title: Föreskrifter om aspirantutbildning

text: Enligt

text: 4 § förordningen (2014:1105)

text: om utbildning till polisman omfat tar grundutbildningen till polisman polisprogrammet och sex månaders aspi rantutbildning vid Polismyndigheten. Den som genomgår polisprogrammet och uppfyller de krav som Polismyndigheten ställer, och som inte är föremål för avskiljande eller avstängning enligt 11 eller 12 §§ förordningen om utbild ning till polisman, får anställas som polisaspirant vid Polismyndigheten under den tid som aspirantutbildningen fullgörs vid myndigheten. I den funktionsinriktade polisutbildningen ska det enligt 7 § förordningen om utbildning till polisman ingå sex månaders aspirantutbildning. Utbildning en ska fullgöras vid Polismyndigheten. Den som genomgår funktionsinriktad polisutbildning och uppfyller de krav som Polismyndigheten ställer får anstäl las som polisaspirant vid myndigheten under den tid som aspirantutbildningen fullgörs vid myndigheten. Anställning som polisaspirant (aspirantanställning) erbjuds med stöd av

text: 9 § anställningsförordningen (1994:373)

text: Den som anställs som polisaspirant ska – ha genomgått polisprogrammet eller motsvarande studier på den funk tionsinriktade polisutbildningen med godkänt resultat, – uppfylla de krav som Polismyndigheten har fastställt, – vara godkänd vid säkerhetsprövningen, och – vara godkänd på den lämplighetsbedömning avseende polisyrket som görs löpande under hela utbildningstiden.

text: Av

text: 2 § polisförordningen (2014:1104)

text: framgår att en polisaspirant är polisman under tjänstgöringstid vid Polismyndigheten. Polisaspirantens tjänstekort och polisbricka ska förvaras inlåst vid Polismyndigheten där utbildningen genomförs när polisaspiranten inte är i tjänst.

text: Polismyndigheten beslutar hur polisaspiranter ska fördelas till polis regionerna.

text: Polismyndigheten ansvarar för genomförandet av aspirantutbildningen. Aspirantutbildningen omfattar sex månaders utbildning vid ett polisområde och ska genomföras enligt fastställd nationell kursplan och nationell kursbe skrivning för aspirantutbildningen. Polisaspiranten ska under aspirantutbildningen utveckla och befästa sin yrkeskompetens genom att under handledning omsätta teoretiska kunskaper i praktiskt handlande. Polisaspiranten ska också utveckla sina kunskaper och förmågor samt uppvisa sådan lämplighet för polisyrket som överensstämmer med de krav som Polismyndigheten har fastställt.

text: Polisaspiranten är inte en ordinarie resurs under aspirantutbildning och ska inte heller ingå i minimibemanning eller arbeta planerad övertid. Att polis aspiranten inte är en ordinarie resurs innebär att han eller hon inte får utföra arbetsuppgifter som medför att polisaspiranten ersätter en ordinarie polisman. Polisaspiranten ska inte utföra andra arbetsuppgifter än sådana som framgår av fastställd nationell kursplan och nationell kursbeskrivning för aspirantut bildning och som bedöms i nationellt bedömningsunderlag.

text: Polisaspiranten ska under aspirantutbildningen inte genomgå andra utbildningar än de som anges i fastställd nationell kursplan och nationell kursbeskrivning för aspirantutbildning.

text: Vid sjukdom, föräldraledighet eller annan giltig frånvaro som överstiger totalt tio arbetspass får uppehåll göras i aspirantutbildningen och motsvarande tid läggas till utbildningen då den återupptas.

text: Roller och ansvar

text: Polismyndigheten ska planera och genomföra aspirantutbildning enligt fastställd nationell kursplan och nationell kursbeskrivning för aspirantutbild ningen. Polismyndigheten ska utse nationellt ansvariga för aspirantutbildning samt aspirantutbildningsansvarig i varje polisregion.

text: Polisregionerna ska utse aspirantansvariga i respektive polisområde som ska ansvara för samordning och planering av aspirantutbildning.

text: Polismyndigheten ska under aspirantutbildningen handleda och instruera polisaspiranter genom utsedda aspiranthandledare och aspirant instruktörer.

text: Aspiranthandledaren ska ge återkoppling till polisaspiranten och bedöma uppnådda resultat. Handledningssamtal ska ske kontinuerligt och minst varannan vecka. Hand ledning ska genomföras enskilt eller i grupp. Om schemalagd handledning inte kan genomföras på grund av sjukdom eller annan frånvaro ska förlorad hand ledningstid kompenseras.

text: En aspirantinstruktör ska vägleda polisaspiranten under respektive mo ment, som ingår i aspirantutbildningen. Aspirantinstruktören ska ansvara för att polisaspiranten ges möjlighet att utveckla och befästa sin yrkeskompetens samt stödja polisaspiranten genom att ge kontinuerlig återkoppling. Aspirant instruktören ska även upprätta och delge polisaspiranten det bedömnings underlag som ligger till grund för handledarens slutliga bedömning samt delge aspiranthandledare ifyllt bedömningsunderlag.

text: Polisaspiranten ska under aspirantutbildningen föra loggbok som ska ligga till grund för handledningssamtalen. Aspiranthandledare och aspirantinstruktörer ska dokumentera sin återkopp ling och bedömning av polisaspiranten.

text: Bedömning

text: Beslut om godkännande och underkännande

text: Polismyndigheten ska, med stöd av underlag och rekommendation från berörd polisregion, besluta om en polisaspirant är godkänd eller underkänd efter genomförd aspirantutbildning. Vid bedömningen ska polisaspirantens kunskaper, förmågor och lämplighet för yrket bedömas mot mål och syfte som anges i fastställd nationell kursplan och nationell kursbeskrivning för aspi rantutbildning samt mot de krav som Polismyndigheten har fastställt. För att bli godkänd på aspirantutbildningen ska polisaspiranten i det slutliga bedömningsunderlaget ha uppnått kompetens i samtliga bedömningsområden och anses som lämplig för polisyrket utifrån de krav som Polismyndigheten har fastställt.

text: Om Polismyndigheten bedömer att en polisaspirant inte är godkänd efter ordinarie aspirantutbildning kan aspirantutbildningen förlängas. Beslut om sådan förlängning ska endast fattas om det bedöms att polisaspiranten inom begränsad tid kan uppnå godkänt resultat. En förlängd aspirantutbildning enligt första stycket får endast erbjudas en gång. Förlängningen får inte understiga två månader eller överstiga sex måna der.

text: Handläggning vid bedömning

text: Vid bedömning av polisaspiranten ska aspirantinstruktören och aspi ranthandledaren använda det nationella bedömningsunderlaget samt bedöma polisaspirantens lämplighet för polisyrket utifrån de krav som Polismyndig heten har fastställt.

text: Aspiranthandledaren ska vid två tillfällen under aspirantutbildningen och en gång inför slutbedömningen upprätta bedömningsunderlag angående polisaspirantens kunskaper, förmågor och lämplighet för polisyrket.

text: Inför bedömning av polisaspiranten ska skriftlig dokumentation i form av nationellt bedömningsunderlag för instruktörer hämtas in från de aspirant instruktörer som har deltagit i polisaspirantens utbildning. Polisaspiranten ska få möjlighet att ta del av bedömningsunderlaget vid samtliga bedömningstillfällen. Det slutliga bedömningsunderlaget ska innehålla dokumentation av polis aspirantens utbildningsresultat. Dokumentationen ska hanteras enligt Polis  myndighetens gällande regler om diarieföring och arkivering.

text: Handläggning vid bedömning av brister i polisaspirantens kunskaper, förmågor och lämplighet för polisyrket

text: Om aspiranthandledaren, utifrån det nationella bedömningsunderlaget och de krav som Polismyndigheten har fastställt, bedömer att polisaspiranten inte har uppnått en tillfredsställande kompetensnivå givet den tid som polisaspiranten har deltagit i aspirantutbildningen ska aspiranthandledaren i samråd med aspirantansvarig upprätta en handlingsplan.

text: Om utvecklingsområden kvarstår inför det tredje och slutliga bedöm ningstillfället ska aspiranthandledaren göra en prognos avseende polisaspiran tens möjlighet att uppnå godkänt resultat inom tiden för den ordinarie aspi rantutbildningen. En positiv prognos är inte ett förhandsbesked om slutligt godkännande. Vid negativ prognos ska Polismyndigheten bedöma om polis aspiranten ska erbjudas en förlängd aspirantutbildning eller underkännas.

text: Handläggning vid förlängd aspirantutbildning

text: Vid en förlängd aspirantutbildning ska en ny handlingsplan upprättas av aspiranthandledaren i samråd med aspirantansvarig. Enbart de underkända bedömningspunkterna ska bedömas och dokumenteras. Handledningssamtal ska ske kontinuerligt och minst varannan vecka. Hand ledningen ska genomföras enskilt. Om schemalagd handledning inte kan genomföras på grund av sjukdom eller annan frånvaro, ska förlorad handled ningstid kompenseras. Återkoppling av handledningen samt tidpunkten för handledningstillfällena ska dokumenteras.

text: Polismyndigheten ska, med stöd av underlag och rekommendation från berörd polisregion, besluta om en polisaspirant är godkänd eller underkänd efter genomförd förlängd aspirantutbildning. Vid bedömningen ska polisaspi rantens kunskaper, förmågor och lämplighet för yrket bedömas mot de mål och syften som anges i fastställd nationell kursplan och nationell kursbeskriv ning för aspirantutbildningen samt mot de krav som Polismyndigheten har fastställt. För att bli godkänd på aspirantutbildningen ska polisaspiranten i det slutliga bedömningsunderlaget ha uppnått kompetens i samtliga bedömningsområden och anses som lämplig för polisyrket utifrån de krav som Polismyndigheten har fastställt.

text: En polisaspirant som under aspirantutbildningen inte kan inneha en säkerhetsskyddsklassad funktion eller som uppvisar sådana fysiska, psykiska eller medicinska hinder som skulle ha varit diskvalificerande vid antagning till grundutbildning till polisman, eller som på annat sätt visar sig uppenbart olämplig för fortsatt utbildning, får omedelbart underkännas på aspirantutbild ningen.

text: Polismyndigheten får, vid särskilda skäl, besluta om uppehåll i aspi rantutbildningen.

text: Polismyndigheten får besluta om undantag från dessa föreskrifter om det finns särskilda skäl.

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 21 oktober 2024. 2. Genom föreskrifterna upphävs Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: RPSFS 2009:6

text: ) om polismyndigheternas medverkan vid utbildning av polisaspiranter och nationell kursplan för aspirantutbildning, FAP 7611. 3. Föreskrifterna ska tillämpas även på aspirantutbildning som har påbörjats men inte slutförts före ikraftträdandet.

text: På Polismyndighetens vägnar

text: STEFAN HECTOR Sophia Rosenhamer Meffert (HRavdelningen)

text: Elanders Sverige AB, 2024


fs: pmfs

publisher: Polismyndigheten

title: Föreskrifter om taxa vid ersättningsskyldighet för kostnader för provtagning och analys av blod, urin och saliv

text: När ersättningsskyldighet för provtagning och analys enligt

text: 31 kap. 1 § första stycket rättegångsbalken

text: bestäms ska Polismyndighetens taxa vara 1 300 kr.

type: stycke

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2025.

text: På Polismyndighetens vägnar

text: PETRA LUNDH Maria Agge (Nationella operativa avdelningen)

text: Elanders Sverige AB, 2024

type: paragraf

type: foreskrift


title: Föreskrifter och allmänna råd om information om förenklad delgivning och tillgänglighetsdelgivning

text: Dessa föreskrifter och allmänna råd innehåller bestämmelser om 1. vad information om förenklad delgivning ska innehålla när den som är misstänkt för brott eller den som en utredning om självständigt förver kande rör får information enligt 33 kap. 6 § andra stycket rättegångsbal ken, och 2. vad information om tillgänglighetsdelgivning ska innehålla när den som är misstänkt för brott får information enligt 33 kap. 6 b § 1 och 2 rätte gångsbalken. Bestämmelserna i 8–13 §§ innehåller regler om hur och när information om förenklad delgivning och tillgänglighetsdelgivning ska lämnas och om doku mentation. De bestämmelserna gäller bara för Polismyndigheten och Säker hetspolisen.

text: Ord och uttryck

type: rubrik

text: Ord och uttryck som används i denna författning har samma betydelse som i

text: delgivningslagen (2010:1932)

text: och

text: delgivningsförordningen (2011:154)

text: Med myndigheten i 4–7 §§ avses den myndighet av Polismyndigheten, Säkerhetspolisen, Tullverket eller Kustbevakningen som lämnar informatio nen om förenklad delgivning eller tillgänglighetsdelgivning.

text: Innehållet i information om förenklad delgivning

text: Förenklad delgivning av stämning och andra handlingar i brottmål

text: Information om förenklad delgivning enligt

text: 33 kap. 6 § andra stycket rättegångsbalken

text: till den som är misstänkt för brott ska innehålla 1. information om att tingsrätten kan komma att använda förenklad delgiv ning för att delge stämning och andra handlingar i brottmål, om det vid

text: den tidpunkt då tingsrätten skickar handlingarna till delgivningsmottagaren inte har förflutit längre tid än sex månader sedan hon eller han delgavs infor mation om förenklad delgivning, 2. information om att förenklad delgivning innebär att a) den handling som ska delges skickas till delgivningsmottagarens senast kända adress, b) om handlingen har skickats med fysisk post, det närmast följande arbets dag till samma adress kommer skickas ett kontrollmeddelande om att handlingen har skickats, c) delgivningsmottagarens senast kända adress också kan utgöras av en elektronisk adress, exempelvis en e-postadress, om en sådan har använts i ärendet eller på något annat sätt har lämnats till myndigheten, d) handlingen och kontrollmeddelandet, när ett sådant skickas, får skickas till folkbokföringsadressen om den senast kända adressen inte kan användas och folkbokföringsadressen är en annan, och e) delgivning normalt kommer att anses ha skett två veckor efter det att den handling som ska delges skickades, 3. en uppmaning till delgivningsmottagaren att under den följande sexmånadersperioden minst en gång varannan vecka ta del av sin post eller motsvarande eller, om det inte är möjligt, höra av sig till myndigheten, och 4. en uppmaning till delgivningsmottagaren att anmäla ändrad adress till myndigheten. Informationen ska också innehålla en uppmaning till delgivningsmottaga ren att i stället höra av sig till och anmäla ändrad adress till Åklagarmyndig heten eller tingsrätten, om hon eller han har underrättats om att ärendet har överlämnats till åklagare eller tingsrätt.

text: Förenklad delgivning av stämning och andra handlingar i mål om självständigt förverkande

text: Det som föreskrivs i 4 § ska även gälla information om förenklad delgiv ning enligt

text: till den som en utred ning om självständigt förverkande rör. Vid tillämpningen ska det som sägs där om stämning och andra handlingar i brottmål avse stämning och andra hand lingar i mål om självständigt förverkande.

text: Allmänna råd till 4 och 5 §§

text: Delgivning av information om förenklad delgivning bör inte ske om del givningsmottagaren kan antas ha svårt att ta till sig innebörden av informa tionen, t.ex. på grund av berusning, stark sinnesrörelse, språksvårigheter eller andra särskilda omständigheter.

text: Tillgänglighetsdelgivning av underrättelse om slutförd förundersökning

text: Information om tillgänglighetsdelgivning enligt

text: 33 kap. 6 b § första stycket 1 rättegångsbalken

text: till den som är misstänkt för brott ska innehålla information om 1. att myndigheten kan komma att använda tillgänglighetsdelgivning för att delge en underrättelse om slutförd förundersökning enligt

text: 23 kap. 18 a § första stycket rättegångsbalken

text: , 2. att tillgänglighetsdelgivning innebär att a) den handling som ska delges hålls tillgänglig hos myndigheten antingen omedelbart eller från och med en i förväg bestämd tidpunkt, b) delgivning kommer att anses ha skett när tidpunkten i punkten 3 är pas serad eller, om handlingen hålls tillgänglig omedelbart, den tredje arbetsdagen efter det att delgivningsmottagaren har delgetts information om att tillgänglighetsdelgivning kan komma att användas, 3. från vilket datum och klockslag som handlingarna kommer att hållas till gängliga, och 4. på vilken plats som handlingarna kommer att hållas tillgängliga. Av

text: 20 d § delgivningsförordningen (2011:154)

text: följer att vid information om tillgänglighetsdelgivning när en handling hålls tillgänglig omedelbart ska del givningsmottagaren få kortfattad uppgift om vad handlingen avser.

text: Tillgänglighetsdelgivning av stämning och andra handlingar i brottmål

text: 33 kap. 6 b § första stycket 2 rättegångsbalken

text: till den som är misstänkt för brott ska innehålla information om 1. att tingsrätten kan komma att använda tillgänglighetsdelgivning för att delge stämning och andra handlingar i brottmål, 2. att tillgänglighetsdelgivning innebär att a) den handling som ska delges hålls tillgänglig hos myndigheten antingen omedelbart eller från och med en i förväg bestämd tidpunkt, b) delgivning kommer att anses ha skett när tidpunkten i punkten 3 är pas serad eller, om handlingen hålls tillgänglig omedelbart, den tredje arbets dagen efter det att delgivningsmottagaren har delgetts information om att tillgänglighetsdelgivning kan komma att användas, 3. från vilket datum och klockslag som handlingarna kommer att hållas till gängliga, 4. på vilken plats som handlingarna kommer att hållas tillgängliga, 5. preliminärt datum för huvudförhandling, om det är möjligt, och 6. att målet i vissa fall kan avgöras utan huvudförhandling. Av

text: Allmänna råd till 6 och 7 §§

text: Delgivning av information om tillgänglighetsdelgivning bör inte ske om delgivningsmottagaren kan antas ha svårt att ta till sig innebörden av infor mationen, t.ex. på grund av berusning, stark sinnesrörelse, språksvårigheter eller andra särskilda omständigheter.

text: Särskilda bestämmelser för Polismyndigheten och Säkerhetspolisen

text: Enligt

text: ska information om förenklad delgivning enligt bestämmelsen delges vid ett personligt samman träffande eller genom ljud- och bildöverföring. Av 33 kap. 6 b § rättegångsbal ken och

text: 53 § delgivningslagen (2010:1932)

text: framgår att detsamma gäller infor mation om tillgänglighetsdelgivning. Den som delger information om förenklad delgivning eller tillgänglighets delgivning genom ljud och bildöverföring ska använda ett itstöd som har godkänts av Polismyndigheten eller Säkerhetspolisen.

text: Delgivning av information om förenklad delgivning och tillgänglighets delgivning ska ske vid det första förhörstillfället med den som är skäligen misstänkt för brott.

text: Allmänna råd

text: Första förhörstillfället bör vara det tillfälle då den misstänkte vid en utred ning enligt

text: 23 kap. 22 § rättegångsbalken

text: tillfrågas om sin inställning till brottet eller då han eller hon underrättas om misstanken enligt

text: 23 kap. 18 § rättegångsbalken

text: Information om förenklad delgivning som delges vid ett personligt sammanträffande ska även lämnas skriftligen till delgivningsmottagaren. Av

text: 20 b § delgivningsförordningen (2011:154)

text: följer att information om tillgäng lighetsdelgivning som delges vid ett personligt sammanträffande ska lämnas skriftligen till delgivningsmottagaren.

text: Information om förenklad delgivning eller tillgänglighetsdelgivning som delges genom ljud och bildöverföring ska även skickas skriftligen till delgivningsmottagaren. Informationen ska skickas omedelbart efter att delgiv ningen har genomförts.

text: Den som har delgett information om förenklad delgivning eller till gänglighetsdelgivning ska dokumentera följande i Polismyndighetens eller Säkerhetspolisens utredningsstöd: 1. vem som har genomfört delgivningen, 2. tidpunkten för delgivningen, 3. uppgift om delgivningen har gjorts vid ett personligt sammanträffande eller genom ljud och bildöverföring, 4. om skriftlig information har överlämnats eller skickats och i så fall när, och 5. om tolk har använts vid delgivningen.

text: Bestämmelserna i 8–12 §§ ska tillämpas även när information om för enklad delgivning lämnas enligt

text: till den som en utredning om självständigt förverkande rör. Vid tillämpningen ska det som där sägs om den som är misstänkt för brott avse den som en utredning om självständigt förverkande rör.

text: Undantag

text: 1. Dessa föreskrifter och allmänna råd träder i kraft den 1 november 2025. 2. Genom föreskrifterna upphävs Polismyndighetens föreskrifter och all männa råd (

text: PMFS 2022:27

text: ) om information om förenklad delgivning enligt

text: , FAP 2612.

text: På Polismyndighetens vägnar

text: STEFAN HECTOR Katarina Bäckström (Nationella operativa avdelningen)

text: Elanders Sverige AB, 2025


title: Föreskrifter om statliga myndigheters hantering av skjutvapen

text: Dessa föreskrifter reglerar Kustbevakningens, Polismyndighetens, Säkerhetspolisens och Tullverkets hantering av tjänstepistol och förstärkningsvapen respektive förvaring av dessa skjutvapen med tillhörande ammunition i vissa fall. Föreskrifterna reglerar inte skjutvapen för utskjutning av tårgas, distraktionsgranater eller liknande eller skjutvapen enbart avsedda för våld mot föremål eller jaktvapen.

text: Definitioner

text: Nedanstående begrepp har i dessa föreskrifter följande betydelse.

text: Begrepp Innebörd

text: Behörighetsprov Myndighetens prov för att kontrollera att den som ska tilldelas eller har tilldelats skjutvapen har tillräckliga kunskaper och färdigheter för att hantera vapnet. Förstärkningsvapen Gevär, automatkarbiner, kulsprutor, kulsprutepistoler och därmed jämförliga skjutvapen som inte är avsedda för utskjutning av tårgas eller distraktionsgranater, skjutvapen endast avsedda för våld mot föremål eller jaktvapen enligt Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: NFS 2023:8

text: ) om vapen, vapentillbehör och ammunition för jakt. Förvaring Ordinarie förvaring eller förvaring i vissa fall enligt 15–18 §§ dessa föreskrifter.

text: Begrepp Innebörd

text: Mobil förvaringsanordning Tillgreppsskyddad anordning för medförande av förstärkningsvapen i tjänstefordon eller tjänstebåt under tjänstgöring. Myndigheten Kustbevakningen, Polismyndigheten, Säkerhetspolisen eller Tullverket. Ordinarie förvaring Förvaring av skjutvapen i myndighetens lokaler enligt

text: 11 § förordningen (1996:31)

text: om statliga myndigheters skjutvapen respektive 4 kap. Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: RPSFS 2005:9

text: ) om Polisens och andra statliga myndigheters förvaring och transport av skjutvapen och ammunition m.m., FAP 943-1. Skjutvapen Tjänstepistol och förstärkningsvapen. Ständig uppsikt Den som tilldelats skjutvapnet eller någon annan befattningshavare som i sina arbetsuppgifter har ansvar för skjutvapnet, har kontroll över skjutvapnet och kan uppmärksamma och vidta åtgärder för att förhindra obehörig åtkomst eller annan förlust. Tjänsteman Kustbevakningstjänsteman, polisman, tulltjänsteman.

text: Tilldelning av tjänstepistol eller förstärkningsvapen

text: Av

text: 8 § förordningen (1996:31)

text: om statliga myndigheters skjutvapen följer att skjutvapen endast får tilldelas den som bedöms pålitlig från säkerhetssynpunkt. För att få tilldelas skjutvapen ska tjänstemannen även: 1. vara i behov av det genom att regelbundet eller tillfälligt tjänstgöra i funktioner eller uppdrag där det ingår att utföra tjänsteåtgärder som kan medföra våldsanvändning, 2. med godkänt resultat ha genomgått den utbildning myndigheten beslutat och 3. inom 18 månader innan tilldelningen med godkänt resultat ha avlagt ett av myndigheten godkänt behörighetsprov för vapnet.

text: Skjutvapen får, utöver vad som sägs i 3 §, inom ramen för myndighetens beredskapsplanering tilldelas en tjänsteman som uppfyller kraven i 3 § 2–3 och har behov av att inneha skjutvapen för att kunna tjänstgöra i sådan tjänst som anges i 3 § 1 i händelse av kris eller krig.

text: Tilldelning av skjutvapen till instruktör

text: Skjutvapen får, utöver vad som sägs i 3 §, tilldelas en tjänsteman som uppfyller kraven i 3 § 2–3 och som har behov av att inneha skjutvapnet för att utbilda andra tjänstemän i användning av skjutvapen för våldsanvändning.

text: Hantering av skjutvapen

text: Skjutvapen får endast hanteras av den som har behov av det för att utföra sina arbetsuppgifter. Den som hanterar skjutvapnet är då ansvarig för vapnet. En tjänsteman får dock hantera skjutvapnet i övningssyfte under överinseende av instruktör avseende det aktuella skjutvapnet.

text: Skjutvapen får endast bäras av den som har tilldelats sådana i enlighet med 3–5 §§. Myndigheten får medge dessa tjänstemän att hantera skjutvapen utanför tjänsten, om det finns särskilda verksamhetsskäl. Sådana särskilda verksamhetsskäl ska framgå av myndighetens interna rutiner.

text: När skjutvapen och ammunition inte förvaras eller medförs i mobil förvaring ska de hållas under ständig uppsikt av tjänstemannen som tilldelats skjutvapnet eller av den som annars är ansvarig, om inte annat framgår av dessa föreskrifter.

text: Behörighetsprov och vapenvård

text: En tjänsteman som har tilldelats skjutvapen ska senast var 18:e månad genom behörighetsprov visa att han eller hon har tillräckliga kunskaper om hur vapnet ska handhas.

text: Om 18 månader har förflutit utan att ett godkänt behörighetsprov genomförts ska myndigheten återkalla tilldelningen och återta vapnet. Om det finns särskilda skäl får myndigheten i enskilt fall medge anstånd för ytterligare högst tre månader.

text: En tjänsteman som tilldelats ett skjutvapen ska hantera och vårda vapnet på ett sådant sätt att skjutvapnets funktionalitet säkerställs.

text: Förvaring av skjutvapen i vissa fall och ständig uppsikt genom bevakning

text: Mobil förvaring av förstärkningsvapen

text: Förstärkningsvapen som medförs under annan tjänstgöring än jour eller beredskap ska förvaras i mobil förvaringsanordning (mobil förvaring) i enlighet med vad som anges i 13–14 §§ om sådan finns att tillgå. Om tillgång till mobil förvaringsanordning saknas eller medförandet sker utanför fordon ska förstärkningsvapnet hållas under ständig uppsikt och förvaras i fodral eller väska. Undantag från kravet på fodral eller väska får göras om det finns särskilda skäl.

text: Förstärkningsvapen som medförs i mobil förvaringsanordning får inte ha en patron i patronläget. Magasin får endast vara infört i vapnet i sådan förvaringsanordning som kräver detta.

text: Endast sådana mobila förvaringsanordningar för medförande av förstärkningsvapen som godkänts av myndigheten får användas.

text: Förvaring i bostad

text: Om myndigheten bedömer att det finns särskilda verksamhetsskäl får ett skjutvapen med tillhörande ammunition förvaras i bostaden. Sådana särskilda verksamhetsskäl och närmare anvisningar om hur förvaringen ska ske ska framgå av myndighetens interna rutiner.

text: Om ett förstärkningsvapen förvaras i bostaden eller om en tjänstepistol förvaras regelbundet där, ska förstärkningsvapnets huvuddel respektive tjänstepistolen förvaras i ett säkerhetsskåp som uppfyller kraven i svensk standard SS 3492/norm SSF 3492 för säkerhetsskåp eller motsvarande krav och är certifierat av ackrediterat certifieringsorgan och vars vikt utan vapen inte understiger 150 kg. Säkerhetsskåp som understiger 150 kg ska vara förankrat i byggnadsstommen eller förses med tyngder så att vikten 150 kg uppnås. Undantag från kravet på säkerhetsskåpets vikt och förankring i byggnadsstommen får göras för sådan förvaring som endast sker under nattvila eller annars då tjänstemannen finns i bostaden.

text: Förvaring på annat sätt

text: Om ett skjutvapen inte kan hållas under ständig uppsikt enligt 8 §, och myndigheten bedömer att det föreligger särskilda verksamhetsskäl, ska skjutvapnet istället hållas under ständig uppsikt genom bevakning. Sådana särskilda verksamhetsskäl ska framgå av myndighetens interna rutiner. En tjänsteman som tilldelats ett skjutvapen får dock i annat fall än i första stycket uppdra åt annan tjänsteman att hålla ständig uppsikt genom bevakning över skjutvapnet med tillhörande ammunition om det bedöms ske endast under en kortvarig tidsrymd. Den som ansvarar för den ständiga uppsikten genom bevakning ska kunna initiera en omedelbar åtgärd i syfte att förhindra obehörig åtkomst till vapnen. Om bevakning sker under en tidsrymd som inte bedöms som kortvarig ska den som ansvarar för bevakningen ha detta som primär uppgift.

text: Om en tjänstepistol med tillhörande ammunition inte kan hållas under ständig uppsikt enligt 8 eller 17 §§ och myndigheten bedömer att det föreligger särskilda verksamhetsskäl, får pistolen och dess ammunition förvaras på annat sätt än i ordinarie förvaring eller bostad, dock inte i fordon. Sådana särskilda verksamhetsskäl och närmare anvisningar om hur förvaringen ska ske ska framgå av myndighetens interna rutiner.

text: Om en tjänstepistol ska förvaras enligt 18 § ska en vital del tas bort från pistolen. Den vitala delen och tjänstepistolens ammunition får inte förvaras på 4 samma plats som övriga vapendelar.

text: Polismyndigheten får besluta om undantag från dessa föreskrifter om det finns särskilda skäl.

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 14 mars 2025. 2. Genom föreskrifterna upphävs Polismyndighetens föreskrifter (

text: PMFS 2023:3

text: ) om hantering av myndigheters skjutvapen, FAP 104-5.

text: På Polismyndighetens vägnar

text: PETRA LUNDH Martin Lundin (Nationella operativa avdelningen)

text: Elanders Sverige AB, 2025


title: Föreskrifter och allmänna råd om gummiprojektiler

text: Dessa föreskrifter och allmänna råd innehåller regler om våldshjälp medlet gummiprojektil.

text: Ord och uttryck

text: I dessa föreskrifter och allmänna råd avses med

text: gummiprojektil en ammunitionstyp i vilken projektilen består av plast och gummi som skjuts ut från en utskjutningsanordning, att använda en gummiprojektil att skjuta ut gummiprojektilen från en utskjutningsanordning, nationella insatskonceptet Polismyndighetens nationella insats styrka, förstärkta regionala insatsstyrkor och regionala insatsstyrkor, skjutavstånd avståndet mellan den som använder gummiprojektilen och målet, och rikoschett en projektil som ändrar riktning efter kontakt med ett objekt.

text: Krav på den polisman som ska använda gummiprojektil

text: En gummiprojektil får bara användas av en polisman som med godkänt resultat har genomgått den utbildning som Polismyndigheten bestämmer.

text: När en polisman får använda gummiprojektil

text: En polisman får bara använda gummiprojektil för att genomföra en så dan tjänsteåtgärd som avses i 10 § första stycket 1–3 och 7

text: polislagen (1984:387)

text: . Av bestämmelsen framgår att våld bara får användas i den mån andra medel är otillräckliga och det med hänsyn till omständigheterna är för svarligt. Allmänna principer för polisingripanden finns i

text: 8 § polislagen

text: En polisman som använder en gummiprojektil ska sträva efter att ha ett skjutavstånd som ger tillräcklig precision och effekt samtidigt som risken för allvarlig skada på den som gummiprojektilen används mot och på omgivning en blir så låg som möjligt.

text: En polisman som använder en gummiprojektil ska sträva efter en träff punkt som gör att risken att träffa huvudet eller halsen på en människa blir så låg som möjligt.

text: En polisman som använder en gummiprojektil ska särskilt beakta risken för rikoschetter.

text: Allmänna råd

text: En rikoschett av en gummiprojektil kan innebära särskilda risker eftersom människor kan träffas av andra delar av projektilen än den som är avsedd för träff.

text: Att rikta utskjutningsanordningen mot någon

text: En polisman får bara rikta utskjutningsanordningen mot någon om 1. polismannen med laga stöd ska använda gummiprojektilen, eller 2. det är nödvändigt för att ha tillräcklig beredskap för att kunna använda gummiprojektilen.

text: Beslut om medförande av gummiprojektil

text: Polismän som tjänstgör inom det nationella insatskonceptet får alltid medföra gummiprojektil. Polismyndigheten beslutar i övrigt om medförande av gummiprojektil.

text: Vilken utrustning som får användas

text: Bara utskjutningsanordningar, gummiprojektiler och kompletterande utrustning som är godkänd av Polismyndigheten får användas.

text: Vådaskott

text: Utskjutningsanordningen ska hanteras så att skott inte avlossas av våda och så att säkerheten inte heller i övrigt äventyras. En laddad utskjutningsan ordning ska vid hantering riktas på ett sådant sätt att så liten skada som möjligt orsakas om ett vådaskott avlossas.

text: Förteckning över godkända hjälpmedel för våldsanvändning inom Polismyndighe 2 ten.

text: Om det finns särskilda skäl får Polismyndigheten besluta om undantag från dessa föreskrifter. Dessa föreskrifter och allmänna råd träder i kraft den 21 april 2025. På Polismyndighetens vägnar PETRA LUNDH Ulf Sand (Nationella operativa avdelningen)

text: Elanders Sverige AB, 2025


title: Föreskrifter och allmänna råd om kontaktförbud med villkor om elektronisk övervakning

text: Denna författning innehåller verkställighetsföreskrifter till de bestäm  melser i lagen (

text: ) om kontaktförbud som avser kontaktförbud med villkor om elektronisk övervakning.

text: Ord och uttryck

text: Ord och uttryck som används i denna författning har samma betydelse som i lagen (

text: ) om kontaktförbud och förordningen (

text: ) om kontaktförbud. Därutöver används följande uttryck med nedan angiven bety delse.

text: Skyddsperson Den person som kontaktförbudet avser att skydda. Förbudsperson Den person som kontaktförbudet ska gälla. Fotboja Den elektroniska utrustning som förbudspersonen bär runt sin ankel för att den elektroniska övervakningen ska komma till stånd och fortgå. Kompletterande Annan elektronisk utrustning än fotbojan, som behövs utrustning för att den elektroniska övervakningen ska komma till stånd och fortgå.

text: Utredning av kontaktförbud

text: I

text: 9 § lagen (1988:688)

text: om kontaktförbud finns bestämmelser om att åklagaren för utredning av frågor om kontaktförbud får anlita biträde av Polismyndigheten. Om utredningen avser ett kontaktförbud med villkor om elektronisk över vakning ska Polismyndigheten i utredningen till åklagaren 1. föreslå tidpunkt och plats för montering av fotbojan, och 2. lämna ett förslag på förbudsområdets alternativt förbudsområdenas om fattning. Omfattningen ska beskrivas både med ord och med en karta.

text: Polismyndigheten ska utse en kontaktperson till förbudspersonen och till skyddspersonen. Kontaktpersonen ska hålla löpande kontakt med den som förbudet gäller mot respektive den som förbudet avses skydda och verka för att kontaktförbudet följs samt lämna stöd och hjälp.

text: Allmänna råd

text: För skyddspersonen bör om möjligt samma kontaktperson som vid ett eventuellt tidigare beslutat kontaktförbud utses.

text: Klargörande samtal med förbudspersonen

text: Kontaktpersonen ska i ett klargörande samtal underrätta förbudsperso nen om vad ett kontaktförbud med elektronisk övervakning innebär, hur tekni ken fungerar, förbudets omfattning, vilka bestämmelser som gäller och vad förbudspersonen är skyldig att göra för att medverka och vad som kan bli följden av att bryta mot förbudet. Samtalet ska om möjligt hållas i samband med att beslutet om kontaktför bud med villkor om elektronisk övervakning delges förbudspersonen eller senast i samband med att fotbojan monteras.

text: Klargörande samtal med skyddspersonen

text: Kontaktpersonen ska i ett klargörande samtal underrätta skyddspersonen om vad ett kontaktförbud med elektronisk övervakning innebär, hur tekniken fungerar, förbudets omfattning och vilka bestämmelser som gäller och vilka krav som ställs på skyddspersonen. Samtalet ska hållas så snart som möjligt efter det att beslut om kontaktför bud med elektronisk övervakning fattas och senast i samband med att den elektroniska fotbojan monteras på förbudspersonen.

text: Montering av fotbojan

text: Fotbojan ska monteras på ett säkert sätt på förbudspersonen i Polismyndighetens eller Kriminalvårdens lokaler. Om det finns särskilda skäl får den monteras på en annan plats.

text: Allmänna råd

text: Särskilda skäl kan t.ex. vara att förbudspersonen är sjuk, skadad eller av annan anledning inte kan förflytta sig.

text: Om det finns praktiska hinder för att påbörja övervakningen vid den tid punkt som anges i beslutet om kontaktförbud med villkor om elektronisk över vakning ska Polismyndigheten skyndsamt kontakta åklagaren för samråd.

text: Polismyndigheten ska dokumentera att den elektroniska övervakningen har påbörjats. Av dokumentationen ska framgå tidpunkt och plats för monte ringen samt vem som utfört monteringen.

text: I samband med att den elektroniska övervakningen avslutas ska kon taktpersonen hålla ett avslutningssamtal med skyddspersonen och ett med för budspersonen.

text: Borttagande av fotbojan

text: Så snart som möjligt efter att den elektroniska övervakningen har avslu tats ska Polismyndigheten 1. ta bort fotbojan från förbudspersonen, och 2. avinstallera eventuell kompletterande utrustning.

text: Allmänna råd

text: Polismyndigheten bör skicka en kallelse till förbudspersonen om bortta gande av fotbojan senast två veckor innan den elektroniska övervakningen enligt beslutet om kontaktförbud ska avslutas. Om Polismyndigheten har gjort en anmälan om förlängning av kontaktförbud med elektronisk över vakning bör kallelsen inte skickas förrän det står klart att den elektroniska övervakningen ska avslutas.

text: Fotbojan ska tas bort från förbudspersonen på ett säkert sätt i Polismyndighetens lokaler. Om det finns särskilda skäl får den tas bort på en annan plats.

text: Allmänna råd

text: Särskilda skäl kan t.ex. vara att förbudspersonen är sjuk, skadad eller av annan anledning inte kan ta sig till Polismyndighetens lokaler.

text: Polismyndigheten ska dokumentera när fotbojan har tagits bort från förbudspersonen och eventuell kompletterande utrustning har avinstallerats. Av dokumentationen ska framgå 1. tidpunkt och plats för borttagandet respektive avinstallationen, 2. vem som har utfört åtgärden, och 3. vilka åtgärder som Polismyndigheten har vidtagit för att säkerställa att fotbojan tas bort så snart som möjligt.

text: Polismyndigheten får besluta om undantag från dessa föreskrifter om det finns särskilda skäl.

text: 1. Dessa föreskrifter och allmänna råd träder i kraft den 15 maj 2025. 2. Genom föreskrifterna upphävs Polismyndighetens föreskrifter och all männa råd (

text: PMFS 2020:1

text: ) om verkställighet av kontaktförbud med elektro nisk övervakning, FAP 4381.

text: På Polismyndighetens vägnar

text: PETRA LUNDH Aldo Diaz Sartori (Nationella operativa avdelningen)

text: Elanders Sverige AB, 2025


title: Föreskrifter och allmänna råd om preventivt vistelseförbud med villkor om elektronisk övervakning

text: Denna författning innehåller verkställighetsföreskrifter till de bestäm melser i lagen (

text: ) om preventiva vistelseförbud som avser vistelseförbud med villkor om elektronisk övervakning.

text: Ord och uttryck

text: Ord och uttryck som används i denna författning har samma betydelse som i lagen (

text: ) och förordningen (

text: ) om preventivt vistelseför bud. Därutöver används följande uttryck med nedan angiven betydelse.

text: Förbudsperson Den person som ett preventivt vistelseförbud med villkor om elektronisk övervakning gäller eller avses gälla mot. Fotboja Den elektroniska utrustning som förbudspersonen bär runt sin ankel för att den elektroniska övervak ningen ska komma till stånd och fortgå. Kompletterande Annan elektronisk utrustning än fotbojan, som utrustning behövs för att den elektroniska övervakningen ska komma till stånd och fortgå.

text: Polismyndigheten ska utse en kontaktperson till förbudspersonen. Kon taktpersonen ska hålla löpande kontakt med förbudspersonen och verka för att det preventiva vistelseförbudet följs samt lämna stöd och hjälp.

text: Klargörande samtal med förbudspersonen

text: Kontaktpersonen ska i ett klargörande samtal underrätta förbudsperso nen om vad ett preventivt vistelseförbud med villkor om elektronisk övervak ning innebär, hur tekniken fungerar, förbudets omfattning, vilka bestämmelser

text: som gäller, vad förbudspersonen är skyldig att göra för att medverka och vad som kan bli följden av att bryta mot förbudet. Samtalet ska om möjligt hållas i samband med att beslutet om preventivt vistelseförbud med villkor om elektronisk övervakning delges förbudsperso nen eller senast i samband med att fotbojan monteras.

text: Montering av fotbojan

text: I

text: 14 § lagen (2024:7)

text: om preventiva vistelseförbud finns bestämmelser om utredning av frågor om vistelseförbud. Om utredningen avser ett vistelse förbud med villkor om elektronisk övervakning ska Polismyndigheten i utred ningen till åklagaren 1. föreslå tidpunkt och plats för montering av fotbojan, och 2. lämna ett förslag på förbudsområdets alternativt förbudsområdenas om fattning. Omfattningen ska beskrivas både med ord och med en karta.

text: Fotbojan ska monteras på förbudspersonen i Polismyndighetens eller Kriminalvårdens lokaler på ett säkert sätt. Om det finns särskilda skäl får den monteras på en annan plats.

text: Allmänna råd

text: Om det finns praktiska hinder för att påbörja övervakningen vid den tid punkt som anges i beslutet om preventivt vistelseförbud med villkor om elek tronisk övervakning ska Polismyndigheten skyndsamt kontakta åklagaren för samråd.

text: Polismyndigheten ska dokumentera att den elektroniska övervakningen har påbörjats. Av dokumentationen ska framgå tidpunkt och plats för monte ringen samt vem som har utfört monteringen.

text: Borttagande av fotbojan

text: Allmänna råd

text: Polismyndigheten bör skicka en kallelse till förbudspersonen om bortta gande av fotbojan senast två veckor innan den elektroniska övervakningen enligt beslutet om preventivt vistelseförbud ska avslutas. Om Polismyndig heten har gjort en anmälan om förlängning av preventivt vistelseförbud med elektronisk övervakning bör kallelsen inte skickas förrän det står klart att den elektroniska övervakningen ska avslutas.

text: Fotbojan ska tas bort från förbudspersonen i Polismyndighetens lokaler på ett säkert sätt. Om det finns särskilda skäl får den tas bort på en annan plats.

text: Allmänna råd

text: Undantag

text: Dessa föreskrifter och allmänna råd träder i kraft den 15 maj 2025.

text: På Polismyndighetens vägnar

text: Elanders Sverige AB, 2025


title: Föreskrifter om tekniska specifikationer för märkning av skjutvapen och vapendelar

text: Vid märkning av skjutvapen eller vapendelar i enlighet med

text: 2 a kap.

text: vapenlagen (1996:67)

text: ska följande beaktas: – Teckenstorleken som används för märkningen ska vara minst 1,6 mm. Det är möjligt att avvika från minimistorleken om detta är nödvändigt på grund av storleken av den vapendel som ska märkas. – Märkningen ska ha ett minimidjup på minst 0,0762 mm. – På stommar eller lådor som är tillverkade av icke-metalliskt material ska märkningen placeras på en metallskylt som är permanent inbyggd i stommens eller lådans material på ett sådant sätt att skylten inte lätt kan avlägsnas. Metallskylten ska inte kunna tas bort utan att en del av stommen eller lådan förstörs. – Det latinska alfabetet ska användas. – Det arabiska siffersystemet ska användas.

text: Undantag

text: Polismyndigheten får besluta om undantag från dessa föreskrifter om det finns särskilda skäl.

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 14 juli 2025. 2. Genom föreskrifterna upphävs Polismyndighetens föreskrifter (

text: PMFS 2023:8

text: ) om tekniska specifikationer för märkning av skjutvapen och vapendelar, FAP 550-1.

text: Jfr kommissionens genomförandedirektiv

text: (EU) 2019/68

text: om fastställande av tekniska specifikationer för märkning av skjutvapen och deras väsentliga delar enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2021/555

text: om kontroll av förvärv och innehav av vapen, i den ursprungliga lydelsen och i lydelsen enligt kommissionens genomförandedirektiv

text: (EU) 2024/325

text: . 1

text: På Polismyndighetens vägnar PETRA LUNDH Andreas Nordström (Serviceavdelningen)

text: Elanders Sverige AB, 2025


title: Föreskrifter och allmänna råd om upptagning av biometriska underlag och signalement

text: Dessa föreskrifter innehåller kompletterande bestämmelser till förordningen (

text: ) om upptagning av biometriska underlag i brottsbekämpningen.

text: Föreskrifterna gäller för Ekobrottsmyndigheten, Kriminalvården, Kustbevakningen, Migrationsverket, Polismyndigheten, Säkerhetspolisen och Tullverket vid upptagning av biometriska underlag enligt –

text: rättegångsbalken

text: , – lagen (

text: ) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, – lagen (

text: ) om intensivövervakning med elektronisk kontroll, –

text: fängelselagen (2010:610)

text: , och – lagen (

text: ) om särskild kontroll av vissa utlänningar. För Migrationsverket gäller inte

text: 8 §§

text: 14 §§

text: och det allmänna rådet till

text: 5 §

text: . För Kriminalvården gäller inte

text: 13 §§

text: och det allmänna rådet till

text: 9 §

text: . Föreskrifterna gäller också vid beskrivning av en persons yttre egenskaper eller kännetecken (signalement).

text: Den myndighet som enligt

text: 4 §§

text: i förordningen (

text: ) om upptagning av biometriska underlag i brottsbekämpningen biträder vid upptagning av biometriska underlag, är den som genomför upptagningen enligt dessa föreskrifter.

text: Kontroll inför upptagning i vissa situationer

text: I

text: 28 kap.

text: 12 a

text: och

text: 14 §§

text: rättegångsbalken

text: finns bestämmelser om förutsättningarna för upptagning av prov för dna-analys, fingeravtryck och andra underlag av den som är skäligen misstänkt för ett brott för vilket fängelse ingår i straffskalan, samt av den som är anhållen eller häktad misstänkt för brott. Om biometriska underlag inte tas upp i nära anslutning till det beslut som grundar sig på de förutsättningar som anges i första stycket, ska den som ge-

text: nomför upptagningen kontrollera om skälig misstanke föreligger eller om det finns ett beslut om anhållande eller häktning.

text: Utrustning vid upptagning

text: Prov för dna-analys

text: När prov för dna-analys tas genom salivprov i syfte att registrera dna-profilen i ett biometriregister som förs enligt lagen (

text: ) om polisens behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område får endast sådan provtagningssats användas som Polismyndigheten anvisar.

text: Allmänt råd

text: Provtagning för dna-analys bör, så långt det är möjligt, ske i samband med upptagning av övriga biometriska underlag för personen. Detta för att så långt som möjligt säkerställa att olika biometriska underlag kommer från en och samma person.

text: Fingeravtryck, fotografier och signalement

text: Den som tar upp fingeravtryck, fotografier eller signalement ska använda Polismyndighetens it-stöd för att ta upp fingeravtryck, fotografier och signalementsuppgifter, eller motsvarande it-stöd som har godkänts av Polismyndigheten. Fotografier ska tas samtidigt som fingeravtryck.

text: Saknas tillgång till Polismyndighetens eller motsvarande it-stöd för att ta upp fingeravtryck, fotografier och signalementsuppgifter eller om tekniken inte fungerar ska reservrutinen i form av bläck och papper i stället användas. Fingeravtryck och signalement ska dokumenteras på det formulär som Polismyndigheten anvisar. Fingeravtryck som är upptagna med reservrutinen ska skickas till den postadress som Polismyndigheten anvisar. När reservrutinen används ska fotografier tas samtidigt som fingeravtryck.

text: Fotografier som tagits upp enligt reservrutinen ska tillsammans med ifyllt formulär enligt 7 § skickas till den e-postadress som Polismyndigheten anvisar. Fotografierna ska vara märkta på ett sådant sätt att det tydligt framgår vilken upptagning de hör till.

text: Ny upptagning

text: I

text: 28 kap. 12 a § tredje stycket

text: och

text: 14 § fjärde stycket

text: rättegångsbalken

text: 8 a § andra stycket lagen (1994:451)

text: 8 kap. 7 a § andra stycket fängelselagen (2010:610)

text: och

text: 5 kap. 3 a § lagen (2022:700)

text: om särskild kontroll av vissa utlänningar finns bestämmelser om att ny upptagning av biometriska underlag får göras under vissa förutsättningar.

text: Allmänt råd

text: Biometriska underlag och signalement kan behöva tas upp på nytt bland annat på grund av att tekniken för upptagningen har utvecklats eller bytts ut eller kvaliteten i befintliga underlag är otillräcklig. En persons utseende är föränderligt. Det finns därför skäl att överväga om fotografier och signalement bör tas upp på nytt om det har förflutit mer än två år sedan den senaste upptagningen.

text: Var utrustning och provtagningssats ska finnas

text: Om en myndighet har utrustning för att ta upp fingeravtryck, fotografier och signalement ska utrustningen placeras på de orter där flest upptagningar av biometriska underlag och signalement genomförs.

text: Provtagningssats för salivprov ska finnas tillgänglig där sådan provtagning regelbundet kan komma att genomföras, t.ex. i rum för upptagning av fingeravtryck, fotografi och signalement, i förhörslokaler och i tjänstefordon.

text: Förmåga och behörighet

text: Om en myndighet har utrustning för att ta upp fingeravtryck, fotografier och signalement ska myndigheten se till att det finns förmåga i form av instruktörer, ansvariga personer för utrustningen och behöriga handläggare för upptagning av biometriska underlag.

text: Allmänt råd

text: Det bör finnas en utpekad instruktör och en utrustningsansvarig för varje utrustning som tar upp biometriska underlag. En person kan vara både instruktör och utrustningsansvarig.

text: Kompetens

text: För att bli behörig handläggare för upptagning av fingeravtryck och fotografier ska personen genomgå den grundutbildning som Polismyndigheten bestämmer. Därutöver ska personen, för att vara fortsatt behörig, genomföra minst fem upptagningar av fingeravtryck och fotografier per år.

text: Kvalitetskontroll

text: Nationellt forensiskt centrum vid Polismyndigheten ska ansvara för kvalitetskontroll av inkomna fingeravtryck, fotografier och uppgifter om signalement. Nationellt forensiskt centrum ska även ansvara för att återkoppla till berörda handläggare och instruktörer om det finns kvalitetsbrister i upptagningarna som behöver åtgärdas.

text: 1. Dessa föreskrifter och allmänna råd träder i kraft den 1 juli 2025. 2. Genom föreskrifterna upphävs Polismyndighetens föreskrifter och allmänna råd (

text: PMFS 2022:6

text: ) om fingeravtryck och annan signalementsupptagning, FAP 473-1.

text: På Polismyndighetens vägnar

text: PETRA LUNDH Anna Granlund (Nationellt forensiskt centrum)

text: Elanders Sverige AB, 2025


title: Föreskrifter om utförande och besiktning av skjutbana

text: Dessa föreskrifter är tillämpliga på skjutbanor som enligt 3 kap. 6 § tred je stycket

text: ordningslagen (1993:1617)

text: kräver tillstånd av Polismyndigheten.

text: Utförande av skjutbana

text: En skjutbana ska vara anlagd och fortlöpande underhållas på sådant sätt att den ger betryggande säkerhet för personer som använder skjutbanan eller som annars vistas på eller i närheten av den. En skjutbana ska uppfylla de bestämmelser som framgår av bilagan till dessa föreskrifter, Polismyndighetens säkerhetsbestämmelser avseende ut förande och besiktning av skjutbana, för att anses ge betryggande säkerhet.

text: Besiktning av skjutbana

text: Besiktning av skjutbana ska ske för att kontrollera att den uppfyller kraven i 2 §.

text: Besiktning av skjutbanor utförs av Polismyndigheten.

text: Besiktning ska ske innan en skjutbana tas i bruk första gången (första besiktning). En första besiktning ska omfatta kontroll av att skjutbanan upp fyller kraven enligt 2 §.

text: Om en skjutbana har ändrats i något avseende som har betydelse för säkerheten sedan den senaste besiktningen företogs ska en besiktning ske (revisionsbesiktning). Revisionsbesiktningen ska omfatta kontroll av att skjut banan efter ändringen uppfyller kraven enligt 2 §.

text: Efter första besiktning eller revisionsbesiktning ska besiktning ske minst vart femte år (återkommande besiktning). Återkommande besiktning omfattar kontroll av att skjutbanan med hänsyn till förslitning eller annan förändring fortfarande uppfyller de krav som anges i 2 §.

text: Polismyndigheten får besluta om undantag från dessa föreskrifter om det föreligger särskilda skäl.

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 augusti 2025. 2. Genom föreskrifterna upphävs Rikspolisstyrelsens föreskrifter och all männa råd (

text: RPSFS 2000:26

text: ) om utförande och besiktning av skjutbana, FAP 5251.

text: På Polismyndighetens vägnar

text: PETRA LUNDH Jessica Vikström (Nationella operativa avdelningen)

text: Denna bilaga utgör Polismyndighetens säkerhetsbestämmelser avseende ut förande och besiktning av skjutbana. Regleringen fastställer minimikraven för hur en skjutbana ska vara beskaffad för att uppfylla kravet på betryggande säkerhet. Polismyndighetens bestämmelser avseende utförande och besiktning av skjutbanor ska tillämpas på samtliga skjutbanor som inte tillhör Försvarsmak ten. I avsnitt 4 redogörs för särskild reglering för ett antal typer av skjutbanor.

text: 2 Begreppslista

text: I denna bilaga används följande begrepp med nedan angiven betydelse.

text: Avsedd träffpunkt Punkten skytten avser att träffa. Sammanfaller vanligtvis med måltavlans centrum, t.ex. vid kvadratisk precisionstavla. Besiktningsbar Okulär (med ögonen) besiktning är möjlig och vid behov åtkomlig för fysisk kontroll av material. Blyhagel Hagelpatron med hagel av bly eller annat material med motsvarande eller lägre hårdhet än bly. Fullträffsäker Konstruktion av material som inte är genomskjutbart med projektil/del av projektil med för banan godkänd ammunition. Hagelbana Skjutbana enbart avsedd för hagel. Hageluppfång Terrängavsnitt eller byggd anordning som fångar upp samtliga avlossade hagel. Härdat stål Här avses stål med en hårdhet på minst 450 Brinell. Inskjutningsbana Skjutbana som används för inskjutning av vapen. Kulfång Anordning som är anlagd för att stoppa en projektil. Kulfångsvägg Kulfång konstruerat i form av en vägg, oftast lodrät, som inte är möjlig att skjuta igenom med för banan godkänd ammunition. Liggande skjutställning Skjutställning där skjuthanden eller vapnet har med enhandsvapen stöd mot kroppen eller underlaget. Läktvirke Sågat, obehandlat och kvistfritt virke i klenare dimensioner (med max 25 millimeters tjocklek). Markmålsbana Bana för hagelskytte mot mål på marken.

text: Mils Vinkelenhet, 6 400 mils = 360 grader. Mils multiplicerat med avståndet i meter = spridningen i millimeter vid målet. Resultatet dividerat med 1000 ger spridningen uttryckt i meter. Mål/målmaterial Målet eller fästanordning till målet. Målplats/målområde Platsen där målet är placerat eller det område där målet rör sig. Pistolammunition Med pistolammunition avses här ammunition som av SAAMI eller C.I.P. klassats som ammunition till pistol eller revolver. Projektil En kula, hagel eller slug som skjuts ut från ett tillståndspliktigt skjutvapen. Rikoschett/studs När en hel eller delar av en projektil vid kontakt med ett objekt ändrar riktning och hastighet. Riskvinklar Spridningen i sida, vinkeln V, samt spridningen i höjd, vinkeln Vh, består av vapnets egenspridning samt skyttens spridning. Vinklarna anges i mils. Siktlinjen Tänkt linje från ögat genom riktmedlet mot träffpunkten. Skyddskonstruktion Anordning på skjutbanan som förhindrar återstudsar och rikoschetter eller på annat sätt omhändertar risker vid skytte. Skärm Konstruktion som ska skydda och/eller dölja objekt på skjutbanan. Slug Projektil som traditionellt består av en rundad, baktill urgröpt, solid kula avsedd för hagelvapen. Till slug räknas även Brenneke kula, sabotkula och likande varianter. V Vinkel i sida, sidospridning. Vh Vinkel i höjd, höjdspridning. Viltmålsbana Skjutbana med rörligt mål.

text: 3 Grundläggande bestämmelser

text: Detta avsnitt redogör för grundläggande bestämmelser för skjutbanor. För vis sa typer av skjutbanor finns särskild reglering. Särskild reglering har företräde framför grundläggande bestämmelser. Särskild reglering med hänvisning till relevant avsnitt framgår under respektive underavsnitt. Maximal tillåten kali ber är mindre än 20,0 mm. För svartkrutvapen är tillåten kaliber upp till och med 25,4 mm. Det utfärdade tillståndet anger vapentyp och ammunition som är tillåtna på den aktuella skjutbanan.

text: På varje skjutbana ska det finnas en skjutbaneinstruktion placerad väl synligt. Av skjutbaneinstruktionen ska det framgå vilken verksamhet samt omfattning av denna, som blivit tillståndsgiven av Polismyndigheten. Tillståndshavaren har även möjlighet att begränsa verksamheten inom ramen för Polismyndighe tens och kommunens tillstånd. Därtill ska följande framgå: • tillståndets giltighetstid • skjutbanans tillståndshavare • kontaktuppgifter vid frågor rörande skjutbanan • skjutbanetyp • vilka som är berättigade att nyttja banan • tillåtna skjutdagar samt skjuttider • tillåtna skjutriktningar • behov av avspärrning av inkommande vägar • tillåtet skjutområde • tillåtna målplaceringar och mål • vapen samt kalibrar som är tillåtna • GPSkoordinater samt referenssystem.

text: Tillåtna skjutgränser kan framgå genom skjutbaneinstruktion eller bilaga till denna som ett alternativ till markering, se avsnitt 4.4.1.

text: 3.2 Spridning och riskvinklar

text: Besiktning av en skjutbana består till stor del av att kontrollera att avlossade projektiler samt delar av dessa fångas upp. Riskvinklar talar om hur mycket en skytt bedöms kunna sprida avlossade projektiler. Dessa beror t.ex. på vapentyp och skyttens skjutställning.

text: Bild 1 Den streckade linjen visar exempel på möjlig spridning runt ett mål. Riskvinklarna i sida och höjd benämns V (sidled) respektive Vh (höjd).

text: Riskvinklarna på bilden utgår från avsedd träffpunkt, i detta fall målets centrum.

text: Tabell 1 visar spridningen i mils för olika vapentyper, med utgångspunkt från avsedd träffpunkt. Antal mils multiplicerat med skjutavståndet i meter, ger spridningens utsträckning inom riskvinklarna uttryckt i millimeter i förhållan de till avsedd träffpunkt. Resultatet dividerat med 1000 ger spridningen ut tryckt i meter.

text: Riskvinkel Kulgevär, kpist, Hagelvapen med Enhandsvapen, Enhandsvapen, hagelvapen med hagelpatron utom liggande liggande slug skjutställning skjutställning

text: Sida (V) 10 mils (0,6°) 20 mils (1,2°) 50 mils (2,8°) 20 mils (1,2°) Höjd (Vh) 5 mils (0,3°) 10 mils (0,6°) 60 mils (3,4°) 10 mils (0,6°) Rörligt mål (V) 50 mils (2,8°) 100 mils (5,6°) 100 mils (5,6°) Rörligt mål (Vh) 5 mils (0,3°) 10 mils (0,6°) 60 mils (3,4°) Skjutning under 110 mils (6,2°) 120 mils (6,8°) 150 mils (8,4°)

text: förflyttning (V)

text: Skjutning under 105 mils (5,9°) 110 mils (6,2°) 160 mils (9°)

text: förflyttning (Vh)

text: Skjutning under 210 mils (11,8°) 220 mils (12,4°) 320 mils (18°)

text: förflyttning och då målet är rörligt (V)

text: Beräkning av hur mils omvandlas till spridning i meter görs enligt följande. Mils multiplicerat med avståndet i meter = spridningen i millimeter vid må let. Resultatet dividerat med 1000 ger spridningen uttryckt i meter.

text: Tabell 2 illustrerar spridningen i mils från avsedd träffpunkt på olika skjutav stånd uttryckt i cm och m.

text: Avstånd/ 5 10 20 50 60 100 200 400 1000 mils mils mils mils mils mils mils mils mils mils

text: 10 m 5 cm 10 cm 20 cm 50 cm 60 cm 1 m 2 m 4 m 10 m 25 m 12,5 cm 25 cm 50 cm 1,25 m 1,5 m 2,5 m 5 m 10 m 25 m 50 m 25 cm 50 cm 1 m 2,5 m 3 m 5 m 10 m 20 m 50 m 80 m 40 cm 80 cm 1,6 m 4 m 4,8 m 8 m 16 m 32 m 80 m 100 m 50 cm 1 m 2 m 5 m 6 m 10 m 20 m 40 m 100 m 200 m 1 m 2 m 4 m 10 m 12 m 20 m 40 m 80 m 200 m 300 m 1,5 m 3 m 6 m 15 m 18 m 30 m 60 m 120 m 300 m

text: 3.4 Material och rikoschettrisk

text: Samtliga ytor inom spridningens riskvinklar ska kontrolleras för att minimera risken för rikoschetter. Rikoschetter kan t.ex. uppkomma av träff i tavelramar, beslag, målställningar och tak över målanordningar. En projektil som träffar något inom riskvinklarna som kan ge rikoschett, måste fångas upp av kulfång eller genom annan lämplig konstruktion, se avsnitt 3.5. Hur mycket en projektil rikoschetterar beror t.ex. på vilket material samt i vilken vinkel den träffar.

text: Exempel på material som inte anses ge rikoschett: • papp • cellplast • kanalplast • OSBskiva, max tjocklek 18 mm • spånskiva, max tjocklek 18 mm • MDFskiva, max tjocklek 18 mm • läktvirke, kvistfritt, max tjocklek mot skytten 25 mm • aluminium, max tjocklek 1 mm (används t.ex. för att numrera skjutplat ser) • tunnplåt, max tjocklek 0,5 mm (används t.ex. för att numrera skjutplat ser).

text: Exempel på material som anses ge rikoschett: • trä tjockare än 25 mm (400 mils/ca 22 grader) • läktvirke med kvist (400 mils/ca 22 grader) • runda trästolpar (1000 mils/ca 60 grader) • slipers av trä (1000 mils/ca 60 grader) 8 • metall, sten och betong (1000 mils/ca 60 grader)

text: • material som kan avge rikoschett på 1000 mils kan kläs med friskt virke, minst 25 mm tjockt, för att minska rikoschettrisken till 400 mils.

text: 3.5 Kulfång

text: Ett kulfång ska vara utformat på sådant sätt att det stoppar projektiler och ri koschetter. Ett kulfång är inte dimensionerat för grova riktfel eller vådaskott. En rikoschetterande projektil ska stoppas med hjälp av kulfånget eller av annan kompletterande konstruktion, t.ex. skärm/träplank av minst 25 mm friskt virke eller sandsäckar.

text: 3.5.1 Allmänt om kulfång

text: Kulfångets utformning ska vara dimensionerat för att motstå direktträff inom skyttens spridning i sidled (V) och höjd (Vh). Kulfånget ska vara besiktningsbart i de delar som ligger inom skyttens spridning. Kulfånget ska hållas rent från sådant som kan ge rikoschett. Lut ningen på kulfånget ska vara minst 30 grader (under 30 grader kan en projektil rikoschettera/studsa och lämna kulfånget okontrollerat). Ett kulfång ska bestå av material som stoppar projektiler från skjutvapen. Ett kulfång kan bestå av fint grus, bergkross eller sand. Dessa material får ha en maximal kornstorlek om 8 mm. Även jordmassor, spån, flis eller bark kan användas. Andra material kan också vara lämpliga, t.ex. gummigranulat på 2,5–4 mm. Materialet i kulfånget ska vara luckert och minst 50 cm djupt för helmantlad ammunition respektive 20 cm djupt för homogena blykulor i kaliber .22–.45, slug och blykulor ämnade för svartkrutsskytte. Djupet kontrolleras med en spetsig och slät markundersökningskäpp/jord sond som ska vara 10 mm i diameter. Vid kontroll ska den lätt kunna stickas in i kulfånget i kulans riktning.

text: 3.5.2 Kulfång avsett för mantlad gevärsammunition – särskild reglering

text: Vid kulfång avsett för mantlad gevärsammunition ska det, för att stoppa even tuella sekundärprojektiler, läggas till ett utökat riskområde på 150 m bakom kulfånget, se bild 4. Om ett godkänt kulfång täcks med ytterligare 50 cm flis, spån, bark eller motsvarande, behöver detta utökade riskområde inte läggas till. Underliggande sand/fingrus ska då vara poröst upp till 20 cm. Markduk kan vara en alternativ åtgärd för att inte behöva lägga till ett utökat riskområ de. Utökat riskområde kan även utelämnas för det fall ett kulfång med godkänd höjd kompletteras med en skärm/träplank som är minst 2,5 m högt och gjort av minst 25 mm friskt virke.

text: 3.5.3 Kulfångets höjd och bredd

text: Kulfångets höjd och bredd ska vara dimensionerat för att kunna hantera spridning i höjd (Vh) och sida (V), se tabell 1 ovan. Höjden på kulfånget ska vara minst 1,5 m i höjdled mätt från målets centrum till kulfångets krön.

text: Kulfångets fulla höjd ska sträcka sig minst 3 m i sidled mätt från yttersta punkt på måltavla eller målanordning till kulfångets närmsta kant på vardera sida om den ytterst placerade måltavlan. Ett underdimensionerat kulfång kan höjas t.ex. genom att fylla på sand/grus. Vid höjning av kulfånget med annat än sand/grus m.m. för att täcka spridningen eller lägsta höjden (1,5 m), måste den konstruerade höjningen vara full träff säker. Detta kan t.ex. åstadkommas genom ett plank med plåt på baksidan. Hela höjd och breddkravet ska således täckas med den icke genomskjutbara konstruktionen.

text: 3.5.3.1 Kulfångets höjd och bredd – särskild reglering

text: Kulfånget behöver också dimensioneras utifrån beskaffenheten hos mål, mål ställning och andra objekt inom spridningen där rikoschett kan uppstå. Lägsta kulfångshöjd beräknas utifrån att en projektil går horisontellt mot målet. Om kulbanan är stigande, t.ex. för att skytten befinner sig lägre än målstället, ska kulfångets lägsta höjd justeras i enlighet med avvikelsen. Vid mål eller andra objekt som anses ge rikoschett inom spridningen i höjd (Vh), ska höjden på kulfånget sträcka sig över den punkt dit en projektil kan rikoschettera. Höjd och bredd i tabell 3 nedan anger mått då målet kan ge 22 grader rikoschett. Se stycke 3.4 avseende material och rikoschettrisk.

text: Bild 2 Illustration över hur måtten L, h och b förhåller sig till varandra vid mål som kan avge 22 grader rikoschett. Se tabell 3 samt dess tolkning nedan för hur de olika avstånden kan beräknas.

text: Ett underdimensionerat kulfång kan t.ex. höjas genom att fylla på sand/grus. En rikoschett kan även fångas upp av annat som komplement till kulfånget, t.ex. sandsäckar eller ett plank överst på kulfånget. Bildäck som hårdnar av ålder, slipers, telefonstolpar och andra hårda material kan användas men ska träbekläs med minst 25 mm friskt virke för att inte ge upphov till ytterligare studs. Som ett alternativ till höjning av kulfånget kan mål, målställning och andra objekt inom spridningen där rikoschett kan uppstå ersättas med material som inte anses ge rikoschett. Rörligt mål, skytt i rörelse samt längre avstånd mellan mål och kulfång, ger krav på bredare och högre kulfång. Se tabellerna 1, 3 och 4. På banor med rörligt mål mäts kulfångets bredd från kulans yttersta möjliga nedslag i kulfånget. Till denna bredd ska det läggas till ytterligare 3 m. Lägsta mått för kulfångshöjd om 1,5 m gäller inte för kulfångsvägg avsedd för gevärsbana 50 m för gevär med kaliber .22LR. Där är lägsta måttet istället 10 1,2 m från målcentrum.

text: Vid inskjutningsbana för kulgevär – skytte enbart från skjutbänk På inskjutningsbana för kulgevär där skyttet enbart sker från skjutbänk, ska kulfångets bredd vara minst 1,5 meter på varje sida om inskjutningsmålet. För andra skjutställningar gäller även bredden minst 3 meter enligt tabell 3. För kulfångets höjd, se tabell 3.

text: Vid skytte mot metallmål Avseende reglering av kulfång vid skytte mot metallmål, se tillämpliga delar av avsnitt 3.10 och 3.10.1. Tabell 3 tolkas enligt följande: L = Avstånd mellan målets översta kant till kulfångets vågräta skärning taget från dess högsta punkt. h = Kulfångets höjd ovanför målets övre kant, vid olika längd mellan mål och kulfång. b = Kulfångets bredd ömse sidor om yttre mål, vid olika längd mellan mål och kulfång. Genom att mäta avståndet från målets översta kant till kulfångets högsta punkt (hypotenusan) kan kulfångets höjd (h) beräknas med formeln sin 22° x hypotenusan = kulfångets höjd. Genom att använda formeln cos 22° x hypotenusan kan istället avståndet mellan målets översta kant till kulfångets vågräta skärning (L) fås fram. Som alternativ till ovanstående mätning kan en vinkelmätare användas. Med mål avses här även målställning och andra objekt inom spridningen där rikoschett kan uppstå.

text: Tabell 3 anger krav på kulfångets höjd och bredd vid olika avstånd mellan mål som kan ge 22 grader rikoschett.

text: Avstånd mellan Kulfångets höjd (h) Kulfångets bredd (b) målets översta kant till kulfångets vågräta skärning taget från dess högsta punkt (L)

text: 0–3 m 1,5 m 3 m

text: 4 m 1,6 m 3 m

text: 5 m 2,0 m 3 m

text: 6 m 2,4 m 3 m

text: 7 m 2,8 m 3 m

text: 8 m 3,2 m 3,2 m

text: 9 m 3,6 m 3,6 m

text: 10 m 4,0 m 4,0 m

text: 15 m 6,0 m 6,0 m

text: 20 m 8,0 m 8,0 m

text: Tabell 4 visar kulfångets minsta bredd med full höjd.

text: Typ av bana Kulfångets minsta utsträckning i bredd

text: Pistol minst 3 m ömse sidor om yttre sidomål/målanordning

text: 25 m Pistol minst 3 m ömse sidor om yttre sidomål/målanordning

text: 50 m Gevär minst 3 m ömse sidor om yttre sidomål/målanordning

text: 50 m Gevär 100 m minst 3 m ömse sidor om yttre sidomål/målanordning Gevär 200 m minst 3 m ömse sidor om yttre sidomål/målanordning Gevär 300 m minst 3 m ömse sidor om yttre sidomål/målanordning Viltmål 20 m minst 3 m ömse sidor om yttersta möjliga kulnedslag i kulfånget Viltmål 50 m minst 3 m ömse sidor om yttersta möjliga kulnedslag i kulfånget Viltmål 80 m minst 3 m ömse sidor om yttersta möjliga kulnedslag i kulfånget (vid icke genomskjutbart blände)

text: Observera att om avståndet mellan mål och kulfånget överstiger 8 m, ökar också kulfångstbredden enligt tabell 3.

text: 3.6 Sidovall och skyddsmur

text: Genom att anlägga en fullträffsäker sidoskärm, vall eller skyddsmur kan kul fångets bredd reduceras. Lägsta höjd ska i dessa fall vara minst 180 cm hela vägen från skjutplatsen fram till målet. I de fall schaktmassor används för att anlägga sidovall inom riskområden, ska bredden på vallens krön vara lägst 30 cm. Vallen ska hållas fri från sådan sten och vegetation som kan ge rikoschett.

text: 3.7 Kulfångsvägg

text: Som ett alternativ till sådant kulfång av massor som beskrivs i avsnitt 3.5, kan kulfång anläggas som en vägg eller container. I sådana fall ska målets centrum placeras max 1 m framför kulfångsväggen. Väggen ska vara täckt med minst 25 mm friskt virke eller vara klädd med annat rikoschettskydd. För höjd, se tabell 3 samt särskild reglering gällande gevärsbana 50 m för gevär med kaliber .22LR i 3.5.3.1. För bredd gäller ett mått om minst 1,5 m på vardera sida, mätt från centrum av målets yttersta möjliga träffpunkt. Hela kulfångsväggen alternativt hela containern ska vara besiktningsbar. Om container används ska dennas framsida vara klädd med 25 mm friskt virke. Ett särskilt uppfört kulfång som täcker hela målets yta ska dessutom placeras i containern.

text: Om en kulfångsvägg alternativt container anläggs inom en annan skjutba nas riskområde ska målets ytterkant placeras 3 m inom skjutbanans ordinarie riskområde. Varningsskyltar ska alltid uppföras 5–10 m från kulfångsväggens baksida.

text: 3.8 Riskområde och varningsområde

text: 3.8.1 Allmänt om riskområde

text: Följande är allmänt gällande för samtliga riskområden. Riskområdet ska sträcka sig 3 m på vardera sida om de yttersta skjutplatser na samt i en linje fram till den yttersta motsvarande delen på kulfånget. Angivna mått på ett riskområde tar inte hänsyn till grova riktfel eller våda skott. Riskområdet framför skytt till kulfånget ska vara fritt från hinder som kan ge rikoschett eller skymma sikten, t.ex. buskar, ris, snår, träd osv. Vid skjutning på skjutbana ska nivåskillnaden mellan siktlinjen och fram förvarande skjutvallar, anordningar och föremål som kan ge rikoschett vara minst 50 cm, vilket illustreras i bild 3 nedan.

text: Bild 3

text: Byggnader (här avses t.ex. maskinhus eller målbodar) som är placerade inom riskområdet ska vara klädda av material som inte ger rikoschett. Vägar, stigar, stråk och kraftledningsgator som leder in mot riskområde ska vara avspärrade under tiden som skytte pågår.

text: Ett riskområde klassas som avspärrat när någon eller några av följande åtgär der har vidtagits: • Varningsskyltar är anslagna. • Eventuella bommar samt avstängningsbockar är utplacerade.

text: Varningsskyltarna ska sättas så pass tätt att en person alltid ska kunna se två skyltar samtidigt.

text: 3.8.2 Riskområde – särskild reglering

text: I följande fall gäller särskild reglering avseende riskområde: • Vid hagelskjutbanor, se avsnitt 4.1.1.2 samt 4.1.2.2. • Skytte mot metallmål, se avsnitt 3.10.2 och 3.10.3. • För riskområde vid kulfång avsett för helmantlade gevärskulor, se avsnitt 3.5.2. • För riskområde vid inomhusskjutbanor, se avsnitt 4.2.2.

text: 3.8.3 Allmänt om varningsområde

text: Ett varningsområde ska alltid vara upprättat i direkt anslutning till riskområ det. Minst 5 m utanför riskområdet ska varningsområdet vara uppmärkt ge nom varningsskyltar. Se bild 4. Om varningsområdet är mindre än 5 m utanför riskområdet, ska varnings skyltarna kompletteras med staket eller varningsband. Varningsskyltarna ska vara placerade så tätt att den som närmar sig området alltid ska kunna se minst två varningsskyltar samtidigt. I det fall överskådligheten är dålig, t.ex. i tät skog, ska gränsen för varnings området kompletteras med staket, plank, varningsband eller liknande.

text: 3.8.4 Varningsområde – särskild reglering

text: För varningsområde på inomhusskjutbanor, se avsnitt 4.2.2.

text: Endast på skjutbanor utrustade med markörskydd föreligger det krav på att semafor ska finnas. Semaforen (eller annan signalutrustning som uppfyller motsvarande funk tion och krav enligt denna punkt) ska gå att manövrera från markörskyddet. Semafor placerad inom riskområde, placeras minst 3 m inom kulfångets sida. Semaforens stolpe ska vara tillverkad av fyrkantsvirke. Semaforen ska vara rödmålad med ett vitt diagonalt kryss på ena sidan och grönmålad på den and ra sidan. Varken semaforen eller stolpen får vara tillverkad av metall om den är pla cerad inom riskområde. Storleken på semaforen ska anpassas i relation till det maximala skjutav ståndet på skjutbanan. Vid skjutavstånd på 300 m bör semaforens diameter vara minst 80 cm. Semaforens röda sida ska vara vänd mot skjutplatsen när skjutbanan inte används eller då arbete sker vid målen och i kulfånget. Skjutbanor som har ett skjutavstånd på 100 m eller mer, vilka inte är utrus tade med markörskydd (t.ex. elektroniska skjutbanor), bör utrustas med sema for för att uppmärksamma ifall eventuellt arbete pågår. Rödgröna signallampor kan användas som alternativ till semafor.

text: 3.10 Skytte mot metallmål

text: Vid skjutning mot mål eller målställningar tillverkade av metall beräknas ri koschetter kunna avvika 60 grader (1000 mils) vid kantträff. Således kan en projektil (hela eller delar av denna) avvika i såväl sida som höjd utanför det befintliga kulfånget. Genom att mäta avståndet från målets översta kant till kulfångets högsta punkt (hypotenusan) kan kulfångets höjd (h) beräknas med formeln sin 60° x hypotenusan = kulfångets höjd. Genom att använda formeln cos 60° x hypotenusan kan istället avståndet mellan målets översta kant till kulfångets vågräta skärning (L) fås fram. Som alternativ till ovanstående mätning kan en vinkelmätare användas. Fullträffsäkra metallmål som är plana, dvs. utan fördjupningar i ytan, frag menterar/splittrar projektil vid träff om anslagsvinkeln är större än 45 grader (0 grader är utmed målets yta). Splittret sprids utmed målets yta i samtliga riktningar. En liten mängd av splittret kan även spridas tillbaka mot skjutriktningen i ca 22 grader vinkel. Splittret kan nå lika långt från målet som en återstuds, se avsnitt 3.10.2 för närmare angivelse av riskavstånd.

text: 3.10.1 Skyddsram för metallmål

text: Målet kan omges av en skyddsram för att fånga upp eller styra eventuell rikoschett till att hamna i kulfånget. Syftet med skyddsramen är att fånga upp splitter och att styra rikoschetter på sådant sätt att de tas om hand av kulfånget. Skyddsramen ska vara maximalt 20 cm högre och maximalt 20 cm bredare på vardera sida om målet. Ramens djup ska vara minst lika med halva målets

text: höjd, dock minst 30 cm. Skyddsramen ska vara tillverkad av minst 25 mm friskt virke eller av annat material med motsvarande skyddseffekt och placeras med framkant 10 cm hitom målet. Om detta inte kan tillgodoses ska riskområ de avlysas på ett betryggande sätt bakom i enlighet med aktuellt vapens max imala räckvidd. I de fall skyddsram används framför kulfånget ska ramens framkant sträcka sig framför målet. Detta för att fånga upp splitter från fragmenterade projekti ler. Ramens djup bakom målen ska förhindra studs såväl över som vid sidan av kulfånget. Höjden på kulfånget ska vara minst 0,5 m högre än syftad linje från skydds ramens framkant, för att kunna fånga upp 22 grader studs från skyddsramen. Bredden på kulfånget ska som minst vara 1 m utanför syftad linje till vän ster och höger om metallmål och bakkanten av skyddsramen. Om skydd mot splitter eller studs i sidled behövs, ska skyddsramens sidor ha samma bredd som taket. Ett alternativ är att ha sidovallar/kulfångsvägg el ler skyddsmur som fångar upp splittret.

text: 3.10.2 Skytte mot metallmål – riskavstånd

text: I och med att det vid skytte mot metallmål finns en risk att splitter studsar tillbaka mot skytten ska skjutbanan vid skytte mot metallmål med följande vapentyper vara konstruerad för det skjutavstånd och riskområde som anges för respektive vapentyp.

text: Vapen med kaliber .22LR För dessa vapen gäller ett skjutavstånd om minst 15 m. Riskområde för splitter föreligger inom en radie om 15 m från målet i sida och höjd. Finns sidoskydd och snedställt tak (likt t.ex. skidskytteskjutbana) eller skyddsram, tas enbart hänsyn till splitter hitom målet.

text: Pistolammunition samt gevärsammunition med hylslängd max 35,6 mm (gäl ler inte 7,62x35 mm) För dessa vapen gäller ett skjutavstånd om minst 15 m. Riskområde för splitter föreligger inom en radie om 15 m från målet i sida och höjd. Om det finns en skyddsram runt målet beaktas endast splitter hitom målet.

text: Övrig gevärsammunition För dessa vapen gäller ett skjutavstånd om minst 50 m. Riskområde för splitter föreligger inom en radie om 50 m från målet i sida och höjd. Om det finns en skyddsram runt målet beaktas endast splitter hitom målet.

text: Hagelvapen Vid hagelskytte får endast blyhagel användas mot metallmål (se punkt 4.1.2.1 för undantag). För hagelvapen laddade med blyhagel gäller ett skjutavstånd om minst 10 m. För hagelvapen som är laddade med slugammunition av bly gäller ett skju tavstånd om minst 40 m. I en radie om 10 m från målet i sida och höjd förelig ger ett riskområde för splitter.

text: 3.10.3 Skytte mot metallmål – förkortade riskavstånd

text: Skytte mot metallmål med kortare riskavstånd än vad som anges i 3.10.2, får ske förutsatt att metallmålets träffyta är helt slät med en maximal avvikelse på 1 mm. De förkortade riskavstånden gäller enligt följande: • 5 m gäller för pistolammunition samt gevärsammunition med hylslängd max 35,6 mm (gäller inte 7,62x35 mm). • 5 m gäller för hagelvapen som endast är laddade med blyhagel. • 5 m gäller för enhandsvapen med blykula. • 7 m gäller för kulgevär med blykula i kalibrarna .32–.45.

text: 4 Typ av skjutbana

text: 4.1 Hagelskjutbanor

text: Hagelskytte är uppdelat i två olika typer av skytte: lerduveskytte (friflygande mål) samt skytte mot markmål.

text: 4.1.1 Skjutbanor för lerduveskytte

text: 4.1.1.1 Allmänt om skjutbanor för lerduveskytte

text: En skjutbana för friflygande mål är avsedd endast för skytte med hagel. Närområdet (hela området där lerduvorna flyger/inom kastvinklarna) fram för skjutplatsen ska vara överskådligt för att kunna upptäcka eventuella risker som uppträder i närområdet framför skyttarna. För att visa skjutgränserna ska det sitta tydliga markeringar i terrängen som visar den yttre gränsen. Kastarna ska vara placerade på sådant sätt att skjutba nans skjutgränser inte överskrids.

text: 4.1.1.2 Riskområde på skjutbanor för lerduveskytte

text: För skjutbanor för friflygande mål gäller ett riskområde på 250 m. Se bilderna 5, 6 och 7. Hårda vertikala ytor av material som kan ge upphov till återstuds och som befinner sig inom riskområdet, 0 – 10 m framför skytten och inom 50 cm från målets lägsta punkt, ska täckas med material som inte avger rikoschett. Detta gäller all metall, betong, sten m.m. Ytor som kan ge rikoschett mot riskområdet och som är vinklade bort från skyttar, funktionärer och publik behöver inte täckas.

text: Bild 5 Riskområde på skeetbana ovanifrån. Riskområdet ligger inom hela figurens yta. Varningsskyltar ska sättas upp i anslutning till riskområdets slut runtom hela riskområdet. Varningsskyltarna ska vara placerade på sådant sätt att en person alltid ser två skyltar samtidigt.

text: Bild 6 Riskområde på trapbana ovanifrån. Riskområdet ligger inom hela figu rens yta. Varningsskyltar ska sättas upp i anslutning till riskområdets slut runt om hela riskområdet. Varningsskyltarna ska ha sådan placering att en person alltid kan se två skyltar samtidigt.

text: Bild 7 Riskområde för frånduva ovanifrån. Riskområdet ligger inom hela fi gurens yta. Varningsskyltar ska sättas upp i anslutning till riskområdets slut runtom hela riskområdet. Varningsskyltarna ska ha sådan placering att en per son alltid kan se två skyltar samtidigt.

text: 4.1.1.3 Skjutbanor för lerduveskytte – övrig reglering

text: För övrig reglering, se tillämpliga delar av avsnitt 3 Grundläggande bestäm melser.

text: 4.1.2 Skjutbana för skytte med hagel mot markmål (markmålsbana)

text: 4.1.2.1 Allmänt om markmålsbanor

text: En markmålsbana är avsedd för skytte med hagelvapen laddat med hagel eller slug. Om slug ska användas på en markmålsbana ska det finnas kulfång på den aktuella skjutbanan. Om personal/funktionär kan befinna sig i maskinhus, ska detta vara utfor mat på sådant sätt att inga hagel/rikoschetter kan nå in i maskinhuset. Hängande plåtmål får beskjutas med stålhagel om målet är upphängt i en (1) lina och upphängningsanordningen medger att målet kan röra sig fritt i under kant vid träff. I övrigt gäller att mål eller målanordningar som helt eller delvis är konstruerade av metall inte får beskjutas med stålhagel. Området framför skytt och fram till hageluppfånget eller kulfånget ska vara överskådligt. Skjutgränser ska märkas ut.

text: 4.1.2.2 Riskområde markmålsbanor

text: Bakom markmålet ska det finnas ett utökat riskområde om minst 150 m för det fall hageluppfång saknas. För slugammunition gäller samma regler som för skjutning med kulgevär, dvs. krav om kulfång samt 150 m utökat riskområ de. Markmålsbanor har samma krav på skyltning av riskområde som gäller för det utökade riskområdet för gevärsbanor, se avsnitt 3.5.2.

text: Om hageluppfång finns direkt bakom målplatsen (max 10 m), behöver inget riskområde läggas till. Hageluppfånget ska vara överskådligt och inte kunna ge upphov till rikoschett. T.ex.skog, sly och växtlighet utgör inte hageluppfång.

text: 4.1.2.3 Markmålsbanor – övrig reglering

text: 4.2 Inomhusskjutbanor

text: 4.2.1 Allmänt om inomhusskjutbanor

text: På inomhusskjutbanor, inräknat skjuttunnlar och skjutbiografer, gäller att samtliga projektiler och rikoschetter ska fångas upp eller stoppas av kulfång och skyddskonstruktioner för att ingen person ska komma till skada på eller utanför skjutbanan. Inomhusskjutbanans placering avgör kravet på dess konstruktion. Om ba nan är belägen inom ett industriområde, bostadsområde eller ett område nära allmänna platser där människor uppehåller sig, ska skjutbanan vara fullträffsä ker inom riskområdet. Det innebär att varken en projektil eller rikoschett ska kunna tränga igenom byggnaden från för banan avsedda vapen. Inomhusskjutbanor placerad på andra ställen än nyss nämnda har krav på sig att vara fullträffsäkrade inom maximal spridning i sida och höjd (V och Vh). Om det i samma byggnad förekommer annan verksamhet än skytte på våningsplan under eller över skjutbanan ska golv och tak vara fullträffsäkrade. Samma sak gäller för utrymmen vid sidan av skjutbanan eller skjuttunneln. I dessa fall ska väggar vara fullträffsäkrade.

text: Tabell 5 Tjocklek på fullträffsäker betongvägg/tak/golv. Tabellen visar tjock lek med armerad betong, typ C25/30 samt stål.

text: Typ av skjutbana Betong <30° anslag Stål 30–90° Stål <30° 30–90° anslag anslag anslag

text: Kulgevär, enhands 5 cm 3 cm 4 mm 3 mm vapen till och med kaliber .22 LR

text: Pistolammunition 10 cm 5 cm 6 mm härdat 3 mm samt gevärsammuni tion med hylslängd max 35,6 mm (gäller inte 7,62x35 mm) Kulgevär <20 mm 20 cm 10 cm 8 mm härdat 4 mm Hagelgevär laddade 5 cm 5 cm 3 mm 3 mm med hagel US 1–9

text: Hagelgevär laddade 10 cm 5 cm 6 mm 3 mm med slugs eller US 0–00 (buckshot)

text: För att den som utför besiktningen av inomhusskjutbana ska kunna avgöra om byggnaden är fullträffsäker ska denne ta del av relevant skriftlig dokumenta tion om byggnadens beskaffenhet, samt vid behov inhämta skriftligt utlåtande från ansvarig besiktningsman över byggnaden.

text: 4.2.2 Varningsområde och riskområde på inomhusskjutbana

text: En inomhusskjutbana som inte är helt fullträffsäkrad ska omgärdas av ett var ningsområde. Det ska dessutom finnas en konstruktion som upplyser allmän heten om att det pågår skjutning. Vid inomhusskjutbanor sträcker sig riskområdet från skytten fram till må lets centrum och 1 m vid sidan om de yttre skyttarnas och yttre målens place ring. Om det finns en eller flera dörrar som ansluter till riskområdet ska det finnas varningssystem som varnar skyttarna när dessa är öppna. Dörrarna får inte gå att öppna på annat sätt än med nyckel. Dörrarna ska vara märkta med var ningsskyltar.

text: 4.2.3 Kulfång på inomhusskjutbana

text: Sidoväggar samt bakomliggande vägg vilka omsluter kulfånget ska vara full träffsäkrade. Kulfånget ska vara konstruerat på sådant sätt att såväl ytterväggar som bakomliggande vägg inte skadas.

text: I de fall kulfånget består av sand, grus eller gummigranulat gäller följande: • Kulfånget ska bestå av fingrus, gummigranulat eller sand med dimensio nerna 0,2  8 mm. I de fall gummigranulat används ska detta vara fritt från material som kan rikoschettera. • Minsta djup på materialet ska vara 50 cm. • I de fall gummigranulat används ska tjockleken av kulfånget bestämmas utifrån respektive leverantörs specifikation. Detta visas upp vid besikt ning. I de fall gummigranulat används ska hänsyn till brandrisk tas. • För kulfång konstruerade av fingrus eller sand som är ämnade endast för homogena blykulor i kaliber .22–45 samt slugammunition gäller att dju pet ska vara minst 20 cm.

text: I de fall kulfånget består av stål gäller följande: • Kulfång konstruerade av stål ska täckas med trä eller med motsvarande material, alternativt gummiduk som är minst 10 mm tjock och ha en luft spalt på minst 20 cm, för att förhindra uppkomsten av rikoschetter. • Stålet ska vara härdat och ha en tjocklek på 10 mm.

text: 4.2.4 Inomhusskjutbanor – övrig reglering

text: 4.3.1 Allmänt om viltmålsbanor

text: På viltmålsbanor kan fasta och rörliga mål förekomma från olika skjutavstånd. Vanliga skjutavstånd är 20 m, 50 m samt 80 m.

text: 4.3.2 Skärm

text: På viltmålsbanor begränsas målets exponering av skärmar (även kallat för kul fångsskärm, skärm, blände, gömsle m.m.). Skärmen ska vara besiktningsbar. Skärmen kan antingen vara genomskjutbar eller fullträffssäker. En skärm som är fullträffsäker ska vara konstruerad av sådant material som inte är genomskjutbart med den grövsta kaliber som är tillåten att skjuta med på banan. Skärmar som är tillverkade av material som kan ge rikoschett (oftast betong eller sten) ska kläs in med trä, minst 25 mm friskt virke, inom sprid ningen i sidled och höjd (V och Vh). Bredden på skärmen ska ha minst följande mått: • 4 m för viltmålsbana 80 m • 2,5 m för viltmålsbana 50 m • 1 m för viltmålsbana 20 m. Vid genomskjutbara skärmar som lämnar rikoschett (träplank, träskivor m.m.) måste kulfånget anpassas för att rikoschett ska kunna fångas. Se tabell 3. Vid genomskjutbara skärmar eller markeringar för skjutavgränsning som inte lämnar rikoschett, beaktas spridningen på respektive avstånd för att ange kulans yttersta nedslagsplats i kulfånget. Det vill säga måtten ska var desam ma som för fullträffsäkra skärmar. Inom spridningen gäller att fullträffsäkra skärmar ska vara konstruerade i enlighet med vad som anges för kulfång i avsnitt 3.5.

text: 4.3.3 Viltmålsbanor – övrig reglering

text: 4.4 Skjutbanor för dynamiskt skytte

text: 4.4.1 Allmänt om skjutbanor för dynamiskt skytte

text: Skjutbanor för dynamiskt skytte och annat skytte där målens uppställning samt skjutplatserna varieras, omfattas av samma regler som övriga skjutbanor där skytte med enhandsvapen, gevär eller hagelgevär bedrivs. Kulfång och skjutplatser är arrangerade på sådant sätt att målens och skjutstationernas pla cering, i sidled och avstånd, kan varieras över tid. Skjutplatserna kan vara flera inom varje skjutstation och innehålla hinder som kräver anpassade skjut ställningar. Underlag och hinder ska vara konstruerade på ett säkert sätt som inte medför risker vid skyttet. Samtliga möjliga placeringar för mål och skjutstationer med skjutplatser ska vara besiktningsbara för kontroll av kulfångets mått.

text: Maximala skjutgränser ska vara tydligt utmärkta. Likaså ska tillåtna möjliga målplaceringar framgå genom att dessa märks ut (eller gränserna för områden där målplacering är möjlig). En instruktion för maximala skjutgränser och målplaceringar kan som alternativ till ovanstående märkning framgå av, eller som en bilaga till, skjutbaneinstruktionen, se avsnitt 3.1. Vid skytte under rörelse förändras värdena i tabell 1. Kulfång, placering av skjutstationer och mål ska vara utformade med hänsyn till fastställd maximal spridning i höjd och sida, rikoschettrisk och kulans yttersta nedslagsplats med tillägget om ytterligare 3 m kulfång. Typ av vapen, skjutavstånd och skjutställning, skytt med möjlighet till eldgivning under rörelse eller rörligt mål påverkar spridningen som utgår från målets centrum. Vidare ska kulfånget vara beskaffat i enlighet med tillämpliga delar av de grundläggande bestämmelser som framgår av avsnitt 3 (avsnitten 3.5.1 och 3.5.3 om kulfång).

text: 4.4.2 Skjutbanor för dynamiskt skytte – övrig reglering

text: Kulfånget eller eventuell kompletterande konstruktion, ska vara utformat för att fånga rikoschetter när en projektil träffar målmaterial som kan ge rikoschett på sådant sätt som beskrivs i avsnitt 3.4. För övrig reglering, se tillämpliga delar av avsnitt 3 Grundläggande bestäm melser.

text: Elanders Sverige AB, 2025


title: Polismyndighetens föreskrifter om rapportering och lämnande av uppgifter enligt lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism

text: Dessa föreskrifter gäller för en verksamhetsutövare och ett clearingbolag

text: som har rapporteringsskyldighet enligt

text: 4 kap.

text: eller

text: 3 a §§

text: lagen (

text: ) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism och en fysisk eller juridisk person som har uppgiftsskyldighet enligt

text: 4 kap. 6 § samma lag

text: Definitioner

text: Termer som används i dessa föreskrifter har samma innebörd som i lagen

text: ) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism.

text: Rapporteringsskyldighet

text: Uppgifter som en verksamhetsutövare eller ett clearingbolag enligt

text: 4 kap.

text: eller

text: 3 a §§

text: lagen (

text: ) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism utan dröjsmål är skyldig att rapportera till Polismyndigheten ska rapporteras genom Polismyndighetens webbportal fipogoaml.polisen.se.

text: Uppgiftsskyldighet

text: Uppgifter som en fysisk eller juridisk person, enligt 4 kap. 6 § lagen

text: ) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism, utan dröjsmål är skyldig att lämna till Polismyndigheten ska lämnas genom Polismyndighetens webbportal fipogoaml.polisen.se.

text: Registrering

text: Uppgiftslämnare ska registrera sig i Polismyndighetens webbportal

text: fipogoaml.polisen.se för att rapportera eller lämna uppgifter där.

text: Registrering ska göras enligt de anvisningar som finns på webbportalen fipogoaml.polisen.se.

text: Rapportering och lämnande av uppgifter

text: Uppgiftslämnare ska rapportera eller lämna uppgifter antingen genom

text: att skicka in en XML-fil eller rapportera eller lämna uppgifter manuellt i webbportalen.

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 16 februari 2026. 2. Genom föreskrifterna upphävs Polismyndighetens föreskrifter (

text: PMFS 2020:3

text: ) om rapportering och lämnande av uppgifter enligt lagen (

text: ) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism, FAP 499-1.

text: På Polismyndighetens vägnar

text: PETRA LUNDH Anna Wigren (Nationella operativa avdelningen)

text: Elanders Sverige AB, 2026

type: kapitel