text: 1 kap. Författningsbestämmelser och tillämpningsområde m.m.

text: I förordningen (

text: ) om statliga myndigheters skjutvapen m.m. finns bestämmelser om skjutvapen och viss annan farlig materiel som finns hos myndigheter under regeringen. Vad som förstås med skjutvapen samt vissa föremål som i lagen jämställs med skjutvapen framgår av

text: 1 kap.

text: 3 §§

text: vapenlagen (1996:67)

text: Vad som förstås med ammunition framgår av

text: 1 kap. 5 § vapenlagen

text: . I fråga om förvaring av ammunition som utgör explosiva varor finns bestämmelser även i lagen (

text: ) och förordningen (

text: ) om brandfarliga och explosiva varor. Bestämmelser om medförande och förvaring av skjutvapen i luftfartyg finns i

text: luftfartsförordningen (1986:171)

text: och i Luftfartsverkets bestämmelser för den civila luftfarten.

text: De regler om standarder och normer för förvaringsutrymmen och larm som anges i dessa föreskrifter avser den lägsta tillåtna nivån för inbrottsskydd. Även andra standarder eller normer än de till vilka det hänvisas skall accepteras, om de når upp till den lägsta tillåtna nivån.

text: Dessa föreskrifter gäller även Ekobrottsmyndigheten, Statens kriminaltekniska laboratorium, Kustbevakningen, Tullverket och Skatteverket. Finns skjutvapen och ammunition hos andra statliga myndigheter som avses i

text: 18 § andra stycket förordningen (1996:31)

text: om statliga myndigheters skjutvapen m.m. gäller dessa föreskrifter även för dem. Vid myndigheter som avses i första och andra styckena skall vad som i dessa föreskrifter sägs om polismyndighet, polis och polispersonal äga motsvarande tilllämpning.

text: Samråd

text: Allmänna råd

text: Vid tveksamhet om en planerad vapenförvaring skall anses uppfylla kraven enligt denna författning kan polismyndigheten samråda med Säkerhetspolisen i saken.

text: Bestämmelserna i 5 kap. gäller inte Polismyndigheten, Säkerhetspolisen, Kustbevakningen och Tullverket. (

text: PMFS 2023:4

text: Vad som anges i denna författning gäller inte skjutvapen som under tjänsteutövning står under ständig uppsikt.

text: Allmänna råd

text: Ett skjutvapen bör anses stå under uppsikt endast om den som har tilldelats det eller någon annan ansvarig befattningshavare har kontroll över vapnet och kan uppmärksamma och vidta åtgärder vid tillgrepp eller försök därtill.

text: 2 kap. Förvaringsutrymmen

text: Definitioner m.m.

text: Med valv eller värdeskåp förstås ett förvaringsutrymme, vars inbrottsskyddande förmåga uppfyller kraven i SS EN 1143-1 utgåva 1, Grade 3 och, med undantag för ett valv som är gjutet på plats, är certifierat av ackrediterat certifieringsorgan. Valv eller värdeskåp skall vara försett med ett lås för säkerhetsskåp enligt Svensk Standard SS 3492 . Andra stycket gäller även när förvaringen sker i ett lika säkert förvaringsutrymme enligt 2 § andra stycket.

text: 1. Omslutande delar skall bestå av stålplåt som är minst 4 m.m. tjock,

text: 2. fogarna skall ha minst samma motståndsförmåga mot inbrott som övriga omslutande delar,

text: 3. regelverket skall ha kolvar i minst tre riktningar och vara av s.k. avlastad typ, vilket innebär att låsets spärrelement inte får belastas när regelverkets kolvar belastas i öppningsriktningen,

text: 1 Svensk Standard SS och Svensk och Europeisk Standard SS EN utges av Standardiseringen i Sverige, SIS och tillhandahålls av SIS Förlag AB.

text: 4. låsmekanismen skall vara borrskyddad,

text: 5. en separat mekanism skall finnas som aktiveras vid inslagning eller sprängning mot låset, varvid mekanismen skall spärra regelverket i låst läge och

text: 6. regelverkets och bakkantsbeslagens ingrepp får inte vara mindre än 20 m.m.

text: Ett fristående förvaringsutrymme som avses i 1 eller 2 § och som utan vapen har en vikt som understiger 150 kg skall vara förankrat i byggnadsstommen. Som ett alternativ till förankring kan utrymmet förses med tyngder så att vikten 150 kg uppnås.

text: Med ett ackrediterat certifieringsorgan avses ett certifieringsorgan som är ackrediterat för uppgiften av SWEDAC enligt lagen (

text: 1. är ackrediterat för uppgiften mot standarden SS EN 45 011 av ett ackrediteringsorgan som uppfyller och tillämpar kraven i standarden SS EN 45 010, eller

text: 2. på annat sätt erbjuder likvärdiga garantier i fråga om teknisk och yrkesmässig kompetens samt garantier för oberoende.

text: För att verifiera kraven enligt 1 § första stycket och 2 § första stycket skall provning utföras av ett provningsorgan som är ackrediterat för uppgiften av SWEDAC enligt lagen (

text: 1. är ackrediterat för uppgiften mot standarden ISO/IEC 17 025 och omfattar de metoder som anges i SS EN 1143-1 respektive SS 3492 av ett ackrediteringsorgan som uppfyller och tillämpar kraven i SS EN 45 003, eller

text: 3 kap. Vapenkategorier

text: Definitioner

text: Med särskilt farliga vapen avses i dessa föreskrifter tillståndspliktiga enhandsvapen och skjutvapen med helautomatisk funktion.

text: Med övriga skjutvapen avses i dessa föreskrifter bl.a. tillståndspliktiga 1. kulgevär som inte avses i 1 §, 2. hagelgevär, 3. äldre militära hel- eller halvautomatiska vapen, till vilka ammunition inte eller endast med svårighet kan anskaffas, 4. mynningsladdade eller bakladdade vapen som inte laddas med patroner, 5. kolsyre-, luft-, eller fjädervapen, 6. harpunvapen och 7. vapen och anordningar som avses i

text: 1 kap. 3 § vapenlagen (1996:67)

text: 4 kap. Förvaring av skjutvapen och ammunition

text: Allmänt

text: Bestämmelser om förvaring av skjutvapen och ammunition finns i

text: 3 §

text: och

text: 14 §§

text: förordningen (

text: ) om förvaring av statliga myndigheters skjutvapen m.m. Om en polismyndighet inte kan förvara skjutvapen i utrymmen som myndigheten disponerar, får myndigheten uppdra åt en annan polismyndighet, Försvarsmakten eller en annan statlig myndighet att förvara vapnen (extern förvaring). Beslut om extern förvaring av beredskapsvapen och den allmänna beredskapspolisens skjutvapen får fattas efter samråd med Rikspolisstyrelsen samt, i fråga om beredskapsvapen, chefen för det militärdistrikt som har ansvar för vapnen.

text: En polismyndighet skall förvara skjutvapnen i ett förvaringsutrymme som är lämpligt med hänsyn till dels vapnens farlighet, antal och begärlighet från stöldsynpunkt, dels beskaffenheten, lokaliseringen och bemanningen av de lokaler där förvaringen sker.

text: Förvaring av särskilt farliga vapen

text: En polismyndighet skall förvara särskilt farliga vapen i ett valv eller i ett värdeskåp. Förvaringsutrymmet skall vara larmat enligt bestämmelserna i 7 kap. 1 § (punktoch volymskydd). Om det arbetsställe där vapnen förvaras är bemannat med polispersonal, får dock förvaringsutrymmet vara larmat enligt bestämmelserna i 7 kap. 1 § 1-5 (punktskydd).

text: Vid ett arbetsställe som är bemannat med polispersonal, får enhandsvapen som har tilldelats en polis som personlig utrustning förvaras i låst innerfack i ett låst säkerhetsskåp eller i ett lika säkert förvaringsutrymme. Nattetid eller vid förhöjd hotbild skall skåpet eller utrymmet vara larmat enligt bestämmelserna i 7 kap. 1 § 1-5 (punktskydd). Står, i fall som avses i första stycket, ett förvaringsutrymme under uppsikt, får dörr till säkerhetsskåp eller lika säkert förvaringsutrymme hållas öppen, om det utrymme (rum) där förvaringen sker är försett med en stängd och låst gallergrind eller innerdörr. Förvaringsutrymmet behöver i sådant fall inte vara larmat.

text: Vid ett arbetsställe som tidvis är obemannat men som är föremål för oregelbunden, planlagd tillsyn av polis får enhandsvapen som har tilldelats en polis som personlig utrustning förvaras i låst innerfack i ett låst säkerhetsskåp eller i lika säkert förvaringsutrymme. Skåpet eller utrymmet skall vara larmat enligt bestämmelserna i 7 kap. 1 § 1-5 (punktskydd). Nattetid eller vid förhöjd hotbild skall förvaringsutrymmet vara larmat enligt bestämmelserna i 7 kap. 1 § (punkt- och volymskydd).

text: Förvaring av övriga vapen

text: Förvaringsutrymmet skall vara larmat enligt bestämmelserna i 7 kap. 1 § (punktoch volymskydd).

text: Vid ett arbetsställe som är bemannat med polispersonal skall förvaringsutrymmet nattetid eller vid förhöjd hotbild vara larmat enligt bestämmelserna i 7 kap. 1 § 1-5 (punktskydd).

text: Vid ett arbetsställe som tidvis är obemannat men som är föremål för oregelbunden, planlagd tillsyn av polispersonal skall förvaringsutrymmet vara larmat enligt bestämmelserna i 7 kap. 1 § 1-5 (punktskydd). Nattetid eller vid förhöjd hotbild skall skåpet och utrymmet vara larmat enligt bestämmelserna i 7 kap. 1 § (punkt och volymskydd).

text: Övrig förvaring

text: Beträffande effektbegränsade kolsyre-, luft- eller fjädervapen och harpunvapen samt sådana föremål som avses i 3 kap. 2 § 7 får förvaringen ordnas enligt bestämmelserna i

text: 5 kap. 2 § andra stycket vapenlagen (1996:67)

text: Förvaring av ammunition

text: Ammunition till ett vapen som har tilldelats en polis som personlig utrustning skall förvaras tillsammans med vapnet. Övrig ammunition skall förvaras i ett säkerhetsskåp eller i ett lika säkert förvaringsutrymme. Vid ett arbetsställe som är bemannat eller som tidvis är obemannat men föremål för oregelbunden, planlagd tillsyn av polispersonal får förvaringen ske under säkert lås eller på något annat lika betryggande sätt.

text: Lokala föreskrifter

text: Allmänna råd

text: En polismyndighet bör i en lokal föreskrift närmare ange hur förvaringen av skjutvapen och ammunition skall ske.

text: 5 kap. Förvaring av skjutvapen och ammunition i vissa fall

text: Observera att 5 kap. inte gäller Polismyndigheten, Säkerhetspolisen, Kustbevakningen och Tullverket, se

text: PMFS 2023:4

text: En polis som har tilldelats ett skjutvapen får förvara vapnet med tillhörande ammunition på annat sätt än vad som har föreskrivits i 4 kap. om förvaringen är tillfällig (högst 12 timmar) och vapnet inte utan oskäligt besvär kan lämnas in till en polisstation. I sådant fall skall vapnet delas genom att en för vapnet vital del tas bort. Vad som avses med en för ett skjutvapen vital del framgår av 16 kap. Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om vapenlagstiftningen (FAP 551-3). Den vitala delen skall vara under ständig uppsikt. Vapnets huvuddel och ammunition skall förvaras väl gömda på skilda platser i låsta utrymmen. Platserna skall väljas så att obehöriga får svårt att finna vapendelen och ammunitionen.

text: Om det finns särskilda skäl, får en polis som har tilldelats ett skjutvapen, i annat fall än som sägs i 1 §, med polismyndighetens godkännande förvara vapnet med tillhörande ammunition i bostaden. Ett beslut om godkännande enligt första stycket skall dokumenteras. Vid förvaring av skjutvapen och ammunition i bostaden skall vapnet och ammunitionen om möjligt förvaras i ett säkerhetsskåp eller i ett lika säkert förvaringsutrymme. Kan vapnet inte förvaras enligt tredje stycket skall det delas. Därvid skall den vitala delen tas bort och såväl vapnets huvuddel, vital del som ammunition förvaras väl gömda på skilda platser i bostaden som inte får lämnas utan uppsikt.

text: Om en polis är borta från tjänsten under längre sammanhängande tid än 60 dagar eller om det annars kan förutses att ett vapen inte kommer att användas under sådan tid, skall vapnet lämnas till vapenredogöraren eller motsvarande för förvaring.

text: 6 kap. Transport av skjutvapen och ammunition

text: I

text: 15 § förordningen (1996:31)

text: om statliga myndigheters skjutvapen m.m. finns bestämmelser om transport av skjutvapen.

text: Vapen eller ammunition som transporteras får inte lämnas utan uppsikt.

text: Vid transport av en större mängd enhandsvapen eller automatvapen skall behovet av förhöjt skydd särskilt beaktas.

text: Allmänna råd

text: En polismyndighet bör i en lokal föreskrift närmare ange hur transport av skjutvapen och ammunition skall ske.

text: 7 kap. Larm

text: Om ett utrymme enligt denna författning skall vara larmat gäller följande:

text: 1. Förvaringsutrymmet skall vara försett med punktskydd som detekterar (reagerar) vid angrepp (exempelvis seismiska detektorer).

text: 2. Larm som inte överförs i Polisens ledningsnät skall överföras genom en övervakad förbindelse som vid angrepp avger larm inom 10 minuter. Sker förvaringen i säkerhetsskåp eller i ett lika säkert förvaringsutrymme, skall dock larmöverföringen ske genom en fast uppkopplad ledning som skall vara kontinuerligt övervakad.

text: 3. Larmet skall överföras till en länskommunikationscentral (LKC).

text: 4. Centralutrustning inklusive överföringsutrustning skall vara placerad inom larmskyddat område.

text: 5. Tiden för en insats efter ett larm skall, så långt det är möjligt, stå i relation till det fysiska skyddet, så att larmad personal kan vara på plats innan det fysiska skyddet har penetrerats.

text: 6. Omgivande lokaler skall vara försedda med volymskydd.

text: 8 kap. Undantag

title: Föreskrifter och allmänna råd om Polisens och andra statliga myndigheters förvaring och transport av skjutvapen och ammunition

text: I förordningen (

text: 1 kap.

text: 3 §§

text: vapenlagen (1996:67)

text: . Vad som förstås med ammunition framgår av

text: 1 kap. 5 § vapenlagen

text: ) och förordningen (

text: luftfartsförordningen (1986:171)

text: Anmälan har gjorts enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7. 1998, s. 37, Celex 31998L0034), ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/48/EG

text: (EGT L 217, 5.8.1998, s. 18, Celex 31998L0048). Samråd har skett med Ekobrottsmyndigheten, Kustbevakningen, Tullverket, Skatteverket, Statens kriminaltekniska laboratorium och, i fråga om beredskapsvapen, Försvarsmakten.

text: Finns skjutvapen och ammunition hos andra statliga myndigheter som avses i

text: om statliga myndigheters skjutvapen m.m. gäller dessa föreskrifter även för dem. Vid myndigheter som avses i första och andra styckena skall vad som i dessa föreskrifter sägs om polismyndighet, polis och polispersonal äga motsvarande tillämpning.

text: Samråd

text: Allmänna råd

text: Allmänna råd

text: Ett skjutvapen bör anses stå under uppsikt endast om den som har tilldelats det eller någon annan ansvarig befattningshavare har kontroll över vapnet och kan uppmärksamma och vidta årgärder vid tillgrepp eller försök därtill.

text: 2 kap. Förvaringsutrymmen

text: Definitioner m.m.

text: Med säkerhetsskåp förstås ett förvaringsutrymme som uppfyller lägst Svensk Standard SS 3492 säkerhetsskåp eller motsvarande krav och är certifierat av ackrediterat certifieringsorgan. Med lika säkert förvaringsutrymme skall förstås ett utrymme som uppfyller följande minimikrav. 1 Omslutande delar skall bestå av stålplåt som är minst 4 m.m. tjock, 2 fogarna skall ha minst samma motståndsförmåga mot inbrott som övriga omslutande delar, 3 regelverket skall ha kolvar i minst tre riktningar och vara av s.k. avlastad typ, vilket innebär att låsets spärrelement inte får belastas när regelverkets kolvar belastas i öppningsriktningen,

text: 4 låsmekanismen skall vara borrskyddad, 5 en separat mekanism skall finnas som aktiveras vid inslagning eller sprängning mot låset, varvid mekanismen skall spärra regelverket i låst läge och 6 regelverkets och bakkantsbeslagens ingrepp får inte vara mindre än 20 m.m.

text: ) om teknisk kontroll. Certifiering kan utföras även av ett certifieringsorgan i något annat land inom EES, som 1 är ackrediterat för uppgiften mot standarden SS EN 45 011 av ett ackrediteringsorgan som uppfyller och tillämpar kraven i standarden SS EN 45 010, eller 2 på annat sätt erbjuder likvärdiga garantier i fråga om teknisk och yrkesmässig kompetens samt garantier för oberoende.

text: ) om teknisk kontroll. Provningen skall omfatta de metoder som anges i SS EN 1143-1 respektive SS 3492. Provning kan även utföras av ett organ som 1 är ackrediterat för uppgiften mot standarden ISO/IEC 17 025 och omfattar de metoder som anges i SS EN 1143-1 respektive SS 3492 av ett ackrediteringsorgan som uppfyller och tillämpar kraven i SS EN 45 003, eller 2 på annat sätt erbjuder likvärdiga garantier i fråga om teknisk och yrkesmässig kompetens samt garantier för oberoende.

text: 3 kap. Vapenkategorier

text: Definitioner

text: Med övriga skjutvapen avses i dessa föreskrifter bl.a. tillståndspliktiga

text: 1 kulgevär som inte avses i 1 §, 2 hagelgevär, 3 äldre militära hel- eller halvautomatiska vapen, till vilka ammunition inte eller endast med svårighet kan anskaffas, 4 mynningsladdade eller bakladdade vapen som inte laddas med patroner, 5 kolsyre-, luft-, eller fjädervapen, 6 harpunvapen och 7 vapen och anordningar som avses i

text: 1 kap. 3 § vapenlagen (1996:67)

text: Allmänt

text: 3 §

text: och

text: 14 §§

text: förordningen (

text: Förvaring av särskilt farliga vapen

text: En polismyndighet skall förvara särskilt farliga vapen i ett valv eller i ett värdeskåp. Förvaringsutrymmet skall vara larmat enligt bestämmelserna i 7 kap. 1 § (punkt- och volymskydd). Om det arbetsställe där vapnen förvaras är bemannat med polispersonal, får dock förvaringsutrymmet vara larmat enligt bestämmelserna i 7 kap. 1 § 1-5 (punktskydd).

text: Förvaring av övriga vapen

text: En polismyndighet skall förvara övriga vapen i ett valv eller i ett värdeskåp. Avser förvaringen högst 20 övriga vapen får dock vapnen förvaras i ett säkerhetsskåp eller i ett lika säkert förvaringsutrymme. Förvaringsutrymmet skall vara larmat enligt bestämmelserna i 7 kap. 1 § (punkt- och volymskydd).

text: Övrig förvaring

text: Förvaring av ammunition

text: Lokala föreskrifter

text: Allmänna råd

text: En polis som har tilldelats ett skjutvapen får förvara vapnet med tillhörande ammunition på annat sätt än vad som har föreskrivits i 4 kap. , om förvaringen är tillfällig (högst 12 timmar) och vapnet inte utan oskäligt besvär kan lämnas in till en polisstation. I sådant fall skall vapnet delas genom att en för vapnet vital del tas bort. Vad som avses med en för ett skjutvapen vital del framgår av 16 kap. Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om vapenlagstiftningen (FAP 551-3). Den vitala delen skall vara under ständig uppsikt. Vapnets huvuddel och ammunition skall förvaras väl gömda på skilda platser i låsta utrymmen. Platserna skall väljas så att obehöriga får svårt att finna vapendelen och ammunitionen.

text: I

text: 15 § förordningen (1996:31)

text: Vapen eller ammunition som transporteras får inte lämnas utan uppsikt. Vid transport av vapen och ammunition skall skyddsåtgärder vidtas. Inför varje transport skall den som ansvarar för transporten göra en säkerhetsbedömning och en transportplan som skall delges berörda myndigheter. Vid avbrott i transporten skall särskild uppmärksamhet iakttas vid val av plats för uppehållet.

text: Allmänna råd

text: 7 kap. Larm

text: Om ett utrymme enligt denna författning skall vara larmat gäller följande: 1 Förvaringsutrymmet skall vara försett med punktskydd som detekterar (reagerar) vid angrepp (exempelvis seismiska detektorer). 2 Larm som inte överförs i Polisens ledningsnät skall överföras genom en övervakad förbindelse som vid angrepp avger larm inom 10 minuter. Sker förvaringen i säkerhetsskåp eller i ett lika säkert förvaringsutrymme, skall dock larmöverföringen ske genom en fast uppkopplad ledning som skall vara kontinuerligt övervakad. 3 Larmet skall överföras till en länskommunikationscentral (LKC). 4 Centralutrustning inklusive överföringsutrustning skall vara placerad inom larmskyddat område. 5 Tiden för en insats efter ett larm skall, så långt det är möjligt, stå i relation till det fysiska skyddet, så att larmad personal kan vara på plats innan det fysiska skyddet har penetrerats. 6 Omgivande lokaler skall vara försedda med volymskydd.

text: 8 kap. Undantag

text: 1.Denna författning träder i kraft den 1 januari 2006, då Rikspolisstyrelsens föreskrifter (FAP 943-1) Förvaring av tjänstevapen och ammunition gällande fr.o.m. 1974-01-01 skall upphöra att gälla. 2. Bestämmelserna i 4 kap. 3 – 8 §§ och 7 kap. 1 § träder dock i kraft den 1 april 2008. På Rikspolisstyrelsens vägnar STEFAN STRÖMBERG

text: Claes Johansson (Polisenheten)


fs: rpsfs

publisher: Rikspolisstyrelsen

title: Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om provtagning vid misstanke om bruk av narkoti- FAP 420-3 ka och drograttfylleri

text: Denna författning innehåller bestämmelser om urin- och blodprovstagning i samband med misstanke om bruk av narkotika och drograttfylleri.

type: stycke

type: paragraf

text: Bestämmelser om straff för bruk av narkotika och drograttfylleri finns i

text: 1 § 6

text: och

text: 2 §

text: narkotikastrafflagen (1968:64)

text: respektive i

text: 4 § andra stycket lagen (1951:649)

text: om straff för vissa trafikbrott. Urin- och blodprovstagning med anledning av brott är en form av kroppsbesiktning. Bestämmelser om sådan kroppsbesiktning finns i bl.a.

text: 28 kap.

text: och

text: 13 §§

text: rättegångsbalken

text: Terminologi

type: rubrik

text: När prov tas av en skäligen misstänkt person för att undersöka om det finns narkotika i blodet eller urinen skall i förekommande fall följande beteckningar användas med angiven betydelse.

text: Beteckning Betydelse

text: Sållningsinstrument Instrument som anger om det finns narkotika i ett urinprov och om koncentrationen av narkotika uppgår till minst tröskelvärdet, oavsett vilken typ av utrustning som används vid en sållningsanalys av narkotika i urin. Sållningsanalys Analys av ett urinprov med ett sållningsinstrument som syftar till att fastställa om det finns en koncentration av narkotika som uppgår till minst tröskelvärdet.

text: Verifikationsanalys Analys av ett urin- eller blodprov med kvalificerade analysmetoder som syftar till att på ett rättssäkert sätt fastställa om det finns narkotika i provet. Tröskelvärde Den koncentration av narkotika i ett urinprov som anges i bilaga 2. Positivt Urinprov som enligt en sållningsanalys innehåller en sållningsprov koncentration av narkotika som uppgår till minst tröskelvärdet. Negativt Urinprov som enligt en sållningsanalys inte visar en sållningsprov koncentration av narkotika som uppgår till tröskelvärdet. Provtagare Anställd inom Polisen som har utbildats för att utföra sållningsanalyser.

text: Dokumentation

text: Rikspolisstyrelsens protokollsblankett (blankett RPS 420.4) skall användas vid avrapportering i samband med misstanke om bruk av narkotika. Rikspolisstyrelsens protokollsblankett (blankett RPS 411.2.1-3) skall användas vid avrapportering i samband med misstanke om drograttfylleri inklusive bruk av narkotika.

text: Provtagning

text: För att säkra bevisning om narkotikabrott som består i bruk av narkotika skall, om möjligt, urinprov tas så att två provrör fylls. Kan urinprov inte erhållas skall blodprov tas så att två provrör fylls. Vid misstanke om drograttfylleri skall blodprov och, om möjligt, urinprov tas, så att två provrör fylls med blod och två fylls med urin. Provtagningen skall utföras med stor noggrannhet. Under provtagningen skall den misstänkte övervakas på ett sådant sätt att det inte uppstår risk för manipulation eller annan påverkan som kan minska provets tillförlitlighet.

text: Allmänna råd

text: En urinprovstagning bör utföras i enlighet med avsnitten 1 och 2 i bilaga 1 för att uppfylla kravet på noggrannhet.

text: Sållningsanalys

text: En sållningsanalys får utföras endast med ett sållningsinstrument som omfattas av ett ramavtal som har ingåtts av Rikspolisstyrelsen . En sållningsanalys får utföras endast av provtagare.

text: Ramavtal som avses i 6 § har föregåtts av upphandling enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling.

text: En sållningsanalys får inte genomföras på en plats där det förvaras material som kan medföra risk för att narkotiska substanser kontaminerar urinprovet. En sållningsanalys skall utföras i enlighet med avsnitt 2.5 i bilaga 1.

text: Vid misstanke om bruk av narkotika skall ett positivt sållningsprov omgående sändas för verifikationsanalys till Rättsmedicinalverkets rättskemiska avdelning (RKA) i Linköping. Ett positivt sållningsprov skall hanteras i enlighet med vad som anges i avsnitt 3.2 och 4.1-2 i bilaga 1. Ett prov avseende misstanke om drograttfylleri skall skickas till RKA i Linköping. Provet skall hanteras i enlighet med vad som anges i avsnitt 3.2 och 4.2 i bilaga 1.

text: Allmänna råd

text: Om det bedöms lämpligt, kan en provtagare genomföra en sållningsanalys av ett urinprov för att på ett tidigt stadium av utredningen erhålla en indikation på om den misstänkte har brukat narkotika eller inte. Vid ett positivt provresultat erhålls därigenom ett bättre underlag i brottsutredningens initialskede. En sållningsanalys bör därför göras, om det inte bedöms obehövligt t.ex. på grund av att den misstänkte är uppenbart påverkad. Om den misstänkte är under 18 år är det särskilt angeläget att en sållningsanalys görs. Konsumtion av vissa läkemedel och andra liknande ämnen kan medföra att sållningsanalysen ger ett oriktigt positivt eller negativt utfall. Det bör därför av förhöret och protokollsblanketten framgå om den misstänkte har konsumerat något som kan ha påverkat analysresultatet.

text: Ett negativt sållningsprov skall hanteras i enlighet med avsnitt 3.1 i bilaga 1.

text: Allmänna råd

text: En sållningsanalys som resulterar i ett negativt provresultat gör det möjligt att ompröva brottsmisstanken och därmed undvika att prover i onödan sänds till ett laboratorium för verifikationsanalys. Vid ett negativt sållningsprov beslutar undersökningsledaren i normalfallet att lägga ner den förundersökning i vilket provet har tagits. Kvarstår emellertid misstanken om att provet ändå innehåller narkotika bör provet genomgå en verifikationsanalys. Provet bör då hanteras som ett positivt sållningsprov.

text: Verifikationsanalys

text: Vid misstanke om bruk av narkotika skall ett positivt sållningsprov och blodprov genomgå verifikationsanalys. Om det föreligger misstanke om

text: att den misstänkte intagit en narkotikaklassad substans som inte anges i protokollsblanketten (blankett RPS 420.4) skall detta framgå av begäran om verifikationsanalys. Vid misstanke om drograttfylleri analyseras alla blod- och eventuella urinprover enligt ett s.k. grundanalyspaket. En begäran om en verifikationsanalys av andra medel utöver grundanalyspaketet, som t.ex. GHB och LSD, skall göras särskilt, på protokollsblanketten (blankett RPS 411.2.1-3).

text: Förvaring av sållningsinstrument

text: Sållningsinstrument skall förvaras enligt leverantörens skriftliga anvisningar.

text: Utbildning

text: Polismyndigheten skall utbilda så många provtagare som behövs för verksamheten. Utbildningen skall omfatta de moment som framgår av bilaga 3.

text: Allmänna råd

text: Polismyndigheten bör utfärda de ytterligare föreskrifter som behövs för provtagning och hantering av sållningsinstrumenten. Om alltför många sållningsanalyser resulterar i negativa provresultat, bör polismyndigheten överväga att genomföra utbildningsinsatser avseende drogtecken och symptom.

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2006, då Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om provtagning vid misstanke om eget bruk av narkotika och drograttfylleri (

text: RPSFS 2000:75

text: , FAP 420-3), skall upphöra att gälla.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: STEFAN STRÖMBERG

text: Ingemar Hummer (Polisenheten)

text: Bilaga 1

text: Provtagning, insamling och omhändertagande av prov för droganalys i urin och blod

text: a) För en enhet som sänder urinprov för verifikationsanalys efter att ha genomfört sållningsprov gäller hela bilagan. b) För en enhet som sänder urinprov för verifikationsanalys utan att ha genomfört sållningsprov gäller bilagan i tillämpliga delar. c) För en enhet som sänder urin- och/eller blodprov för verifikationsanalys vid misstanke om drograttfylleri gäller bilagan i tillämpliga delar.

text: 1 Före provtagning

text: 1.1 Det bör finnas såväl administrativa rutiner, med tillgång till blanketter och provtagningsutrustning, som rutiner för förvaring av prover under den tid som proverna förvaras vid polismyndigheten. 1.2 Den misstänktes identitet bör vara fastställd vid provtagningstillfället. Kan identiteten inte genast fastställas, ges urin- och/eller blodprovet en särskiljande beteckning. Denna beteckning anges även i avrapporteringen och i begäran om analys. Fastställs identiteten efter provtagningstillfället ersätts den särskiljande beteckningen med identitetsuppgifterna. 1.3 Provtagaren kontrollerar, om möjligt i närvaro av den misstänkte, att förpackningarna med rör och provtagningsbägare är obrutna. 1.4 Provtagaren informerar den misstänkte om syftet med drogtestet samt rutinerna för detta. 1.5 Vid misstanke om bruk av narkotika används det gula provtagningssetet om den misstänkte lämnar urinprov. Följande tillbehör behövs: - 2 provrör med skruvkork (10 ml), - 2 förseglingstejper för rör, - 3 identitetsetiketter, - 1 plastpipett, - 2 transporthylsor med skruvkork, - 1 provtagningsbägare med lock, - 1 förtryckt kuvert och - 1 förseglingstejp för kuvert. Om den misstänkte vägrar eller inte kan lämna urinprov används det röda provtagningssetet som är avsett för blodprov. Följande tillbehör behövs: - 2 provrör med gummipropp (10ml), - 2 identitetsetiketter, - 1 kanyl, - 1 provtagningsadapter - 2 transporthylsor med skruvkork, - 1 förtryckt kuvert och

text: - 1 förseglingstejp för kuvert.

text: 1.6 Vid misstanke om drograttfylleri används det gröna provtagningssetet. Följande tillbehör behövs: - 2 provrör med gummipropp (10 ml) avsedda för blodprov, - 2 provrör med skruvkork (10 ml) avsedda för urinprov, - 2 förseglingstejper avsedda för provrör med urinprov, - 6 identitetsetiketter, - 1 plastpipett, - 1 kanyl - 1 provtagningsadapter - 4 transporthylsor med skruvlock, - 1 provtagningsbägare med lock, - 1 förtryckt kuvert och - 1 förseglingstejp för kuvert.

text: 2 Provtagning och sållningsanalys

text: 2.1 Förpackningar med provrör och provtagningsbägare med lock m.m., enligt avsnitt 1.5-6, öppnas i närvaro av den misstänkte. 2.2 Provtagaren antecknar uppgifter om den misstänktes identitet, datum och tidpunkt för provtagningen samt skriver sin namnteckning på etiketterna och applicerar dessa dels på provtagningsbägaren, dels på provrören. Penna med vattenfast bläck bör användas. 2.3 Den misstänkte - hålls under uppsikt, - ges möjlighet att tvätta händerna före provtagningen, - bör inte dricka före provtagningen (i undantagsfall kan den misstänkte tillåtas dricka maximalt två glas vatten), - bör inte medföra onödiga kläder, väskor eller dylikt i samband med att urin avlämnas och - lämnar urinprov i provtagningsbägaren under tillsyn. 2.4 Provtagaren fördelar urin i de två identitetsmärkta och, om möjligt, fyllda provrören samt skriver sin namnteckning på förseglingstejperna. Därefter fästs tejperna över skruvlocken på provrören. Vid drograttfylleri fylls två provrör med blod. Om möjligt fylls även två identitetsmärkta provrör med urin. Enligt

text: 28 kap. 13 § andra stycket rättegångsbalken

text: får blodprov inte tas av någon annan än en läkare eller legitimerad sjuksköterska. 2.5 En sållningsanalys utförs enligt de bruksanvisningar från tillverkaren som medföljer sållningsinstrumenten.

text: 3 Efter provtagning

text: 3.1 Vid ett negativt sållningsprov - avslutas provet med att provresultatet anges i protokollet, - förvaras protokollets arkivexemplar i akten och - sätts en kopia av protokollet in i en särskild pärm som bör förvaras på en plats, som beslutas av polismyndigheten, så att regelbundna granskningar av testresultaten kan göras. 3.2 Vid ett positivt sållningsprov och vid misstanke om drograttfylleri - kontrolleras uppgifterna på provrörens etiketter avseende den misstänktes identitet, provtagningsdatum- och tidpunkt och provtagarens namnteckning, varefter rören placeras i transporthylsorna, - fylls protokollsblanketten i så noggrant som möjligt, - anges på protokollsblanketten, i fältet Sållningsprov narkotika, att provet är positivt och kryssmarkeras de substanser som gett ett positivt utslag samt fylls analysbegäran i, - sätts en kopia av protokollsblanketten in i en särskild pärm som bör förvaras på en plats, som beslutas av polismyndigheten, så att regelbundna granskningar av testresultaten kan göras, och - läggs transporthylsorna med provrör och RKA:s exemplar av protokollblanketten i ett förtryckt kuvert som klistras igen och förseglas med förseglingstejp.

text: 4 Allmänt

text: 4.1 Vid ett positivt sållningsprov kan utredningen göras klar vid provtillfället, förutom vad gäller svaret på verifikationsanalysen. Är verifikationsanalysen positiv, återstår i normalfallet endast en s.k. slutdelgivning enligt

text: 23 kap. 18 § första stycket fjärde meningen rättegångsbalken

text: . Har den misstänkte förnekat bruk av narkotika, erfordras ytterliggare förhör och slutdelgivning. 4.2 De urin- eller blodprover som skall sändas till laboratoriet för analys skall hanteras så att proverna ligger i postens förvaringsutrymmen så kort tid som möjligt. Proverna skall om möjligt förvaras i kylskåp till dess transport kan ske direkt till postkontor eller postlåda i omedelbar anslutning till postkontor. Förvaring bör inte ske i postens brevlådor utomhus. Under helger och arbetsfria dagar bör proverna förvaras i kylskåp på polisstationen, för att öka hållbarheten och minska tiden för okontrollerad förvaring hos posten. 4.3 Efter överenskommelse mellan Rikspolisstyrelsen och berört laboratorium skall urin- eller blodprover som har skickats till laboratoriet för verifikationsanalys, inte analyseras om - uppgift om den misstänktes identitet saknas på både provrör och remiss,

text: - uppgift om den misstänktes identitet saknas på endera provrör eller remiss, - uppgift om den misstänktes identitet avviker väsentligt mellan provrör och remiss eller - provet har skickats i behållare som inte är lämplig för ändamålet.

text: Bilaga 2

text: Tröskelvärden för sållningsanalyser

text: Rikspolisstyrelsen har fastställt följande tröskelvärden för narkotika i urin. Observera att vissa droger, t.ex. LSD, kan påvisas endast i urin, genom en verifikationsanalys.

text: Substans (mikrogram/ml) (nanogram/ml) Cannabis/metaboliter 0,05 50 Opiater 0,30 300 Amfetaminer* 0,30 300 Kokainmetaboliter 0,30 300 Bensodiazepiner 0,30 300 * I amfetaminer ingår bl.a. amfetamin, metamfetamin och MDMA.

text: Bilaga 3

text: Utbildning för provtagare avseende Druglab sållningstestpanel

text: Utbildning för provtagare bör avse följande moment. - Sållningsinstrumentets uppbyggnad och den teknologi som används, - teoretisk kunskap om provtagning, sållningsanalyser av prover och tröskelvärden, - praktisk förevisning av sållningsanalys och tolkning av analysresultat, - arbetsmiljö- och skyddsbestämmelser samt - dokumentation.

type: foreskrift


title: Föreskrifter och allmänna råd om museers förvaring av skjutvapen

text: 1 kap. Författningsbestämmelser m.m.

text: Denna författning gäller för skjutvapen som ingår i samlingar hos museer vars huvudmän enligt

text: 2 kap. 3 § c vapenlagen (1996:67)

text: får meddelas tillstånd att inneha skjutvapen, om museet får statsbidrag enligt särskilda föreskrifter i förordningen (

text: ) om statsbidrag till regional kulturverksamhet eller om museet ägs av en kommun, ett landsting eller en stiftelse som står under länsstyrelsens tillsyn.

text: De regler om standarder och normer för förvaringsutrymmen, larm och skalskydd som anges i dessa föreskrifter avser den lägsta tillåtna nivån för inbrottsskydd. Även andra standarder eller normer än de till vilka det hänvisas skall accepteras, om de når upp till den lägsta tillåtna nivån.

text: Allmänna råd

text: Vid tveksamhet om en sökande skall anses ha visat att en avsedd förvaring uppfyller kraven enligt dessa föreskrifter kan polismyndigheten samråda med Säkerhetspolisen i saken.

type: kapitel

text: 2 kap. Förvaringsutrymmen

text: Definitioner m.m.

text: Med valv eller värdeskåp förstås ett förvaringsutrymme, vars inbrottsskyddande förmåga uppfyller kraven i SS EN 1143-1 utgåva 1, Grade 3 och, med undantag för ett valv som är gjutet på plats, är certifierat av ackrediterat certifieringsorgan.

text: Anmälan har gjorts enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7. 1998, s. 37, Celex 31998L0034), ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/48/EG

text: (EGT L 217, 5.8.1998, s. 18, Celex 31998L0048).

text: Med säkerhetsskåp eller säkerhetsmonter förstås ett förvaringsutrymme som uppfyller lägst Svensk Standard SS 3492 säkerhetsskåp eller motsvarande krav och är certifierat av ackrediterat certifieringsorgan.

text: Valv eller värdeskåp skall vara försett med ett lås för säkerhetsskåp enligt Svensk Standard SS 3492. Första stycket gäller även när förvaringen sker i ett lika säkert förvaringsutrymme enligt 3 §.

text: Med lika säkert förvaringsutrymme skall förstås ett utrymme som uppfyller följande minimikrav: 1. Omslutande delar skall bestå av lägst 4 mm stålplåt eller material med motsvarande inbrottsskydd. 2. Fogarna skall ha minst samma motståndsförmåga mot inbrott som övriga omslutande delar. 3. Regelverket skall ha kolvar i minst tre riktningar och vara av s.k. avlastad typ, vilket innebär att låsets spärrelement inte får belastas när regelverkets kolvar belastas i öppningsriktningen. 4. Låsmekanismen skall vara borrskyddad. 5. En separat mekanism skall finnas som aktiveras vid inslagning eller sprängning mot låset, varvid mekanismen skall spärra regelverket i låst läge. 6. Regelverkets och bakkantsbeslagens ingrepp får inte vara mindre än 20 mm.

text: Ett fristående förvaringsutrymme som avses i 1 eller 3 § och som utan vapen har en vikt som understiger 150 kg skall vara förankrat i byggnadsstommen. Som ett alternativ till förankring kan utrymmet förses med tyngder så att vikten 150 kg uppnås.

text: Med ett ackrediterat certifieringsorgan avses ett certifieringsorgan som är ackrediterat för uppgiften av SWEDAC enligt lagen (

text: ) om teknisk kontroll. Certifiering kan utföras även av ett certifieringsorgan i något annat land inom EES, som 1. är ackrediterat för uppgiften mot standarden SS EN 45 011 utgåva 2 av ett ackrediteringsorgan som uppfyller och tillämpar kraven i standarden SS EN ISO/IEC 17011:2005 eller 2. på annat sätt erbjuder likvärdiga garantier vad gäller teknisk och yrkesmässig kompetens samt garantier för oberoende.

text: För att verifiera kraven enligt 1 § skall provning utföras av ett provningsorgan som är ackrediterat för uppgiften av SWEDAC enligt lagen (

text: ) om teknisk kontroll och skall omfatta de metoder som anges i SS EN 1143-1 respektive SS 3492. Provning kan även utföras av ett organ som

text: Svensk Standard SS och Svensk och Europeisk Standard SS EN utges av Standardiseringen i Sverige, SIS och tillhandahålls av SIS Förlag AB.

text: 1. är ackrediterat för uppgiften mot standarden SS EN ISO/IEC 17025:2005 och omfattar de metoder som anges i SS EN 1143-1 respektive SS 3492 av ett ackrediteringsorgan som uppfyller och tillämpar kraven i SS EN ISO/IEC 17011:2005 eller 2. på annat sätt erbjuder likvärdiga garantier vad gäller teknisk och yrkesmässig kompetens samt garantier för oberoende.

text: 3 kap. Vapenkategorier

text: Allmänt

text: Med skjutvapen avses i dessa föreskrifter handeldvapen och pjäser. Med handeldvapen avses skjutvapen med en kaliber som understiger 20 mm. Med pjäser avses skjutvapen med kalibern 20 mm och däröver.

text: Särskilt farliga skjutvapen

text: Med särskilt farliga skjutvapen avses i dessa föreskrifter tillståndspliktiga handeldvapen av enhands- och helautomatisk typ, 20 och 40 mm luftvärnsautomatkanoner samt bärbara och andra lätta pjäser.

text: Allmänna råd

text: Till kategorin särskilt farliga handeldvapen kan räknas pistoler, revolvrar samt kulsprutepistoler, automatgevär, automatkarbiner, hagelsprutor, granatsprutor och kulsprutor med modellår fr.o.m. år 1900 och senare. Till kategorin särskilt farliga pjäser kan räknas raketgevär, granatgevär, pansarvärnspjäs 1110 samt 80 och 120 mm granatkastare.

text: Övriga skjutvapen

text: Med övriga skjutvapen avses i dessa föreskrifter bl.a. följande tillståndspliktiga handeldvapen (1 – 7) och pjäser (8): 1. Kulgevär som inte avses i 2 §. 2. Hagelgevär. 3. Äldre militära helautomatiska handeldvapen, till vilka ammunition inte eller endast med svårighet kan anskaffas. 4. Mynningsladdade eller bakladdade vapen som inte laddas med patroner. 5. Kolsyre- luft eller fjädervapen. 6. Harpunvapen. 7. Vapen och anordningar som avses i

text: 1 kap. 3 § vapenlagen (1996:67)

text: , med undantag av sådana skjutvapen som anges i 4 kap. 7 §. 8. Lavett- eller fordonsbundna pjäser, till vilka ammunition inte eller endast med svårighet kan anskaffas.

text: 4 kap. Förvaring av skjutvapen

text: Allmänt

text: Museers vapen skall förvaras i ett förvaringsutrymme som är lämpligt med hänsyn till dels vapnens antal, farlighet och begärlighet från stöldsynpunkt, dels beskaffenheten av och lokaliseringen av den lokal där förvaringsutrymmet finns.

text: Under tid då ett museum hålls öppet för besökare skall vapen som ingår i museets utställning (exponeras) förvaras så att risken för tillgrepp minimeras samt lokal bevakningscentral vara bemannad.

text: Allmänna råd

text: Med en bemannad lokal bevakningscentral avses exempelvis en reception där personalen har till uppgift att bl.a. uppmärksamma och vidta åtgärder vid tillgrepp eller försök därtill.

text: Då ett vapen förevisas på annat sätt än som anges i 2 § skall det stå under uppsikt. Vid sådan förevisning får ammunition som visas i anslutning till vapnet inte vara funktionsduglig.

text: Allmännna råd

text: Ett vapen bör anses stå under uppsikt om museipersonal har omedelbar kontroll över vapnet och kan uppmärksamma och vidta åtgärder vid tillgrepp eller försök därtill.

text: Förvaring av särskilt farliga vapen

text: Vapen som exponeras

text: Handeldvapen samt bärbara och andra lätta pjäser i brukbart skick som exponeras, skall förvaras delade i ett säkerhetsskåp, en säkerhetsmonter eller i ett lika säkert förvaringsutrymme. Huvuddel och vital del får inte förvaras i samma förvaringsenhet. Förvaringsutrymmet skall vara larmat enligt 6 kap. 1 §.

text: Handeldvapen, 20 och 40 mm luftvärnsautomatkanoner samt bärbara och andra lätta pjäser som är varaktigt obrukbara och som exponeras, skall förvaras i ett säkerhetsskåp, en säkerhetsmonter eller i ett lika säkert förvaringsutrymme eller fastsatt i byggnadsstomme eller svårförflyttat föremål samt fastlåst med ett lås som uppfyller kraven i Svenska Stöldskyddsföreningens (SSF) norm för hänglås klass 3, fastställd 1993-04-15 och SSF:s norm för hänglåsbeslag klass 3 fastställd 1994-03-01.

text: Vapen som inte exponeras

text: Särskilt farliga skjutvapen i brukbart skick som inte exponeras skall förvaras i ett valv eller ett värdeskåp. Förvaringsutrymmet skall vara larmat enligt 6 kap. 1 §.

text: Särskilt farliga skjutvapen som är varaktigt obrukbara och som inte exponeras skall förvaras i ett säkerhetsskåp eller ett lika säkert förvaringsutrymme.

text: Förvaring av övriga skjutvapen

text: Vapen som exponeras

text: Övriga skjutvapen enligt 3 kap. 3 § 1 - 7 i brukbart skick som exponeras, skall förvaras i ett säkerhetsskåp, en säkerhetsmonter eller ett lika säkert förvaringsutrymme. Förvaringsutrymmet skall vara larmat enligt 6 kap. 1 §.

text: Övriga skjutvapen enligt 3 kap. 3 § 1 - 7 som är varaktigt obrukbara och som exponeras, skall vara fastlåsta i byggnadsstomme eller svårförflyttat föremål med ett lås som uppfyller kraven i SSF:s norm för hänglås klass 3, fastställd 1993-04-15 och SSF:s norm för hänglåsbeslag klass 3, fastställd 1994-03-01.

text: Övriga skjutvapen enligt 3 kap. 3 § 8 och stridsfordon som är utrustade med skjutvapen enligt 3 kap. 3 § som exponeras skall, om de är i brukbart skick, förvaras delade med den vitala delen i ett säkerhetsskåp eller ett lika säkert förvaringsutrymme. Förvaringsutrymmet skall vara larmat enligt 6 kap. 1 §. Vapens huvuddel och vapen som är varaktigt obrukbara skall förvaras på sådant sätt att de svårligen kan tillgripas.

text: Övriga skjutvapen enligt 3 kap. 3 § 8 och stridsfordon som är utrustade med skjutvapen enligt 3 kap. 3 § som exponeras på offentlig plats skall vara varaktigt obrukbara och väl förankrade i underlaget. Skjutvapen skall därvid vara väl fastsatta i lavett eller stridsfordon.

text: Vapen som inte exponeras

text: Övriga skjutvapen enligt 3 kap. 3 § 1 - 7 som inte exponeras skall förvaras i ett valv eller ett värdeskåp. Sker förvaringen i museet och avser förvaringen högst 10 vapen, får dock vapnen förvaras i ett säkerhetsskåp eller ett lika säkert förvaringsutrymme. Förvaringsutrymmet skall vara larmat enligt 6 kap. 1 §.

text: Övriga skjutvapen enligt 3 kap. 3 § 1 – 7 som är varaktigt obrukbara och som inte exponeras skall förvaras i ett säkerhetsskåp eller ett lika säkert förvaringsutrymme.

text: Förvaringsutrymmet skall vara larmat enligt 6 kap. 1 §. Sker förvaringen i museet behöver förvaringsutrymmet dock inte vara larmat. 14 Övriga skjutvapen enligt 3 kap. 3 § 8 och stridsfordon som är utrustade med skjutvapen enligt 3 kap. 3 § som inte exponeras skall, om de är i brukbart skick, förvaras delade med den vitala delen i ett säkerhetsskåp eller ett lika säkert förvaringsutrymme. Förvaringsutrymmet skall vara larmat enligt 6 kap. 1 §. Om vapen enligt första stycket förvaras delade skall vapnets huvuddel vara väl fastsatt i lavett eller fordonschassi. Fastsatt huvuddel samt vapen som är varaktigt obrukbara skall förvaras på sådant sätt att de svårligen kan tillgripas.

text: Fysiskt skalskydd

text: All vapenförvaring enligt 4 kap. - utom förvaring enligt 9 och 11 § skall ske innanför ett fysiskt skalskydd. Med ett fysiskt skalskydd avses en avgränsning, såsom en byggnad eller ett rum, som är försedd med ett mekaniskt inbrottsskydd.

text: Byggnad eller rum där vapen förvaras enligt 4 kap. 4 - 14 §§, såvitt avser vital vapendel i brukbart skick, skall ha ett mekaniskt inbrottsskydd som når upp till skyddsklass 2 enligt SSF 200:3, Regler för Mekaniskt inbrottsskydd. Fönster, glas i dörrenhet och brandventilatorer skall förses med ett inkrypningsskydd bestående av 1. skyddsglas i klass P6B enligt SS EN 356 utgåva 1, 2. galler i klass 1 enligt SSFN 012:1, Norm för galler, Krav och klassindelning fastställd juli 1993 eller 3. minst sex millimeter tjock polykarbonat.

text: Det fysiska skalskyddet skall kompletteras med antingen kontinuerlig personell bevakning genom väktare eller teknisk bevakning genom larm enligt 6 kap. 1 §.

text: 5 kap. Ammunitionsförvaring

text: Bestämmelser om förvaring av ammunition finns i

text: vapenlagen (1996:67)

text: och i föreskrifter som meddelats med stöd av lagen (

text: ) om brandfarliga och explosiva varor.

text: 6 kap. Larm

text: Om ett utrymme enligt denna författning skall vara larmat skall larmet uppfylla kraven i larmklass 3 enligt SSF 130:6, Projektering och installation av inbrottslarmanläggning. Därvid skall följande gälla:

text: 1. Det fysiska skalskyddet skall vara försett med ett larm.

text: 2. Förvaringsutrymmet (t.ex. ett säkerhetsskåp) skall vara försett med larm som detekterar (reagerar) vid angrepp (exempelvis seismiska detektorer). 3. Larmöverföring skall ske genom en övervakad förbindelse som vid angrepp avger larm inom 10 minuter. Sker förvaringen enligt 4 kap. 4 § eller 5 §, skall dock larmöverföringen ske genom en fast uppkopplad ledning som skall vara kontinuerligt övervakad. 4. Larmet skall överföras till en larmcentral som uppfyller SSF Regler- Larmcentraler / Central remote monitoring stations, SSF 136, utgåva 3. 5. Centralutrustning inklusive överföringsutrustning skall vara placerad inom larmskyddat område. 6. Tiden för en insats efter ett larm skall, så långt det är möjligt, stå i relation till det fysiska skyddet, så att larmad personal kan vara på plats innan det fysiska skyddet har penetrerats. Med fysiskt skydd avses det fysiska skalskyddet tillsammans med det skydd som utgörs av förvaringsenheten.

text: 7 kap. Undantag

text: Rikspolisstyrelsen får medge undantag från dessa föreskrifter.

text: I kraftträdande och övergångsbestämmelser. 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2007, då Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om museers förvaring av skjutvapen (

text: RPSFS 2002:5

text: , FAP 556-1) skall upphöra att gälla. 2. De museer som före ikraftträdandet förvarade vapen med stöd av bestämmelserna i

text: RPSFS 2002:5

text: får även efter den 1 januari 2007 förvara vapen enligt dessa bestämmelser, dock längst till den 1 januari 2008.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: STEFAN STRÖMBERG

text: Claes Johansson (Polisavdelningen)


title: Föreskrifter om utbildning av sådan personal som skall delta i en stödinsats som sker med stöd av lagen (2006:343) om Försvarsmaktens stöd till polisen vid terrorismbekämpning

text: Endast den personal från Försvarsmakten som har genomgått särskild utbildning är kvalificerad att ha de befogenheter som en polisman har enligt

text: polislagen (1984:387)

text: i en stödinsats som avses i

text: 1 § första

text: och

text: andra stycket

text: lagen (

text: ) om Försvarsmaktens stöd till polisen vid terrorismbekämpning. Utbildning som avses i

text: första stycket

text: skall bedrivas enligt en kursplan som, efter samråd med Försvarsmakten, beslutas av Rikspolisstyrelsen.

text: Utbildning enligt 1 § andra stycket skall ge den som tillhör Förvarsmakten sådana kunskaper som behövs för att han eller hon skall kunna medverka vid en stödinsats som kan innebära användning av tvång eller våld mot enskilda.

text: Rikspolisstyrelsen får, efter framställning från Försvarsmakten, medge undantag från utbildningskravet enligt 1 § i fråga om personal från Försvarsmakten som på annat sätt har förvärvat dokumenterade kunskaper som avses i 2 §.

text: Övning

text: Om en polismyndighet planerar att samöva med Försvarsmakten i ett sådant syfte som avses i

text: 3 § förordningen (2006:344)

text: om Försvarsmaktens

text: stöd till polisen vid terrorismbekämpning, skall en framställning om detta göras hos Rikspolisstyrelsen. Denna författning träder i kraft den 1 juni 2007. På Rikspolisstyrelsens vägnar STEFAN STRÖMBERG

text: Lena Tysk (Polisavdelningen)


title: Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om Polisens åtgärder med misstänkt farligt föremål

text: Till Polisens uppgifter hör att undersöka misstänkt farliga föremål i syfte att oskadliggöra, omhänderta eller låta omhänderta sådana föremål, eventuellt med biträde av en annan myndighet. Med farliga föremål avses föremål som innehåller explosiva-, kemiska-, biologiska-, radiologiska- eller nukleära ämnen eller sådana ämnen i förening och som kan förorsaka skada eller sjukdom.

text: När åtgärder i anledning av ett misstänkt farligt föremål planläggs och genomförs är det särskilt viktigt att skydds- och säkerhetsaspekterna ägnas stor uppmärksamhet. Kan det inte med säkerhet avgöras att ett anträffat föremål är ofarligt att hantera, får det inte undersökas, oskadliggöras eller omhändertas av någon annan än den som har särskild utbildning för sådana arbetsuppgifter (bombtekniker). Bombtekniker skall vid genomförandet av en åtgärd med ett misstänkt farligt föremål arbeta i en grupp om minst två personer.

text: Allmänna råd

text: Vid genomförandet av en åtgärd med ett misstänkt farligt föremål bör bombtekniker lämpligen arbeta i en grupp om tre personer. All hantering av farliga föremål bör utföras i följande prioriteringsordning och med beaktande av behovet och omfattningen av åtgärderna. 1. Rädda liv. 2. Bevara/skydda egendom. 3. Bevara/skydda bevis. 4. Återställa platsen till det normala. Det bör eftersträvas att ett avspärrat område kan tas i normalt bruk så snart som möjligt. Avspärrningar bör därför aldrig bevaras under

text: längre tid eller i större omfattning än vad som bedöms vara nödvändigt med hänsyn till säkerheten eller för att kunna skydda och säkra bevis.

text: Författningsbestämmelser

text: Bestämmelser om räddningstjänst finns i lagen (

text: ) om skydd mot olyckor och i förordningen (

text: ) om skydd mot olyckor. Rikspolisstyrelsen har meddelat föreskrifter och allmänna råd om Polisens planering, organisation och ledning vid särskilda händelser (FAP 201-1). I Rikspolisstyrelsens allmänna råd om polisinsatser vid särskilda händelser – Bombhot (FAP 208-2) finns bestämmelser om Polisens hantering av bombhot.

text: Begreppsförklaringar

text: I denna författning används följande begrepp och beteckningar, som bygger på en internationellt bestämd och accepterad terminologi. Begreppen beskrivs bl.a. i Försvarsmaktens Säkerhetsinstruktion för vapen och ammunition med mera (SäkI Amröj). I det följande lämnas en definition av begreppen. 1. Ammunition. 2. OXA – oexploderad ammunition. 3. EOD (Explosive Ordonance Disposal) ammunitions- och minröjning. 4. IED (Improvised Explosive Device) en improviserad sprängladdning. 5. IEDD (Improvised Explosive Device Disposal) röjning av en improviserad sprängladdning. 6. CBRN – kemiska-, biologiska-, radiologiska- och nukleära ämnen. 7. CBRN/IED – kemiska-, biologiska-, radiologiska- och nukleära ämnen i kombination med explosiva ämnen. Kan även betecknas som smutsig bomb. 8. Försåt – ett försåtligt utplacerat farligt föremål. 9. UMD (Under water Munition Disposal) ammunitionsröjning under vatten.

text: Allmänna råd

text: Ammunition

text: Med ammunition avses ett föremål som är avsett för skadeverkan eller för annat bruk såsom sprängning, markering, signalering, nödutlösning eller utbildning och som innehåller krut eller spräng-, tänd-, pyrotekniska eller andra speciella ämnen eller kemiska, biologiska, radiologiska eller nukleära ämnen. Såsom ammunition räknas också ammunitionsdetaljer, med eller utan innehåll av skadeverkande ämnen, ammunitionsmärkt emballage samt åskådnings-, barlastad och blind ammunition av olika slag utan innehåll av skadeverkande ämnen.

text: OXA

text: Med OXA menas ammunition, som efter skjutning, tändning, kast, läggning eller fällning avsiktligt eller oavsiktligt inte har exploderat.

text: EOD

text: Röjning av svensk eller utländsk ammunition, minor eller OXA som utförs av Polisens bombtekniker eller, efter begäran hos Försvarsmakten, av militär ammunitionsröjningspersonal.

text: IED

text: Med IED avses en improviserad sprängladdning, bestående av tändanordning och explosivämne eller annan verkansdel och som kan vara ett till synes harmlöst föremål, som t.ex. en bil, en väska, ett brev eller ett paket. IED är ett föremål som innehåller förstörande, skadliga eller dödliga pyrotekniska ämnen eller brandkemikalier. IED kan innehålla militär ammunition eller delar av sådan ammunition, men är i många fall tillverkad av icke militära komponenter.

text: IEDD

text: Med IEDD avses oskadliggörande av IED.

text: CBRN/IED

text: Med CBRN/IED avses en IED vars syfte är att sprida CBRN.

text: Försåt

text: Med försåt avses en anordning eller materiel som är utformad, konstruerad eller inrättad för att skada eller döda och som till det yttre synes ofarlig. Anordningen detonerar oväntat när någon eller något vidrör eller närmar sig den eller utför en till synes riskfri handling.

text: UMD

text: Med UMD avses röjning av ammunition, OXA eller IED under vatten. Vid röjning av ammunition, OXA eller IED under vatten eller i omedelbar närhet av eller på en kaj ställs en begäran om biträde från Försvarsmakten till Försvarsmaktens Operativa Insatsledning (OPIL).

text: Organisation

text: Polisens bombskyddsverksamhet m.m.

text: Vid polismyndigheterna i Stockholms län, Västra Götaland och Skåne finns personal med särskild utbildning för att ta hand om misstänkt farligt föremål (bombtekniker) samt bombtekniker med specialkompetens avseende bl.a. ammunitionsröjning, CBRN och hundtjänst. Dessa polismyndigheter disponerar särskild utrustning för hantering av misstänkt farligt föremål.

text: Kriminalteknisk kompetens skall knytas till bombskyddsverksamheten vid de angivna polismyndigheterna i syfte att kunna säkra bevisning vid misstanke om brott i samband med ett anträffat farligt föremål.

text: Allmänna råd

text: Bombskyddsverksamheten bör organiseras så att den bombtekniska kompetensen samlas inom en enhet vid respektive ansvarig polismyndighet.

text: Polismyndigheterna i Stockholms län, Västra Götaland och Skåne skall ansvara för bombskyddsverksamheten i riket. Ansvaret för bl.a. tillgänglighet och inställelsetid skall fördelas och beredskapen utformas så att alla polismyndigheters behov av bombskyddsverksamhet kan tillgodoses.

text: Polismyndigheten i Stockholms län ansvarar för eget län och för biträde till polismyndigheterna i C, D, E, I, T, U, W, X ,Y, Z, AC och BD län. Polismyndigheten i Västra Götaland ansvarar för eget län och för biträde till polismyndigheterna i N och S län. Polismyndigheten i Skåne ansvarar för eget län och för biträde till polismyndigheterna i F, G, H och K län. Inträffar en händelse med ett misstänkt farligt föremål, skall den berörda polismyndigheten begära biträde med bombtekniker och utrustning av den ansvariga polismyndigheten i enlighet med ansvarsfördelningen enligt 1–3 styckena. En begäran om biträde skall ställas till Rikskriminalpolisens Rikskommunikationscentral (RKC). Säkerhetspolisen får begära biträde av en ansvarig polismyndighet med bombtekniker och utrustning för en skyddsundersökning. När en begäran om biträde avser ett brådskande ärende skall Säkerhetspolisen skyndsamt underrätta RKC om att en begäran om biträde har framställts.

text: Beredskap

text: En polismyndighet med ansvar för bombskyddsverksamhet enligt 7 § skall upprätthålla beredskap dygnet runt inom sitt ansvarsområde.

text: Depå

text: Polismyndigheten i Stockholms län skall ombesörja att bombskyddsutrustning deponeras i Norrlandsregionen. Service och underhåll av utrustning som avses i första stycket skall samordnas mellan Polismyndigheterna i Stockholms län, Västra Götaland och Skåne.

text: Utbildning m.m.

text: Bombtekniker

text: Endast den som är anställd vid en polismyndighet med ansvar för bombskyddsverksamhet och som har genomgått av Rikspolisstyrelsen godkänd grundutbildning för bombtekniker samt innehar gällande behörighetsbevis får arbeta som bombtekniker. Behörigheten skall omprövas och behörighetsbeviset förnyas vart tredje år eller tidigare om det finns särskilda skäl. Det åligger respektive polismyndighet med ansvar för bombskyddsverksamhet att se till att bombtekniker har gällande behörighetsbevis.

text: Utrustning, operativ metodutveckling m.m.

text: Endast sådan bombskyddsutrustning som har godkänts av Rikspolisstyrelsen får användas. Detta gäller även vid bärprov och provning av ny utrustning. Utrustning som har anskaffats före ikraftträdandet av denna författning får dock användas till dess den skall bytas ut.

text: Ansvaret för den operativa metodutvecklingen åligger de polismyndigheter som bedriver bombskyddsverksamhet med samordningsansvar för Polismyndigheten i Stockholms län. I samordningsansvaret ingår att svara för att inhämta, samordna och sprida information om utvecklingen på bombskyddsområdet. Detta skall ske i samverkan med Bomb Data Center (BDC). Rikspolisstyrelsen svarar för den övergripande samordningen med övriga myndigheter som handlägger explosivämnen och har det strategiska ansvaret i fråga om metodutveckling, utrustning, utbildning m.m.

text: Ansvarsfördelning vad avser ammunitions- och minröjning

text: I förordningen (

text: ) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet finns bestämmelser om Försvarsmaktens möjligheter att lämna stöd till Polisen.

text: Allmänna råd

text: I samråd med Rådet för räddningstjänst har följande fördelning gjorts avseende ansvar och samverkan för att, i situationer som inte omfattar räddningstjänst, undersöka, omhänderta och oskadliggöra misstänkt farligt föremål.

text: Område/ammu- Ansvarig Samverkan/stöd Övrigt nition

text: Militärt område Försvarsmakten Polisen Vid misstanke

text: om brott övertar Polisen ansvaret Utanför militärt Polisen Försvarsmakten område

text: Minor eller Försvarsmakten Sjöfartsverket torpeder till sjöss Kustbevakningen Polisen Myndighet som kontaktas Ammunition till Försvarsmakten sjöss inne- eller hållande kemiska Kustbevakningen stridsmedel

text: Underrättelse till militär myndighet

text: När militär ammunition eller sprängmedel anträffas skall Försvarsmakten, armétaktiska kommandot, (ATK) eller Försvarsmaktens vakthavande befäl vid operativa enheten (OPE) underrättas. En underrättelse skall om möjligt innehålla 1. anmälarens eller upphittarens namn, adress och telefonnummer, 2. en noggrann angivelse och beskrivning av fyndplatsen, 3. en beskrivning av materielen (storlek, form, färg, märkning etc.) och 4. uppgifter om vidtagna åtgärder (avspärrningar, utrymning, bevakning etc.). En begäran om Försvarsmaktens stöd till Polisen skall göras av Rikspolisstyrelsen. En polismyndighet som vill begära sådant stöd i anledning av anträffad militär ammunition eller sprängmedel skall därför vända sig till RKC.

text: Åtgärder m.m.

text: Riskbedömning

text: Om ammunition, OXA, IED eller CBRN/IED anträffas, skall en första bedömning göras beträffande bl.a. de risker som är förenade med fyndet. Är det tveksamt vilka åtgärder som med hänsyn till säkerheten kan vidtas skall bombtekniker kontaktas.

text: Förstahandsåtgärder

text: Som en förstahandsåtgärd kan polispersonal, som inte är bombtekniker, beordras till fyndplatsen för att inhämta kompletterande uppgifter. Sådan personal skall inte vidröra eller på annat sätt ta befattning med föremålet. Åtgärderna skall inskränkas till besiktning på ett säkert avstånd från föremålet, rekognosering av riskområdet och skydd av fyndplatsen genom avspärrnings-, utrymnings- och bevakningsåtgärder.

text: Finns det genom anmälan eller observationer på platsen anledning att anta att det föreligger risk för personskada skall fyndet bevakas, riskområdet omedelbart avspärras och utrymmas samt bombtekniker tillkallas.

text: Allmänna råd

text: Ett meddelande från allmänheten om fynd av ett misstänkt farligt föremål är ofta ofullständigt och det kan vara svårt att omedelbart bestämma fyndets art. Iakttagelser på platsen kan därför ge ett underlag för en säkrare bedömning och beslut om hur föremålet skall hanteras. Det bör läggas stor vikt och noggrannhet vid insamlande av vittnesutsagor. Dessa bör innehålla uppgifter om - vad objektet består av, - storlek på objektet, - ljud och lukt från objektet, - var objektet finns och tänkbara sekundära faror, - när objektet påträffades, - vem som påträffade objektet och om möjligt - varför objektet placerats på platsen.

text: Särskilda åtgärder

text: Poliserna skall på plats bedöma riskområdets omfattning, om möjligt i samråd med bombtekniker. Bombtekniker skall bedöma risken för skador och föreslå skadebegränsande åtgärder för skydd av den närmaste omgivningen. Bombtekniker skall även göra en bedömning av om föremålet skall undersökas, omhändertas, flyttas till en mer riskfri plats för att oskadliggöras eller oskadliggöras på fyndplatsen. Det åligger bombtekniker att ombesörja transport av och att oskadliggöra föremålet eller att begära biträde för sådana åtgärder av en annan myndighet.

text: Transport m.m.

text: Polisens åtgärder för transport av farligt föremål eller ämne omfattas av bestämmelserna i lagen (

text: ) om transport av farligt gods och förordningen (

text: ) om transport av farligt gods. Ytterligare bestämmelser finns i Statens räddningsverks föreskrifter om transport av farligt gods på väg och i terräng (ADR-S), i vilka anges särskilda undantag beträffande vissa brådskande transporter och för vissa transporter som utförs av en polismyndighet. Bestämmelser om bl.a. hantering av brandfarliga och explosiva varor finns i lagen (

text: ) om brandfarliga och explosiva varor och i förordningen (

text: ) om brandfarliga och explosiva varor.

text: Allmänna råd

text: Rikspolisstyrelsen har slutit ett ramavtal om transport av vapen och ammunition från polismyndigheterna till Statens kriminaltekniska laboratorium. I fråga om destruktion av t.ex. spräng- och tändmedel, pyrotekniska varor och liknande föremål bör polismyndigheten samverka med Försvarsmakten eller – med iakttagande av Rikspolisstyrelsens föreskrifter om upphandling och inköp inom Polisen (FAP 939-1) – träffa avtal med en leverantör som är behörig att utföra sådant arbete.

text: Omhändertagande och oskadliggörande

text: Om inte annat är särskilt angivet får endast bombtekniker undersöka, omhänderta eller oskadliggöra OXA, IED eller CBRN/IED. Detsamma gäller i fråga om ammunition med utländskt ursprung och svensk ammunition med en kaliber på 20 mm eller mer. I handeln förekommande s.k. explosiva varor är normalt hanterings- och transportsäkra, men skall alltid hanteras med försiktighet. Sprängämnen och tändmedel skall förvaras och transporteras i skilda transportutrymmen så att de inte kan komma i beröring med varandra. Föreligger tveksamhet om ett föremål är säkert att hantera skall samråd ske med bombtekniker.

text: Allmänna råd

text: Svensk ammunition till vapen med en kaliber som understiger 20 mm bör en polis alltid kunna ta hand om. Viss sådan ammunition kan innehålla en spräng- eller brandsats, men den är helt hanterings- och transportsäker vid normalt handhavande, under förutsättning att den inte är skadad eller miljöpåverkad. En polis bör även kunna ta hand om icke apterade spräng- och tändmedel, fyrverkerier, nödraketer, tårgaspatroner, sprängpatroner och liknande, under förutsättning att det är fråga om fabriksvaror och att dessa inte är defekta eller miljöpåverkade.

text: Poliser vid Nationella insatsstyrkan som har genomgått av Rikspolisstyrelsen godkänd utbildning och som har erhållit ett särskilt behörighetsbevis får, om särskilda skäl föreligger, undersöka och säkra en påträffad IED eller ett försåt i syfte att kunna genomföra en påbörjad insats. Om synnerliga skäl föreligger får, efter ett särskilt beslut från ansvarig insatsledare vid Nationella insatsstyrkan, en insats göras mot en IED eller ett försåt. Innan sådana åtgärder vidtas skall, om möjligt, samråd ske med bombtekniker. Behörighet som avses i första stycket skall omprövas och behörighetsbeviset förnyas senast vart tredje år.

text: Det ankommer på Nationella insatsstyrkan att se till att berörda personer har erforderlig behörighet och att behörighetsbevisen förnyas inom föreskriven tid. När Nationella insatsstyrkan har genomfört en insats mot en IED eller ett försåt skall en skriftlig rapport ges in till Rikspolisstyrelsen inom fem arbetsdagar.

text: Övrigt

text: Övrig samverkan

text: Före en insats som avser ammunition, OXA, IED, CBRN/IED eller misstänkt sådan skall räddningstjänsten underrättas.

text: Bomb Data Center

text: Bombrelaterade händelser skall genom polismyndighetens försorg rapporteras till BDC på Rikspolisstyrelsens protokollsblankett Bombrelaterad händelse (blankett RPS 208.3). BDC bedömer vilka uppgifter som skall skickas till försvarsmaktens databas (EODIS).

text: Finansiering

text: Kostnader som uppkommer för en polismyndighet med bombskyddsverksamhet med anledning av en polismyndighets begäran om biträde regleras i särskild ordning.

text: Lokala tjänsteföreskrifter

text: Allmänna råd

text: Polismyndigheten bör utfärda de ytterligare föreskrifter som behövs för tillämpningen av denna författning.

text: Undantag

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2007, då Rikspolisstyrelsens allmänna råd om Polisens åtgärder med misstänkt farligt föremål (

text: RPSFS 2000:72

text: , FAP 208-3) skall upphöra att gälla. På Rikspolisstyrelsens vägnar STEFAN STRÖMBERG

text: Lena Tysk

text: (Polisavdelningen)


title: Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om tillämpningen av ordningsbot inom Polisen

text: Denna författning gäller inte i fråga om föreläggande av ordningsbot som utfärdas elektroniskt i samband med automatisk trafiksäkerhetskontroll (ATK).

text: Blanketter

text: Vid utfärdande av föreläggande av ordningsbot ska blanketten Föreläggande av ordningsbot (RPS 261.1) användas. Hur denna ska fyllas i framgår av bilagan.

text: Kvittering, kontroll och förvaring av blanketter m.m.

text: Blanketterna är försedda med löpnummer. Vid polismyndigheten ska det föras en nummerförteckning över de blanketter som lämnas ut. Av förteckningen ska det framgå namn och organisatorisk tillhörighet avseende den polis som har kvitterat ut blanketterna. Om det är lämpligt med hänsyn till t.ex. myndighetens storlek, får det föras ett huvudregister vid myndigheten och ett register vid varje polisområde eller större arbetsenhet.

text: Ett blankettblock ska tilldelas en polis personligen och kvitteras av honom eller henne när det hämtas ut. Den som har tilldelats ett blankettblock ska ansvara för att blankettblocket och blanketterna hanteras och förvaras på ett säkert sätt.

text: Polismyndigheten ansvarar för att blanketter som inte längre får användas (utgångna) återkallas samt makuleras och förstörs. Detta gäller även blanketter som har makulerats på grund av felskrivning och dylikt enligt 20 §. Återlämnade blanketter och blanketter som har förstörts ska förtecknas.

text: Polismyndigheten ska ha dokumenterade rutiner för inventering och uppföljning av utfärdade ordningsförelägganden samt för kvittering, inventering och uppföljning av lagerhållna och utlämnade blankettblock.

text: Allmänna råd

text: Polismyndigheten bör minst två gånger per år utföra inventering och uppföljning av att utlämnade blankettblock har kvitterats personligen och att blanketter som är utgångna, felskrivna eller dylikt har återlämnats och makulerats. Om polismyndigheten uppmärksammar eller får uppgifter om att ett utfärdat föreläggande inte är inrapporterat i RIOB, bör en uppföljning ske av ärendet. Vid varje granskning bör ett protokoll upprättas som anger förrättningsdag, förrättningsman, vidtagna åtgärder i respektive ärende samt nummer på de förelägganden som har kontrollerats.

text: Behörigheter

text: En polis får, med de begränsningar som framgår av 8 §, utfärda föreläggande av ordningsbot.

text: En polis får endast i följande fall utfärda förelägganden för bristfälligheter på motordrivna fordon och släpfordon eller för brott mot lagen (

text: ) om transport av farligt gods: 1 om felet eller bristen kan konstateras utan att någon mer ingående undersökning av fordonet behöver göras och bristen är uppenbar, 2 om polisen har förordnande att utföra flygande inspektion; föreläggandet får då avse samtliga brister på de slag av fordon som förordnandet avser eller 3 om polisen är behörig att utföra tillsyn av transporter med farligt gods; föreläggandet får då avse brott mot lagen (

text: ) om transport av farligt gods.

text: Allmänna råd

text: Sådana fel och brister som avses i 8 § 1 bör en polis kunna se eller höra utan att behöva använda särskild utrustning och utan att göra en ingående undersökning av fordonet. Exempel på sådana brister är: 1 registreringsskylt saknas, 2 belysning ur funktion, 3 däck med profildjup som klart understiger minimimåttet (profildjupet knappt urskiljbart). Observera att lastbil, buss och andra fordon med totalvikt över 3,5 ton med dubbelmonterade hjul får ha ytterhjul utan profildjup, 4 ljuddämpning helt eller delvis ur funktion (brott på avgasrör eller ljuddämpare så skadad att hög ljudnivå uppstår), 5 färgad framruta/främre sidorutor (mörk tejp eller målat färgskikt som medför att ögonkontakt med fordonsförare försvåras).

text: Regler om ägar- och föraransvar, brister av ringa betydelse samt brister som kan ha uppkommit under färd bör särskilt beaktas. I tveksamma fall bör rapport till åklagare upprättas. Behörighetskrav som avses i 8 § 3 framgår av Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (FAP 338-1) om tillsyn av transporter av farligt gods.

text: Behörighet att besluta om rättelse av utfärdat föreläggande av ordningsbot

text: Rättelsebeslut får fattas endast av en polis som av polismyndigheten förordnats till detta. Polismyndigheten får besluta att denna behörighet ska vara knuten till viss befattning eller tjänst.

text: Förutsättningar för att beivra brott genom föreläggande av ordningsbot

text: Av Riksåklagarens föreskrifter (

text: ) om ordningsbot för vissa brott framgår vilka brott som får beivras genom föreläggande av ordningsbot.

text: Allmänna råd

text: En polis bör på grundval av gjorda iakttagelser, den misstänktes berättelse och övriga omständigheter bedöma om det finns förutsättningar att utfärda föreläggande av ordningsbot. Den misstänkte bör tillfrågas hur han ställer sig till frågan om godkännande innan föreläggandet skrivs ut. Vissa av de brott för vilka föreläggande av ordningsbot kan utfärdas blir ibland med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet att bedöma som vårdslöshet i trafik eller annat brott mot lagen (

text: ) om straff för vissa trafikbrott. Även i andra fall kan gärningen innehålla försvårande omständigheter. Om en polis gör bedömningen att så är fallet, bör ärendet rapporteras till åklagare. Bötesbeloppen i ordningsbotssystemet har bestämts utan att hänsyn tagits till den misstänktes ålder, ekonomiska förhållanden, intellektuella förmåga m.m. Särskilt vid höga bötesbelopp kan omständigheter av detta slag ibland motivera ett lägre straff än vad som fastställts för normalfallet. Om en polis finner att omständigheterna talar för att en lindrigare bedömning kan göras, bör inte något föreläggande utfärdas. I stället upprättas en rapport till åklagaren, där polisen anger de omständigheter som medför att åklagaren bör göra en särskild prövning. Att förseelsen omfattas av ordningsbotssystemet utgör inget hinder för att meddela rapporteftergift.

text: Utfärdande av föreläggande av ordningsbot

text: Den misstänktes identitet ska vara styrkt, innan föreläggande av ordningsbot utfärdas. På föreläggandet ska det anges hur identiteten har styrkts.

text: Allmänna råd

text: Om identiteten inte omedelbart kan fastställas, bör beaktas möjligheten till kontorsföreläggande enligt 16 §.

text: Innan föreläggandet överlämnas till den misstänkte för godkännande, ska polisen klargöra föreläggandets innehåll och beskriva innebörden av ett godkänt föreläggande. Om den misstänkte är körkortsinnehavare, ska polisen informera denne om att brottet kan komma att påverka körkortsinnehavet.

text: Om den misstänkte förnekar brott eller om föreläggande av ordningsbot av någon annan anledning inte kan utfärdas, ska polisen delge den misstänkte upplysning om förenklad delgivning enligt

text: 3 b § delgivningslagen (1970:428)

text: . Detsamma gäller om kontorsföreläggande ska utfärdas.

text: Allmänna råd

text: I

text: 48 kap. 16 § andra stycket rättegångsbalken

text: anges när ett s.k. kontorsföreläggande kan utfärdas eller när den misstänkte bör medges rådrum. I sådana situationer eller när den misstänkte förnekar brott eller om föreläggande av ordningsbot av någon annan anledning inte kan utfärdas är det, för underlättande av ärendets fortsatta handläggning hos polis, åklagare eller domstol, angeläget att den misstänkte delges upplysning om att förenklad delgivning kan komma att användas. Rikspolisstyrelsens blankett Information om förenklad delgivning (RPS 400.8) kan lämpligen användas för ändamålet.

text: Särskilda villkor som rör den misstänkte

text: Ett föreläggande av ordningsbot får inte utfärdas, om det är känt att den misstänkte vid tidpunkten för brottet: 1 är föremål för vård enligt lagen (

text: ) med särskilda bestämmelser om vård av unga, 2 är föremål för vård enligt lagen (

text: ) om vård av missbrukare i vissa fall, 3 lider av sådan allvarlig psykisk störning som avses i

text: 30 kap. 6 § brottsbalken

text: eller 4 är intagen i kriminalvårdsanstalt eller på annat sätt verkställer ett frihetsstraff. Om någon av de angivna situationerna föreligger, rapporteras ärendet till åklagare.

text: Rådrum

text: Vid utfärdande av föreläggande av ordningsbot får rådrum med godkännandet medges. Till den misstänkte lämnas då exemplar 2 av föreläggandet, inbetalningskort samt svarskuvert.

text: Den misstänkte ska underrättas om innebörden av rådrum, dvs. att ett godkännande kan ske inom viss tid antingen genom påskrift av exemplar 2 som insänds till utfärdande myndighet eller, om det inte är fråga om förverkande, genom full betalning av den förelagda boten. Rådrum får medges en person som är bosatt i Sverige eller i annat nordiskt land.

text: Allmänna råd

text: Huvudregeln är att ett föreläggande av ordningsbot omedelbart ska godkännas och undertecknas av den misstänkte. Om den misstänkte begär rådrum eller är tveksam i sin inställning till att godkänna men polisen ändå finner det sannolikt att föreläggandet kommer att godkännas, får den misstänkte medges rådrum. Ett skäl att medge rådrum kan vara att den misstänkte vill inhämta råd från en advokat innan godkännande lämnas. Tiden för godkännande bör bestämmas till åtta dagar. Är den misstänkte under 18 år, bör han medges rådrum för att rådgöra med vårdnadshavare eller annan vuxen person. Detta bör särskilt beaktas om botbeloppet överstiger 2 000 kronor.

text: Kontorsföreläggande

text: Ett kontorsföreläggande innebär att en polis utfärdar ett föreläggande i den misstänktes frånvaro. Föreläggandet tillställs den misstänkte per post. Kontorsföreläggande får utfärdas, om den misstänkte bor i eller stadigvarande uppehåller sig i Sverige eller i annat nordiskt land.

text: Allmänna råd

text: Kontorsföreläggande bör användas om 1 det före utfärdandet behöver göras ytterligare kontroll av den misstänktes identitet, 2 polisen vill kontrollera betydelsen eller giltigheten av en viss bestämmelse och detta inte går att göra omedelbart på platsen eller om polisen vill rådgöra med sin förman, 3 den misstänkte är upprörd eller har blivit skadad vid den händelse som avses, t.ex. efter en trafikolycka, eller 4 den misstänkte är märkbart påverkad av alkohol vid gärningstillfället. Även i andra fall kan det vara lämpligt eller nödvändigt att använda kontorsföreläggande. Den misstänkte bör underrättas om vad ett kontorsföreläggande innebär och hur man godkänner detta.

text: Kompletterande uppgifter angående vissa omständigheter vid förseelsetillfället m.m.

text: En polis, som utfärdar ett föreläggande av ordningsbot, ska i vissa fall lämna kompletterande uppgifter angående förseelsen på blankettens baksida.

text: Allmänna råd

text: Uppgifterna utgör underlag för länsstyrelsens prövning vid ett eventuellt ingripande såvitt avser körkort eller trafiktillstånd i anledning av den begångna förseelsen. De bör därför dokumenteras så snart som möjligt. Hur uppgifterna fylls i framgår av bilagan.

text: Förfarande efter utfärdande

text: Exemplar 1 ska lämnas till den som ansvarar för registrering i ordningsbotssystemet. Exemplar 2 av föreläggandet samt inbetalningskort ska alltid lämnas eller sändas till den förelagde.

text: Återkallelse av föreläggande av ordningsbot

text: Om ett utfärdat men ej godkänt föreläggande av ordningsbot återkallas sedan föreläggandet registrerats i ordningsbotssystemet, ska beslutet om återkallelsen antecknas på blanketten Meddelande angående återkallat ordningsföreläggande (RPS 261.4). Om ett föreläggande av ordningsbot har återkallats enligt

text: 48 kap. 18 § rättegångsbalken

text: , ska på föreläggandet antecknas ”Återkallat enligt

text: 48 kap. 18 §

text: RB”. Därunder ska utfärdande polis skriva sin namnteckning. Samtliga blankettexemplar av det återkallade föreläggandet ska lämnas till den som ansvarar för registrering i ordningsbotssystemet.

text: Makulerade blanketter

text: Om en polis behöver makulera ett ej godkänt föreläggande av ordningsbot på grund av felskrivning eller av annan anledning, ska det på såväl föreläggandet som inbetalningskortet skrivas texten ”Makulerad”. Makulerade blanketter ska lämnas till den som ansvarar för registrering i ordningsbotssystemet.

text: Rättelse av godkänt föreläggande av ordningsbot

text: För handläggning av ärende om rättelse av föreläggande av ordningsbot ska användas det i ordningsbotssystemet framställda underlaget för rättelse eller blankettsetet Rättelse av godkänt föreläggande jämlikt

text: 48 kap.

text: 12 a

text: och

text: 17 §§

text: rättegångsbalken

text: (RPS 261.5). Rättelse av godkänt föreläggande ska göras på följande sätt: 1 vid smärre felaktigheter utan saklig betydelse antecknas det rätta förhållandet på föreläggandet (rättelse med tjänsteanteckning) och 2 vid uppenbar oriktighet, som inte kan rättas enligt punkt 1 bereds den förelagde genom underrättelse tillfälle att yttra sig innan rättelse sker (rättelse enligt

text: 48 kap.

text: 12 a

text: och

text: 17 §§

text: rättegångsbalken

text: ). Det ankommer på den som enligt 9 § är behörig att besluta om rättelse att avgöra om rättelsen ska göras enligt punkt 1 eller 2 ovan. Rättelse enligt punkt 1 ska signeras av den som beslutat om rättelsen.

text: Allmänna råd

text: Handlingar som är av betydelse för den fortsatta handläggningen av ett ärende rörande föreläggande av ordningsbot bör granskas av en polis som är chef för arbetsenhet. Om behov av rättelse kan antas föreligga, bör den som är behörig att besluta om rättelse informeras. Om en viss uppgift i handlingen ska uppdateras i ordningsbotssystemet, bör på handlingen antecknas när så har skett.

text: Ordningsbotssystemet RIOB

text: Den myndighet som handlägger ett ärende om ordningsbot ska snarast, dock senast inom fem arbetsdagar från godkännandet av föreläggandet, registrera föreläggandet i ordningsbotssystemet. Systemet ska också omgående kompletteras med uppgifter om: 1 rättelse med tjänsteanteckning, 2 rättelse enligt

text: 48 kap.

text: 12 a

text: och

text: 17 §§

text: rättegångsbalken

text: , 3 överlämnande av föreläggande av ordningsbot till åklagare för undanröjande, 4 beslut av domstol om inhibition av verkställighet, 5 beslut av domstol om undanröjande, 6 i efterhand lämnat skriftligt godkännande eller bestridande, 7 besked från åklagare att godkännandet är utan verkan, 8 återkallelse av ej godkänt föreläggande av ordningsbot, 9 återkallelse av godkänt föreläggande av ordningsbot och 10 makulerade blanketter.

text: Polismyndighetens manuella register

text: Efter registrering i ordningsbotssystemet ska exemplar 1 av föreläggandet sorteras in i polismyndighetens arkiv över utfärdade förelägganden. Trafikavdelningar och större arbetsenheter får hålla egna arkiv. Arkivexemplaren ska ställas undan årsvis och bevaras i fem år därefter. Om föreläggande av ordningsbot utfärdats för brott mot lagen om transport av farligt gods ska en kopia av blanketten Kontrollista transport farligt gods (RPS 338.3.1-2) samt en kopia av blanketten Kontrollista brister transport farligt gods (RPS 338.8.1-2) bifogas föreläggandet och arkiveras tillsammans med detta.

text: Allmänna råd

text: Förelägganden med bilagor får sparas i ett separat arkiv som är upplagt i föreläggandenummer- eller bokstavsordning. Anteckning om detta görs i huvudregistret. Om uppgift behövs till något annat register, får föreläggandet kopieras. Diarieföring av föreläggande av ordningsbot eller tillkommande handlingar som rör föreläggande av ordningsbot erfordras inte. Makulerade och vid utfärdandet återkallade förelägganden bör efter registrering i ordningsbotssystemet förvaras på lämpligt sätt i nummer

text: ordning. Handlingar i ärenden om ordningsbot, som inte förvaras på något annat sätt, bör efter uppdatering i ordningsbotssystemet förvaras i en samlingspärm i nummer- eller bokstavsordning.

text: Betalning av ordningsbot vid utfärdandet

text: Har ett föreläggande av ordningsbot utfärdats beträffande någon som endast tillfälligt uppehåller sig i landet kan, om skriftligt godkännande föreligger, betalning tas emot av tjänsteman inom Polisen. Den som har myndighetens uppdrag att fatta sådana beslut ska i varje särskilt fall godkänna att betalning får tas emot. Vid kontant betalning ska särskilt kvitto utfärdas på blankett Inkomstkvitto (RPS 972.5) och överlämnas till den förelagde. Polismyndigheten ska därefter betala in beloppet på Rikspolisstyrelsens plusgirokonto nr 476 50 03 – 1. Kvittoblock ska förvaras på ett säkert sätt. Slutanvända kvittoblock med kopior av utfärdade kvitton ska återlämnas och förvaras samlat på ett ställe i polismyndigheten.

text: Polismyndigheten ska ha dokumenterade rutiner för hanteringen av kontant betalning, kvittens, kvittoförvaring, förvaring av kvittoblock samt inventering och uppföljning av kontantbetalning.

text: Allmänna råd

text: Polismyndigheten bör minst två gånger per år utföra inventering och uppföljning av kontantbetalningar. Vid granskningen bör särskild uppmärksamhet ägnas åt att kontrollera att kvitterade belopp har betalats in enligt 24 §. Vid varje granskning bör ett protokoll upprättas som anger förrättningsdag, förrättningsman, vidtagna åtgärder i respektive ärende samt de föreläggande- och kvittonummer som har kontrollerats.

text: Underrättelse till åklagare

text: Om ett föreläggande av ordningsbot har godkänts eller betalning erlagts efter det att ärendet har lämnats över till åklagare ska denne underrättas. Underlag för sådan underrättelse framställs i ordningsbotssystemet.

text: Förverkande i samband med föreläggande av ordningsbot

text: Om föreläggandet upptar förverkande av egendom anges i fritextfältet Gärningsbeskrivning texten ”Tas i beslag för förverkande:” Varuslag och kvantitet ska anges. Därefter görs ett tillägg i fältet för godkännande: ”och förverkandet”. Om den misstänkte motsätter sig förverkandet får föreläggande inte utfärdas. I stället görs beslag i kombination med brottsanmälan.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 mars 2008 då Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: RPSFS 2005:5

text: , FAP 261-1) om tillämpningen av ordningsbot inom Polisen ska upphöra att gälla.

text: 2. Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: RPSFS 2005:5

text: , FAP 261-1) om tillämpningen av ordningsbot inom Polisen, ska gälla även efter den 1 mars 2008 i fråga om föreläggande av ordningsbot som har utfärdats före denna tidpunkt.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: BENGT SVENSON

text: Bengt Svensson (Polisavdelningen)

text: Bilaga

text: A Blankettens framsida

text: Tid och plats för gärning

text: Ange åå mm dd, klockslag, plats (väg nr, gata, terrängområde etc.) och kommun. Undantag kan förekomma då tidpunkt eller plats inte kan fastställas. Om det vid ett företagsbesök upptäcks flera brott av samma typ och som tillståndsgivande myndighet ska underrättas om, antecknas datumen för gärningstillfällena på blankettens baksida i fältet Anteckningar för registrering. I samma fält antecknas även tid och plats för företagsbesöket.

text: Namn, person-/samordningsnummer, adress och telefon

text: Ange efternamn, och tilltalsnamn. Svenskt person- eller samordningsnummer anges med tio siffror. Finns varken svenskt person- eller samordningsnummer anges födelsetid åå mm dd – M eller K (man – kvinna). Om det framkommer att en person har skyddad identitet utelämnas adressuppgiften. I stället anges ”Skyddad id” i fältet. Telefonnummer där den förelagde kan anträffas dagtid bör anges. När den förelagde är bosatt utomlands anges land.

text: Förarbehörighet

text: Är den misstänkte innehavare av svenskt körkort, traktorkort eller förarbevis, markeras detta i respektive ruta. Om personen innehar flera behörigheter, markeras den ruta som avser speciell behörighet för det aktuella fordonsslaget, t.ex. markeras förarbevis vid färd med terrängskoter även om den misstänkte innehar körkort utfärdat före år 2000.

text: Identitet fastställd

text: Om identiteten är fastställd genom körkort, markeras denna ruta. Fastställs identiteten genom uppvisande av annan handling anges vilken, t.ex. nationellt ID-kort, Postens ID-kort eller pass. Om identiteten är fastställd genom att polisen personligen känner igen den misstänkte, anges detta. Fastställs identiteten via andra personer eller genom detaljuppgifter i polisiära identifieringsregister, antecknas uppgifter om identifieringssättet i fältet Anteckningar för registrering på blankettens baksida.

text: Utländskt körkort

text: Om den misstänkte är innehavare av ett utländskt körkort, antecknas land, körkortsnummer eller motsvarande och utfärdandedatum om sådant finns. I denna ruta får även anges om den misstänkte har körkortstillstånd.

text: Fordonsslag

text: Ange pb, lb, mc, släp, mredI, mredII, mopedI, mopedII, tr, efterf etc. eller vid fordonskombination t. ex. lb + släp.

text: Registreringsnummer

text: Ange svenskt eller utländskt registreringsnummer. Om fordonet anmälts för användning i yrkesmässig trafik, ange ”Y”. Även personlig skylt får anges med namn eller siffror. Efter utländskt registreringsnummer anges land enligt gängse förkortningar (se förteckning över vanligen förekommande landskoder i Ordningsbot, en handbok från Rikspolisstyrelsen, uppslag 14). Vid fordonskombinationer antecknas samtliga registreringspliktiga fordons registreringsnummer.

text: Förare/Ägare/Passagerare/Annan

text: Rutan Ägare markeras, om den misstänkte är registrerad som ägare i Vägtrafikregistret (gäller registrerade fordon). I andra fall antecknas normalt den uppgift om ägarförhållandet som anges av den misstänkte. Rutan Annan används för t.ex. gående, arbetsgivare eller tillståndshavare. Annan behöver ej preciseras där det är uppenbart obehövligt, t.ex. vid brott mot

text: brottsbalken

text: ordningslagen (1993:1617)

text: eller lagen om totalförsvarsplikt (

text: Hastighet i km/tim

text: Ange tillåten hastighet (skyltad, bashastighet eller gällande för fordonsslaget eller fordonskombinationen) samt uppmätt hastighet som ska rapporteras.

text: Förseelsekod och gärningsbeskrivning

text: Endast om gärningen inte är förtryckt i blankettblocket/blankettens baksida anges förseelsekod och den gärningsbeskrivning som finns i Rikspolisstyrelsens handbok om ordningsbot. Undantag finns där gärningsbeskrivning får kompletteras av polisen. Vid fartöverträdelse till sjöss anges i detta fält tillåten och uppmätt fart i knop samt den mätmetod som använts. Om beslag/förverkande förekommer i samband med ett föreläggande antecknas detta på sätt som framgår av 27 §. Vid rättelse av föreläggande av ordningsbot genom tjänsteanteckning används fältet för att ange det rätta förhållandet.

text: Rådrum och kontorsföreläggande

text: Markeras i förekommande fall.

text: Förseelsen/-erna

text: Förseelsernas kodnummer anges alltid oavsett om de är förtryckta eller hämtas från handboken. Högst fem förseelser får anges på ett föreläggande. Två likadana koder får ej anges på samma föreläggande.

text: Botbelopp

text: Vid flera brott anges beloppet efter reduktion, dvs. den högsta boten (eller en av de högsta vid flera lika belopp), adderas med 50 procent av summan av övriga belopp. Maximalt botbelopp efter reduktion är 10 000 kr.

text: Utfärdandedatum och polisens namn och tjänstenummer

text: Om utfärdandedatum är annat än datum för gärningen anges detta. Underskrift av polis är obligatorisk och tjänstenummer ska anges.

text: Underskrift av den misstänkte

text: Godkännandet dateras och den misstänkte skriver under. Vid rådrum eller kontorsföreläggande ifylls inte datum av polisen. Något annat, t.ex. förbehåll av den förelagde, får inte finnas.

text: Platskod/Förvaras hos/Uppföljningskod

text: Vissa koder är förtryckta. Öppna fält ifylls enligt myndighetens rutiner. Detta kan göras i efterhand om utfärdande polis inte säkert känner till aktuella koder. Innan föreläggandet lämnas för registrering bör uppgifterna vara ifyllda. I förekommande fall får förtryckta koder ändras.

text: B Blankettens baksida

text: Anteckningar angående vissa omständigheter vid förseelsetillfället m.m. Kod markerad med * innebär att blankettens baksida ifylls i tillämpliga delar.

text: Metod vid hastighetsövervakning

text: Aktuell ruta för mätmetod markeras alltid vid hastighetsöverträdelse.

text: Trafikmiljö

text: Ange skyltad hastighet eller bashastighet på platsen. Gäller även i terräng i förekommande fall.

text: Trafikintensitet

text: Den rapporterande polisens kännedom om de lokala trafikförhållandena avgör vilken ruta som ska markeras.

text: Väglag, väderleksförhållanden, ljusförhållanden och gatu- eller vägbelysning

text: Anteckningar om trafikmiljö, trafikintensitet, väderleksförhållanden m.m. görs vid brott där koden markerats med *. Anteckningar får göras även i andra fall. Endast en (1) ruta markeras. Vid behov kan komplettering göras i fältet Anteckningar för registrering.

text: Kört mot rött ljus

text: Uppgift om avstånd från fordonets front till stopplinje eller signal, när signalen slog om till rött, anges om det är möjligt. Om korsande fordon och/eller fotgängare befunnit sig i rörelse, markeras aktuell ruta/-or.

text: Mottaget belopp i svenska kronor

text: Belopp som mottas i svenska kronor efter beslut som anges i 24 § antecknas i denna ruta. Om beloppet är erlagt med kontokort/betalkort, anges det i fältet Övriga anteckningar.

text: Helt/delvis i utländsk valuta

text: Om utländsk valuta (helt eller delvis) mottagits efter beslut som anges i 24 § kryssmarkeras denna ruta och valutaslag anges. Mängd och valutans värde omräknat i svenska kronor (dagsaktuellt värde) anges i fältet Övriga anteckningar. Den som fattat beslut om kontant betalning bör på lämpligt sätt inhämta uppgift om kurs på den utländska valutan. Endast växlingsbar utländsk valuta får mottagas. Vid mottagande av utländsk valuta anges efter det att växling skett beloppet omräknat i svenska kronor i rutan Mottaget belopp i svenska kronor. Uppgiften bör föreligga innan ärendet registreras i ordningsbotssystemet. Förfarandet används då en viss värdedifferens kan uppstå från mottagningstillfället till dess att växling sker.

text: Kvittonummer

text: Vid mottagande av kontant betalning av ordningsbot anges det kvittonummer som finns på blankett Inkomstkvitto (RPS 972.5).

text: Bilaga

text: Bilaga är i första hand avsedd att användas vid föreläggande av ordningsbot som gäller transport av farligt gods. Även i andra fall får rutan markeras, om det finns en bilaga som bör åtfölja föreläggandet.

text: OF och bilaga förvaras i separat arkiv

text: Om polismyndigheten finner det lämpligare att förelägganden med bilaga förvaras i separat register, markeras denna ruta (se 23 §). Signeras av den som i förekommande fall sorterat in ärendet i detta register.

text: Registrerat i RIOB

text: Signeras av den som registrerat föreläggandet i ordningsbotssystemet.

text: Tillstånd lämnat av

text: Om föreläggande av ordningsbot utfärdas för brott mot förordningen (

text: ) om kör- och vilotider samt färdskrivare m.m., brott mot förordningen (

text: ) om arbetsförhållanden vid vissa internationella vägtransporter, brott mot förordningen (

text: ) om vilotider vid vissa vägtransporter inom landet eller brott mot

text: yrkestrafikförordningen (1998:779)

text: kryssmarkeras en eller i förekommande fall två av rutorna. Uppgiften avser tillstånd till yrkesmässig trafik enligt

text: yrkestrafiklagen (1998:490)

text: och uppgiften fylls i endast vid brott som avses med tillämpliga koder. Länsstyrelse anges med numerisk kod enligt förteckning i Rikspolisstyrelsens handbok om ordningsbot, uppslag 14.

text: Anteckningar för registrering

text: Fältet används när det behövs för komplettering av uppgifter. Antecknade uppgifter registreras i ordningsbotssystemet. Exempel på när anteckningar kan göras är vid brott mot stopplikt (korsande eller sväng höger/vänster etc.), när fordonslasten ej varit fastgjord (vad lasten bestod av, bristfällighetens art, risken att tappa lasten etc.) och vid avståndsrapportering (hur lång sträcka, avstånd mellan fordonen, hastighet etc.). Vid brott som orsakat trafikolycka antecknas ”Orsakat trafikolycka”. När brott är begånget i yrkesmässig trafik antecknas tillståndshavarens namn eller, om tillståndshavaren är en juridisk person, tillståndshavarens firma och organisationsnummer. Vid brott mot

text: sjötrafikförordningen (1986:300)

text: antecknas typ av fartyg, fartygets identitet (signalbokstäver, IMO – nummer, registreringsnummer i det frivilliga båtregistret etc.), vilken eventuell behörighet som befälhavaren är innehavare av samt väderleks- och ljusförhållanden vid tidpunkten. Vid kontroll av yrkesmässig trafik genom företagsbesök, antecknas tid och plats för besöket samt, i förekommande fall, andra gärningstillfällen än det som har antecknats på blankettens framsida i fältet Tid och plats för gärningen.

text: Övriga anteckningar

text: Fältet används för anteckningar rörande betalning i samband med utfärdandet. Om det för lokala rutiner bedöms lämpligt kan även uppgift om körkortsomhändertagande antecknas.

text: Vid utfärdande av föreläggande avseende fordonsbrist enligt de allmänna råden i 8 § antecknas här till exempel däcksmönsterdjup vid okulärbesiktning, vilken lykta som varit ur funktion, vilken skada avgassystemet haft. I övrigt används fältet för egna minnesanteckningar. Det som antecknas i fältet registreras ej i ordningsbotssystemet. Fältet får användas även om blankettens baksida i övrigt inte är ifylld.

text: Foto/video

text: Rutan kryssmarkeras om det rapporterade brottet foto- eller videodokumenterats.

text: C Inbetalningskort

text: Utfärdandedatum och belopp anges på inbetalningskortet innan det överlämnas eller sänds till den förelagde.