text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

type: stycke

type: paragraf

text: Ämnesplanen för ämnet materialkunskap finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: 1 1 Senaste lydelse 2010:235.

type: rubrik

text: Bilaga

text: Materialkunskap

text: Ämnet materialkunskap behandlar det produktionsmaterial som huvudsakligen används inom aktuellt industriområde. Det handlar om råvaror, förädlingsprocesser, var och hur materialet används i dag samt om kunskaper om materialets inre och yttre egenskaper ur såväl funktionella som kvalitativa aspekter. Ämnet behandlar också metoder och tekniker för att forma, bearbeta, dela, sammanfoga samt montera materialet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet materialkunskap ska syfta till att eleverna utvecklar ett kreativt intresse för det aktuella materialets användningspotential samt förmåga att utföra vanliga arbetsuppgifter inom relevant bearbetning av materialet enligt etablerade metoder och gällande säkerhetsföreskrifter. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla såväl kunskaper inom teoribildning som praktiskt handlag för att, med hänsyn till det aktuella materialets allmänna egenskaper och tillfälliga status, utföra bearbetning enligt beskrivning. Den ska därmed utveckla elevernas förmåga att hantera materialet ur såväl funktionella som kvalitetsmässiga aspekter i enlighet med materialets inre och yttre egenskaper. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar ett helhetsperspektiv och en förmåga att bedöma materialets status i olika utvecklingsskeden. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper i nödvändiga beräkningar och en beredskap för att möta problemlösning i samband med hantering av materialet samt kunskaper om materialhanteringens betydelse för en produkts slutresultat. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att med relevanta begrepp och symboler kommunicera omkring frågor om materialet. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att ta ställning i frågor om hållbar utveckling kopplat till materialanvändning samt bedöma hur materialet påverkar verktyg och annan utrustning. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla färdigheter i att hantera materialet med såväl hand- som maskinverktyg, och därför ska praktiska övningar ingå i undervisningen.

text: Undervisningen i ämnet materialkunskap ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Förmåga att planera, organisera och bearbeta material i såväl förberedande bearbetning som i produktionsmoment samt förmåga att kontrollera att det färdiga resultatet uppfyller uppställda kvalitetskrav. 2. Förmåga att tolka relevanta berednings- och tillverkningsunderlag. 3. Förmåga att kunna utföra relevanta beräkningar. 4. Kunskaper om vad som kännetecknar en god och säker miljö och förmåga att tillämpa det vid eget arbete. 5. Kunskaper om materialets användningsområden.

text: SKOLFS 2022:207

text: Kurser i ämnet

text: Materialkunskap 1, 100 poäng. Materialkunskap 2, 100 poäng, som bygger på kursen materialkunskap 1.

text: Materialkunskap 1, 100 poäng

text: Kurskod: MAEMAT01

text: Kursen materialkunskap 1 omfattar punkterna 1–8 under rubriken Ämnets syfte i ämnet materialkunskap. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Relevanta metoder för bearbetning fram till produktframställning. Enklare mät- och handverktyg. – Bearbetning, formning, sammanfogning och delning med hand- och maskindriven utrustning. – Beteckningar och standarder för hantering och kvalitetskontroll. – Berednings- och tillverkningsunderlag. – Materialberäkningar samt planering av optimerande användning. – Regler för arbetsmiljö och säkerhet samt exempel på olyckor i samband med hantering av materialet. – Korrigering för fel vid bearbetningen samt, genom laborativa inslag, lösningar av andra typer av problem som kan uppstå. – Materialets historia, nuvarande användningsområden och utvecklingspotential inför framtiden. – För materialet relevant färg- och formlära. – Materialets tekniska, fysiska och kemiska egenskaper och samverkan med omgivning och andra material. Fysiskt och kemiskt inre och yttre slitage samt åldrande. – Materialets förändrade egenskaper vid bearbetning. – Råvaruproduktion, förädling till olika materialvariationer, metoder för produkttillverkning, ytbehandling och annan efterbearbetning samt destruktion eller återvinning. – Materialets påverkan på verktyg och annan utrustning.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven planerar och organiserar materialbearbetning i samråd med handledare. I planeringen tolkar eleven med viss säkerhet instruktioner och tillverkningsunderlag samt gör med viss säkerhet beräkningar för att optimera materialanvändningen. Vidare väljer eleven i samråd med handledare arbetsmetoder, verktyg, utrustning och material som passar för uppgiften. Eleven utför med noggrannhet och i samråd med handledare materialbearbetning i enlighet med säkerhetsföreskrifter, givna instruktioner och kravspecifikationer. Resultatet av arbetet är tillfredsställande utifrån givna kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med viss säkerhet instruktioner och tillverkningsunderlag. Eleven hanterar verktyg, utrustning, maskiner och material med visst handlag och håller god ordning på arbetsplatsen. Eleven arbetar ergonomiskt och på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra, samt med hänsyn till miljön. Dessutom följer eleven lagar och andra bestämmelser om arbetsmiljö och hälsa. Under arbetet upptäcker eleven eventuella problem som uppkommer samt åtgärdar dem i samråd med handledare. När arbetsuppgiften är utförd gör eleven en enkel dokumentation av arbetsprocessen och resultatet. Eleven redogör översiktligt för materialets egenskaper och hur det samverkar med teknik, metoder och verktyg som använts för arbetsuppgiften. Dessutom redogör eleven översiktligt för hur materialets egenskaper och tillämpade arbetsmetoder påverkar kvalitet och slutresultat. Eleven redogör även översiktligt för materialets användningsområden och för hur materialet interagerar med omgivande miljö. Eleven redogör översiktligt för genomförda arbetsmoment, resultatet, eventuella avvikelser från specifikationer samt den egna arbetsinsatsen. Dessutom utvärderar eleven sitt arbete och resultat med enkla omdömen. Eleven använder med viss säkerhet korrekt fackspråk. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: SKOLFS 2022:207

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Materialkunskap 2, 100 poäng

text: Kurskod: MAEMAT02

text: Kursen materialkunskap 2 omfattar punkterna 1–8 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: – Avancerad hand- och maskindriven utrustning vid materialbearbetning samt vid formning, sammanfogning och delning. – Etablerade, alternativa metoder för materialbearbetning. – Materialbearbetning i modern tekniskt avancerad produktionsutrustning. – Eventuella alternativa material i produktproduktionen. – Berednings- och ritningsunderlag samt etablerade, alternativa metoder för materialoptimering. – Metoder för att lösa avancerade materialrelaterade problem. – För materialet relevant färg- och formlära. – Materialets tekniska, fysiska och kemiska yttre och inre egenskaper. – Introduktion till aktuell forskning och utveckling inom materialområdet. – Laborativa materialförsök. Idéutveckling.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven planerar och organiserar materialbearbetning i samråd med handledare. I planeringen tolkar eleven med viss säkerhet instruktioner och tillverkningsunderlag samt gör med viss säkerhet beräkningar för att optimera materialanvändningen. Vidare väljer eleven i samråd med handledare arbetsmetoder, verktyg, utrustning och material som passar för uppgiften. Eleven utför med noggrannhet och i samråd med handledare materialbearbetning i enlighet med säkerhetsföreskrifter, givna instruktioner och kravspecifikationer. Resultatet av arbetet är tillfredsställande utifrån givna kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med viss säkerhet arbetsbeskrivningar och tillverkningsunderlag. Eleven hanterar verktyg, utrustning, maskiner och material med visst handlag och håller god ordning

text: SKOLFS 2022:207

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven planerar och organiserar materialbearbetning efter samråd med handledare. I planeringen tolkar eleven med viss säkerhet instruktioner och tillverkningsunderlag samt gör med viss säkerhet beräkningar för att optimera materialanvändningen. Vidare väljer eleven efter samråd med handledare arbetsmetoder, verktyg, utrustning och material som passar för uppgiften. Eleven utför med noggrannhet och efter samråd med handledare materialbearbetning i enlighet med säkerhetsföreskrifter, givna instruktioner och kravspecifikationer. Resultatet av arbetet är tillfredsställande utifrån givna kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med viss säkerhet arbetsbeskrivningar och tillverkningsunderlag. Eleven hanterar verktyg, utrustning, maskiner och material med gott handlag och håller god ordning på arbetsplatsen. Eleven arbetar ergonomiskt och på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra, samt med hänsyn till miljön. Dessutom följer eleven lagar och andra bestämmelser om arbetsmiljö och hälsa. Under arbetet upptäcker eleven eventuella problem som uppkommer samt åtgärdar dem efter samråd med handledare. När arbetsuppgiften är utförd gör eleven en noggrann dokumentation av arbetsprocessen och resultatet. Eleven redogör utförligt för materialets egenskaper och hur det samverkar med teknik, metoder och verktyg som använts för arbetsuppgiften. Dessutom förklarar eleven utförligt hur arbetsprocessen påverkar kvalitet och slutresultat. Eleven redogör även utförligt för materialets användningsområden samt för hur materialet interagerar med omgivande miljö. Eleven redogör utförligt för arbetsprocessen, resultatet, eventuella

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven planerar och organiserar materialbearbetning efter samråd med handledare. I planeringen tolkar eleven med säkerhet instruktioner och tillverkningsunderlag samt gör med säkerhet beräkningar för att optimera materialanvändningen. Eleven förutser också svårigheter som kan uppstå och anpassar planering och organisation efter det. Vidare väljer eleven efter samråd med handledare arbetsmetoder, verktyg, utrustning och material som passar för uppgiften. Eleven utför med noggrannhet och efter samråd med handledare materialbearbetning i enlighet med säkerhetsföreskrifter, givna instruktioner och kravspecifikationer. Resultatet av arbetet är gott utifrån givna kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med säkerhet arbetsbeskrivningar och tillverkningsunderlag. Eleven hanterar verktyg, utrustning, maskiner och material med mycket gott handlag och håller god ordning på arbetsplatsen. Eleven arbetar ergonomiskt och på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra, samt med hänsyn till miljön. Dessutom följer eleven lagar och andra bestämmelser om arbetsmiljö och hälsa. Under arbetet upptäcker eleven eventuella problem som uppkommer samt åtgärdar dem efter samråd med handledare. När arbetsuppgiften är utförd gör eleven en noggrann och utförlig dokumentation av arbetsprocessen och resultatet. Eleven redogör utförligt och nyanserat för materialets egenskaper och hur det samverkar med teknik, metoder och verktyg som använts för arbetsuppgiften. Dessutom förklarar eleven utförligt och nyanserat hur arbetsprocessen påverkar kvalitet och slutresultat. Eleven redogör även utförligt och nyanserat för materialets användningsområden samt för hur materialet interagerar med omgivande miljö. Eleven redogör utförligt för arbetsprocessen, resultatet, eventuella avvikelser från specifikationen samt den egna arbetsinsatsen. Dessutom utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven använder med säkerhet korrekt fackspråk. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet materialkunskap i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: 1 kap. 6 § gymnasieförordningen (1992:394)

text: framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Materialkunskap

text: Ämnets syfte

text: 1. Förmåga att planera, organisera och bearbeta material i såväl förberedande bearbetning som i produktionsmoment samt förmåga att kontrollera att det färdiga resultatet uppfyller uppställda kvalitetskrav. 2. Förmåga att tolka relevanta berednings- och tillverkningsunderlag. 3. Förmåga att kunna utföra relevanta beräkningar. 4. Kunskaper om vad som kännetecknar en god och säker miljö och 2 förmåga att tillämpa det vid eget arbete.

text: 5. Kunskaper om materialets användningsområden. 6. Kunskaper om materialets inneboende egenskaper och samverkan med yttre tekniska, fysiska och kemikaliska betingelser och skeenden. 7. Kunskaper om hur materialet interagerar fysiskt och kemiskt med omgivande material och miljö. 8. Förmåga att använda korrekt fackspråk.

text: Kurser i ämnet

text: Materialkunskap 1, 100 poäng

text: Kurskod: MAEMAT01

text: Centralt innehåll

text: • Relevanta metoder för bearbetning fram till produktframställning. Enklare mät- och handverktyg. • Bearbetning, formning, sammanfogning och delning med hand- och maskindriven utrustning. • Beteckningar och standarder för hantering och kvalitetskontroll. • Berednings- och tillverkningsunderlag. • Materialberäkningar samt planering av optimerande användning. • Regler för arbetsmiljö och säkerhet samt exempel på olyckor i samband med hantering av materialet. • Korrigering för fel vid bearbetningen samt, genom laborativa inslag, lösningar av andra typer av problem som kan uppstå. • Materialets historia, nuvarande användningsområden och utvecklingspotential inför framtiden. • För materialet relevant färg- och formlära. • Materialets tekniska, fysiska och kemiska egenskaper och samverkan med omgivning och andra material. Fysiskt och kemiskt inre och yttre slitage samt åldrande. • Materialets förändrade egenskaper vid bearbetning. • Råvaruproduktion, förädling till olika materialvariationer, metoder för produkttillverkning, ytbehandling och annan efterbearbetning samt destruktion eller återvinning. • Materialets påverkan på verktyg och annan utrustning.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: instruktioner och kravspecifikationer. Resultatet av arbetet är tillfredsställande utifrån givna kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med viss säkerhet arbetsbeskrivningar och tillverkningsunderlag. Eleven hanterar verktyg, utrustning, maskiner och material med gott handlag och håller god ordning på arbetsplatsen. Eleven arbetar ergonomiskt och på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra, samt med hänsyn till miljön. Dessutom följer eleven lagar och andra bestämmelser om arbetsmiljö och hälsa. Under arbetet upptäcker eleven eventuella problem som uppkommer samt åtgärdar dem efter samråd med handledare. När arbetsuppgiften är utförd gör eleven en noggrann dokumentation av arbetsprocessen och resultatet. Eleven redogör utförligt för materialets egenskaper och hur det samverkar med teknik, metoder och verktyg som använts för arbetsuppgiften. Dessutom redogör eleven utförligt för hur materialets egenskaper och tillämpade arbetsmetoder påverkar kvalitet och slutresultat. Eleven redogör även utförligt för materialets användningsområden och för hur materialet interagerar med omgivande miljö. Eleven redogör utförligt för genomförda arbetsmoment, resultatet, eventuella avvikelser från specifikationer samt den egna arbetsinsatsen. Dessutom utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen. Eleven använder med viss säkerhet korrekt fackspråk. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Eleven planerar och organiserar materialbearbetning efter samråd med handledare. I planeringen tolkar eleven med säkerhet instruktioner och tillverkningsunderlag samt gör med säkerhet beräkningar för att optimera materialanvändningen. Eleven förutser också svårigheter som kan uppstå och anpassar planering och organisation efter det. Vidare väljer eleven efter samråd med handledare arbetsmetoder, verktyg, utrustning och material som passar för uppgiften. Eleven utför med noggrannhet och efter samråd med handledare materialbearbetning i enlighet med säkerhetsföreskrifter, givna instruktioner och kravspecifikationer. Resultatet av arbetet är gott utifrån givna kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med säkerhet arbetsbeskrivningar och tillverkningsunderlag. Eleven hanterar verktyg, utrustning, maskiner och material med mycket gott handlag och håller god ordning på arbetsplatsen. Eleven arbetar ergonomiskt och på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra, samt med hänsyn till miljön. Dessutom följer eleven lagar och andra bestämmelser om arbetsmiljö och hälsa. Under arbetet upptäcker eleven eventuella problem som uppkommer samt åtgärdar dem efter samråd med handledare. När arbetsuppgiften är utförd 5

text: gör eleven en noggrann och utförlig dokumentation av arbetsprocessen och resultatet. Eleven redogör utförligt och nyanserat för materialets egenskaper och hur det samverkar med teknik, metoder och verktyg som använts för arbetsuppgiften. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för hur materialets egenskaper och tillämpade arbetsmetoder påverkar kvalitet och slutresultat. Eleven redogör även utförligt och nyanserat för materialets användningsområden och för hur materialet interagerar med omgivande miljö. Eleven redogör utförligt för genomförda arbetsmoment, resultatet, eventuella avvikelser från specifikationer samt den egna arbetsinsatsen. Dessutom utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven använder med säkerhet korrekt fackspråk. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Materialkunskap 2, 100 poäng

text: Kurskod: MAEMAT02

text: Centralt innehåll

text: • Avancerad hand- och maskindriven utrustning vid materialbearbetning samt vid formning, sammanfogning och delning. • Etablerade, alternativa metoder för materialbearbetning. • Materialbearbetning i modern tekniskt avancerad produktionsutrustning. • Eventuella alternativa material i produktproduktionen. • Berednings- och ritningsunderlag samt etablerade, alternativa metoder för materialoptimering. • Metoder för att lösa avancerade materialrelaterade problem. • För materialet relevant färg- och formlära. • Materialets tekniska, fysiska och kemiska yttre och inre egenskaper. • Introduktion till aktuell forskning och utveckling inom materialområdet. • Laborativa materialförsök. Idéutveckling.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: instruktioner och kravspecifikationer. Resultatet av arbetet är tillfredsställande utifrån givna kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med viss säkerhet arbetsbeskrivningar och tillverkningsunderlag. Eleven hanterar verktyg, utrustning, maskiner och material med visst handlag och håller god ordning på arbetsplatsen. Eleven arbetar ergonomiskt och på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra, samt med hänsyn till miljön. Dessutom följer eleven lagar och andra bestämmelser om arbetsmiljö och hälsa. Under arbetet upptäcker eleven eventuella problem som uppkommer samt åtgärdar dem i samråd med handledare. När arbetsuppgiften är utförd gör eleven en enkel dokumentation av arbetsprocessen och resultatet. Eleven beskriver översiktligt teknik, metoder, verktyg och material, som använts för arbetsuppgiften samt förklarar översiktligt hur arbetsprocessen påverkar kvalitet och slutresultat. Eleven redogör även översiktligt för materialets användningsområden samt för hur materialet interagerar med omgivande miljö. Eleven redogör översiktligt för arbetsprocessen, resultatet, eventuella avvikelser från specifikationen samt den egna arbetsinsatsen. Dessutom utvärderar eleven sitt arbete och resultat med enkla omdömen. Eleven använder med viss säkerhet korrekt fackspråk. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven planerar och organiserar materialbearbetning efter samråd med handledare. I planeringen tolkar eleven med viss säkerhet instruktioner och tillverkningsunderlag samt gör med viss säkerhet beräkningar för att optimera materialanvändningen. Vidare väljer eleven efter samråd med handledare arbetsmetoder, verktyg, utrustning och material som passar för uppgiften. Eleven utför med noggrannhet och efter samråd med handledare materialbearbetning i enlighet med säkerhetsföreskrifter, givna instruktioner och kravspecifikationer. Resultatet av arbetet är tillfredsställande utifrån givna kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med viss säkerhet arbetsbeskrivningar och tillverkningsunderlag. Eleven hanterar verktyg, utrustning, maskiner och material med gott handlag och håller god ordning på arbetsplatsen. Eleven arbetar ergonomiskt och på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra, samt med hänsyn till miljön. Dessutom följer eleven lagar och andra bestämmelser om arbetsmiljö och hälsa. Under arbetet upptäcker eleven eventuella problem som uppkommer samt åtgärdar dem efter samråd med handledare. När arbetsuppgiften är utförd gör eleven en noggrann dokumentation av arbetsprocessen och resultatet. Eleven redogör utförligt för materialets egenskaper och hur 7 det samverkar med teknik, metoder och verktyg som använts för

text: arbetsuppgiften. Dessutom förklarar eleven utförligt hur arbetsprocessen påverkar kvalitet och slutresultat. Eleven redogör även utförligt för materialets användningsområden samt för hur materialet interagerar med omgivande miljö. Eleven redogör utförligt för arbetsprocessen, resultatet, eventuella avvikelser från specifikationen samt den egna arbetsinsatsen. Dessutom utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen. Eleven använder med viss säkerhet korrekt fackspråk. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven planerar och organiserar materialbearbetning efter samråd med handledare. I planeringen tolkar eleven med säkerhet instruktioner och tillverkningsunderlag samt gör med säkerhet beräkningar för att optimera materialanvändningen. Eleven förutser också svårigheter som kan uppstå och anpassar planering och organisation efter det. Vidare väljer eleven efter samråd med handledare arbetsmetoder, verktyg, utrustning och material som passar för uppgiften. Eleven utför med noggrannhet och efter samråd med handledare materialbearbetning i enlighet med säkerhetsföreskrifter, givna instruktioner och kravspecifikationer. Resultatet av arbetet är gott utifrån givna kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med säkerhet arbetsbeskrivningar och tillverkningsunderlag. Eleven hanterar verktyg, utrustning, maskiner och material med mycket gott handlag och håller god ordning på arbetsplatsen. Eleven arbetar ergonomiskt och på ett sätt som är säkert för eleven själv och andra, samt med hänsyn till miljön. Dessutom följer eleven lagar och andra bestämmelser om arbetsmiljö och hälsa. Under arbetet upptäcker eleven eventuella problem som uppkommer samt åtgärdar dem efter samråd med handledare. När arbetsuppgiften är utförd gör eleven en noggrann och utförlig dokumentation av arbetsprocessen och resultatet. Eleven redogör utförligt och nyanserat för materialets egenskaper och hur det samverkar med teknik, metoder och verktyg som använts för arbetsuppgiften. Dessutom förklarar eleven utförligt och nyanserat hur arbetsprocessen påverkar kvalitet och slutresultat. Eleven redogör även utförligt och nyanserat för materialets användningsområden samt för hur materialet interagerar med omgivande miljö. Eleven redogör utförligt för arbetsprocessen, resultatet, eventuella avvikelser från specifikationen samt den egna arbetsinsatsen. Dessutom utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. 8 Eleven använder med säkerhet korrekt fackspråk.

text: Ansvarig utgivare: Ulrika Lindén Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20 Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: Elanders Sverige AB, Vällingby 2010


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet människan i industrin finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: 1 1 Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Människan i industrin

text: Ämnet människan i industrin behandlar industrins villkor och individens roll, ansvar och betydelse i arbetsgruppen och för företagets produktion. Det är också en introduktion till lagar, förordningar och andra bestämmelser som berör industriarbete. Ämnet är till sin karaktär orienterande.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet människan i industrin ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om individens betydelse och ansvar för den dagliga produktionen och för företagets utveckling. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om industrin i ett historiskt perspektiv samt om de förutsättningar och villkor som företag och människor i dag arbetar under. Genom undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur förändringar i framtiden kan påverka industrins förutsättningar, samhällsroll, produktionsstrukturer och arbetsmarknad, ur såväl ett nationellt som ett internationellt perspektiv. För att eleverna ska växa i tilltro till den egna innovativa förmågan ska undervisningen ge eleverna möjligheter att utveckla kunskaper om hur enskilda arbetstagares idéer genom tiderna har påverkat såväl produktion, produkter som arbetsvillkor. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om vad arbetsgruppens samarbetsförmåga och samarbetsformer samt den enskildes roll i gruppen betyder för produktion och kreativt arbetsklimat. I undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att reflektera över gruppdynamiska fenomen, konflikthantering och ledarskapets funktion samt utveckla kunskaper om hur parters olika åsikter och intressen hanteras i förhandlingar och med lagliga stridsåtgärder. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om systematiskt arbetsmiljöarbete samt förmåga att utföra konkreta insatser vid olyckstillfällen. Den ska också bidra till att eleverna utvecklar förståelse av hur produktion och produkter påverkar miljön och tillgången på de resurser som används. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att i tal och skrift uttrycka sig med den terminologi och de bild- och symbolkonventioner som gäller inom yrkesområdet. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att reflektera över och diskutera frågor om till exempel genus, etik, kultur och etnicitet i industrin.

text: Undervisningen i ämnet människan i industrin ska ge eleverna

text: förutsättningar att utveckla följande: 1. Förmåga att arbeta enligt projektmetodik. 2. Kunskaper om hur lagar och andra bestämmelser reglerar produktion och företag. 3. Kunskaper om förebyggande systematiskt arbetsmiljöarbete och 2 förmåga att ingripa vid olyckstillbud.

text: Kurser i ämnet

text: Människan i industrin 1, 100 poäng. Människan i industrin 2, 100 poäng, som bygger på kursen människan i industrin 1.

text: Människan i industrin 1, 100 poäng

text: Kurskod: MÄIMÄN01

text: Kursen människan i industrin 1 omfattar punkterna 1–8 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Metoder för att arbeta i och organisera projekt. – Introduktion till lagar och andra bestämmelser som reglerar produktion, företag och arbetsmarknad, till exempel bestämmelser om arbetsmiljö, anställningsskydd och arbetsrätt samt miljöbestämmelser och

text: medbestämmandelagen

text: . – Förebyggande systematiskt arbetsmiljöarbete. – Säkerheten kring produktionen, till exempel säkerhet runt maskiner, hantering av kemikalier, varma och heta objekt. – Första hjälpen och hjärt-lungräddning. – Företagsformer inom industrin och företagandets villkor i fråga om till exempel ekonomi, marknad och bemanning. – Produktionen och samhället i samverkan, till exempel miljöpåverkan och råvarutillgångar samt ortens beroende av företaget. – Faktorer som kan påverka yrkesrollen och industrins utveckling ur ett regionalt, nationellt och internationellt perspektiv, till exempel nya producenter, råvarutillgångar, teknikutveckling samt produkt- och materialinnovationer. – Idéer och faktorer i historien som har förändrat produktionen och människors arbetsvillkor. – Faktorer som påverkar individers samverkan i arbetsgrupper, konflikthantering samt ledarskapets betydelse för ett effektivt arbetsklimat.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven planerar i samråd med handledare såväl enskilda som gemensamma arbetsuppgifter och genomför dem med tillfredsställande resultat. Eleven redogör översiktligt för hur produktion, företagande och arbetsmarknad är reglerade av lagar och vilken betydelse dessa har för den enskilde och företagen. Eleven redogör även översiktligt för innebörden i och betydelsen av systematiskt arbetsmiljöarbete inom aktuell bransch. Dessutom redogör eleven översiktligt för lämpliga åtgärder vid tänkbara olycksfall inom teknikområdet samt demonstrerar med viss säkerhet, i simulerad situation, konkreta insatser vid första hjälpen. Eleven beskriver översiktligt företagandets villkor. Dessutom redogör eleven översiktligt för idéer och samhällsfaktorer som har påverkat och kan komma att påverka yrkesrollen och industrins utveckling. Dessutom gör eleven enkla reflektioner över individens betydelse för produktionen. Eleven redogör även, utifrån några exempel, översiktligt för gruppers sätt att fungera samt det personliga ansvarets och ledarskapets betydelse för arbetsprocessen. Dessutom utvärderar eleven sitt arbete och resultat med enkla omdömen. I arbete och redovisningar använder eleven med viss säkerhet ett korrekt fackspråk. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven planerar efter samråd med handledare såväl enskilda som gemensamma arbetsuppgifter och genomför dem med tillfredsställande resultat. Eleven redogör utförligt för hur produktion, företagande och arbetsmarknad är reglerade av lagar och vilken betydelse dessa har för den enskilde och företagen. Eleven redogör även utförligt för innebörden i och betydelsen av systematiskt arbetsmiljöarbete inom aktuell bransch. Dessutom redogör eleven utförligt för lämpliga åtgärder vid tänkbara olycksfall inom teknikområdet samt demonstrerar med viss säkerhet, i simulerad situation, konkreta insatser vid första hjälpen. Eleven beskriver utförligt företagandets villkor. Dessutom redogör eleven utförligt för idéer och samhällsfaktorer som har påverkat och kan komma att påverka yrkesrollen och industrins utveckling. Dessutom gör eleven välgrundade reflektioner över individens betydelse för produktionen. Eleven redogör även, utifrån några exempel, utförligt för gruppers sätt att fungera samt det personliga ansvarets och ledarskapets betydelse för arbetsprocessen. Dessutom utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven planerar efter samråd med handledare såväl enskilda som gemensamma arbetsuppgifter och genomför dem med gott resultat. Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur produktion, företagande och arbetsmarknad är reglerade av lagar och vilken betydelse dessa har för den enskilde och företagen. Eleven redogör även utförligt och nyanserat för innebörden i och betydelsen av systematiskt arbetsmiljöarbete inom aktuell bransch. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för lämpliga åtgärder vid tänkbara olycksfall inom teknikområdet samt demonstrerar med säkerhet, i simulerad situation, konkreta insatser vid första hjälpen. Eleven beskriver utförligt och nyanserat företagandets villkor. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för idéer och samhällsfaktorer som har påverkat och kan komma att påverka yrkesrollen och industrins utveckling. Dessutom gör eleven välgrundade reflektioner över individens betydelse för produktionen. Eleven redogör även, utifrån några exempel, utförligt och nyanserat för gruppers sätt att fungera samt det personliga ansvarets och ledarskapets betydelse för arbetsprocessen. Dessutom utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. I arbete och redovisningar använder eleven med säkerhet ett korrekt fackspråk. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Människan i industrin 2, 100 poäng

text: Kurskod: MÄIMÄN02

text: Kursen människan i industrin 2 omfattar punkterna 1–2 och 4–8 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper och färdigheter i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Projektledning och projektmetodik och redovisningsformer. – Företagsformer inom industrin och företagandets villkor i fråga om till exempel ekonomi, marknad och bemanning. – Produktionen och samhället i samverkan, till exempel miljöpåverkan och råvarutillgångar samt ortens beroende av företaget. 5

text: – Faktorer som kan påverka yrkesrollen och industrins utveckling i regionalt, nationellt och internationellt perspektiv, till exempel nya producenter, råvarutillgångar, teknikutveckling samt produkt- och materialinnovationer. – Psykologiska, metodiska och mänskliga faktorer som påverkar individers samverkan i arbetsgrupper, konflikthantering samt ledarskapets betydelse för ett effektivt arbetsklimat.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven planerar i samråd med handledare såväl enskilda som gemensamma arbetsuppgifter och genomför dem med tillfredsställande resultat. Eleven redogör översiktligt för hur produktion, företagande och arbetsmarknad är reglerade av lagar och vilken betydelse dessa har för den enskilde och företagen. Eleven beskriver översiktligt företagandets villkor samt idéer och samhällsfaktorer som har påverkat och kan komma att påverka yrkesrollen och industrins utveckling. Dessutom gör eleven enkla reflektioner över individens betydelse för produktionen. Eleven redogör även, utifrån några exempel, översiktligt för gruppers sätt att fungera samt det personliga ansvarets och ledarskapets betydelse för arbetsprocessen. Dessutom redogör eleven översiktligt för såväl arbetsprocess som resultat samt utvärderar sitt arbete och resultat med enkla omdömen. I arbete och redovisningar använder eleven med viss säkerhet ett korrekt fackspråk. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven planerar efter samråd med handledare såväl enskilda som gemensamma arbetsuppgifter och genomför dem med tillfredsställande resultat. Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur produktion, företagande och arbetsmarknad är reglerade av lagar och vilken betydelse dessa har för den enskilde och företagen. Eleven beskriver utförligt och nyanserat företagandets villkor samt idéer och samhällsfaktorer som har påverkat och kan komma att påverka yrkesrollen och industrins utveckling. Dessutom gör eleven välgrundade och nyanserade reflektioner över individens betydelse för produktionen. Eleven redogör även, utifrån några exempel, utförligt och nyanserat för gruppers sätt att fungera samt det personliga ansvarets och ledarskapets betydelse för arbetsprocessen. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för såväl arbetsprocess som resultat samt utvärderar sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. I arbete och redovisningar använder eleven med säkerhet ett korrekt fackspråk. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet människan i industrin i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: 1 kap. 6 § gymnasieförordningen (1992:394)

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Människan i industrin

text: Ämnets syfte

text: förutsättningar att utveckla följande:

text: 2. Kunskaper om hur lagar och andra bestämmelser reglerar produktion och företag. 3. Kunskaper om förebyggande systematiskt arbetsmiljöarbete och förmåga att ingripa vid olyckstillbud. 4. Kunskaper om företagandets marknadsmässiga villkor, industrins förutsättningar samt produktionens betydelse och samhällspåverkan i ett regionalt, nationellt och internationellt perspektiv. 5. Förmåga att analysera hur individers idéer och samhällsfaktorer har påverkat och kan komma att påverka industrins utveckling. 6. Kunskaper om individens roll och ansvar, samt konflikthanteringens och ledarskapets betydelse, för ett effektivt arbetsklimat. 7. Förmåga att analysera den egna insatsen samt arbetsgruppens samverkan och funktion. 8. Förmåga att använda korrekt fackspråk.

text: Kurser i ämnet

text: Människan i industrin 1, 100 poäng

text: Kurskod: MÄIMÄN01

text: Centralt innehåll

text: • Metoder för att arbeta i och organisera projekt. • Introduktion till lagar och andra bestämmelser som reglerar produktion, företag och arbetsmarknad, till exempel bestämmelser om arbetsmiljö, anställningsskydd och arbetsrätt samt miljöbestämmelser och

text: medbestämmandelagen

text: . • Förebyggande systematiskt arbetsmiljöarbete. • Säkerheten kring produktionen, till exempel säkerhet runt maskiner, hantering av kemikalier, varma och heta objekt. • Första hjälpen och hjärt-lungräddning. • Företagsformer inom industrin och företagandets villkor i fråga om till exempel ekonomi, marknad och bemanning. • Produktionen och samhället i samverkan, till exempel miljöpåverkan och råvarutillgångar samt ortens beroende av företaget. • Faktorer som kan påverka yrkesrollen och industrins utveckling ur ett regionalt, nationellt och internationellt perspektiv, till exempel nya producenter, råvarutillgångar, teknikutveckling samt produkt- och materialinnovationer.

text: • Idéer och faktorer i historien som har förändrat produktionen och människors arbetsvillkor. • Faktorer som påverkar individers samverkan i arbetsgrupper, konflikthantering samt ledarskapets betydelse för ett effektivt arbetsklimat.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt företagandets villkor. Dessutom redogör eleven utförligt för idéer och samhällsfaktorer som har påverkat och kan komma att påverka yrkesrollen och industrins utveckling. Dessutom gör eleven välgrundade reflektioner över individens betydelse för produktionen. Eleven redogör även, utifrån några exempel, utförligt för gruppers sätt att fungera samt det personliga ansvarets och ledarskapets betydelse för arbetsprocessen. Dessutom utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen. I arbete och redovisningar använder eleven med viss säkerhet ett korrekt fackspråk. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Kurskod: MÄIMÄN02

text: Centralt innehåll

text: • Projektledning och projektmetodik och redovisningsformer. • Företagsformer inom industrin och företagandets villkor i fråga om till exempel ekonomi, marknad och bemanning. • Produktionen och samhället i samverkan, till exempel miljöpåverkan och råvarutillgångar samt ortens beroende av företaget. • Faktorer som kan påverka yrkesrollen och industrins utveckling i regionalt, nationellt och internationellt perspektiv, till exempel nya producenter, råvarutillgångar, teknikutveckling samt produkt- och materialinnovationer. • Psykologiska, metodiska och mänskliga faktorer som påverkar individers samverkan i arbetsgrupper, konflikthantering samt ledarskapets betydelse för ett effektivt arbetsklimat.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven planerar efter samråd med handledare såväl enskilda som gemensamma arbetsuppgifter och genomför dem med tillfredsställande resultat. Eleven redogör utförligt för hur produktion, företagande och arbetsmarknad är reglerade av lagar och vilken betydelse dessa har för den enskilde och företagen. Eleven beskriver utförligt företagandets villkor samt idéer och samhällsfaktorer som har påverkat och kan komma att påverka yrkesrollen och industrins utveckling. Dessutom gör eleven välgrundade reflektioner över individens betydelse för produktionen. Eleven redogör även, utifrån några exempel, utförligt för gruppers sätt att fungera samt det personliga ansvarets och ledarskapets betydelse för arbetsprocessen. Dessutom redogör eleven utförligt för såväl arbetsprocess som resultat samt utvärderar sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen. I arbete och redovisningar använder eleven med viss säkerhet ett korrekt fackspråk. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Elanders Sverige AB, Vällingby 2010


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet produktionskunskap finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: 1 1 Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Produktionskunskap

text: Ämnet produktionskunskap behandlar hur produktionsidéer utvecklas och vad som måste beaktas i ett utvecklingsarbete. Ämnet behandlar hur produktens design och kvalitet påverkar produktionsplanering och utformning eller omarbetning av produktionsprocessen liksom olika ansvarsområden samt underhållsbehov och logistik. Ämnet behandlar även betydelsen av kommunikation, samarbete och ett kundorderstyrt tänkesätt.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet produktionskunskap ska syfta till att eleverna utvecklar förståelse av helheten i produktionsprocessen. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetsprocessen när en produktionsidé utvecklas till färdig produkt. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om utvecklingsarbetets påverkan på produktens design och kvalitet samt hur det i sin tur påverkar valet av material och produktionsmetod. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om produktionsflöde, underhåll och alternativa produktionstekniker. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika arbetsuppgifter och ansvarsområden i industriteknisk produktion. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om varför logistik, effektiviseringar, produktionsekonomi, marknadsföring och arbete för hållbar utveckling är viktigt för industriteknisk produktion. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper för en kundorienterad tillverkning. I undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att utveckla kommunikationsförmåga och samarbetsförmåga samt förståelse av varför detta är viktigt för produktionen.

text: Undervisningen i ämnet produktionskunskap ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om hur en produktionsidé utvecklas. 2. Kunskaper om organisationsenheter, arbetsuppgifter och ansvarsområden i industriteknisk produktion. 3. Kunskaper om hur utvecklingsarbetet med design och kvalitet inverkar på produktionen. 4. Kunskaper om materialval, produktionsmetoder, produktionsflöden, underhåll och alternativa produktionstekniker. 5. Kunskaper om samarbetets betydelse för produktionen och för företaget. 6. Kunskaper om logistik, effektiviseringar, produktionsekonomi, marknadsföring och hållbar utveckling. 7. Kunskaper om kundorderstyrd tillverkning. 8. Förmåga att använda begrepp och uttryck som är relevanta för ämnesområdet.

text: Kurser i ämnet

text: Produktionskunskap 1, 100 poäng. Produktionskunskap 2, 100 poäng, som bygger på kursen produktionskunskap 1.

text: Produktionskunskap 1, 100 poäng

text: Kurskod: PRDPRO01

text: Kursen produktionskunskap 1 omfattar punkterna 1–6 och 8 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Processen för hur en produktionsidé påverkar till exempel en produkts design, funktion och kvalitet. Hur förändringar när det till exempel gäller design, funktion och kvalitet påverkar befintlig produktion. – Olika organisationsenheter, deras samarbete och hur de bildar en helhet och skapar ett sammanhang i industriteknisk produktion. – Arbetsuppgifter och ansvarsområden inom produktionstekniska avdelningar och vilken funktion dessa fyller i företaget. – Val av material, metod och teknik för såväl produktion som driftsäkerhet och underhåll för ett fungerande produktionsflöde och hållbar utveckling. – Logistik i industriteknisk produktion, till exempel orderingång, råvaruinköp, produktionsplanering, personalfrågor, försäljning, marknadsföring och lagerföring. – Produktionsekonomi, till exempel vilka intäkter och kostnader som finns för produktionen. – Efterfrågans påverkan på produktionen. – Samarbetets betydelse för en fungerande och lönsam tillverkning. – Begrepp och uttryck som är lämpliga för ämnesområdet.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för hur en produktionsidé påverkar produktionen. I redogörelsen förklarar eleven översiktligt hur olika organisationsenheter i företaget hänger ihop samt deras olika arbetsuppgifter och ansvarsområden. Dessutom resonerar eleven översiktligt om sambandet mellan designarbete, produktutveckling och kvalitetsarbete. Eleven resonerar även översiktligt om sambanden mellan materialval, val av produktionsteknik och underhållsteknik samt om hur dessa val påverkar produktionsflöde och hållbar utveckling. Eleven redogör översiktligt, utifrån exempel, för vikten av samarbete för en fungerande och lönsam tillverkning. Dessutom beskriver eleven översiktligt logistiken inom en produktionsenhet samt hur den påverkar produktionsekonomin.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för hur en produktionsidé påverkar produktionen. I redogörelsen förklarar eleven utförligt hur olika organisationsenheter i företaget hänger ihop samt deras olika arbetsuppgifter och ansvarsområden. Dessutom resonerar eleven utförligt om sambandet mellan designarbete, produktutveckling och kvalitetsarbete. Eleven resonerar även utförligt om sambanden mellan materialval, val av produktionsteknik och underhållsteknik samt om hur dessa val påverkar produktionsflöde och hållbar utveckling. Eleven redogör utförligt, utifrån exempel, för vikten av samarbete för en fungerande och lönsam tillverkning. Dessutom beskriver eleven utförligt logistiken inom en produktionsenhet samt hur den påverkar produktionsekonomin. Eleven använder med viss säkerhet korrekt fackspråk i sina redogörelser och resonemang.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur en produktionsidé påverkar produktionen. I redogörelsen förklarar eleven utförligt och nyanserat hur olika organisationsenheter i företaget hänger ihop samt deras olika arbetsuppgifter och ansvarsområden. Dessutom resonerar eleven utförligt och nyanserat om sambandet mellan designarbete, produktutveckling och kvalitetsarbete. Eleven resonerar även utförligt och nyanserat om sambanden mellan materialval, val av produktionsteknik och underhållsteknik samt om hur dessa val påverkar produktionsflöde och hållbar utveckling. Eleven redogör utförligt och nyanserat, utifrån exempel, för vikten av samarbete för en fungerande och lönsam tillverkning. Dessutom beskriver eleven utförligt och nyanserat logistiken inom en produktionsenhet samt hur den påverkar produktionsekonomin. Eleven använder med säkerhet korrekt fackspråk i sina redogörelser och resonemang.

text: Kurskod: PRDPRO02

text: Kursen produktionskunskap 2 omfattar punkterna 1–8 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Processen för hur en produktionsidé påverkar till exempel en produkts design, funktion och kvalitet. Hur förändringar när det till exempel gäller design, funktion och kvalitet påverkar befintlig produktion. – Olika organisationsenheter, deras samarbete och hur de bildar en helhet och skapar ett sammanhang i industriteknisk produktion. – Arbetsuppgifter och ansvarsområden inom industriteknisk produktion och vilken funktion de fyller i företaget. Utformning av en arbetsorganisation så att den blir ett stöd i företagets utveckling och produktion. – Innovation och utveckling av produktionen genom systematiskt designoch kvalitetsarbete. – Betydelsen av val av material, metod och teknik för såväl produktion som driftsäkerhet och förebyggande och avhjälpande underhåll för ett fungerande produktionsflöde, god produktionsekonomi och hållbar utveckling. – Alternativa produktionstekniker för kundanpassning. – Effektivisering av produktionen, till exempel lean. – Logistik inom industriteknisk produktion för en fungerande funktionalitet inom tillverkningen och företaget med hållbar utveckling. – Hur fasta, rörliga, direkta och indirekta kostnader påverkar produktionen. – Vikten av marknadsföring för ett företags ekonomi. – Produktion av det kunden vill ha, genom kundorderstyrd tillverkning. – Samarbetets betydelse för organisationen och företaget. – Begrepp och uttryck som är lämpliga för ämnesområdet.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för hur en produktionsidé påverkar befintlig produktion samt utveckling av en ny produktionslinje. I redogörelsen beskriver eleven översiktligt hur en produktionsidé tas fram samt processen för utveckling till färdig produkt och ett fungerande produktionsflöde. Dessutom förklarar eleven översiktligt hur olika organisationsenheter i företaget hänger ihop samt redogör översiktligt för deras olika arbetsuppgifter och ansvarsområden. Eleven redogör vidare översiktligt för hur arbetsorganisationen kan utformas för att bli ett stöd i företagets utveckling och produktion. Eleven resonerar även översiktligt om sambandet mellan designarbete, produktutveckling och systematiskt kvalitetsarbete. Dessutom redogör eleven översiktligt för hur produktutveckling och förebyggande underhåll påverkar produktionsflöde och hållbar utveckling.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för hur en produktionsidé påverkar befintlig produktion samt utveckling av en ny produktionslinje. I redogörelsen beskriver eleven utförligt hur en produktionsidé tas fram samt processen för utveckling till färdig produkt och ett fungerande produktionsflöde. Dessutom förklarar eleven utförligt hur olika organisationsenheter i företaget hänger ihop samt redogör utförligt för deras olika arbetsuppgifter och ansvarsområden. Eleven redogör vidare utförligt för hur arbetsorganisationen kan utformas för att bli ett stöd i företagets utveckling och produktion. Eleven resonerar även utförligt om sambandet mellan designarbete, produktutveckling och systematiskt kvalitetsarbete. Dessutom redogör eleven utförligt för hur produktutveckling och förebyggande underhåll påverkar produktionsflöde och hållbar utveckling. Eleven resonerar även utförligt om alternativa produktionstekniker för effektivisering av produktionen. Dessutom utför eleven med viss säkerhet enkla produktionsekonomiska beräkningar. Eleven redogör utförligt för hur arbetsorganisationer kan utformas för en fungerande och lönsam tillverkning samt utförligt, utifrån exempel, för vikten av samarbete för en fungerande och lönsam tillverkning. Dessutom beskriver eleven utförligt logistiken för industriteknisk produktion samt redogör utförligt för produktionsstyrd och kundorderstyrd tillverkning. Eleven använder med viss säkerhet korrekt fackspråk i sina redogörelser, beskrivningar och resonemang.

text: Betyget B

text: Betyget A

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet produktionskunskap i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Produktionskunskap

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: Produktionskunskap 1, 100 poäng

text: Kurskod: PRDPRO01

text: Centralt innehåll

text: • Processen för hur en produktionsidé påverkar till exempel en produkts design, funktion och kvalitet. Hur förändringar när det till exempel gäller design, funktion och kvalitet påverkar befintlig produktion. • Olika organisationsenheter, deras samarbete och hur de bildar en helhet och skapar ett sammanhang i industriteknisk produktion. • Arbetsuppgifter och ansvarsområden inom produktionstekniska avdelningar och vilken funktion dessa fyller i företaget. • Val av material, metod och teknik för såväl produktion som driftsäkerhet och underhåll för ett fungerande produktionsflöde och hållbar utveckling. • Logistik i industriteknisk produktion, till exempel orderingång, råvaruinköp, produktionsplanering, personalfrågor, försäljning, marknadsföring och lagerföring. • Produktionsekonomi, till exempel vilka intäkter och kostnader som finns för produktionen. • Efterfrågans påverkan på produktionen. • Samarbetets betydelse för en fungerande och lönsam tillverkning. • Begrepp och uttryck som är lämpliga för ämnesområdet.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt, utifrån exempel, för vikten av samarbete för en fungerande och lönsam tillverkning. Dessutom beskriver eleven översiktligt logistiken inom en produktionsenhet samt hur den påverkar produktionsekonomin. Eleven använder med viss säkerhet korrekt fackspråk i sina redogörelser och resonemang.

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Produktionskunskap 2, 100 poäng

text: Kurskod: PRDPRO02

text: Centralt innehåll

text: • Processen för hur en produktionsidé påverkar till exempel en produkts design, funktion och kvalitet. Hur förändringar när det till exempel gäller design, funktion och kvalitet påverkar befintlig produktion. • Olika organisationsenheter, deras samarbete och hur de bildar en helhet och skapar ett sammanhang i industriteknisk produktion. • Arbetsuppgifter och ansvarsområden inom industriteknisk produktion och vilken funktion de fyller i företaget. Utformning av en arbetsorganisation så att den blir ett stöd i företagets utveckling och produktion. • Innovation och utveckling av produktionen genom systematiskt designoch kvalitetsarbete. • Betydelsen av val av material, metod och teknik för såväl produktion som driftsäkerhet och förebyggande och avhjälpande underhåll för ett fungerande produktionsflöde, god produktionsekonomi och hållbar utveckling. • Alternativa produktionstekniker för kundanpassning. • Effektivisering av produktionen, till exempel lean. • Logistik inom industriteknisk produktion för en fungerande funktionalitet inom tillverkningen och företaget med hållbar utveckling. • Hur fasta, rörliga, direkta och indirekta kostnader påverkar produktionen. • Vikten av marknadsföring för ett företags ekonomi. • Produktion av det kunden vill ha, genom kundorderstyrd tillverkning. • Samarbetets betydelse för organisationen och företaget. • Begrepp och uttryck som är lämpliga för ämnesområdet.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: ett stöd i företagets utveckling och produktion. Eleven resonerar även översiktligt om sambandet mellan designarbete, produktutveckling och systematiskt kvalitetsarbete. Dessutom redogör eleven översiktligt för hur produktutveckling och förebyggande underhåll påverkar produktionsflöde och hållbar utveckling. Eleven resonerar även översiktligt om alternativa produktionstekniker för effektivisering av produktionen. Dessutom utför eleven med viss säkerhet enkla produktionsekonomiska beräkningar. Eleven redogör översiktligt för hur arbetsorganisationer kan utformas för en fungerande och lönsam tillverkning samt översiktligt, utifrån exempel, för vikten av samarbete för en fungerande och lönsam tillverkning. Dessutom beskriver eleven översiktligt logistiken för industriteknisk produktion samt redogör översiktligt för produktionsstyrd och kundorderstyrd tillverkning. Eleven använder med viss säkerhet korrekt fackspråk i sina redogörelser och resonemang.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur en produktionsidé påverkar befintlig produktion samt utveckling av en ny produktionslinje. I redogörelsen beskriver eleven utförligt och nyanserat hur en produktionsidé tas fram samt processen för utveckling till färdig produkt och ett fungerande produktionsflöde. Dessutom förklarar eleven utförligt och nyanserat hur olika organisationsenheter i företaget hänger ihop samt redogör utförligt och nyanserat för deras olika arbetsuppgifter och ansvarsområden. Eleven redogör vidare utförligt och nyanserat för hur arbetsorganisationen kan utformas för att bli ett stöd i företagets utveckling och produktion. Eleven resonerar även utförligt och nyanserat om sambandet mellan designarbete, produktutveckling och systematiskt kvalitetsarbete. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för hur produktutveckling och förebyggande underhåll påverkar produktionsflöde och hållbar utveckling. Eleven resonerar även utförligt och nyanserat om alternativa produktionstekniker för effektivisering av produktionen. Dessutom utför eleven med säkerhet enkla produktionsekonomiska beräkningar. Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur arbetsorganisationer kan utformas för en fungerande och lönsam tillverkning samt utförligt och nyanserat, utifrån exempel, för vikten av samarbete för en fungerande och lönsam tillverkning. Dessutom beskriver eleven utförligt och nyanserat logistiken för industriteknisk produktion samt redogör utförligt och nyanserat för produktionsstyrd och kundorderstyrd tillverkning. Eleven använder med säkerhet korrekt fackspråk i sina redogörelser, beskrivningar och resonemang.

text: Ansvarig utgivare: Ulrika Lindén Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20 Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: Elanders Sverige AB, Vällingby 2010