text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet travkunskap finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2015 och ska tillämpas på kurser som påbörjas efter den 30 juni 2015. 2. För kurser som har påbörjats före den 1 juli 2015 gäller Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2010:197

text: ) om ämnesplan för ämnet rid- och körkunskap i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå. 3. Betyg i ämnets kurser kan inte ingå i elevens examen tillsammans med motsvarande betyg i kurser i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2010:197

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Travkunskap

text: Ämnet travkunskap behandlar träning i att köra travhästar. I arbetet som hästskötare ingår att motionera och träna hästar och därför behandlar ämnet den träning som behövs för att kunna köra hästar i samband med hästskötsel. Ämnet behandlar också hästars reaktion och beteende vid körning samt kommunikation med hästar.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet travkunskap ska syfta till att eleverna utvecklar färdigheter i körning av travhästar. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att utrusta och köra travhästar med hästarnas välbefinnande i centrum. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att samspela med hästar. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om sambandet mellan ändamålsenlig utrustning, träning och hästars hälsa. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hästars mentala och kroppsliga utbildning. Genom körövningar ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att köra travhästar samt att tyda hästars reaktioner. Genom observationer ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hästars rörelse.

text: Undervisningen i ämnet travkunskap ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om körlära samt om hästars olika gångarter. 2. Kunskaper om faktorer som påverkar hästars prestation och hållbarhet samt förmåga att tolka hästars reaktion på träning och bedöma dessa faktorer. 3. Förmåga att bedöma hästars allmäntillstånd samt kunskaper om träningsrelaterade skador och sjukdomar. 4. Kunskaper om hästars utbildning. 5. Förmåga att visitera, utrusta och hantera hästar för olika typer av arbete. 6. Förmåga att köra hästar under kontroll och i ett bestämt tempo. 7. Förmåga att sköta och vårda utrustning. 8. Förmåga att arbeta säkert och ergonomiskt. 9. Kunskaper om lagar och andra bestämmelser som rör arbete med hästar.

text: Kurser i ämnet

text: Trav 1, 100 poäng, som bygger på kursen ridning och körning. Betyg i kursen kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i kursen körning 1. Trav 2, 100 poäng, som bygger på kursen trav 1.

text: Trav 1, 100 poäng

text: SKOLFS 2022:306

text: Kurskod: TRVTRA01

text: Kursen trav 1 omfattar punkterna 1–9 under rubriken Ämnets syfte, med särskild betoning på kunskaper om hästars olika gångarter samt punkterna 2 och 6.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Hästars gångarter och rörelsemekanik. – Bedömning av hästars hälsa och kondition i samband med olika typer av arbete. – Motionsträning och grundläggande intervallträning. – Körning av skolade travhästar efter hästarnas individuella förutsättningar. – Selning och anpassning av utrustning för travhästar för olika typer av arbete. – Skötsel och vård av utrustning, vagnar och redskap. – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet i samband med arbete med hästar. – Lagar och andra bestämmelser som rör arbete med hästar. – Bestämmelser om körning på väg samt i skog och mark. – Travsportens organisation och regler.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för hästars olika gångarter och rörelsemekanik. Eleven redogör också översiktligt för faktorer som påverkar hästars prestation, hälsa och kondition i samband med träning. Dessutom redogör eleven översiktligt för träningsrelaterade skador på travhästar samt hur skadorna kan förebyggas. Eleven redogör översiktligt för utbildningsgången och olika träningsmetoder för travhästar. Eleven visiterar och utrustar i samråd med handledare travhästar för körning. Eleven kör i samråd med handledare skolade travhästar med kontroll och säker position. Eleven kör också i samråd med handledare olika typer av travhästar i ändamålsenlig form utifrån hästens individuella förutsättningar. Elevens körning är tillfredsställande. I körningen tolkar eleven med viss säkerhet hästens reaktioner på arbetet. Dessutom tar eleven hänsyn till de faktorer som påverkar hästens prestation och hållbarhet. Eleven sköter och vårdar i samråd med handledare aktuell utrustning. Eleven arbetar säkert och ergonomiskt i samband med körning av travhästar. Dessutom redogör eleven översiktligt för och arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E. 3

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för hästars olika gångarter och rörelsemekanik. Eleven redogör också utförligt för faktorer som påverkar hästars prestation, hälsa och kondition i samband med träning. Dessutom redogör eleven utförligt för träningsrelaterade skador på travhästar samt hur skadorna kan förebyggas. Eleven redogör utförligt för utbildningsgången och olika träningsmetoder för travhästar. Eleven visiterar och utrustar efter samråd med handledare travhästar för körning. Eleven kör efter samråd med handledare skolade travhästar med kontroll och säker position. Eleven kör också efter samråd med handledare olika typer av travhästar i ändamålsenlig form utifrån hästens individuella förutsättningar. Elevens körning är tillfredsställande. I körningen tolkar eleven med viss säkerhet hästens reaktioner på arbetet. Dessutom tar eleven hänsyn till de faktorer som påverkar hästens prestation och hållbarhet. Eleven sköter och vårdar efter samråd med handledare aktuell utrustning. Eleven arbetar säkert och ergonomiskt i samband med körning av travhästar. Dessutom redogör eleven utförligt för och arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: rörelsemekanik. Eleven redogör också utförligt och nyanserat för faktorer som påverkar hästars prestation, hälsa och kondition i samband med träning. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för träningsrelaterade skador på travhästar samt hur skadorna kan förebyggas. Eleven redogör utförligt och nyanserat för utbildningsgången och olika träningsmetoder för travhästar. Eleven visiterar och utrustar efter samråd med handledare travhästar för körning. Eleven kör efter samråd med handledare skolade travhästar med kontroll och säker position. Eleven kör också efter samråd med handledare olika typer av travhästar i ändamålsenlig form utifrån hästens individuella förutsättningar. Elevens körning är god. I körningen tolkar eleven med säkerhet hästens reaktioner på arbetet. Dessutom tar eleven hänsyn till de faktorer som påverkar hästens prestation och hållbarhet. Eleven sköter och vårdar efter samråd med handledare aktuell utrustning. Eleven arbetar säkert och ergonomiskt i samband med körning av travhästar. Dessutom redogör eleven utförligt för och arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Trav 2, 100 poäng

text: SKOLFS 2022:306

text: Kurskod: TRVTRA02

text: Kursen trav 2 omfattar punkterna 1–9 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Travhästars rörelsemekanik och avvikelser från normalt rörelsemönster. – Travhästars hälsa och kondition. – Träningsrelaterade skador på travhästar. – Träningsmetoder och träningsprogram för olika typer av travhästar. – Träning av travhästar för tävling. – Utbildningsgång för travhästar i olika åldrar. – Hantering av travhästar i samband med träning och tävling. – Körning i grupp och individuellt. – Tempobedömning och tidtagarövningar på rak- och rundbana. – Tempokörning med pulsmätning. – Utrustning samt balansering och balanseringens inverkan på travhästar. – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet i samband med arbete med travhästar. – Lagar och andra bestämmelser som rör arbete med travhästar. – Bestämmelser om körning på väg samt i skog och mark. – Etik i samband med träning och tävling. – Travsportens regler.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för travhästars rörelsemekanik och eventuella avvikelser från normalt rörelsemönster. Eleven redogör också översiktligt för travhästars utveckling och eventuella avvikelser från en normal utveckling samt för faktorer som påverkar travhästars hälsa och kondition. Dessutom redogör eleven översiktligt för träningsrelaterade skador på travhästar samt hur skadorna kan förebyggas. Eleven upprättar ett enkelt träningsprogram för travhästar samt för med viss säkerhet journal över arbete med och skötsel av travhästar. Eleven organiserar, planerar och utför i samråd med handledare arbetsuppgifter med ett tillfredsställande resultat. Dessutom visiterar, utrustar och kör eleven i samråd med handledare olika typer av travhästar. Elevens körning är tillfredsställande. Eleven anpassar i samråd med handledare utrustning för aktuell travhäst och träning. I arbetet och körningen hanterar eleven hästarna och utrustningen på ett tillfredsställande sätt. Eleven genomför i samråd med handledare tömkörning av skolade travhästar. Eleven sköter och vårdar i samråd med handledare aktuell utrustning. Eleven arbetar säkert och ergonomiskt med hästarna och utrustningen. Dessutom redogör eleven översiktligt för och arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för travhästars rörelsemekanik och eventuella avvikelser från normalt rörelsemönster. Eleven redogör också utförligt för travhästars utveckling och eventuella avvikelser från en normal utveckling samt för faktorer som påverkar travhästars hälsa och kondition. Dessutom redogör eleven utförligt för träningsrelaterade skador på travhästar samt hur skadorna kan förebyggas. Eleven upprättar ett genomarbetat träningsprogram för travhästar samt för med viss säkerhet journal över arbete med och skötsel av travhästar. Eleven organiserar, planerar och utför efter samråd med handledare arbetsuppgifter med ett tillfredsställande resultat. Dessutom visiterar, utrustar och kör eleven efter samråd med handledare olika typer av travhästar. Elevens körning är tillfredsställande. Eleven anpassar efter samråd med handledare utrustning för aktuell travhäst och träning. I arbetet och körningen hanterar eleven hästarna och utrustningen på ett tillfredsställande sätt. Eleven genomför efter samråd med handledare tömkörning av skolade travhästar. Eleven sköter och vårdar efter samråd med handledare aktuell utrustning. Eleven arbetar säkert och ergonomiskt med hästarna och utrustningen. Dessutom redogör eleven utförligt för och arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för travhästars rörelsemekanik och eventuella avvikelser från normalt rörelsemönster. Eleven redogör också utförligt och nyanserat för travhästars utveckling och eventuella avvikelser från en normal utveckling samt för faktorer som påverkar travhästars hälsa och kondition. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för träningsrelaterade skador på travhästar samt hur skadorna kan förebyggas. Eleven upprättar ett genomarbetat träningsprogram för travhästar samt för med säkerhet journal över arbete med och skötsel av travhästar. Eleven organiserar, planerar och utför efter samråd med handledare arbetsuppgifter med ett gott resultat. Dessutom visiterar, utrustar och kör eleven efter samråd med handledare olika typer av travhästar. Elevens

text: SKOLFS 2022:306

fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet travkunskap i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: SKOLFS 2010:197

text: SKOLFS 2010:197

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Travkunskap

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: Kurskod: TRVTRA01

text: Centralt innehåll

text: • Hästars gångarter och rörelsemekanik. • Bedömning av hästars hälsa och kondition i samband med olika typer av arbete. • Motionsträning och grundläggande intervallträning. • Körning av skolade travhästar efter hästarnas individuella förutsättningar. • Selning och anpassning av utrustning för travhästar för olika typer av arbete. • Skötsel och vård av utrustning, vagnar och redskap. • Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet i samband med arbete med hästar. • Lagar och andra bestämmelser som rör arbete med hästar. • Bestämmelser om körning på väg samt i skog och mark. • Travsportens organisation och regler.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Trav 2, 100 poäng

text: Kurskod: TRVTRA02

text: Centralt innehåll

text: • Travhästars rörelsemekanik och avvikelser från normalt rörelsemönster. • Travhästars hälsa och kondition. • Träningsrelaterade skador på travhästar. • Träningsmetoder och träningsprogram för olika typer av travhästar. • Träning av travhästar för tävling. • Utbildningsgång för travhästar i olika åldrar. • Hantering av travhästar i samband med träning och tävling. • Körning i grupp och individuellt. • Tempobedömning och tidtagarövningar på rak- och rundbana. • Tempokörning med pulsmätning. • Utrustning samt balansering och balanseringens inverkan på travhästar. • Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet i samband med arbete med travhästar. • Lagar och andra bestämmelser som rör arbete med travhästar. • Bestämmelser om körning på väg samt i skog och mark. • Etik i samband med träning och tävling. • Travsportens regler.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: ett tillfredsställande sätt. Eleven genomför i samråd med handledare tömkörning av skolade travhästar. Eleven sköter och vårdar i samråd med handledare aktuell utrustning. Eleven arbetar säkert och ergonomiskt med hästarna och utrustningen. Dessutom redogör eleven översiktligt för och arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för travhästars rörelsemekanik och eventuella avvikelser från normalt rörelsemönster. Eleven redogör också utförligt och nyanserat för travhästars utveckling och eventuella 6 avvikelser från en normal utveckling samt för faktorer som påverkar

text: travhästars hälsa och kondition. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för träningsrelaterade skador på travhästar samt hur skadorna kan förebyggas. Eleven upprättar ett genomarbetat träningsprogram för travhästar samt för med säkerhet journal över arbete med och skötsel av travhästar. Eleven organiserar, planerar och utför efter samråd med handledare arbetsuppgifter med ett gott resultat. Dessutom visiterar, utrustar och kör eleven efter samråd med handledare olika typer av travhästar. Elevens körning är god. Eleven anpassar efter samråd med handledare utrustning för aktuell travhäst och träning. I arbetet och körningen hanterar eleven hästarna och utrustningen på ett gott sätt. Eleven genomför efter samråd med handledare tömkörning av skolade travhästar. Eleven sköter och vårdar efter samråd med handledare aktuell utrustning. Eleven arbetar säkert och ergonomiskt med hästarna och utrustningen. Dessutom redogör eleven utförligt för och arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

type: stycke

type: paragraf

text: Ämnesplanen för ämnet industrirör svets VVS finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2015 och ska tillämpas på kurser som påbörjas efter den 30 juni 2015. 2. Genom dessa föreskrifter upphävs Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2010:83

text: ) om ämnesplan för ämnet VVS-teknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå. De upphävda föreskrifterna gäller dock för kurser som har påbörjats före den 1 juli 2015. 3. Betyg i ämnets kurser kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i motsvarande kurser i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2010:83

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: SKOLFS 2022:161

text: Bilaga

text: Industrirör svets VVS

type: rubrik

text: Ämnet industrirör svets VVS behandlar sammanfogning med olika svetsmetoder och är till sin karaktär både praktiskt och teoretiskt. I ämnet läggs grunderna för hantverkskunnande, yrkesidentitet och yrkesmässighet inom industrirör. Områdets tekniska utveckling och betydelsen av en hållbar utveckling behandlas också.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet industrirör svets VVS ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att svetsa olika material med relevant utrustning anpassad för materialet. Den ska även leda till att eleverna utvecklar kunskaper om och färdigheter i att hantera material och utrustning samt att arbeta i enlighet med regler för miljö och säkerhet. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper i att förebygga och hantera brand i den egna arbetsmiljön. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att planera, organisera, genomföra och utvärdera arbetsuppgifter. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att använda ritningar, instruktioner och arbetsbeskrivningar samt utveckla kunskaper om gällande föreskrifter och standarder. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om och färdigheter i svetsmetoder och tekniker av förekommande förbandstyper. I undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla kunskaper om yrkesutövning och arbetets estetiska utformning. Genom ett problemlösande arbetssätt och praktiskt laborativa övningar i undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta ansvarsfullt, individuellt och i samarbete med andra. Undervisningen ska genomföras så att de praktiska och teoretiska kunskaperna kopplas samman.

text: Undervisningen i ämnet industrirör svets VVS ska ge eleverna

text: förutsättningar att utveckla följande: 1. Förmåga att planera och utföra svetsarbeten utifrån lagar och andra bestämmelser och fastställda kvalitetskrav. 2. Förmåga att använda ritningar med tillhörande handlingar. 3. Kunskaper om komponenter och apparater samt om material och metoder för sammanfogning enligt standarder och myndighetskrav. 4. Kunskaper om nya och beprövade produkter och material samt förmåga att utföra reparationer, service och underhåll på maskiner och utrustning. 5. Kunskaper om systematiskt arbetsmiljöarbete. 6. Förmåga att utföra kontroller samt att värdera och dokumentera sitt arbete.

text: Kurser i ämnet

text: VVS MMA-svetsning rör, 100 poäng. 2 VVS TIG-svetsning rör, 100 poäng.

text: VVS MMA-svetsning rör, 100 poäng

text: SKOLFS 2022:161

text: Kurskod: INVVVS0

text: Kursen VVS MMA-svetsning rör omfattar punkterna 1–6 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Svetsdatablad som behandlar parametrar, till exempel val av svetsström för olika materialtjocklekar och lägen. – Elektricitet, ljusbågen som värmekälla och ljusbågens effekt och bildandet av smältbadet. – Strömkällans uppbyggnad och funktion samt inställning och reglering av svetsparametrar. – Terminologi för svetsar, till exempel svetssträng, lager, toppsida, rotsida, inträngning och svetsfel. – Diskontinuiteter och formavvikelser i svetsar och möjliga problem vid bågsvetsning samt bedömning av kvalitetsnivåer enligt standard. – Kvalitetsnivåer och provmetoder av svetsförband samt kompetenskrav vid svetsning. – Sammanfogning av flerlagers enkelsidiga stumsvetsar i vanligt förekommande fogtyper i olegerat stål med MMA-svetsmetod i förekommande positioner i horisontellt och vertikalt läge. – Verktyg och maskiner för fogberedning samt rengöring av fogar. – Definition och identifiering av hög-, låg- och olegerat stål och förekommande formvaror för hög-, låg- och olegerat stål. – Materiallära för stål och dess legeringar samt för tillsatsmaterial. Hur egenskaper för inre och yttre påverkan tillgodoses. – Tillsatsmaterial för svetsmetoderna MMA. Hantering och användningsområden för dessa tillsatsmaterial. – Svetsutrustningens huvuddelar, till exempel elektrodhållare, återledare och kablar. – Hjälpmedel för tändning av ljusbågen. – Underhåll av utrustning: kablars och kopplingars tillstånd, kontaktytors och komponenters renhet och kontroll av denna. – Täthetsprovning, kontroller och dokumentation vid svetsarbeten. – Arbetsmiljö, hälsa och säkerhet vid arbete med bågsvetsning. – Brandsäkerhet för skydd mot brand och brandgasspridning samt lagar och föreskrifter om brandsäkerhet.

text: SKOLFS 2022:161

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven planerar i samråd med handledare sitt arbete utifrån ritningar och andra handlingar. I planeringen väljer eleven med viss säkerhet material och utrustning. Eleven utför arbetet med visst handlag och med ett resultat som uppfyller fastställda kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med viss säkerhet metoder och tekniker för sammanfogning enligt lagar och andra bestämmelser. Dessutom använder eleven med viss säkerhet verktyg och maskiner samt följer föreskrifter och anvisningar för dem. Eleven ger exempel på, och redogör översiktligt utifrån dessa för, nya och beprövade produkter och material. Eleven utför i samråd med handledare reparationer, service och underhåll på maskiner och utrustning. Under arbetets gång och när arbetet är utfört gör eleven i samråd med handledare kontroller. Eleven värderar också med enkla omdömen om arbetet uppfyller fastställda kvalitetskrav. Dessutom gör eleven en enkel dokumentation av utförda åtgärder. Eleven använder skyddsutrustning, följer skyddsföreskrifter för sin egen och andras säkerhet samt arbetar ergonomiskt. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven planerar efter samråd med handledare sitt arbete utifrån ritningar och andra handlingar. I planeringen väljer eleven med viss säkerhet metoder, material och utrustning. Eleven utför arbetet med gott handlag och med ett resultat som uppfyller fastställda kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med viss säkerhet metoder och tekniker för sammanfogning enligt lagar och andra bestämmelser. Dessutom använder eleven med viss säkerhet verktyg och maskiner samt följer föreskrifter och anvisningar för dem. Eleven ger exempel på, och redogör utförligt utifrån dessa för, nya och beprövade produkter och material. Eleven utför efter samråd med handledare reparationer, service och underhåll på maskiner och utrustning. Under arbetets gång och när arbetet är utfört gör eleven efter samråd med handledare kontroller. Eleven värderar också med nyanserade omdömen om arbetet uppfyller fastställda kvalitetskrav. Dessutom gör eleven en noggrann dokumentation av utförda åtgärder. Eleven använder skyddsutrustning, följer skyddsföreskrifter för sin egen och andras säkerhet samt arbetar ergonomiskt. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: SKOLFS 2022:161

text: Betyget A

text: Eleven planerar efter samråd med handledare sitt arbete utifrån ritningar och andra handlingar. I planeringen väljer eleven med säkerhet metoder, material och utrustning samt motiverar sina val. Eleven utför arbetet med mycket gott handlag och med ett resultat som uppfyller fastställda kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med säkerhet metoder och tekniker för sammanfogning enligt lagar och andra bestämmelser. Dessutom använder eleven med säkerhet verktyg och maskiner samt följer föreskrifter och anvisningar för dem. Eleven ger exempel på, och redogör utförligt och nyanserat utifrån dessa för, nya och beprövade produkter och material. Eleven utför efter samråd med handledare reparationer, service och underhåll på maskiner och utrustning. Under arbetets gång och när arbetet är utfört gör eleven efter samråd med handledare kontroller. Eleven värderar också med nyanserade omdömen om arbetet uppfyller fastställda kvalitetskrav samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Dessutom gör eleven en noggrann och utförlig dokumentation av utförda åtgärder. Eleven använder skyddsutrustning, följer skyddsföreskrifter för sin egen och andras säkerhet samt arbetar ergonomiskt. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: VVS TIG-svetsning rör, 100 poäng

text: Kurskod: INVVVI0

text: Kursen VVS TIG-svetsning rör omfattar punkterna 1–6 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Svetsdatablad som behandlar parametrar, till exempel val av svetsström och svetshastighet för olika materialtjocklekar och lägen. – Reglering av svetsström, likström och växelström. – Diskontinuiteter och formavvikelser i svetsar och möjliga problem för TIG-svetsning. – Kvalitetsnivåer och provmetoder av svetsförband samt kompetenskrav vid svetsning. – Sammanfogning av enkelsidiga stumsvetsar av plåt i olegerat stål med TIG-svetsmetod i förekommande positioner i horisontellt och vertikalt läge. – Sammanfogning av enkelsidiga stumsvetsar av rör i rostfritt stål med TIGsvetsmetod i förekommande positioner i horisontellt och vertikalt läge.

text: SKOLFS 2022:161

text: – Verktyg och maskiner för fogberedning samt rengöring av fogar vid svetsning av olegerat och rostfritt stål. – Definition och identifiering av rostfritt stål och jämförelse mellan rostfritt stål och olegerat stål. – Materiallära för stål och dess legeringar samt för tillsatsmaterial. Hur egenskaper för inre och yttre påverkan tillgodoses. – Tillsatsmaterial för TIG-svetsning i rostfritt stål och olegerat stål. – TIG-elektroder: indelning, slipning och hantering. – Skyddsgaser och rotgaser och deras egenskaper och användningsområden. – Utrustning för TIG-svetsning: strömkälla, svetspistol samt anordningar för återledning och kablar. – Hjälpmedel för tändning av ljusbågen. – Underhåll av utrustning: kablars och kopplingars tillstånd, kontaktytors och komponenters renhet samt gastillförsel och kontroll av denna. – Täthetsprovning, kontroller och dokumentation vid svetsarbeten. – Egenskaper och förvaring av behållare för skyddsgaser och rotgaser. – Distribution av skyddsgaser och rotgaser till arbetsplatser. – Arbetsmiljö, hälsa och säkerhet vid arbete med TIG-svetsning. Brandsäkerhet för skydd mot brand och brandgasspridning samt lagar och föreskrifter om brandsäkerhet.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: SKOLFS 2022:161

text: Betyget B

text: Betyget A

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet industrirör svets VVS i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: SKOLFS 2010:83

text: SKOLFS 2010:83

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Industrirör svets VVS

text: Ämnets syfte

text: förutsättningar att utveckla följande:

text: Kurser i ämnet

text: VVS svets industrirör, 200 poäng. VVS TIG-svetsning rör, 100 poäng.

text: VVS svets industrirör, 200 poäng

text: Kurskod: INVVVV0

text: Kursen VVS svets industrirör omfattar punkterna 1–6 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: • Svetsdatablad som behandlar parametrar, till exempel val av svetsström och svetshastighet för olika materialtjocklekar och lägen. • Elektricitet, ljusbågen som värmekälla och ljusbågens effekt och bildandet av smältbadet. • Strömkällans uppbyggnad och funktion samt inställning och reglering av svetsparametrar. • Terminologi för svetsar, till exempel svetssträng, lager, toppsida, rotsida, inträngning och svetsfel. • Diskontinuiteter och formavvikelser i svetsar och möjliga problem vid bågsvetsning samt bedömning av kvalitetsnivåer enligt standard. • Kvalitetsnivåer och provmetoder av svetsförband samt kompetenskrav vid svetsning. • Sammanfogning av flerlagers kälfogar i olegerat plattstål med metoderna MMA och MIG/MAG i förekommande positioner i horisontellt och vertikalt läge. • Sammanfogning av flerlagers enkelsidiga stumsvetsar i vanligt förekommande fogtyper i olegerat stål med MMA-svetsmetod i förekommande positioner i horisontellt och vertikalt läge. • Sammanfogning av flerlagers enkelsidiga stumsvetsar i vanligt förekommande fogtyper i rostfritt stål med TIG-svetsmetod i förekommande positioner i horisontellt och vertikalt läge. • Verktyg och maskiner för fogberedning samt rengöring av fogar vid svetsning av olegerat och rostfritt stål. • Definition och identifiering av hög-, låg- och olegerat stål och förekommande formvaror för hög-, låg- och olegerat stål. • Materiallära för stål och dess legeringar samt för tillsatsmaterial. Hur egenskaper för inre och yttre påverkan tillgodoses. • Tillsatsmaterial för svetsmetoderna MIG/MAG, MMA och TIG. Hantering och användningsområden för dessa tillsatsmaterial. • TIG-elektroder: indelning, slipning och hantering. • Skyddsgaser och rotgaser och deras egenskaper och användningsområden. • Svetsutrustningens huvuddelar, till exempel elektrodhållare, svetspistol, trådmatarverk, återledare och kablar. • Hjälpmedel för tändning av ljusbågen.

text: • Underhåll av utrustning: kablars och kopplingars tillstånd, kontaktytors och komponenters renhet samt gastillförsel och kontroll av denna. • Täthetsprovning, kontroller och dokumentation vid svetsarbeten. • Hantering av gasflaskor samt distribution av dem till arbetsplatser. • Arbetsmiljö, hälsa och säkerhet vid arbete med bågsvetsning. • Brandsäkerhet för skydd mot brand och brandgasspridning samt lagar och föreskrifter om brandsäkerhet.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: VVS TIG-svetsning rör, 100 poäng

text: Kurskod: INVVVI0

text: Centralt innehåll

text: • Svetsdatablad som behandlar parametrar, till exempel val av svetsström och svetshastighet för olika materialtjocklekar och lägen. • Reglering av svetsström, likström och växelström. 5

text: • Diskontinuiteter och formavvikelser i svetsar och möjliga problem för TIG-svetsning. • Kvalitetsnivåer och provmetoder av svetsförband samt kompetenskrav vid svetsning. • Sammanfogning av enkelsidiga stumsvetsar av plåt i olegerat stål med TIG-svetsmetod i förekommande positioner i horisontellt och vertikalt läge. • Sammanfogning av enkelsidiga stumsvetsar av rör i rostfritt stål med TIGsvetsmetod i förekommande positioner i horisontellt och vertikalt läge. • Verktyg och maskiner för fogberedning samt rengöring av fogar vid svetsning av olegerat och rostfritt stål. • Definition och identifiering av rostfritt stål och jämförelse mellan rostfritt stål och olegerat stål. • Materiallära för stål och dess legeringar samt för tillsatsmaterial. Hur egenskaper för inre och yttre påverkan tillgodoses. • Tillsatsmaterial för TIG-svetsning i rostfritt stål och olegerat stål. • TIG-elektroder: indelning, slipning och hantering. • Skyddsgaser och rotgaser och deras egenskaper och användningsområden. • Utrustning för TIG-svetsning: strömkälla, svetspistol samt anordningar för återledning och kablar. • Hjälpmedel för tändning av ljusbågen. • Underhåll av utrustning: kablars och kopplingars tillstånd, kontaktytors och komponenters renhet samt gastillförsel och kontroll av denna. • Täthetsprovning, kontroller och dokumentation vid svetsarbeten. • Egenskaper och förvaring av behållare för skyddsgaser och rotgaser. • Distribution av skyddsgaser och rotgaser till arbetsplatser. • Arbetsmiljö, hälsa och säkerhet vid arbete med TIG-svetsning. Brandsäkerhet för skydd mot brand och brandgasspridning samt lagar och föreskrifter om brandsäkerhet.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven planerar efter samråd med handledare sitt arbete utifrån ritningar och andra handlingar. I planeringen väljer eleven med säkerhet metoder, material och utrustning samt motiverar sina val. Eleven utför arbetet med mycket gott handlag och med ett resultat som uppfyller fastställda kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med säkerhet metoder och tekniker för sammanfogning enligt lagar och andra bestämmelser. Dessutom använder eleven med säkerhet verktyg och maskiner samt följer föreskrifter och anvisningar för dem. Eleven ger exempel på, och redogör utförligt och nyanserat utifrån dessa för, nya och beprövade produkter och material. Eleven utför efter med handledare reparationer, service och underhåll på maskiner 7

text: samråd


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet VVS – installation finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2015 och ska tillämpas på kurser som påbörjas efter den 30 juni 2015. 2. För kurser som har påbörjats före den 1 juli 2015 gäller Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2010:83

text: ) om ämnesplan för ämnet VVS-teknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå. 3. Betyg i ämnets kurser kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i motsvarande kurser i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2010:83

text: ) om ämnesplan för ämnet VVS-teknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: VVS – installation

text: Ämnet VVS – installation behandlar uppbyggnad och funktion av värme- och sanitetstekniska installationer i byggnader och är till sin karaktär både praktiskt och teoretiskt. I ämnet läggs grunderna för hantverkskunnande, yrkesidentitet och yrkesmässighet inom VVS. Branschens tekniska utveckling och betydelsen av en hållbar utveckling behandlas också.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet VVS – installation ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om värme- och sanitetstekniska installationer och deras konstruktioner. Den ska även leda till att eleverna utvecklar kunskaper om och färdigheter i att hantera material och utrustning samt att arbeta i enlighet med regler för miljö och säkerhet. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper i att förebygga och hantera brand i den egna arbetsmiljön. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att planera, organisera, genomföra och utvärdera arbetsuppgifter. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att använda ritningar, instruktioner och arbetsbeskrivningar samt utveckla kunskaper om gällande bygglagstiftning och branschregler. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om och färdigheter i sammanfogningstekniker av permanenta och demonterbara fogar samt förband för rör och tillhörande utrustning. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar servicekänsla i yrkesutövandet och kunskaper i entreprenörskap. I undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla kunskaper om yrkesetik och installationernas estetiska utformning. Genom ett problemlösande arbetssätt och praktiskt laborativa övningar i undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta ansvarsfullt, individuellt och i samarbete med andra. Undervisningen ska genomföras så att de praktiska och teoretiska kunskaperna kopplas samman.

text: Undervisningen i ämnet VVS – installation ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om olika energianläggningars uppbyggnad och funktion samt miljökrav som gäller för dessa. 2. Kunskaper om byggprocessen. 3. Förmåga att planera och utföra installationsarbeten utifrån lagar och andra bestämmelser och fastställda kvalitetskrav. 4. Förmåga att använda ritningar med tillhörande handlingar. 5. Kunskaper om komponenter och apparater samt om material och metoder för sammanfogning enligt standarder och myndighetskrav. 6. Kunskaper om olika medier i VVS-system. 7. Kunskaper om nya och beprövade produkter och material samt förmåga att utföra reparationer, service och underhåll på system och installationer.

text: 8. Förmåga att bemöta och kommunicera med andra.

text: SKOLFS 2022:325

text: 9. Förmåga att utföra kontroller samt att värdera och dokumentera sitt arbete. 10. Kunskaper om systematiskt arbetsmiljöarbete.

text: Kurser i ämnet

text: Entreprenadteknik, 100 poäng. Sanitetsteknik 1, 100 poäng. Sanitetsteknik 2, 100 poäng, som bygger på kursen sanitetsteknik 1. VVS-teknik, 200 poäng, som bygger på kursen sanitetsteknik 2 och kursen värmeteknik 2. VVS svets och lödning rör, 100 poäng. VVS gassvetsning rör, 100 poäng, som bygger på kursen VVS svets och lödning rör. Värmeteknik 1, 100 poäng. Värmeteknik 2, 100 poäng, som bygger på kursen värmeteknik 1.

text: Entreprenadteknik, 100 poäng

text: Kurskod: VVIENT0

text: Kursen entreprenadteknik omfattar punkterna 2–4 och 8–10 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Byggprocessen från produktframställning till förvaltning. – Planering och organisering av arbetsuppgifter utifrån information i bygghandlingar. – Ritningsläsning och ritteknik med symboler, skalor, vyer och beteckningar. – Bygglagstiftning, föreskrifter, standarder och branschregler som används vid byggprocessens olika skeden. – Avtal, lagar och andra bestämmelser som gäller i samarbetet mellan beställare och utförare. – Konsumentlagar i samband med entreprenader. – Tillträdesregler, till exempel vid arbeten i bostäder och andra lokaler utanför den egna verksamheten. – Framställning av drift- och underhållsinstruktioner. – Bemötande av beställare, fastighetsägare och bostadsinnehavare. – Provning, besiktning, funktionskontroll och dokumentation. – Föreskrifter om arbetsmiljö, miljövård och byggande. Förekommande entreprenadformer samt samordning och gränsdragning mellan entreprenader.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för byggprocessens olika delar från produktframställning till förvaltning. Eleven planerar i samråd med handledare installationsarbete utifrån information i ritningar och andra handlingar samt utifrån lagar och andra bestämmelser. Dessutom framställer eleven i samråd med handledare egna drift- och underhållsinstruktioner. Eleven bemöter och kommunicerar med viss säkerhet med beställare, fastighetsägare och bostadsinnehavare. Eleven gör, utifrån ritningarna och handlingarna, provning, besiktning och funktionskontroll samt värderar med enkla omdömen om installationerna uppfyller fastställda kvalitetskrav. Dessutom gör eleven en enkel dokumentation av arbetet. Eleven beskriver översiktligt entreprenaders arbetsmiljöarbete samt olika entreprenadformer och samordning och gränsdragning mellan dessa. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för byggprocessens olika delar från produktframställning till förvaltning. Eleven planerar efter samråd med handledare installationsarbete utifrån information i ritningar och andra handlingar samt utifrån lagar och andra bestämmelser. Dessutom framställer eleven efter samråd med handledare egna drift- och underhållsinstruktioner. Eleven bemöter och kommunicerar med viss säkerhet med beställare, fastighetsägare och bostadsinnehavare. Eleven gör, utifrån ritningarna och handlingarna, provning, besiktning och funktionskontroll samt värderar med nyanserade omdömen om installationerna uppfyller fastställda kvalitetskrav. Dessutom gör eleven en noggrann dokumentation av arbetet. Eleven beskriver utförligt entreprenaders arbetsmiljöarbete samt olika entreprenadformer och samordning och gränsdragning mellan dessa. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: SKOLFS 2022:325

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för byggprocessens olika delar från produktframställning till förvaltning. Eleven planerar efter samråd med handledare installationsarbete utifrån information i ritningar och andra handlingar samt utifrån lagar och andra bestämmelser. Dessutom framställer eleven efter samråd med handledare egna drift- och underhållsinstruktioner. Eleven bemöter och kommunicerar med säkerhet med beställare, fastighetsägare och bostadsinnehavare. Eleven gör, utifrån ritningarna och handlingarna, provning, besiktning och funktionskontroll samt värderar med nyanserade omdömen om installationerna uppfyller fastställda kvalitetskrav samt ger förslag på hur installationerna kan förbättras. Dessutom gör eleven en noggrann och utförlig dokumentation av arbetet. Eleven beskriver utförligt och nyanserat entreprenaders arbetsmiljöarbete samt olika entreprenadformer och samordning och gränsdragning mellan dessa. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Sanitetsteknik 1, 100 poäng

text: Kurskod: VVISAN01

text: Kursen sanitetsteknik 1 omfattar punkterna 1, 3–7 och 9–10 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Vattnets kretslopp i naturen och hur miljön påverkar tillgången på rent vatten. – Vattentäkter för kommunala och enskilda anläggningar samt apparater och komponenter för behandling av dricksvatten. – Uppfordring, rening och uppvärmning av tappvatten. – Montering av tappvatteninstallationer i sanitetsutrymmen. – Material i rör och armatur för användning i tappvattensystem. – Kommunala och enskilda system och anläggningar för behandling av avloppsvatten. – Måttsättning, montering och funktionskontroll av vanligt förekommande apparater och utrustning. – Montering av avloppsinstallationer för sanitetsutrymmen i bostäder. – Korrosionsskydd i material vid inre och yttre påverkan. – Hur planering och organisering av arbetsplatsen och arbetsuppgiften genomförs vid arbete med sanitetstekniska installationer. – Ritningar, arbetsbeskrivningar och monteringsanvisningar. – Bygglagstiftning, branschregler och övriga regler för arbeten med vattenoch sanitetsanläggningar. – Täthetskontroller och dokumentation enligt arbetsbeskrivning. 5

text: – Arbetsmiljö, hälsa och säkerhet enligt skyddsföreskrifter. Hur man arbetar säkert såväl för egen del som för den som använder installationen. – Ergonomiskt riktigt arbetssätt.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt uppbyggnad och funktion hos olika system för rening av vatten och avlopp. I beskrivningen redogör eleven översiktligt för behandlingsprocesser i vatten- och avloppsanläggningar. Dessutom redogör eleven översiktligt för de miljökrav som gäller. Eleven utför i samråd med handledare måttsättning, montering och funktionskontroll av vatten- och sanitetssystem utifrån ritningar, andra handlingar samt lagar och andra bestämmelser. I sin funktionskontroll utför eleven i samråd med handledare täthetskontroller samt värderar med enkla omdömen om arbetet uppfyller fastställda kvalitetskrav. Dessutom gör eleven en enkel dokumentation av utförda åtgärder. Eleven använder skyddsutrustning, följer skyddsföreskrifter för sin egen och andras säkerhet samt arbetar ergonomiskt. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt uppbyggnad och funktion hos olika system för rening av vatten och avlopp. I beskrivningen redogör eleven utförligt för behandlingsprocesser i vatten- och avloppsanläggningar. Dessutom redogör eleven utförligt för de miljökrav som gäller. Eleven utför efter samråd med handledare måttsättning, montering och funktionskontroll av vatten- och sanitetssystem utifrån ritningar, andra handlingar samt lagar och andra bestämmelser. I sin funktionskontroll utför eleven efter samråd med handledare täthetskontroller samt värderar med nyanserade omdömen om arbetet uppfyller fastställda kvalitetskrav. Dessutom gör eleven en noggrann dokumentation av utförda åtgärder. Eleven använder skyddsutrustning, följer skyddsföreskrifter för sin egen och andras säkerhet samt arbetar ergonomiskt. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: SKOLFS 2022:325

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat uppbyggnad och funktion hos olika system för rening av vatten och avlopp. I beskrivningen redogör eleven utförligt och nyanserat för behandlingsprocesser i vatten- och avloppsanläggningar. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för de miljökrav som gäller. Eleven utför efter samråd med handledare måttsättning, montering och funktionskontroll av vatten- och sanitetssystem utifrån ritningar, andra handlingar samt lagar och andra bestämmelser. I sin funktionskontroll utför eleven efter samråd med handledare täthetskontroller samt värderar med nyanserade omdömen om arbetet uppfyller fastställda kvalitetskrav samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Dessutom gör eleven en noggrann och utförlig dokumentation av utförda åtgärder. Eleven använder skyddsutrustning, följer skyddsföreskrifter för sin egen och andras säkerhet samt arbetar ergonomiskt. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Sanitetsteknik 2, 100 poäng

text: Kurskod: VVISAN02

text: Kursen sanitetsteknik 2 omfattar punkterna 1, 3–7 och 9–10 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Trycksatta kärl, pumpar och övrig utrustning för tryckhållning och funktion vid drift av tappvattensystem. – Montering av kallvattenmatning, varmvattenberedning och tappställe för varm- och kallvatten för hygien, disk och renspolning enligt gängse krav på funktion och utförande. – Avskiljning och rening av avloppsvatten, anläggningar, pumpar och övrig utrustning samt anslutning av system enligt bygglagstiftning och miljölagstiftning. – Avloppssystem, hur de förläggs och monteras både inom- och utomhus. – Planering och organisering av arbetsplatsen vid arbete med sanitetstekniska installationer. – Ritningar, arbetsbeskrivningar och monteringsanvisningar. – Bygglagstiftning, branschregler och övriga regler för arbeten med vattenoch sanitetssystem. – Hantverksteknik enligt krav på utförande, arbetsmetoder och ekonomi. – Fogningsteknik, till exempel lödfogar och mekaniska kopplingar. – Måttsättning för montering, isoleringsavstånd, avsättning och fogberedning. – Egenskaper och användningsområden för material, komponenter och apparater med hänsyn till yttre och inre korrosion, brandskydd och ljud. – Verktyg, maskiner och övriga hjälpmedel. 7

text: – Täthetskontroller och dokumentation enligt arbetsbeskrivning. – Arbetsmiljö, hälsa och säkerhet enligt skyddsföreskrifter. Hur man arbetar säkert såväl för egen del som för den som använder installationen. – Ergonomiskt riktigt arbetssätt.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt uppbyggnad, funktion och drift av tappvattensystem och avloppssystem. Dessutom redogör eleven översiktligt för de miljökrav som gäller. Eleven planerar i samråd med handledare sitt arbete. I planeringen väljer eleven med viss säkerhet någon vanligt förekommande arbetsmetod och teknik. Eleven utför i samråd med handledare arbetet utifrån ritningar, andra handlingar samt lagar och andra bestämmelser, med ett resultat som uppfyller fastställda kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med viss säkerhet komponenter och apparater samt material och metoder för sammanfogning. Dessutom använder eleven med viss säkerhet verktyg och maskiner samt följer föreskrifter och anvisningar för dem. Eleven ger exempel på, och redogör översiktligt utifrån dessa för, nya och beprövade produkter och material. Eleven utför i samråd med handledare reparationer, service och underhåll på system och installationer. Under arbetets gång och när arbetet är utfört gör eleven i samråd med handledare täthetskontroller. Eleven värderar också med enkla omdömen om arbetet uppfyller fastställda kvalitetskrav. Dessutom gör eleven en enkel dokumentation av utförda åtgärder. Eleven använder skyddsutrustning, följer skyddsföreskrifter för sin egen och andras säkerhet samt arbetar ergonomiskt. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt uppbyggnad, funktion och drift av tappvattensystem och avloppssystem. Dessutom redogör eleven utförligt för de miljökrav som gäller. Eleven planerar efter samråd med handledare sitt arbete. I planeringen väljer eleven med viss säkerhet någon vanligt förekommande arbetsmetod och teknik. Eleven utför efter samråd med handledare arbetet utifrån ritningar, andra handlingar samt lagar och andra bestämmelser, med ett resultat som uppfyller fastställda kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med viss säkerhet komponenter och apparater samt material och metoder för sammanfogning. Dessutom använder eleven med viss säkerhet verktyg och maskiner samt följer föreskrifter och anvisningar för dem.

text: Eleven ger exempel på, och redogör utförligt utifrån dessa för, nya och

text: SKOLFS 2022:325

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat uppbyggnad, funktion och drift av tappvattensystem och avloppssystem. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för de miljökrav som gäller. Eleven planerar efter samråd med handledare sitt arbete. I planeringen väljer eleven med säkerhet någon vanligt förekommande arbetsmetod och teknik samt motiverar sina val. Eleven utför efter samråd med handledare arbetet utifrån ritningar, andra handlingar samt lagar och andra bestämmelser, med ett resultat som uppfyller fastställda kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med säkerhet komponenter och apparater samt material och metoder för sammanfogning. Dessutom använder eleven med säkerhet verktyg och maskiner samt följer föreskrifter och anvisningar för dem. Eleven ger exempel på, och redogör utförligt och nyanserat utifrån dessa för, nya och beprövade produkter och material. Eleven utför efter samråd med handledare reparationer, service och underhåll på system och installationer. Under arbetets gång och när arbetet är utfört gör eleven efter samråd med handledare täthetskontroller. Eleven värderar också med nyanserade omdömen om arbetet uppfyller fastställda kvalitetskrav samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Dessutom gör eleven en noggrann och utförlig dokumentation av utförda åtgärder. Eleven använder skyddsutrustning, följer skyddsföreskrifter för sin egen och andras säkerhet samt arbetar ergonomiskt. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: VVS-teknik, 200 poäng

text: Kurskod: VVIVVT0

text: Kursen VVS-teknik omfattar punkterna 1, 3–7 och 9–10 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Konventionella och alternativa energisystem samt deras uppbyggnad och funktion. – Avluftning och avgasning av värmesystem och komfortkylsystem. – Planering, organisering och genomförande av VVS-installationer. – Ritningar, arbetsbeskrivningar och monteringsanvisningar. – Bygglagstiftning, standarder, branschregler och övriga regler för uppbyggnad av VVS-anläggningar. – Montering av sammansatta VVS-installationer med produktionsenhet, distributionssystem och förbrukningsdelar med värme- och sanitetstekniska system. – Dimensionering av rör, värmare och luftkylare. – Fogningsteknik med odemonterbara och demonterbara förband, till exempel löd- och svetsfogar, mekaniska kopplingar och flänsförband. – Verktyg, maskiner och övriga hjälpmedel. – Medier i VVS-system och deras användningsområden, miljöpåverkan och driftegenskaper. – Felsökning, service- och underhållsarbeten i VVS-anläggningar. – Täthetsprovning, kontroller och bedömning samt dokumentation av utförda åtgärder. – Arbetsmiljö, hälsa och säkerhet enligt skyddsföreskrifter. Hur man arbetar säkert såväl för egen del som för den som använder installationen. – Ergonomiskt riktigt arbetssätt.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt uppbyggnad och funktion av olika energisystem och värme- och komfortkylsystem. Dessutom redogör eleven översiktligt för de miljökrav som gäller. Eleven planerar i samråd med handledare sitt arbete. I planeringen väljer eleven med viss säkerhet någon vanligt förekommande arbetsmetod och teknik. Eleven utför i samråd med handledare arbetet utifrån ritningar, andra handlingar samt lagar och andra bestämmelser, med ett resultat som uppfyller fastställda kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med viss säkerhet komponenter och apparater samt material och metoder för sammanfogning. Dessutom använder eleven med viss säkerhet verktyg och maskiner samt följer föreskrifter och anvisningar för dem. Eleven redogör översiktligt för olika medier i VVS-system samt för deras användningsområden, miljöpåverkan och driftegenskaper. Dessutom ger eleven exempel på, och redogör översiktligt utifrån dessa för, nya och beprövade produkter och material. Eleven utför i samråd med handledare reparationer, service och underhåll på system och installationer. Under arbetets gång och när arbetet är utfört gör eleven i samråd med handledare kontroller. Eleven värderar också med enkla omdömen om arbetet uppfyller fastställda kvalitetskrav. Dessutom gör eleven en enkel dokumentation av 10 utförda åtgärder.

text: Eleven använder skyddsutrustning, följer skyddsföreskrifter för sin egen

text: SKOLFS 2022:325

text: och andras säkerhet samt arbetar ergonomiskt. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt uppbyggnad och funktion av olika energisystem och värme- och komfortkylsystem. Dessutom redogör eleven utförligt för de miljökrav som gäller. Eleven planerar efter samråd med handledare sitt arbete. I planeringen väljer eleven med viss säkerhet någon vanligt förekommande arbetsmetod och teknik. Eleven utför efter samråd med handledare arbetet utifrån ritningar, andra handlingar samt lagar och andra bestämmelser, med ett resultat som uppfyller fastställda kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med viss säkerhet komponenter och apparater samt material och metoder för sammanfogning. Dessutom använder eleven med viss säkerhet verktyg och maskiner samt följer föreskrifter och anvisningar för dem. Eleven redogör utförligt för olika medier i VVS-system samt för deras användningsområden, miljöpåverkan och driftegenskaper. Dessutom ger eleven exempel på, och redogör utförligt utifrån dessa för, nya och beprövade produkter och material. Eleven utför efter samråd med handledare reparationer, service och underhåll på system och installationer. Under arbetets gång och när arbetet är utfört gör eleven efter samråd med handledare kontroller. Eleven värderar också med nyanserade omdömen om arbetet uppfyller fastställda kvalitetskrav. Dessutom gör eleven en noggrann dokumentation av utförda åtgärder. Eleven använder skyddsutrustning, följer skyddsföreskrifter för sin egen och andras säkerhet samt arbetar ergonomiskt. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: VVS svets och lödning rör, 100 poäng

text: Kurskod: VVIVVS0

text: Kursen VVS svets och lödning rör omfattar punkterna 3–5, 7 och 9–10 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Löd- och svetsdatablad som behandlar parametrar, till exempel val av munstycke för olika materialtjocklekar och lägen. – Kvalitetsnivåer och kompetenskrav inom svetsning och lödning. – Förbränningsprocessen, lågans reglering och temperaturzoner. – Sammanfogning med gassvetsning med teknikerna från- och motsvets i förekommande positioner i horisontellt och vertikalt läge i plattstål och horisontellt läge i tubrör. – Metoder för hård- och mjuklödning i förekommande positioner med rör som formvara. – Fogberedning samt håltagning, demontering och användning av skärutrustning. – Materiallära för stål och koppar och deras legeringar samt för tillsatsmaterial. Grundmaterial och tillsatsmaterial för svetsning och lödning. – Skötsel och underhåll av maskiner och utrustning. – Täthetsprovning, kontroller och dokumentation vid svets- och lödarbeten. – Egenskaper hos och förvaring av behållare för bränngaser och syre. – Distribution av svetsgaser till arbetsplatser. – Arbetsmiljö, hälsa och säkerhet vid arbete med svetsning och lödning. – Brandsäkerhet för skydd mot brand och brandgasspridning samt lagar och

text: föreskrifter om brandsäkerhet.

text: SKOLFS 2022:325

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: VVS gassvetsning rör, 100 poäng

text: Kurskod: VVIVVG0

text: Kursen VVS gassvetsning rör omfattar punkterna 3–5, 7 och 9–10 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Svetsdatablad som behandlar parametrar, till exempel val av munstycke för olika materialtjocklekar och lägen. – Vanliga problem och formavvikelser vid gassvetsning. – Kvalitetsnivåer och provmetoder av svetsförband samt kompetenskrav vid svetsning. – Förbränningsprocessen, lågans reglering och temperaturzoner. – Sammanfogning med gassvetsning med teknikerna från- och motsvets i förekommande positioner i horisontellt och vertikalt läge i tubrör. – Arbetsmetoder med maskiner och gasskärutrustning för bearbetning och fogförberedelser. – Gasskärning och utrustning för håltagning till påstick, rörförgreningar och stutsförband samt för demontering. – Materiallära för stål och dess legeringar samt för tillsatsmaterial.

text: – Skötsel och underhåll av gassvetsutrustning, verktyg och maskiner.

text: SKOLFS 2022:325

text: – Täthetsprovning, kontroller och dokumentation vid svetsarbeten. – Egenskaper och förvaring av behållare för bränngaser och syre. – Distribution av svetsgaser till arbetsplatser. – Arbetsmiljö, hälsa och säkerhet vid arbete med svetsning och skärning. – Brandsäkerhet för skydd mot brand och brandgasspridning samt lagar och föreskrifter om brandsäkerhet.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven planerar efter samråd med handledare sitt arbete utifrån ritningar och andra handlingar. I planeringen väljer eleven med viss säkerhet metoder, material och utrustning. Eleven utför arbetet med gott handlag och med ett resultat som uppfyller fastställda kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med viss säkerhet metoder och tekniker för sammanfogning enligt lagar och andra bestämmelser. Dessutom använder eleven med viss säkerhet verktyg och maskiner samt följer föreskrifter och anvisningar för dem. Eleven ger exempel på, och redogör utförligt utifrån dessa för, nya och beprövade produkter och material. Eleven utför efter samråd med handledare reparationer, service och underhåll på maskiner och utrustning. Under arbetets gång och när arbetet är utfört gör eleven efter samråd med handledare kontroller. Eleven värderar också med nyanserade omdömen om arbetet uppfyller fastställda kvalitetskrav. Dessutom gör eleven en noggrann 15

text: dokumentation av utförda åtgärder. Eleven använder skyddsutrustning, följer skyddsföreskrifter för sin egen och andras säkerhet samt arbetar ergonomiskt. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Värmeteknik 1, 100 poäng

text: Kurskod: VVIVAR01

text: Kursen värmeteknik 1 omfattar punkterna 1, 3–5, 7 och 9–10 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Anläggningar, system, apparater och komponenter för värme och komfortkyla samt deras uppbyggnad, funktion och säkerhet. – Planering och organisering av arbetsplatsen och arbetsuppgiften vid arbete med värmetekniska installationer. – Ritningar, arbetsbeskrivningar och monteringsanvisningar. – Montering och installation av vanligt förekommande värmeteknisk 16 utrustning.

text: – Grundläggande hantverksteknik med lämpliga verktyg och maskiner för

text: SKOLFS 2022:325

text: material och förläggningssätt. – Fogningsteknik, till exempel lödfogar och mekaniska kopplingar. – Måttsättning för montering, isoleringsavstånd, avsättning och fogberedning. – Material i rör, komponenter och apparater. – Mekanisk påverkan i material vid montering och drift av installationer. – Täthetsprovning, kontroller och dokumentation enligt arbetsbeskrivning. – Arbetsmiljö, hälsa och säkerhet enligt skyddsföreskrifter. Hur man arbetar säkert såväl för egen del som för den som använder installationen. – Ergonomiskt riktigt arbetssätt.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt uppbyggnad och funktion av anläggningar, system och komponenter för värme och komfortkyla. Dessutom redogör eleven översiktligt för de miljökrav som gäller. Eleven planerar i samråd med handledare sitt arbete. I planeringen väljer eleven med viss säkerhet någon vanligt förekommande arbetsmetod och teknik. Eleven utför i samråd med handledare arbetet utifrån ritningar, andra handlingar samt lagar och andra bestämmelser, med ett resultat som uppfyller fastställda kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med viss säkerhet komponenter och apparater samt material och metoder för sammanfogning. Dessutom använder eleven med viss säkerhet verktyg och maskiner samt följer föreskrifter och anvisningar för dem. Eleven ger exempel på, och redogör översiktligt utifrån dessa för, nya och beprövade produkter och material. Eleven utför i samråd med handledare reparationer, service och underhåll på system och installationer. Under arbetets gång och när arbetet är utfört gör eleven i samråd med handledare kontroller. Eleven värderar också med enkla omdömen om arbetet uppfyller fastställda kvalitetskrav. Dessutom gör eleven en enkel dokumentation av utförda åtgärder. Eleven använder skyddsutrustning, följer skyddsföreskrifter för sin egen och andras säkerhet samt arbetar ergonomiskt. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt uppbyggnad och funktion av anläggningar, system och komponenter för värme och komfortkyla. Dessutom redogör eleven utförligt för de miljökrav som gäller. Eleven planerar efter samråd med handledare sitt arbete. I planeringen väljer eleven med viss säkerhet någon vanligt förekommande arbetsmetod 17

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Värmeteknik 2, 100 poäng

text: SKOLFS 2022:325

text: Kurskod: VVIVAR02

text: Kursen värmeteknik 2 omfattar punkterna 1, 3–5, 7 och 9–10 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Anläggningar, system, apparater och komponenter för värme och komfortkyla samt deras uppbyggnad, funktion och säkerhet. – Planering och organisering av arbetsplatsen och arbetsuppgiften vid arbete med värmetekniska installationer. – Ritningar, arbetsbeskrivningar och monteringsanvisningar samt egna skisser som hjälpmedel. – Montering och installation av förekommande värmeteknisk utrustning samt uppbyggnad av delsystem för värmedistribution. – Fogningsteknik med odemonterbara och demonterbara förband, till exempel lödfogar, mekaniska kopplingar och flänsförband. – Måttsättning för montering, isoleringsavstånd, avsättning och fogberedning. – Material i rör, komponenter och apparater. Placering och förläggningssätt av rör. Lämpliga verktyg, maskiner och övriga hjälpmedel för montering av rör. – Täthetsprovning, kontroller och dokumentation enligt arbetsbeskrivning. – Arbetsmiljö, hälsa och säkerhet enligt skyddsföreskrifter. Hur man arbetar säkert såväl för egen del som för den som använder installationen. – Ergonomiskt riktigt arbetssätt.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt uppbyggnad och funktion av anläggningar, system och komponenter för värme och komfortkyla. Dessutom redogör eleven utförligt för de miljökrav som gäller. Eleven planerar efter samråd med handledare sitt arbete. I planeringen väljer eleven med viss säkerhet någon vanligt förekommande arbetsmetod och teknik. Eleven utför efter samråd med handledare arbetet utifrån ritningar, andra handlingar samt lagar och andra bestämmelser, med ett resultat som uppfyller fastställda kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med viss säkerhet komponenter och apparater samt material och metoder för sammanfogning. Dessutom använder eleven med viss säkerhet verktyg och maskiner samt följer föreskrifter och anvisningar för dem. Eleven ger exempel på, och redogör utförligt utifrån dessa för, nya och beprövade produkter och material. Eleven utför efter samråd med handledare reparationer, service och underhåll på system och installationer. Under arbetets gång och när arbetet är utfört gör eleven efter samråd med handledare kontroller. Eleven värderar också med nyanserade omdömen om arbetet uppfyller fastställda kvalitetskrav. Dessutom gör eleven en noggrann dokumentation av utförda åtgärder. Eleven använder skyddsutrustning, följer skyddsföreskrifter för sin egen och andras säkerhet samt arbetar ergonomiskt. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: arbetet utifrån ritningar, andra handlingar samt lagar och andra bestämmelser,

text: SKOLFS 2022:325

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet VVS – installation i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet VVS – installation finns i bilagan till dessa föreskrifter.

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2015 och ska tillämpas på kurser som påbörjas efter den 30 juni 2015. 2. För kurser som har påbörjats före den 1 juli 2015 gäller Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2010:83

text: SKOLFS 2010:83

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: VVS – installation

text: Ämnet VVS – installation behandlar uppbyggnad och funktion av värmeoch sanitetstekniska installationer i byggnader och är till sin karaktär både praktiskt och teoretiskt. I ämnet läggs grunderna för hantverkskunnande, yrkesidentitet och yrkesmässighet inom VVS. Branschens tekniska utveckling och betydelsen av en hållbar utveckling behandlas också.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet VVS – installation ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande:

text: 6. Kunskaper om olika medier i VVS-system. 7. Kunskaper om nya och beprövade produkter och material samt förmåga att utföra reparationer, service och underhåll på system och installationer. 8. Förmåga att bemöta och kommunicera med andra. 9. Förmåga att utföra kontroller samt att värdera och dokumentera sitt arbete. 10. Kunskaper om systematiskt arbetsmiljöarbete.

text: Kurser i ämnet

text: Entreprenadteknik, 100 poäng

text: Kurskod: VVIENT0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll:

text: • Byggprocessen från produktframställning till förvaltning. • Planering och organisering av arbetsuppgifter utifrån information i bygghandlingar. • Ritningsläsning och ritteknik med symboler, skalor, vyer och beteckningar. • Bygglagstiftning, föreskrifter, standarder och branschregler som används vid byggprocessens olika skeden. • Avtal, lagar och andra bestämmelser som gäller i samarbetet mellan beställare och utförare. • Konsumentlagar i samband med entreprenader. • Tillträdesregler, till exempel vid arbeten i bostäder och andra lokaler utanför den egna verksamheten. • Framställning av drift- och underhållsinstruktioner. • Bemötande av beställare, fastighetsägare och bostadsinnehavare. • Provning, besiktning, funktionskontroll och dokumentation. • Föreskrifter om arbetsmiljö, miljövård och byggande. Förekommande entreprenadformer samt samordning och gränsdragning mellan entreprenader.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Sanitetsteknik 1, 100 poäng

text: Kurskod: VVISAN01

text: Centralt innehåll

text: • Vattnets kretslopp i naturen och hur miljön påverkar tillgången på rent vatten. • Vattentäkter för kommunala och enskilda anläggningar samt apparater och komponenter för behandling av dricksvatten. • Uppfordring, rening och uppvärmning av tappvatten. • Montering av tappvatteninstallationer i sanitetsutrymmen. • Material i rör och armatur för användning i tappvattensystem. • Kommunala och enskilda system och anläggningar för behandling av avloppsvatten. • Måttsättning, montering och funktionskontroll av vanligt förekommande apparater och utrustning. • Montering av avloppsinstallationer för sanitetsutrymmen i bostäder. • Korrosionsskydd i material vid inre och yttre påverkan. • Hur planering och organisering av arbetsplatsen och arbetsuppgiften genomförs vid arbete med sanitetstekniska installationer. • Ritningar, arbetsbeskrivningar och monteringsanvisningar. • Bygglagstiftning, branschregler och övriga regler för arbeten med vattenoch sanitetsanläggningar.

text: • Täthetskontroller och dokumentation enligt arbetsbeskrivning. • Arbetsmiljö, hälsa och säkerhet enligt skyddsföreskrifter. Hur man arbetar säkert såväl för egen del som för den som använder installationen. • Ergonomiskt riktigt arbetssätt.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A 6 är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Sanitetsteknik 2, 100 poäng

text: Kurskod: VVISAN02

text: Centralt innehåll

text: • Trycksatta kärl, pumpar och övrig utrustning för tryckhållning och funktion vid drift av tappvattensystem. • Montering av kallvattenmatning, varmvattenberedning och tappställe för varm- och kallvatten för hygien, disk och renspolning enligt gängse krav på funktion och utförande. • Avskiljning och rening av avloppsvatten, anläggningar, pumpar och övrig utrustning samt anslutning av system enligt bygglagstiftning och miljölagstiftning. • Avloppssystem, hur de förläggs och monteras både inom- och utomhus. • Planering och organisering av arbetsplatsen vid arbete med sanitetstekniska installationer. • Ritningar, arbetsbeskrivningar och monteringsanvisningar. • Bygglagstiftning, branschregler och övriga regler för arbeten med vattenoch sanitetssystem. • Hantverksteknik enligt krav på utförande, arbetsmetoder och ekonomi. • Fogningsteknik, till exempel lödfogar och mekaniska kopplingar. • Måttsättning för montering, isoleringsavstånd, avsättning och fogberedning. • Egenskaper och användningsområden för material, komponenter och apparater med hänsyn till yttre och inre korrosion, brandskydd och ljud.

text: • Verktyg, maskiner och övriga hjälpmedel. • Täthetskontroller och dokumentation enligt arbetsbeskrivning. • Arbetsmiljö, hälsa och säkerhet enligt skyddsföreskrifter. Hur man arbetar säkert såväl för egen del som för den som använder installationen. • Ergonomiskt riktigt arbetssätt.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: för sammanfogning. Dessutom använder eleven med viss säkerhet verktyg och maskiner samt följer föreskrifter och anvisningar för dem. Eleven ger exempel på, och redogör utförligt utifrån dessa för, nya och beprövade produkter och material. Eleven utför efter samråd med handledare reparationer, service och underhåll på system och installationer. Under arbetets gång och när arbetet är utfört gör eleven efter samråd med handledare täthetskontroller. Eleven värderar också med nyanserade omdömen om arbetet uppfyller fastställda kvalitetskrav. Dessutom gör eleven en noggrann dokumentation av utförda åtgärder. Eleven använder skyddsutrustning, följer skyddsföreskrifter för sin egen och andras säkerhet samt arbetar ergonomiskt. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Kurskod: VVIVVT0

text: Centralt innehåll

text: • Konventionella och alternativa energisystem samt deras uppbyggnad och funktion. • Avluftning och avgasning av värmesystem och komfortkylsystem. • Planering, organisering och genomförande av VVS-installationer. • Ritningar, arbetsbeskrivningar och monteringsanvisningar. • Bygglagstiftning, standarder, branschregler och övriga regler för uppbyggnad av VVS-anläggningar. • Montering av sammansatta VVS-installationer med produktionsenhet, distributionssystem och förbrukningsdelar med värme- och sanitetstekniska system. • Dimensionering av rör, värmare och luftkylare. • Fogningsteknik med odemonterbara och demonterbara förband, till exempel löd- och svetsfogar, mekaniska kopplingar och flänsförband. • Verktyg, maskiner och övriga hjälpmedel. • Medier i VVS-system och deras användningsområden, miljöpåverkan och driftegenskaper. • Felsökning, service- och underhållsarbeten i VVS-anläggningar. • Täthetsprovning, kontroller och bedömning samt dokumentation av utförda åtgärder. • Arbetsmiljö, hälsa och säkerhet enligt skyddsföreskrifter. Hur man arbetar säkert såväl för egen del som för den som använder installationen. • Ergonomiskt riktigt arbetssätt.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för olika medier i VVS-system samt för deras användningsområden, miljöpåverkan och driftegenskaper. Dessutom ger eleven exempel på, och redogör översiktligt utifrån dessa för, nya och beprövade produkter och material. Eleven utför i samråd med handledare reparationer, service och underhåll på system och installationer. Under arbetets gång och när arbetet är utfört gör eleven i samråd med handledare kontroller. Eleven värderar också med enkla omdömen om arbetet uppfyller fastställda kvalitetskrav. Dessutom gör eleven en enkel dokumentation av utförda åtgärder. Eleven använder skyddsutrustning, följer skyddsföreskrifter för sin egen och andras säkerhet samt arbetar ergonomiskt. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat uppbyggnad och funktion av olika energisystem och värme- och komfortkylsystem. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för de miljökrav som gäller. Eleven planerar efter samråd med handledare sitt arbete. I planeringen väljer eleven med säkerhet någon vanligt förekommande arbetsmetod och teknik samt motiverar sina val. Eleven utför efter samråd med handledare arbetet utifrån ritningar, andra handlingar samt lagar och andra bestämmelser, med ett resultat som uppfyller fastställda kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med säkerhet komponenter och apparater samt material och metoder för sammanfogning. Dessutom använder eleven med säkerhet verktyg och maskiner samt följer föreskrifter och anvisningar för dem. Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika medier i VVS-system samt för deras användningsområden, miljöpåverkan och driftegenskaper. Dessutom ger eleven exempel på, och redogör utförligt och nyanserat utifrån dessa för, nya och beprövade produkter och material. Eleven utför efter samråd med handledare reparationer, service och underhåll på system och installationer. Under arbetets gång och när arbetet är utfört gör eleven efter samråd med handledare kontroller. Eleven värderar också med nyanserade omdömen om arbetet uppfyller fastställda kvalitetskrav samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Dessutom gör eleven en noggrann och utförlig dokumentation av utförda åtgärder. Eleven använder skyddsutrustning, följer skyddsföreskrifter för sin egen och andras säkerhet samt arbetar ergonomiskt. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: VVS svets och lödning rör, 100 poäng

text: Kurskod: VVIVVS0

text: Centralt innehåll

text: • Löd- och svetsdatablad som behandlar parametrar, till exempel val av munstycke för olika materialtjocklekar och lägen. • Kvalitetsnivåer och kompetenskrav inom svetsning och lödning. • Förbränningsprocessen, lågans reglering och temperaturzoner. • Sammanfogning med gassvetsning med teknikerna från- och motsvets i förekommande positioner i horisontellt och vertikalt läge i plattstål och horisontellt läge i tubrör. • Metoder för hård- och mjuklödning i förekommande positioner med rör som formvara.

text: • Fogberedning samt håltagning, demontering och användning av skärutrustning. • Materiallära för stål och koppar och deras legeringar samt för tillsatsmaterial. Grundmaterial och tillsatsmaterial för svetsning och lödning. • Skötsel och underhåll av maskiner och utrustning. • Täthetsprovning, kontroller och dokumentation vid svets- och lödarbeten. • Egenskaper hos och förvaring av behållare för bränngaser och syre. • Distribution av svetsgaser till arbetsplatser. • Arbetsmiljö, hälsa och säkerhet vid arbete med svetsning och lödning. • Brandsäkerhet för skydd mot brand och brandgasspridning samt lagar och föreskrifter om brandsäkerhet.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: eleven med viss säkerhet verktyg och maskiner samt följer föreskrifter och anvisningar för dem. Eleven ger exempel på, och redogör utförligt utifrån dessa för, nya och beprövade produkter och material. Eleven utför efter samråd med handledare reparationer, service och underhåll på maskiner och utrustning. Under arbetets gång och när arbetet är utfört gör eleven efter samråd med handledare kontroller. Eleven värderar också med nyanserade omdömen om arbetet uppfyller fastställda kvalitetskrav. Dessutom gör eleven en noggrann dokumentation av utförda åtgärder. Eleven använder skyddsutrustning, följer skyddsföreskrifter för sin egen och andras säkerhet samt arbetar ergonomiskt. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: VVS gassvetsning rör, 100 poäng

text: Kurskod: VVIVVG0

text: Centralt innehåll

text: • Svetsdatablad som behandlar parametrar, till exempel val av munstycke för olika materialtjocklekar och lägen. • Vanliga problem och formavvikelser vid gassvetsning. • Kvalitetsnivåer och provmetoder av svetsförband samt kompetenskrav vid svetsning. • Förbränningsprocessen, lågans reglering och temperaturzoner. • Sammanfogning med gassvetsning med teknikerna från- och motsvets i förekommande positioner i horisontellt och vertikalt läge i tubrör. • Arbetsmetoder med maskiner och gasskärutrustning för bearbetning och fogförberedelser. • Gasskärning och utrustning för håltagning till påstick, rörförgreningar och stutsförband samt för demontering. • Materiallära för stål och dess legeringar samt för tillsatsmaterial. • Skötsel och underhåll av gassvetsutrustning, verktyg och maskiner. • Täthetsprovning, kontroller och dokumentation vid svetsarbeten. • Egenskaper och förvaring av behållare för bränngaser och syre. • Distribution av svetsgaser till arbetsplatser. • Arbetsmiljö, hälsa och säkerhet vid arbete med svetsning och skärning. • Brandsäkerhet för skydd mot brand och brandgasspridning samt lagar och föreskrifter om brandsäkerhet.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven planerar efter samråd med handledare sitt arbete utifrån ritningar och andra handlingar. I planeringen väljer eleven med säkerhet metoder, material och utrustning samt motiverar sina val. Eleven utför arbetet med mycket gott handlag och med ett resultat som uppfyller fastställda kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med säkerhet metoder och tekniker för sammanfogning enligt lagar och andra bestämmelser. Dessutom använder eleven med säkerhet verktyg och maskiner samt följer föreskrifter och anvisningar för dem. Eleven ger exempel på, och redogör utförligt och nyanserat utifrån dessa för, nya och beprövade produkter och material. Eleven utför efter samråd med handledare reparationer, service och underhåll på maskiner och utrustning. Under arbetets gång och när arbetet är utfört gör eleven efter samråd med handledare kontroller. Eleven värderar också med nyanserade omdömen om arbetet uppfyller fastställda kvalitetskrav samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Dessutom gör eleven en 16 dokumentation av utförda åtgärder.

text: noggrann och utförlig

text: Eleven använder skyddsutrustning, följer skyddsföreskrifter för sin egen och andras säkerhet samt arbetar ergonomiskt. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Värmeteknik 1, 100 poäng

text: Kurskod: VVIVAR01

text: Centralt innehåll

text: • Anläggningar, system, apparater och komponenter för värme och komfortkyla samt deras uppbyggnad, funktion och säkerhet. • Planering och organisering av arbetsplatsen och arbetsuppgiften vid arbete med värmetekniska installationer. • Ritningar, arbetsbeskrivningar och monteringsanvisningar. • Montering och installation av vanligt förekommande värmeteknisk utrustning. • Grundläggande hantverksteknik med lämpliga verktyg och maskiner för material och förläggningssätt. • Fogningsteknik, till exempel lödfogar och mekaniska kopplingar. • Måttsättning för montering, isoleringsavstånd, avsättning och fogberedning. • Material i rör, komponenter och apparater. • Mekanisk påverkan i material vid montering och drift av installationer. • Täthetsprovning, kontroller och dokumentation enligt arbetsbeskrivning. • Arbetsmiljö, hälsa och säkerhet enligt skyddsföreskrifter. Hur man arbetar säkert såväl för egen del som för den som använder installationen. • Ergonomiskt riktigt arbetssätt.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Värmeteknik 2, 100 poäng

text: Kurskod: VVIVAR02

text: Centralt innehåll

text: • Anläggningar, system, apparater och komponenter för värme och komfortkyla samt deras uppbyggnad, funktion och säkerhet. • Planering och organisering av arbetsplatsen och arbetsuppgiften vid arbete med värmetekniska installationer. • Ritningar, arbetsbeskrivningar och monteringsanvisningar samt egna skisser som hjälpmedel. • Montering och installation av förekommande värmeteknisk utrustning samt uppbyggnad av delsystem för värmedistribution. • Fogningsteknik med odemonterbara och demonterbara förband, till exempel lödfogar, mekaniska kopplingar och flänsförband.

text: • Måttsättning för montering, isoleringsavstånd, avsättning och fogberedning. • Material i rör, komponenter och apparater. Placering och förläggningssätt av rör. Lämpliga verktyg, maskiner och övriga hjälpmedel för montering av rör. • Täthetsprovning, kontroller och dokumentation enligt arbetsbeskrivning. • Arbetsmiljö, hälsa och säkerhet enligt skyddsföreskrifter. Hur man arbetar säkert såväl för egen del som för den som använder installationen. • Ergonomiskt riktigt arbetssätt.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat uppbyggnad och funktion av anläggningar, system och komponenter för värme och komfortkyla. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för de miljökrav som gäller. Eleven planerar efter samråd med handledare sitt arbete. I planeringen väljer eleven med säkerhet någon vanligt förekommande arbetsmetod och teknik samt motiverar sina val. Eleven utför efter samråd med handledare arbetet utifrån ritningar, andra handlingar samt lagar och andra bestämmelser, med ett resultat som uppfyller fastställda kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med säkerhet komponenter och apparater samt material och metoder för sammanfogning. Dessutom använder eleven med säkerhet verktyg och maskiner samt följer föreskrifter och anvisningar för dem. Eleven ger exempel på, och redogör utförligt och nyanserat utifrån dessa för, nya och beprövade produkter och material. Eleven utför efter samråd med handledare reparationer, service och underhåll på system och installationer. Under arbetets gång och när arbetet är utfört gör eleven efter samråd med handledare kontroller. Eleven värderar också med nyanserade omdömen om arbetet uppfyller fastställda kvalitetskrav samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Dessutom gör eleven en noggrann och utförlig dokumentation av utförda åtgärder. Eleven använder skyddsutrustning, följer skyddsföreskrifter för sin egen och andras säkerhet samt arbetar ergonomiskt. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav. 21