publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2019:71) om skyddsåtgärder mot växtskadegörare

text: Grundläggande bestämmelser finns i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031 av den 26 oktober 2016

text: om skyddsåtgärder mot växtskadegörare, ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar

text: (EU) nr 228/2013

text: (EU) nr 652/2014

text: och

text: (EU) nr 1143/2014

text: samt om upphävande av

text: rådets direktiv 69/464/EEG

text: och

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 av den 15 mars 2017

text: om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar

text: (EG) nr 999/2001

text: (EG) nr 396/2005

text: (EG) nr 1069/2009

text: (EG) nr 1107/2009

text: (EU) nr 1151/2012

text: (EU) nr 652/2014

text: (EU) 2016/429

text: och

text: (EU) 2016/2031

text: , rådets förordningar

text: (EG) nr 1/2005

text: och

text: (EG) nr 1099/2009

text: och

text: rådets direktiv 98/58/EG

text: och

text: och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar

text: (EG) nr 854/2004

text: och

text: (EG) nr 882/2004

text: rådets direktiv 89/608/EEG

text: och

text: samt

text: rådets beslut 92/438/EEG

text: , genomförandeakter och delegerade akter till förordning

text: (EU) 2016/2031

text: Anmälan har gjorts enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EUT L 241, 17.9.2015, s. 1, Celex 32015L1535). 2 EUT L 317, 23.11.2016, s. 4 (Celex 32016R2031). 3 EUT L 95, 7.4.2017, s. 1 (Celex 32017R0625).

text: (EU) 2017/625

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: , och förordningen (

text: ) om växtskydd m.m.

text: Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter kompletterar de författningar som framgår av 1 §.

text: Definitioner

text: Ord och uttryck i dessa föreskrifter har samma betydelse som i förordning

text: (EU) 2016/2031

text: och förordning

text: (EU) 2017/625

text: . I dessa föreskrifter avses med: Vardag Måndag, tisdag, onsdag, torsdag eller fredag som inte är midsommarafton, julafton eller nyårsafton eller helgdag enligt

text: 1 § lagen (1989:253)

text: om allmänna helgdagar.

text: Tillstånd Sådant bemyndigande som avses i

text: artikel 98 i förordning (EU) 2016/2031

text: 2 KAP. EXPORT AV VÄXTER, VÄXTPRODUKTER ELLER ANDRA FÖREMÅL TILL TREDJE LAND

text: Ansökan om följande intyg ska ha kommit in till Jordbruksverket senast fem vardagar före planerad export. Sundhetscertifikat för export enligt artikel 100 förordning

text: (EU) 2016/2031

text: Sundhetscertifikat för återexport enligt artikel 101 förordning

text: (EU) 2016/2031

text: Intyg inför export enligt artikel 102 förordning

text: (EU) 2016/2031

text: Med undantag från första stycket får en ansökan om sundhetscertifikat för återexport inkomma senast kl. 10.00 vardagen före planerad återexport om importkontroll har gjorts av sändningen de senaste fjorton dagarna och det inte krävs ytterligare kontroller eller utredning för att avgöra om kraven i artikel 101 förordning

text: (EU) 2016/2031

text: är uppfyllda.

text: En sändning som omfattas av en ansökan enligt 1 § första stycket ska göras tillgänglig för Jordbruksverkets kontroll senast tre vardagar före planerad export.

text: 3 KAP. FÖRFLYTTNING AV VÄXTER, VÄXTPRODUKTER ELLER ANDRA FÖREMÅL INOM SVERIGE

text: Med begreppet närliggande i

text: artikel 82 i förordning (EU) 2016/2031

text: avses verksamhetsplatser som ligger inom samma zon enligt följande zonindelning. Zon 1 utgörs av Skåne, Blekinge, Hallands, Kronobergs, Kalmar, Gotlands, Jönköpings, Västra Götalands och Östergötlands län. Zon 2 utgörs av Värmlands, Örebro, Södermanlands, Stockholms, Uppsala, Västmanlands och Dalarnas län.

text: Zon 3 utgörs av Gävleborgs, Västernorrlands och Jämtlands län. Zon 4 utgörs av Västerbottens och Norrbottens län.

text: 4 KAP. ANSÖKAN OM ATT UTSES SOM GRÄNSKONTROLLSTATION ENDAST FÖR KONTROLL AV OBEARBETAT TIMMER, SÅGAT TRÄ OCH TRÄFLIS

text: Ansökan om att få en anläggning utsedd som gränskontrollstation endast för kontroll av obearbetat timmer, sågat trä och träflis ska lämnas in till Jordbruksverket. Ansökan ska innehålla 1. uppgifter som visar att anläggningen uppfyller de krav på lokaler, utrustning och rutiner som har fastställts i

text: artikel 64 i förordning (EU) 2017/625

text: och i artiklarna 3 och 4 i kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) 2019/1014

text: av den 12 juni 2019 om fastställande av närmare bestämmelser om minimikrav för gränskontrollstationer, inklusive kontrollcentrum, och om det format, de kategorier och de förkortningar som ska användas för att förteckna gränskontrollstationer och kontrollställen , 2. uppgifter om vem som ansvarar för anläggningen, och 3. kontaktuppgifter till den som kan lämna ytterligare information med anledning av ansökan.

text: 5 KAP. FÖRHANDSANMÄLAN AV SÄNDNINGAR TILL EN GRÄNSKONTROLLSTATION SOM ÄR UTSEDD ENDAST FÖR KONTROLL AV OBEARBETAT TIMMER, SÅGAT TRÄ OCH TRÄFLIS

text: I de fall sändningen ska ankomma till en gränskontrollstation som är utsedd endast för kontroll av obearbetat timmer, sågat trä och träflis ska förhandsanmälan göras senast klockan 13.00 fem vardagar innan sändningen förväntas ankomma till gränskontrollstationen. Med förhandsanmälan avses i första stycket en sådan förhandsanmälan som krävs enligt

text: artikel 56.3 a

text: ) i förordning

text: (EU) 2017/625

text: 6 KAP. MÄRKNING AV TRÄ, TRÄEMBALLAGE ELLER ANDRA FÖREMÅL ENLIGT ARTIKEL 96 I FÖRORDNING

text: (EU) 2016/2031

text: En aktör ska kalibrera temperaturgivare minst en gång var sjätte månad om aktören har tillstånd att applicera märkning enligt

text: artikel 98.1 i förordning (EU) 2016/2031

text: , och

text: 4 EUT L 165, 21.6.2019, s. 10 (Celex 32019R1014).

text: utför behandlingar av träemballage, trä och andra föremål i egen anläggning enligt bilaga 1 till den internationella standarden för växtskyddsåtgärder nr 15 om reglering av träemballage inom den internationella handeln (ISPM 15). (

text: SJVFS 2020:7

text: En aktör enligt 1 § ska spara dokumentation av genomförda behandlingar och kalibreringar under minst två år. (

text: SJVFS 2020:7

text: 7 KAP. REGISTRERING AV AKTÖRER SOM ODLAR, PACKAR ELLER LAGRAR POTATIS

text: Utöver de som ska vara registrerade enligt

text: artikel 65.1 i förordning (EU) 2016/2031

text: , ska den yrkesmässiga aktör som odlar 0,5 ha potatis eller mer, packar eller lagrar potatis vara registrerad hos Jordbruksverket. Därutöver ska den som odlar mindre än 0,5 hektar potatis avsedd för försäljning vara registrerad, dock inte om hela odlingen avsätts genom egen gårdsförsäljning direkt till konsument. Den som endast lagrar färdigförpackad potatis eller har lager i omedelbar anslutning till bearbetande industri omfattas inte av registreringskravet enligt första stycket.

text: 8 KAP. UNDANTAG FRÅN ANMÄLNINGSSKYLDIGHET AVSEENDE GUL POTATISCYSTNEMATOD

text: Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens, gul potatiscystnematod, är undantagen från det krav på anmälan som framgår av artiklarna

text: och

text: i förordning (EU) 2016/2031.

text: Av 3 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2010:46

text: ) om bekämpning av potatiscystnematoder framgår att den som misstänker eller bekräftar minskning eller förändring av en potatissorts resistens mot potatiscystnematoder ska anmäla detta till Jordbruksverket.

text: 9 KAP. ANDRA UNDANTAG

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket besluta om undantag från 2 kap. 1 och 2 §§, 3 kap. 1 §, 4 kap. 1 §, 5 kap. 1 § samt 7 kap. 1 §.

text: 10 KAP. ÖVRIGA BESTÄMMELSER

text: Bestämmelser om avgifter finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2009:13

text: ) om växtskyddsavgifter.

text: Bestämmelser om märkning av trä med sundhetsintyget KD 56°C/30 min finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2014:39

text: ) om märkning av trä med sundhetsintyg.

text: 5 Ytterligare information om ansökan om registrering finns på www.jordbruksverket.se. 6 Ytterligare information om ansökan om registrering finns på www.jordbruksverket.se.

text: Denna författning träder i kraft den 6 april 2020.

text: CHRISTINA NORDIN Charlotta Dahlberg (Växtregelenheten)

text: SJVFS 2020:7

type: foreskrift


fs: sjvfs

title: Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om hållande av hundar och katter

text: Grundläggande bestämmelser om hur hundar och katter ska hållas och skötas finns i

text: djurskyddslagen (2018:1192)

text: och

text: djurskyddsförordningen (2019:66)

type: stycke

type: paragraf

text: Att hålla hundar och katter på annat sätt än vad som anges i denna författning

type: rubrik

text: Hundar och katter får hållas och skötas på annat sätt än vad som anges i denna författning om en veterinär av veterinärmedicinska skäl har ordinerat detta.

text: Avvikelse från föreskrivna mått kan godtas under förutsättning att följande kriterier är uppfyllda: 1. Djurmiljön som helhet är mycket god. 2. Konsekvenserna av måttavvikelsen bedöms endast ha ringa påverkan på djuren avseende den funktion som måttföreskriften syftar till. 3. Måttavvikelsen innebär inte någon ökad risk för skador, stress eller ohälsa hos djuren. 4. Måttavvikelsen innebär inte att tillsynen och skötseln av djuren försvåras.

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i denna författning under förutsättning att det inte strider mot någon bindande EU-rättsakt,

text: djurskyddslagen (2018:1192)

text: eller

text: djurskyddsförordningen (2019:66)

text: Definitioner

text: I denna författning betyder:

text: Avel All reproduktion av hundar och katter. Det innefattar såväl reproduktion med avsikt att uppnå ett specifikt avelsmål, annan reproduktion utan särskilt avelsmål samt reproduktion genom användning av artificiella metoder såsom artificiell insemination.

text: Box Förvaringsutrymme för hållande av hundar eller katter inomhus.

text: Djurhållare Fysisk eller juridisk person som enligt avtal eller lag ansvarar för eller hanterar djur, oavsett om detta sker stadigvarande eller tillfälligt.

text: 2 Exempel på uppdrag kan vara eftersök av trafikskadat vilt, hemvärnets patrullering och fjällräddning.

text: Funktionell återkoppling Detta innebär att djurets motivation att utföra ett beteende minskar när beteendet utförs. Minskningen av motivationen sker genom en fysisk eller psykisk återkoppling som innebär att det går en signal till hjärnan om att ett beteende inte längre behöver utföras.

text: Förvaringsutrymme Ett avgränsat inomhus- eller utomhusutrymme där hundar och katter hålls med viss varaktighet eller med återkommande intervaller. Det kan t.ex. vara en box, en bostad eller del av bostad, en båt, en husvagn, en rastgård, en bostadstomt eller annat inhägnat område.

text: Hundstall En särskild byggnad med boxar för hundar.

text: Hållande Att ha hand om egna eller andras djur.

text: Kattstall En särskild byggnad med boxar för katter.

text: Koja Ett mindre förvaringsutrymme för hundar och katter som hålls utomhus och är avsett att ge djur möjlighet till avskildhet och en liggplats med skydd för väder och vind. En koja placeras normalt utomhus i ett inhägnat område eller på annan lämplig plats.

text: Naturlig ställning Hunden och katten ska kunna stå upp och sitta normalt samt kunna ligga både ihoprullad och med benen utsträckta.

text: Rastgård Inhägnat förvaringsutrymme utomhus för hundar och katter som är avgränsat av stängsel eller liknande, på ett sådant sätt att djuren kan ha uppsikt över omgivningen utanför det.

text: Rasta/Rastning Utomhusvistelse för djuret, antingen lös eller i koppel. Vid rastning får djuret möjlighet att uträtta sina behov, få utlopp för sitt behov av att röra sig och lukta av omgivningen.

text: Siktbarriär En anordning som monteras i ett förvaringsutrymme och som består av ett material som förhindrar att djur kan se igenom det.

text: Sjukdom Ett tillstånd som kan medföra lidande för djuret eller som negativt påverkar dess fysiska eller psykiska funktioner.

text: Transport Förflyttning av djur som genomförs med hjälp av ett eller flera transportmedel och därmed

text: sammanhängande förfaranden, inklusive ilastning, urlastning, omlastning och vila, fram till det att urlastning av djuren är avslutad på bestämmelseorten. Med bestämmelseorten avses transportens slutdestination.

text: Tillgänglig area Ett ständigt tillgängligt område där hundar och katter kan röra sig utan hinder. Föremål som inkräktar på det tillgängliga området ska inte räknas in i den tillgängliga arean. Föremål som används av djuret, t.ex. koja, valpningslåda, utsiktspost eller träd som djuret klättrar på får dock ingå i den tillgängliga arean.

text: Uppbindning/Binda upp Att begränsa möjligheten för djuret att förflytta sig genom att binda fast djuret. Att leda en hund eller en katt i koppel eller att träna en hund i sele är inte att se som uppbindning av djuret.

text: Värmebalans Balans mellan den värme som djuret producerar och den värme som djuret avger. Hundar och katter är jämnvarma djur och ska kunna hålla sin kroppstemperatur konstant oberoende av yttertemperaturen. För att detta ska kunna ske måste det vara balans mellan den värme som djuret producerar och den värme som djuret avger. För att djuret ska kunna upprätthålla en sådan värmebalans behöver det ges förutsättningar att kunna hantera den belastning som ökad värme eller ökad kyla innebär, t.ex. genom att söka värme, skugga eller skydd, ha vatten och foder, eller återhämta sig efter en ansträngning.

text: 2 KAP. GRUNDLÄGGANDE PRINCIPER FÖR HÅLLANDE AV HUNDAR OCH KATTER

text: Hundar och katter får inte hållas bundna och deras rörelsefrihet får inte begränsas utom i något av följande fall: 1. Hundar och katter får tillfälligt hållas bundna under kontinuerlig uppsikt, instängda i utrymmen som inte uppfyller de minimimått som anges i 10 kap. 4–9 §§ eller fasthållna på annat godtagbart sätt, under den tid som behövs för att utföra en nödvändig åtgärd. Med nödvändig åtgärd avses tillsyn, skötsel eller vård av ett djur samt träning av djuret för att vänja sig vid dessa åtgärder, rengöring av ett förvaringsutrymme eller andra berättigade skäl. 2. Hundar och katter får tillfälligt förvaras lösgående i utrymmen som inte uppfyller de minimimått som anges i 10 kap. 4–9 §§ vid transport och övernattningar i samband med resor, vid vistelse i områden där tillträde för

text: husdjur inte är tillåtet eller vid andra aktiviteter ägnade åt djurens sysselsättning, inlärning eller utbildning. Under en transport får hundar och katter förvaras i högst tre timmar i transportmedlet när det står stilla.

text: Allmänna råd till 2 kap. 1 § punkt 2

text: Exempel på tillfällen där djur kan förvaras i mindre utrymmen är kortare resor i samband med semester, resor till och från samt vistelse på utställningar, tillfälliga arrangemang såsom adoptionsdagar, tävlingar, prov eller träning inför tävling, vid jakt, utbildning med hund, inklusive den tid som dessa aktiviteter pågår. Unga djurs träning av rumsrenhet i mindre hagar är också att se som tillfällig förvaring av djur i mindre utrymmen som kan anses vara berättigad.

text: Särskilt om uppbindning av hundar

text: Hundar får bindas upp tillfälligt 1. för kortvarig rastning, 2. i samband med tävlingar, jakt eller andra aktiviteter ägnade åt djurens sysselsättning, 3. för vila eller övernattning i samband med färd, eller 4. vid vistelse i områden där tillträde för hundar inte är tillåten. Uppbindningen enligt första stycket får inte utgöra en skaderisk och ska ordnas så att hunden får en god liggkomfort och kan upprätthålla värmebalans. Hunden ska kunna ligga ned på ett naturligt sätt och ha tillgång till en torr, ren och mjuk liggplats.

text: Att föra samman hundar och katter m.m.

text: Djur som är främmande för varandra får inte föras samman utan uppsikt. Om ett djur visar aggressivitet mot andra djur ska dessa inte lämnas i samma förvaringsutrymme utan uppsikt.

text: Hundar eller katter får inte hetsas mot varandra, mot andra djur eller mot människor. Med hets avses inte träning och tävling i bruksprov med skyddsinslag. Med hets avses inte heller träning med jakthund i kontrollerad miljö vid prov som syftar till att förbereda eller testa hundens lämplighet att kunna jaga vilt.

text: Krav för att tillgodose hundars grundläggande behov

text: Den som håller hund ska ha tillräcklig kompetens. Hundar ska hållas och skötas så att deras behov av social kontakt, mental stimulans, rörelse, tillräckligt med vila och upprätthållande av värmebalans tillgodoses. För att tillgodose dessa behov ska djurhållaren säkerställa följande: 1. Hunden erbjuds fysisk social kontakt med människor varje dag anpassad till dess individuella förutsättningar samt, om förutsättningar finns, med andra hundar. 2. Hunden får utlopp för sitt rörelsebehov varje dag. Omfattningen ska anpassas efter djurets individuella förutsättningar. 3. Hunden ges möjlighet till mental stimulans som är anpassad efter hundens individuella förutsättningar och specifika behov. 4. Hunden får tillräckligt med vila.

text: 5. Hunden kan upprätthålla värmebalans under största delen av dygnet.

text: Allmänna råd till 2 kap. 5 § punkt 3

text: För att uppfylla kravet på mental stimulans bör hunden få använda sitt luktsinne på olika sätt, jaga, leka, ha uppsikt och möjlighet att följa det som händer i sin omgivning, valla eller apportera. Om en veterinär har ordinerat restriktiv motion för en hund bör djurhållaren erbjuda djuret lämplig mental stimulans anpassad till dess förutsättningar. Detta innebär att djuret bör ges uppgifter att lösa utan eller med liten fysisk ansträngning.

text: Krav för att tillgodose katters grundläggande behov

text: Den som håller katt ska ha tillräcklig kompetens. Katter ska hållas och skötas så att deras behov av social kontakt, mental stimulans, att klättra, klösa, vila, gömma sig, söka föda och jaga samt upprätthålla värmebalans tillgodoses. För att tillgodose dessa behov ska djurhållaren säkerställa följande: 1. Katten erbjuds social kontakt med människor normalt varje dag anpassad till dess individuella förutsättningar. 2. Katten får möjlighet att klättra och klösa med sina klor varje dag. 3. Katten kan komma åt lämplig plats för vila där den kan upprätthålla värmebalans största delen av dygnet. 4. Katten har tillgång till gömslen samt en enskild, upphöjd plats under största delen av dygnet. 5. Katten ges möjlighet att tillgodose sitt födosöks- och jaktbeteende. 6. Katten ges möjlighet till mental stimulans anpassad efter dess individuella förutsättningar.

text: Allmänna råd till 2 kap. 6 § punkt 5 och 6

text: För att tillgodose kattens födosök, jaktbeteende och mental stimulans vid hållning av katter inomhus bör djurhållaren på flera platser sprida foder som katterna behöver söka efter och äta, använda aktiveringsbollar eller liknande utrustning, ordna en eller flera upphöjda platser där katten har uppsikt över sin omgivning samt ge katten möjlighet att gå igenom sin hemmiljö genom så kallad ”patrullering”. Vid jakt och lek bör katten få utföra fullständiga jaktsekvenser genom att tillåtas fånga det redskap som används, såsom vippor med fjäder eller liknande.

text: 3 KAP. FÖRVARINGSUTRYMMEN OCH UTRUSTNING

text: Skötsel och hygien i förvaringsutrymmen

text: Förvaringsutrymmen, utom bostäder, där hundar och katter hålls ska vara utformade och inredda så att tillsyn av djuren kan ske utan svårighet. Utrymmena ska vara enkla att inspektera och rengöra samt vid behov kunna desinficeras. Kravet på möjlighet till desinficering enligt första stycket gäller inte för förvaringsutrymmen utomhus.

text: Förvaringsutrymmen för hundar och katter ska hållas tillfredsställande rena. Detsamma gäller den inredning och utrustning samt övriga föremål som används i dessa utrymmen.

text: Allmänna råd till 3 kap. 2 §

text: Boxar i kattstallar bör punktstädas för att öka tryggheten och minska stress hos djuren. Punktstädning innebär att förvaringsutrymmen städas områdesvis så att djuren ständigt har kvar lite av sin egen doft i miljön.

text: Klimat och luftkvalitet i förvaringsutrymmen

text: Inomhusutrymmen för hundar och katter ska vara ventilerade så att tillförsel av frisk luft samt bortförande av fukt och luftföroreningar säkerställs. Därutöver ska utrymmena vara anpassade så att djuren utan svårigheter kan upprätthålla värmebalans.

text: Hundar och katter får endast tillfälligtvis utsättas för luftföroreningar som överstiger 1500 ppm koldioxid och 2 ppm ammoniak.

text: Kojor till hundar och katter ska vara isolerade, väl ventilerade och utformade så att djuren utan svårigheter kan upprätthålla värmebalans. De ska vara konstruerade så att de skyddar mot blåst, direkt solsken, nederbörd, kyla och fukt. Vid behov ska det finnas ett vindfång eller en vindsluss inne eller utanför kojan för att på så sätt förhindra att det blåser rakt in i den. Djuren ska kunna fritt gå in och ut ur kojan utan svårigheter.

text: Liggplatser och liggkomfort

text: Grundläggande bestämmelser om stall och andra förvaringsutrymmen finns i

text: 2 kap. 6 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: Liggplatser till hundar och katter ska vara så stora och i sådant antal att alla djur samtidigt kan ligga och vila i en naturlig ställning.

text: Liggplatser till hundar och katter ska vara torra och rena samt ha mjukt underlag. Liggplatser till hundar i förvaringsutrymmen ska vara utformade så att hunden normalt ges möjlighet att bädda.

text: Dagsljus och belysning i förvaringsutrymmen

text: Grundläggande bestämmelser om klimat, ljus- och ljudförhållanden i stall och andra förvaringsutrymmen finns i

text: 2 kap. 6 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: och

text: 2 kap. 14 § djurskyddsförordningen (2019:66)

text: Hundar och katter ska ha tillgång till dagsljus och vid behov belysning som stödjer deras dygnsrytm och beteendebehov.

text: Inomhusutrymmen för hundar och katter ska vara försedda med lämplig belysning som ska vara placerad och reglerad så att djuren inte utsätts för obehag. Belysningen ska medge att tillsyn och skötsel av djuren och djurutrymmena kan ske utan svårigheter.

text: Siktbarriärer och avskildhet

text: Hundar och katter ska vid behov ha möjlighet till avskildhet från andra djur. Genom utformningen av de utrymmen där djuren hålls, inredningen eller siktbarriärer ska djuren kunna välja om de vill vara inom eller utom synhåll för varandra.

text: I hund- och kattstallar ska väggarna mellan boxarna vara utrustade med siktbarriärer.

text: Stängsel eller galler mellan två rastgårdar ska vid behov förses med siktbarriärer.

text: En siktbarriär får täcka hela väggen mellan två intilliggande förvaringsutrymmen endast i de fall djuren uppvisar stress eller aggressivitet mot varandra.

text: Miljöberikning i förvaringsutrymmen för hundar

text: Förvaringsutrymmen, utom kojor och transportburar, där hundar hålls ska vara miljöberikade. Berikningen ska inte utsätta djuren för ökad skaderisk. Berikningen ska vara anpassad efter typ av förvaringsutrymme och de hundar som hålls i det samt kunna ge en funktionell återkoppling till det enskilda djuret.

text: Allmänna råd till 3 kap. 16 §

text: För att uppfylla kravet på berikning bör det finnas möjlighet för djuret att gräva och söka foder, stolpar att markera på samt hållbara leksaker. Berikningen bör roteras och bytas ut regelbundet om möjligt.

text: Förvaringsutrymmen utomhus där hundar hålls ska ha minst en utsiktspost i form av en från marken upphöjd liggyta. Utsiktspostens höjd över marken ska vara tillräcklig för att hunden ska kunna spana över omgivningen. Utsiktsposten ska ha lämpligt underlag och djuren ska kunna ta sig till och från utsiktsposten utan svårighet. Utsiktsposterna ska vara så många samt ha sådan storlek och utformning att samtliga hundar samtidigt kan stå, sitta eller ligga ner i naturlig ställning på dem.

text: Miljöberikning i förvaringsutrymmen för katter

text: Förvaringsutrymmen, utom kojor och transportburar, där katter hålls ska vara miljöberikade. Berikningen ska inte utsätta djuren för ökad skaderisk. Berikningen ska vara anpassad efter de katter som hålls i utrymmet och kunna ge en funktionell återkoppling till det enskilda djuret. Såväl ytan som höjden i förvaringsutrymmet ska användas för miljöberikningen.

text: Allmänna råd till 3 kap. 18 §

text: För att uppfylla kravet på berikning bör det finnas upphöjda liggplatser, hyllor alternativt gångbrädor att gå på, gömställen, leksaker för stimulans av jaktbeteenden samt klösbräda eller liknande som ger katten möjlighet att klösa.

text: Krav på kattlåda

text: Katter ska ha tillgång till kattlåda för att uträtta sina behov om de hålls inomhus och saknar fri tillgång till utomhusvistelse.

text: En kattlåda ska vara av lämplig storlek och placeras så att katten kan uträtta sina behov i avskildhet från andra katter. Den ska placeras på lämpligt avstånd från vattenoch foderskålar samt innehålla strömaterial som katten kan gräva i. Kattlådan ska hållas tillfredsställande ren och normalt städas varje dag.

text: Riskförebyggande åtgärder

text: Grundläggande bestämmelser om inredning och utrustning finns i

text: 2 kap. 7 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: Föremål eller ämnen som kan vara skadliga för djur ska förvaras oåtkomligt för dem.

text: Djurhållaren ska vidta åtgärder för att förhindra fallskador på hundar och katter i förvaringsutrymmen.

text: Djurhållaren ska vidta åtgärder för att förebygga risk för brand i hund- och kattstallar . I hund- och kattstallar ska det finnas godtagbara förutsättningar att rädda djuren vid brand.

text: Särskilda krav för hållande av hundar och katter utomhus

text: Hundar och katter som hålls i förvaringsutrymmen utomhus ska ha tillgång till platser som kan ge skugga och sol samt skydd mot vind och nederbörd. Hundar och katter ska kunna välja att vistas på mark som är tillräckligt dränerad för normala väderleksförhållanden. Underlaget ska vara av sådant material att hundar eller katter utan svårighet kan vistas på det. Arean ska minst motsvara de mått som anges i 10 kap. 4 § vad gäller hund och 10 kap. 9 § vad gäller katt.

text: För hundar och katter som hålls i förvaringsutrymmen utomhus ska minst en av följande punkter vara uppfylld: 1. Djuren har fri tillgång till liggplatser inomhus som uppfyller kraven i 7 och 8 §§. Djuren ska utan svårigheter kunna upprätthålla värmebalans vid liggplatserna. Inomhusutrymmet ska vara tillräckligt stort och utformat på ett sådant sätt att tillsyn av djuren och skötseln av utrymmet kan ske utan svårigheter. 2. Djuren har tillgång till koja. Kraven på liggplats eller koja till hundar och katter enligt första stycket gäller inte utomhusutrymmen som endast används för rastning.

text: Allmänna råd till 3 kap. 25 §

text: Liggplatser som ordnas i inomhusutrymmen som saknar tillräcklig uppvärmning bör ha uppvärmda bäddar eller en bädd av halm eller annat jämförbart material som djuren kan bädda ner sig i.

text: 3 Övergångsbestämmelser finns på s. 22

text: Särskilt om förvaringsutrymmen för hållande av hundar och katter vid förlossning och digivning

text: Digivande tikar och digivande honkatter ska ha tillgång till en lugn och ostörd plats för sig och ungarna.

text: Tikar och honkatter ska ges möjlighet att föda sina ungar i avskildhet.

text: Utrymmen som används till dräktiga och digivande tikar och honkatter ska vara inredda så att djuren kan ges skydd mot kyla och värme.

text: Digivande tikar ska ha tillgång till en särskild liggplats som är oåtkomlig för ungarna och ska utan hjälp kunna förflytta sig mellan ungarna och den särskilda liggplatsen.

text: Särskilda krav på förvaringsutrymmen för tillståndspliktiga anläggningar

text: I anläggningar där djur hålls och för vilka det krävs tillstånd enligt

text: 6 kap. 4 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: ska om det är aktuellt följande krav vara uppfyllda: 1. Djur som behöver särskild vård ska kunna tas omhand i ett närbeläget utrymme som kan värmas upp. Djuren ska kunna förvaras individuellt om det behövs. 2. Djur ska kunna duschas eller badas vid behov. 3. Förvaring, beredning och annan hantering av foder ska skötas så att en god foderhygien säkerställs.

text: Utrustning som ger djur elektrisk stöt

text: Bestämmelser om förbud samt undantag från förbud mot att använda anordningar som ger djur elektrisk stöt finns

text: 2 kap.

text: och

text: 17 §§

text: djurskyddsförordningen (2019:66)

text: Om elstängsel används ska det vara väl synligt för de hundar och katter som hålls innanför stängslet. Elstängsel får endast användas utomhus och under förutsättning att djuren kan nå det från marken. Stängslet får inte utformas så att djur kan fastna i det .

text: Särskilt om utrustning till hundar

text: Grundläggande bestämmelser om förbud mot att aga, skada eller överanstränga djur finns i

text: 2 kap. 9 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: Munkorg får endast användas på hund tillfälligt och under förutsättning att följande villkor är uppfyllda: 1. Det finns ett särskilt behov för användningen av munkorgen. 2. Djuret hålls under kontinuerlig uppsikt. 3. Djuret kan vid behov sänka sin kroppstemperatur genom att hässja. Med särskilt behov enligt första stycket avses åtgärder såsom rastning av aggressiva hundar, beslut om krav på användning av munkorg som riktats mot djurhållaren av en

text: 4 Övergångsbestämmelser finns på s. 22.

text: behörig myndighet, träning av och tävling med hund där munkorg används, undersökning och behandling av skador samt skötselåtgärder som av säkerhetsskäl kräver munkorg. Med hässja enligt första stycket menas att hunden andas med öppen mun med en andningsfrekvens på 200-400 andetag per minut. Under förutsättning att punkt 3 i första stycket är uppfylld samt att hunden är försedd med pejlutrustning som med god marginal täcker det jaktområde där hunden rör sig i, får munkorg användas tillfälligt i samband med jakt av vildsvin för att förhindra skador på kultingar. Munkorg får dock inte användas på snötäckt mark om det finns risk för isbildning i munkorgen.

text: Stackelhalsband får inte användas på hundar. Med stackelhalsband menas ett halsband med inåtvända taggar som styr hundens beteende genom smärta.

text: Hundar får endast bindas upp i halsband som 1. saknar helstrypfunktion alternativt har spärr på strypfunktionen, samt 2. inte orsakar obehag eller lidande för djuret.

text: Uppbindning av hundar vid fordon

text: Hundar får endast bindas upp vid ett stillastående fordon om en speciell uppbindningsanordning finns installerad på fordonet. Uppbindningsanordningen ska vara utformad så att fordonet inte kan åka iväg utan att anordningen först avlägsnas.

text: Fordon som används för att rasta eller träna hundar

text: Fordon som används vid rastning av hundar eller vid träning och tävling med hundar ska gå att få stopp på så snabbt att fordonet inte kan köra på eller på annat sätt skada djuren. Djurhållaren ska ha full uppsikt över djuren från förarplatsen. Bil eller annat fordon med stängd förarhytt får inte användas.

text: Hundar får endast anspännas med lina fäst framför eller bredvid ett fordon eller annan utrustning. Hastigheten ska anpassas till den långsammaste hundens förmåga att förflytta sig utan risk för att överansträngas.

text: 4 KAP. TILLSYN OCH SKÖTSEL

text: Allmänt om tillsyn och skötsel av hundar och katter

text: Djurägaren och djurhållaren har ansvaret för hundars och katters välbefinnande. Tillsynen av djuren ska vara så grundlig att missförhållanden inklusive avvikande beteenden hos djuren uppmärksammas. Djurhållaren ska vidta de åtgärder som behövs för att komma till rätta med missförhållanden och avvikande beteenden hos djuren.

text: Hundar och katter ska normalt ges tillsyn minst två gånger per dygn. Djur som är i större behov av omvårdnad ska ges tillsyn oftare. Detta gäller särskilt nyfödda, sjuka eller skadade djur, djur som beter sig onormalt samt tikar och honkatter vid tiden kring förlossningen.

text: Hundar och katter ska hållas tillfredsställande rena och pälsen ska skötas vid behov. Pälsens naturliga förmåga för en bra isolering från värme och kyla ska upprätthållas. Tovor, eller annat som påverkar djurets välfärd negativt, ska förebyggas och åtgärdas.

text: Hundars och katters klor ska inspekteras regelbundet och klippas vid behov.

text: God tandhälsa ska upprätthållas hos hund och katt.

text: Särskilt om skötsel av hundar

text: Hundar ska rastas utomhus varje dag. Om en hund hålls permanent i rastgård ska den rastas dagligen på annan plats.

text: Hundar som hålls inomhus utan fri tillgång till utomhusutrymme ska rastas regelbundet med hänsyn till deras rörelsebehov, ålder och hälsotillstånd.

text: Allmänna råd till 4 kap. 7 §

text: Hundar bör rastas regelbundet minst var sjätte timme dagtid. Unga och äldre hundar bör rastas oftare.

text: Endast hundar som är lämpade för ständig utomhusvistelse under den kalla årstiden får hållas utomhus dygnet runt vintertid.

text: Om hundar ska lämnas ensamma ska de gradvis vänjas vid det. Djurhållaren ska ta särskild hänsyn till unga hundar och hundar som genom sitt beteende visar tecken på oro och obehag när de blir lämnade ensamma.

text: Allmänna råd till 4 kap. 9 §

text: Tecken på oro och obehag är t.ex. vokalisering i form av gny, skall eller

text: ylande, apati, matvägran, förstörande av inredning eller att hunden uträttar

text: sina behov på olämplig plats.

text: Särskilt om grupphållning av hundar

text: Hundar får hållas i par eller grupp under förutsättning att de fungerar väl tillsammans. När hundar hålls i par eller grupp ska det finnas tillräckligt med föremål och berikning för att minimera risken för konkurrens och resursvaktande.

text: Allmänna råd till 4 kap. 10 §

text: För att undvika konflikter bör det finnas leksaker, skilda liggplatser, foderoch vattenskålar samt kojor som hundarna kan välja emellan. Unga hundar bör umgås med andra hundar för att på så sätt ge dem goda förutsättningar att kunna hållas tillsammans med artfränder.

text: Särskilt om grupphållning av katter

text: När katter hålls i par eller grupp ska djurhållaren sträva efter att skapa och bibehålla socialt stabila grupper där så få djur som möjligt byts ut över tid. Med socialt stabil kattgrupp avses en grupp där individerna har ett utbyte av varandra genom att t.ex. tvätta, sova bredvid varandra och leka med varandra.

text: Allmänna råd till 4 kap. 11 §

text: Unga katter bör umgås med andra katter för att på så sätt ge dem goda förutsättningar att kunna hållas tillsammans med artfränder.

text: När katter hålls i par eller grupp i ett förvaringsutrymme utan möjlighet att lämna gruppen ska antalet kattlådor, foder- och vattenskålar, leksaker som ger katter utlopp för jaktinstinkt, liggplatser och gömslen anpassas i antal för att minska risken för konkurrens och resursvaktande.

text: 5 KAP. UTFODRING OCH VATTNING

text: Hundar och katter ska dagligen utfodras så att följande krav uppfylls: 1. Fodret garanterar tillräcklig, allsidig och välbalanserad näringstillförsel som främjar en god hälsa för djuret. 2. Fodret ger förutsättningar att förebygga hälsostörningar. 3. Utfodringen resulterar i ett hälsosamt hull.

text: Allmänna råd till 5 kap. 1 §

text: Utfodring av katter bör ske fler gånger under dygnet för att efterlikna deras naturliga ätbeteende.

text: Hundar och katter ska ha fri tillgång till dricksvatten om de 1. hålls inomhus, 2. hålls utomhus när yttertemperaturen är över noll grader Celsius, 3. är sjuka, 4. är högdräktiga eller under digivningsperioden, eller 5. genom sitt beteende visar ett ökat behov av vatten. Hundar och katter som inte har fri tillgång till dricksvatten ska ges vatten så ofta att de kan tillgodogöra sig nödvändig mängd över dygnet, dock minst två gånger per dygn.

text: Foder- och vattenskålar eller motsvarande ska hållas tillfredsställande rena. De ska vara placerade och dimensionerade så att hundar och katter kan inta foder och vatten utan risk för stress eller skador.

text: Allmänna råd till 5 kap. 3 §

text: 1. Foder, vatten och liggplats bör inte placeras i närheten av varandra. 2. När katter hålls i par eller grupp bör foder och vatten placeras på olika ställen och höjder för att djuren ska kunna äta och dricka ostört.

text: 6 KAP. AVEL

text: Grundläggande förutsättningar för att avla med hundar och katter

text: För att hundar och katter ska få användas i avel ska följande krav vara uppfyllda: 1. Föräldradjuren ska ha lämpliga anatomiska, fysiologiska och beteendemässiga egenskaper och dessa egenskaper får inte riskera att påverka negativt varken föräldradjurens eller avkommornas hälsa och välfärd.

text: 2. Föräldradjuren ska vara i god fysisk och psykisk hälsa inför parningen.

text: Allmänna råd till 6 kap. 1 §

text: En veterinär bör bedöma om en tik som är sju år eller äldre är lämplig att användas i avel.

text: Djurhållaren ska vidta nödvändiga försiktighetsåtgärder för att förebygga oplanerad, oönskad eller överdriven reproduktion av de djur som han eller hon ansvarar för.

text: Allmänna råd till 6 kap. 2 §

text: Katter som rör sig fritt utomhus bör vara kastrerade, steriliserade eller på annat sätt förhindrade från att kunna föröka sig okontrollerat.

text: Förbud att avla under vissa förutsättningar

text: Hundar och katter får inte användas i avel om någon av följande punkter är aktuella: 1. De har sjukdomar, letala anlag, defekter eller andra egenskaper som kan nedärvas och kan medföra lidande för deras avkommor, eller kan hindra avkommorna att bete sig naturligt. 2. De är eller är med stor sannolikhet bärare av recessivt anlag för sjukdom, letala anlag, defekter eller andra egenskaper som kan medföra lidande eller negativt påverka avkommornas naturliga beteende, såvida inte parning sker med individ som är konstaterat fri från motsvarande anlag. 3. Parningskombinationen utifrån tillgänglig information ökar risken för sjukdom eller funktionshinder hos avkomman. Med funktionshinder avses ett tillstånd som försvårar naturliga beteenden eller funktioner hos djur. 4. De uppvisar beteendestörningar i form av överdriven rädslereaktion eller aggressivt beteende i oprovocerade eller för djuret vardagliga situationer. 5. De saknar normalt utvecklade könsorgan samt saknar sådana kropps- och fortplantningsfunktioner som är normala för arten och som främjar ett naturligt beteende. 6. Parningskombinationen kan antas resultera i ökad risk för förlossningssvårigheter.

text: Allmänna råd till 6 kap. 3 § punkt 3

text: En riskbedömning bör baseras på kunskap om rasegenskaper och närbesläktade djur inklusive erfarenheter avseende tidigare producerade avkommor.

text: Hundar och katter som har förlösts med kejsarsnitt

text: En tik eller en honkatt som har förlösts två gånger med kejsarsnitt får fortsättningsvis inte användas i avel. Om det upptäcks anatomiska defekter i samband med det första kejsarsnittet som gör det sannolikt att kejsarsnitt kommer att behöva utföras vid framtida dräktighet får tiken eller honkatten inte användas i avel igen.

text: 5 Tillgänglig information enligt 3 § punkt 3 kan t.ex. hämtas via Svenska Kennelklubbens hälso- och avelsstrategier, Sveriges Kattklubbars Riksförbunds (SVERAK: s) information om avel och uppfödning, vetenskapliga publikationer eller Reproduktionscentrum för hund katt vid Universitetsdjursjukhuset vid Sveriges Lantbruksuniversitet.

text: Särskilt om hundavel

text: En tik får inte paras tidigare än vid 18 månaders ålder. Med parning avses såväl naturliga som artificiella metoder som kan resultera i att tiken blir dräktig. Om en tik får två valpkullar inom 12 månader ska tiken ges minst 12 månaders vila före nästa valpning om inte en veterinär bedömer att en kortare tid är acceptabel ur djurskyddssynpunkt.

text: Allmänna råd till 6 kap. 5 §

text: I bedömningen om en kortare period av vila är acceptabel bör veterinären ta hänsyn till tikens senaste kullstorlek, tikens kondition vid tidpunkt för parning och hur lång tid som har gått mellan löpen.

text: Hundar får inte tvingas till parning genom att hållas fast om de uttrycker obehag eller försöker komma undan.

text: Hundvalpar får inte skiljas från modern, eller en likvärdig tik som ersättare för henne, annat än tillfälligt så länge de behöver hennes mjölk och omvårdnad. Valparna ska hållas på detta sätt tills de har uppnått åtta veckors ålder. Avvikelse från den angivna tiden kan godtas om valparna helt har övergått till fast föda samt valparnas hälsa och välfärd i övrigt är god. Bedömningen av om valparnas hälsa är god ska göras av en veterinär. Hundvalpar ska under tiden tillsammans med modern eller hennes ersättare hållas i en trygg och lugn miljö.

text: Allmänna råd till 6 kap. 7 §

text: 1. För att försäkra sig om att valparnas välfärd är god vid separationen från modern eller hennes ersättare bör djurhållaren ha konstaterat att tiken inte längre erbjuder valparna möjlighet att dia och att valparna inte uppvisar kvarstående motivation för att dia genom att t.ex. uppvisa frustrerat tiggbeteende riktat mot tikens juver. Valparna bör inte heller uppvisa långdragen vokalisering (gnällande) när tiken inte är hos dem. 2. Under de sista veckorna före separationen av valparna från modern eller hennes ersättare bör djurhållaren, om möjligt, hålla dem tillsammans med andra vuxna hundar. 3. Djurhållaren bör hålla valparna i sin ursprungliga uppväxtmiljö under tiden de hålls tillsammans med modern eller hennes ersättare.

text: Särskilt om kattavel

text: En honkatt får inte avsiktligt paras tidigare än vid 10 månaders ålder. Med parning avses såväl naturliga som artificiella metoder som kan resultera i att katthonan blir dräktig.

text: Kattungar får inte skiljas från modern, eller en likvärdig katthona som ersättare för henne, annat än tillfälligt så länge de behöver hennes mjölk och omvårdnad. Kattungarna ska hållas på detta sätt tills de har uppnått 12 veckors ålder. Avvikelse från den angivna tiden kan godtas om kattungarna helt har övergått till fast föda samt kattungarnas hälsa och välfärd i övrigt är god. Bedömningen av om kattungarnas hälsa är god ska göras av en veterinär.

text: Kattungar ska under tiden tillsammans med modern eller hennes ersättare hållas i en trygg och lugn miljö.

text: Allmänna råd till 6 kap. 9 §

text: 1. För att försäkra sig om att kattungarnas välfärd är god vid separationen från modern eller hennes ersättare bör djurhållaren ha konstaterat att katthonan inte längre erbjuder ungarna möjlighet att dia, att katthonan inte längre tvättar sina ungar samt att kattungarna inte uppvisar intensiv och långdragen vokalisering (gråt) när inte katthonan är hos dem. 2. Djurhållaren bör hålla kattungarna i sin ursprungliga uppväxtmiljö under tiden de hålls tillsammans med modern eller hennes ersättare. Detta gäller inte om modern eller hennes ersättare själv väljer att flytta på ungarna.

text: 7 KAP. FÖRSÄLJNING M.M.

text: Försäljning av hundar och katter i zoobutiker, på marknader eller liknande anläggningar får inte förekomma.

text: Hundar och katter får inte användas som vinster i lotterier, tävlingar eller liknande arrangemang.

text: 8 KAP. HANTERING AV OMHÄNDERTAGNA DJUR

text: Hundar och katter som har omhändertagits enligt

text: 9 kap.

text: eller

text: 6 §§

text: djurskyddslagen (2018:1192)

text: får inte omplaceras enligt

text: 9 kap. 8 § djurskyddslagen

text: utan att deras medicinska och mentala status har granskats, om detta inte bedöms uppenbart obehövligt. Om djurets medicinska eller mentala status inte medger omplacering, om behandling av djuret bedöms vara utsiktslös eller om det finns andra berättigade skäl ska djuret avlivas. Hållande av omhändertagna hundar och katter i väntan på omplacering får inte utsätta djuren för långvarig stress. Det gäller särskilt omhändertagna förvildade katter som har levt utomhus och som genom sitt beteende visar tecken på stress. Bestämmelserna i andra och tredje stycket gäller även hundar och katter som omplaceras genom en organisation som bedriver omplaceringsverksamhet.

text: 9 KAP. KRAV PÅ PERSONAL OCH KOMPETENS FÖR TILLSTÅNDS- PLIKTIG VERKSAMHET

text: Grundläggande krav på personal och kompetens

text: Den som driver verksamhet med hund eller katt som kräver tillstånd enligt

text: 6 kap. 4 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: ska ha tillgång till tillräcklig personal för att kunna säkerställa att bestämmelserna i dessa föreskrifter ska kunna följas.

text: 6 kap. 4 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: ska ha tillräcklig kompetens anpassad efter verksamhetens art. Kompetensen ska ha förvärvats genom utbildning eller motsvarande erfarenhet relevant för den djurhållning som tillståndet omfattar. Vid prövning av tillstånd enligt

text: 6 kap. 4 § djurskyddslagen

text: får länsstyrelsen medge att djurhållaren startar sin verksamhet trots att han eller hon inte uppfyller kravet på kompetens enligt första stycket under förutsättning att följande villkor är uppfyllda: 1. Djurhållaren redovisar en tidsplan för komplettering av den kompetens som behövs för att bedriva verksamheten. 2. Kompetensbristen bedöms endast ha ringa påverkan på djurskyddet för de djur som hanteras i verksamheten.

text: Särskilda kompetenskrav för tillståndspliktig hundhållning

text: För tillståndspliktig hundhållning enligt 2 § gäller följande kompetenskrav : 1. Hundens beteende inklusive oönskade beteenden som påverkar djuret eller övrig hundhållning negativt. 2. Hundens grundläggande fysiologiska behov inklusive rörelsebehov. 3. Hundens behov av en god social och fysisk miljö. 4. Stress hos hund. 5. Enklare smittskydd. 6. Tillsyn och skötsel av hundar samt enklare hundsjukvård. 7. Djurskyddslagstiftningen. 8. Raskunskap. 9. Avelsrelaterade problem inom hundpopulationen som berörs. 10. Praktik. Kompetenskravet enligt första stycket ska anpassas med hänsyn till den verksamhet som har ansökt om tillståndet. Kravet på praktik enligt första stycket gäller endast om innehavaren saknar tidigare praktisk erfarenhet av verksamheten som berörs av tillståndet . Första, andra och tredje stycket gäller inte för tillståndspliktiga verksamheter som har godkänts före det datum som dessa föreskrifter trädde i kraft.

text: Särskilda kompetenskrav för tillståndspliktig katthållning

text: För tillståndspliktig katthållning enligt 2 § gäller följande kompetenskrav : 1. Kattens beteende inklusive oönskade beteenden som påverkar djuret eller övrig katthållning negativt. 2. Kattens grundläggande fysiologiska behov inklusive rörelsebehov. 3. Kattens behov av en god social och fysisk miljö. 4. Stress hos katt. 5. Enklare smittskydd.

text: 6 Exempel på utbildningar är Svenska Kennelklubbens grundläggande uppfödarutbildning, Sveriges Kattklubbars Riksförbunds (SVERAK: s) uppfödardiplomering, kurs i hund- och kattetologi vid Sveriges Lantbruksuniversitet, Skolverkets utbildning inom ramen för naturbruksprogram på gymnasienivå eller kvalitetssäkrad utbildning bedömd av Djurbranschens yrkesnämnd (DYN). 7 Övergångsbestämmelser finns på s. 22. 8 Övergångsbestämmelser finns på s. 22. 9 Övergångsbestämmelser finns på s. 22.

text: 6. Tillsyn och skötsel av katter samt enklare kattsjukvård. 7. Djurskyddslagstiftningen. 8. Avelsrelaterade problem inom kattpopulationen som berörs. 9. Praktik. Kompetenskravet enligt första stycket ska anpassas med hänsyn till den verksamhet som har ansökt om tillståndet. Kravet på praktik enligt första stycket gäller endast om innehavaren saknar tidigare praktisk erfarenhet av verksamheten som berörs av tillståndet . Första, andra och tredje stycket gäller inte för tillståndspliktiga verksamheter som har godkänts före det datum som dessa föreskrifter trädde i kraft.

text: 10 KAP. MÅTTBESTÄMMELSER

text: Grundläggande bestämmelser om mått i förvaringsutrymmen

text: De mått som anges i detta kapitel är minsta mått som ska vara uppfyllda för att få hålla hundar och katter i olika förvaringsutrymmen. Om inte annat anges ska takhöjden i ett förvaringsutrymme vara anpassad så att skötseln av djuren och förvaringsutrymmet kan utföras utan svårigheter. Takhöjden ska dessutom ge förutsättningar för att ventilationen i utrymmet fungerar väl.

text: När hundar och katter har ständig tillgång till ett kombinerat inomhus- och utomhusutrymme ska minst ett av dessa förvaringsutrymmen uppfylla de minimimått som anges i 4, 6, 7 eller 9 §§. Djurhållaren ska då uppfylla samtliga krav som gäller i denna författning för hållande av djur i det förvaringsutrymme som uppfyller minimimåtten.

text: Ett utomhusutrymme som omgärdas av elstängsel ska minst vara: 1. 20 gånger minimimåtten för rastgård eller annat utomhusutrymme enligt 4 § vid hållning av hund. 2. 20 gånger minimimåtten för utomhusutrymme enligt 9 § vid hållning av katt.

text: Förvaringsutrymmen för hundar

text: Minsta utrymme för hund i rastgård eller annat utomhusutrymme anges i tabell 1 nedan. Måtten avser utrymmets minsta tillgängliga markarea i kvadratmeter.

text: Tabell 1. Rastgård eller annat utomhusutrymme

text: Par- eller grupphållning Mankhöjd Ensam hund på hunden Den största För varje ytterligare hund ska mark-

text: hunden arean ökas med

text: < 25 cm 7 7 4

text: 25–35 cm 10 10 6

text: 36–45 cm 15 15 8

text: 10 Övergångsbestämmelser finns på s. 22.

text: 46–55 cm 16 16 10 56–65 cm 18 18 12 > 65 cm 20 20 14 * För varje ytterligare hund som läggs till adderas arean enligt den rad som motsvarar denna hunds mankhöjd. 5 § Förvaringsutrymmen som endast används för att rasta hundar ska vara minst fem gånger större än de minsta mått som anges i tabell 1 i 4 §. Måtten avser utrymmets minsta tillgängliga markarea i kvadratmeter. 6 § Minsta utrymme för hund i box anges i tabell 2 nedan. Måtten avser boxens minsta tillgängliga golvarea i kvadratmeter. En tik med valpar räknas här som en hund tills valparna har uppnått tre veckors ålder.

text: Tabell 2. Box Par- eller grupphållning

text: Mankhöjd Ensam hund på hunden Den största För varje ytterligare hund ska golvarean

text: hunden ökas med

text: < 25 cm 2 2 1 25–35 cm 2 2 1,5 36–45 cm 2,5 2,5 1,5 46–55 cm 3,5 3,5 2 56–65 cm 4,5 4,5 2,5 > 65 cm 5,5 5,5 3 * För varje ytterligare hund som läggs till adderas arean enligt den rad som motsvarar denna hunds mankhöjd. 7 § Minsta utrymme i box för tik som hålls tillsammans med sina valpar, som är äldre än tre veckor och högst 12 veckor gamla, anges i tabell 3 nedan. Måtten avser boxens minsta tillgängliga golvarea i kvadratmeter.

text: Tabell 3. Box för tik med valpar äldre än tre veckor

text: Mankhöjd på Tik med Från och med den fjärde valpen och för varje tiken 1 – 3 valpar ytterligare valp ska golvarean ökas med

text: < 25 cm 2 0,5 25–35 cm 3 0,7 36–45 cm 4 1 46–55 cm 5 1,2

text: 56–65 cm 7 1,5

text: > 65 cm 8 1,7

text: En liggplats för hund i en hundkoja ska minst ha de mått som framgår av tabell 4 nedan. Om fler hundar delar på en koja ska den vara så stor att kraven i 3 kap. 7 § i dessa föreskrifter är uppfyllda.

text: Tabell 4. Liggplats för hund i hundkoja Längd Bredd Höjd

text: Hundens längd mätt från Hundens mankhöjd Hundens mankhöjd nosspets till svansfäste multiplicerat med 1,1 multiplicerat med 1,2 multiplicerat med 1,1

text: Förvaringsutrymmen för katter

text: Minsta utrymme för katt i box, rastgård eller annat utomhusutrymme anges i tabell 5 nedan. Måtten avser utrymmets minsta tillgängliga golvarea eller markarea i kvadratmeter. Med minsta höjd avses här det fria utrymmet i höjdled som katter kan använda för att klättra och röra sig i utan hinder.

text: Tabell 5. Box, rastgård eller annat utomhusutrymme

text: Box i mer än 90 dagar Box i högst 90 dagar Förvaringsutrymme utomhus

text: Antal katter Minsta Minsta Minsta Minsta Tillgänglig Tillgänglig

text: 2 sida, m höjd, m 2 sida, m höjd, m area, m area, m

text: 1 1,5 1.2 1,9 6 1.2 1,9

text: 2 eller 1 katthona 1,5 1,2 1,9 6 1,2 1,9 med ungar

text: 3 2,1 1,2 1,9 6 1,2 1,9

text: För varje ytterligare katt 0,7 2 ökas arean med

text: Allmänna råd till 10 kap. 9 §

text: Katter som hålls i utrymmen för högst 90 dagars förvaring bör dagligen rastas i annat förvaringsutrymme som minst uppfyller måtten för hållande av katter i mer än 90 dagar.

text: En kattfälla ska invändigt vara så stor att hela katten får plats i den när fällans lucka stänger. Med kattfälla avses ett redskap som är utformat för att fånga katt levande och hålla kvar den till dess att den kan omhändertas.

text: En kattfälla ska placeras så att katten skyddas mot ogynnsamt väder och andra omständigheter som kan ge upphov till lidande. En kattfälla ska ha tillsyn minst morgon och kväll med högst 12 timmars mellanrum och djuret ska omhändertas omedelbart vid påträffad fångst.

text: Allmänna råd till 10 kap. 10 §

text: En kattfälla som inte står under kontinuerlig bevakning bör vara utrustad med larmanordning så att det infångade djuret snabbt ska kunna omhändertas.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 15 juni 2020. De allmänna råden ska gälla från och med samma datum. Genom författningen upphävs Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:28

text: ) om hållande av hund och katt.

text: 2. Bestämmelserna om särskilda kompetenskrav för tillståndspliktig hundhållning och tillståndspliktig katthållning i 9 kap. 3 respektive 4 §§ i den nya författningen gäller dock från och med den 1 januari 2022.

text: 3. Bestämmelsen om djurhållarens skyldighet att vidta åtgärder för att förebygga brand i hund- och kattstallar i 3 kap. 23 § första stycket i den nya författningen gäller från och med den 1 januari 2025 för de hund- och kattstallar som var i bruk när den nya författningen trädde i kraft.

text: 4. Bestämmelserna om elstängsel i 3 kap. 32 § i den nya författningen gäller från och med den 1 januari 2022 för de inhägnade förvaringsutrymmen som var i bruk när den nya författningen trädde i kraft.

text: 5. Bestämmelserna om krav på utbildning för den som driver ett hunddagis eller hundpensionat enligt 2 kap. 22 § i den gamla författningen samt krav på kunskap för den som driver ett katthem eller kattpensionat enligt 3 kap. 10 § i den gamla författningen gäller dock till och med den 31 december 2021.

text: 6. Förvaringsutrymmen som har uppförts i enlighet med måttbestämmelserna i 2 kap. 23–25 §§ och 3 kap. 11 och 12 §§ i den gamla författningen och som var i bruk innan den nya författningen trädde i kraft får användas till dess att de ändras genom ny- omeller tillbyggnad.

text: CHRISTINA NORDIN

text: Alexandre Barchiesi (Djurvälfärdsenheten)


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1995:90) om certifiering m.m. av utsädespotatis

text: Grundläggande bestämmelser om certifiering av utsäde finns i 1.

text: utsädeslagen (1976:298)

text: och 2.

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: . Grundläggande bestämmelser om frihet från allvarliga växtskadegörare m.m. finns i 1.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031 av den 26 oktober 2016

text: om skyddsåtgärder mot växtskadegörare, ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar

text: (EU) nr 228/2013

text: (EU) nr 652/2014

text: och

text: (EU) nr 1143/2014

text: samt om upphävande av

text: rådets direktiv 69/464/EEG

text: och

text: , 2. kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) 2019/2072

text: av den 28 november 2019 om fastställande av enhetliga villkor för genomförandet av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031

text: vad gäller skyddsåtgärder mot växtskadegörare, och om upphävande av

text: kommissionens förordning (EG) nr 690/2008

text: och om ändring av kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) 2018/2019

text: , 3. kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) 2017/2313

text: av den 13 december 2017 om fastställande av formatspecifikationer för växtpasset för förflyttning

text: Se Kommissionens genomförandedirektiv

text: (EU) 2020/177

text: av den 11 februari 2020 om ändring av

text: rådets direktiv 66/401/EEG

text: och

text: kommissionens direktiv 93/49/EEG

text: och

text: och genomförandedirektiven

text: och

text: vad gäller växtskadegörare på utsäde och annat växtförökningsmaterial. EUT L 41, 13.2.2020, s. 1. Celex 32020L0177. 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2016:32

text: . 3 EUT L 317, 23.11.2016, s. 4, Celex 32016R2031. 4 EUT L 319, 10.12.2019, s. 1, Celex 32019R2072.

text: inom unionens territorium och växtpasset för införsel till och förflyttning inom en skyddad zon , 4. kommissionens delegerade förordning

text: (EU) 2019/827

text: av den 13 mars 2019 om de kriterier som ska uppfyllas av yrkesmässiga aktörer för att uppfylla villkoren i

text: artikel 89.1 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031

text: och förfaranden för att säkerställa att dessa kriterier uppfylls , 5.

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: , och 6. förordningen (

text: ) om växtskydd m.m. (

text: SJVFS 2020:9

text: Definitioner

text: De termer och begrepp som används i

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: utsädeslagen (1976:298)

text: och

text: 13 kap.

text: miljöbalken (1998:808)

text: har samma betydelse i dessa föreskrifter. I dessa föreskrifter betyder:

text: Basutsäde Kategori av utsädespotatis som är grundat på stamutsäde eller basutsäde i klass S eller SE enligt 10 a §. Utsädet är i huvudsak avsett som utgångsmaterial för produktion av certifikatutsäde,

text: Bevarandesort En lantsort eller en annan sort, som även kan vara förädlad, som är naturligt anpassad till de lokala och regionala betingelserna i Sverige och som hotas av genetisk utarmning,

text: Brukningsenhet Företag bestående av en eller flera registerfastigheter eller delar av sådana med gemensam användning av maskiner och annan utrustning för produktion av potatis,

text: Certifieringsnummer Ett unikt och spårbart nummer som Jordbruksverket tilldelar varje enskilt utsädesparti,

text: Certifikatutsäde Kategori av utsädespotatis som är grundat på stamutsäde eller basutsäde. Utsädet är avsett för produktion av annan potatis än utsädespotatis, enligt 10 a §,

text: Eget utsäde Utsäde från vid fältbesiktning godkänd odling till vilken utsädet härstammar från certifierat utsäde eller från eget stamutsäde. Utsädet ska ha odlats, lagrats och sorterats på egen eller arrenderad brukningsenhet samt vara avsett för odling på samma brukningsenhet,

text: 5 EUT L 331, 14.12.2017, s. 44, Celex 32017R2313. 6 EUT L 137, 23.5.2019, s. 10, Celex 32019R0827.

text: Fält Det sammanhängande markområde på vilket en enda jordbrukare odlar en enda gröda,

text: Kategori av utsädespotatis Stamutsäde, basutsäde och certifikatutsäde

text: Klasser En underkategori av utsädespotatis med särskilda krav för sundhet och kvalitet som är likvärdiga i hela unionen,

text: Klonplantor Plantor uppväxande från en och samma meristemplanta,

text: Meristem Tillväxtpunkt i skottspets med ett eller ett par bladanlag,

text: Meristemklon Samtliga sticklingar eller plantor, som genom vegetativ förökning härstammar från ett och samma meristem,

text: Meristemplanta Planta uppväxande från meristem på sterilt substrat,

text: Mikroförökning Metod för att snabbt reproducera växtmaterial i syfte att producera ett stort antal växter genom in vitro-odling av vegetativa knoppar eller meristem från en växt,

text: Moderknöl Knöl från vilken meristem tas,

text: Moderplanta Planta utvecklad från rörstickling och odlad i substrat fritt från sjukdomsalstrare,

text: RNQP Reglerade EU-icke-karantänskadegörare enligt definitionen i

text: artikel 36 i förordning (EU) 2016/2031

text: Rörstickling På konstgjort substrat rotad stickling från meristemplanta

text: Skyddad zon Ett område inom EU som av Europeiska unionen (EU) har erkänts antingen vara fritt från en viss växtskadegörare eller att skadegöraren är under effektiv bekämpning,

text: Stamutsäde Kategori av utsädespotatis som är uppdraget från meristem och producerat enligt kraven i dessa föreskrifter eller annat utsäde som uppfyller motsvarande sundhets- och kvalitetskrav och som av Statens jordbruksverk godkänts som stamutsäde,

text: enligt 10 a §. Utsädet är i huvudsak avsett som utgångsmaterial för produktion av basutsäde,

text: Unionsklasser Se klasser,

text: Utsädesodling Odling baserad på certifierat utsäde eller på eget utsäde och som anmälts till fältbesiktning,

text: Utsädesparti ”Ett parti av utsädespotatis”, en avgränsad mängd potatis som härstammar från en odling som har ett unikt referensnummer, är av samma sort samt inte varierar överdrivet i sammansättning och utseende utan är tillräckligt homogent,

text: Utsädespotatis Vegetativt förökningsmaterial av Solanum tuberosum L. (potatis) som uppfyller fastställda krav på härstamning, kvalitet, produktionsbetingelser och sundhet,

text: Växtpass Officiell märkning enligt

text: artikel 78 i förordning (EU) 2016/2031

text: som visar att föreskrivna sundhets- och kvalitetskrav vid förflyttning av växter inom EU är uppfyllda,

text: Ännu icke godkänd sort En sort som inte finns på EU:s gemensamma sortlista och för vilken det lämnats in en ansökan till Jordbruksverket om intagning i den svenska sortlistan (

text: SJVFS 2020:9

text: Registrering

text: Bestämmelser om krav på registrering av vissa aktörer som yrkesmässigt odlar, packar eller lagrar potatis finns i 7 kap. 1 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2019:71

text: ) om skyddsåtgärder mot växtskadegörare. (

text: SJVFS 2020:9

text: Anmälan om utsädesodling

text: Den som avser att påbörja produktion av nytt stamutsäde i fält ska skriftligen anmäla detta till Jordbruksverket senast den 1 juli det år första urval för stamutsädesproduktion ska ske. (

text: SJVFS 2015:39

text: Den som avser att odla utsädespotatis ska skriftligen anmäla sin planerade utsädesodling till Jordbruksverket. Anmälan ska ha kommit in till Jordbruksverket senast den 20 maj det år odlingen sker. För verksamheter som bedrivs i Västernorrlands, Jämtlands, Västerbottens eller Norrbottens län ska anmälan dock ha kommit in senast den 1 juni det år odlingen sker. Anmälan ska innehålla sådana uppgifter att samtliga potatisodlingar som förekommer på brukningsenheten kan identifieras på en blockkarta. (

text: SJVFS 2015:39

text: Frihet från växtskadegörare

text: Utsädespotatis ska uppfylla kraven för EU:s karantänskadegörare, karantänsskadegörare för skyddad zon och de RNQP som har föreskrivits i de genomförandeakter som har antagits enligt förordning

text: (EU) 2016/2031

text: , samt de åtgärder som antagits enligt

text: artikel 30.1 i den förordningen

text: SJVFS 2020:9

text: Därutöver gäller att utsädespotatis inte får odlas på brukningsenhet som är förklarad smittad av potatiskräfta, eller som är belägen inom riskområde med avseende på potatiskräfta. Utsädesodling får påbörjas tidigast fem år efter det att smittförklaringen har upphävts. På brukningsenhet där någon av övriga växtskadegörare angivna i 6 § har konstaterats, får utsädespotatis odlas endast om sanering har genomförts enligt Jordbruksverkets anvisningar. (

text: SJVFS 2015:39

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:55

text: Fält där utsädesodling planeras ska före varje odlingssäsong undersökas för att utesluta förekomst av potatiscystnematoder. Anmälan för provtagning av fält ska skriftligen göras till Jordbruksverket. Provtagning ska göras av Jordbruksverket under perioden mellan den senaste skörden på fältet och sättning av utsädespotatis eller plantering av andra värdväxter för potatiscystnematoder. Provtagningen enligt första stycket behöver inte göras om det finns skriftlig dokumentation som visar att potatiscystnematoder inte har påträffats vid tidigare provtagning utförd av Jordbruksverket och att potatis eller plantor av andra värdväxter för potatiscystnematoder inte har förekommit vid provtagningen och inte har odlats därefter. (

text: SJVFS 2015:39

text: För att få återuppta produktion av stam- eller basutsäde då potatiscystnematoder påträffats måste alla fält som ingår i brukningsenhetens växtföljd för potatisproduktion vara konstaterat fria från potatiscystnematoder genom provtagning av Jordbruksverket. Vid produktion av certifikatutsäde gäller emellertid kraven bara för det fält som är avsett för utsädesproduktionen. (

text: SJVFS 2015:39

text: Utgångsmaterial och klasser av utsädespotatis

text: Utsädespotatis kan certifieras i någon av följande kategorier och klasser. 1. stamutsäde: a) PBTC, första knölgeneration producerad genom mikroförökning b) PB1, högst första fältgenerationen c) PB2, högst andra fältgenerationen d) PB3, högst tredje fältgenerationen e) PB4, högst fjärde fältgenerationen 2. basutsäde: a) S, högst femte fältgenerationen b) SE, högst sjätte fältgenerationen c) E, högst sjunde fältgenerationen 3. certifikatutsäde: a) A, högst åttonde fältgenerationen b) B, högst nionde fältgenerationen

text: Jordbruksverket kan dessutom medge certifiering i en klass med mindre strikta krav vid brist på basutsäde och certifikatutsäde inom EU. (

text: SJVFS 2015:39

text: Vid produktion av nytt stamutsäde i fält ska utgångsmaterialet tas från sorttypiska, friska plantor av högsta möjliga kvalitet. (

text: SJVFS 2015:39

text: Stamutsäde kan bestå av utsädesparti i unionsklasserna, eller utsädesparti som uppfyller motsvarande sundhets- och kvalitetskrav och som antingen är infört från annat land inom Europeiska unionen (EU) eller från Schweiz. Jordbruksverket kan godkänna sådana utsädespartier som stamutsäde efter ansökan för varje enskilt utsädesparti. Den som vill få ett sådant godkännande ska ansöka för varje enskilt utsädesparti och styrka att det aktuella utsädespartiet uppfyller de sundhets- och kvalitetskrav för stamutsäde som anges i dessa föreskrifter. Ansökan måste ha kommit in till Jordbruksverket senast den 20 maj det år odling av utsädespartiet sker. (

text: SJVFS 2015:39

text: Bas- och certifikatutsädesodling ska grundas på 1. certifierat utsäde av som lägst närmast högre klass, eller 2. eget utsäde som godkänts vid fältbesiktning, enligt 22-24 §§, i som lägst närmast högre klass. (

text: SJVFS 2010:5

text: Regler som gäller för odling av utsäde

text: Olika kloner av stamutsäde ska vara åtskilda så att de inte vidrör varandra.

text: För stamutsäde i klass PBTC gäller utöver de krav som i övrigt framgår av dessa föreskrifter följande. 1. Växterna, inklusive knölar, ska framställas genom mikroförökning. 2. Växterna, inklusive knölar, ska framställas i en skyddad anläggning och i ett odlingssubstrat som är fritt från skadegörare. 3. Knölar får endast uppförökas en generation. 4. Växter som inte är sortäkta eller växter av främmande sorter får inte förekomma i skörden. (

text: SJVFS 2020:9

text: Stamutsädesodling i klasserna PB1-PB3 ska ha ett avstånd av minst 50 meter i förhållande till 1. växthus, 2. lagerhus för annan potatis än stam- och basutsäde, eller 3. annan odling av potatis förutom utsädesodling planerad för klass PB1, PB2, PB3 och PB4. (

text: SJVFS 2015:39

text: Stamutsädesodling i klass PB4 ska ha ett avstånd av minst 25 meter till 1. växthus, 2. lagerhus för annan potatis än utsäde, eller 3. annan odling av potatis förutom utsädesodling planerad för lägst klass PB1- PB4, S och SE. (

text: SJVFS 2015:39

text: Basutsädesodling ska ha ett avstånd av minst 25 meter till 1. växthus, 2. lagerhus för annan potatis än utsäde, eller 3. annan odling av potatis förutom utsädesodling grundad på stamutsäde eller basutsäde. (

text: SJVFS 2014:23

text: Certifikatutsädesodling ska ligga minst 10 meter från potatisodling som inte är utsädesodling.

text: Utöver vad som anges i 15 - 18 §§ gäller att utsädesodlingar ska läggas ut åtskilda med minst 1,5 meter mellan odlingar av olika partier. Utsäde av flera sorter får odlas på samma brukningsenhet. Utsädesodling för planerad certifiering får endast odlas på en och samma brukningsenhet i olika klasser om det sker i följande kombinationer 1. PB1, PB2, PB3, PB4, S, SE, E, A och B eller, 2. A, B och annan potatisodling än utsädesodling. På brukningsenheter med planerad certifiering i klass PB1, PB2, PB3, PB4, S, SE eller E får inga andra potatisodlingar, utöver utsädesodlingar, förekomma. På brukningsenheter med planerad certifiering i klass A eller B får den potatisodling på brukningsenheten som inte är utsädesodling, endast baseras på certifierat utsäde eller på eget utsäde som vid föregående års fältbesiktning godkänts i lägst klass A eller B. (

text: SJVFS 2015:39

text: Odling av stamutsäde i klass PB1, PB2 eller PB3 får inte förläggas till areal där potatis har odlats under något av de närmast föregående fyra åren. Odling av stamutsäde i klass PB4 samt bas- och certifikatutsäde får inte förläggas till areal där potatis har odlats under något av de närmast föregående tre åren. I Västernorrlands, Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län är det tillåtet med odling av bas- och certifikatutsäde under två år av sex. Om potatis har odlats på skiftet under de föregående två åren ska Jordbruksverket ha godkänt den tidigare odlingen i lägst samma klass vid fältbesiktning som den planerade odlingen och den tidigare odlingen ska ha varit av samma sort som den planerade odlingen. (

text: SJVFS 2015:39

text: Maskiner och redskap som används till sättning, plöjning eller annan jordbearbetning samt upptagning av utsädespotatis, ska noggrant rengöras och desinficeras före odlingssäsongens början. Odlaren ska skriftligen dokumentera att rengöring och desinficering av maskiner och redskap har gjorts. Dokumentationen ska sparas i minst två år. Maskiner och redskap som används till sättning, plöjning eller annan jordbearbetning samt upptagning av utsädespotatis på en brukningsenhet där klasserna PB1, PB2, PB3, PB4, S och SE odlas får användas i odling på annan brukningsenhet endast om odlingen är en utsädesodling med samma kombination av klasser. Dessutom ska maskiner samt redskap dessförinnan och därefter noggrant rengöras och desinficeras. Maskiner och redskap som används till sättning, plöjning eller annan jordbearbetning samt upptagning vid odling av utsädespotatis på en brukningsenhet där klasserna SE, E, A och B odlas får användas i odling på annan brukningsenhet endast om odlingen är en utsädesodling med samma kombination av klasser. Dessutom ska maskiner och redskap dessförinnan och därefter noggrant rengöras och desinficeras.

text: Maskiner och redskap som används vid odling av annan potatis än de som vid fältbesiktning har blivit godkänd som utsädesodling, får användas vid odling av certifikatutsäde endast om de dessförinnan och därefter noggrant har blivit rengjorda och desinficerade. (

text: SJVFS 2015:39

text: Fältbesiktning av utsädesodling

text: Innan en certifiering kan ske ska Jordbruksverket göra en besiktning av utsädesodlingen. Kraven för godkänd besiktning finns i bilaga 2. Besiktningen ska göras innan blastdödningen påbörjas. Odlingen får inte vara så ogräsbemängd eller skadad av andra orsaker att Jordbruksverket inte kan bedöma odlingens kvalitet. För att kunna säkerställa att kvalitetskraven i bilaga 2 uppfylls vid besiktningen får ytterligare besiktningar ske.

text: Vid fältbesiktning av stamutsädesodling krävs att den är sorttypisk och i övrigt uppfyller kraven i bilaga 2. Beståndet får inte utan godtagbar anledning vara luckigt eller har rensats på grund av stjälkbakterios. (

text: SJVFS 2015:39

text: I bas- och certifikatutsädesodling får plantor av främmande sort samt sjuka plantor rensas bort innan fältbesiktningen. Detta ska göras så tidigt som möjligt genom uppgrävning. Såväl blast som knölar ska uppsamlas och bortföras från odlingen. Orsaken och omfattningen av det som utrensas ska finnas dokumenterad vid fältbesiktningstillfället. (

text: SJVFS 2015:39

text: Fältbesiktning av sådant certifikatutsäde som ett företag tillhandahåller sina avtalsbundna odlare får, utan hinder av vad som föreskrivs i 22 §§, utföras av person som Jordbruksverket har auktoriserat för detta ändamål. Fältbesiktning av stamutsädesodling från vilken hela skörden levereras till företagets avtalsbundna odlare får, utan hinder av vad som föreskrivits i 22 §, utföras av person som Jordbruksverket har auktoriserat för detta ändamål. Resultaten från fältbesiktningar enligt första och andra stycket ska omgående skickas till Jordbruksverket. Odlingen kontrolleras genom stickprov av Jordbruksverket i den omfattning Jordbruksverket beslutar. (

text: SJVFS 2015:39

text: För att bli auktoriserad enligt 24 a § första och andra stycket krävs genomgången och godkänd kurs i fältbesiktning som ges av Jordbruksverket. Jordbruksverket ger auktorisation för en period av tre år och under förutsättning att personen årligen utför fältbesiktning. För fortsatt auktorisation krävs därefter genomgången och godkänd repetitionskurs vart tredje år. (

text: SJVFS 2015:39

text: Virustest

text: Innan certifiering får ske ska utsädet undersökas i ett eller flera särskilda virustest. Om produktionen har skett i Västerbottens eller Norrbottens län, krävs dock inte virustest för certifiering av 1. stamutsäde som har producerats och ska odlas vidare inom samma kontraktsbundna utsädesproduktion, 2. stamutsäde som är avsett för egen produktion, eller

text: 7 Ändringen innebär att den tidigare punkten 1 har strukits.

text: 3. kontraktsbunden produktion av basutsäde av klasserna S och SE då utsädet återtas av den odlare som producerar utsädet. Om Jordbruksverket utifrån resultatet av fältbesiktningen bedömer att virusspridningen varit obetydlig kan Jordbruksverket i det särskilda fallet besluta att virustest inte behöver göras. (

text: SJVFS 2020:9

text: Provtagningar för virustest görs av Jordbruksverket. Knölarna i provet ska väljas ut slumpmässigt från skörden enligt punkterna 1-3 nedan. Odlaren kan dock i vissa situationer ta ut en bulklåda inför provtagningen enligt 25 b §. Analysen ska genomföras i Jordbruksverkets regi. Undersökningen ska omfatta 1. för stamutsäde och basutsäde i klasserna S och SE minst 300 knölar per 5 hektar odling, 2. för basutsäde klass E minst 200 knölar per 5 hektar odling, och 3. för certifikatutsäde minst 100 knölar per 10 hektar odling. (

text: SJVFS 2015:39

text: Odlaren får ta ut en bulklåda med knölar inför undersökning av virus. Bulklådan ska hållas åtskild från annan utsädespotatis. Ansvarig provtagare väljer dock om provet ska tas från bulklåda eller från lagret. Övriga krav som gäller för bulklåda är följande 1. Odlaren ska ta kontakt med ansvarig provtagare för att samråda i god tid innan skörd och inlagring startar för planering av provtagning. 2. Provet ska tas ut kontinuerligt, antingen vid skördetillfället, ur lådorna på vagn inför intransport till det egna lagret, eller vid avlastarbordet. 3. Provet ska innehålla 2000 - 3000 knölar. 4. Provet ska lagras i en låda märkt med fältbesiktningsnummer och potatissort. (

text: SJVFS 2015:39

text: Om provresultatet för certifikatutsäde är högre än 6 % för klass A och högre än 7 % för klass B ska ett nytt prov tas ut och testas. Den högsta tillåtna andelen knölar med virus för godkännande i de olika utsädesklasserna anges av bilaga 2. (

text: SJVFS 2015:39

text: Lagring

text: Lager- och sorteringslokaler samt därtill hörande lagrings- och sorteringsanordningar som används för utsädespotatis ska vara godkända av Jordbruksverket. Lager, sorteringslokaler och lådor ska inför varje säsong vara noggrant rengjorda och desinficerade senast till fältbesiktningen. Odlaren eller en ansvarig lagerhållare (om flera brukningsenheter använder samma lager- och sorteringslokaler) ska skriftligen dokumentera när lager- och sorteringslokaler samt lagrings- och sorteringsanordningar har rengjorts och desinficerats. Dokumentationen ska sparas i minst två år. (

text: SJVFS 2015:39

text: För lagring av skörd som är avsedd för certifiering gäller följande. Skörden ska lagras och sorteras i ett av Jordbruksverket godkänt lagerhus. Om lagerhuset används av flera brukningsenheter för lagring ska den ansvariga lagerhållaren ansvara för särhållningen av utsädespartier. Om olika utsädespartier lagras i samma lokal så ska de förvaras åtskilda. Varje parti ska vara märkt med årets fältbesiktningsnummer och i förekommande fall klonnummer. Lagerlokaler får endast

text: användas gemensamt för skörd från odling som vid fältbesiktning godkänts i olika klasser enligt följande: 1. klasserna PB1, PB2, PB3, PB4, S, SE, E, A och B, eller 2. klasserna A och B och annan potatisodling än utsädesodling. Om sorteringsanordningar används av flera brukningsenheter ska ansvarig lagerhållare ansvara att sorteringsanordningar rengörs och desinficeras mellan sorteringen av utsädespartier från olika brukningsenheter. Lagring av klasserna A och B och annan potatisodling än utsädesodling får endast baseras på certifierat utsäde eller på eget utsäde som vid föregående års fältbesiktning godkänts i lägst klass A eller B. Skörd från utsädesodling som vid fältbesiktning underkänts för certifiering, av annan orsak än förekomst av stjälkbakterios eller potatiscystnematoder, får dock lagras och hanteras enligt andra stycket. Om lagring förekommer utanför brukningsenheten ska märkning enligt 35 § av partiet ske innan utsädet lämnar odlarens brukningsenhet. (

text: Lådor och övrig utrustning får endast användas inom samma brukningsenhet och från odling som vid fältbesiktning godkänts i olika klasser enligt följande: 1. klasserna PB1, PB2, PB3, PB4, S, SE, E, A och B, eller 2. klasserna A och B och annan potatisodling än utsädesodling. (

text: SJVFS 2015:39

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2015:39

text: Knölkvalitetskontroll

text: Utsädespotatis ska vid saluföringen ha en minsta storlek så att knölarna inte kan passera genom ett såll med kvadratiska maskor med sidan 25 mm. Skillnaden mellan övre och nedre gräns för storlek av potatisknölar i ett parti av utsädespotatis får inte överstiga 25 mm. För potatisknölar som är för stora för att passera ett såll med kvadratiska maskor med sidan 35 mm ska gränserna för största och minsta storlek av potatisknölar i ett parti av utsädespotatis anges i intervall av 5 mm. Kraven i första och andra stycket gäller inte klasserna PBTC och PB. (

text: SJVFS 2015:39

text: Utsädespartiet får inte vara frostskadat eller fuktigt. Om Jordbruksverket misstänker att ett utsädesparti kan vara frostskadat eller om det föreligger risk för kraftiga angrepp av Phoma- eller Fusariumröta i partiet, kan Jordbruksverket skjuta fram knölkvalitetskontrollen högst två veckor. (

text: SJVFS 2015:39

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 1997:5

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2015:39

text: För att bli certifierat ska utsädespartiet uppfylla de kvalitetskrav i övrigt som anges i bilaga 4. Överensstämmelse med dessa krav ska kontrolleras av Jordbruksverket. Om Jordbruksverket vid sin besiktning misstänker att kraven inte uppfylls, ska kontrollanalys genomföras. Vid kontrollanalys undersöks för klass S, SE och E 200 knölar per 5 000 kg och för klass A/B 200 knölar per 10 000 kg. Jordbruksverket har

text: rätt att göra ombesiktning av ett tidigare besiktigat parti respektive att göra ytterligare kontrollanalyser. Partier som vid sådan kontrollanalys inte uppfyller de krav som anges i bilaga 4 får omsorteras och därefter återigen genomgå kontroll av Jordbruksverket. Partier som kasserats p.g.a. rötor eller partier som av andra orsaker inte är lämpliga som utsäde får inte certifieras.

text: För certifiering av stamutsäde i klass PBTC gäller följande villkor. 1. Växande plantor av stamutsäde av potatis i unionsklass PBTC ska vara fria från a) stjälkbakterios, b) Candidatus Liberibacter solanacearum, c) Candidatus Phytoplasma solani, d) växter med mosaiksymptom eller symptom orsakade av bladrullvirus, e) Potato spindle tuber viroid, och f) virus. 2. Utsädespartiet ska vara fritt från a) röta, b) lackskorv, c) vanlig skorv, d) pulverskorv, e) överdriven skrumpning på grund av uttorkning, f) yttre skador, inklusive missbildade eller skadade knölar, g) Candidatus Liberibacter solanacearum, och h) Ditylenchus destructor Thorne. ( ).

text: Förpackning, märkning och försegling

text: Säckar, storsäckar och kartonger som används för att förvara certifierad utsädespotatis i ska vara nya. Begagnade lådor och lastpallar samt transportmedel ska vara noggrant rengjorda och desinficerade inför varje odlingssäsong. Förpackningar av certifierad utsädespotatis ska vara förslutna och förseglas under Jordbruksverkets kontroll. Förpackningarna ska vara förslutna på ett sådant sätt att de inte kan öppnas utan att skada förslutningen. Trots kraven i andra stycket får certifierad utsädespotatis som är avsedd för odlare inom kontraktsbunden produktion förvaras i förpackningar som inte är förslutna. (

text: SJVFS 2015:39

text: Förpackningar med certifierad utsädespotatis får endast packas om, märkas om och återförseglas under Jordbruksverkets kontroll. Om en förpackning återförseglas ska datum för detta samt att det skett under Jordbruksverkets kontroll framgå av växtpasset. (

text: SJVFS 2015:39

text: På förpackningen ska anges storleksintervall enligt 29 §. För potatispartier där minsta storleken på potatisknölar är 35 mm ska storleksintervallet anges i intervall av 5 mm. (

text: SJVFS 2015:39

text: Av

text: artikel 83.5 i förordning (EU) 2016/2031

text: följer att växtpasset, i tydlig form, ska ingå i den officiella etiketten. ( ).

text: Förpackningar av certifierad utsädespotatis ska vara märkta med växtpass, som uppfyller kraven i bilaga 6. Växtpass för förpackningar av certifierad utsädespotatis som medgetts undantag från EU:s regler enligt

text: artikel 22 i rådets direktiv 2002/56/EG

text: , ska innehålla en text som tydligt anger att utsädet uppfyller mindre strikta krav. Märkningen ska utföras under Jordbruksverkets kontroll och utgör ett bevis på att utsädet är certifierat. Texten på växtpasset ska vara tydligt läsbar, utan rättningar och med outplånlig skrift. Växtpasset ska vara av självhäftande eller rivbeständigt material, placerad på förpackningen eller fäst under plomb på sådant sätt att det inte kan avlägsnas utan åverkan på underlaget eller märkningen. (

text: SJVFS 2007:55

text: Särskilda krav för utsäde av genetiskt modifierade sorter

text: Utöver kraven i dessa föreskrifter får utsäde som är av en sort som är genetiskt modifierad endast saluföras om ett tillstånd till utsläppande på marknaden finns enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken (1998:808)

text: eller om ett godkännande för utsläppande på marknaden finns som uppfyller kraven om ömsesidigt erkännande enligt

text: 3 kap. 43 § förordningen (2002:1086)

text: om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön. Av märkningen på förpackningen samt av alla dokument, officiella eller andra, som fästs på, eller åtföljer utsädespartiet ska det framgå att sorten är genetiskt modifierad enligt kraven i bilaga 6. (

text: SJVFS 2015:39

text: Särskilda krav för utsäde av ännu icke godkända sorter

text: Saluföring av utsäde av en ännu icke godkänd sort får ske i enlighet med

text: kommissionens beslut 2004/842/EG

text: . Ansökan om att få sälja utsädespotatis från försöksodling i fältmässig skala ska skickas till Jordbruksverket av den som har lämnat in ansökan om sortgodkännande eller en representant för denne. Ansökan ska innehålla följande uppgifter 1. planerade försöksodlingar, 2. uppgift om sorten ska provas enbart i Sverige. Om utsädet avses saluföras även till andra medlemsstater ska dessa anges, 3. sortbeskrivning samt 4. information om hur sorten upprätthålls. (

text: SJVFS 2005:81

text: Utsädet ska uppfylla kraven i dessa föreskrifter för certifiering i lägst klass B. Kraven på märkning framgår av bilaga 6 punkterna C och D. (

text: SJVFS 2010:5

text: Undantag för produktion av utsäde av bevarandesorter av potatis

text: Saluföring av utsädespotatis av bevarandesorter får ske utan att partiet är certifierat. Det framgår av 10 och 14 §§ Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2009:66

text: ) om godkännande av bevarandesorter av lantbruksväxter och om produktion och saluföring av sådana sorter. (

text: SJVFS 2015:39

text: 8 Rådets direktiv

text: av den 13 juni 2002 om saluföring av utsädespotatis (EGT L 193, 20.7.2002, s. 60, Celex 32002L0056) senast ändrat genom kommissionens genomförandedirektiv

text: av den 17 december 2013 om ändring av bilagorna I och II till

text: rådets direktiv 2002/56/EG

text: vad gäller de minimikrav som ska uppfyllas av utsädespotatis och partier av utsädespotatis (EGT L 341, 18.12.2013 s. 52, Celex 32013L0063). 9 Kommissionens beslut

text: av den 1 december 2004 om genomförandebestämmelser enligt vilka medlemsstaterna får tillåta utsläppande på marknaden av utsäde som hör till sorter för vilka det har lämnats in en ansökan om införande på den nationella sortlistan för arter av lantbruks- eller köksväxter (EUT L 361, 9.12.2004, s. 21, Celex 32004D0842).

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2015:39

text: Särskilda krav för odling av stamutsäde i laboratorium och växthus eller odlingsrum

text: Den som avser att producera stamutsäde ska ha tillgång till växtpatologisk expertis samt produktions- och lagringslokal som uppfyller kraven i paragraferna 38- 41. (

text: SJVFS 2014:23

text: För att undvika infektion av växtmaterialet vid laboratoriearbete och vid odling av meristemplantor, rörsticklingar och moderplantor ska erforderlig försiktighet och största möjliga hygien iakttas. En kultur som visar sig vara förorenad av svamp eller bakterier ska kasseras. Meristem, meristemkloner och moderplantor ska lätt kunna identifieras. De ska därför numreras och hållas väl åtskilda under hela odlingen. (

text: Den som producerar stamutsäde ska för varje uppdragning föra fortlöpande noteringar beträffande skärning av meristem, odling av meristemplantor och rörsticklingar, kylförvaring av rörsticklingar och odling av moderplantor. Uppgifter om tidpunkten för genomförande av respektive arbetsmoment, antalet meristem och plantor samt eventuell kassationsorsak och omfattning ska på begäran kunna redovisas till Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2005:81

text: Moderplantor som ska användas för produktion av stamutsäde ska vara fria från 1. bladrullvirus, 2. Candidatus Liberibacter solanacearum, 3. Candidatus Phytoplasma solani, 4. Dickeya spp., 5. Pectobacterium spp., 6. potatisvirus A, 7. potatisvirus M, 8. potatisvirus S, 9. potatisvirus X, 10. potatisvirus Y, och 11. Potato spindle tuber viroid. Om metoder för mikroförökning används ska överensstämmelse med kraven i första stycket fastställas genom officiell testning, eller testning under officiell övervakning, av moderplantan. Om metoder för klonurval används ska överensstämmelse med kraven i första stycket fastställas genom officiell testning, eller testning under officiell övervakning, av moderklonen. (

text: SJVFS 2020:9

text: Meristemplantor ska lagras och hanteras på sätt som hindrar återinfektion av skadegörare. De får användas för upprepad produktion av stamutsäde. Meristemplantorna ska sticklingförökas klonvis. Rörsticklingar ska överföras till odlingssubstrat, som är fritt från sjukdomsalstrare, för produktion av moderplantor i växthus eller odlingsrum. Från moderplantorna får en knölgeneration, PBTC, produceras. Rörsticklingar får även planteras i fält för produktion av PB1. (

text: SJVFS 2015:39

text: Särskilda krav för förflyttning inom unionens territorium

text: Bestämmelser om särskilda krav vid förflyttning inom unionens territorium finns i bilaga 8 i förordning 2019/2072. ( ).

text: Utsädespotatis från tredje land

text: Företaget ska skriftligen anmäla importsändningar av utsädespotatis som överstiger 2 kg till Jordbruksverket. Anmälan ska ha kommit in till Jordbruksverket senast en vecka efter importen och ska innehålla uppgifter om 1. importör, 2. produktionsland och kontrollerande myndighet i produktionslandet, 3. avsändarland, 4. sort, 5. kvantitet, 6. referensnummer, och 7. kategori och eventuell certifieringsklass. En förteckning över länder från vilka import är förbjuden finns i bilaga 6 i förordning

text: (EU) 2019/2072

text: Bestämmelser om krav på att vissa växter ska åtföljas av ett sundhetscertifikat vid införsel från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen finns i

text: artikel 72 i förordning (EU) 2016/2031

text: Övriga bestämmelser

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2015:39

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2015:39

text: Utsädespotatis får inte saluföras om den har behandlats med groningshämmande medel. (

text: SJVFS 2015:39

text: Av

text: artikel 49.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009

text: om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av

text: rådets direktiv 79/117/EEG

text: och

text: följer hur utsädespotatis som har behandlats med bekämpningsmedel ska märkas. (

text: SJVFS 2020:9

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:55

text: Vid brist på utsäde eller om särskilda skäl annars föreligger, kan Jordbruksverket medge undantag från de krav som angivits i dessa föreskrifter, såvida detta inte påverkar kvaliteten vid fortsatt uppförökning och det inte strider mot EU:s bestämmelser. (

text: SJVFS 2015:39

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2020:9

text: Denna författning träder i kraft den 31 maj 2020.

text: CHRISTINA NORDIN Anders Johansson (Växtregelenheten)

text: Bilaga 1 har upphävts genom (

text: SJVFS 2015:39

text: Bilaga 2

text: FÄLTBESIKTNING OCH VIRUSTEST

text: A. Fältbesiktning

text: Högsta tillåtna andel plantor med fel, angivet i procent, i respektive klass

text: Fel (inklusive RNQPs eller Klass PB 1 – PB 4 S SE E A B symptom orsakade av RNQPs )

text: Främmande sort eller avvikande typ 0,01 0,1 0,1 0,1 0,2 0,5

text: Stjälkbakterios orsakad av: 0 0,1 0,5 1,0 2,0 4,0 - Dickeya spp. - Pectobacterium spp.

text: Mosaiksymptom eller bladrullsjuka inklusive krussjuka 0,1 0,2 0,5 0,8 2,0 6,0

text: Candidatus Liberibacter 0 0 0 0 0 0

text: solanacearum

text: Candidatus Phytoplasma solani 0 0 0 0 0 0

text: Potato spindle tuber viroid 0 0 0 0 0 0

text: B. Virustest

text: Högsta tillåtna andel knölar med virus, angivet i procent, i respektive klass

text: Klass PB 1 PB 3 S SE E A B PB 2 PB 4

text: PVY och 0,5 0,5 1,0 2,0 4,0 8,0 10,0 PLRV PVX, PVA 0 --- Undersöks inte --- (

text: SJVFS 2020:9

text: 10 Förekomst av PLRV (bladrullvirus) undersöks endast om misstanke om smitta föreligger. 11 Inklusive PVS och PVM.

text: Bilaga 3 har upphävts genom (

text: SJVFS 2010:5

text: Bilaga 4

text: KVALITETSKRAV VID KONTROLL ENLIGT 33 § INFÖR CERTIFIERING (VIKTPROCENT, HÖGST):

text: Kvalitetsfel (inklusive RNQPs eller symptom Klass orsakade av RNQPs) PB 1 – S/SE/E A/B PB 4

text: Ditylenchus destructor 0 0 0 Candidatus Liberibacter solanacearum 0 0 0

text: Annan röta än ljus ringröta eller mörk ringröta 0,2 0,5 0,5

text: varav blöta rötor 0,2 0,2 Djupa växtsprickor, starkt missformade och fysiologiska 3,0 3,0 3,0 skador samt mekaniska skador Vanlig skorv på mer än 1/3 av ytan 5,0 5,0 5,0 Lackskorv orsakad av Thanatephorus cucumeris, mer än 1,0 5,0 5,0 1/10 av ytan Pulverskorv och blåskorv orsakad av Spongospora 1,0 3,0 3,0 subterranea, mer än 1/10 av ytan Skrumpna knölar orsakade av överdriven uttorkning 0,5 1,0 1,0 eller uttorkning orsakad av silverskorv Total tolerans för ovanstående fel 6,0 6,0 8,0 Stora knölar (större än den övre gränsen) 3 3 3 Små knölar (mindre än den nedre gränsen) 3 3 3 Jord och andra främmande ämnen 1,0 1,0 2,0

text: SJVFS 2020:9

text: Bilaga 5 har upphävts genom (

text: SJVFS 2015:39

text: Bilaga 7 har upphävts genom (

text: SJVFS 2015:39