver säkerhetsskyddsavtal enligt

text: 19 § lagen (2019:109)

text: om säkerhetsskydd i riksdagen och dess myndigheter ska bifogas den särskilda säkerhetsskyddsbedömningen, lämplighetsprövningen och utkastet till säkerhetsskyddsavtal. Anmälan ska vara undertecknad av säkerhetsskyddschefen.

text: 12 kap.

text: Den som är ansvarig för en säkerhetskänslig verksamhet ska se till att den som anställs eller på annat sätt deltar i verksamheten får utbildning i säkerhetsskydd. Deltagandet i utbildningen och utbildningens innehåll ska dokumenteras. Behovet av utbildning ska följas upp under den tid deltagandet i den säkerhetskänsliga verksamheten pågår.

text: 13 kap.

text: Den som uppmärksammar att säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter kan ha förlorats eller röjts ska skyndsamt anmäla det till närmaste chef. Denna chef ska i sin tur skyndsamt informera säkerhetsskyddschefen eller den som han eller hon bestämmer. ––––––––––––––––– 1. Denna föreskrift träder i kraft den 1 juli 2022. 2. Bestämmelsen i 4 kap. 9 § tillämpas inte på handlingar som var arkiverade den 1 april 2019.

text: 3. Bestämmelserna i 4 kap. 10, 11, 16, 19 och 24 §§ behöver inte tilllämpas på säkerhetsskyddsklassificerade handlingar i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell förrän den 1 januari 2023. 4. Bestämmelsen i 4 kap. 14 § om register över vissa säkerhetsskyddsklassificerade handlingar behöver inte tillämpas förrän den 1 januari 2023. 5. Bestämmelsen i 4 kap. 16 § andra stycket om inventering av säkerhetsskyddsklassificerade handlingar behöver inte tillämpas förrän den 1 januari 2023. 6. Bestämmelsen i 4 kap. 17 § om säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som lämnas till en utländsk myndighet, mellanfolklig organisation eller utländsk leverantör behöver inte tillämpas förrän den 1 januari 2025.

text: Riksdagsförvaltningen

text: Ingvar Mattson

text: Lars Seger

text: Beställning: Riksdagens tryckeriexpedition, e-post: order.riksdagstryck@riksdagen.se, tfn: 08-786 58 10 14 Tryck: Riksdagstryckeriet, Stockholm 2022


fs: rfs

publisher: Riksdagsförvaltningen

title: Riksdagsdirektörens föreskrift om ändring i riksdagsdirektörens föreskrift (RFS 2011:14) om Riksdagsförvaltningens organisation

text: Riksdagsförvaltningen består av – kammaravdelningen – utskottsavdelningen – förvaltningsavdelningen – fastighets- och serviceavdelningen – säkerhetsavdelningen – it-avdelningen – kommunikationsavdelningen.

type: stycke

text: Dessutom finns staben för talmannen och riksdagsdirektören.

text: Föreskriften omtryckt

text: RFS 2012:3

text: . Senaste lydelse av

text: 6 §

text: RFS 2021:2

text: 15 §

text: RFS 2021:2

text: 17 §

text: RFS 2021:2 rubriken närmast före

text: 6 §

text: RFS 2015:8. Senaste lydelse

text: RFS 2021:2

type: paragraf

text: I ledningsgruppen ingår riksdagsdirektören, avdelningscheferna och chefen för staben för talmannen och riksdagsdirektören.

text: It-avdelningen består av – enheten it-verksamhetsstöd – enheten it-produktion – enheten it-utveckling och projekt – enheten it-utveckling och arkitektur – enheten it-support och utbildning.

text: Enheten it-produktion består av sektionerna – medieproduktion och konferensteknik – infrastruktur och telefoni – it-säkerhet och plattformar – applikationsdrift och kammarstöd.

text: Bevakningsenheten består av grupperna – kammarskydd – entréskydd.

text: I larmcentralsenheten ingår gruppen larmcentral. ––––––––––––––––– Denna föreskrift träder i kraft den 1 januari 2023. Riksdagsförvaltningen

text: Ingvar Mattson

text: Lars Seger

text: Senaste lydelse

text: RFS 2021:2

text: . Senaste lydelse

text: RFS 2021:2

text: . Senaste lydelse

text: RFS 2021:2

text: Beställning: Riksdagens tryckeriexpedition, e-post: order.riksdagstryck@riksdagen.se, tfn: 08-786 58 10 Tryck: Riksdagstryckeriet, Stockholm 2022

type: foreskrift


title: Riksdagsdirektörens föreskrift om ändring i riksdagsdirektörens föreskrift (RFS 2011:15) om beslut i ekonomi- och personaladministrativa frågor inom Riksdagsförvaltningen

text: För beställningar och utbetalningar som rör egen representation och egna utlägg får slutattest tecknas för – talmannen eller de vice talmännen, av chefen för staben för talmannen och riksdagsdirektören – riksdagsdirektören, av chefen för kammaravdelningen – chefen för kammaravdelningen, av chefen för utskottsavdelningen – avdelningschefer och övrig personal direkt underställd riksdagsdirektören, av chefen för kammaravdelningen – enhetschefer, chefer för utskottskanslier och chefen för EU-nämndens kansli, av den närmast överordnade chefen – övriga anställda, av den närmast överordnade chefen. För beställningar och utbetalningar som rör egen representation där samtliga slutattestanter eller hela ledningsgruppen deltar får slutattest tecknas av chefen för förvaltningsavdelningen. Ekonomichefen eller den som han eller hon utser ska kontrollera samtliga representationskostnader.

text: Senaste lydelse

text: RFS 2021:4

text: Riksdagsdirektören beslutar om egna tjänsteresor och om tjänsteresor för chefen för kammaravdelningen. Chefen för kammaravdelningen får besluta om tjänsteresor för avdelningschefer och chefen för staben för talmannen och riksdagsdirektören. En avdelningschef får besluta om inrikes och utrikes tjänsteresor för direkt underställd personal. En kanslichef får besluta om inrikes och utrikes tjänsteresor för underställd personal. Enhetschefen för riksdagens internationella kansli, chefen för sekretariatet för EU-samordning och chefen för staben för talmannen och riksdagsdirektören får besluta om inrikes och utrikes tjänsteresor för underställd personal. Andra enhetschefer får besluta om inrikes tjänsteresor för underställd personal. Beslut om utrikes tjänsteresor för sådan personal fattas av enhetschefens närmast överordnade chef.

text: För reseräkningar och resefakturor som rör inrikes och utrikes tjänsteresor får slutattest tecknas för – talmannen, de vice talmännen, riksdagsledamöterna, riksdagsdirektören och chefen för kammaravdelningen, av chefen för enheten ledamotsersättningar – avdelningschefer och chefen för staben för talmannen och riksdagsdirektören, av chefen för kammaravdelningen – enhetschefer, chefer för utskottskanslier och chefen för EU-nämndens kansli, av den närmast överordnade chefen – övrig personal, av kanslichefer och enhetschefer.

text: Enligt

text: 10 § 7 lagen (2011:745)

text: med instruktion för Riksdagsförvaltningen beslutar riksdagsstyrelsen om anställning av bl.a. en biträdande riksdagsdirektör, chefer för utskottskanslier och en chef för EUnämndens kansli. Enligt 7 § första stycket 9 riksdagsstyrelsens föreskrift (

text: RFS 2011:10

text: ) om arbetsordning för Riksdagsförvaltningen beslutar riksdagsdirektören om anställning av avdelningschefer. Riksdagsdirektören beslutar också om anställning av chef för staben för talmannen och riksdagsdirektören. Avdelningschefer får besluta om anställning av enhetschefer efter samråd med HR-chefen. HR-chefen får besluta om anställning av personal under kanslichefs- och enhetschefsnivå, efter samråd med berörd chef.

text: Senaste lydelse

text: RFS 2021:4

text: . Senaste lydelse

text: RFS 2021:4

text: . Senaste lydelse

text: RFS 2019:9

text: Ett beslut om uppsägning på grund av arbetsbrist fattas av riksdagsdirektören avseende anställda direkt underställda honom eller henne. Riksdagsdirektören fattar även ett sådant beslut avseende anställda i staben för talmannen och riksdagsdirektören. I fråga om övriga anställda får beslutet fattas av den anställdes avdelningschef. Av

text: 25 § lagen (2011:745)

text: med instruktion för Riksdagsförvaltningen framgår personalansvarsnämndens behörighet att pröva frågor om skiljande från anställning m.m. ––––––––––––––––– Denna föreskrift träder i kraft den 1 januari 2023. Riksdagsförvaltningen

text: Ingvar Mattson

text: Lars Seger

text: Senaste lydelse

text: RFS 2015:10

text: Beställning: Riksdagens tryckeriexpedition, epost: Order.riksdagstryck@riksdagen.se, tfn: 08-786 58 10 Tryck: Riksdagstryckeriet, Stockholm 2022


title: Riksdagsdirektörens föreskrift om ändring i riksdagsdirektörens föreskrift (RFS 2012:2) om ansvarsområden inom Riksdagsförvaltningen

text: Förvaltningen består av staben för talmannen och riksdagsdirektören, kammaravdelningen, utskottsavdelningen, förvaltningsavdelningen, fastighets- och serviceavdelningen, säkerhetsavdelningen, it-avdelningen och kommunikationsavdelningen. Det framgår av riksdagsdirektörens föreskrift (

text: RFS 2011:14

text: ) om Riksdagsförvaltningens organisation. Avdelningarna är indelade i kanslier, enheter, sektioner, grupper och sekretariat.

text: En organisatorisk del av Riksdagsförvaltningen enligt riksdagsdirektörens föreskrift (

text: RFS 2011:14

text: ) om Riksdagsförvaltningens organisation leds av en chef som ansvarar för verksamheten inom sitt ansvarsområde enligt bestämmelserna i 12–14 §§ riksdagsstyrelsens föreskrift (

text: RFS 2011:10

text: ) om arbetsordning för Riksdagsförvaltningen och riksdagsdirektörens föreskrift (

text: RFS 2011:15

text: ) om beslut i ekonomi- och personaladministrativa frågor inom Riksdagsförvaltningen. Varje chef har rätt att fatta beslut och vidta åtgärder inom sitt ansvarsområde med de begränsningar som framgår av denna föreskrift och de föreskrifter som nämns i första stycket.

text: Senaste lydelse

text: RFS 2021:3

text: . Senaste lydelse

text: RFS 2015:9

text: Enligt 7 § 4 riksdagsstyrelsens föreskrift (

text: RFS 2011:10

text: ) om arbetsordning för Riksdagsförvaltningen ska frågor av större vikt som inte är styrelsens avgöras av riksdagsdirektören. En chef ska vidare enligt 12 § 9 samma föreskrift snarast möjligt informera sin närmaste överordnade chef om ärenden och händelser av större vikt eller principiell betydelse inom ansvarsområdet.

text: Ansvarsområdena inom Riksdagsförvaltningen fördelas enligt följande:

text: Staben för talmannen och riksdagsdirektören

type: rubrik

text: – stöder talmannen och de vice talmännen i talmansuppdraget – svarar för talmannens kommunikation och pressfrågor – svarar för talmannens särskilda representationsgåvor – biträder riksdagsdirektören i dennas ledning och styrning av förvaltningens verksamhet – planerar och samordnar riksdagsstyrelsens sammanträden – svarar för den övergripande planeringen, samordningen och uppföljningen av förvaltningens verksamhet – svarar för den övergripande planeringen, samordningen och uppföljningen av den centralt finansierade projektportföljen – svarar för intern styrning och kontroll – samordnar internrevisionsfrågor.

text: It-avdelningen

text: Enheten it-verksamhetsstöd

text: – svarar för processledning inom it-avdelningen – svarar för kontakter mellan it-avdelningen och övriga riksdagsmyndigheter samt partigruppernas kanslier – ger administrativt stöd till it-avdelningen.

text: Enheten it-produktion

text: – svarar för drift och övervakning av it-miljöer – svarar för infrastrukturarkitektur och teknisk infrastruktur – svarar för it-säkerhet – svarar för drift av kammarsystem, tv-produktion, konferensteknik och allmän teknik – hanterar förvaltningsledning och projektportfölj för standardtjänster inom it, infrastrukturnära tjänster och telefoni.

text: Senaste lydelse

text: RFS 2021:3

text: Enheten it-utveckling och projekt

text: – svarar för it-projektledning – svarar för struktur för systemdokumentation och it-avdelningens dokumentstruktur – svarar tillsammans med enheten it-utveckling och arkitektur enligt vad chefen för it-avdelningen bestämmer för a. förvaltningsledning och projektportfölj för Riksdagsförvaltningens system b. verksamhetsanalys-, krav- och testmetoder c. metodik för systemutveckling och systemförvaltning d. utveckling av system för Riksdagsförvaltningen.

text: Enheten it-utveckling och arkitektur

text: – svarar för systemarkitektur, kvalitetsprocesser och ramverk för systemintegration – svarar för samordning av systemförvaltning – svarar tillsammans med enheten it-utveckling och projekt enligt vad chefen för it-avdelningen bestämmer för a. förvaltningsledning och projektportfölj för Riksdagsförvaltningens system b. verksamhetsanalys-, krav- och testmetoder c. metodik för systemutveckling och systemförvaltning d. utveckling av system för Riksdagsförvaltningen.

text: Enheten it-support och utbildning

text: – svarar för servicecenter-it, inklusive systemsupport och digitala möten – administrerar telefoni, konton, program och behörigheter – tillhandahåller utbildningar inom it-området – svarar för användarundersökningar.

text: – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – ––––––––––––––––– Denna föreskrift träder i kraft den 1 januari 2023. Riksdagsförvaltningen

text: Ingvar Mattson

text: Lars Seger


title: Riksdagsstyrelsens föreskrift om ändring i riksdagsstyrelsens föreskrift (RFS 2016:6) om tillämpningen av lagen (2016:1109) om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i riksdagen

text: 2 kap.

text: När stödets storlek bestäms ska ett belopp om 68 300 kronor per politisk sekreterare och månad ligga till grund för beräkningen. ––––––––––––––––– Denna föreskrift träder i kraft den 1 januari 2023. Riksdagsförvaltningen

text: Ingvar Mattson

text: Lars Seger Senaste lydelse

text: RFS 2021:10

text: Tryck: Riksdagstryckeriet, Stockholm 2022

type: kapitel


title: Riksdagsstyrelsens föreskrift om ändring i riksdagsstyrelsens föreskrift (RFS 2014:3) om registrering och arkiv för riksdagen och dess organ

text: För riksdagen och för varje riksdagsorgan ska det finnas en arkivansvarig. Arkivansvarig är för 1. riksdagsstyrelsen: chefen för staben för talmannen och riksdagsdirektören 2. talmannen och de vice talmännen: chefen för staben för talmannen och riksdagsdirektören 3. kammaren och kammaravdelningen med de begränsningar som följer av punkt 9: chefen för kammaravdelningen 4. krigsdelegationen och valberedningen: chefen för kammaravdelningen 5. ledamotsrådet: chefen för staben för talmannen och riksdagsdirektören 6. utskotten och utskottens kanslier: kanslichefen 7. EU-nämnden och EU-nämndens kansli: kanslichefen 8. avdelningar inom Riksdagsförvaltningen med de begränsningar som följer av punkt 9: avdelningschefen 9. enheter eller sekretariat i Riksdagsförvaltningen: enhets- eller sekretariatschefen 10. riksdagens internationella delegationer med den begränsning som följer av punkt 13: chefen för riksdagens internationella kansli

text: Senaste lydelse

text: RFS 2021:7

text: 11. riksdagens nämnder och kommittéer: sekreteraren 12. Riksdagens ombudsmän: biträdande kanslichefen 13. delegationen till den gemensamma parlamentariska kontrollgruppen för Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol): chefen för sekretariatet för EU-samordning. Riksdagsdirektören eller den som riksdagsdirektören sätter i sitt ställe beslutar om vem som är arkivansvarig för allmänna handlingar som hanteras av flera riksdagsorgan, organisatoriska enheter eller motsvarande.

text: Ett beslut om gallring ska innehålla villkoren för gallring av allmänna handlingar.

text: Handlingar som ska bevaras ska överlämnas till riksdagens arkiv och registratur vid de tidpunkter som har fastställts i dokumenthanteringsplanen. Handlingar som registreras och lagras i Riksdagsförvaltningens centrala diarium ska anses som överlämnade till riksdagens arkiv och registratur när ärendet är avslutat i det centrala diariet. En handling i fysisk form ska dock anses som överlämnad endast under den ytterligare förutsättningen att handlingen förvaras i en fysisk akt på registratorsexpeditionen. Riksdagens ombudsmän får efter överenskommelse överlämna sina handlingar till riksdagens arkiv och registratur. Om det finns särskilda skäl får handlingar även överlämnas efter överenskommelse mellan ett annat riksdagsorgan och riksdagens arkiv och registratur.

text: Handlingar som överlämnas till riksdagens arkiv och registratur ska vara ordnade enligt instruktioner från riksdagens arkiv och registratur. I och med överlämnandet övergår ansvaret för förvaltningen av handlingarna till riksdagens arkiv och registratur. ––––––––––––––––– Denna föreskrift träder i kraft den 1 juli 2023.

text: Riksdagsförvaltningen

text: Ingvar Mattson

text: Lars Seger

text: BILAGA

text: Kronologisk förteckning över Riksarkivets föreskrifter och allmänna råd publicerade i Riksarkivets författningssamling (RA-FS) som gäller för riksdagen och dess organ

text: Årtal och nummer Innehåll

text: RA-FS 2009:1

text: Riksarkivets föreskrifter och allmänna råd om elektroniska handlingar (upptagningar för automatiserad behandling)

text: RA-FS 2009:2

text: Riksarkivets föreskrifter och allmänna råd om tekniska krav för elektroniska handlingar (upptagningar för automatiserad behandling)

text: RA-FS 2013:4

text: Riksarkivets föreskrifter och allmänna råd om arkivlokaler

text: RA-FS 2018:10

text: Riksarkivets föreskrifter och allmänna råd om gallring och utlån av räkenskapsinformation m.m.

text: RA-FS 2019:1

text: Riksarkivets föreskrifter och allmänna råd om återlämnande eller gallring av handlingar inom löneoch personaladministrativ verksamhet

text: Beställning: Riksdagens tryckeriexpedition, epost: Order.riksdagstryck@riksdagen.se, tfn: 08-786 58 10 Tryck: Riksdagstryckeriet, Stockholm 2023 3


title: Riksdagsstyrelsens föreskrift om ändring i riksdagsstyrelsens föreskrift (RFS 2011:10) om arbetsordning för Riksdagsförvaltningen

text: Riksdagens arkiv och registratur ansvarar för myndighetens centrala diarium samt samordnar diarieföring och annan hantering av allmänna handlingar. Registratorsexpeditionens öppettider ska anslås på Riksdagsförvaltningens anslagstavla och i övrigt ges till känna på lämpligt sätt. Ändringar i öppethållandet bör tillkännages minst en vecka i förväg.

text: Ändringen innebär att andra stycket tas bort.

text: ––––––––––––––––– Denna föreskrift träder i kraft den 1 juli 2023. Riksdagsförvaltningen

text: Ingvar Mattson

text: Lars Seger

text: Beställning: Riksdagens tryckeriexpedition, e-post: order.riksdagstryck@riksdagen.se, tfn: 08-786 58 10 2 Tryck: Riksdagstryckeriet, Stockholm 2023


text: Ansvarsområdena inom Riksdagsförvaltningen fördelas enligt följande: – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –

text: Förvaltningsavdelningen

text: Juridiska enheten

text: – ger Riksdagsförvaltningen juridiskt verksamhetsstöd – upprättar och bereder förslag till framställningar inför beslut av riksdagsstyrelsen – bereder förslag till föreskrifter inför beslut av riksdagsstyrelsen eller riksdagsdirektören – samordnar arbetet med att kungöra och publicera föreskrifter – ansvarar för riksdagens arkiv och registratur – för Riksdagsförvaltningens centrala diarium – handlägger frågor om dokumenthantering och arkiv för riksdagen, Riksdagsförvaltningen och flera riksdagsorgan – ansvarar för registratorsexpeditionens öppethållande

text: Senaste lydelse

text: RFS 2022:5

text: – samordnar Riksdagsförvaltningens verksamhetsövergripande arbete mot korruption – samordnar Riksdagsförvaltningens skydd för personer som rapporterar om missförhållanden.

text: Ingvar Mattson

text: Lars Seger


title: Riksdagsstyrelsens föreskrift om ändring i riksdagsstyrelsens föreskrift och allmänna råd (RFS 2022:1) till lagen (2016:1108) om ersättning till riksdagens ledamöter

text: 6 kap.

text: Ansökan om att få disponera en övernattningsbostad i Riksdagsförvaltningens bostadsbestånd görs för varje valperiod hos Riksdagsförvaltningen på en blankett som fastställs av förvaltningen. Ansökan ska innehålla uppgifter om ledamotens a) namn och födelsedatum, och b) tjänsteställe. Ledamoten ska i ansökan intyga att han eller hon på sitt tjänsteställe disponerar en bostad inrättad för permanent boende för ledamoten och hans eller hennes familj.

text: Vid förändringar som påverkar rätten till övernattningsbostad ska en ny ansökan om övernattningsbostad göras inom en månad från det att förändringen inträdde. ––––––––––––––––– Denna föreskrift träder i kraft den 1 juli 2023.

text: Riksdagsförvaltningen Ingvar Mattson Lars Seger

text: Beställning: Riksdagens tryckeriexpedition, e-post: order.riksdagstryck@riksdagen.se, tfn: 08-786 58 10 Tryck: Riksdagstryckeriet, Stockholm 2023


text: 7 kap.

text: Hushållsel ersätts med 300 kronor per månad, om inte el ingår i hyran eller månadsavgiften för övernattningsbostaden.

text: Logiersättningen till en ledamot får högst uppgå till 9 000 kronor per månad. ––––––––––––––––– Denna föreskrift träder i kraft den 1 september 2023. Riksdagsförvaltningen

text: Ingvar Mattson

text: Lars Seger


text: 2 kap.

text: När stödets storlek bestäms ska ett belopp om 71 100 kronor per politisk sekreterare och månad ligga till grund för beräkningen. ––––––––––––––––– Denna föreskrift träder i kraft den 1 januari 2024.

text: Riksdagsförvaltningen

text: Ingvar Mattson

text: Lars Seger

text: Senaste lydelse

text: RFS 2022:6


title: Riksdagsstyrelsens föreskrift om ändring i riksdagsstyrelsens föreskrift  och allmänna råd (RFS 2022:1) till lagen (2016:1108) om ersättning till riksdagens ledamöter

text: 3 kap.

text: Det belopp som en ledamot får använda för enskilda utrikes tjänsteresor uppgår till 60 000 kronor per valperiod.

text: En inrikes resa som ansluter till en utrikes tjänsteresa ska anses ingå som en del av den utrikes resan, och anslutningsresan ska därför betalas av den för vilkens räkning den utrikes tjänsteresan görs. Det som föreskrivs om betalning av en anslutningsresa i första stycket gäller dock inte en inrikes resa som ansluter till en enskild utrikes tjänsteresa. ––––––––––––––––– 1. Denna föreskrift träder i kraft den 1 augusti 2024. 2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för tjänsteresor som har påbörjats före ikraftträdandet.

text: Beställning: Rik sdagens tryckeriexpedition, e-post: order.riksdagstryck@riksdagen.se, tfn: 08-786 58 10 Tryc k: Riksdagstryckeriet, Stockholm 2024


text: 2 kap.

text: Vid ledighet med tillfällig föräldrapenning enligt

text: socialförsäkringsbalken

text: betalas tillägg vid tillfällig föräldrapenning ut enligt vad som framgår av bilagan till denna föreskrift. Tillägg vid tillfällig föräldrapenning betalas ut under sammanlagt högst tio dagar per kalenderår. Om det finns särskilda skäl får dock tillägg betalas ut för fler än tio dagar under ett kalenderår.

text: 5 kap.

text: Förrättningstillägg och dagtillägg enligt

text: 5 kap. 3 § tredje stycket

text: och

text: 4 §

text: lagen (

text: ) om ersättning till riksdagens ledamöter betalas enligt de villkor och med de belopp som framgår av bilagan till denna föreskrift. ––––––––––––––––– 1. Denna föreskrift träder i kraft den 1 januari 2025. 2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för förrättningstillägg och dagtillägg som avser resdagar före ikraftträdandet.

text: BILAGA

text: Tabell 1

text: Förrättningstillägg

text: Förutsättningar Belopp

text: Utresa som påbörjas senast kl. 06.00 660 kronor Hemresa som avslutas tidigast kl. 19.00 660 kronor I annat fall vid ut- och hemresa 330 kronor Vid ut- och hemresa på lördag, söndag och helgdag som infaller måndag till fredag betalas förrättningstillägg i stället med 870 kronor. Med helgdag likställs midsommarafton och julafton. När ledamoten själv svarar för logikostnaden utomlands betalas ett förrättningstillägg med 250 kronor per övernattning.

text: Tabell 2

text: Dagtillägg

text: Tjänsteresans längd Belopp

text: 10–14 timmar 760 kronor Mer än 14 timmar 1 090 kronor

text: Tabell 3

text: Sjukpenningtillägg

text: Beställning: Riksdagens tryckeriexpedition, epost: Order.riksdagstryck@riksdagen.se, tfn: 08-786 58 10 Tryck: Riksdagstryckeriet, Stockholm 2024


title: Riksdagsstyrelsens föreskrift om ändring i riksdagsstyrelsens föreskrift (RFS 2019:1) om säkerhet och säkerhetsskydd i riksdagen, Riksdagsförvaltningen och partikanslierna

text: Ingvar Mattson

text: Lars Seger

text: Senaste lydelse

text: RFS 2022:2

text: Beställning: Riksdagens tryckeriexpedition, e-post: order.riksdagstryck@riksdagen.se, tfn: 08-786 58 10 Tryck: Riksdagstryckeriet, Stockholm 2024


title: Riksdagsdirektörens föreskrift om upphävande av tjänsteföreskriften (RFS 2007:5) om ersättning för utlägg för måltid vid övertidsarbete

text: Ingvar Mattson

text: Lars Seger


text: 2 kap.

text: När stödets storlek bestäms ska ett belopp om 73 400 kronor per politisk sekreterare och månad ligga till grund för beräkningen. ––––––––––––––––– Denna föreskrift träder i kraft den 1 januari 2025. Riksdagsförvaltningen

text: Ingvar Mattson

text: Lars Seger

text: Senaste lydelse

text: RFS 2023:6


publisher: Riksdagsdirektören

title: Riksdagsdirektörens föreskrift om Riksdagsförvaltningens organisation

text: Denna föreskrift innehåller närmare bestämmelser om 1. Riksdagsförvaltningens organisatoriska indelning 2. ansvar och befogenheter för anställda inom Riksdagsförvaltningen 3. ekonomi- och personaladministration 4. formerna för beredning av och beslut i ärenden.

text: Grundläggande bestämmelser för verksamheten inom Riksdagsförvaltningen finns i

text: riksdagsordningen

text: , lagen (

text: ) med instruktion för Riksdagsförvaltningen och riksdagsstyrelsens föreskrift (

text: RFS 2011:10

text: ) om arbetsordning för Riksdagsförvaltningen.

text: Innehållet i denna föreskrift är uppdelat enligt följande.

text: INLEDANDE BESTÄMMELSER (1–3 §§)

text: ORGANISATION

text: – Avdelningar och stab (4–5 §§) – Särskilda funktioner (6–7 §§)

text: ANSVAR OCH BEFOGENHETER

text: – Verksamhetsansvariga chefers ansvar och befogenhet (8 §) – Överordnade chefers och vikariers befogenhet (9 §) – Delegering (10–11 §§) – Befogenhet att ingå avtal m.m. (12–15 §§)

text: SÄRSKILDA BEFOGENHETER

text: – Säkerhetsavdelningen (16–19 §§) – Fastighets- och serviceavdelningen (20–21 §§) – Förvaltningsavdelningen (22–30 §§) – Beslut om avyttring, prissättning och värdering (31–33 §§)

text: ATTESTERING – Attestant och slutattestant (34–36 §§) – Attest och slutattest för egen representation m.m. (37–40 §§) – Slutattest för leverantörsfakturor (41 §) – Slutattest för bidrag m.m. (42–44 §§) – Slutattest för utbetalning av arvoden och ersättningar till ledamöter (45 §) – Slutattest för utbetalning av lön m.m. (46 §) – Slutattest för utbetalning av pensioner m.m. (47 §) – Slutattest för utbetalning till skattekonto (48 §) – Slutattest för tjänsteresa (49 §)

text: PERSONALFRÅGOR

text: – Kollektivavtal (50 §) – Anställning (52 §) – Lönesättning och anställningsförmåner (53–54 §§) – Lönerevision (55 §) – Semester, övertid och mertid (56 §) – Beslut om tjänsteresa (57 §) – Tjänstledighet (58 §) – Förkortad uppsägningstid (60 §) – Uppsägning (61 §) – Omställning och omplacering (61 a §) – Extraordinära ersättningar m.m. (62–63 §§)

text: HANDLÄGGNING AV ÄRENDEN

text: – Ansvarig handläggare (64 §) – Gemensam beredning (65–66 §§) – Föredragning (67 §)

text: BILAGA

text: RFS 2025:4

text: Alla belopp i denna föreskrift anges exklusive mervärdesskatt.

text: Organisation

text: Avdelningar och stab 4 § Av

text: riksdagsordningen

text: framgår att Riksdagsförvaltningen leds av en styrelse och att riksdagsdirektören är chef för myndigheten.

text: Riksdagsförvaltningen består av 1. staben för talmannen och riksdagsdirektören 2. kammaravdelningen 3. utskottsavdelningen 4. förvaltningsavdelningen 5. fastighets- och serviceavdelningen 6. säkerhetsavdelningen 7. it-avdelningen 8. kommunikationsavdelningen.

text: Stabens och avdelningarnas verksamhetsområden och närmare organisatoriska indelning framgår av bilagan.

text: Särskilda funktioner

text: Tjänsteman i beredskap

text: Vid Riksdagsförvaltningen finns en funktion för hantering av oförutsedda händelser utanför kontorstid som kallas tjänsteman i beredskap (TIB). TIB ansvarar för att utanför kontorstid samordna och hantera händelser som kan leda till allvarliga konsekvenser för riksdagens eller Riksdagsförvaltningens verksamhet. TIB får fatta beslut som kan medföra kostnader upp till 200 000 kronor vid sådana händelser.

text: Om det uppstår behov av att aktivera Riksdagsförvaltningens krisledningsorganisation utanför kontorstid och riksdagsdirektören inte går att nå, eller vid brådskande fall, får TIB fatta beslut om att aktivera krisledningsorganisationen.

text: Riksdagsförvaltningens dataskyddsombud

text: Dataskyddsombudet ska vara placerad vid juridiska enheten, om inte riksdagsdirektören i ett särskilt fall beslutar om något annat.

text: Chefsjuristen ersätter dataskyddsombudet vid ombudets frånvaro.

text: Ansvar och befogenheter

text: Verksamhetsansvariga chefers ansvar och befogenhet 8 § I 12–14 §§ riksdagsstyrelsens föreskrift (

text: RFS 2011:10

text: ) om arbetsordning för Riksdagsförvaltningen föreskrivs vilket ansvar en chef inom Riksdagsförvaltningen har för sin verksamhet. Sektionschefer och gruppchefer har dock inte det budgetansvar som föreskrivs i 14 § arbetsordningen.

text: En chef för en organisatorisk del inom Riksdagsförvaltningen har rätt att fatta beslut och vidta åtgärder inom den organisatoriska delens verksamhetsområde, om inte annat har föreskrivits eller beslutats

text: särskilt. (

text: RFS 2025:4

text: Överordnade chefers och vikariers befogenhet 9 § En överordnad chef har samma befogenhet att besluta enligt denna föreskrift som en underordnad chef eller annan anställd.

text: Enligt 17 § riksdagsstyrelsens föreskrift (

text: RFS 2011:10

text: ) om arbetsordning för Riksdagsförvaltningen ska en chef förordna en vikarierande chef när chefen inte är i tjänst eller är på utrikes tjänsteresa. Om en vikarierande chef inte har utsetts ansvarar närmast överordnade chef för de beslut som måste fattas och för att en vikarierande chef utses.

text: En vikarierande chef har samma befogenhet att besluta som den ordinarie chefen, om inte annat har föreskrivits eller beslutats särskilt.

text: Delegering 10 § Avdelnings-, kansli-, sekretariats- och enhetschefer får i begränsad utsträckning delegera sin rätt att besluta enligt 8 § till underställd personal.

text: Övriga befogenheter enligt denna föreskrift får inte delegeras om inte annat har föreskrivits eller beslutats.

text: I 16 § riksdagsstyrelsens föreskrift (

text: RFS 2011:10

text: ) om arbetsordning för Riksdagsförvaltningen föreskrivs att beslut om delegering ska vara skriftliga och ha visst innehåll. Sådana beslut ska diarieföras.

text: Riksdagsdirektören kan utöver vad som anges i denna föreskrift besluta om ytterligare befogenheter för en chef.

text: Befogenhet att ingå avtal

text: Anskaffningar och ingående av avtal

text: Av 7 § 5 riksdagsstyrelsens föreskrift (

text: RFS 2011:10

text: ) om arbetsordning för Riksdagsförvaltningen följer att samtliga ärenden som berör värden överstigande 5 000 000 kronor eller som kan leda till kostnader överstigande detta belopp ska avgöras av riksdagsdirektören om inte särskilt beslut om delegering har meddelats avseende viss typ eller grupp av ärenden.

text: Avdelningschefer får besluta om anskaffningar och ingående av avtal i övrigt inom ramen för tilldelade budgetmedel till en beloppsgräns på 5 000 000 kronor.

text: Kansli-, sekretariats- och enhetschefer får besluta om anskaffningar och ingående av avtal i övrigt inom ramen för tilldelade budgetmedel till en beloppsgräns på 1 000 000 kronor.

text: Angivna beloppsgränser avser värdet av den anskaffning som ska göras eller det avtal som ska ingås. Värdet ska beräknas på det sätt som framgår av lagen (

text: ) om offentlig upphandling.

text: Delegering av rätten att besluta om anskaffning

text: En avdelnings-, kansli-, sekretariats- eller enhetschef får i begränsad utsträckning delegera rätten att besluta om anskaffning av varor och tjänster enligt 13 § till underställd personal. En sådan delegering ska innehålla de uppgifter som framgår av 16 § riksdagsstyrelsens föreskrift (

text: RFS 2011:10

text: ) om arbetsordning för Riksdagsförvaltningen samt uppgift om upp till vilken beloppsgräns en anskaffning får ske.

text: Den chef som fattar beslut om en sådan delegering ansvarar för att anskaffningar sker inom ramen för tilldelade budgetmedel.

text: Avtalsförvaltning

text: Beslut om förvaltning och uppföljning av avtal får fattas av den avdelnings-, kansli-, sekretariats- eller enhetschef som enligt 8 § är verksamhetsansvarig. En sådan chef får dock delegera rätten att förvalta och följa upp enskilda avtal till underställd personal.

text: Särskilda befogenheter

text: Säkerhetsavdelningen 16 § Chefen för säkerhetsavdelningen är även säkerhetschef och säkerhetsskyddschef och får utse biträdande säkerhetsskyddschefer.

text: Säkerhetsskyddschefen ansvarar för granskning av säkerhetsskyddet. Säkerhetsskyddschefen får besluta om inplacering i säkerhetsklass 1 och får ingå säkerhetsskyddsavtal på nivå 1. Säkerhetsskyddschefen får även besluta om att upphäva beslut om inplacering i säkerhetsklass och om att säga upp säkerhetsskyddsavtal.

text: I riksdagsstyrelsens föreskrift (

text: RFS 2019:1

text: ) om säkerhet och säkerhetsskydd i riksdagen, Riksdagsförvaltningen och partikanslierna finns bestämmelser om beslut om rätt till tillträde till riksdagens lokaler.

text: Säkerhetsskyddschefen får besluta om rätt till tillträde till utrymmen inom riksdagens lokaler som är särskilt iordningställda för säkerhetskänslig verksamhet. Denna rätt att besluta får i begränsad utsträckning delegeras till annan anställd i Riksdagsförvaltningen.

text: Chefen för enheten verksamhets- och säkerhetsskydd får besluta om inplacering i säkerhetsklass 2 och 3 samt teckna säkerhetsskyddsavtal på nivå 2 och 3. Rätten att besluta om inplacering i säkerhetsklass 2 och 3 får i begränsad utsträckning delegeras till underställd personal.

text: Fastighets- och serviceavdelningen 20 § Chefen för fastighets- och serviceavdelningen får ingå hyres- och nyttjanderättsavtal för Riksdagsförvaltningens räkning i fråga om bostadslägenheter, lokaler och mark, efter samråd med ekonomichefen och chefsjuristen. Beloppsgränsen är 5 000 000 kronor. Detta belopp avser det sammanlagda värdet, inklusive rätt till förlängning, av det avtal som ingås.

text: Chefen för fastighetsenheten får för Riksdagsförvaltningens räkning ingå avtal med en riksdagsledamot eller ett statsråd om upplåtelse av övernattningsbostad.

text: Förvaltningsavdelningen 22 § Chefen för förvaltningsavdelningen får 1. besluta om riktlinjer om löpande ekonomiadministration, löpande personaladministration och annan gemensam administration i anslutning till förvaltningsavdelningens uppgifter 2. besluta om avskrivning av en fordran enligt ekonomiadministrativa bestämmelser för statlig verksamhet.

text: Beslut om avskrivning av en fordran får delegeras till ekonomichefen.

text: Chefen för förvaltningsavdelningen och ekonomichefen får var för sig för Riksdagsförvaltningens räkning ingå avtal om finansiering samt ta upp lån i Riksgälden.

text: Ekonomichefen får företräda Riksdagsförvaltningen i fråga om 1. skattedeklarationer 2. plus- och bankgirokonton 3. bankkonton 4. ansökningar om betalkort för Riksdagsförvaltningens anställda.

text: Han eller hon får även avsluta eller tillfälligt spärra ett sådant betalkort som avses i första stycket 4. (

text: RFS 2025:4

text: Ekonomichefen får efter samråd med chefsjuristen överlämna en fordran till inkasso.

text: Ekonomichefen får besluta om godkännande av samtliga utbetalningar.

text: Chefsjuristen utför, förutom i ärenden av större vikt, Riksdagsförvaltningens prövning av om en allmän handling ska lämnas ut. I ärenden av större vikt ansvarar chefsjuristen för att bereda riksdagsdirektörens prövning av om en allmän handling ska lämnas ut av förvaltningen.

text: Chefsjuristen, eller den han eller hon sätter i sitt ställe, har rätt att i domstolar och myndigheter m.m. föra Riksdagsförvaltningens talan, ingå förlikning, kvittera handlingar m.m. Med undantag för inledande av rättsligt förfarande har chefsjuristen, eller den han eller hon sätter i sitt ställe, rätt att även i övrigt företräda Riksdagsförvaltningen i rättsliga angelägenheter.

text: Chefen för enheten ledamotsersättningar får företräda Riksdagsförvaltningen vid ansökningar om tjänstekort med individuell fakturering för riksdagsledamöter. Han eller hon får även tillfälligt höja beloppsgränsen för ett tjänstekort med individuell fakturering och avsluta eller tillfälligt spärra ett sådant kort. (

text: RFS 2025:4

text: Chefen för enheten ledamotsersättningar får besluta i ärenden om stödåtgärder för omställning för en avgången ledamot, dock inte om beslutet är av principiell betydelse.

text: Beslut om avyttring, prissättning och värdering 31 § Riksdagsdirektören beslutar om avyttring av varor, tjänster eller anläggningstillgångar utan beloppsgräns.

text: Beslut om avyttring av varor, tjänster eller anläggningstillgångar får även fattas av 1. avdelningschefer efter samråd med ekonomichefen till en beloppsgräns på 5 000 000 kronor 2. ekonomichefen till en beloppsgräns på 2 000 000 kronor.

text: Ekonomichefen får efter samråd med den enligt 8 § verksamhetsansvariga chefen besluta om priset på varor och tjänster som Riksdagsförvaltningen ska sälja, om inte annat framgår av lagen (

text: ) om budget och ekonomiadministration för riksdagens myndigheter eller någon annan författning.

text: Ekonomichefen får efter samråd med den enligt 8 § verksamhetsansvariga chefen besluta om utrangering.

text: Ekonomichefen får besluta om omvärdering, uppskrivning och nedskrivning av tillgångar efter samråd med chefen för förvaltningsavdelningen.

text: Attestering

text: Attestant och slutattestant 34 § Med att attestera menas att kontrollera och godkänna att en vara eller tjänst har mottagits i enlighet med fakturan, att leveransen överensstämmer med beställningen eller avtalet och att fakturan, annat utbetalningsunderlag eller kreditnotan är riktig.

text: Med attestant menas en anställd som har rätt att attestera en leverantörsfaktura, annat utbetalningsunderlag eller kreditnota.

text: Med att slutattestera menas att slutligt godkänna en leverantörsfaktura, annat utbetalningsunderlag eller kreditnota.

text: Med slutattestant menas en anställd med budgetansvar som, efter attest av någon annan, tecknar slutattest.

text: En chef får, om inte annat framgår av 37–49 §§, inom sitt verksamhetsområde besluta om vem som ska vara attestant i ett visst ärende eller i en viss typ eller grupp av ärenden.

text: Attest och slutattest ska tecknas av två olika personer.

text: Attest och slutattest för egen representation m.m. 37 § Attest för fakturor och utlägg som rör egen representation och egna utlägg får tecknas av 1. någon av de vice talmännen, när det gäller talmannen 2. en annan vice talman, när det gäller en vice talman.

text: Slutattest för fakturor och utlägg som rör egen representation och egna utlägg får tecknas av 1. chefen för staben för talmannen och riksdagsdirektören, när det gäller talmannen eller de vice talmännen 2. chefen för kammaravdelningen, när det gäller riksdagsdirektören 3. chefen för utskottsavdelningen, när det gäller chefen för kammaravdelningen 4. chefen för kammaravdelningen, när det gäller avdelningschefer och övrig personal direkt underställd riksdagsdirektören 5. den närmast överordnade chefen, när det gäller övrig personal.

text: För fakturor och utlägg som rör egen representation får slutattest tecknas av chefen för förvaltningsavdelningen om 1. samtliga slutattestanter deltar 2. samtliga av riksdagsdirektören, avdelningscheferna och chefen för staben för talmannen och riksdagsdirektören deltar.

text: Ekonomichefen eller den som han eller hon utser ska kontrollera samtliga representationskostnader.

text: Slutattest för leverantörsfakturor 41 § För leverantörsfakturor får slutattest tecknas av 1. riksdagsdirektören utan beloppsgräns 2. avdelningschefer till en beloppsgräns på 5 000 000 kronor

text: 3. chefen för kammaravdelningen för fakturor med belopp som understiger 5 000 000 kronor i fråga om riksdagsdirektörens kostnadsställe 4. kansli-, sekretariats- och enhetschefer till en beloppsgräns på 1 000 000 kronor.

text: Slutattest för bidrag m.m. 42 § Chefen för riksdagens internationella kansli får teckna slutattest för medlemsavgifter och bidrag till interparlamentariska organisationer enligt fastställd internbudget.

text: Chefen för sekretariatet för EU-samordning får teckna slutattest för medlemsavgifter och bidrag inom ramen för det interparlamentariska EU-samarbetet enligt fastställd internbudget.

text: Ekonomichefen får teckna slutattest för 1. stöd till politiska partier och till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer enligt Partibidragsnämndens beslut 2. stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i riksdagen enligt vad som följer av lag.

text: Ekonomichefen får teckna slutattest för övriga bidrag enligt fastställd internbudget.

text: Slutattest för utbetalning av arvoden och ersättningar till ledamöter 45 § HR-chefen och chefen för enheten ledamotsersättningar får gemensamt teckna slutattest för utbetalning av arvoden enligt Riksdagens arvodesnämnds beslut samt ersättningar enligt lag till riksdagsledamöter och Sveriges ledamöter i Europaparlamentet.

text: Slutattest för utbetalning av lön m.m. 46 § HR-chefen får teckna slutattest för utbetalning av lön, sociala avgifter och premier enligt vad som följer av författning och kollektivavtal.

text: Slutattest för utbetalning av pensioner m.m. 47 § Chefen för enheten ledamotsersättningar får teckna slutattest för fakturor från Statens tjänstepensionsverk i fråga om utbetalning av pensioner, ekonomiskt omställningsstöd och inkomstgarantier samt författningsreglerade pensionsavgifter och försäkringspremier för riksdagsledamöter och Sveriges ledamöter i Europaparlamentet.

text: HR-chefen får teckna slutattest för utbetalning av pensioner samt pensionsavgifter som regleras i författning och kollektivavtal för anställda vid Riksdagsförvaltningen.

text: Slutattest för utbetalning till skattekonto 48 § Ekonomichefen får teckna slutattest för utbetalning till skattekonto.

text: Slutattest för tjänsteresa 49 § Slutattest för reseräkningar och resefakturor som rör inrikes och utrikes tjänsteresor får tecknas av 1. chefen för enheten ledamotsersättningar, när det gäller talmannen, de vice talmännen, riksdagsledamöterna, riksdagsdirektören och chefen för kammaravdelningen 2. chefen för kammaravdelningen, när det gäller avdelningschefer och chefen för staben för talmannen och riksdagsdirektören 3. närmast överordnade chef, när det gäller kansli-, sekretariats- och enhetschefer 4. kansli-, sekretariats- och enhetschefer, när det gäller övrig personal.

text: Personalfrågor

text: Kollektivavtal 50 § HR-chefen får teckna lokala kollektivavtal.

text: Anställning 51 § Har upphävts genom föreskrift (

text: RFS 2025:4

text: Enligt 7 § första stycket 9 riksdagsstyrelsens föreskrift (

text: RFS 2011:10

text: ) om arbetsordning för Riksdagsförvaltningen beslutar riksdagsdirektören om anställning av avdelningschefer. Riksdagsdirektören beslutar också om anställning av chef för staben för talmannen och riksdagsdirektören.

text: Avdelningschefer får besluta om anställning av sekretariats- och enhetschefer, efter samråd med HR-chefen. HR-chefen får besluta om anställning av personal under kanslichefs-, sekretariatschefs- och enhetschefsnivå, efter samråd med berörd chef. En chef för en organisatorisk del inom Riksdagsförvaltningen får dock besluta om anställning av direkt underställd personal om anställningen avser som längst sju kalenderdagar i följd.

text: I 17 § riksdagsstyrelsens föreskrift om arbetsordning för Riksdagsförvaltningen föreskrivs att en ordinarie chef ska förordna en vikarierande chef när chefen inte är i tjänst eller är på utrikes tjänsteresa. Andra förordnanden inom anställningen beslutas av den som enligt första eller andra stycket får fatta beslut om anställningen. (

text: RFS 2025:4

text: Lönesättning och anställningsförmåner 53 § Riksdagsdirektören beslutar om lön och andra förmåner för direkt underställd personal.

text: HR-chefen, eller den han eller hon sätter i sitt ställe, får besluta om lön i samband med nyanställning, lön under pågående anställning, lön efter

text: avslutad anställning och andra förmåner för kanslichefer och för sådan personal som avses i 52 § andra stycket. (

text: RFS 2025:4

text: Enskilda överenskommelser får, om det är möjligt enligt kollektivavtal, träffas mellan 1. riksdagsdirektören och direkt underställd personal 2. en chef och direkt underställd personal.

text: Lönerevision 55 § Riksdagsdirektören beslutar om ramar för lönerevision.

text: Överenskommelser om lön i samband med lönesättande samtal får, om det är möjligt enligt kollektivavtal, träffas mellan 1. riksdagsdirektören och direkt underställd personal 2. en chef och direkt underställd personal.

text: Semester, övertid och mertid 56 § Riksdagsdirektören beslutar om semester, övertid och mertid för direkt underställd personal.

text: En chef får besluta om semester, övertid och mertid för direkt underställd personal.

text: Beslut om tjänsteresa 57 § Riksdagsdirektören beslutar om egna tjänsteresor och om tjänsteresor för chefen för kammaravdelningen. Chefen för kammaravdelningen får besluta om tjänsteresor för avdelningscheferna och för chefen för staben för talmannen och riksdagsdirektören.

text: Avdelningscheferna, kanslicheferna, enhetschefen för riksdagens internationella kansli, chefen för sekretariatet för EU-samordning och chefen för staben för talmannen och riksdagsdirektören får besluta om inrikes och utrikes tjänsteresor för direkt underställd personal.

text: Andra enhetschefer och sekretariatschefer får besluta om inrikes tjänsteresor för underställd personal. Beslut om utrikes tjänsteresor för sådan personal fattas av enhets- eller sekretariatschefens närmast överordnade chef.

text: Tjänstledighet 58 § Riksdagsdirektören beslutar om tjänstledighet för direkt underställd personal.

text: HR-chefen, eller den han eller hon sätter i sitt ställe, får efter samråd med berörd chef besluta om tjänstledighet för kanslichefer och för sådan personal som avses i 52 § andra stycket. (

text: RFS 2025:4

text: Har upphävts genom föreskrift (

text: RFS 2025:4

text: Förkortad uppsägningstid 60 § En chef får besluta att direkt underställd personal får avsluta sin anställning efter en kortare uppsägningstid än den som följer av anställningen. (

text: RFS 2025:4

text: Uppsägning 61 § Riksdagsdirektören fattar ett beslut om uppsägning på grund av arbetsbrist när det gäller direkt underställd personal. Riksdagsdirektören fattar även ett sådant beslut när det gäller anställda i staben för talmannen och riksdagsdirektören. I fråga om övrig personal får beslutet fattas av den anställdes avdelningschef.

text: Av

text: 25 § lagen (2011:745)

text: med instruktion för Riksdagsförvaltningen framgår personalansvarsnämndens behörighet att pröva frågor om skiljande från anställning m.m.

text: Omställning och omplacering 61 a § En chef för en organisatorisk del inom Riksdagsförvaltningen får besluta om förändringar för anställda inom gränserna för arbetsledningsrätten inom den delen av organisationen.

text: En chef för en organisatorisk del inom Riksdagsförvaltningen får, efter samråd med en överordnad chef, ekonomichefen och HR-chefen, minska eller öka antalet befattningar inom den delen av organisationen inom befintligt finansieringsutrymme.

text: HR-chefen, eller den han eller hon sätter i sitt ställe, får fastställa turordningskretsar, konstatera arbetsbrist och efter samråd med berörda chefer besluta om omplacering av anställda och om andra förändringar i anställningen. Det som anges i detta stycke gäller sådan personal som avses i 52 § andra stycket. (

text: RFS 2025:4

text: Extraordinära ersättningar m.m. 62 § Avdelningschefen för förvaltningsavdelningen får, efter samråd med riksdagsdirektören, besluta om rätt till ersättning som inte är reglerad på annat sätt eller omfattas av någon försäkring.

text: HR-chefen får fatta beslut om tilldelning av utmärkelsen Nit och redlighet i rikets tjänst (NOR) efter samråd med den anställdes chef.

text: Handläggning av ärenden

text: Ansvarig handläggare 64 § För varje ärende ska chefen utse en anställd inom verksamhetsområdet att ansvara för beredningen. Denna ska antecknas i diariet. En

text: chef får efter överenskommelse med annan berörd chef utse en anställd inom ett annat verksamhetsområde till handläggare i ärendet.

text: Om ett ärende hör till två eller flera verksamhetsområden ska det handläggas där det i huvudsak hör hemma, om inte de berörda avdelningscheferna eller riksdagsdirektören beslutar något annat.

text: Gemensam beredning 65 § Av 23 § riksdagsstyrelsens föreskrift (

text: RFS 2011:10

text: ) om arbetsordning för Riksdagsförvaltningen följer att ett ärende ska beredas så allsidigt som möjligt innan det avgörs och att behovet av att begära in synpunkter från de verksamhetsområden som berörs av frågan särskilt ska beaktas.

text: Om ett ärende rör olika delar av organisationen ska en gemensam beredning genomföras i god tid innan ett beslut får fattas i ärendet. Chefen för den organisatoriska del dit ärendet hör har ansvaret för att gemensam beredning genomförs. Den gemensamma beredningen ska dokumenteras på lämpligt sätt.

text: Den gemensamma beredningen får inte avslutas förrän enighet uppnåtts eller riksdagsdirektören bestämmer i frågan.

text: Föredragning 67 § Beslut i ärenden som avgörs av någon annan än riksdagsdirektören får fattas utan föredragning om chefen har bestämt det.

text: Om ärendet gäller en rättelse eller en omprövning av ett tidigare beslut av Riksdagsförvaltningen, ska det föredras. ___________________

text: 1. Denna föreskrift träder i kraft den 1 mars 2025. 2. Genom föreskriften upphävs a) riksdagsdirektörens föreskrift (

text: RFS 2011:14

text: ) om Riksdagsförvaltningens organisation, b) riksdagsdirektörens föreskrift (

text: RFS 2011:15

text: ) om beslut i ekonomi- och personaladministrativa frågor inom Riksdagsförvaltningen, c) riksdagsdirektörens föreskrift (

text: RFS 2012:2

text: ) om ansvarsområden inom Riksdagsförvaltningen.

text: RFS 2025:4

text: Denna föreskrift träder i kraft den 15 januari 2026 i fråga om 24 och 29 §§ och i övrigt den 1 mars 2026.

text: BILAGA

text: Stabens och avdelningarnas verksamhetsområden och närmare organisatoriska indelning.

text: 1. Staben för talmannen och riksdagsdirektören

text: 1.1. Staben för talmannen och riksdagsdirektören a. stöder talmannen och de vice talmännen i talmansuppdraget b. svarar för talmannens kommunikation och pressfrågor c. biträder riksdagsdirektören i dennas ledning och styrning av förvaltningens verksamhet d. svarar för den övergripande planeringen, samordningen och uppföljningen av förvaltningens verksamhet e. svarar för den centralt finansierade projektportföljen f. svarar för intern styrning och kontroll g. samordnar internrevisionsfrågor.

text: 2. Kammaravdelningen

text: Kammaravdelningens närmare indelning 2.1. Kammaravdelningen består av enheterna a. kammarkansliet b. protokollskansliet c. riksdagens internationella kansli d. riksdagens utredningstjänst e. sekretariatet för EU-samordning.

text: 2.2. I protokollskansliet ingår sektionen textgranskning och översättning.

text: 2.3. Riksdagens utredningstjänst består av sektionerna a. ekonomisk analys b. välfärdsfrågor c. juridik och statsvetenskap.

text: Kammaravdelningens verksamhetsområde 2.4. Sekretariatet för EU-samordning a. samordnar EU-frågor inom Riksdagsförvaltningen b. biträder talmanspresidiet och riksdagsdirektören i EU-relaterade ärenden c. svarar för funktionen riksdagens representant vid EU:s institutioner d. svarar för fördelningen av EU-dokument e. fungerar som sekretariat för delegationen till den gemensamma parlamentariska kontrollgruppen för Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol).

text: 2.5. Kammarkansliet a. biträder talmannen och verksamheten i övrigt i kammaren b. biträder ordföranden och sekreteraren med arbetet i krigsdelegationen c. för registret över riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen enligt lagen (

text: ) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen d. hanterar anmälningar enligt

text: 4 kap. 4 § lagen (1988:1385)

text: om Sveriges riksbank e. hanterar anmälningar om riksrevisorns åtaganden och ekonomiska intressen.

text: 2.6. Protokollskansliet a. för kammarens protokoll och uppteckningar från EU-nämnden samt från offentliga sammanträden i utskotten b. svarar för språkvården c. utför textgranskning d. svarar för engelsk översättarservice.

text: 2.7. Riksdagens internationella kansli a. biträder talmanspresidiet och riksdagsdirektören i deras internationella engagemang b. fungerar som sekretariat för riksdagens delegationer i internationella parlamentariska församlingar utom för delegationen till den gemensamma parlamentariska kontrollgruppen för Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) c. svarar för kanslistödet för det parlamentariska utvecklingssamarbetet och för demokratifrämjande aktiviteter d. svarar för utländska parlamentariska och andra officiella gruppers besök samt större internationella konferenser i riksdagen e. biträder riksdagsledamöternas deltagande i internationella valobservationer f. bistår riksdagsledamöterna med utfärdande av diplomat- och tjänstepass samt i vissa fall visum.

text: 2.8. Riksdagens utredningstjänst utför utredningsuppdrag åt riksdagsledamöter och Riksdagsförvaltningen, partigruppernas kanslier samt utländska parlament.

text: 3. Utskottsavdelningen

text: Utskottsavdelningens närmare indelning 3.1. Utskottsavdelningen består av utskottens kanslier och EU-nämndens kansli samt av riksdagens utvärderings- och forskningssekretariat.

text: Utskottsavdelningens verksamhetsområde 3.2. Utskottens kanslier biträder utskotten enligt

text: riksdagsordningen

text: 3.3. EU-nämndens kansli biträder EU-nämnden enligt

text: riksdagsordningen

text: 3.4. Riksdagens utvärderings- och forskningssekretariat biträder utskotten och EU-nämnden i arbetet med utvärderings- och forskningsfrågor.

text: 4. Förvaltningsavdelningen

text: Förvaltningsavdelningens närmare indelning 4.1. Förvaltningsavdelningen består av enheterna a. ekonomienheten b. enheten ledamotsersättningar c. HR-enheten d. juridiska enheten.

text: Förvaltningsavdelningens verksamhetsområde 4.2. Ekonomienheten a. upprättar planeringsdirektiv för Riksdagsförvaltningen, Riksdagens ombudsmän (JO) och Riksrevisionen och förslag till anslag, låneramar och underlag för Riksdagsförvaltningen på statens budget, samt anslagsdirektiv för riksdagens myndigheter utom Riksbanken b. upprättar bokslut och förslag till årsredovisning för Riksdagsförvaltningen c. samordnar budgetarbetet, budgetuppföljningen och prognoser d. betalar ut stöd till partierna och till partigrupperna i riksdagen e. samordnar upphandlingsverksamheten f. svarar för representationskontrollen g. svarar för sedvanliga uppgifter inom ekonomiområdet h. svarar för Riksdagsförvaltningens ekonomiska styrning.

text: 4.3. Enheten ledamotsersättningar a. handlägger ärenden om arvode, pension, avgångsförmåner och logiersättning till talmannen, ledamöter och ersättare b. handlägger ärenden om resekostnadsersättning och traktamente till talmannen, ledamöter, ersättare och anställda vid Riksdagsförvaltningen c. samordnar introduktionen av ledamöter och ersättare under pågående valperiod d. samordnar stödet till riksdagens nämndmyndigheter.

text: 4.4. HR-enheten a. svarar för Riksdagsförvaltningens arbetsgivarpolitik b. svarar för lokala kollektivavtalsförhandlingar c. svarar för verksamhetsövergripande kompetensförsörjning och kompetensutveckling d. samordnar arbetsmiljöfrågor, svarar för friskvård samt förmedlar företagshälsovård till ledamöter och anställda vid Riksdagsförvaltningen e. samordnar Riksdagsförvaltningens arbete med tillgänglighet f. svarar för centrala kollektivavtalsförhandlingar för riksdagens myndigheter g. svarar för övriga sedvanliga uppgifter inom personal- och löneområdet.

text: 4.5. Juridiska enheten a. ansvarar för riksdagens arkiv och registratur b. handlägger frågor om dokumenthantering och arkiv för riksdagen, Riksdagsförvaltningen och flera riksdagsorgan c. ansvarar för registratorsexpeditionens öppethållande d. ger och samordnar juridiskt verksamhetsstöd till Riksdagsförvaltningen e. upprättar och bereder förslag till framställningar inför beslut av riksdagsstyrelsen f. bereder förslag till föreskrifter inför beslut av riksdagsstyrelsen eller riksdagsdirektören g. samordnar arbetet med att kungöra och publicera föreskrifter h. samordnar Riksdagsförvaltningens verksamhetsövergripande arbete mot korruption i. samordnar Riksdagsförvaltningens skydd för personer som rapporterar om missförhållanden.

text: 5. Fastighets- och serviceavdelningen

text: Fastighets- och serviceavdelningens närmare indelning 5.1. Fastighets- och serviceavdelningen består av enheterna a. fastighetsenheten b. enheten fastighetsprojekt c. serviceenheten d. enheten riksdagstryck.

text: 5.2. Fastighetsenheten består av sektionerna a. drift och förvaltning b. lokaler och interiörer.

text: 5.3. I enheten fastighetsprojekt ingår sektionen projektledning fastighet.

text: 5.4. Serviceenheten består av sektionerna a. kammarservice b. kontorsservice c. lokalvård.

text: 5.5. I enheten riksdagstryck ingår sektionen gods och logistik.

text: Fastighets- och serviceavdelningens verksamhetsområde 5.6. Fastighetsenheten a. sköter drift, underhåll och förvaltning av riksdagens fastigheter och installationer b. svarar för riksdagens lokalförsörjning c. svarar för riksdagens fysiska nät och datahallar m.m. d. svarar för inköp och underhåll av möbler, inredning och konst e. svarar för Riksdagsförvaltningens miljöledningssystem och för samordning av Riksdagsförvaltningens systematiska brandskyddsarbete f. svarar för övernattningsbostäder.

text: 5.7. Enheten fastighetsprojekt a. svarar för fastighetsprojekt b. svarar för fastighetsutveckling c. svarar för fastighetsförvärv.

text: 5.8. Serviceenheten a. svarar för kammarnära service b. svarar för servicecenter c. svarar för distribution och kontorsservice d. svarar för bokning av lokaler och konferensservice e. svarar för restaurangverksamheten i riksdagens lokaler f. bemannar riksdagens telefonväxel g. förestår barnverksamheten h. svarar för driften av representationslokalen i Villa Bonnier i. svarar för lokalvård.

text: 5.9. Enheten riksdagstryck a. producerar riksdagstrycket b. utgör interntryckeri åt riksdagsledamöterna och Riksdagsförvaltningen, partigruppernas kanslier, riksdagens myndigheter m.fl. c. samordnar tryckproduktionen med kammaren, utskotten och Regeringskansliet d. säljer, distribuerar och lagerhåller riksdagstryck, förlagsprodukter och andra trycksaker e. samordnar godsmottagning, lokala varuintag och sammanhängande logistikverksamhet

text: f. ansvarar för inrättandet av en ny godsmottagning.

text: 6. Säkerhetsavdelningen

text: Säkerhetsavdelningens närmare indelning 6.1. Säkerhetsavdelningen består av enheterna a. bevakningsenheten b. larmcentralsenheten c. enheten verksamhets- och säkerhetsskydd d. beredskapsenheten.

text: 6.2. Bevakningsenheten består av grupperna a. kammarskydd b. entréskydd.

text: 6.3. I larmcentralsenheten ingår gruppen larmcentral

text: Säkerhetsavdelningens verksamhetsområde 6.4. Bevakningsenheten a. svarar för bevakning och upprätthållande av tillträdesskydd vid riksdagens lokaler, inklusive övernattningslägenheter b. utför säkerhetskontroller, tar emot gods och post samt utför brandskyddskontroller c. hanterar incidenter inom sjukvård, brand och säkerhet d. svarar för säkerhetshöjande åtgärder och stöd vid evenemang och sammanträden.

text: 6.5. Larmcentralsenheten a. svarar för bevakning och upprätthållande av tillträdesskydd vid riksdagens lokaler, inklusive övernattningslägenheter b. utför säkerhetskontroller, tar emot gods och post samt utför brandskyddskontroller c. hanterar incidenter inom sjukvård, brand och säkerhet d. svarar för säkerhetshöjande åtgärder och stöd vid evenemang och sammanträden e. utför teknisk övervakning av riksdagens lokaler och it-system f. utför signalskyddsarbete.

text: 6.6. Enheten verksamhets- och säkerhetsskydd a. kravställer, samordnar och följer upp Riksdagsförvaltningens säkerhetsskydd samt handlägger ärenden om personalsäkerhet och säkerhetsskyddsavtal b. kravställer, samordnar och följer upp Riksdagsförvaltningens arbete med informationssäkerhet

text: c. kravställer, utför åtgärder och följer upp arbetet inom fysisk säkerhet samt svarar för viss teknisk säkerhetsutrustning d. svarar för utfärdande av passerkort, identitetskort och vissa datakort samt för utlämning av nycklar och koder till lokaler e. tillhandahåller säkerhetsskåp och dokumentförstörare f. svarar för Riksdagsförvaltningens signalskydd.

text: 6.7. Beredskapsenheten a. samordnar, stöder och följer upp Riksdagsförvaltningens arbete med krisberedskap och totalförsvar b. svarar för Riksdagsförvaltningens beredskapsorganisation c. samordnar de förberedelser som behövs i Riksdagsförvaltningen för att riksdagen och Riksdagsförvaltningen ska kunna fullgöra sina uppgifter när de yttre omständigheterna gör det omöjligt eller olämpligt att använda ordinarie verksamhetsformer d. samordnar, stöder och följer upp Riksdagsförvaltningens arbete med personsäkerhet e. svarar för utveckling och uppföljning av interna brandskyddskontroller samt för utbildnings- och övningsverksamheten inom ramen för det systematiska brandskyddsarbetet f. svarar för transporter med riksdagsbilarna.

text: 7. It-avdelningen

text: It-avdelningens verksamhetsområde 7.1. It-avdelningen består av enheterna a. it-verksamhetsstöd b. it-produktion c. it-utveckling och projekt d. it-utveckling och arkitektur e. it-support och utbildning.

text: 7.2. Enheten it-produktion består av sektionerna a. medieproduktion och konferensteknik b. infrastruktur och telefoni c. it-säkerhet och plattformar d. applikationsdrift och kammarstöd.

text: It-avdelningens närmare indelning 7.3. Enheten it-verksamhetsstöd a. svarar för processledning inom it-avdelningen b. svarar för kontakter mellan it-avdelningen och övriga riksdagsmyndigheter samt partigruppernas kanslier c. ger administrativt stöd till it-avdelningen.

text: 7.4. Enheten it-produktion a. svarar för drift och övervakning av it-miljöer b. svarar för infrastrukturarkitektur och teknisk infrastruktur c. svarar för it-säkerhet d. svarar för drift av kammarsystem, tv-produktion, konferensteknik och allmän teknik e. hanterar förvaltningsledning och projektportfölj för standardtjänster inom it, infrastrukturnära tjänster och telefoni.

text: 7.5. Enheten it-utveckling och projekt a. svarar för it-projektledning b. svarar för struktur för systemdokumentation och it-avdelningens dokumentstruktur c. svarar tillsammans med enheten it-utveckling och arkitektur enligt vad chefen för it-avdelningen bestämmer för – förvaltningsledning och projektportfölj för Riksdagsförvaltningens system – metodik för verksamhetsanalys, krav och test – metodik för systemutveckling och systemförvaltning – utveckling av system för Riksdagsförvaltningen.

text: 7.6. Enheten it-utveckling och arkitektur a. svarar för systemarkitektur, kvalitetsprocesser och ramverk för systemintegration b. svarar för samordning av systemförvaltning c. svarar tillsammans med enheten it-utveckling och projekt enligt vad chefen för it-avdelningen bestämmer för – förvaltningsledning och projektportfölj för Riksdagsförvaltningens system – metodik för verksamhetsanalys, krav och test – metodik för systemutveckling och systemförvaltning – utveckling av system för Riksdagsförvaltningen.

text: 7.7. Enheten it-support och utbildning a. svarar för användarsupport b. administrerar telefoni, konton, program och behörigheter c. tillhandahåller utbildningar inom it-området d. svarar för användarundersökningar.

text: 8. Kommunikationsavdelningen

text: Kommunikationsavdelningens närmare indelning 8.1. Kommunikationsavdelningen består av enheterna

text: a. kommunikationsplanering b. press, redaktion och utveckling c. besök, utbildning och evenemang d. Riksdagsbiblioteket.

text: 8.2. I enheten press, redaktion och utveckling ingår sektionen för redaktionellt innehåll.

text: 8.3. Riksdagsbiblioteket består av sektionerna a. interna uppdrag och medieförsörjning b. besök och samlingar.

text: Kommunikationsavdelningens verksamhetsområde 8.4. Enheten kommunikationsplanering a. svarar för kommunikationsstrategi, kommunikationsplanering och kommunikationsstrukturer b. svarar för Riksdagsförvaltningens klarspråksarbete och språket i det kommunikativa arbetet c. svarar för riksdagens grafiska profil och formgivning d. svarar för varumärke, marknadsföring och annonsering e. tar fram informationsmaterial f. svarar för intranät och andra interna digitala kommunikationskanaler vad gäller innehåll och utveckling g. svarar för att besluta om samt formge, anskaffa produkter i riksdagens gåvo- och försäljningssortiment.

text: 8.5. Enheten press, redaktion och utveckling a. svarar för Riksdagsförvaltningens pressfunktion och handlägger ärenden om ackreditering av företrädare för massmedier b. svarar för riksdagens webbplats och andra externa digitala kommunikationskanaler vad gäller innehåll och utveckling c. svarar för Riksdagsinformation som besvarar frågor om riksdagens arbete och beslut.

text: 8.6. Enheten besök, utbildning och evenemang a. genomför kurser för lärare b. svarar för besöksverksamheten c. tar fram studiematerial till utbildningsväsendet d. handlägger ärenden om resebidrag för studiebesök hos riksdagen för studerande på gymnasienivå e. planerar och genomför mässor, utställningar och nationella evenemang f. planerar och genomför riksmötets öppnande.

text: 8.7. Riksdagsbiblioteket a. tillhandahåller nyhetsmaterial och informationskällor inom riksdagens ämnesområden samt stöd för omvärldsbevakning och informationssökning b. ger allmänheten tillgång till riksdagens samlade dokument och är nationellt depåbibliotek för FN- och EU-material c. genomför kurser för bibliotekarier d. svarar för digitaliseringen av äldre riksdagstryck e. ger ut biografier över riksdagsledamöter, protokoll från ståndsriksdagen och historiska verk med riksdagsanknytning.

text: RFS 2025:4


text: 4 kap.

text: Användning av betalkort

text: Riksdagsförvaltningen får tillhandahålla en ledamot ett tjänstekort med individuell fakturering. Ett sådant kort får användas för betalning av ersättningsgilla utgifter för en tjänsteresa i uppdraget som ledamot eller en resa enligt

text: 4 kap. 3 § lagen (2016:1108)

text: om ersättning till riksdagens ledamöter. Ledamoten får i undantagsfall använda ett tjänstekort med individuell fakturering för att betala mindre, privata utgifter under resor som anges i första stycket, om dessa utgifter endast med svårighet kan särskiljas från ersättningsgilla utgifter enligt första stycket. Ledamoten får göra kontantuttag med ett tjänstekort med individuell fakturering för att betala sådana ersättningsgilla utgifter som avses i första stycket.

text: För tjänstekort med individuell fakturering ska gälla en beloppsgräns som motsvarar beloppet som en ledamot får använda för enskilda utrikes tjänsteresor enligt 3 kap. 8 §, med ett tillägg om 20 000 kronor. En högre beloppsgräns kan tillfälligt bestämmas om det finns särskilda skäl.

text: Ansvar för ett betalkort

text: Ett tjänstekort med individuell fakturering är personligt och får inte överlåtas till någon annan. Riksdagsförvaltningen har det yttersta betalningsansvaret för tjänstekort med individuell fakturering. Ledamoten ansvarar dock för alla transaktioner som är kopplade till ett tjänstekort med individuell fakturering. Ledamoten ansvarar också för att betala fakturor till kortföretaget i rätt tid.

text: Anmälan om förlorat betalkort

text: En ledamot som har förlorat ett tjänstekort med individuell fakturering ska så snart som möjligt anmäla det till både kortföretaget och Riksdagsförvaltningen. Ledamoten ska också så snart som möjligt anmäla till både kortföretaget och förvaltningen om ledamoten misstänker att kortet på annat sätt missbrukas eller är utom ledamotens kontroll.

text: Ansökan om betalkort och höjd beloppsgräns

text: Ansökan om ett tjänstekort med individuell fakturering ska göras på en blankett som fastställs av Riksdagsförvaltningen. Detsamma gäller ansökan om en tillfälligt högre beloppsgräns än den som anges i 6 §.

text: För att få ett tjänstekort med individuell fakturering ska ledamoten åta sig att till Riksdagsförvaltningen betala tillbaka de kostnader som förvaltningen får stå för till följd av att ledamoten inte betalar en faktura till kortföretaget i rätt tid.

text: Information till en ledamot

text: I samband med att ett tjänstekort med individuell fakturering tillhandahålls ska Riksdagsförvaltningen skriftligen informera ledamoten om de regler och villkor som gäller för kortet.

text: Makulering, spärr och avslut av betalkort

text: Kortinnehavaren ska makulera ett tjänstekort med individuell fakturering när uppdraget som riksdagsledamot upphör eller när Riksdagsförvaltningen begär det.

text: Riksdagsförvaltningen får avsluta eller tillfälligt spärra ett tjänstekort med individuell fakturering om det används i strid med bestämmelserna i detta kapitel eller om en ledamot inte betalar en faktura till kortföretaget i rätt tid. ––––––––––––––––– 1. Denna föreskrift träder i kraft den 15 januari 2026. 2. För betalkort med personligt betalningsansvar som har tillhandahållits före ikraftträdandet gäller 4 kap. 5 § andra meningen i den äldre lydelsen.

text: Riksdagsförvaltningen

text: Ingvar Mattson

text: Lars Seger

text: Beställning: Riksdagens tryckeriexpedition, epost: Order.riksdagstryck@riksdagen.se, tfn: 08-786 58 10 Tryck: Riksdagstryckeriet, Stockholm 2025