title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:127) om ämnesplan för ämnet hantverk i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: SKOLFS 2012:24


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:128) om ämnesplan för ämnet hantverkskunskap i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2026. 2. De upphävda föreskrifterna gäller dock fortfarande till och med den 30 juni 2030 för utbildning i gymnasieskolan samt kurser och sammanhållna yrkesutbildningar inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå som har påbörjats före ikraftträdandet. De upphävda föreskrifterna gäller också för prövningar i kurser som genomförs före den 1 juli 2030.

type: stycke

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: 1 1 Senaste lydelse av föreskrifternas rubrik

text: SKOLFS 2012:24

type: rubrik

type: foreskrift


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:130) om ämnesplan för ämnet arkitektur i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: SKOLFS 2012:24


identifier: SKOLFS 2026:1

title: Skolverkets föreskrifter om nationella prov i årskurs 3, 6 och 9 i grundskolan läsåret 2026/2027

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 3 c § offentlighetsoch

text: sekretesslagen (2009:400)

type: paragraf

text: Föreskrifterna ska tillämpas på nationella prov i grundskolan läsåret 2026/2027. Läsåret 2026/2027 ska nationella prov i grundskolan genomföras i pappersformat.

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella prov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: ) om hantering och genomförande av nationella prov i pappersformat.

text: Nationella prov i årskurs 3

text: Ett nationellt prov i årskurs 3 i grundskolan består av flera delprov. Samtliga delprov ska genomföras under tidsperioden den 15 mars 2027 till och med den 21 maj 2027.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 3 i grundskolan till och med den 30 juni 2030.

text: Nationella prov i årskurs 6

text: Ett nationellt prov i årskurs 6 i grundskolan består av flera delprov.

text: Vissa delprov i de nationella proven ska genomföras på de datum som anges nedan. Av lärarinformation till delproven framgår datumen för respektive delprov.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum

text: Svenska/ 17 tisdag 27 april 2027 svenska som andraspråk 17 torsdag 29 april 2027

text: Engelska 16 måndag 19 april 2027 16 onsdag 21 april 2027 Matematik 19 tisdag 11 maj 2027 19 torsdag 13 maj 2027 Beträffande andra delprov i de nationella proven framgår tidsperioden av lärarinformationen för respektive prov.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 6 i grundskolan till och med den 30 juni 2033.

text: Nationella prov i årskurs 9

text: Ett nationellt prov i årskurs 9 i grundskolan består av flera delprov.

text: Vissa delprov i de nationella proven ska genomföras på de datum och påbörjas vid den tidpunkt som anges nedan. Av lärarinformationen till delproven framgår datumen för respektive delprov.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum Klockslag

text: Svenska/ 11 onsdag 17 mars 2027 kl. 09.00 svenska som andraspråk 11 fredag 19 mars 2027 kl. 09.00 Biologi/fysik/kemi 16 tisdag 20 april 2027 kl. 09.00 Engelska 15 tisdag 13 april 2027 kl. 09.00 15 torsdag 15 april 2027 kl. 09.00 Geografi/historia/ 17 onsdag 28 april 2027 kl. 09.00 religionskunskap/ 18 tisdag 4 maj 2027 kl. 09.00 samhällskunskap Matematik 19 onsdag 12 maj 2027 kl. 09.00 19 fredag 14 maj 2027 kl. 09.00 Beträffande andra delprov i de nationella proven framgår tidsperioden av lärarinformationen för respektive prov.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 9 i grundskolan längst till och med den 30 juni 2033.

text: Huvudmannen ska senast den 18 juni 2027 skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas. Bestämmelser om huvudmannens rapportering av provresultat finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:142

text: ) om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m.

text: Undantagsbestämmelse

text: Skolverket kan besluta om kortare återanvändningstid än vad som anges i 5, 8 och 11 §§, om det finns särskilda skäl. ___________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 februari 2026 och gäller till och med den 30 juni 2033.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Carl Welander Sellvall


identifier: SKOLFS 2026:2

title: Skolverkets föreskrifter om nationella prov i årskurs 4, 7 och 10 i specialskolan läsåret 2026/2027

text: Specialskolan ska i årskurs 4, 7 och 10 använda tillämpliga delar av de nationella prov som används i årskurs 3, 6 och 9 i grundskolan.

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 3 c § offentlighetsoch

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Föreskrifterna ska tillämpas på nationella prov i specialskolan läsåret 2026/2027. Läsåret 2026/2027 ska nationella prov i specialskolan genomföras i pappersformat.

text: SKOLFS 2013:19

text: Nationella prov i årskurs 4

text: Ett nationellt prov i årskurs 4 i specialskolan består av flera delprov. Samtliga delprov ska genomföras under tidsperioden den 15 mars 2027 till och med den 21 maj 2027.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 4 i specialskolan till och med den 30 juni 2030.

text: Nationella prov i årskurs 7

text: Ett nationellt prov i årskurs 7 i specialskolan består av flera delprov.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum

text: Engelska 16 måndag 19 april 2027 16 onsdag 21 april 2027

text: Matematik 19 tisdag 11 maj 2027 19 torsdag 13 maj 2027 Beträffande andra delprov i de nationella proven framgår tidsperioden av lärarinformationen för respektive prov.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 7 i specialskolan till och med den 30 juni 2033.

text: Nationella prov i årskurs 10

text: Ett nationellt prov i årskurs 10 i specialskolan består av flera delprov.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum Klockslag

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 10 i specialskolan längst till och med den 30 juni 2033.

text: SKOLFS 2011:142

text: Undantagsbestämmelse

text: Skolverket kan besluta om kortare återanvändningstid än vad som anges i 6, 9 och 12 §§, om det finns särskilda skäl. ___________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 februari 2026 och gäller till och med den 30 juni 2033.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Carl Welander Sellvall


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet industriell ytbehandling i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet industriell ytbehandling finns i bilagan till dessa föreskrifter. _________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2026.

text: På Skolverkets vägnar

text: CHRISTINA MÅNBERG Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Industriell ytbehandling

text: Ämnet industriell ytbehandling behandlar olika sätt att ytbehandla industriellt tillverkade produkter. Det omfattar arbetsprocesser inom industriell ytbehandling, arbetsmiljö och säkerhet samt verktyg, utrustning och material som används inom industrin.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet industriell ytbehandling ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om olika arbetsprocesser och arbetsmetoder inom industriell ytbehandling. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att genomföra ytbehandlingsarbeten samt att välja och använda verktyg och utrustning utifrån arbetsuppgift och material. Genom undervisningen ska eleverna utveckla förståelse av industrilackeringsmiljön som arbetsplats samt dess olika verksamheter, arbetsmiljöer och risker. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om olika typer av ytbehandling och deras egenskaper, samt hur de påverkar resultat, hållbarhet och funktion hos olika material. Eleverna ska även utveckla förmåga att genomföra ytbehandling av mindre industriella detaljer med olika ytbehandlingssystem med hjälp av verktyg och teknisk information. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta på ett säkert och miljömässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om arbetsformer och arbetssätt inom industriell ytbehandling som främjar ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet samt om industrins ansvar för hållbar utveckling. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla en yrkesidentitet och ett yrkesmässigt språk samt förmåga att kommunicera och samverka inom och mellan olika yrkesgrupper. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att dokumentera och kvalitetssäkra arbetet samt att reflektera över hur arbetsprocessen har påverkat resultatet. Genom ett undersökande och problemlösande arbetssätt ska eleverna stimuleras till fortsatt lärande och yrkesmässig utveckling inom området. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utföra både teoretiska och praktiska övningar. Undervisningen i ämnet industriell ytbehandling ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika arbetsprocesser och arbetsmetoder inom industriell ytbehandling. – Kunskaper om olika ytbehandlingsmaterial, verktyg och utrustning som används vid industriell ytbehandling. – Förmåga att genomföra ytbehandlingsarbeten med teknik och utrustning som är lämplig för materialet. – Förmåga att arbeta på ett säkert och miljömässigt sätt i enlighet med 2 lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet.

text: Nivåer i ämnet industriell ytbehandling

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: INDY1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet industriell ytbehandling på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Planering och utförande

text: – Orientering om vanligt förekommande industriella ytbehandlingsprocesser. – Arbetsmetoder för vanligt förekommande ytbehandlingsarbeten. – Introduktion till hur val och användning av utrustning, lackeringsmaterial och andra kemikalier påverkar ekonomi och miljö. – Sökning och användning av teknisk information för att lösa arbetsuppgifter. – Planering, genomförande, enklare utvärdering och dokumentation av arbetet utifrån produktionsresultat, arbetsmiljö och miljömässig hållbarhet.

text: Hantering av material och utrustning

text: – Vanligt förekommande metoder för förbehandling av komponenter som ska ytbehandlas. – Vanligt förekommande metoder för ytbehandling till vald produktion. – Orientering om ytbehandlingsmaterialets beskaffenhet, till exempel klarlack, färg, vax, olja och pulverlack. – Val och användning av verktyg och utrustning utifrån arbetsuppgift, däribland i samband med underarbeten och ytbehandling inom industrin. – Metoder för att destruera restprodukter.

text: Säkerhet och kommunikation

text: – Användning av skyddsutrustning och säkerhetsanordningar. – Säkert och miljömässigt arbete i enlighet med lagar och andra bestämmelser, däribland säkerhetsdatablad. – Hantering av farliga ämnen på ett säkert och miljövänligt sätt samt destruktion av restprodukter med hänsyn till ekonomi och miljö. – Tillämpning av ergonomiska arbetsmetoder samt metoder för struktur, ordning och en effektiv arbetsmiljö för olika arbetsprocesser på arbetsplatsen. – Användning av grundläggande tekniska begrepp och uttryck inom området för att kommunicera om arbetsprocess och resultat. – Samverkan och kommunikation inom och mellan olika yrkesgrupper.

text: Nivåkod: INDY2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet industriell ytbehandling på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Planering och utförande

text: – Vanligt förekommande industriella ytbehandlingsprocesser. – Arbetsmetoder för olika typer av ytbehandlingsarbeten. – Val och användning av utrustning, lackeringsmaterial och andra kemikalier med hänsyn till ekonomi och miljö. – Sökning och användning av teknisk information för att lösa arbetsuppgifter. – Planering, genomförande, utvärdering och dokumentation av arbetet utifrån produktionsresultat, arbetsmiljö och miljömässig hållbarhet.

text: Hantering av material och utrustning

text: – Metoder för förbehandling av komponenter som ska ytbehandlas. – Metoder för ytbehandling till vald produktion. – Ytbehandlingsmaterialets beskaffenhet, till exempel klarlack, färg, vax, olja och pulverlack. – Val och användning av verktyg och utrustning utifrån arbetsuppgift, däribland i samband med underarbeten och ytbehandling inom industrin. Vård av verktygen och utrustningen. – Metoder för att destruera restprodukter.

text: Säkerhet och kommunikation

text: – Användning av skyddsutrustning och säkerhetsanordningar. – Säkert och miljömässigt arbete i enlighet med lagar och andra bestämmelser, däribland säkerhetsdatablad. – Hantering av farliga ämnen på ett säkert och miljövänligt sätt samt destruktion av restprodukter med hänsyn till ekonomi och miljö. – Tillämpning av ergonomiska arbetsmetoder samt metoder för struktur, ordning och en effektiv arbetsmiljö för olika arbetsprocesser på arbetsplatsen. – Användning av tekniska begrepp och uttryck inom området för att kommunicera om arbetsprocess och resultat. – Samverkan och kommunikation inom och mellan olika yrkesgrupper.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om vanligt förekommande arbetsprocesser och arbetsmetoder inom industriell ytbehandling. Eleven visar godtagbara kunskaper om olika ytbehandlingsmaterial, verktyg och övrig utrustning. Eleven genomför med viss säkerhet ytbehandlingsarbete samt väljer och använder med viss säkerhet teknik, verktyg och utrustning som är lämplig för materialet. Eleven arbetar säkert och miljömässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om vanligt förekommande arbetsprocesser och arbetsmetoder inom industriell ytbehandling. Eleven visar goda kunskaper om olika ytbehandlingsmaterial, verktyg och övrig utrustning. Eleven genomför med säkerhet ytbehandlingsarbete samt väljer och använder med säkerhet teknik, verktyg och utrustning som är lämplig för materialet. Eleven arbetar säkert och miljömässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om vanligt förekommande arbetsprocesser och arbetsmetoder inom industriell ytbehandling. Eleven visar mycket goda kunskaper om olika ytbehandlingsmaterial, verktyg och övrig utrustning. Eleven genomför med god säkerhet ytbehandlingsarbete samt väljer och använder med god säkerhet teknik, verktyg och utrustning som är lämplig för materialet. Eleven arbetar säkert och miljömässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet plåtbearbetning i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet plåtbearbetning finns i bilagan till dessa föreskrifter. _________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2026.

text: På Skolverkets vägnar

text: CHRISTINA MÅNBERG Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Plåtbearbetning

text: Ämnet plåtbearbetning behandlar olika sätt att forma och tillverka produkter. Det omfattar arbetsprocesser, arbetsmiljö och säkerhet samt verktyg, utrustning och material som används inom plåtbearbetning.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet plåtbearbetning ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om olika arbetsprocesser och arbetsmetoder för plåtbearbetning samt förmåga att bedöma vilken metod och vilket material som är lämpligast för den aktuella uppgiften. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att bearbeta plåt med hjälp av olika typer av utrustning. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att använda olika tillverkningsunderlag vid plåtbearbetning. Att tillverka produkter med rätt kvalitet är viktigt inom industriteknisk produktion. Därför ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att utföra kvalitetsbedömning av det färdiga resultatet. Arbete med plåtbearbetning kan innebära risker. Därför ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta säkert i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om arbetsformer och arbetssätt inom plåtbearbetning som främjar ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet samt om industrins ansvar för hållbar utveckling. Eleverna ska utveckla ett yrkesmässigt språk samt förmåga att kommunicera och samverka inom och mellan olika yrkesgrupper. Genom ett undersökande och problemlösande arbetssätt ska eleverna stimuleras till fortsatt lärande och utveckling inom området. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utföra både teoretiska och praktiska övningar. Undervisningen i ämnet plåtbearbetning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika arbetsprocesser och arbetsmetoder inom plåtbearbetning. – Kunskaper om olika material, verktyg och utrustning som används vid plåtbearbetning. – Förmåga att genomföra plåtbearbetning med lämplig teknik och utrustning. – Förmåga att arbeta på ett säkert och miljömässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet.

text: Nivåer i ämnet plåtbearbetning

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: PLAB1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet plåtbearbetning på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Planering och utförande

text: – Plåtbearbetningsprocessen från underlag till färdig produkt. – Val och användning av metod med hänsyn till ekonomi och miljö. – Materials påverkan av plastisk bearbetning, svetsning och värmetillförsel. – Beräkningar inför bockning och valsning av plåtar och profiler. – Tolkning och användning av beredningsunderlag, ritningar och svetsdatablad (WPS). – Planering, genomförande, utvärdering och dokumentation av arbetet utifrån produktionsresultat, arbetsmiljö och miljömässig hållbarhet.

text: Hantering av material och utrustning

text: – Metoder för plåtbearbetning däribland klippning, bockning och valsning. – Användning av manuell och CNC-styrd utrustning, till exempel kantpress, kantvik, gradsax och plåtvals. – Plåtutbredningar och tillverkning av koniska, cylindriska och fyrkantiga konstruktioner efter dessa, manuellt och med hjälp av datorstöd. – Sammanfogning av detaljer i plåt med olika metoder, däribland nitning och olika slags skruvförband.

text: Säkerhet och kommunikation

text: – Användning av skyddsutrustning och säkerhetsanordningar. – Säkert och miljömässigt arbete i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. – Tillämpning av ergonomiska arbetsmetoder samt metoder för struktur, ordning och en effektiv arbetsmiljö för olika arbetsprocesser på arbetsplatsen. – Användning av tekniska begrepp och uttryck inom området för att kommunicera om arbetsprocess och resultat. – Samverkan och kommunikation inom och mellan olika yrkesgrupper.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om vanligt förekommande arbetsprocesser och arbetsmetoder inom plåtbearbetning. Eleven visar godtagbara kunskaper om olika material, verktyg och utrustning inom området. Eleven genomför med viss säkerhet plåtbearbetning med lämplig teknik och utrustning. Eleven arbetar säkert och miljömässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om vanligt förekommande arbetsprocesser och arbetsmetoder inom plåtbearbetning. Eleven visar goda kunskaper om olika material, verktyg och utrustning inom området. Eleven genomför med säkerhet plåtbearbetning med lämplig teknik och utrustning. Eleven arbetar säkert och miljömässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visa mycket goda kunskaper om vanligt förekommande arbetsprocesser och arbetsmetoder inom plåtbearbetning. Eleven visar mycket goda kunskaper om olika material, verktyg och utrustning inom området. Eleven genomför med god säkerhet plåtbearbetning med lämplig teknik och utrustning. Eleven arbetar säkert och miljömässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet projektering – bygg inom vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet projektering – bygg finns i bilagan till dessa föreskrifter. _________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2026. På Skolverkets vägnar CHRISTINA MÅNBERG Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Projektering – bygg

text: Ämnet projektering – bygg behandlar det utredningsarbete som föregår ett byggande, från beställning till upphandling. Byggprojektering är grunden för övrigt konsultarbete i ett bygge och har därför en central roll i projekteringsfasen. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet projektering – bygg ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om projektering när bygg- och anläggningsarbeten av olika slag planeras och konstrueras. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur byggprocesser genomförs samt hur projekteringen dokumenteras. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur projektering av byggnadsverk genomförs med hänsyn till miljö, tillgänglighet och säkerhet. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur byggnadsverk utformas i enlighet med funktionskrav från beställaren. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att planera, organisera och genomföra projekteringsarbete samt att kommunicera förslag och lösningar. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser samt standarder för byggnation. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att arbeta med datorstödda tilllämpningar och därigenom bidra till att eleverna utvecklar förmåga att framställa byggtekniska handlingar såsom underlag för tekniska beskrivningar, ritningsunderlag och projektkalkyler för byggnadsverk. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta i projekt med koppling till planerade och pågående arbeten inom byggområdet. På så vis ska eleverna ges möjlighet att omsätta sina kunskaper om projektering till omdömesgilla och praktiska handlingar. Undervisningen i ämnet projektering – bygg ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: − Förmåga att framställa projekteringsunderlag för byggområdet med hjälp av it-stöd. − Förmåga att planera, organisera och genomföra projekteringsarbete samt att kommunicera teknisk dokumentation för byggprojektering. − Kunskaper om hur byggprojektering genomförs i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt med hänsyn till säkerhet, miljö och tillgänglighet.

text: Nivåer i ämnet projektering – bygg

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: PROB100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet projektering – bygg på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Byggtekniska handlingar

text: − Hur byggtekniska handlingar tas fram, däribland med hänsyn tagen till säkerhet, tillgänglighet och hållbarhet. − Framställning av ritningar för byggtekniska projekt med hjälp av cadprogram. − Framställning av material- och kostnadskalkyler med hjälp av kalkylprogram. − Byggnadsinformationsmodellering (BIM), däribland dess konsekvenser för projekteringsarbetet.

text: Genomförande

text: − Hur projekteringsfasen planeras och organiseras på ett hållbart sätt. − Hur projektering genomförs i dialog med beställare och övriga konsulter.

text: Dokumentation och kommunikation

text: − Formulering av beställares krav i en teknisk beskrivning med ledning av AMA Anläggning (Allmän material- och arbetsbeskrivning för anläggningsarbeten) och AMA Hus (Allmän material- och arbetsbeskrivning för husbyggnadsarbeten). − Dokumentation av ändring i projekt genom relationshandlingar. − Dokumentation av projekteringshändelse, till exempel beslutsunderlag och protokoll från projekteringsmöten. − Teknisk kommunikation, däribland offerter och avtal. − Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland Boverkets byggregler (BBR) samt hur dessa påverkar utformningen av byggtekniska handlingar. − Rittekniska regler och deras användning inom planering, projektering och konstruktion av bygghandlingar. − AMA Anläggning och AMA hus, däribland struktur, användningsform och funktion i en teknisk beskrivning samt koppling till byggtekniska ritningar.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven framställer teknisk dokumentation för projektering inom byggområdet på ett fungerande sätt. I arbetet med byggprojektering använder eleven relevant it-stöd. Eleven planerar, organiserar och genomför projektering av byggprojekt på ett fungerande sätt och kommunicerar teknisk dokumentation. Eleven visar godtagbara kunskaper om projektering av byggnadsverk i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt med hänsyn till säkerhet, miljö och tillgänglighet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven framställer teknisk dokumentation för projektering inom byggområdet på ett väl fungerande sätt. I arbetet med byggprojektering använder eleven relevant it-stöd. Eleven planerar, organiserar och genomför projektering av byggprojekt på ett väl fungerande sätt och kommunicerar teknisk dokumentation. Eleven visar goda kunskaper om projektering av byggnadsverk i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt med hänsyn till säkerhet, miljö och tillgänglighet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven framställer teknisk dokumentation för projektering inom byggområdet på ett mycket väl fungerande sätt. I arbetet med byggprojektering använder eleven relevant it-stöd. Eleven planerar, organiserar och genomför projektering av byggprojekt på ett mycket väl fungerande sätt och kommunicerar teknisk dokumentation. Eleven visar mycket goda kunskaper om projektering av byggnadsverk i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt med hänsyn till säkerhet, miljö och tillgänglighet.


identifier: SKOLFS 2026:3

title: Skolverkets föreskrifter den om nationella prov i årskurs 3 och 6 i sameskolan läsåret 2026/2027

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 3 c § offentlighetsoch

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Föreskrifterna ska tillämpas på nationella prov i sameskolan läsåret 2026/2027. Läsåret 2026/2027 ska nationella prov i sameskolan genomföras i pappersformat.

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella prov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: ) om hantering och genomförande av nationella prov i pappersformat.

text: Huvudmannen ska senast den 18 juni 2027 skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas. Bestämmelser om huvudmannens rapportering av provresultat finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:142

text: ) om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m.

text: Nationella prov i årskurs 3

text: Ett nationellt prov i årskurs 3 i sameskolan består av flera delprov. Samtliga delprov ska genomföras under tidsperioden den 15 mars 2027 till och med den 21 maj 2027.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 3 i sameskolan till och med den 30 juni 2030.

text: Ett nationellt prov i årskurs 6 i sameskolan består av flera delprov.

text: Vissa delprov i de nationella proven ska genomföras på de datum som anges nedan. Av lärarinformation till delproven framgår datumen för respektive delprov.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum

text: Svenska/ 17 tisdag 27 april 2027 svenska som andraspråk 17 torsdag 29 april 2027

text: Engelska 16 måndag 19 april 2027 16 onsdag 21 april 2027

text: Matematik 19 tisdag 11 maj 2027 19 torsdag 13 maj 2027 Beträffande andra delprov i de nationella proven framgår tidsperioden av lärarinformationen för respektive prov.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 6 i sameskolan längst till och med den 30 juni 2033.

text: Undantagsbestämmelse

text: Skolverket kan besluta om kortare återanvändningstid än vad som anges i 6 och 9 §§, om det finns särskilda skäl. ___________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 februari 2026 och gäller till och med den 30 juni 2033.

text: På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Carl Welander Sellvall


identifier: SKOLFS 2026:4

title: Skolverkets föreskrifter om nationella prov i gymnasieskolan läsåret 2026/2027

text: sekretesslagen (2009:400)

text: SKOLFS 2013:19

text: Ett nationellt prov i gymnasieskolan består av flera delprov.

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas på de nationella proven i gymnasieskolan läsåret 2026/2027.

text: Följande delprov i de nationella proven ska genomföras på de datum och påbörjas vid den tidpunkt som anges nedan. Samtliga prov ska genomföras i pappersformat.

text: För utbildning som påbörjats efter den 30 juni 2025

text: Ämne och nivå Delprov Vecka Vecko- Datum Klockslag dag

text: Engelska nivå 1 C 48 tisdag 24 november 2026 kl. 09.00 Engelska nivå 1 B 48 torsdag 26 november 2026 kl. 09.00 Engelska nivå 1 C 18 måndag 3 maj 2027 kl. 09.00 Engelska nivå 1 B 18 onsdag 5 maj 2027 kl. 09.00

text: Engelska nivå 2 C 47 tisdag 17 november 2026 kl. 09.00 Engelska nivå 2 B 47 torsdag 19 november 2026 kl. 09.00 Engelska nivå 2 C 14 onsdag 7 april 2027 kl. 09.00 Engelska nivå 2 B 14 fredag 9 april 2027 kl. 09.00

text: Matematik A, B, C 51 tisdag 15 december 2026 kl. 09.00 nivå 1a, 1b, 1c Matematik A, B, C 20 torsdag 20 maj 2027 kl. 09.00 nivå 1a, 1b, 1c

text: Matematik B, C, 50 fredag 11 december 2026 kl. 09.00 nivå 2a, 2b, 2c D1 och D2 Matematik B, C, 20 onsdag 19 maj 2027 kl. 09.00 nivå 2a, 2b, 2c D1 och D2

text: Matematik fortsätt- B, C, 50 torsdag 10 december 2026 kl. 09.00 ning nivå 1b, 1c D1 och D2 Matematik fortsätt- B, C, 20 tisdag 18 maj 2027 kl. 09.00 ning nivå 1b, 1c D1 och D2

text: Matematik fortsätt- B, C, 51 onsdag 16 december 2026 kl. 09.00 ning nivå 2 D1 och D2 Matematik fortsätt- B, C, 20 fredag 21 maj 2027 kl. 09.00 ning nivå 2 D1 och D2

text: Svenska nivå 1/ B 49 måndag 30 november 2026 kl. 09.00 svenska som andraspråk nivå 1 Svenska nivå 1/ C 49 fredag 4 december 2026 kl. 09.00 svenska som andraspråk nivå 1

text: Svenska nivå 1/ B 15 måndag 12 april 2027 kl. 09.00 svenska som andraspråk nivå 1 Svenska nivå 1/ C 15 fredag 16 april 2027 kl. 09.00 svenska som andraspråk nivå 1

text: Svenska nivå 3/ A 46 tisdag 10 november 2026 kl. 09.00 svenska som andraspråk nivå 3 Svenska nivå 3/ A 11 torsdag 18 mars 2027 kl. 09.00 svenska som andraspråk nivå 3

text: Kurs Delprov Vecka Vecko- Datum Klockslag dag

text: Engelska 5 C 48 tisdag 24 november 2026 kl. 09.00 Engelska 5 B 48 torsdag 26 november 2026 kl. 09.00 Engelska 5 C 18 måndag 3 maj 2027 kl. 09.00 Engelska 5 B 18 onsdag 5 maj 2027 kl. 09.00

text: Engelska 6 C 47 tisdag 17 november 2026 kl. 09.00 Engelska 6 B 47 torsdag 19 november 2026 kl. 09.00 Engelska 6 C 14 onsdag 7 april 2027 kl. 09.00 Engelska 6 B 14 fredag 9 april 2027 kl. 09.00

text: Matematik 1a, 1b, A, B, C 51 tisdag 15 december 2026 kl. 09.00 1c Matematik 1a, 1b, A, B, C 20 torsdag 20 maj 2027 kl. 09.00 1c

text: Matematik 2a, 2b, B, C, 50 fredag 11 december 2026 kl. 09.00 2c D1 och D2 Matematik 2a, 2b, B, C, 20 onsdag 19 maj 2027 kl. 09.00 2c D1 och D2

text: Matematik 3b, 3c B, C, 50 torsdag 10 december 2026 kl. 09.00 D1 och D2 Matematik 3b, 3c B, C, 20 tisdag 18 maj 2027 kl. 09.00 D1 och D2

text: Matematik 4 B, C, 51 onsdag 16 december 2026 kl. 09.00 D1 och D2 Matematik 4 B, C, 20 fredag 21 maj 2027 kl. 09.00 D1 och D2

text: Svenska 1/ B 49 måndag 30 november 2026 kl. 09.00 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ C 49 fredag 4 december 2026 kl. 09.00 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ B 15 måndag 12 april 2027 kl. 09.00 svenska som andraspråk 1

text: dag

text: Svenska 1/ C 15 fredag 16 april 2027 kl. 09.00 svenska som andraspråk 1

text: Svenska 3/ A 46 tisdag 10 november 2026 kl. 09.00 svenska som andraspråk 3 Svenska 3/ A 11 torsdag 18 mars 2027 kl. 09.00 svenska som andraspråk 3

text: Beträffande andra delprov i de nationella proven, än de som avses i första stycket, framgår tidsperioden av lärarinformationen för respektive prov.

text: Huvudmannen ska skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter. Uppgifter som avser nationella prov genomförda höstterminen 2026 ska lämnas senast den 28 januari 2027. Uppgifter som avser nationella prov genomförda vårterminen 2027 ska lämnas senast den 18 juni 2027. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas. Bestämmelser om huvudmannens rapportering av provresultat finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:142

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för gymnasieskolan längst till och med den 30 juni 2037, om inte annat framgår av respektive prov eller delprov. Skolverket kan besluta om kortare återanvändningstid än vad som anges i första stycket om det finns särskilda skäl. ___________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 februari 2026 och gäller till och med den 30 juni 2037.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Carl Welander Sellvall


text: 17 kap. 3 c § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella prov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: ) om hantering och genomförande av nationella prov i pappersformat.

text: Ett nationellt prov består av flera delprov.

text: Föreskrifterna ska tillämpas på nationella prov i kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå andra kalenderhalvåret 2026 och första kalenderhalvåret 2027.

text: Följande gäller som första datum och första tidpunkt för genomförande av de delprov i de nationella proven som framgår nedan. Samtliga prov ska genomföras i pappersformat.

text: För utbildning som påbörjats efter den 30 juni 2025

text: Ämne och nivå Delprov Vecka Veckodag Första datum och klockslag Engelska nivå 1 B, C 37 måndag 7 september 2026 kl. 09.00 Engelska nivå 2 B, C 37 måndag 7 september 2026 kl. 09.00 Matematik nivå A, B, C 37 måndag 7 september 2026 kl. 09.00 1a, 1b, 1c

text: För utbildning som påbörjats före den 1 juli 2025

text: Kurs Delprov Vecka Veckodag Första datum och klockslag

text: Matematik A, B, C 37 måndag 7 september 2026 kl. 09.00 1a, 1b, 1c

text: Beträffande andra delprov än de som avses i första stycket i de nationella proven i ämnena engelska, matematik, matematik – fortsättning och svenska eller svenska som andraspråk publiceras dessa kontinuerligt i Skolverkets elektroniska tjänst för bedömningsstöd och kartläggningsmaterial, där även information om publiceringsdatum för respektive prov framgår.

text: Sista datum för genomförande av ett nationellt prov som avses i 5 § första stycket är den 31 december 2026. Samma sista datum för genomförande gäller för samtliga delprov som ingår i ett nationellt prov. För nationella prov som avses i 5 § andra stycket gäller att sista datum för genomförande är tre år från publiceringsdatum, om inte Skolverket meddelar annat.

text: Huvudmannen ska skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter. Uppgifter som avser nationella prov genomförda det andra kalenderhalvåret 2026 ska lämnas senast den 15 februari 2027. Uppgifter som avser nationella prov genomförda det första kalenderhalvåret 2027 ska lämnas senast den 15 september 2027. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas. Bestämmelser om huvudmannens rapportering av provresultat finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:142

text: ) om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Carl Welander Sellvall

identifier: SKOLFS 2026:5

title: Skolverkets föreskrifter om nationella prov i kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå andra kalenderhalvåret 2026 och första kalenderhalvåret 2027

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 3 c § offentlighetsoch

text: sekretesslagen (2009:400)

text: SKOLFS 2013:19

text: Engelska nivå 1 B, C 37 måndag 7 september 2026 kl. 09.00 Engelska nivå 1 C 48 tisdag 24 november 2026 kl. 09.00 Engelska nivå 1 B 48 torsdag 26 november 2026 kl. 09.00

text: Engelska nivå 1 C 18 måndag 3 maj 2027 kl. 09.00 Engelska nivå 1 B 18 onsdag 5 maj 2027 kl. 09.00

text: Engelska nivå 2 B, C 37 måndag 7 september 2026 kl. 09.00 Engelska nivå 2 C 47 tisdag 17 november 2026 kl. 09.00 Engelska nivå 2 B 47 torsdag 19 november 2026 kl. 09.00 Engelska nivå 2 C 14 onsdag 7 april 2027 kl. 09.00 Engelska nivå 2 B 14 fredag 9 april 2027 kl. 09.00

text: Matematik nivå 1a, A, B, C 37 måndag 7 september 2026 1b, 1c kl. 09.00 Matematik nivå 1a, A, B, C 51 tisdag 15 december 2026 1b, 1c kl. 09.00 Matematik nivå 1a, A, B, C 20 torsdag 20 maj 2027 1b, 1c kl. 09.00

text: Matematik nivå 2a, B, C, D1 50 fredag 11 december 2026 2b, 2c och D2 kl. 09.00 Matematik nivå 2a, B, C, D1 20 onsdag 19 maj 2027 2b, 2c och D2 kl. 09.00

text: Matematik fort- B, C, D1 50 torsdag 10 december 2026 sättning nivå 1b, 1c och D2 kl. 09.00 Matematik fort- B, C, D1 20 tisdag 18 maj 2027 sättning nivå 1b, 1c och D2 kl. 09.00

text: Matematik fort- B, C, D1 51 onsdag 16 december 2026 sättning nivå 2 och D2 kl. 09.00 Matematik fort- B, C, D1 20 fredag 21 maj 2027 sättning nivå 2 och D2 kl. 09.00

text: Svenska nivå 1/ B 49 måndag 30 november 2026 svenska som andra- kl. 09.00 språk nivå 1 Svenska nivå 1/ C 49 fredag 4 december 2026 svenska som andra- kl. 09.00 språk nivå 1 Svenska nivå 1/ B 15 måndag 12 april 2027 svenska som andra- kl. 09.00 språk nivå 1

text: Svenska nivå 1/ C 15 fredag 16 april 2027 svenska som andra- kl. 09.00 språk nivå 1

text: Svenska nivå 3/ A 46 tisdag 10 november 2026 svenska som andra- kl. 09.00 språk nivå 3 Svenska nivå 3/ A 11 torsdag 18 mars 2027 svenska som andra- kl. 09.00 språk nivå 3

text: Engelska 5 B, C 37 måndag 7 september 2026 kl. 09.00 Engelska 5 C 48 tisdag 24 november 2026 kl. 09.00 Engelska 5 B 48 torsdag 26 november 2026 kl. 09.00 Engelska 5 C 18 måndag 3 maj 2027 kl. 09.00 Engelska 5 B 18 onsdag 5 maj 2027 kl. 09.00

text: Engelska 6 B, C 37 måndag 7 september 2026 kl. 09.00 Engelska 6 C 47 tisdag 17 november 2026 kl. 09.00 Engelska 6 B 47 torsdag 19 november 2026 kl. 09.00 Engelska 6 C 14 onsdag 7 april 2027 kl. 09.00 Engelska 6 B 14 fredag 9 april 2027 kl. 09.00

text: Matematik 1a, 1b, A, B, C 37 måndag 7 september 2026 1c kl. 09.00 Matematik 1a, 1b, A, B, C 51 tisdag 15 december 2026 1c kl. 09.00 Matematik 1a, 1b, A, B, C 20 torsdag 20 maj 2027 1c kl. 09.00

text: Matematik 2a, 2b, B, C, D1 50 fredag 11 december 2026 2c och D2 kl. 09.00

text: Matematik 2a, 2b, B, C, D1 20 onsdag 19 maj 2027 2c och D2 kl. 09.00

text: Matematik 3b, 3c B, C, D1 50 torsdag 10 december 2026 och D2 kl. 09.00 Matematik 3b, 3c B, C, D1 20 tisdag 18 maj 2027 och D2 kl. 09.00

text: Matematik 4 B, C, D1 51 onsdag 16 december 2026 och D2 kl. 09.00 Matematik 4 B, C, D1 20 fredag 21 maj 2027 och D2 kl. 09.00

text: Svenska 1/ B 49 måndag 30 november 2026 svenska som andra- kl. 09.00 språk 1 Svenska 1/ C 49 fredag 4 december 2026 svenska som andra- kl. 09.00 språk 1 Svenska 1/ B 15 måndag 12 april 2027 svenska som andra- kl. 09.00 språk 1 Svenska 1/ C 15 fredag 16 april 2027 svenska som andra- kl. 09.00 språk 1

text: Svenska 3/ A 46 tisdag 10 november 2026 svenska som andra- kl. 09.00 språk 3 Svenska 3/ A 11 torsdag 18 mars 2027 svenska som andra- kl. 09.00 språk 3

text: Sista datum för genomförande av ett nationellt prov som avses i 5 § är ett år från första datum för genomförande. Om ett nationellt prov har delprov med olika första datum för genomförande ska provets sista datum för genomförande bestämmas utifrån det datum som infaller först. Samma sista datum för genomförande gäller för samtliga delprov som ingår i ett nationellt prov.

text: SKOLFS 2011:142

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå som avses i 5 § längst till och med den 30 juni 2037, om inte annat framgår av respektive prov eller delprov. Skolverket kan besluta om kortare återanvändningstid än vad som anges i första stycket, om det finns särskilda skäl. ___________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 februari 2026 och gäller till och med den 30 juni 2037.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Carl Welander Sellvall


identifier: SKOLFS 2026:6

title: Skolverkets föreskrifter om nationella prov i kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare andra kalenderhalvåret 2026 och första kalenderhalvåret 2027

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 3 c § offentlighetsoch

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella prov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: ) om hantering och genomförande av nationella prov i pappersformat.

text: Ett nationellt prov i kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare består av flera delprov.

text: Föreskrifterna ska tillämpas på nationella prov i kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare andra kalenderhalvåret 2026 och första kalenderhalvåret 2027.

text: Följande gäller som första datum för genomförande av de nationella prov som framgår nedan. Samtliga prov ska genomföras i pappersformat.

text: Kurs Nationellt prov Första datum för genomförande

text: Sfi D D, nr 1 2027 18 januari 2027 Sfi C C, nr 1 2027 18 januari 2027 Sfi B B, nr 1 2027 18 januari 2027 Sfi D D, nr 2 2027 15 mars 2027 Sfi C C, nr 2 2027 19 april 2027 Sfi B B, nr 2 2027 24 maj 2027

text: Sista datum för genomförande av ett nationellt prov i kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare som avses i 5 § är tre år från första datum för genomförande.

text: Huvudmannen ska skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter. Skolverket beslutar särskilt om hur och när uppgifterna för respektive prov ska lämnas. Bestämmelser om huvudmannens rapportering av provresultat finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:142

text: ) om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare som avses i 5 § längst till och med den 30 juni 2037. Skolverket kan besluta om kortare återanvändningstid än vad som anges i första stycket om det finns särskilda skäl. ___________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 februari 2026 och gäller till och med den 30 juni 2037.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Carl Welander Sellvall


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och studievägar för kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare

text: Av

text: 2 kap. 11 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje kurs i kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare ska finnas en kursplan. Av kursplanen ska framgå kursens syfte, kursens centrala innehåll, antalet verksamhetspoäng som kursen omfattar och betygskriterierna för kursen. Av 2 kap. 23 a § förordningen om vuxenutbildning framgår att det inom kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare ska finnas studievägar.

text: Den kommunala vuxenutbildningen i svenska för invandrare består av tre olika studievägar: 1, 2 och 3. De olika studievägarna vänder sig till personer med olika studiebakgrund, förutsättningar och mål. Studieväg 1 består av kurserna 1A, 1B, 1C och 1D och riktar sig till personer som saknar eller har liten erfarenhet av formella studier. Kursplanerna för de kurser som ingår i studieväg 1 framgår av bilaga 1 till dessa föreskrifter. Studieväg 2 består av kurserna 2B, 2C och 2D och riktar sig till personer som har erfarenhet av formella studier. Kursplanerna för de kurser som ingår i studieväg 2 framgår av bilaga 2 till dessa föreskrifter. Studieväg 3 består av kurserna 3C och 3D och riktar sig till personer som har bred erfarenhet av formella studier. Kursplanerna för de kurser som ingår i studieväg 3 framgår av bilaga 3 till dessa föreskrifter. Därutöver bedrivs kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare i form av kurser som syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande läs- och skrivfärdigheter. Kursplanerna för dessa kurser framgår av bilaga 4 till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 augusti 2026. 2. Föreskrifterna ska tillämpas i fråga om utbildning som påbörjas efter den 31 december 2026.

text: 3. Genom dessa föreskrifter upphävs Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2017:91

text: ) om kursplan för kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare. De upphävda föreskrifterna gäller fortfarande för kurser som har påbörjats före den 1 januari 2027.

text: På Skolverkets vägnar

text: CHRISTINA MÅNBERG Linda Svedberg

text: Bilaga 11F

text: Kurs: 1A

text: Kurskod: VSFI1A0

text: Verksamhetspoäng: 900

text: Kursen 1A riktar sig till en elev som behöver lära sig grunderna i svenska språket och få stöd i sin läs- och skrivutveckling. Eleven saknar eller har liten erfarenhet av formella studier och av att använda skrift i något sammanhang.

text: Syfte

text: Undervisningen ska syfta till att eleven utvecklar grundläggande kunskaper i det svenska språket samt en förmåga att använda dessa kunskaper i vanliga situationer i vardags-, samhälls- och arbetsliv samt vid studier. På så sätt får eleven möjlighet att utveckla ett funktionellt andraspråk. Undervisningen ska leda till att eleven utvecklar sin kommunikativa språkförmåga. Det innebär att förstå talad och skriven svenska samt att tala, samtala och skriva på svenska. Det innebär också att anpassa sitt språk till syfte, mottagare och situation. Undervisningen ska fokusera på att utveckla elevens fonologiska medvetenhet samt stödja elevens läs- och skrivutveckling. Undervisningen ska utgå från det talade svenska språket i vardagen och präglas av muntlig interaktion. Därför ska eleven få rika möjligheter att kommunicera på svenska i relevanta och meningsfulla sammanhang. Undervisningen ska utgå från elevens erfarenheter, kunskaper och mål med studierna. Den ska röra personer, platser och aktiviteter som är relevanta och välbekanta för eleven. Undervisningen ska även dra nytta av elevens flerspråkighet och stärka elevens tilltro till sin förmåga att använda svenska i tal och skrift. Där det är lämpligt kan undervisningen innehålla jämförelser mellan svenska och andra språk som eleven kan. Undervisningen ska ge eleven möjlighet att utveckla strategier och studieteknik för att lära sig språk och kommunicera. Den ska även bidra till att eleven utvecklar ett källkritiskt förhållningssätt och grundläggande digitala färdigheter. Undervisningen i kursen 1A ska ge eleven förutsättningar att utveckla – förståelse av talad svenska, – förståelse av skriven svenska, – förmåga att kommunicera muntligt på svenska, och – förmåga att kommunicera skriftligt på svenska.

text: Centralt innehåll

text: Lyssna och läsa

text: – Korta och enkla berättelser, beskrivningar och dialoger. Korta och enkla meddelanden och instruktioner. 3

text: – Kort och enkel information. Scheman och tabeller, till exempel för lektioner och resvägar. Symboler och bilder, till exempel i appar och brev samt på skyltar. – Strategier för att lyssna, läsa och förstå, till exempel att identifiera enskilda språkljud och uppfatta betydelsebärande ord. – Studieteknik för att lära och minnas. – Verktyg för att läsa, till exempel läslinjal, och verktyg för att underlätta förståelsen när man lyssnar och läser, till exempel talsyntes.

text: Samtala, tala och skriva

text: – Enkla samtal. Inlednings- och avskedsfraser. – Att ställa och besvara enkla frågor som förekommer till exempel vid egna studier. – Korta och enkla beskrivningar och presentationer, till exempel av sig själv och sina önskemål. Korta och enkla meddelanden. – Att muntligt återge något som man har upplevt, hört eller läst. – Strategier för att stödja kommunikationen i tal och skrift, till exempel att använda gester och kroppsspråk, be om upprepning samt skriva av. – Studieteknik för att lära och minnas. – Verktyg för att tala och skriva, till exempel uppläsningsprogram och stödlinjer.

text: Språkliga företeelser

text: – Satsmelodi i påståenden och frågor. Uttal och betoning av ord och fraser, till exempel skillnad mellan lång och kort vokal respektive konsonant. – Samband mellan ljud och bokstav. – Alfabetet och alfabetisk ordning. – Motorisk färdighetsträning. Hur man skriver för hand och med digitala verktyg. – Läsriktning, skrivriktning och skrivlinjer. – Ord, fraser och uttryck. Stavning. – Tal 0–1 000, till exempel i priser och årtal. – Klockan och enkla tidsangivelser. – Enkel meningsbyggnad i påståenden och frågor. Interpunktion, däribland punkt och frågetecken. Mellanrum mellan ord.

text: Digitala färdigheter och källkritiskt förhållningssätt

text: – Grundläggande funktioner på digitala enheter för att lära och kommunicera. Digitala verktyg för att lösa enkla uppgifter, till exempel textredigerare och appar. – Kännetecken för olika typer av information, till exempel reklam, räkningar och samhällsinformation.

text: Betygskriterier

text: Betygskriterier för betyget Godkänt

text: Eleven lyssnar och visar förståelse av tydligt talad enkel svenska i långsamt tempo om välbekanta ämnen. Eleven läser och visar förståelse av korta och enkla texter om välbekanta ämnen. Eleven talar och samtalar enkelt och begripligt med enstaka ord och fraser om välbekanta ämnen. Eleven skriver välbekanta ord och fraser på ett i huvudsak fungerande sätt.

text: Kurs: 1B

text: Kurskod: VSFI1B0

text: Verksamhetspoäng: 1 000

text: Kursen 1B riktar sig till en elev som behöver fortsätta lära sig grunderna i svenska språket och få fortsatt stöd i sin läs- och skrivutveckling. Kursen är avsedd för en elev som har vissa läs- och skrivfärdigheter på svenska. Eleven har viss erfarenhet av formella studier och av att använda skrift i några sammanhang.

text: Syfte

text: Undervisningen i kursen 1B ska ge eleven förutsättningar att utveckla – förståelse av talad svenska, – förståelse av skriven svenska, – förmåga att kommunicera muntligt på svenska, och – förmåga att kommunicera skriftligt på svenska.

text: Centralt innehåll

text: Lyssna och läsa

text: – Enkla berättelser, beskrivningar och dialoger. Enkla nyheter, meddelanden och instruktioner, till exempel vägbeskrivningar. – Enkel information. Scheman och tabeller, till exempel för resvägar och mötestider. Symboler, bilder och kartor över närmiljön. – Strategier för att lyssna, läsa och förstå, till exempel att uppfatta betydelsebärande ord och lyssna om eller läsa om. – Studieteknik för att lära och minnas. – Verktyg för att underlätta förståelsen när man lyssnar och läser, till exempel talsyntes och översättningsappar.

text: Samtala, tala och skriva

text: – Enkla samtal som förekommer till exempel i affären och på vårdcentralen. Anpassning till samtalspartner. Att inleda, upprätthålla och avsluta samtal. – Att ställa och besvara enkla frågor som förekommer till exempel vid inköp. – Att framföra och efterfråga önskemål, information och åsikter. – Enkla berättelser, beskrivningar och presentationer, till exempel om egna erfarenheter och känslor. Enkla meddelanden och instruktioner. – Anpassning av kommunikation till syfte, mottagare och situation. – Bearbetning av muntlig och skriftlig produktion utifrån respons. – Att muntligt återge huvudinnehållet utifrån något man har upplevt, hört eller läst. – Strategier för att stödja kommunikationen i tal och skrift, till exempel att be om upprepning och förtydligande. – Studieteknik för att lära och minnas. – Verktyg för att tala och skriva, till exempel uppläsningsprogram och översättningsappar.

text: Språkliga företeelser

text: – Uttal, betoning och satsmelodi. – Samband mellan ljud och bokstav. – Alfabetet och alfabetisk ordning. – Motorisk färdighetsträning. Hur man skriver för hand och med digitala verktyg. – Läsriktning, skrivriktning och skrivlinjer.

text: – Utbyggnad av ordförråd. Ords böjningsformer, däribland tempus och numerus. Stavning. – Tal 0–1 000 och ordningstal. – Klockan, datum och enkla tidsangivelser. – Meningsbyggnad i påståenden och frågor. Interpunktion. – Textbindning och enkla sambandsord. Enkla inlednings- och avslutningsfraser.

text: – Grundläggande funktioner på digitala enheter för att lära och kommunicera. Digitala verktyg för att lösa enkla uppgifter, till exempel lärplattformar, textredigerare och appar. – Kännetecken för och skillnad mellan olika typer av information, till exempel individers åsikter och information från myndigheter.

text: Betygskriterier

text: Betygskriterier för betyget Godkänt

text: Eleven lyssnar och visar förståelse av tydligt talad enkel svenska om välbekanta ämnen. Eleven läser och visar förståelse av enkla texter om välbekanta ämnen. Eleven talar och samtalar enkelt och begripligt med fraser och meningar om välbekanta ämnen. Eleven skriver enkla och begripliga texter om välbekanta ämnen.

text: Kurs: 1C

text: Kurskod: VSFI1C0

text: Verksamhetspoäng: 1 000

text: Kursen 1C riktar sig till en elev som behöver fortsätta lära sig grunderna i svenska språket och få fortsatt stöd i sin läs- och skrivutveckling. Kursen är avsedd för en elev som har läs- och skrivfärdigheter på svenska. Eleven har viss erfarenhet av formella studier och av att använda skrift i olika sammanhang.

text: Syfte

text: Undervisningen ska fokusera på att utveckla elevens fonologiska medvetenhet samt stödja elevens läs- och skrivutveckling. Undervisningen ska utgå från det talade svenska språket i vardagen och präglas av muntlig interaktion. Därför ska eleven få rika möjligheter att kommunicera på svenska i relevanta och meningsfulla sammanhang. Undervisningen ska utgå från elevens erfarenheter, kunskaper och mål med studierna. Den ska röra personer, platser och aktiviteter som är relevanta och bekanta för eleven. Undervisningen ska även dra nytta av elevens flerspråkighet och stärka elevens tilltro till sin förmåga att använda svenska i tal och skrift. Där det är lämpligt kan undervisningen innehålla jämförelser mellan svenska och andra språk som eleven kan. Undervisningen ska ge eleven möjlighet att utveckla strategier och studieteknik för att lära sig språk och kommunicera. Den ska även bidra till att eleven utvecklar ett källkritiskt förhållningssätt och grundläggande digitala färdigheter. Undervisningen i kursen 1C ska ge eleven förutsättningar att utveckla – förståelse av talad svenska, – förståelse av skriven svenska, – förmåga att kommunicera muntligt på svenska, och – förmåga att kommunicera skriftligt på svenska.

text: Centralt innehåll

text: Lyssna och läsa

text: – Enkla berättelser, beskrivningar och dialoger. Enkla nyheter, meddelanden och instruktioner, till exempel vägbeskrivningar. – Enkel information. Scheman och tabeller, till exempel för mötes- och arbetstider. Diagram och kartor. – Enkla skönlitterära texter och enkel sakprosa. – Strategier för att lyssna, läsa och förstå, till exempel att lyssna om eller läsa om, sökläsa och läsa mellan raderna. – Studieteknik för att lära och minnas. – Verktyg för att underlätta förståelsen när man lyssnar och läser, till exempel ordbok och översättningsappar.

text: Samtala, tala och skriva

text: Språkliga företeelser

text: – Uttal, betoning och satsmelodi. – Samband mellan ljud och bokstav. – Utbyggnad av och variation i ordförråd. Ords böjningsformer, däribland tempus, numerus och bestämdhet. Stavning. – Klockan, datum, ordningstal och enkla tidsangivelser. – Meningsbyggnad i huvudsatser och enkla bisatser. Variation i meningsbyggnad. Interpunktion. – Textbindning. Enkla sambandsord och uttryck för tid, plats, orsak och förtydligande. – Enkel textstruktur. Att dela upp en text i inledning, huvudinnehåll och avslutning.

text: – Digitala verktyg för att lära och kommunicera samt för att lösa enkla uppgifter, till exempel lärplattformar, textredigerare och e-post. – Kännetecken för och skillnad mellan olika typer av information. Några källkritiska frågor.

text: Betygskriterier

text: Betygskriterier för betyget Godkänt

text: Eleven lyssnar och visar förståelse av tydligt talad enkel svenska om bekanta ämnen. Eleven läser och visar förståelse av enkla texter om bekanta ämnen. I sin muntliga kommunikation uttrycker sig eleven enkelt, begripligt och till viss del sammanhängande samt med viss anpassning till syfte och mottagare. Eleven talar och samtalar om bekanta ämnen samt upprätthåller samtalen på ett till viss del fungerande sätt. Eleven visar viss språklig variation. I sin skriftliga kommunikation uttrycker sig eleven enkelt, begripligt och till viss del sammanhängande samt med viss anpassning till syfte och mottagare. Eleven skriver enkla texter med i huvudsak fungerande struktur om bekanta ämnen. Eleven använder med viss säkerhet grammatiska strukturer och visar viss språklig variation.

text: Kurskod: VSFI1D0

text: Verksamhetspoäng: 900

text: Kursen 1D riktar sig till en elev som behöver fortsätta lära sig grunderna i svenska språket och få fortsatt stöd i sin läs- och skrivutveckling. Kursen är avsedd för en elev som har läs- och skrivfärdigheter på svenska. Eleven har erfarenhet av formella studier och av att använda skrift i olika sammanhang.

text: Syfte

text: Undervisningen ska syfta till att eleven utvecklar grundläggande kunskaper i det svenska språket samt en förmåga att använda dessa kunskaper i informella och mer formella situationer i vardags-, samhälls- och arbetsliv samt vid studier. På så sätt får eleven möjlighet att utveckla ett funktionellt andraspråk. Undervisningen ska leda till att eleven utvecklar sin kommunikativa språkförmåga. Det innebär att förstå talad och skriven svenska samt att tala, samtala och skriva på svenska. Det innebär också att anpassa sitt språk till syfte, mottagare och situation. Undervisningen ska fokusera på att utveckla elevens fonologiska medvetenhet samt stödja elevens läs- och skrivutveckling. Undervisningen ska utgå från det talade svenska språket och präglas av muntlig interaktion. Därför ska eleven få rika möjligheter att kommunicera på svenska i relevanta och meningsfulla sammanhang. Undervisningen ska utgå från elevens erfarenheter, kunskaper och mål med studierna. Den ska röra personer, platser och aktiviteter som är relevanta och bekanta för eleven. Undervisningen ska även dra nytta av elevens flerspråkighet och stärka elevens tilltro till sin förmåga att använda svenska i tal och skrift. Där det är lämpligt kan undervisningen innehålla jämförelser mellan svenska och andra språk som eleven kan. Undervisningen ska ge eleven möjlighet att utveckla strategier och studieteknik för att lära sig språk och kommunicera. Den ska även bidra till att eleven utvecklar ett källkritiskt förhållningssätt och grundläggande digitala färdigheter. Undervisningen i kursen 1D ska ge eleven förutsättningar att utveckla – förståelse av talad svenska, – förståelse av skriven svenska, – förmåga att kommunicera muntligt på svenska, och – förmåga att kommunicera skriftligt på svenska.

text: Centralt innehåll

text: Lyssna och läsa

text: – Enkla berättelser, beskrivningar och dialoger. Enkla nyheter, meddelan- 10 den och instruktioner, till exempel manualer.

text: Samtala, tala och skriva

text: – Enkla samtal och diskussioner som förekommer till exempel på arbetsplatser. Anpassning till samtalspartner. Att inleda, upprätthålla och avsluta samtal och diskussioner samt föra dem framåt. – Att ställa och besvara frågor som förekommer till exempel vid studie- och yrkesvägledning samt anställningsintervju. – Att framföra och efterfråga önskemål, information och tankar. Att uttrycka och bemöta åsikter. – Enkla berättelser, beskrivningar och presentationer, till exempel om egna och andras erfarenheter, känslor och åsikter. Enkla meddelanden och instruktioner. – Anpassning av kommunikation till syfte, mottagare och situation. – Bearbetning av muntlig och skriftlig produktion utifrån respons. – Enkla muntliga och skriftliga sammanfattningar. Att återge huvudinnehållet och identifiera väsentliga detaljer. – Strategier för att stödja kommunikationen i tal och skrift, till exempel att omformulera sig. – Studieteknik för att lära och minnas, till exempel att använda sig av stödord och tankekartor. – Verktyg för att tala och skriva.

text: Språkliga företeelser

text: – Uttal, betoning och satsmelodi. – Samband mellan ljud och bokstav. – Utbyggnad av och variation i ordförråd. Ords böjningsformer, däribland tempus, bestämdhet och kongruens. Stavning. – Meningsbyggnad i huvudsatser och bisatser. Variation i meningsbyggnad. Interpunktion. – Textbindning. Sambandsord och uttryck för tid, plats, orsak och förtydligande. – Textstruktur, däribland enkel disposition och styckeindelning.

text: – Digitala verktyg för att lära och kommunicera samt för att lösa enkla uppgifter, till exempel textredigerare och presentationsverktyg. – Kännetecken för och skillnad mellan olika typer av information. Några källkritiska frågor.

text: Betygskriterier

text: Betygskriterier för betyget Godkänt

text: Eleven lyssnar och visar förståelse av tydligt talad svenska om bekanta ämnen. Eleven läser och visar förståelse av texter om bekanta ämnen. I sin muntliga kommunikation uttrycker sig eleven begripligt och till viss del sammanhängande samt med viss anpassning till syfte och mottagare. Eleven talar och samtalar om bekanta ämnen samt upprätthåller samtalen på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven visar viss språklig variation. I sin skriftliga kommunikation uttrycker sig eleven begripligt och till viss del sammanhängande samt med viss anpassning till syfte och mottagare. Eleven skriver enkla informella och mer formella texter med ett i huvudsak fungerande struktur om bekanta ämnen. Eleven använder med viss säkerhet grammatiska strukturer och visar viss språklig variation.

text: Bilaga 2

text: Kurs: 2B

text: Kurskod: VSFI2B0

text: Verksamhetspoäng: 600

text: Kursen 2B riktar sig till en elev som behöver lära sig grunderna i svenska språket och få stöd i sin läs- och skrivutveckling. Kursen är avsedd för en elev som har läs- och skrivfärdigheter på annat språk än svenska samt har erfarenhet av formella studier och av att använda skrift i olika sammanhang.

text: Syfte

text: Undervisningen ska syfta till att eleven utvecklar grundläggande kunskaper i det svenska språket samt en förmåga att använda dessa kunskaper i vanliga situationer i vardags-, samhälls- och arbetsliv samt vid studier. På så sätt får eleven möjlighet att utveckla ett funktionellt andraspråk. Undervisningen ska leda till att eleven utvecklar sin kommunikativa språkförmåga. Det innebär att förstå talad och skriven svenska samt att tala, samtala och skriva på svenska. Det innebär också att anpassa sitt språk till syfte, mottagare och situation. Undervisningen ska fokusera på att utveckla elevens fonologiska medvetenhet samt stödja elevens läs- och skrivutveckling. Undervisningen ska utgå från det talade svenska språket i vardagen och präglas av muntlig interaktion. Därför ska eleven få rika möjligheter att kommunicera på svenska i relevanta och meningsfulla sammanhang. Undervisningen ska utgå från elevens erfarenheter, kunskaper och mål med studierna. Den ska röra personer, platser och aktiviteter som är relevanta och välbekanta för eleven. Undervisningen ska även dra nytta av elevens flerspråkighet och stärka elevens tilltro till sin förmåga att använda svenska i tal och skrift. Där det är lämpligt kan undervisningen innehålla jämförelser mellan svenska och andra språk som eleven kan. Undervisningen ska ge eleven möjlighet att utveckla strategier och studieteknik för att lära sig språk och kommunicera. Den ska även bidra till att eleven utvecklar ett källkritiskt förhållningssätt och grundläggande digitala färdigheter. Undervisningen i kursen 2B ska ge eleven förutsättningar att utveckla – förståelse av talad svenska, – förståelse av skriven svenska, – förmåga att kommunicera muntligt på svenska, och – förmåga att kommunicera skriftligt på svenska.

text: Centralt innehåll

text: Lyssna och läsa

text: – Enkla berättelser, beskrivningar och dialoger. Enkla nyheter, meddelanden och instruktioner, till exempel vägbeskrivningar. – Enkel information. Scheman och tabeller, till exempel för lektioner, resvägar och mötestider. Symboler, bilder och kartor över närmiljön. – Strategier för att lyssna, läsa och förstå, till exempel att identifiera enskilda språkljud, uppfatta betydelsebärande ord och lyssna om eller läsa om. – Studieteknik för att lära och minnas. – Verktyg för att underlätta förståelsen när man lyssnar och läser, till exempel talsyntes och översättningsappar.

text: Samtala, tala och skriva

text: – Enkla samtal som förekommer till exempel i affären och på vårdcentralen. Anpassning till samtalspartner. Att inleda, upprätthålla och avsluta samtal. – Att ställa och besvara enkla frågor som förekommer till exempel vid egna studier och inköp. – Att framföra och efterfråga önskemål, information och åsikter. – Enkla berättelser, beskrivningar och presentationer, till exempel om egna erfarenheter och känslor. Enkla meddelanden och instruktioner. – Anpassning av kommunikation till syfte, mottagare och situation. – Bearbetning av muntlig och skriftlig produktion utifrån respons. – Att muntligt återge huvudinnehållet utifrån något man har upplevt, hört eller läst. – Strategier för att stödja kommunikationen i tal och skrift, till exempel att använda gester och kroppsspråk samt be om upprepning och förtydligande. – Studieteknik för att lära och minnas. – Verktyg för att tala och skriva, till exempel uppläsningsprogram och översättningsappar.

text: Språkliga företeelser

text: – Satsmelodi i påståenden och frågor. Uttal och betoning av ord och fraser, till exempel skillnad mellan lång och kort vokal respektive konsonant. – Samband mellan ljud och bokstav. – Alfabetet och alfabetisk ordning. – Ord, fraser och uttryck. Ords böjningsformer, däribland tempus och numerus. Stavning. – Tal 0–1 000 och ordningstal. – Klockan, datum och enkla tidsangivelser. – Meningsbyggnad i påståenden och frågor. Interpunktion, däribland punkt och frågetecken. Mellanrum mellan ord. – Textbindning och enkla sambandsord. Enkla inlednings- och avslutningsfraser.

text: Betygskriterier

text: Betygskriterier för betyget Godkänt

text: Kurs: 2C

text: Kurskod: VSFI2C0

text: Verksamhetspoäng: 800

text: Kursen 2C riktar sig till en elev som behöver fortsätta lära sig grunderna i svenska språket och få fortsatt stöd i sin läs- och skrivutveckling. Kursen är avsedd för en elev som har läs- och skrivfärdigheter på svenska och något annat språk. Eleven har erfarenhet av formella studier och av att använda skrift i olika sammanhang.

text: Syfte

text: Undervisningen ska syfta till att eleven utvecklar grundläggande kunskaper i det svenska språket samt en förmåga att använda dessa kunskaper i vanliga situationer i vardags-, samhälls- och arbetsliv samt vid studier. På så sätt får eleven möjlighet att utveckla ett funktionellt andraspråk. Undervisningen ska leda till att eleven utvecklar sin kommunikativa språkförmåga. Det innebär att förstå talad och skriven svenska samt att tala, samtala och skriva på svenska. Det innebär också att anpassa sitt språk till syfte, mottagare och situation. Undervisningen ska fokusera på att utveckla elevens fonologiska medvetenhet samt stödja elevens läs- och skrivutveckling. Undervisningen ska utgå från det talade svenska språket i vardagen och präglas av muntlig interaktion. Därför ska eleven få rika möjligheter att kommunicera på svenska i relevanta och meningsfulla sammanhang. Undervisningen ska utgå från elevens erfarenheter, kunskaper och mål med studierna. Den ska röra personer, platser och aktiviteter som är relevanta och bekanta för eleven. Undervisningen ska även dra nytta av elevens flerspråkighet och stärka elevens tilltro till sin förmåga att använda svenska i tal 15

text: och skrift. Där det är lämpligt kan undervisningen innehålla jämförelser mellan svenska och andra språk som eleven kan. Undervisningen ska ge eleven möjlighet att utveckla strategier och studieteknik för att lära sig språk och kommunicera. Den ska även bidra till att eleven utvecklar ett källkritiskt förhållningssätt och grundläggande digitala färdigheter. Undervisningen i kursen 2C ska ge eleven förutsättningar att utveckla – förståelse av talad svenska, – förståelse av skriven svenska, – förmåga att kommunicera muntligt på svenska, och – förmåga att kommunicera skriftligt på svenska.

text: Centralt innehåll

text: Lyssna och läsa

text: Samtala, tala och skriva

text: – Enkla samtal och diskussioner som förekommer till exempel i kollektivtrafiken och på vårdcentralen. Anpassning till samtalspartner. Att inleda, upprätthålla och avsluta samtal och diskussioner samt föra dem framåt. – Att ställa och besvara frågor som förekommer till exempel vid inköp samt studie- och yrkesvägledning. – Att framföra och efterfråga önskemål, information, tankar och åsikter. – Enkla berättelser, beskrivningar och presentationer, till exempel om egna och andras erfarenheter och känslor. Enkla meddelanden och instruktioner. – Anpassning av kommunikation till syfte, mottagare och situation. – Bearbetning av muntlig och skriftlig produktion utifrån respons. – Enkla muntliga sammanfattningar. Att återge huvudinnehållet och identifiera väsentliga detaljer. – Strategier för att stödja kommunikationen i tal och skrift, till exempel att be om upprepning och förtydligande. – Studieteknik för att lära och minnas, till exempel att använda sig av stödord. – Verktyg för att tala och skriva.

text: Språkliga företeelser

text: – Uttal, betoning och satsmelodi. – Utbyggnad av och variation i ordförråd. Ords böjningsformer, däribland tempus, numerus och bestämdhet. Stavning. – Klockan, datum, ordningstal och enkla tidsangivelser. – Meningsbyggnad i huvudsatser och enkla bisatser. Variation i meningsbyggnad. Interpunktion. – Textbindning. Enkla sambandsord och uttryck för tid, plats, orsak och förtydligande. – Enkel textstruktur. Att dela upp en text i inledning, huvudinnehåll och avslutning.

text: Betygskriterier

text: Betygskriterier för betyget Godkänt

text: Kurs: 2D

text: Kurskod: VSFI2D0

text: Verksamhetspoäng: 700

text: Kursen 2D riktar sig till en elev som behöver fortsätta lära sig grunderna i svenska språket och få fortsatt stöd i sin läs- och skrivutveckling. Kursen är avsedd för en elev som har läs- och skrivfärdigheter på svenska och något annat språk. Eleven har erfarenhet av formella studier och av att använda skrift i olika sammanhang.

text: Syfte

text: Undervisningen ska syfta till att eleven utvecklar grundläggande kunskaper i det svenska språket samt en förmåga att använda dessa kunskaper i informella och mer formella situationer i vardags-, samhälls- och arbetsliv samt vid studier. På så sätt får eleven möjlighet att utveckla ett funktionellt andraspråk. Undervisningen ska leda till att eleven utvecklar sin kommunikativa språkförmåga. Det innebär att förstå talad och skriven svenska samt att tala, samtala och skriva på svenska. Det innebär också att anpassa sitt språk till syfte, mottagare och situation. Undervisningen ska fokusera på att utveckla elevens fonologiska medvetenhet samt stödja elevens läs- och skrivutveckling. Undervisningen ska utgå från det talade svenska språket och präglas av muntlig interaktion. Därför ska eleven få rika möjligheter att kommunicera på svenska i relevanta och meningsfulla sammanhang. Undervisningen ska utgå från elevens erfarenheter, kunskaper och mål med studierna. Den ska röra personer, platser och aktiviteter som är relevanta och bekanta för eleven. Undervisningen ska även dra nytta av elevens flerspråkighet och stärka elevens tilltro till sin förmåga att använda svenska i tal och skrift. Där det är lämpligt kan undervisningen innehålla jämförelser mellan svenska och andra språk som eleven kan. Undervisningen ska ge eleven möjlighet att utveckla strategier och studieteknik för att lära sig språk och kommunicera. Den ska även bidra till att eleven utvecklar ett källkritiskt förhållningssätt och grundläggande digitala färdigheter. Undervisningen i kursen 2D ska ge eleven förutsättningar att utveckla – förståelse av talad svenska, – förståelse av skriven svenska, – förmåga att kommunicera muntligt på svenska, och – förmåga att kommunicera skriftligt på svenska.

text: Centralt innehåll

text: Lyssna och läsa

text: – Enkla berättelser, beskrivningar och dialoger. Enkla nyheter, meddelanden och instruktioner, till exempel manualer. – Enkel information. Tabeller, diagram och kartor. – Enkla skönlitterära texter och enkel sakprosa. – Strategier för att lyssna, läsa och förstå, till exempel att dra slutsatser om sammanhanget, identifiera syftet med texten och läsa mellan raderna. – Studieteknik för att lära och minnas. – Verktyg för att underlätta förståelsen när man lyssnar och läser.

text: Samtala, tala och skriva

text: Språkliga företeelser

text: – Uttal, betoning och satsmelodi. – Utbyggnad av och variation i ordförråd. Ords böjningsformer, däribland tempus, bestämdhet och kongruens. Stavning. – Meningsbyggnad i huvudsatser och bisatser. Variation i meningsbyggnad. Interpunktion. – Textbindning. Sambandsord och uttryck för tid, plats, orsak och förtydligande. – Textstruktur, däribland enkel disposition och styckeindelning.

text: Betygskriterier

text: Betygskriterier för betyget Godkänt

text: Bilaga 3

text: Kurs: 3C

text: Kurskod: VSFI3C0

text: Verksamhetspoäng: 500

text: Kursen 3C riktar sig till en elev som behöver lära sig grunderna i svenska språket. Kursen är avsedd för en elev som har bred erfarenhet av formella studier och av att använda skrift i olika sammanhang.

text: Syfte

text: Undervisningen ska syfta till att eleven utvecklar grundläggande kunskaper i det svenska språket samt en förmåga att använda dessa kunskaper i vanliga situationer i vardags-, samhälls- och arbetsliv samt vid studier. På så sätt får eleven möjlighet att utveckla ett funktionellt andraspråk. Undervisningen ska leda till att eleven utvecklar sin kommunikativa språkförmåga. Det innebär att förstå talad och skriven svenska samt att tala, samtala och skriva på svenska. Det innebär också att anpassa sitt språk till syfte, mottagare och situation. Undervisningen ska utgå från det talade svenska språket i vardagen och präglas av muntlig interaktion. Därför ska eleven få rika möjligheter att kommunicera på svenska i relevanta och meningsfulla sammanhang. Undervisningen ska utgå från elevens erfarenheter, kunskaper och mål med studierna. Den ska röra personer, platser och aktiviteter som är relevanta och bekanta för eleven. Undervisningen ska även dra nytta av elevens flerspråkighet och stärka elevens tilltro till sin förmåga att använda svenska i tal och skrift. Där det är lämpligt kan undervisningen innehålla jämförelser mellan svenska och andra språk som eleven kan. Undervisningen ska ge eleven möjlighet att utveckla strategier för att lära sig språk och kommunicera. Den ska även bidra till att eleven utvecklar ett källkritiskt förhållningssätt och grundläggande digitala färdigheter. Undervisningen i kursen 3C ska ge eleven förutsättningar att utveckla – förståelse av talad svenska, – förståelse av skriven svenska, – förmåga att kommunicera muntligt på svenska, och – förmåga att kommunicera skriftligt på svenska.

text: Centralt innehåll

text: Lyssna och läsa

text: – Enkla berättelser, beskrivningar och dialoger. Enkla nyheter, meddelanden och instruktioner, till exempel vägbeskrivningar. – Enkel information. Scheman och tabeller, till exempel för resvägar samt mötes- och arbetstider. Diagram och kartor. – Enkla skönlitterära texter och enkel sakprosa. 21

text: – Inlärningsstrategier och strategier för att lyssna, läsa och förstå, till exempel att identifiera enskilda språkljud och uppfatta betydelsebärande ord. – Verktyg för att underlätta förståelsen när man lyssnar och läser, till exempel ordbok och översättningsappar.

text: Samtala, tala och skriva

text: – Enkla samtal och diskussioner som förekommer till exempel i kollektivtrafiken och på vårdcentralen. Anpassning till samtalspartner. Att inleda, upprätthålla och avsluta samtal och diskussioner samt föra dem framåt. – Att ställa och besvara frågor som förekommer till exempel vid inköp samt studie- och yrkesvägledning. – Att framföra och efterfråga önskemål, information, tankar och åsikter. – Enkla berättelser, beskrivningar och presentationer, till exempel om egna och andras erfarenheter och känslor. Enkla meddelanden och instruktioner. – Anpassning av kommunikation till syfte, mottagare och situation. – Bearbetning av muntlig och skriftlig produktion utifrån respons. – Enkla muntliga sammanfattningar. Att återge huvudinnehållet och identifiera väsentliga detaljer. – Strategier för att stödja kommunikationen i tal och skrift, till exempel att be om upprepning och förtydligande. – Verktyg för att tala och skriva.

text: Språkliga företeelser

text: – Satsmelodi i påståenden och frågor. Uttal och betoning av ord och fraser. – Samband mellan ljud och bokstav, till exempel skillnad mellan lång och kort vokal respektive konsonant. – Alfabetet och alfabetisk ordning. – Ord, fraser och uttryck. Utbyggnad av och variation i ordförråd. Ords böjningsformer, däribland tempus, numerus och bestämdhet. Stavning. – Tal 0–1 000. – Klockan, datum, ordningstal och enkla tidsangivelser. – Meningsbyggnad i huvudsatser och enkla bisatser. Variation i meningsbyggnad. Interpunktion. – Textbindning. Enkla sambandsord och uttryck för tid, plats, orsak och förtydligande. – Enkel textstruktur. Att dela upp en text i inledning, huvudinnehåll och avslutning.

text: – Digitala verktyg för att lära och kommunicera samt för att lösa enkla uppgifter, till exempel lärplattformar, textredigerare och appar. – Kännetecken för och skillnad mellan olika typer av information. Några källkritiska frågor.

text: Betygskriterier

text: Betygskriterier för betyget Godkänt

text: Kurs: 3D

text: Kurskod: VSFI3D0

text: Verksamhetspoäng: 300

text: Kursen 3D riktar sig till en elev som behöver fortsätta lära sig grunderna i svenska språket. Kursen är avsedd för en elev som har bred erfarenhet av formella studier och av att använda skrift i olika sammanhang.

text: Syfte

text: Undervisningen ska syfta till att eleven utvecklar grundläggande kunskaper i det svenska språket samt en förmåga att använda dessa kunskaper i informella och mer formella situationer i vardags-, samhälls- och arbetsliv samt vid studier. På så sätt får eleven möjlighet att utveckla ett funktionellt andraspråk. Undervisningen ska leda till att eleven utvecklar sin kommunikativa språkförmåga. Det innebär att förstå talad och skriven svenska samt att tala, samtala och skriva på svenska. Det innebär också att anpassa sitt språk till syfte, mottagare och situation. Undervisningen ska utgå från det talade svenska språket och präglas av muntlig interaktion. Därför ska eleven få rika möjligheter att kommunicera på svenska i relevanta och meningsfulla sammanhang. Undervisningen ska utgå från elevens erfarenheter, kunskaper och mål med studierna. Den ska röra personer, platser och aktiviteter som är relevanta och bekanta för eleven. Undervisningen ska även dra nytta av elevens flerspråkighet och stärka elevens tilltro till sin förmåga att använda svenska i tal och skrift. Där det är lämpligt kan undervisningen innehålla jämförelser mellan svenska och andra språk som eleven kan.

text: Undervisningen ska ge eleven möjlighet att utveckla strategier för att lära sig språk och kommunicera. Den ska även bidra till att eleven utvecklar ett källkritiskt förhållningssätt och grundläggande digitala färdigheter. Undervisningen i kursen 3D ska ge eleven förutsättningar att utveckla – förståelse av talad svenska, – förståelse av skriven svenska, – förmåga att kommunicera muntligt på svenska, och – förmåga att kommunicera skriftligt på svenska.

text: Centralt innehåll

text: Lyssna och läsa

text: – Enkla berättelser, beskrivningar och dialoger. Enkla nyheter, meddelanden och instruktioner, till exempel manualer. – Enkel information. Tabeller, diagram och kartor. – Enkla skönlitterära texter och enkel sakprosa. – Inlärningsstrategier och strategier för att lyssna, läsa och förstå, till exempel att dra slutsatser om sammanhanget, identifiera syftet med texten och läsa mellan raderna. – Verktyg för att underlätta förståelsen när man lyssnar och läser.

text: Samtala, tala och skriva

text: – Enkla samtal och diskussioner som förekommer till exempel på arbetsplatser. Anpassning till samtalspartner. Att inleda, upprätthålla och avsluta samtal och diskussioner samt föra dem framåt. – Att ställa och besvara frågor som förekommer till exempel vid studie- och yrkesvägledning samt anställningsintervju. – Att framföra och efterfråga önskemål, information och tankar. Att uttrycka och bemöta åsikter. – Enkla berättelser, beskrivningar och presentationer, till exempel om egna och andras erfarenheter, känslor och åsikter. Enkla meddelanden och instruktioner. – Anpassning av kommunikation till syfte, mottagare och situation. – Bearbetning av muntlig och skriftlig produktion utifrån respons. – Enkla muntliga och skriftliga sammanfattningar. Att återge huvudinnehållet och identifiera väsentliga detaljer. – Strategier för att stödja kommunikationen i tal och skrift, till exempel att omformulera sig. – Verktyg för att tala och skriva.

text: Språkliga företeelser

text: – Uttal, betoning och satsmelodi. – Utbyggnad av och variation i ordförråd. Ords böjningsformer, däribland tempus, bestämdhet och kongruens. Stavning.

text: Betygskriterier

text: Betygskriterier för betyget Godkänt

text: Eleven lyssnar och visar förståelse av tydligt talad svenska om bekanta ämnen. Eleven läser och visar förståelse av texter om bekanta ämnen. I sin muntliga kommunikation uttrycker sig eleven begripligt och till viss del sammanhängande samt med viss anpassning till syfte och mottagare. Eleven talar och samtalar om bekanta ämnen samt upprätthåller samtalen på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven visar viss språklig variation. I sin skriftliga kommunikation uttrycker sig eleven begripligt och till viss del sammanhängande samt med viss anpassning till syfte och mottagare. Eleven skriver enkla informella och mer formella texter med i huvudsak fungerande struktur om bekanta ämnen. Eleven använder med viss säkerhet grammatiska strukturer och visar viss språklig variation.

text: Bilaga 4

text: Kurs: Grundläggande läs- och skrivinlärning

text: Kurskod: VSFILS0

text: Verksamhetspoäng: 400

text: Kursen grundläggande läs- och skrivinlärning riktar sig till en elev som behöver lära sig att läsa och skriva på svenska. Eleven saknar eller har liten erfarenhet av formella studier. Eleven kan ha viss erfarenhet av skrift i olika sammanhang.

text: Syfte

text: Undervisningen ska syfta till att eleven utvecklar grundläggande kunskaper om bokstäver och siffror samt en förmåga att använda dessa kunskaper för att läsa, skriva och tala på svenska. Undervisningen ska fokusera på sambandet mellan ljud och bokstav och på att utveckla elevens fonologiska medvetenhet. Den ska dra nytta av elevens flerspråkighet och stärka elevens tilltro till sin förmåga att läsa, skriva, tala och samtala på svenska. Undervisningen ska utgå från elevens behov av skrift i vardagen och präglas av muntlig interaktion. Den ska röra personer, platser och aktiviteter som är relevanta och välbekanta för eleven. Där det är lämpligt kan undervisningen innehålla jämförelser mellan svenska och andra språk som eleven kan. Undervisningen ska ge eleven möjlighet att utveckla strategier och digitala färdigheter som stödjer den egna läs- och skrivinlärningen. Undervisningen i kursen grundläggande läs- och skrivinlärning ska ge eleven

text: förutsättningar att utveckla

text: – förmåga att läsa på svenska, och – förmåga att skriva på svenska.

text: Centralt innehåll

text: Läsa och skriva

text: – Samband mellan ljud och bokstav. – Kombinera bokstäver till ord. Motorisk färdighetsträning. – Läsriktning, skrivriktning och skrivlinjer. – Konkret och relevant information, däribland namn, personnummer och adress. Ord och fraser. – Tal 0–100. – Strategier för att avkoda och förstå, till exempel att känna igen bokstäver, ordbilder och symboler. – Studieteknik för att lära och minnas. – Digitala verktyg för att stödja läs- och skrivinlärning.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Uttal av bokstäver, ord, fraser och tal. – Korta och enkla samtal. Hälsningsfraser, instruktioner, frågor och svar.

text: Betygskriterier

text: Betygskriterier för betyget Godkänt

text: Eleven läser välbekanta ord på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven skriver välbekanta ord och siffror på ett i huvudsak fungerande sätt.

text: Kurs: Latinisering

text: Kurskod: VSFILA0

text: Verksamhetspoäng: 100

text: Kursen latinisering riktar sig till en elev som behöver lära sig att omsätta sina läs- och skrivfärdigheter till svenska. Kursen är avsedd för en elev som läser och skriver på ett språk som inte tillämpar det latinska alfabetet. Eleven har erfarenhet av formella studier och att använda skrift i olika sammanhang.

text: Syfte

text: Undervisningen ska syfta till att eleven utvecklar grundläggande kunskaper om det svenska skriftspråket samt en förmåga att använda dessa kunskaper för att läsa, skriva och tala på svenska. Undervisningen ska fokusera på sambandet mellan det talade och skrivna svenska språket och på att utveckla elevens fonologiska medvetenhet. Den ska dra nytta av elevens flerspråkighet och stärka elevens tilltro till sin förmåga att läsa, skriva, tala och samtala på svenska. Undervisningen ska utgå från elevnära situationer i vardagen och röra personer, platser och aktiviteter som är relevanta och välbekanta för eleven. Den ska även utgå från elevens läs- och skrivfärdigheter. Där det är lämpligt ska undervisningen innehålla jämförelser mellan svenska och andra språk som eleven kan. Undervisningen ska ge eleven möjlighet att utveckla strategier och digitala färdigheter som stödjer den egna läs- och skrivutvecklingen. Undervisningen i kursen latinisering ska ge eleven förutsättningar att ut-

text: veckla

text: Centralt innehåll

text: Läsa och skriva

text: – Samband mellan ljud och bokstav. – Alfabetet och alfabetisk ordning. 27

text: – Kombinera bokstäver till ord. Stavning. – Läsriktning, skrivriktning och skrivlinjer. – Kort och enkel information, till exempel meddelanden och instruktioner. – Tal 0–100. – Strategier för att läsa och förstå, till exempel att identifiera enskilda ljud och läsa om. – Studieteknik för att lära och minnas. – Digitala verktyg för att stödja läs- och skrivutveckling.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Uttal av bokstäver, ord, fraser och tal. – Korta och enkla samtal.

text: Betygskriterier

text: Betygskriterier för betyget Godkänt

text: Eleven läser välbekanta ord och fraser på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven skriver välbekanta ord och fraser på ett i huvudsak fungerande sätt.


identifier: SKOLFS 2026:7

title: Skolverkets föreskrifter om vissa belopp för elever vid fristående gymnasieskolor och anpassade gymnasieskolor, internationella skolor samt ersättning för visst stöd på introduktionsprogram avseende 2026

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om det grundbelopp som hemkommuner ska betala enligt

text: 16 kap. 55 § tredje stycket

text: och

text: 19 kap. 48 § fjärde stycket

text: skollagen (2010:800)

text: . Föreskrifterna innehåller vidare bestämmelser om det belopp en hemkommun ska betala enligt

text: 24 kap.

text: 6 a

text: och

text: 6 b §§

text: skollagen

text: . Föreskrifterna innehåller även bestämmelser om den ersättning som avses i

text: 17 kap. 35 § andra stycket 2 skollagen

text: Riksprislista för gymnasieskolan

text: I

text: 16 kap.

text: 55 §§

text: skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om hemkommuners skyldighet att lämna bidrag till huvudmän för fristående gymnasieskolor.

text: Grundbeloppet som hemkommuner ska betala enligt

text: 16 kap. 55 § tredje stycket skollagen (2010:800)

text: per elev, program och inriktning för 2026 anges i 6 §.

text: Belopp till internationella skolor på gymnasienivå

text: I

text: 24 kap.

text: 6 a

text: och

text: 6 b §§

text: skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om hemkommuners skyldighet att lämna bidrag till huvudmän för internationella skolor på gymnasienivå.

text: Beloppet som hemkommuner ska betala enligt

text: 24 kap. 6 b § 1 skollagen (2010:800)

text: Program Grundbelopp för år 2026 (kr/elev och bidragsår) exklusive inklusive måltider måltider

text: Barn- och fritidsprogrammet 114 300 121 200 Bygg- och anläggningsprogrammet exklusive 154 700 161 700 inriktning anläggningsfordon (utbildning som

text: har påbörjats före den 1 juli 2025)

text: Bygg- och anläggningsprogrammet inriktning 213 600 221 500 anläggningsfordon (utbildning som har på-

text: börjats före den 1 juli 2025)

text: Bygg- och anläggningsprogrammet exklusive 156 400 163 700 inriktning mark och anläggning (utbildning som

text: har påbörjats efter den 30 juni 2025)

text: Bygg- och anläggningsprogrammet inriktning 198 800 206 600 mark och anläggning (utbildning som har på-

text: börjats efter den 30 juni 2025)

text: El- och energiprogrammet 141 800 148 700 Ekonomiprogrammet 95 200 102 000 Estetiska programmet exklusive inriktning 128 600 135 100 musik Estetiska programmet inriktning musik 163 900 170 500 Fordons- och transportprogrammet exklusive 169 300 176 400 inriktning transport Fordons- och transportprogrammet inriktning 231 300 238 900 transport Frisör- och stylistprogrammet 141 400 147 900 Försäljnings- och serviceprogrammet 113 400 120 300 Handels- och administrationsprogrammet 117 100 125 000 Hantverksprogrammet 137 800 144 300 Hotell- och turismprogrammet 122 300 128 600 Humanistiska programmet 104 900 111 500 Industritekniska programmet 178 100 185 500 Naturvetenskapsprogrammet 104 500 111 300 Naturbruksprogrammet inriktning djurvård 234 100 243 700 Naturbruksprogrammet inriktning hästhållning 263 900 274 100 Naturbruksprogrammet inriktning lantbruk 291 800 302 700 Naturbruksprogrammet inriktning naturturism 272 100 285 500 Naturbruksprogrammet inriktning skogsbruk 298 100 308 200 Naturbruksprogrammet inriktning trädgård 303 700 313 800 2 Restaurang- och livsmedelsprogrammet 163 400 170 000

text: Samhällsvetenskapsprogrammet 95 800 102 600 Teknikprogrammet 115 200 121 900 VVS- och fastighetsprogrammet 154 900 161 700 Vård- och omsorgsprogrammet 124 600 131 500

text: Riksprislista för anpassade gymnasieskolan

text: I

text: 19 kap.

text: 48 §§

text: skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om hemkommuners skyldighet att lämna bidrag till huvudmän för fristående anpassade gymnasieskolor.

text: 19 kap. 48 § fjärde stycket skollagen (2010:800)

text: per elev för 2026 anges i 9 §.

text: Utbildning i anpassade gymnasieskolan Grundbelopp för år 2026

text: Anpassade gymnasieskolan 422 900 430 800

text: Ersättning för visst stöd på introduktionsprogram

text: I

text: 17 kap. 35 § skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om hemkommuners skyldighet att lämna bidrag till huvudmän för fristående gymnasieskolor för visst stöd.

text: Ersättning för det stöd som avses i

text: 17 kap. 35 § andra stycket 2 skollagen (2010:800)

text: ska för 2026 uppgå till 5 000 kr per elev och ämne. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 februari 2026 och gäller till och med den 31 december 2026. 2. Föreskrifterna ska tillämpas från och med den 1 januari 2026.

text: På Skolverkets vägnar

text: CHRISTINA MÅNBERG Petter Björnson Wikström


identifier: SKOLFS 2026:8

title: Skolverkets föreskrifter om interkommunal ersättning för visst stöd på introduktionsprogram avseende 2026

text: Dessa föreskrifter gäller för det stöd inom den interkommunala ersättningen som avses i

text: 17 kap. 24 § första stycket 2 skollagen (2010:800)

text: Ersättning

text: Ersättning för det stöd som avses i 1 § ska för 2026 uppgå till 5 000 kr per elev och ämne. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 februari 2026 och gäller till och med den 31 december 2026. 2. Föreskrifterna ska tillämpas från och med den 1 januari 2026. På Skolverkets vägnar CHRISTINA MÅNBERG Petter Björnson Wikström