fs: sjvfs

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2015:10) om statligt stöd till produktion av biogas från gödsel

text: Grundläggande bestämmelser om stödet finns i förordningen (

type: stycke

type: paragraf

text: För att kunna få stöd enligt dessa föreskrifter måste företaget som ansöker om utbetalning vara inkluderat i projektet för statligt stöd till produktion av biogas från gödsel. Från och med dagen efter att ansökan om inkludering kommit in till Jordbruksverket får företaget räkna sin produktion som sedan ska ligga till grund för ansökan om utbetalning. Projektet har tre inkluderingsperioder: 1 januari 2015 – 30 september 2017, 1 oktober 2017 – 30 september 2020 och 1 oktober 2020 – 31 december 2023. De företag som vill ansöka om inkludering kan göra det när som helst under en inkluderingsperiod. Jordbruksverket godkänner för inkludering de företag som uppfyller kraven i förordningen (

text: ) om statligt stöd till produktion av biogas och kraven i dessa föreskrifter. Inför en ny inkluderingsperiod ska samtliga företag som vill vara inkluderade ansöka om inkludering på nytt. (

text: SJVFS 2016:20

text: Stödperioderna börjar den 1 oktober och varar i tolv månader till och med den 30 september året efter. Ansökan om utbetalning för stödperioden ska komma in till Jordbruksverket under oktober månad samma år som stödperioden tar slut. (

text: SJVFS 2016:20

text: Definitioner

type: rubrik

text: I dessa föreskrifter avses med

text: Författningen senast omtryckt 2015:47. 2 Ändringen innebär bland annat att definitionen av avloppsslam flyttas till 6 § punkt 7 och att definitionen av stödperiod tas bort.

text: Gödselgas: Rågas som producerats från stallgödsel i en biogasanläggning. Normalkubikmeter (Nm ): En kubikmeter gas med trycket 1,01325 bar (= 1 atm) och temperaturen 0C.

text: Stödgrundande period: För de som är inkluderade i projektet när stödperioden börjar är den stödgrundande perioden samma period som stödperioden. För de som ansökt om inkludering efter att stödperioden börjat är det den tid som följer efter att ansökan om inkludering av anläggningen kommit in till Jordbruksverket fram till och med stödperiodens slut. (

text: SJVFS 2016:20

text: Vad krävs av företaget för att bli inkluderat i projektet?

text: Företagets anläggning ska uppfylla de förutsättningar för stöd som står i

text: och

text: 8 §§

text: förordningen (

text: ) om statligt stöd till produktion av biogas. Företagets anläggning ska även 1. ha en kapacitet som understiger 50 000 ton uppgraderad rågas per år för produktion av fordonsgas, eller 2. understiga 500 kW vad gäller effekten för produktion av el eller annan energi. Vid beräkningen enligt andra stycket ska anläggningar med en gemensam anslutningspunkt till elnätet räknas som en anläggning. (

text: SJVFS 2016:20

text: Företaget ska lämna in en separat ansökan om inkludering per anläggning. Ansökan ska innehålla följande uppgifter : 1. Företagets organisationsnummer. 2. Anläggningens namn. 3. Företagets adress. 4. Kontaktperson och dennes e-post och telefon. 5. Underskrift av behörig firmatecknare. 6. Godkännandenummer för att hantera animaliska biprodukter. 7. En försäkran om att anläggningen inte blandar avloppsslam det vill säga slam från avloppsreningsverk, flerkammarbrunnar eller liknande anordningar som behandlar avloppsvatten från hushåll eller tätorter, eller från andra reningsverk som behandlar avloppsvatten med liknande sammansättning, med gödsel. 8. En försäkran om att anläggningen har inkopplad utrustning för att fackla eller bränna gas som vid överproduktion eller driftsstörning inte kan nyttiggöras. 9. Samma uppgifter som anges i 13 § punkterna 3, 5 och 6 för året före första ansökan om inkludering. 10. Anskaffningsutgift, anskaffningsår och planenlig avskrivningstid för de materiella anläggningstillgångar som ingår i biogasanläggningen. 11. Investeringsstöd för anläggningen från offentliga stödgivare. 12. Total rötkammarvolym i m . 13. Anläggningens installerade kapacitet i ton rågas per år för anläggningar där det produceras rågas som ska bli fordonsgas, och installerad effekt i kW för övriga anläggningar. (

text: SJVFS 2016:20

text: Vad krävs för att Jordbruksverket ska bevilja utbetalning och betala ut gödselgasstöd?

text: 3 Ansökan kan lämpligen lämnas på Jordbruksverkets blankett ”Ansökan om inkludering i projektet för statligt stöd till gödselgas”. Blanketten finns på Jordbruksverkets webbplats.

text: Företaget måste minst en gång per år söka efter gasläckor i anläggningen samt dokumentera läckor och åtgärder. För att uppfylla detta krav måste företaget för anläggningen: 1. Ha en rutin för att söka efter läckor. Rutinen ska kunna visas upp vid kontroll. 2. Genomföra rutinen med ett läcksökningsinstrument som anger metanhalten i siffror. Detektionsgränsen ska vara högst 5 ppm. Kalibreringen av instrumentet ska utföras enligt tillverkarens instruktioner. 3. Vid kontroll kunna visa dokumentation från det årliga sökandet efter läckor.

text: Företaget måste med sin anläggning vara inkluderat i projektet.

text: Anläggningen får inte vara fullständigt avskriven under den stödgrundande perioden för anläggningen. (

text: SJVFS 2016:20

text: Företaget får inte vara i svårigheter enligt punkt 20 i kommissionens meddelande Riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter .

text: De företag som producerar rågas som ska bli fordonsgas och som har inlett sin verksamhet efter den 30 december 2013 får inte röta spannmål och andra stärkelserika grödor, socker och oljegrödor.

text: Anläggningen ska inte ha fått investeringsstöd eller annat statligt stöd så att det tillsammans med gödselgasstödet överstiger 15 miljoner euro.

text: Av

text: 11 § förordningen (2014:1528)

text: om statligt stöd till produktion av biogas framgår att en ansökan om stöd ska göras skriftligen till Jordbruksverket. Företaget ska skicka in en ansökan om utbetalning för varje anläggning. Ansökan om utbetalning ska innehålla följande uppgifter . Uppgifterna ska avse den stödgrundande perioden. 1. Grunduppgifter a) Organisationsnummer. b) Anläggningens namn. c) Företagets adress. d) Kontaktperson och dennes e-post och telefon. e) Underskrift av behörig firmatecknare. 2. Uppgifter om företaget och anläggningen a) Försäkran att företaget inte är föremål för betalningskrav på grund av ett beslut av Europeiska kommissionen som förklarar ett stöd olagligt och oförenligt med den inre marknaden. b) Försäkran av sökande som producerar rågas som ska bli fordonsgas och som har inlett sin verksamhet efter den 30 december 2013, att anläggningen inte rötar spannmål och andra stärkelserika grödor, socker och oljegrödor. c) Samtycke till sådan publicering på Internet av uppgifter om stödmottagaren och stödbeloppet som kan komma att krävas enligt

text: kommissionens förordning (EU) nr 651/2014

text: . 3. Substrat och användning

text: 4 Ett exempel på hur en rutin kan se ut finns under villkor på Jordbruksverkets hemsida http://www.jordbruksverket.se/gödselgas. 5 Meddelande från kommissionen – Riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter (2014/C 249/01), (EUT C 249, 31.7.2014, s. 1, Celex 52014XC0731(01)). 6 Ändringen innebär bland annat att punkt 2 e och delar av punkterna 5 och 7 stryks. 7 Ansökan kan lämpligen lämnas på Jordbruksverkets blankett ”Ansökan om utbetalning av stöd för gödselgas”. Blanketten finns på Jordbruksverkets webbplats. 8 Kommissionens förordning

text: (EU) nr 651/2014

text: av den 17 juni 2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget EUT, Celex 32014R0651.

text: a) Mängd gödsel som rötats i anläggningen, angivet i ton våtvikt och uppdelat per djurslag och gödselslag. b) Mängd övriga substrat som rötas i anläggningen utöver gödseln, angivet i ton våtvikt uppdelat per substrat. c) Gasens huvudsakliga användningsområde såsom fordonsgas eller övrig användning såsom elektricitet, värme och kyla. 4. Kostnader och intäkter som avser anläggningen. Företaget ska styrka sina ekonomiska uppgifter enligt nedan med ett bifogat utdrag ur bokföringen där biogasanläggningen särredovisas. Utdraget ska bestå av en huvudbok för alla konton som berör biogasanläggningen. Utdraget ska endast omfatta de transaktioner som avser biogasanläggningen under den stödgrundande perioden och inte omfatta företagets eventuella övriga verksamhet. a) Intäkter från försäljning av gas, el, värme eller kyla från anläggningen. b) Uppgifter om intäkter från elcertifikat. c) Anskaffningsutgift och planenlig avskrivningstid för årets investeringar. d) Investeringsstöd för årets investeringar. e) Totala räntekostnader för biogasanläggningen. f) Drift- och underhållskostnader för biogasproduktionen. g) Personalkostnader för biogasproduktionen. 5. Producerad mängd rågas under den stödgrundande perioden redovisat i Nm . Gasen redovisas genom förändringen i mätarställningen för aktuell stödgrundande period. Om mätningen av rågas inte fungerar kan företaget lämna in uppgifter från dokumenterad mängd levererad rågas (Nm ), uppmätt mängd el (kWh) eller fordonsgas (Nm ). 6. Uppskattning av gasens användning a) Värmeproduktion i kWh och andel som används i företaget. b) Produktion av kyla i kWh och andel som används i företaget. c) Elproduktion i kWh och andel som används i företaget. d) Rågasproduktion till uppgradering i Nm . e) Fordonsgasproduktion i Nm och andel som används i företaget. f) Mängden gas som facklas bort eller bränns utan att nyttiggöras. g) Annan produktion i kWh och andel som används i företaget. 7. Administration. a) Antal timmar som företaget har använt för att fylla i ansökan om utbetalning. b) Uppgift om företaget har anlitat någon konsult för att fylla i ansökan om utbetalning. (

text: SJVFS 2016:20

text: För att få utbetalning ska företaget ha ett bank- eller postgironummer registrerat hos Jordbruksverket. Registreringen ska göras via Jordbruksverkets e-tjänst Mina sidor. (

text: SJVFS 2016:20

text: Hur beräknar Jordbruksverket stödet?

text: Jordbruksverket beslutar om maximalt belopp per anläggning för fordonsgas respektive el och annan användning. Jordbruksverket bestämmer de maximala beloppen utifrån inkomna ansökningar om utbetalning och Jordbruksverkets budget för stödperioden. Det maximala beloppet för fordonsgas ska vara dubbelt så högt som för el och annan användning. Jordbruksverket räknar varje anläggning till den kategori som är gasens huvudsakliga användningsområde.

text: Stödbeloppet för respektive anläggning ska uppgå till det lägsta av de belopp som räknas fram med hjälp av 14, 15 a och 15 b §§. (

text: SJVFS 2016:20

text: Jordbruksverket beräknar möjligt stödbelopp per anläggning utifrån den stödgrundande periodens produktion, genom att multiplicera produktionen av gödselgas under perioden med stödbeloppet per kWh. Som produktion av gödselgas används den minsta mängden av följande: 1. Den mängd stallgödsel i ton våtvikt som använts i anläggningen under den stödgrundande perioden multiplicerat med Jordbruksverkets nyckeltal för gasproduktion för respektive gödselslag, omräknat till kWh. 2. Den producerade mängden rågas, eller motsvarande enligt 13 § punkt 5, multiplicerad med andelen gödselsubstrat i ton våtvikt, omräknat till kWh. Om produktionen har baserats på 95 procent eller mer gödselsubstrat i ton våtvikt, och den producerade mängden rågas enligt punkt 2 överstiger den mängd gas som räknats fram med hjälp av punkt 1, ska dock inte den minsta mängden utan beräkningen enligt punkt 2 gälla. (

text: SJVFS 2016:20

text: Jordbruksverket beräknar utrymmet för att ge stöd enligt EU:s statsstödsregler genom att räkna fram skillnaden mellan de representativa stödberättigade anläggningarnas genomsnittliga produktionskostnader för gödselgas, och marknadspriset för den aktuella energiformen (naturgaspriset respektive elpriset), och multiplicerar skillnaden i kronor med anläggningens produktion. (

text: SJVFS 2016:20

text: Övriga villkor för stödet

text: Jordbruksverket kan komma att göra kontroller på plats.

text: Företaget ska spara handlingar som ligger till grund för stödet ett år efter att företaget inte längre är inkluderat i projektet med aktuell anläggning. (

text: SJVFS 2016:20

text: Jordbruksverket kan besluta om undantag från dessa föreskrifter om det finns särskilda skäl.

text: Denna författning träder i kraft den 1 augusti 2016.

text: LEIF DENNEBERG

text: Camilla Lagerkvist Tolke (Miljöregelenheten)

text: 9 Ändringen innebär bland annat att 15 § punkt 3 tas bort. 10 SJVFS (

type: foreskrift


publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1994:22) om certifiering m.m. av utsäde av stråsäd

text: Grundläggande bestämmelser om certifiering m.m. av utsäde finns dels i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: , dels i

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: SJVFS 2001:27

text: DEFINITIONER

text: De termer och begrepp som används i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: och i

text: 13 kap.

text: miljöbalken (1998:808)

text: har samma betydelse i dessa föreskrifter. I dessa föreskrifter avses med utsäde: frö för sådd, av de i bilagorna 1 och 2 nämnda arterna, grundutsäde: utsäde certifierat i en klass som medger reproduktion för certifiering av skörden, bruksutsäde: utsäde som inte ska användas för vidare uppförökning, förädlarmaterial (F-material): utsäde av en förädlad sort, som används av förädlaren eller dennes representant för upprätthållande av sorten eller för framställning av stamutsäde, stamutsäde (utsädesklass A): utsäde som under ansvar av förädlaren eller dennes representant är framställt från F-material och som uppfyller de i bilagorna 1 respektive 2 angivna kraven för stamutsäde samt är avsett för framställning av basutsäde,

text: Jfr kommissionens genomförandedirektiv

text: (EU) 2015/1955

text: av den 29 oktober 2015 om ändring av bilagorna I och II till

text: rådets direktiv 66/402/EEG

text: om saluföring av utsäde av stråsäd (EUT L 284, 30.10.2015, s. 142, Celex 32015L1955), och kommissionens genomförandedirektiv

text: (EU) 2016/317

text: av den 3 mars 2016 om ändring av

text: rådets direktiv 66/401/EEG

text: och

text: vad gäller den officiella etiketten på utsädesförpackningar (EUT L60, 5.3.2016, s. 72, Celex 32016L0317). 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2013:33

text: basutsäde (utsädesklass B)

text: a) andra sorter än hybridsorter: utsäde som är framställt från stamutsäde som levererats från förädlaren eller dennes representant, eller på förädlarens begäran är framställt från F-material som uppfyller kraven för stamutsäde, och som uppfyller de i bilagorna 1 respektive 2 angivna kraven för basutsäde samt är avsett för framställning av certifikatutsäde, b) hybridsorter: utsäde som under ansvar av förädlaren eller dennes representant är framställt från F-material som uppfyller de i bilagorna 1 respektive 2 angivna kraven för stamutsäde, och som uppfyller de i bilagorna 1 respektive 2 angivna kraven för basutsäde samt är avsett för framställning av certifikatutsäde, havre: även rödhavre, certifikatutsäde (utsädesklass C) av kanariegräs (utom hybrider), majs, råg, ris, sorghum och sudangräs samt hybridsorter av övriga arter: utsäde som är framställt från basutsäde, eller på förädlarens begäran från stamutsäde, och som uppfyller de i bilagorna 1 respektive 2 angivna kraven för certifikatutsäde samt är avsett för användning som bruksutsäde, certifikatutsäde av första generationen (utsädesklass C1) av durumvete, havre, nakenhavre, purrhavre, korn, ris och rågvete, utom hybridsorter av dessa arter: utsäde som är framställt från basutsäde, eller på förädlarens begäran från stamutsäde, och som uppfyller de i bilagorna 1 respektive 2 angivna kraven för certifikatutsäde C1 samt är avsett för framställning av certifikatutsäde av andra generationen eller för användning som bruksutsäde, certifikatutsäde av andra generationen (utsädesklass C2) av durumvete, havre, nakenhavre, purrhavre, korn, ris, rågvete, speltvete och vete, utom hybridsorter av dessa arter: utsäde som är framställt från certifikatutsäde av första generationen, eller på förädlarens begäran från stamutsäde eller basutsäde, och som uppfyller de i bilagorna 1 respektive 2 angivna kraven för certifikatutsäde C2 samt är avsett för användning som bruksutsäde, provtagningssäsong: perioden från den 1 juli till och med den 30 juni, officiella åtgärder: åtgärder som vidtas av Statens jordbruksverk eller av ett organ som förklarats behörigt av Jordbruksverket, OECD-systemet: de regler som är fastställda av OECD den 28 september 2000 för certifiering av utsäde av stråsäd, dokumenterad sort: officiellt godkänd sort som finns intagen i en sortlista inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i OECD:s sortlista, ännu icke godkänd sort: en sort som inte finns på EG:s gemensamma sortlista och för vilken det lämnats in en ansökan till Jordbruksverket om intagning i den svenska sortlistan, sundhetsintyg: sundhetscertifikat eller annat sundhetsintyg godkänt av Jordbruksverket. CMS: en teknik för att få fram cytoplasmatisk hansterilitet, dvs. en teknik för att, på annat sätt än sammansmältning av kromosomer, föra över en förmåga att inte producera livskraftiga pollen hos en blommande växt. ( ).

text: GRUNDLÄGGANDE KRAV FÖR CERTIFIERING

text: Provtagning och partistorlek

text: Provtagning av utsäde för certifiering ska ske enligt de regler som fastställts av International Seed Testing Association (ISTA). Alla utsädespartier för certifiering ska vara officiellt provtagna eller provtagna av en provtagare som auktoriserats av Jordbruksverket. Villkoren för att kunna bli en auktoriserad provtagare framgår av bilaga 3 b. I bilagan finns också bestämmelser som den auktoriserade provtagaren ska följa. Den auktoriserade provtagarens arbete kontrolleras av Jordbruksverket genom en stickprovskontroll på minst 5 %. Stickprovskontroll behöver dock inte utföras på prov som tas ut av en automatisk provtagare. Alla delar av ett parti ska vara åtkomliga för provtagning. Utsäde som ska betas ska kunna provtas även före betning. Om det finns särskilda skäl får Jordbruksverket medge undantag från kravet på provtagning före betning. Certifiering får endast ske vid utsädesanläggning vars anordningar för provtagning, märkning, försegling och, i tillämpliga fall, blandning godkänts av Jordbruksverket. För att ett utsädesföretag ska kunna använda sig av en auktoriserad provtagare måste företaget godkännas av Jordbruksverket enligt bilaga 3 b och lämna den information som krävs enligt bilagan. Provtagning får ske av ett utsädesparti som avses certifieras för att saluföras i lösvikt till slutanvändaren. Om provtagningen sker i samband med inläggning av partiet i en silo eller annan lämplig behållare ska den förseglas av provtagaren efter påfyllning och provtagningen. Silon eller behållaren ska återförseglas efter leverans. Ett utsädesparti som ska certifieras ska vara enhetligt och dess vikt får inte överstiga 30 ton. Beträffande kanariegräs och sudangräs får dock utsädespartiets vikt inte överstiga 10 ton och beträffande majs får utsädespartiets vikt uppgå till högst 40 ton. I samtliga fall får dock de högsta tillåtna vikterna överskridas med högst 5 procent. (

text: SJVFS 2010:40

text: Fältbesiktning och sortkontroll

text: Utsäde för certifiering ska komma från fältbesiktigad och godkänd utsädesodling. För att godkännas ska utsädesodlingen läggas ut på fält i god hävd och utan känd förekomst av flyghavre samt uppfylla angivna krav för utsädesodling enligt bilaga 3 och krav på sortkvalitet enligt bilaga 1. Innan en utsädesodling slutligt kan godkännas av Jordbruksverket ska godkända resultat från både fältbesiktningen och från kontrollodling av grundutsädet föreligga. Detta gäller oavsett om den fältbesiktigats av Jordbruksverket eller av en auktoriserad besiktningsman enligt 5 a §. Vid slutlig fältbesiktning ska odlingen ha funnits vara fri från flyghavre. (

text: SJVFS 2008:35

text: Anmälan av utsädesodling till fältbesiktning ska ske skriftligen till Jordbruksverket. Av anmälan ska det framgå om officiell eller auktoriserad besiktningsman avses användas. För vårsådda utsädesodlingar ska anmälan ha kommit in till Jordbruksverket senast den 15 maj skördeåret och för höstsådda ska anmälan ha kommit in senast den 25 april, om inte annan tidpunkt medges i det enskilda fallet.

text: Anmälningar efter den 15 juli kan endast medges om Jordbruksverket har möjlighet till besiktning alternativt stickprovskontroll. Odlingar som anmäls för sent kan avvisas. Under vegetationsperioden svarar Jordbruksverket för besiktning av anmäld areal enligt vad som anges i bilaga 3 samt att fastställa fältavsnittens storlek, antal och fördelning på fält som ska besiktigas. Jordbruksverket kontrollodlar partier som certifieras i klasserna A, B och C1, samt i klasserna C och C2 i den omfattning Jordbruksverket anser erforderligt. I anslutning till kontrollodlingen bedöms om den ska kombineras med laboratorieanalys. Jordbruksverket, eller en auktoriserad besiktningsman enligt 5 a §, äger utan föregående meddelande om besiktning tillträde till odling som anmälts och utför besiktning i för grödan lämpligt utvecklingsstadium. Jordbruksverket underrättar skriftligen uppdragsgivaren om resultatet av kontrollodling respektive fältbesiktning. (

text: SJVFS 2005:90

text: Fältbesiktning av en utsädesodling avsedd för produktion av certifikatutsäde får utföras av en person som Jordbruksverket auktoriserat för detta ändamål. Villkoren för sådan auktorisation framgår av bilaga 3 a. I bilagan finns också bestämmelser som den auktoriserade besiktningsmannen ska följa. Jordbruksverket efterkontrollerar genom stickprov minst 5 % av utsädesodlingarna som fältbesiktigats av besiktningsmän som auktoriserats enligt första stycket. Utsädespartier från dessa utsädesodlingar ska kontrollodlas i den omfattning Jordbruksverket anser nödvändigt. (

text: SJVFS 2005:90

text: Frövarukvalitet

text: Frövarukvaliteten ska undersökas enligt ISTA:s regler. De analyser som krävs för certifiering av utsäde, för att kontrollera om kvalitetskraven i bilaga 1 uppfylls, ska utföras av det certifierande organet eller av ett laboratorium som har auktoriserats av Jordbruksverket. Villkoren för att ett laboratorium ska kunna auktoriseras framgår av bilaga 3 c. I bilagan finns också bestämmelser som det auktoriserade laboratoriet ska följa. Jordbruksverket kontrollerar genom stickprov minst 5 % av analyserna som utförts vid det auktoriserade laboratoriet. (

text: SJVFS 2008:35

text: Utsäde får godkännas för certifiering om det vid undersökning av de uttagna proven, uppfyller kvalitetskraven 1. i bilaga 1 för durumvete, havre, nakenhavre, purrhavre, korn, råg, rågvete, speltvete och vete, 2. i bilaga 2 för kanariegräs, majs, ris, sorghum och sudangräs. Sundhetsanalyserna får göras på råvaruprov under förutsättning att detta tagits ut av en officiell eller auktoriserad provtagare. Parti får inte godkännas för certifiering om utsädet enligt det certifierande organets bedömning är otillfredsställande rensat eller inte antas tåla lagring utan att grobarheten försämras. (

text: SJVFS 2010:40

text: har upphävts genom (

text: Certifiering av art- och sortblandningar

text: Blandning av utsäde av olika arter får certifieras för användning som bruksutsäde, om samtliga av blandningens beståndsdelar var för sig uppfyller certifieringskraven för respektive art. Blandning av utsäde av olika sorter av samma art får certifieras för användning som bruksutsäde, om i blandningen ingående partier var för sig uppfyller kraven. (

text: SJVFS 2008:35

text: Särskilda krav för utsäde av ännu icke godkända sorter

text: Saluföring av utsäde av en ännu icke godkänd sort får ske i enlighet med

text: kommissionens beslut 2004/842/EG

text: om genomförandebestämmelser enligt vilka medlemsstaterna får tillåta utsläppande på marknaden av utsäde som hör till sorter för vilka det har lämnats in en ansökan om införande på den nationella sortlistan för arter av lantbruks- eller köksväxter . Ansökan om saluföring till försöksodling i fältmässig skala ska skickas till Jordbruksverket och kan göras av den som lämnat in ansökan om sortgodkännande eller en representant för denne. Ansökan ska innehålla följande uppgifter 1. planerade försöksodlingar, 2. uppgift om sorten ska försöksodlas enbart i Sverige. Om utsädet avses saluföras till andra medlemsstater ska dessa anges, 3. sortbeskrivning, samt 4. information om hur sorten upprätthålls. (

text: SJVFS 2005:90

text: Utsädet ska uppfylla kraven i dessa föreskrifter för certifiering i lägsta certifieringsklass för arten. Märkning ska göras enligt bilaga 4.2 och 4.3. (

text: SJVFS 2013:33

text: Betat utsäde

text: Utsäde som har behandlats med bekämpningsmedel (betats) får endast certifieras om medlet är jämnt fördelat på frövaran. (

text: SJVFS 2001:27

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2016:21

text: Utlämnande av certifierat utsäde

text: Parti för certifiering ska finnas tillgängligt på platsen för certifieringen intill dess att undersökningen av kvaliteten visar att kraven, med undantag för efterkontrollen av sortäkthet och sortrenhet, i bilaga 1, är uppfyllda. Utan hinder av bestämmelsen i första stycket får det certifierande organet certifiera utsäde för utlämning till förbrukare inom landet innan resultatet av kvalitetsundersökningen är klart. Utan hinder av bestämmelsen i första stycket får det certifierande organet certifiera utsäde för utförsel till ett land inom EES innan resultatet av grobarhetsanalysen är klart.

text: 3 EUT L 361, 9.12.2004, s. 21, Celex 32004D0842.

text: Som villkor för sådan certifiering som avses i tredje stycket gäller att 1. utlämnandet endast ska avse första handelsledet och att köparens namn och adress anges, 2. en renhetsanalys som visar att partiet uppfyller kraven uppvisas, 3. den grobarhet som framgår av föranalysen anges, 4. utsädesproducenten ska informera köparen om resultatet av grobarhetsanalysen utvisar att kvalitetskraven inte är uppfyllda. Meddelande om utsädesparti, som certifierats och lämnats ut till förbrukare innan kvaliteten undersökts och som inte uppfyller kvalitetskraven publiceras på Jordbruksverkets webbplats. Publiceringen görs för vårsådda arter senast den 15 september och för höstsådda arter senast den 1 februari. (

text: SJVFS 2012:8

text: Undantag från krav på grobarhet

text: Utan hinder av bestämmelserna i 7 § kan Jordbruksverket för certifiering godkänna partier av stamutsäde och basutsäde, som inte uppfyller de i bilagorna 1 respektive 2 angivna kraven avseende grobarhet. Sådant godkännande kan meddelas under förutsättning att konstaterad grobarhet uppges vid saluföringen och att utsädet ska användas för fortsatt uppförökning. (

text: SJVFS 2008:35

text: Utsäde av genetiskt modifierade sorter

text: Utöver kraven i dessa föreskrifter får utsäde som är av en sort som är genetiskt modifierad endast saluföras om ett tillstånd till utsläppande på marknaden finns enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken (1998:808)

text: eller om ett godkännande för utsläppande på marknaden finns som uppfyller kraven om ömsesidigt erkännande enligt

text: 3 kap. 43 § förordningen (2002:1086)

text: om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön. Att sorten är genetiskt modifierad ska framgå av märkningen på förpackningen enligt märkningskraven i bilaga 4, samt av alla dokument, officiella eller andra, som fästs på eller åtföljer utsädespartiet. Uppgift om att en sort är genetiskt modifierad ska även framgå av försäljningskataloger och annan information där sorten omnämns. (

text: SJVFS 2005:55

text: MÄRKNING OCH FÖRSEGLING

text: Vid saluföring ska varje förpackning vara försedd med ett officiellt märke vars utformning och innehåll uppfyller kraven i bilaga 4. Märkningen ska utföras under det certifierande organets kontroll och utgör ett bevis på att utsädet är certifierat. Ett officiellt märke ska vara av självhäftande material eller av rivbeständigt material, påsytt på förpackningen eller fäst under plomb. Som officiellt märke får också användas outplånlig och påtryckt eller påstämplad text som Jordbruksverket godkänt och som uppfyller märkningskraven i bilaga 4. Då påtryckt eller påstämplad text används ska varje förpackning vara försedd med ett individuellt löpnummer. Företaget som utför tryckningen på förpackningarna ska underrätta det certifierande organet om antalet förpackningar som märkts, med uppgift om deras löpnummer. Det certifierande organet ska föra journal över de utsädeskvantiteter som märkts enligt detta system, med uppgifter om antalet

text: förpackningar i varje parti, förpackningarnas innehåll och löpnummer. Det certifierande organet ska också granska producenternas journaler. (

text: SJVFS 2005:90

text: Förpackningar med utsäde som certifierats enligt 11 § tredje stycket och förpackningar med stamutsäde och basutsäde som godkänts enligt 12 § ska, utöver kraven i bilaga 4, genom säljarens eller leverantörens försorg vara försedda med ett leverantörsmärke på vilket grobarheten, leverantörens namn och adress samt utsädespartiets referensnummer anges. Dessutom ska, för utsäde som godkänts enligt 12 §, på det officiella märket anges att partiets grobarhet inte uppfyller kraven i bilagorna 1 eller 2. Leverantörsmärket ska inte kunna förväxlas med det officiella märket. (

text: SJVFS 1996:101

text: Vid märkning av förpackningar med utsäde för vilket undantag medgetts enligt 26 § ska, i fråga om utsäde av en dokumenterad sort, det officiella märket ha samma färg som för motsvarande utsädesklass. För utsäde av ej dokumenterad sort ska det officiella märket ha sådan färg som anges i bilaga 4. Märket ska alltid ange att utsädet uppfyller mindre strikta krav. (

text: SJVFS 1996:101

text: Förpackningar med sådant utsäde som avses i 20 a § ska utöver kraven i bilaga 4 vara försedda med ett leverantörsmärke med texten "Utsäde för utförsel". (

text: SJVFS 1996:101

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 1996:101

text: Vid certifiering ska varje förpackning förseglas under det certifierande organets kontroll i samband med provtagning och märkning. Försegling ska utgöras av förslutning och plombering och ska vara utförd på sådant sätt att den förstörs vid öppnandet. Följande förslutningssystem får användas utan plombering: 1. påsar av papper eller plast, förutsatt att de inte har någon annan öppning än påfyllningsanordningen och att denna är försedd med ett självhäftande system eller värmeförslutningssystem som försluter öppningen efter påfyllning på sådant sätt att den inte kan öppnas utan att skadas, 2. påsar av icke vävt material som sys ihop, förutsatt att en sifferserie som inleds med siffran 1 i påsens överkant eller liknande märkning (bokstäver, symbol) som visar att påsens ursprungliga mått inte ändrats, är tryckt med outplånlig skrift på minst ena sidan av påsens öppning, eller 3. påsar av papper eller plast, förutsatt att de inte har någon annan öppning än påfyllningsanordningen, att de försluts genom trycket av det påfyllda utsädets vikt på påfyllningsanordningen samt att anordningens längd inte understiger 22 % av påsens bredd. (

text: SJVFS 1996:101

text: Utsäde som certifierats i klasserna C, C1 och C2 får saluföras i lösvikt till en slutlig förbrukare från en silo eller annan behållare som har förseglats efter provtagningen. Det ska framgå av producenternas journal hur mycket utsäde som saluförts i lösvikt. De upplysningar som ska finnas på det officiella märket enligt bilaga 4 ska i detta fall anges på en särskild följesedel.

text: Utsäde som saluförts på detta sätt får inte återtas in i utsädesanläggningen. (SJVFS

text: Ommärkning

text: Ommärkning av ett parti kan göras om resultatet av kvalitetsundersökningen visar att partiet inte uppfyller angivna frövarukvalitetskrav, men att kvalitetskraven i en lägre klass är uppfyllda. Ommärkningen ska utföras under det certifierande organets kontroll. (

text: SJVFS 2008:35

text: Annullering

text: Visar resultatet av undersökningen av frövarukvaliteten att utsädet inte uppfyller kraven, ska märkena makuleras under det certifierande organets kontroll. Har förpackning med påtryckt eller påstämplad text använts, ska förpackningen tömmas eller den påtryckta eller påstämplade texten makuleras under det certifierande organets kontroll. (

text: SJVFS 2008:35

text: Certifieringens varaktighet

text: Ett utsädesparti får endast saluföras under den provtagningssäsong då förseglingen ägt rum. Utsäde som provtagits under perioden från den 1 mars t.o.m. den 30 juni får dock saluföras fram till årets slut. Förlängt godkännande av certifierat utsäde kan medges, om partiet efter provtagning och kontroll av det certifierande organet visar sig fortfarande uppfylla grobarhetskravet. Om förlängning medges, ska det certifierande organet utföra nödvändig tilläggsmärkning. (

text: SJVFS 2001:27

text: UTFÖRSEL AV UTSÄDE (

text: SJVFS 1996:101

text: Utsäde av en sort som inte är intagen i den svenska sortlistan eller i EG:s gemensamma sortlista för arter av lantbruksväxter men som är intagen i en nationell sortlista i ett land inom EES får certifieras för utförsel till det landet om utsädet uppfyller kraven i bilaga 1. (

text: SJVFS 2008:35

text: Utsäde för utförsel kan på begäran certifieras av Jordbruksverket enligt OECD:s system, om sorten i fråga är intagen i OECD:s sortlista eller i den officiella sortlistan i ett land som är anslutet till detta system och utsädespartiet uppfyller de av OECD fastställda kraven. Vid certifiering enligt OECD-systemet utfärdar Jordbruksverket certifieringsbevis och märker partiet enligt OECD:s regler. (

text: SJVFS 2005:90

text: Utsäde avsett för certifiering i ett land inom EES får säljas till det landet som icke slutligt certifierat utsäde under förutsättning att utsädet 1. kommer från en godkänd utsädesodling, 2. är förpackat och märkt med ett officiellt märke vars utformning och innehåll uppfyller kraven i bilaga 4, samt 3. åtföljs av ett officiellt dokument enligt bilaga 5. (

text: SJVFS 1996:101

text: INFÖRSEL AV UTSÄDE

text: Införsel av utsäde som ska användas för uppförökning eller som ska saluföras, ska av importören skriftligen anmälas till Jordbruksverket senast två veckor efter införseln. Vid införsel från ett land utanför EES är lägsta mängd som kräver anmälan 2 kg. Anmälan ska innehålla följande uppgifter: 1. ursprungsland och officiell kontrollmyndighet, 2. avsändarland, 3. art, 4. sort, 5. kvantitet, 6. referensnummer, och 7. utsädesklass. Om utsädet är certifierat enligt OECD:s system ska anmälan åtföljas av ISTA:s "orange certifikat" eller annat certifikat som Jordbruksverket godkänner. (

text: SJVFS 2005:90

text: Av

text: och

text: 22 §§

text: utsädesförordningen

text: framgår att införsel av certifierat utsäde får ske från andra länder inom EES, Schweiz samt från tredjeland som godkänts av EG. Av

text: rådets beslut 2003/17/EG av den 16 december 2002

text: om likvärdighet av fältbesiktningar av utsädesodlingar i tredje land och om likvärdighet av utsäde producerat i tredje land framgår att endast utsäde av de i rådsbeslutet angivna arterna får föras in och endast från de för respektive art likställda tredjeländerna. Av

text: rådets beslut 2003/17/EG

text: framgår att endast utsäde certifierat som basutsäde, certifikatutsäde av samtliga kategorier samt handelsutsäde får föras in från tredjeland. Villkoren för att utsäde ska få föras in framgår av

text: rådets beslut 2003/17/EG

text: . Villkoren för ommärkning och återförslutning av sådana likvärdiga partier framgår av

text: artikel 3 i rådets beslut 2003/17/EG

text: SJVFS 2005:90

text: Utsädesparti som förs in i landet ska åtföljas av ett officiellt dokument vari intygas antingen 1. att partiet är odlat på ett fält som vid fältbesiktning har befunnits vara fritt från flyghavre och att ett prov om 1 kg från partiet likaledes har befunnits vara fritt från flyghavre, eller 2. att ett prov om 3 kg från partiet har befunnits vara fritt från flyghavre. (

text: SJVFS 1996:101

text: Utsäde får föras in som icke slutligt certifierat utsäde för att certifieras som certifikatutsäde om 1. sorten är intagen i den svenska sortlistan, i EG:s gemensamma sortlista för arter av lantbruksväxter eller i Schweiz sortlista, 2. partiet åtföljs av ett officiellt dokument vari intygas att det är odlat på ett fält som vid fältbesiktning har befunnits fritt från flyghavre, 3. utsädet härstammar från basutsäde eller certifikatutsäde av första generationen, och

text: 4 EGT L 8, 14.1.2003, s. 10, Celex 32003D0017. Rättelse publicerad i EUT L 75, 21.3.2003, s. 54. Ändrat genom

text: rådets beslut 2003/403/EG

text: (EUT L 141, 7.6.2003, s. 23),

text: rådets förordning (EG) nr 885/2004

text: (EUT L 168, 1.5.2004, s. 1),

text: rådets beslut 2005/834/EG

text: (EUT L 312, 29.11.2005),

text: rådets förordning (EG) nr 1791/2006

text: (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1) samt

text: rådets beslut 2007/780/EG

text: (EUT L 314, 1.12.2007, s. 20).

text: 4. moderpartiet är sortkontrollerat av en myndighet i ett annat land inom EES, eller av en myndighet i ett land som med avseende på fältbesiktningen och certifieringen har godkänts av EG som tredje land , och 5. utsädet är märkt enligt kraven för icke slutligt certifierat utsäde samt åtföljt av ett officiellt dokument enligt bilaga 5. (

text: SJVFS 2005:90

text: Införsel av ett utsädesparti av en sort som inte är intagen i den svenska sortlistan eller i EG:s gemensamma sortlista för arter av lantbruksväxter får ske om partiet 1. har ett tillstånd för saluföring enligt

text: kommissionens beslut 2004/842/EG

text: om genomförandebestämmelser enligt vilka medlemsstaterna får tillåta utsläppande på marknaden av utsäde som hör till sorter för vilka det har lämnats in en ansökan om införande på den nationella sortlistan för arter av lantbruks- eller köksväxter , 2. förs in för uppförökning och hela skörden därefter förs ut ur landet, 3. förs in för rensning och färdigbearbetning och därefter förs ut ur landet, 4. är odlat som F-material under förädlarens kontroll och förs in för vidare uppförökning under förädlarrepresentants ansvar, eller 5. förs in för försöksmässig provning, vetenskapligt ändamål eller urvalsarbete i partier med en högsta nettovikt om 100 kg. (

text: SJVFS 2005:90

text: UNDANTAG FRÅN BESTÄMMELSERNA

text: Vid brist på utsäde eller om det annars finns särskilda skäl, kan Jordbruksverket medge undantag från de krav som angivits i denna författning. (

text: SJVFS 2012:8

text: Bestämmelser med krav på registrering av den som yrkesmässigt producerar, lagrar, saluför eller inför växter samt med krav på att vissa växter ska åtföljas av ett sundhetsintyg vid införsel från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. (

text: SJVFS 1996:101

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2016.

text: LEIF DENNEBERG

text: Anna Pettersson (Växtregelenheten)

text: 5 Se

text: om likvärdighet av fältbesiktningar av utsädesodlingar i tredje land och om likvärdighet av utsäde producerat i tredje land (EGT L8, 14.1.2003, s. 10, Celex 32003D0017), och senare rättningar ändringar. 6 EUT L 361, 9.12.2004, s. 21, Celex 32004D0842. 7

text: Bilaga 1

text: KVALITETSKRAV FÖR UTSÄDE NÄR DET PRODUCERAS I SVERIGE

text: Utsädet ska uppfylla följande krav:

text: 1. Utsädet ska ha godtagbar sortäkthet och sortrenhet eller, för utsäde av en inavlad linje, godtagbar äkthet och renhet med avseende på dess egenskaper. För utsäde av hybridsorter ska ovannämnda bestämmelser även gälla de ingående komponenternas egenskaper. Högsta tillåtna inblandning av främmande sort (med undantag för sortblandningar), konstaterad vid kontrollodling eller laboratorieanalys, framgår av nedan angiven tabell:

text: Antalsprocent i respektive klass Art A, B C1 C2 Durumvete, havre, 0,1 0,3 1,0 nakenhavre, korn, speltvete, vete, utom hybridsorter Rågvete, 0,3 1,0 2,0 självbefruktande sorter utom hybridsorter

text: Övriga arter ska vara sortäkta med hänsyn till art och utsädesklass. För utsäde av hybridråg och CMS-hybrider av korn får sortäktheten godkännas för certifiering som certifikatutsäde, om resultat av officiell efterkontroll av basutsäde eller, i tillämpliga fall, blandning av komponenter, utvisar att kraven är uppfyllda.

text: För utsäde av hybridsorter av havre, nakenhavre, korn, vete, durumvete, speltvete och självbefruktande sorter av rågvete gäller att sortrenheten för utsädesklassen C ska minst vara 90 %. För hybridkorn som produceras med CMS ska den vara 85 %. Andra föroreningar än återställaren får inte överstiga 2 %. Den lägsta sortrenheten ska kontrolleras vid officiell efterkontroll som utförs på ett lämpligt antal prov.

text: 2. Utsädet ska i övrigt uppfylla följande krav beträffande renhet, inblandning av andra arter, grobarhet samt förekomst av mjöldryga. Minsta provmängd för bestämning av antal inblandningar av frön av andra arter ska vara 1 kg.

text: Rent frö Frön av andra arter Grobarhet (d) Sklerotier eller fragment av sklerotier av mjöldryga Art Klass vikt-% st/kg, högst av % st/kg totalt a) stråsäd Avena sativa L. Havre A, B 99 8 2 85 2 C1 98 20 14 " 6 C2 98 20 14 " 6 Avena nuda L. Nakenhavre A, B 99 8 2 75 2 C1 98 20 14 " 6 C2 98 20 14 " 6 Hordeum vulgare L. 2-radskorn A, B 99 8 2 85b) 2 C1 98 20 14 " b) 6 C2 98 20 14 " b) 6

text: 6-radskorn A, B 99 8 2 85b) 2 C1 98 20 14 " b) 6 C2 98 20 14 " b) 6 Secale cereale L. Råg A, B 98 8 2 85 2 C 98 20 14 " 6 c) x Triticosecale Wittm. ex A. Camus Rågvete A, B 98 8 2 80 2 C1 98 20 14 " 6 C2 98 20 14 " 6 Triticum aestivum L. Vete A, B 99 8 2 85 2 C1 98 20 14 " 6 C2 98 20 14 " 6 Triticum durum L. Durumvete A, B 99 8 2 85 2 C1 98 20 14 " 6 C2 98 20 14 " 6 Triticum spelta L. Speltvete A, B 99 8 2 85 2 C1 98 20 14 " 6 C2 98 20 14 " 6

text: Anmärkningar: a) Varav högst 2 frön av åkerrättika (Raphanus raphanistrum) och/eller klätt (Agrostemma githago) i klass A och B respektive högst 6 frön av samma arter i klass C, C1 och C2. b) Beträffande nakenkorn får grobarheten vara lägst 75 % i samtliga utsädesklasser. c) Certifikatutsäde av hybridråg: 9 st sklerotier eller fragment av sklerotier per kg. d) Friska stråsädeskärnor ska räknas in i grobarheten.

text: 3. Vattenhalten för samtliga arter får vara högst 16,0 %, utom för höstsäd som provtagits under perioden den 1 mars till och med den 31 juli då vattenhalten får vara högst 15,0 %. Analys av vattenhalt får ske på stickprover. Minsta stickprovsfrekvens ska då vara 5 %.

text: 4. Utsädet får inte innehålla frön av flyghavre (Avena fatua, A. sterilis) eller dårrepe (Lolium temulentum) i den uttagna provmängden.

text: 5. Utsädet får inte vara infekterat med sjukdomar och skadliga organismer som i hög grad försämrar användbarheten. För nedanstående arter och sjukdomar gäller dock vid laboratorieanalys av kärnprov följande:

text: A. Korn a. Flygsot på korn (Ustilago nuda). Utsäde betat med effektivt medel får certifieras. Antalsprocenten smittade kärnor i icke betat utsäde får vara högst

text: Klass Antalsprocent A 0,1 B 0,2 C1 0,3

text: B. Höstvete a. Stinksot (Tilletia caries). Utsädet får inte certifieras om det finns mer än 1000 sporer per gram. Utsäde med en förekomst av sporer av vanligt stinksot som understiger 1000 sporer per gram får certifieras om det betas med effektivt medel. Utsäde som certifieras utan betning får inte innehålla några stinksotsporer.

text: b. Dvärgstinksot (Tilletia contraversa). Utsädet får inte certifieras om det finns mer än 500 sporer per gram. Utsäde med en förekomst av sporer av dvärgstinksot som understiger 500 sporer per gram får certifieras om det betas med effektivt medel. Utsäde som certifieras utan betning får inte innehålla några dvärgstinksotsporer.

text: c. Förekommer både vanligt stinksot och dvärgstinksot i samma utsädesparti får högst 500 sporer av vardera sjukdomen förekomma per gram, för att utsädet ska få certifieras. Utsädet får då certifieras om det betas med effektivt medel. (

text: SJVFS 2016:21

text: Bilaga 2

text: KVALITETSKRAV FÖR KANARIEGRÄS, MAJS, RIS, SORGHUM OCH SUDANGRÄS SAMT MINIMIKRAV FÖR ÖVRIGA ARTER AV STRÅSÄD NÄR DET PRODUCERAS I ANNAT LAND ENLIGT EG:S REGLER

text: Utsädet ska uppfylla följande krav:

text: Antalsprocent i respektive klass Art A, B C1 C2 Durumvete, havre, 0,1 0,3 1,0 nakenhavre, purrhavre, korn, speltvete, vete, ris utom hybridsorter Rågvete, 0,3 1,0 2,0 självbefruktande sorter utom hybridsorter

text: För utsäde av hybridsorter av havre, nakenhavre, purrhavre, korn, ris, vete, durumvete, speltvete och självbefruktande sorter av rågvete gäller att sortrenheten för utsädesklassen C ska minst vara 90 %. För hybridkorn som produceras med CMS ska den vara 85 %. Andra föroreningar än återställaren får inte överstiga 2 %. Den lägsta sortrenheten ska kontrolleras vid officiell efterkontroll, vilka utförs på ett lämpligt antal prov.

text: 2. Utsädet ska i övrigt uppfylla följande krav beträffande renhet, inblandning av andra arter, grobarhet samt förekomst av mjöldryga. Minsta provmängd för bestämning av antal inblandningar av frön av andra arter ska vara 0,5 kg om inget annat anges i tabellen.

text: Art Klass Rent frö Frön av andra arter Grobarhet Sklerotier eller vikt-% st/0,5 kg varav stråsäd % fragment av sklerotier av mjöldryga st/0,5 kg Havre, A, B 99,0 4 varav 1 stråsäd a) 85 b) 1 nakenhavre, C1 98,0 10 " 7 " a) " 3 purrhavre, C2 " 10 " 7 " a) " 3

text: korn, vete

text: Rågvete A, B 98,0 4 varav 1 stråsäd a) 80 1 C1 98,0 10 " 7 " a) " 3 C2 " 10 " 7 " a) " 3

text: Råg A, B 98,0 4 " 1 " a) 85 1 C " 10 " 7 " a) " 3 c) Phalaris canariensis L. Kanariegräs A, B 98,0 4/200 g varav 1 stråsäd 75 1/400 g C 98,0 10/200 g " 5 " 75 3/400 g

text: Durumvete A, B 99,0 4 varav 1 stråsäd a) 85 1 C1 98,0 10 " 7 " a) " 3 C2 " 10 " 7 " a) " 3

text: Speltvete A, B 99,0 4 varav 1 stråsäd a) 85 1 C1 98,0 10 " 7 " a) " 3 C2 " 10 " 7 " a) " 3 Zea mays L. Majs A, B 98,0 0/250 g resp. 0/1000 g d) 90 1/250 g resp. 1/1000 g d) C 98,0 0/1000 g " 3/1000 g Oryza sativa L. Ris A, B 98,0 4 e) 80 C1 ” 10 e) ” C2 ” 15 e) ” Sorghum bicolor (L.) Moench Sorghum A, B 98,0 0/900 g 80 C ” ” ” Sorghum sudanense (Piper) Stapf Sudangräs A, B 98,0 0/250 g 80 C ” ” ” Sorghum bicolor (L.) Moench x Sorghum sudanese (Piper) Stapf Hybrider av A, B 98,0 0/300 80 sorghum C ” ” ”

text: Anmärkningar: a) Varav av andra arter än stråsäd: högst 1 frö av åkerrättika (Raphanus raphanistrum) och/eller klätt (Agrostemma githago) i utsädesklass A och B, resp. 3 frön i utsädesklass C, C1 och C2. b) Beträffande nakenkorn får grobarheten vara lägst 75 % i samtliga utsädesklasser. c) Certifikatutsäde av hybridråg: 4 st/0,5 kg. Om det i ett prov av föreskriven vikt finns fem sklerotier eller fragment av sklerotier ska detta prov ändå anses motsvara kraven, om ett andra prov av samma vikt inte innehåller mer än fyra sklerotier eller fragment av sklerotier. d) Basutsäde av inavlade linjer respektive basutsäde annat än inavlade linjer och certifikatutsäde. e) Varav högst 1 rött frö av ris eller av hirs i B, högst 3 i C1 och högst 5 i C2.

text: 3. Utsädet får inte innehålla frön av flyghavre (Avena fatua, A. sterilis) eller dårrepe (Lolium temulentum) i den uttagna provmängden.

text: 4. Sjukdomar och skadliga organismer som försämrar utsädets användbarhet ska hållas på lägsta möjliga nivå. ( ).

text: Bilaga 3

text: KRAV PÅ UTSÄDESODLING FÖR CERTIFIERING AV SKÖRDEN OCH PÅ FÄLTBESIKTNING

text: Utsädesodling:

text: 1. Förfrukten på fältet får inte vara oförenlig med produktionen av utsäde av den aktuella grödans art och sort, och fältet ska vara tillräckligt fritt från plantor som härrör från den tidigare grödan.

text: 2. Grödan ska uppfylla följande krav i fråga om avstånd från angränsande pollenkällor som kan ge upphov till oönskad pollinering:

text: Gröda Minsta avstånd Kanariegräs, råg som ej är hybridråg samt rågvete av icke självbefruktande sorter: — för produktion av stam- och basutsäde 300 m — för produktion av certifikatutsäde 250 m Rågvete, självbefruktande sorter: — för produktion av stam- och basutsäde 50 m — för produktion av certifikatutsäde 20 m Hybridråg: — för produktion av basutsäde - om hansterilitet används 1 000 m - om hansterilitet inte används 600 m — för produktion av certifikatutsäde 500 m Majs 200 m Hybridsorter av havre, nakenhavre, purrhavre, korn av andra sorter än de framställda med CMS-teknik, ris, vete, durumvete, speltvete och självbefruktande rågvete: — för produktion av certifikatutsäde (avståndet 25 m mellan honkomponenten och alla andra sorter av samma art utom en gröda av hankomponenten) Hybridsorter av korn framställda med CMSteknik: — för produktion av basutsäde 100 m — för produktion av certifikatutsäde 50 m

text: Ovanstående avstånd kan reduceras om det vid fältbesiktning bedöms finnas tillräckligt skydd i form av naturliga korsningsbarriärer.

text: 3. Grödan ska ha godtagbar sortäkthet och sortrenhet eller, för grödor av en inavlad linje, godtagbar äkthet och renhet med avseende på dess egenskaper. Vid produktion av utsäde av hybridsorter ska detsamma även gälla de ingående komponenternas egenskaper, inklusive hansterilitet eller återställande av fertilitet.

text: I synnerhet grödor av kanariegräs och råg ska uppfylla följande krav:

text: A. Kanariegräs, råg utom hybridråg: Antalet plantor av den aktuella arten som utgörs av främmande sort får inte överstiga: — en per 30 m² vid produktion av basutsäde, — en per 10 m² vid produktion av certifikatutsäde.

text: B. Hybridråg: a) antalet plantor av grödans art som uppenbarligen måste bedömas som icke komponentäkta får inte överstiga: — en per 30 m² vid produktion av basutsäde, — en per 10 m² vid produktion av certifikatutsäde, vilket vid officiella fältbesiktningar endast ska gälla honplantan.

text: b) I fråga om basutsäde ska, om hansterilitet används, de hansterila plantornas sterilitetsgrad vara minst 98 %.

text: Där det är ändamålsenligt ska certifikatutsäde produceras genom blandad odling av en hansteril honkomponent med en hankomponent som återställer hanfertiliteten.

text: C. Grödor avsedda för produktion av certifikatutsäde av hybridsorter av havre, nakenhavre, purrhavre, ris, vete, durumvete, speltvete och självbefruktande rågvete, samt korn framställda med en annan teknik än CMS:

text: a) grödan ska ha tillräcklig sortäkthet och sortrenhet i fråga om komponenternas egenskaper. Om utsädet produceras med hjälp av en kemisk hybridiseringsagent ska grödan framför allt vara förenlig med följande normer eller övriga villkor: i) Sortrenheten för varje komponent ska för — havre, nakenhavre, purrhavre, korn, ris, vete, durumvete och speltvete uppgå till 99,7 %. — självbefruktande rågvete uppgå till 99,0 %. ii) Hybriditeten ska vara minst 95 %. Andelen hybriditet ska undersökas i enlighet med gällande internationella metoder, i den utsträckning sådana metoder finns. Om hybriditeten bestäms under utsädesanalysen före certifiering behöver den inte fastställas under fältbesiktning.

text: D. Grödor avsedda för produktion av basutsäde och certifikatutsäde av hybridsorter av korn framställda med CMS-teknik:

text: a) grödan ska ha tillräcklig sortäkthet och sortrenhet i fråga om komponenternas egenskaper. Grödan ska framför allt vara förenlig med följande villkor, vilka ska kontrolleras vid officiell efterkontroll: i) Antal plantor som uppenbarligen är av avvikande typ får inte överstiga — för grödor avsedda för produktion av basutsäde: 0,1 % för den upprätthållande och den återställande linjen och 0,2 % för CMS-honkomponenten.

text: — för grödor avsedda för produktion av certifikatutsäde: 0,3 % för den återställande linjen, CMS-honkomponenten och 0,5 % om CMS-honkomponenten är en enkelhybrid. ii) Graden av hansterilitet hos honkomponenten ska vara minst — 99,7 % för grödor avsedda för produktion av basutsäde. — 99,5 % för grödor avsedda för produktion av certifikatutsäde.

text: b) Certifikatutsäde får produceras genom blandad odling med en hansteril honkomponent och en hankomponent som återställer fertiliteten.

text: E. Majs: a) Andelen plantor som utgörs av främmande sort eller avvikande typ i förhållande till sorten, den inavlade linjen eller komponenten får inte överstiga: aa) vid produktion av basutsäde: i) för inavlade linjer: 0,1 % ii) för enkla hybrider, enskilda komponenter: 0,1 % iii) för populationssorter: 0,5 % bb) vid produktion av certifikatutsäde: i) komponenter till hybridsorter: — för inavlade linjer: 0,2 % — för enkla hybrider: 0,2 % — för populationssort: 1,0 % ii) populationssorter: 1,0 %.

text: b) Följande övriga krav ska vara uppfyllda vid produktion av utsäde av hybridsorter: aa) Hanplantorna ska ge ifrån sig tillräckligt med pollen medan honplantorna blommar. bb) Hansterilitet ska genomföras där så är lämpligt. cc) I de fall då 5 % eller mer av honplantorna har mottagliga pistillmärken får andelen honplantor som har gett ifrån sig pollen eller som ger ifrån sig pollen inte överstiga: — 1 % vid någon officiell fältbesiktning, och — 2 % vid samtliga officiella fältbesiktningar.

text: Plantor anses ha gett ifrån sig pollen eller ge ifrån sig pollen när ståndarknapparna har kommit fram ur skärmfjällen på 50 mm eller mer av vippans mittaxel eller sidor och har gett ifrån sig eller ger ifrån sig pollen.

text: 4. Skadliga organismer, särskilt sotsvampar, som försämrar utsädets användbarhet ska hållas på lägsta möjliga nivå.

text: 5. Vid utsädesodling av ris får antalet plantor som uppenbarligen måste bedömas som infekterade med Fusarium fujikuroi inte överstiga två per 200 m vid produktion av basutsäde, fyra per 200 m vid produktion av certifikatutsäde, första generationen, eller åtta per 200 m vid produktion av certifikatutsäde, andra generationen. Antalet plantor som uppenbarligen måste bedömas som vildris eller som rödfröiga får inte överstiga noll vid produktion av basutsäde, eller en per 100 m vid produktion av certifikatutsäde första och andra generationen.

text: Fältbesiktning:

text: Uppfyllande av de krav som anges ovan ska kontrolleras genom fältbesiktning. Dessa fältbesiktningar ska utföras enligt följande:

text: A. Fältbesiktning ska utföras då grödan är i sådant skick och i ett sådant utvecklingsstadium att fullgod kontroll är möjlig.

text: B. Antalet fältbesiktningar ska utgöra — minst en för durumvete, havre, nakenhavre, purrhavre, kanariegräs, korn, råg, rågvete och vete, och — för majs under blomningssäsongen minst en för populationssorter och minst tre för inavlade linjer eller hybrider.

text: När den aktuella skörden följer på en skörd av majs under det föregående året eller det innevarande året ska minst en särskild fältbesiktning göras för att kontrollera att bestämmelserna i punkt 1 i denna bilaga är uppfyllda. ( ).

text: Bilaga 3a

text: AUKTORISATION AV PERSON SOM SKA UTFÖRA FÄLTBESIKTNING AV UTSÄDESODLINGAR

text: 1. Ansökan ska göras till Jordbruksverket. Ansökan ska innehålla följande uppgifter: a. Sökandes namn och adress och övriga kontaktuppgifter. b. Uppgift om sökanden är egen företagare eller anställd. Om sökanden är anställd ska följande uppgifter om arbetsgivaren lämnas: namn, adress och övriga kontaktuppgifter samt uppgift om arbetsgivaren är ett utsädesföretag eller inte. c. Uppgift om för vilka arter auktorisationen söks. 2. Den sökande ska ha lantbruksutbildning eller motsvarande kunskaper som innebär att sökanden kan utföra fältbesiktning på ett tillfredsställande sätt. 3. Sökanden ska underteckna en åtagandeförklaring att han eller hon åtar sig att följa bestämmelserna för officiella fältbesiktningar. 4. Besiktningsmannen får inte dra någon egen fördel av resultatet av fältbesiktningen. 5. Auktorisation meddelas av Jordbruksverket när sökanden med godkänt resultat har genomgått Jordbruksverkets grundkurs för nya besiktningsmän. Beslutet tidsbegränsas till tre år. 6. Besiktningsmannen tilldelas av Jordbruksverket ett kontrollnummer som alltid ska anges tillsammans med dennes underskrift på besiktningsprotokoll och besiktningsrapporter. 7. Beslutet ger behörighet att utföra fältbesiktning av utsädesodlingar av stråsäd som anmälts till Jordbruksverket för fältbesiktning. 8. Besiktningsmannen ska genomföra fältbesiktningen enligt Jordbruksverkets anvisningar för fältbesiktning av stråsäd, vilka uppdateras årligen. Aktuella fältbesiktningsprotokoll ska användas. Besiktningsprotokollen ska skickas in till Jordbruksverket så snart som möjligt efter genomförd besiktning, så att Jordbruksverket har möjlighet att genomföra en stickprovskontroll. 9. Besiktningsmannen ska årligen utföra fältbesiktningar av de relevanta grödorna. 10. Förnyad auktorisation förutsätter att besiktningsmannen årligen utför fältbesiktningar och att vederbörande minst vart tredje år deltar i Jordbruksverkets repetitionskurs för fältbesiktning av stråsäd. 11. Jordbruksverket får återkalla en auktorisation om något av de ovannämnda villkoren inte efterlevs. Återkallande får göras även om besiktningsmannen inte bryter mot reglerna med avsikt. Jordbruksverket meddelar ett sådant återkallande till besiktningsmannens arbetsgivare liksom till andra certifierande organ i Sverige. 12. Utsäde som kommer från en utsädesodling som besiktigats av en besiktningsman vars behörighet senare återkallats, får underkännas vid certifieringen. (

text: SJVFS 2005:90

text: Bilaga 3b

text: AUKTORISATION SOM PROVTAGARE SAMT GODKÄNNANDE AV UTSÄDESFÖRETAG SOM ANVÄNDER AUKTORISERAD PROVTAGARE

text: A. Auktorisation som provtagare kan meddelas en fysisk person, enligt villkoren i punkterna B - G. Utsädesföretag som önskar använda auktoriserade provtagare ska godkännas av Jordbruksverket och ska lämna information enligt punkterna H - J.

text: B. Ansökan ska göras till Jordbruksverket. Ansökan ska innehålla följande uppgifter: 1. Provtagarens namn, adress och övriga kontaktuppgifter. 2. Uppgift om provtagaren är egen företagare eller anställd. Om provtagaren är anställd ska följande uppgifter om arbetsgivaren lämnas: namn, adress och övriga kontaktuppgifter samt uppgift om arbetsgivaren är ett utsädesföretag eller inte. 3. Uppgift om för vilka utsädesföretag och utsädesanläggningar provtagning kommer att utföras. 4. Uppgift om vilka arter som kommer att provtas.

text: C. Auktorisation meddelas av Jordbruksverket när provtagaren har genomgått officiell kurs för provtagare och godkänts vid officiell examination.

text: D. En provtagare som är anställd av ett utsädesföretag får endast ta ut och hantera prov från detta företag, om inte en särskild överenskommelse finns mellan företagen och Jordbruksverket.

text: E. Provtagaren ska 1. ta ut prov enligt ISTA:s gällande metoder och följa anvisningarna från Jordbruksverket, 2. årligen ta ut och hantera prov, 3. delta i en officiell repetitionskurs minst vartannat år.

text: F. Det ska vara en tillfredsställande överensstämmelse mellan analysresultaten av prov som provtagaren tagit ut och kontrollprov som en officiell provtagare tagit ut.

text: G. Jordbruksverket får återkalla auktorisationen om något av villkoren i punkterna C- F inte efterlevs. Återkallande får göras även om provtagaren inte bryter mot reglerna med avsikt. Jordbruksverket meddelar ett sådant återkallande till provtagarens arbetsgivare liksom till andra certifierande organ i Sverige. Utsäde som kommer från utsädespartier som provtagits av en provtagare vars auktorisation senare återkallats får underkännas vid certifieringen.

text: H. Ansökan ska göras till Jordbruksverket. Ansökan ska innehålla följande uppgifter: 1. utsädesföretagets namn, adress och övriga kontaktuppgifter, uppgift om vid vilka utsädesanläggningar auktoriserad provtagare kommer att användas, 2. uppgift om manuell eller automatisk provtagning sker vid anläggningen, 3. uppgift om vilka arter som kommer att provtas av den auktoriserade provtagaren, samt

text: 4. namn på de auktoriserade provtagare som kommer att provta utsäde för företagets räkning.

text: I. Innan provtagning påbörjas ska utsädesföretagets lokaler och utrustning godkännas av Jordbruksverket. Ett godtagbart ledningssystem för kvalitet enligt nationell eller internationell standard ska finnas. Systematisk kontroll av den automatiska provtagaren ska regelbundet utföras av en officiell eller auktoriserad provtagare.

text: J. Jordbruksverket ska informeras om alla förändringar som har betydelse för verksamheten, t.ex. personalförändringar. (

text: SJVFS 2005:90

text: Bilaga 3c

text: AUKTORISATION AV LABORATORIUM

text: A. Auktorisation för att utföra de laboratorieanalyser som ligger till grund för certifieringsorganets beslut om certifiering kan meddelas ett laboratorium om: 1. det är oberoende eller en del av ett utsädesföretag, 2. det har en person som är ansvarig för analysverksamheten med direkt ansvar för det tekniska arbetet och som har nödvändiga fackkunskaper för att leda analysverksamheten, 3. det finns ett godtagbart ledningssystem för kvalitet enligt nationell eller internationell standard, 4. de som utför analyser har nödvändiga kunskaper för de analyser som utförs och med godkänt resultat har genomgått examination för de analyser och arter som auktorisationen omfattar på ett sådant sätt att laboratoriet alltid har personal som kan genomföra de analyser som krävs, samt 5. det har nödvändiga lokaler och utrustning.

text: B. Ansökan ska göras till Jordbruksverket. Ansökan ska innehålla följande uppgifter: 1. Laboratoriets namn, adress och övriga kontaktuppgifter samt laboratoriets ägarförhållanden. Om mer än en lokal avses användas som laboratorium inom ramen för auktorisationen ska detta framgå. 2. Namn på och adress och övriga kontaktuppgifter till den person som är ansvarig för analysverksamheten och ställföreträdare för denna person. 3. Uppgift om vilka arter som laboratoriet söker auktorisation för. 4. Uppgift om laboratoriets lokaler och utrustning. 5. Uppgift om laboratoriepersonalens kunskaper, eventuella kurser och officiella examinationer inom utsädesanalysområdet. 6. Uppgift om för vilka utsädesföretag laboratoriet kommer att analysera utsäde.

text: Utformningen av analysbevisen som utfärdas ska godkännas av Jordbruksverket. Auktorisation meddelas när Jordbruksverket anser att kraven är uppfyllda.

text: C. Ett laboratorium som ägs eller ingår i samma koncern som ett utsädesföretag får endast analysera prov från detta företag, om inte en särskild överenskommelse finns mellan företagen och Jordbruksverket.

text: D. Analysering ska göras enligt ISTA:s gällande metoder och de nationella metoder för sundhetsanalyser som fastställs av Jordbruksverket, samt följa eventuella anvisningar från Jordbruksverket.

text: E. Resultaten av analyserna ska sändas till det certifierande organet omedelbart efter avslutad analys. Dessutom ska uppgift om analyserna och dess resultat skickas till Jordbruksverket om annat certifierande organ används av utsädesföretaget vars analyser laboratoriet utför. Resultaten ska skickas till Jordbruksverket i elektronisk form och i det format som Jordbruksverket fastställer.

text: F. Det ska vara en tillfredsställande överensstämmelse mellan analysresultaten från laboratoriet med de som stickprov som analyseras av Jordbruksverket. Laboratoriet ska dessutom 1. fylla i analysbevisen på ett tillfredsställande sätt, 2. vid Jordbruksverkets tillsyn bedömas ha genomfört uppgifterna på ett tillfredsställande sätt och följt upp eventuella anmärkningar, 3. delta i ringtester med tillfredsställande resultat, 4. skicka minst en person att delta i en officiell repetitionskurs varje år på ett sådant sätt att de personer som utför analyser deltar i en sådan kurs minst vartannat år, samt 5. informera Jordbruksverket om alla förändringar som har betydelse för verksamheten, t.ex. personalbyten inom utsädesanalysområdet.

text: G. Jordbruksverket får återkalla en auktorisation om något av villkoren i punkterna A och C-F inte efterlevs. Återkallande får göras även vid vårdslöshet. Utsäde som certifierats på grundval av analyser från ett laboratorium som förlorat sin auktorisation kan få certifieringen annullerad. (

text: SJVFS 2005:90

text: Bilaga 4

text: MÄRKNINGSKRAV

text: 1. Märkning av partier och förpackningar

text: a. Obligatorisk information på officiellt märke, avseende samtliga utsädesklasser och arter (med undantag för art- eller sortblandningar): 1. Texten "EG:s regler". För nakenkorn anges dessutom ”lägsta grobarhet 75 %”. 2. Certifieringsorgan och land. 2.a. Officiellt tilldelat serienummer. 3. Partiets referensnummer samt ev. löpnummer på säckar. 4. Månad och år för officiell försegling. 5. Art (anges med åtminstone latinskt namn i förkortad form). 6. Sort. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 7. Utsädesklass. För stamutsäde ska även anges antal generationer som föregår certifikatutsäde eller certifikatutsäde av första generationen. 8. Produktionsland. 9. Netto- eller bruttovikt. Har pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser använts, ska även typ av tillsats anges samt det ungefärliga förhållandet mellan frönas vikt och totalvikten. 10. För sorter som är hybrider eller inavelslinjer: a) För basutsäde, om hybriden eller inavelslinjen som utsädet tillhör har godkänts officiellt: Namnet på den komponent, under vilket den har godkänts officiellt, och texten "komponent" i fråga om hybrider eller inavelslinjer som uteslutande är avsedda som komponenter för slutliga sorter. b) För basutsäde i övriga fall: Namnet på den komponent som basutsädet tillhör (kan anges med kodbeteckning), åtföljt av ett omnämnande av den slutliga sorten och texten "komponent". c) För certifikatutsäde: Namnet på den sort som utsädet tillhör, åtföljt av texten "hybrid". 11. Om utsädet varit föremål för betning ska detta anges.

text: b. Obligatorisk information på officiellt märke för art- eller sortblandningar: 1. Texten "EG:s regler".* 2. Certifieringsorgan. 2.a. Officiellt tilldelat serienummer. 3. Partiets referensnummer samt ev. löpnummer på säckar. 4. Månad och år för officiell försegling. 5. Texten "Art- eller sortblandning", utsädesklass (C eller C2 efter vad som är tillämpligt). 6. Blandningens arter/sorter och deras viktförhållanden. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 7. Netto- eller bruttovikt. Har pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser använts, ska även typ av tillsats anges samt det ungefärliga förhållandet mellan frönas vikt och totalvikten. 8. utgått/upphävts 9. Om utsädet varit föremål för betning ska detta anges.

text: 2. Särskild märkning

text: Märkning av F-material, som ska användas för produktion av stamutsäde. Det officiella märket ska omfatta följande upplysningar: 1. Art (anges med åtminstone latinskt namn i förkortad form). 2. Sort. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 3. Texten "F-material". 4. Referensnummer. 5. Produktionsland. 6. Om utsädet varit föremål för betning ska detta anges.

text: Märkning av icke slutgiltigt certifierat utsäde. Det officiella märket ska omfatta följande upplysningar: 1. Certifieringsorgan och land. 1.a. Officiellt tilldelat serienummer. 2. Art, får anges med latinskt namn i förkortad form. 3. Sort. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. I fråga om hybrider eller inavelslinjer som uteslutande är avsedda som komponenter för slutliga sorter ska texten "komponent" läggas till. 4. Utsädesklass. 5. För hybridsorter texten "hybrid". 6. Netto- eller bruttovikt. 7. Texten "Ej slutgiltigt certifierat utsäde". 8. Om utsädet varit föremål för betning ska detta anges.

text: Märkning av utsäde av en ännu icke godkänd sort

text: Det officiella märket ska omfatta följande upplysningar: 1. Certifieringsorgan och land. 1.a. Officiellt tilldelat serienummer. 2. Partiets referensnummer 3. Månad och år för officiell försegling 4. Art. 5. Sortens benämning (förädlarbeteckning, förslaget till officiell sortbenämning eller den godkända officiella sortbenämningen). 6. Texten "Sorten har ännu inte uppförts på den officiella sortlistan". 7. Texten ”Endast för försöksodling”. 8. Netto- eller bruttovikt eller deklarerat antal rent frö, eller i tillämpliga fall antalet frögyttringar. Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, ska även typ av tillsats anges samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten. 9. Om utsädet varit föremål för betning ska detta anges.

text: 3. Utformning av officiellt märke

text: a. Färg: F-material Vit Stamutsäde (klass A) Vit med violett diagonal rand Basutsäde (klass B) Vit Certifikatutsäde (klass C) Blå Certifikatutsäde 1:a generation (klass C1) Blå Certifikatutsäde 2:a generation (klass C2) Röd Art- eller sortblandningar Grön Ej dokumenterad sort Brun Icke slutligt certifierat utsäde Grå Ännu icke godkänd sort Orange

text: b. Storlek: Minsta storlek 110 x 67 mm. ( ).

text: Bilaga 5

text: OFFICIELLT DOKUMENT SOM KRÄVS VID UTFÖRSEL OCH INFÖRSEL AV ICKE SLUTLIGT CERTIFIERAT UTSÄDE (ENLIGT 21 a OCH 24 §§)

text: Dokumentet ska innehålla följande upplysningar:

text: 1. Utställande myndighet. 1.a. Officiellt tilldelat serienummer. 2. Art, får anges med latinskt namn i förkortad form. 3. Sort. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 4. Utsädesklass. 5. Referensnummer för moderparti samt i vilket land certifiering av sådant parti har skett. 6. Partiets eller odlingens referensnummer. 7. Areal för produktion av aktuellt parti. 8. Skördad mängd och antal förpackningar. 9. Godkänd fältbesiktning. 10. Resultat av ev. föranalyser. ( ).


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om vaccination mot mjältbrand

text: Dessa föreskrifter innehåller kompletterande bestämmelser till Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2002:98

text: ) om förebyggande och bekämpning av epizootiska sjukdomar. Om nämnda föreskrifter innehåller bestämmelser som avviker från det som anges i dessa föreskrifter gäller bestämmelserna i den här författningen.

text: Istället för det som anges i 9 kap. 1 § första stycket Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2002:98

text: ) om förebyggande och bekämpning av epizootiska sjukdomar ska nötkreatur och får, som från och med den 4 augusti 2016 hålls eller ska hållas utomhus inom det område som framgår av bilagan till dessa föreskrifter, vara vaccinerade mot mjältbrand. Vaccinationen ska ske enligt 3–6 §§. De djur som anges i första stycket och som är anmälda till slakt inom karenstiden för vaccinet undantas från kravet på vaccination under förutsättning att de flyttas från området eller hålls inomhus inom området fram till och med transporten till slakteriet.

text: De djur som anges i 2 § första stycket och som från och med den 4 augusti 2016 redan hålls utomhus i området ska vaccineras omgående. Djuren ska vaccineras en gång.

text: De djur som anges i 2 § första stycket och som ska hållas utomhus i området ska vaccineras en gång senast 14 dagar innan de får flyttas till eller släppas ut i området.

text: UPPHÄVD

text: Djur som vaccineras mot mjältbrand ska inte behandlas med antibiotika inom tiden 10 dagar före respektive 10 dagar efter vaccinationstillfället. Om ett djur ändå måste behandlas med antibiotika inom den angivna tiden ska djurhållaren informera både behandlande veterinär om vaccinationen och den veterinär som utför eller har utfört vaccinationen om antibiotikabehandlingen.

text: Istället för det som anges i 9 kap. 4 § första stycket Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2002:98

text: ) om förebyggande och bekämpning av epizootiska sjukdomar ska djurhållaren journalföra vaccinationen på individnivå. Djur som inte är individmärkta ska individmärkas i samband med vaccinationstillfället.

text: Istället för det som anges i 9 kap. 5 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2002:98

text: ) om förebyggande och bekämpning av epizootiska sjukdomar får djur som

text: är vaccinerade och produkter av djur som är vaccinerade mot mjältbrand fritt flyttas från det område eller den anläggning där de har vaccinerats.

text: SJVFS 2002:98

text: ) om förebyggande och bekämpning av epizootiska sjukdomar är det tillåtet att vaccinera hästar och getter, som från och med den 4 augusti 2016 hålls eller ska hållas utomhus inom det område som framgår av bilagan till dessa föreskrifter, mot mjältbrand. Vid vaccination av getter ska journalföring och märkning ske i enlighet med 6 §. Enligt kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 2015/262

text: av den 17 februari 2015 om fastställande av bestämmelser i enlighet med

text: rådets direktiv 90/426/EEG

text: och

text: vad gäller metoder för identifiering av hästdjur (förordning om pass för hästdjur) ska hästars vaccinationer mot mjältbrand registreras i deras hästpass.

text: Ersättning lämnas enligt

text: epizootilagen (1999:657)

text: utom för hästar och getter. Ersättning lämnas dock om hästar eller getter skadas, avlivas eller dör i samband med vaccinationen enligt följande: 1. Produktionsbortfall ersätts med högst 6 000 kr per djur. 2. Djurvärde ersätts för hästar med högst 20 000 kr. 3. Djurvärde ersätts för getter med högst 1 500 kr.

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i 2–7 §§ i dessa föreskrifter.

text: Denna författning träder i kraft den 4 augusti 2016. Om Jordbruksverket meddelar eller har meddelat särskilda beslut för att förebygga, bekämpa och förhindra spridning av smittsamma djursjukdomar med villkor som avviker från det som anges i dessa föreskrifter gäller villkoren i besluten.

text: BIRGITTA EK UPPHÄVDChristina Thörn

text: (Avdelningen för djurskydd och hälsa)

text: 1 EUT L 59, 3.3.2015, s. 1, (Celex 32015R0262).


title: Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om översyn, funktionstest och godkännande av utrustning för yrkesmässig spridning av växtskyddsmedel

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas vid kontroll och godkännande av spridningsutrustning. De ska också tillämpas vid teknisk översyn av sådan utrustning.

text: Grundläggande bestämmelser

text: Grundläggande bestämmelser om spridningsutrustning finns i förordningen (

text: ) om bekämpningsmedel.

text: Definitioner

text: De termer som används i förordningen om bekämpningsmedel har samma betydelse i dessa föreskrifter. Det som i förordningen om bekämpningsmedel benämns ”utrustning som används för yrkesmässig spridning av växtskyddsmedel” kallas dock i denna föreskrift för ”spridningsutrustning”. Dessutom avses i denna föreskrift med: Funktionstest; sådan kontroll som avses i 2 kap. 54 § första stycket första punkten förordningen om bekämpningsmedel, och Funktionstestare; en person som utför eller avser att utföra funktionstest.

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG av den 21 oktober 2009

text: om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning bekämpningsmedel (EUT L 309, 24.11.2009, s. 71-86, Celex 32009L0128).

text: Teknisk översyn av spridningsutrustning

text: Av 2 kap. 51 § förordningen om bekämpningsmedel framgår att spridningsutrustning ska vara i gott skick, lämplig för ändamålet och väl kalibrerad. Användare av spridningsutrustning ska vid varje användning se till att kraven i första stycket är uppfyllda. Kraven i första stycket ska även följas upp genom en årlig översyn. Översynen av utrustningen ska omfatta innehållet i bilaga 1. För spridningsutrustning som används utomhus ska översynen genomföras innan utrustningen används för första gången på kalenderåret till att sprida växtskyddsmedel. För övriga spridningsutrustningar ska översynen genomföras minst en gång per kalenderår. Före användningen ska användare av spridningsutrustning säkerställa att en översyn enligt tredje stycket är genomförd, med konstaterande att kraven i bilaga 1 var uppfyllda.

text: Godkännande av spridningsutrustning

text: Av 2 kap. 52 § förordningen om bekämpningsmedel framgår att spridningsutrustning bara får användas om den som använder utrustningen kan visa att den är godkänd av Jordbruksverket. I

text: 2 kap 54 § samma förordning

text: finns vissa grundläggande krav för Jordbruksverkets godkännande av spridningsutrustningen.

text: Följande spridningsutrustning undantas från kravet på Jordbruksverkets godkännande i 2 kap. 52 § förordningen om bekämpningsmedel: 1. spridningsutrustningar som är konstruerade för att i sin helhet bäras av operatören, 2. nytillverkade spridningsutrustningar satta på marknaden inom EES eller Turkiet i enlighet med maskindirektivet under förutsättning att kvitto eller annan handling styrker att det inte har gått mer än tre år sedan utrustningen först togs i bruk, 3. spridningsutrustningar på skogsmaskiner för behandling av trädstubbar, 4. spridningsutrustning för behandling av plantor genom doppning, för senare utplantering, 5. utrustning för betning av utsäde, 6. kontaktapplikatorer, avstrykare och annan utrustning som överför växtskyddsmedlet direkt till det behandlade objektet genom beröring, och 7. dimningsaggregat.

text: Funktionstest av spridningsutrustning

text: Funktionstest av spridningsutrustning ska innehålla de moment och uppfylla de krav som anges i bilaga 2 och som är aktuella för spridningsutrustningstypen.

text: Kraven i 7 § ska verifieras antingen genom att standarden SS-EN ISO 16122:2015 Lantbruks- och skogsmaskiner – Kontroll av sprutor i drift används, eller genom en motsvarande metod.

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/42/EG av den 17 maj 2006

text: om maskiner och om ändring av direktiv

text: (EUT L 157, 9.6.2006, s. 24, Celex 32006L0042).

text: Allmänt råd till 8 §

text: För spridningsutrustningstyper som inte har en standardiserad metod för

text: funktionstest kan en metod från en standard för snarlika

text: spridningsutrustningstyper utgöra en motsvarande metod.

text: För funktionstest av spridningsutrustningstyper som helt skiljer sig från de typer som det finns standarder för i SS-EN ISO 16122:2015 Lantbruks- och skogsmaskiner – Kontroll av sprutor i drift, och som det inte heller finns en svensk standard för, kan en nationell standard eller riktlinje för godkännande från ett annat EES-land eller Turkiet utgöra en motsvarande metod.

text: Den metod som redovisas i bilaga 3 kan utgöra en motsvarande metod för funktionstest av lantbrukssprutor med bom och av fläktsprutor för träd och buskar.

text: Funktionstestaren ska redovisa funktionstestresultatet i ett protokoll. Protokollet ska, om inte funktionstestaren och sprutinnehavaren kommer överens om något annat, levereras i elektronisk form till sprutinnehavaren. Protokollet ska innehålla uppgifter om 1. vilken typ av spridningsutrustning som testats, 2. tillverkare, serienummer och tillverkningsår eller uppgift om att det inte går att identifiera, 3. vilken metod som använts för att bedöma spridningsutrustningen, till exempel genom hänvisning till en viss standard, 4. de delar som anges i bilaga 2, och för respektive del av spridningsutrustningen uppgift om kraven är uppfyllda, inte uppfyllda eller uppgift om att momentet inte är aktuellt eftersom den aktuella typen av spridningsutrustning saknar den delen samt om kraven i bilaga 2 första och andra styckena ändå uppfylls, 5. resultatet från testet sammanfattat som inga fel, eller fel. 6. numret på den dekal som har satts på spridningsutrustningen i enlighet med 10 §, 7. namn, postadress och telefonnummer till innehavaren respektive funktionstestaren, 8. datum för testet, och 9. funktionstestarens underskrift.

text: På en spridningsutrustning som uppfyller kraven i 7 § ska funktionstestaren, när funktionstestet är avslutat, omedelbart fästa en funktionstestdekal på utrustningen. Funktionstestare som har anmält sin kontrollverksamhet till Jordbruksverket i enlighet med 2 kap. 54 § förordningen om bekämpningsmedel kan beställa dekaler från Jordbruksverket.

text: Krav på funktionstestare

text: För att en person ska kunna utföra funktionstest som ska leda till godkännande av spridningsutrustning, ska denne vid tidpunkten för funktionstestet ha tillstånd att använda växtskyddsmedel i klass 1 eller 2, utomhus eller i och omkring växthus, i Sverige och antingen 1. med godkänt resultat ha genomgått Jordbruksverkets grundutbildning för funktionstestare och, förutsatt att det hållits minst två vidareutbildningar för funktionstestare efter det att funktionstestaren genomgick grundutbildningen, minst en av de två senaste har genomgåtts med godkänt resultat, eller 2. vara behörig att i ett annat EES-land eller Turkiet utföra funktionstest. Det finns bestämmelser om erkännande av utbildningsbevis i förordningen om bekämpningsmedel.

text: Ansökan om godkännande

text: För ansökan om godkännande av spridningsutrustning som är funktionstestad i Sverige gäller följande. Utrustningens innehavare ska till Jordbruksverket lämna in 1. det protokoll som funktionstestaren har utfärdat för utrustningen, 2. de uppgifter som anges i 9 § andra stycket punkterna 5-7, och 3. uppgift om sitt personnummer eller organisationsnummer. Protokollet och uppgifterna ska lämnas i den e-blankett ”Ansökan om godkännande av spridningsutrustning för växtskyddsmedel” som finns på www.jordbruksverket.se.

text: För ansökan om godkännande av spridningsutrustning som är kontrollerad i ett annat EES-land eller Turkiet gäller följande. Utrustningens innehavare ska till Jordbruksverket lämna in underlag som visar 1. att kontrollen gjorts, 2. tidpunkten för kontrollen, 3. vad kontrollen omfattat, och 4. att utrustningen uppfyller de krav som framgår av 7 § och att kontrollen utförts i enlighet med 8 §. Underlaget ska lämnas i den e-blankett ”Ansökan om godkännande av spridningsutrustning för växtskyddsmedel” som finns på www.jordbruksverket.se.

text: Avgift

text: För att Jordbruksverket ska pröva en ansökan enligt 12 eller 13 § ska den sökande ha betalt en ansökningsavgift om 250 kr per spridningsutrustning. Betalningen ska göras i e-tjänsten i samband med ansökan enligt 12 eller 13 §.

text: Undantag

text: Jordbruksverket kan ge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter om det finns särskilda skäl.

text: Andra bestämmelser om spridningsutrustning och funktionstest

text: Av

text: 2 kap. 25 § 2 miljötillsynsförordningen (2011:13)

text: framgår att Jordbruksverket ansvarar för tillsynen i fråga om funktionstest.

text: I Arbetsmiljöverkets föreskrifter (

text: AFS 2008:3

text: ) om maskiner finns generella bestämmelser om tillverkning av maskiner och särskilda bestämmelser om tillverkning av spridningsutrustning.

text: I förordningen (

text: ) om statsbidrag till företag som utför funktionstest av lantbrukssprutor och Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2006:18

text: ) om statsbidrag m.m. för funktionstest av lantbrukssprutor finns regler om stöd till funktionstestverksamhet.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 15 september 2016. De allmänna råden ska börja gälla samma dag. 2. Funktionstestare som är godkända av Jordbruksverket i enlighet med Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2006:18

text: ) om statsbidrag m.m. för funktionstest av lantbrukssprutor ska till och med den 25 november 2016 anses uppfylla kravet i 2 kap. 54 § första stycket 1 förordningen om bekämpningsmedel på att ha sin verksamhet anmäld till Jordbruksverket. 3. Kravet på underskrift i 9 § 9 gäller inte för test genomförda innan dessa föreskrifter börjat gälla.

text: HARALD SVENSSON

text: Johan Wahlander (Miljöregelenheten)

text: BILAGA 1

text: TEKNISK ÖVERSYN SOM AVSES I 4 § TREDJE STYCKET

text: Den tekniska översynen ska säkerställa att följande gäller a. Spridningsutrustningen fungerar tillförlitligt och kan användas på ett sätt som säkerställer att bekämpningsmedlet doseras och sprids på ett exakt sätt. b. Spridningsutrustningen är i så gott skick att både spridning, transport och annan hantering av utrustningen kan genomföras utan risk för olyckor. c. Spridningsutrustningen är i så gott skick att den kan fyllas på och tömmas på ett betryggande, enkelt och fullständigt sätt samt att den kan förhindra läckage av bekämpningsmedel. d. Driften är säker och kan kontrolleras. Om konstruktionen möjliggör det ska driften omedelbart kunna stoppas från operatörens plats. e. Justeringar av utrustningen, när så är nödvändigt, är enkla, exakta och reproducerbara.

text: 3 Vid den tekniska översynen kan en frivillig checklista användas. En sådan finns på www.jordbruksverket.se.

text: BILAGA 2

text: HÄLSO-, SÄKERHETS- OCH MILJÖKRAV I SAMBAND MED INSPEKTION AV UTRUSTNING FÖR SPRIDNING AV BEKÄMPNINGSMEDEL

text: Kontrollen av utrustning för spridning av bekämpningsmedel ska omfatta alla aspekter som är viktiga för att uppnå en hög nivå för skydd av människors hälsa och miljön. Full spridningseffektivitet bör säkerställas genom kontroll av att utrustningens anordningar och funktioner är felfria för att garantera att följande mål uppnås.

text: Utrustningen för spridning av bekämpningsmedel ska fungera tillförlitligt och användas på ett korrekt sätt för det avsedda syftet som säkerställer att bekämpningsmedlet doseras och sprids på ett exakt sätt. Utrustningen ska vara i så gott skick att den kan fyllas på och tömmas på ett betryggande, enkelt och fullständigt sätt samt förhindra läckage av bekämpningsmedel. Det ska även vara lätt att rengöra den ordentligt. Driften ska också vara säker, och den ska kunna kontrolleras och omedelbart stoppas från operatörens plats. Justeringar av utrustningen, när så är nödvändigt, ska vara enkla, exakta och reproducerbara.

text: Särskild omsorg bör ägnas följande:

text: 1. Kraftöverföring För att säkerställa ett fullgott skydd för operatören ska skydden för kraftuttagsaxeln och kraftintaget vara monterade och i gott skick, och alla skydd och rörliga eller roterande kraftöverföringsdelar ska fungera korrekt.

text: 2. Pump Pumpkapaciteten ska vara anpassad till utrustningens behov, och pumpen ska fungera på rätt sätt så att utmatningshastigheten blir stabil och tillförlitlig. Pumpen får inte ha något läckage.

text: 3. Omrörning Anordningar för omrörning ska säkerställa en god cirkulation så att en jämn koncentration erhålls i hela volymen sprutvätska i tanken.

text: 4. Tank för sprutvätska Spruttankar, inbegripet indikator för tankinnehåll, påfyllningsanordningar, silar och filter, tömnings- och rengöringsanordningar och omrörningsanordningar ska fungera på ett sådant sätt att oavsiktligt spill, ojämn koncentrationsfördelning, exponering av operatören och kvarvarande vätskevolym minimeras.

text: 5. Mätsystem, styr- och reglersystem Alla anordningar för mätning, till- och frånkoppling och justering av tryck och/eller flöde ska vara rätt kalibrerade och fungera korrekt och får inte ha något läckage. Anordningar för kontroll och reglering av tryck ska vara lätta att använda under spridning. Anordningar för tryckreglering ska upprätthålla ett konstant arbetstryck vid konstant pumpvarvtal så att en jämn dosering erhålls.

text: 6. Slangar och ledningar Slangar och ledningar ska vara i gott skick så att störning av vätskeflödet och oavsiktligt spill vid fel undviks. Läckor från slangar eller ledningar får inte förekomma när systemet drivs med högsta möjliga tryck.

text: 7. Filtrering För att undvika turbulens och ojämnhet i spridningsbilden ska filter vara i gott skick och filtrens masktäthet ska vara anpassad till storleken på de munstycken som är monterade på sprutan. I tillämpliga fall ska systemet för indikering av stopp i filter fungera korrekt.

text: 8. Sprutbom (för utrustning som sprutar bekämpningsmedel med hjälp av en horisontell bom som befinner sig nära grödan eller det material som ska behandlas) Sprutbommen ska vara i gott skick och stabil i alla riktningar. System för fixering och justering och anordningar för dämpning av oavsiktliga rörelser och anpassning till marklutning ska fungera korrekt.

text: 9. Munstycken Munstycken ska fungera korrekt så att efterdropp förhindras när sprutning upphör. För att få en jämn spridningsbild får flödet från varje enskilt munstycke inte avvika märkbart från flödesuppgifterna i de tabeller som tillhandahålls av tillverkaren

text: 10. Fördelning Sprutblandningen ska fördelas jämnt i sidled och höjdled (vid spridning i högväxande grödor) över det behandlade området, om tillämpligt.

text: 11. Fläkt (för utrustning som sprider bekämpningsmedel med hjälp av luft) Fläkten ska vara i gott skick och ska ge en jämn och tillförlitlig luftström.

text: BILAGA 3

text: METOD SOM ANGES I DET ALLMÄNNA RÅDET TILL 8 §

text: Funktionstest av bom- och fläktsprutor

text: 1. Allmänt

text: Metoden innebär att funktionstest genomförs enligt punkterna 2 och 3 och någon av följande standarder. a) Funktionstest av lantbrukssprutor med bom, standarden SS-EN 13790 del 1, utgåva 1, fastställd den 13 juni 2003. b) Funktionstest av fläktsprutor, standarden SS-EN 13790 del 2, utgåva 1, fastställd den 13 juni 2003.

text: 2. Platsen för funktionstestet

text: Platsen där funktionstestet ska genomföras ska väljas med omsorg. De överväganden som man gör när man väljer platsen för att fylla på eller göra rent sin spridningsutrustning ska man också ställa på platsen för funktionstest. Funktionstestet kan antingen ske på biologiskt aktiv mark, såsom åkermark, eller en gräsvall, eller på en platta eller bassäng med uppsamling från vilken den använda vätskan kan tas om hand.

text: 3. Genomförande av funktionstest

text: Utöver test enligt standarden SS-EN 13790 ska ett funktionstest innehålla kalibrering av spridningsutrustningens dosering. Dessutom ska testet innehålla följande moment. a) Tank för sprutvätska Spridningsutrustningens tank ska när funktionstestet inleds vara fylld med vatten för att visa på att inget läckage finns. b) Mätning av pumpens kapacitet Vid mätning av pumpens kapacitet ska en kontroll av om pumpen suger luft kunna ske i ett genomskinligt rör i anslutning till flödesmätaren.