title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet omvårdnad i
gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet omvårdnad finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Omvårdnad

text: Ämnet omvårdnad har sin grund i praktiskt vård- och omsorgsarbete men också i det vetenskapliga ämnesområdet omvårdnad. Ämnet behandlar omvårdnadsåtgärder ur ett helhetsperspektiv.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet omvårdnad ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att utföra arbete nära patienter och brukare inom vård och omsorg. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att utföra omvårdnad och omsorg vid olika sjukdomstillstånd och i livets slutskede samt att uppmärksamma, rapportera och dokumentera förändringar i människors hälsotillstånd. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att utifrån biståndsbedömning eller vårdplanering planera, utföra, dokumentera, rapportera och utvärdera vård- och omsorgsarbete samt att ge förslag på hur arbetet kan utvecklas. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar förmåga att använda centrala begrepp inom omvårdnad. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att utföra arbetsuppgifter på ett hygieniskt, ergonomiskt, hälsofrämjande, rehabiliterande, habiliterande och pedagogiskt sätt. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta på ett säkert sätt samt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom vård- och omsorgsområdet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om pedagogiska, etiska och kulturella aspekter inom omvårdnad samt stimuleras till att verka för vård och omsorg där alla människors lika värde värnas. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att kommunicera och möta patienter och brukare med ett lyhört, respektfullt, reflekterande och empatiskt förhållningssätt. De ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att ta ansvar för patienter och brukare och för olika arbetsuppgifter med hänsyn till vårdtagarens allmänmänskliga och individuella behov i relation till livsperspektiv och förändrad hälsa. I undervisningen ska eleverna dessutom ges möjlighet att utveckla förmåga att använda medicinteknisk och annan teknisk utrustning samt informationsteknik inom olika verksamheter. Genom att medverka i olika vård- och omsorgsverksamheter ska eleverna ges möjlighet att få en inblick i och erfarenhet av arbetsuppgifter inom omvårdnad. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att granska och värdera ny kunskap inom området.

text: Undervisningen i ämnet omvårdnad ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att systematiskt uppmärksamma och dokumentera symtom och förändringar i människors hälsotillstånd samt att använda centrala begrepp inom området.

text: – Förmåga att planera, utföra, dokumentera och utvärdera egna arbetsinsatser utifrån omsorgs- och omvårdnadsprocessen i relation till biståndsbedömning eller vårdplanering. – Förmåga att arbeta på ett sätt som förhindrar smitta och smittspridning. – Förmåga att utföra arbetet på ett ergonomiskt, rehabiliterande, habiliterande och pedagogiskt sätt. – Förmåga att kommunicera och samarbeta samt att använda informationsteknik inom området. – Förmåga att arbeta på ett etiskt och säkert sätt samt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom vård- och omsorgsområdet.

text: Nivåer i ämnet omvårdnad

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: OMVR1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet omvårdnad på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Centrala begrepp inom omvårdnad och omsorg. – Hur förändringar i människors hälsotillstånd kan uppmärksammas och rapporteras på ett systematiskt sätt. – Biståndsbedömning och vårdplanering samt deras syfte och innehåll. – Personcentrerad vård och teamarbete. – Omvårdnad och omsorg vid de vanligaste sjukdomstillstånden med hänsyn till patientsäkerhet, självbestämmande och integritet. – Genomgång och utförande av personlig hygien, munvård och stimulerad matsituation. – Betydelsen av kost, vätska, elimination, vila och sömn. – Förstoppning och inkontinens samt deras orsaker, kännetecken och åtgärder. – Olika typer av riskfaktorer och komplikationer samt åtgärder för att förhindra eller minimera risken för komplikationer, däribland åtgärder vid långvarigt sängläge. – Omvårdnad och etiskt förhållningssätt i livets slutskede. – System och rutiner för rapportering, dokumentation och utvärdering av genomförda åtgärder. – Genomgång och utförande av basala hygienrutiner för att förhindra smitta och smittspridning vid vård- och omsorgsarbete. – Rehabilitering och habilitering i vård- och omsorgsarbete. – Pedagogiskt förhållningssätt i vård- och omsorgsarbete. – Säkra och hållbara arbetssätt med fokus på ergonomi. – Etiska frågeställningar och yrkesetiskt förhållningssätt i vård- och omsorgsarbete.

text: – Kommunikation, bemötande och samarbete utifrån ett etiskt förhållningssätt och med hänsyn till kulturella aspekter. – It som stöd för säker informationshantering och dokumentation inom vård- och omsorgsarbete. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland hälso- och sjukvårdslagen (HSL) samt offentlighets- och sekretesslagen (OSL). – Arbetsuppgifter som kräver delegering. – Avvikelsehantering. – Den fysiska, psykiska och sociala arbetsmiljöns betydelse för hälsa och säkerhet.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: OMVR2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet omvårdnad på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Centrala begrepp inom omvårdnad och omsorg. – Observation, värdering och prioritering utifrån fysiska och psykiska tillstånd samt dokumentation och rapportering av gjorda observationer och insatser. – Omvårdnadsprocessen samt teorier inom omvårdnad. – Undersökningsmetoder och behandlingar. – Omvårdnad och omsorg samt medverkan vid behandling av sjukdomstillstånd med hänsyn till patientsäkerhet, självbestämmande och integritet. – Normalt och onormalt ätbeteende. – Mobilisering, dess betydelse och effekter samt åtgärder som minskar risken för komplikationer. – Omvårdnad i livets slutskede, smärtlindring och omhändertagande efter döden. – Rapportering, dokumentation och utvärdering av genomförda åtgärder samt förslag på hur arbetet kan utvecklas. – Genomgång och utförande av basala hygienrutiner för att förhindra smitta och smittspridning vid vård- och omsorgsarbete. – Rehabilitering och habilitering i vård- och omsorgsarbete. – Pedagogiska metoder vid handledning. – Ergonomiska verktyg samt deras funktioner och innehåll. – Etiska frågeställningar och yrkesetiskt förhållningssätt i vård- och omsorgsarbete. – Kommunikation, bemötande och samarbete utifrån ett etiskt förhållningssätt och med hänsyn till kulturella aspekter. – Interprofessionella samarbeten. – It inom informationsöverföring och dokumentation samt medicintekniska informationssystem. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland patientsäkerhetslagen och Lex Maria.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven uppmärksammar och dokumenterar symtom och förändringar i människors hälsotillstånd på ett godtagbart sätt. Eleven använder centrala begrepp inom området med viss säkerhet. Eleven arbetar på ett godtagbart sätt utifrån omsorgs- och omvårdnadsprocessen i relation till biståndsbedömning eller vårdplanering. Eleven planerar, dokumenterar och utvärderar arbetet på ett enkelt sätt samt ger enkla förslag på hur arbetet kan utvecklas. Eleven följer hygienrutiner och arbetar smittförebyggande. Eleven arbetar ergonomiskt, rehabiliterande, habiliterande och pedagogiskt på ett godtagbart sätt. Eleven kommunicerar, samarbetar och använder informationsteknik med viss säkerhet. Eleven arbetar på ett säkert och yrkesetiskt sätt samt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom vård- och omsorgsområdet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven uppmärksammar och dokumenterar symtom och förändringar i människors hälsotillstånd på ett gott sätt. Eleven använder centrala begrepp inom området med säkerhet. Eleven arbetar på ett gott sätt utifrån omsorgs- och omvårdnadsprocessen i relation till biståndsbedömning eller vårdplanering. Eleven planerar, dokumenterar och utvärderar arbetet på ett utvecklat sätt samt ger välgrundade förslag på hur arbetet kan utvecklas. Eleven följer hygienrutiner och arbetar smittförebyggande. Eleven arbetar ergonomiskt, rehabiliterande, habiliterande och pedagogiskt på ett gott sätt. Eleven kommunicerar, samarbetar och använder informationsteknik med säkerhet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven uppmärksammar och dokumenterar symtom och förändringar i människors hälsotillstånd på ett mycket gott sätt. Eleven använder centrala begrepp inom området med god säkerhet. Eleven arbetar på ett mycket gott sätt utifrån omsorgs- och omvårdnadsprocessen i relation till biståndsbedömning eller vårdplanering. Eleven planerar, dokumenterar och utvärderar arbetet på ett välutvecklat sätt samt ger välgrundade och nyanserade förslag på hur arbetet kan utvecklas. Eleven följer hygienrutiner och arbetar smittförebyggande. Eleven arbetar ergonomiskt, rehabiliterande, habiliterande och pedagogiskt på ett mycket gott sätt. Eleven kommunicerar, samarbetar och använder informationsteknik med god säkerhet. Eleven arbetar på ett säkert och yrkesetiskt sätt samt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom vård- och omsorgsområdet.


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet pistmaskiner – reparations och systemteknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet pistmaskiner – reparations- och systemteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

type: stycke

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

type: paragraf

text: Pistmaskiner – reparations- och systemteknik

type: rubrik

text: Ämnet pistmaskiner – reparations- och systemteknik behandlar felsökning och reparationer av fordonskomponenter och system i pistmaskiner och deras tilläggsutrustningar.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet pistmaskiner – reparations- och systemteknik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om pistmaskiners motorer, drivlinor, system och komponenter samt olika tilläggsutrustningar. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att utföra reparationer av system och komponenter i pistmaskiner och deras tilläggsutrustningar. Eleverna ska dessutom ges möjlighet att utveckla förståelse av hur ett effektivt resursutnyttjande påverkar både driftsäkerhet och ekonomi. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda utrustning och teknisk information i samband med felsökning och reparationer. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta på ett säkert och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt som främjar ekonomisk och miljömässig hållbarhet. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla en yrkesidentitet och ett yrkesmässigt språk samt förmåga att kommunicera med såväl arbetskamrater som kunder. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla en förståelse för vikten av ett ansvarsfullt förhållningssätt gentemot kunden och kundens egendom. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att dokumentera och kvalitetssäkra utfört arbete samt reflektera över hur arbetsprocessen har påverkat resultatet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med uppgifter som återspeglar och förbereder för situationer som eleverna kan komma att möta i arbetslivet. Dessa arbetsuppgifter ska ge eleverna möjlighet att både självständigt och tillsammans med andra arbeta med problemlösning under laborativa former.

text: Undervisningen i ämnet pistmaskiner – reparations- och systemteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om motorer, drivlinor och system samt deras olika komponenter i pistmaskiner och tilläggsutrustningar. – Kunskaper om system för arbetshydraulik och kraftöverföring, deras uppbyggnad, komponenter, scheman och symboler. – Kunskaper om specialverktyg, mät- och diagnosutrustning, teknisk information och digitala informationssystem. – Förmåga att utföra felsökning och reparationer av pistmaskiners och tilläggsutrustningars olika system och komponenter.

text: – Förmåga att använda specialverktyg, digitala informationssystem, teknisk information och övrig utrustning i samband med felsökning och reparationer. – Förmåga att arbeta och samarbeta på ett säkert, miljö- och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. – Förmåga att använda ett yrkesmässigt språk samt anpassa språket efter målgruppen.

text: Nivåer i ämnet pistmaskiner – reparations- och systemteknik

text: Nivå 1, 200 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: PISA1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet pistmaskiner – reparations- och systemteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Motorers grundkonstruktion och funktion, deras olika delsystem och komponenter samt hur de samverkar. – Metoder för enklare felsökning och reparationer av motorer samt av deras olika system och komponenter. – Orientering om delsystem och komponenter i olika el- och hybridfordons drivlinor. – Orientering om maskinstyrnings- och snömätningssystem, deras grundläggande uppbyggnad och komponenter samt hur de samverkar och kommunicerar. – Orientering om hydrauliska begrepp samt hydraulikscheman och deras symboler. – Orientering om pistmaskiners olika typer av system för arbetshydraulik och kraftöverföring, deras uppbyggnad och vanligt förekommande komponenter. – Olika typer av tilläggsutrustningar samt orientering om enklare felsökning och reparationer av deras hydrauliska system och komponenter, däribland av styrsystem för elektrohydrauliska system. – Vanligt förekommande specialverktyg som används i samband med felsökning och reparationer av olika typer av fordon, däribland av elektrifierade fordon. – Orientering om hur mät- och diagnosinstrument, teknisk information och digitala informationssystem används vid komponent- och kretsmätningar i samband med felsökning och reparationer av el- och elektroniksystem. – Enklare felsökning och reparationer av system och komponenter i motorer och drivlinor. – Enklare felsökning och reparationer av olika typer av redskap och tillläggsutrustningar för snöpreparering, till exempel av schaktblad, snöfräsar, spårslädar och vinschar.

text: – Enklare felsökning och reparationer av hydrauliska system och deras komponenter i pistmaskiner och tilläggsutrustningar. – Användning av specialverktyg och skyddsutrustning enligt fordonstillverkarens anvisningar och branschens krav vid felsökning och reparationer av olika typer av fordon, däribland elektrifierade fordon. – Användning av mät- och diagnosinstrument samt tolkning och analys av olika testresultat med stöd av teknisk information och digitala informationssystem på svenska och engelska. – Säkert, miljö- och kvalitetsmässigt arbete både självständigt och tillsammans med andra i enlighet med rutiner, lagar och andra bestämmelser. – Åtgärder för att förhindra person- och egendomsskador. – Riskbedömning vid arbete i hydraulsystem samt miljömässig och säker hantering av hydraulolja. – Riskbedömning i samband med felsökning och reparationer av elektrifierade fordon, deras högvoltssystem och olika komponenter enligt fordonstillverkarens anvisningar. – Vanligt förekommande tekniska begrepp och uttryck på svenska och engelska samt yrkesmässig kommunikation med arbetskamrater och kunder.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: PISA2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet pistmaskiner – reparations- och systemteknik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Motorers system och komponenter, hur de samverkar och kommunicerar samt olika metoder för felsökning och reparationer av dessa. – El- och hybridfordons energilagringssystem, komponenter, batterikapacitet och externa laddningsmetoder. – Olika maskinstyrnings- och snömätningssystem samt olika metoder för felsökning och funktionskontroll av system och komponenter. – Metoder för komponent- och kretsmätningar med stöd av teknisk information och digitala informationssystem i samband med felsökning och reparationer av olika el- och elektroniksystem. – Pistmaskiners olika typer av system för arbetshydraulik och kraftöverföring, deras systemuppbyggnad, komponenter och funktioner samt hydraulikscheman. – Olika metoder för felsökning och reparationer i olika typer av hydrauliska system och komponenter i tilläggsutrustningar, däribland av styrsystem för elektrohydrauliska system. – Olika typer av specialverktyg som används i samband med felsökning och reparationer av olika typer av fordon, däribland elektrifierade fordon. – Planering och genomförande av felsökning och reparationer av motorer, system och komponenter.

text: – Felsökning och reparationer av olika typer av redskap och tilläggsutrustningar för snöpreparering, till exempel av schaktblad, snöfräsar, spårslädar och vinschar. – Felsökning och reparationer av hydrauliska system och deras komponenter i pistmaskiner och tilläggsutrustningar, däribland av styrsystem för elektrohydrauliska system. – Funktionskontroll av maskinstyrnings- och snömätningssystem samt av deras komponenter. – Användning av specialverktyg och skyddsutrustning enligt fordonstillverkarens anvisningar och branschens krav vid felsökning och reparationer av olika typer av fordon, däribland elektrifierade fordon. – Användning av mät- och diagnosinstrument samt tolkning och analys av olika testresultat med stöd av teknisk information och digitala informationssystem på svenska och engelska. – Säkert, miljö- och kvalitetsmässigt arbete både självständigt och tillsammans med andra i enlighet med rutiner, lagar och andra bestämmelser. – Åtgärder för att förhindra person- och egendomsskador. – Riskbedömning vid arbete i hydraulsystem samt miljömässig och säker hantering av hydraulolja. – Riskbedömning i samband med felsökning och reparationer av elektrifierade fordon, deras högvoltssystem och olika komponenter enligt fordonstillverkarens anvisningar. – Tekniska begrepp och uttryck på svenska och engelska samt yrkesmässig kommunikation med medarbetare och kunder.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om motorer, drivlinor, system och deras olika komponenter i pistmaskiner och tilläggsutrustningar. Eleven visar godtagbara kunskaper om system för arbetshydraulik och kraftöverföring, deras uppbyggnad, komponenter, scheman och symboler. Eleven visar godtagbara kunskaper om specialverktyg samt om hur mätoch diagnosutrustning, teknisk information och digitala informationssystem används i samband med felsökning och reparationer. Eleven utför med viss säkerhet felsökning och reparationer av pistmaskiners och tilläggsutrustningars olika system och komponenter enligt fordonstillverkarens anvisningar.

text: Eleven använder med viss säkerhet specialverktyg, digitala informationssystem, teknisk information och övrig utrustning i samband med felsökning och reparationer. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt fordonstillverkarens krav. Dessutom arbetar eleven både självständigt och tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är godtagbart. Eleven kommunicerar med viss användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om motorer, drivlinor, system och deras olika komponenter i pistmaskiner och tilläggsutrustningar. Eleven visar goda kunskaper om system för arbetshydraulik och kraftöverföring, deras uppbyggnad, komponenter, scheman och symboler. Eleven visar goda kunskaper om specialverktyg samt om hur mät- och diagnosutrustning, teknisk information och digitala informationssystem används i samband med felsökning och reparationer. Eleven utför med säkerhet felsökning och reparationer av pistmaskiners och tilläggsutrustningars olika system och komponenter enligt fordonstillverkarens anvisningar. Eleven använder med säkerhet specialverktyg, digitala informationssystem, teknisk information och övrig utrustning i samband med felsökning och reparationer. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt fordonstillverkarens krav. Dessutom arbetar eleven både självständigt och tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är gott. Eleven kommunicerar med god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om motorer, drivlinor, system och deras olika komponenter i pistmaskiner och tilläggsutrustningar. Eleven visar mycket goda kunskaper om system för arbetshydraulik och kraftöverföring, deras uppbyggnad, komponenter, scheman och symboler. Eleven visar mycket goda kunskaper om specialverktyg samt om hur mät- och diagnosutrustning, teknisk information och digitala informationssystem används i samband med felsökning och reparationer.

text: Eleven utför med god säkerhet felsökning och reparationer av pistmaskiners och tilläggsutrustningars olika system och komponenter enligt fordonstillverkarens anvisningar. Eleven använder med god säkerhet specialverktyg, digitala informationssystem, teknisk information och övrig utrustning i samband med felsökning och reparationer. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt fordonstillverkarens krav. Dessutom arbetar eleven både självständigt och tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är mycket gott. Eleven kommunicerar med mycket god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

type: foreskrift


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet pistmaskinsförare
i gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet pistmaskinsförare finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Pistmaskinsförare

text: Ämnet pistmaskinsförare behandlar preparering med snö i olika spårområden och skidnedfarter med hjälp av pistmaskiner och tilläggsutrustningar. Det behandlar även olika pistmaskiner och tilläggsutrustningar samt körning och manövrering av pistmaskiner i spårområden och skidnedfarter.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet pistmaskinsförare ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om pistmaskiner och deras tilläggsutrustningar samt förmåga att genomföra funktions- och säkerhetskontroller av dessa. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar förmåga att med hjälp av pistmaskiner och olika tilläggsutrustningar preparera spårområden och skidnedfarter med snö. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta och samarbeta på ett säkert och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt som främjar ekonomisk och miljömässig hållbarhet. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla en yrkesidentitet och ett yrkesmässigt språk samt förmåga att kommunicera med arbetskamrater och andra i yrkesrollen. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förståelse för vikten av hur arbetsresultatet påverkar säkerhet och upplevelser för människor som befinner sig i spårområden och skidnedfarter. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att både självständigt och tillsammans med andra arbeta med uppgifter som återspeglar och förbereder för situationer som eleverna kan komma att möta i arbetslivet.

text: Undervisningen i ämnet pistmaskinsförare ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika typer av pistmaskiner och tilläggsutrustningar samt deras olika funktioner och användningsområden. – Förmåga att genomföra funktions- och säkerhetskontroll av pistmaskiner och deras tilläggsutrustningar. – Förmåga att köra och manövrera pistmaskiner i spårområden och skidnedfarter under olika typer av förhållanden. – Förmåga att preparera spårområden och skidnedfarter med olika typer av konst- och natursnö. – Förmåga att arbeta och samarbeta på ett säkert, miljö- och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. – Förmåga att använda ett yrkesmässigt språk samt anpassa språket efter målgruppen.

text: Nivåer i ämnet pistmaskinsförare

text: Nivå 1, 200 poäng. Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: PISM1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet pistmaskinsförare på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Olika typer av pistmaskiners uppbyggnad och funktion samt deras anpassning till olika användningsområden. – Olika typer av tilläggsutrustningar som används för snöpreparering. – Orientering om snömätningssystem och metoder för att tolka systemets information i olika situationer och förhållanden. – Orientering om rutiner för samt genomförande av funktions- och säkerhetskontroll av pistmaskiner och deras tilläggsutrustningar före körning enligt tillverkarnas anvisningar. – Riskbedömning inför pistmaskinkörning. – Säkerhetsrutiner vid körning och manövrering av pistmaskiner. – Säker och miljövänlig körning och manövrering av pistmaskiner vid spårområden och enklare nedfarter. – Anpassning till körsituationens krav, däribland vid olika väder- och siktförhållanden. – Reflektion över och värdering av det egna körbeteendet, däribland gällande risktagande och handlingsberedskap. – Preparering av spårområden och enklare skidnedfarter med olika typer av snö samt användning av olika typer av tilläggsutrustningar. – Säkert, miljö- och kvalitetsmässigt arbete i enlighet med rutiner, lagar och andra bestämmelser. – Tekniska begrepp och uttryck på svenska och engelska samt yrkesmässig kommunikation med medarbetare och kunder.

text: Nivå 2, 200 poäng

text: Nivåkod: PISM2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet pistmaskinsförare på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Olika typer av pistmaskiners och deras tilläggsutrustningars uppbyggnad och funktion samt deras anpassning till olika användningsområden, däribland hur förarplatsens utformning är uppbyggd med reglage och olika manöversystem för maskin och tilläggsutrustningar. – Metoder för att använda snömätningssystemets information för planering av miljövänlig och optimal körteknik och snöhantering.

text: – Genomförande av funktions- och säkerhetskontroll av pistmaskiner och deras tilläggsutrustningar före körning enligt tillverkarens anvisningar. – Metoder för användning av vinschstöd i skidområden på ett riskmedvetet och säkert sätt. – Riskbedömning inför pistmaskinkörning. – Säkerhetsrutiner vid körning och manövrering av pistmaskiner. – Säker och miljövänlig körning och manövrering av pistmaskiner i skiftande terräng, däribland i skidområden och nedfarter samt vid anläggning av snöparker. – Anpassning till körsituationens krav, däribland vid olika väder- och siktförhållanden. – Körning av pistmaskiner med automatiskt vinschstöd i samband med preparering av nedfarter med hänsyn till säkerhetsrisker som är förenade med vinschstöd i skidområdet. – Reflektion över och värdering av det egna körbeteendet, däribland gällande säkerhet, risktagande och handlingsberedskap. – Planering av arbetsprocessen för snöpreparering med hänsyn till säkerhet, miljö och ekonomi. – Preparering av spårområden och skidnedfarter i skiftande terräng med olika typer av konst- och natursnö. – Säkert, miljö- och kvalitetsmässigt arbete både självständigt och tillsammans med andra i enlighet med rutiner, lagar och andra bestämmelser. – Tekniska begrepp och uttryck på svenska och engelska samt yrkesmässig kommunikation med medarbetare och kunder.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om olika typer av pistmaskiner och tilläggsutrustningar samt deras olika funktioner och användningsområden. Eleven genomför med viss säkerhet funktions- och säkerhetskontroller av pistmaskiner och deras tilläggsutrustningar. Eleven kör och manövrerar pistmaskiner på ett säkert, riskmedvetet och miljövänligt sätt i spårområden och skidnedfarter under olika typer av förhållanden. Eleven preparerar med viss säkerhet spårområden och skidnedfarter med olika typer av konst- och natursnö. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt fordonstillverkarens krav. Dessutom arbetar elev-

text: en både självständigt och tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är godtagbart. Eleven kommunicerar med viss användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om olika typer av pistmaskiner och tilläggsutrustningar samt deras olika funktioner och användningsområden. Eleven genomför med säkerhet funktions- och säkerhetskontroller av pistmaskiner och deras tilläggsutrustningar. Eleven kör och manövrerar pistmaskiner på ett säkert, riskmedvetet och miljövänligt sätt i spårområden och skidnedfarter under olika typer av förhållanden. Eleven preparerar med säkerhet spårområden och skidnedfarter med olika typer av konst- och natursnö. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt fordonstillverkarens krav. Dessutom arbetar eleven både självständigt och tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är gott. Eleven kommunicerar med god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om olika typer av pistmaskiner och tilläggsutrustningar samt deras olika funktioner och användningsområden. Eleven genomför med god säkerhet funktions- och säkerhetskontroller av pistmaskiner och deras tilläggsutrustningar. Eleven kör och manövrerar pistmaskiner på ett säkert, riskmedvetet och miljövänligt sätt i spårområden och skidnedfarter under olika typer av förhållanden. Eleven preparerar med god säkerhet spårområden och skidnedfarter med olika typer av konst- och natursnö. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt fordonstillverkarens krav. Dessutom arbetar eleven både självständigt och tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är mycket gott. Eleven kommunicerar med mycket god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet politik och hållbar utveckling i gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet politik och hållbar utveckling finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Politik och hållbar utveckling

text: Ämnet politik och hållbar utveckling är tvärvetenskapligt och belyser begreppet hållbar utveckling ur såväl ekonomisk som social och miljömässig synvinkel på lokal, regional och global nivå. I ämnet behandlas frågor om miljöutmaningar, hushållning av naturresurser, ekosystemens bärkraft och miljöpolitik. Ämnet behandlar också samspelet mellan människan och hennes omgivning.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet politik och hållbar utveckling ska syfta till att eleverna utvecklar förståelse av de förutsättningar, drivkrafter och värden som ligger till grund för arbete med miljömässig, social och ekonomisk hållbarhet. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar förståelse av olika handlingsalternativ och deras konsekvenser samt ge dem möjlighet att reflektera över sambanden mellan livsstil och hållbar utveckling. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om nationella och internationella överenskommelser och bestämmelser inom området. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om olika orsaker till intressekonflikter i arbetet med hållbar utveckling. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla ett kritiskt förhållningssätt till olika politiska ställningstaganden som rör hållbarhet. Undervisningen ska även stimulera elevernas intresse och nyfikenhet för frågor som behandlar politik om hållbar utveckling. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att använda begrepp, teorier och modeller i analys av lokala, regionala och globala hållbarhetsfrågor. Eleverna ska också ges möjlighet till ett undersökande arbetssätt samt att genomföra praktiska fallstudier. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att söka och värdera information från olika källor. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att kommunicera kunskaper och uppfattningar om politik och hållbar utveckling, både muntligt och skriftligt.

text: Undervisningen i ämnet politik och hållbar utveckling ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika förutsättningar och möjligheter för en hållbar utveckling. – Förmåga att värdera olika lösningar för en ekonomisk, social och miljömässig hållbar utveckling. – Förmåga att granska och använda information från olika källor i arbete med frågor om hållbarhet och miljöpolitik. – Förmåga att identifiera och analysera hållbarhetsproblem med hjälp av begrepp och teorier.

text: Nivåer i ämnet politik och hållbar utveckling

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: POLT1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet politik och hållbar utveckling på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Den politiska beslutsprocessen i Sverige och inom EU, med fokus på frågor som rör en hållbar miljöpolitik. – Politiska styrmedel och mål på lokal, regional och global nivå samt hur de används i samband med hållbar användning av naturresurser. – Svensk och europeisk miljölagstiftning samt internationella konventioner och överenskommelser med kopplingar till hållbar utveckling. – Centrala aktörer inom hållbar utveckling, däribland stater och intresseorganisationer. Hur centrala aktörer arbetar samt påverkar den politiska agendan från lokal till global nivå. – Aktuella miljöpolitiska intressekonflikter på lokal, regional och global nivå. – Ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser av några politiska handlingsalternativ utifrån ett aktuellt miljöhot. – Sambandet mellan livsstil, politik och hållbar utveckling. – Etiska värderingar och överväganden i samband med miljöpolitiska beslut. – Kritisk granskning samt användning av information från olika källor i arbetet med hållbarhetsutmaningar inom miljöpolitik. – Begrepp och teorier inom området politik och hållbar utveckling. – Analys av något hållbarhetsproblem med hjälp av centrala begrepp och teorier.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: POLT2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet politik och hållbar utveckling på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Nationell miljölagstiftning samt internationella konventioner och andra överenskommelser kopplat till något miljöpolitiskt område. – Hur intresseorganisationer och andra verksamheter, till exempel näringslivet, påverkar den politiska agendan och beslutsprocessen i något område inom hållbar utveckling, lokalt, regionalt eller globalt. – Hur människors livsstil får konsekvenser för olika aspekter av ekonomisk, social och miljömässig hållbar utveckling.

text: – Etiska värderingar och konsekvenser av föreslagna miljöpolitiska lösningar. – Kritisk granskning och användning av information från olika källor i arbete med hållbarhetsutmaningar inom miljöpolitik. – Användning av begrepp och teorier inom området politik och hållbar utveckling. – Fördjupning och analys av något miljöproblem samt värdering av olika handlingsalternativ för ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om olika förutsättningar och möjligheter för en hållbar utveckling. Eleven värderar översiktligt olika lösningar utifrån ekonomisk, social och miljömässig hållbar utveckling. Eleven granskar och använder med viss säkerhet information om hållbarhet och miljöpolitik från olika källor. Eleven identifierar och analyserar med viss säkerhet hållbarhetsproblem med hjälp av begrepp och teorier.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om olika förutsättningar och möjligheter för en hållbar utveckling. Eleven värderar utförligt olika lösningar utifrån ekonomisk, social och miljömässig hållbar utveckling. Eleven granskar och använder med säkerhet information om hållbarhet och miljöpolitik från olika källor. Eleven identifierar och analyserar med säkerhet hållbarhetsproblem med hjälp av begrepp och teorier.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om olika förutsättningar och möjligheter för en hållbar utveckling. Eleven värderar utförligt och nyanserat olika lösningar utifrån ekonomisk, social och miljömässig hållbar utveckling. Eleven granskar och använder med god säkerhet information om hållbarhet och miljöpolitik från olika källor. Eleven identifierar och analyserar med god säkerhet hållbarhetsproblem med hjälp av begrepp och teorier.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet pälsvård och hundfrisering i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet pälsvård och hundfrisering finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Pälsvård och hundfrisering

text: Ämnet pälsvård och hundfrisering behandlar skötsel av hundars päls med yrkesmässiga metoder som utgår från djurets naturliga beteende och välmående samt rasegenskaper. I ämnet behandlas olika typer av skötselmetoder, redskap och utrustning samt hygien. Centralt i ämnet är frågor om djurvälfärd samt säker och etisk hantering av hundar. I ämnet ingår också service och bemötande av hundägare.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet pälsvård och hundfrisering ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper för yrkesarbete inom hundskötsel med betoning på pälsvård, trimning och hundfrisering samt relaterade behandlingar. Den ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att sköta och hantera hundar med utgångspunkt i deras behov och naturliga beteende samt med beprövade metoder. Undervisningen ska på så sätt bidra till att eleverna utvecklar ett etiskt förhållningssätt i arbete med hundar och förståelse av samspelet mellan människa och hund som en förutsättning för en behandling som är säker och som uppnår önskat resultat. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att välja och använda olika skötselmetoder utifrån rasegenskaper, rasstandarder och hundägarens önskemål samt att använda verktyg, redskap och teknisk utrustning. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att planera och utvärdera sitt arbete samt att följa fasta rutiner och ta ansvar i arbetet med hundar. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om service och kundbemötande. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hygien och smittskydd samt om hur skador och sjukdomar kan förebyggas. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller hundhållning samt om arbetsmiljö, säkerhet och hållbar utveckling inom branschen. Praktiska övningar ska ingå i undervisningen. På så sätt ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att hantera och sköta hundar på ett säkert sätt med utgångspunkt i djurets välfärd samt att använda redskap och teknisk utrustning. Genom observationer och arbete med hundar ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om etologi och samspelet mellan hund och människa.

text: Undervisningen i ämnet pälsvård och hundfrisering ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att behandla och hantera hundar på ett etiskt sätt samt utifrån djurens behov och verksamhetens krav. – Förmåga att välja och använda skötselmetoder, redskap och teknisk utrustning. – Förmåga att bemöta kunder och ge god service. 2 – Kunskaper om hygien och smittskydd.

text: – Förmåga att arbeta hållbart och säkert samt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Nivåer i ämnet pälsvård och hundfrisering

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: PALV1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet pälsvård och hundfrisering på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Etisk skötsel och hantering av hundar i samband med olika typer av behandlingar. – Etologi och samspel mellan djur och människa, till exempel hundens språk och tolkning av signaler. – Vanliga hundraser samt deras utseende och yttre anatomi. – Bedömning av skötselbehov samt planering och genomförande av pälsvård, enklare trimning och klippning med utgångspunkt i pälstyp och hundägarens önskemål. – Hantering och skötsel av klippmaskin, saxar och redskap. – Tvätt och torkning med anpassning till olika pälstyper samt produktkännedom. – Allmän hälsokontroll i samband med behandling. – Arbetsplanering, arbetsmetodik och problemlösning samt utvärdering av resultat och arbetsprocess. – Kundbemötande och kundvård. – Rutiner vid mottagande och utlämning av hund. – Hygien, smittskydd och förebyggande hälsoarbete. – Ergonomi, arbetsmiljö och förebyggande säkerhetsarbete i samband med hantering av hundar. – Lagar och andra bestämmelser som gäller hundhållning. – Miljöhänsyn, till exempel vid val av produkter.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: PALV2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet pälsvård och hundfrisering på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Etisk skötsel och hantering av valpar och ovana hundar i samband med olika typer av behandlingar. – Etologi och samspel mellan djur och människa, däribland frivillig hantering.

text: – Hur hundar påverkas av miljöomställningar och stress samt förebyggande åtgärder. – Fördjupning inom olika hundraser samt deras utseende och yttre anatomi. – Trimning i enlighet med trimschema. – Klippning i olika frisyrer utifrån pälstyp och rasstandard. – Förberedelser inför hundutställning. – Hantering och skötsel av klippmaskin, saxar och redskap. – Allmän hälsokontroll i samband med behandling. – Förebyggande enklare hälsovård, till exempel kloklippning och tassvård. – Arbetsplanering, arbetsmetodik och problemlösning samt utvärdering av resultat och arbetsprocess. – Kundbemötande och kundvård. – Information och rådgivning till hundägare. – Hygien, smittskydd och förebyggande hälsoarbete. – Ergonomi, arbetsmiljö och förebyggande säkerhetsarbete i samband med hantering av hundar. – Lagar och andra bestämmelser som gäller hundhållning. – Miljöhänsyn, till exempel vid hantering av kemikalierester.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven behandlar med visst handlag olika typer av hundar. Eleven hanterar hundar på ett i huvudsak fungerande sätt med utgångspunkt i etik och individens behov samt verksamhetens krav. Eleven bedömer skötselbehov samt väljer och använder med viss säkerhet skötselmetoder, redskap och teknisk utrustning. Eleven bemöter kunder med viss skicklighet. Eleven visar godtagbara kunskaper om hygien och smittskydd. Eleven arbetar hållbart och säkert samt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven behandlar med gott handlag olika typer av hundar. Eleven hanterar hundar på ett fungerande sätt med utgångspunkt i etik och individens behov samt verksamhetens krav. Eleven bedömer skötselbehov samt väljer och använder med säkerhet skötselmetoder, redskap och teknisk utrustning. Eleven bemöter kunder med god skicklighet. Eleven visar goda kunskaper om hygien och smittskydd. Eleven arbetar hållbart och säkert samt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven behandlar med mycket gott handlag olika typer av hundar. Eleven hanterar hundar på ett väl fungerande sätt med utgångspunkt i etik och individens behov samt verksamhetens krav. Eleven bedömer skötselbehov samt väljer och använder med god säkerhet skötselmetoder, redskap och teknisk utrustning. Eleven bemöter kunder med mycket god skicklighet. Eleven visar mycket goda kunskaper om hygien och smittskydd. Eleven arbetar hållbart och säkert samt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet religionskunskap –
fördjupning i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet religionskunskap – fördjupning finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Religionskunskap – fördjupning

text: Ämnet religionskunskap – fördjupning möjliggör fördjupade kunskaper inom olika religionsvetenskapliga områden och behandlar hur religion och livsåskådning kan förstås utifrån olika teoretiska utgångspunkter.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet religionskunskap – fördjupning ska syfta till att eleverna utvecklar och fördjupar kunskaper om ett eller flera områden inom en eller flera religionsvetenskapliga discipliner, till exempel religionsfilosofi, religionshistoria, etik, religionssociologi eller religionspsykologi. Undervisningen ska behandla olika perspektiv inom de kunskapsområden som studeras och därigenom ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur religion och livsåskådning påverkar och påverkas av individer, grupper och olika samhällen. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att reflektera över vilken betydelse religioner och andra livsåskådningar kan ha i olika delar av världen. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda begrepp, teorier och metoder inom valda religionsvetenskapliga discipliner. Eleverna ska även ges möjlighet att söka, kritiskt granska och använda källor inom de områden som behandlas. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att granska religioner och religiösa uttryck. Undervisningen ska också stimulera elevernas lust att vilja veta mer och bidra till att de, utifrån skiftande religionsvetenskapliga perspektiv, utvecklar förståelse för människors olika sätt att uppfatta världen.

text: Undervisningen i ämnet religionskunskap – fördjupning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om ett eller flera områden inom en eller flera religionsvetenskapliga discipliner. – Kunskaper om hur religion och livsåskådning påverkar och påverkas av individer, grupper och olika samhällen. – Förmåga att analysera religioner och andra livsåskådningar med hjälp av begrepp, teorier och metoder.

text: Nivåer i ämnet religionskunskap – fördjupning

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet religionskunskap.

text: Nivåkod: RELO1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet religionskunskap – fördjupning på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Olika sätt att definiera begreppen religion och livsåskådning. – Fördjupning inom ett eller flera områden inom en eller flera religionsvetenskapliga discipliner. Sådana områden kan till exempel vara religionsfrihet och demokrati, etik och hållbarhetsfrågor, etik vid livets gränser, religiösa och sekulära riter, religion och genus, religion och sanningsanspråk eller mystika traditioner och upplevelser. – Hur individer, grupper och samhällen kan påverka och påverkas av religion och livsåskådning. – Begrepp, teorier och metoder som är relevanta för valda religionsvetenskapliga områden och discipliner. – Tolkning av texter, bilder eller annat relevant material i relation till valda religionsvetenskapliga områden.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om ett eller flera områden inom en eller flera religionsvetenskapliga discipliner. Eleven för enkla resonemang om hur religion och livsåskådning påverkar och påverkas av individer, grupper och olika samhällen. Eleven analyserar på ett enkelt sätt religioner och andra livsåskådningar med hjälp av begrepp, teorier och metoder.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om ett eller flera områden inom en eller flera religionsvetenskapliga discipliner. Eleven för utvecklade resonemang om hur religion och livsåskådning påverkar och påverkas av individer, grupper och olika samhällen.

text: Eleven analyserar på ett utvecklat sätt religioner och andra livsåskådningar med hjälp av begrepp, teorier och metoder.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om ett eller flera områden inom en eller flera religionsvetenskapliga discipliner. Eleven för utvecklade och nyanserade resonemang om hur religion och livsåskådning påverkar och påverkas av individer, grupper och olika samhällen. Eleven analyserar på ett välutvecklat sätt religioner och andra livsåskådningar med hjälp av begrepp, teorier och metoder.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet renen och dess naturmiljö i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet renen och dess naturmiljö finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Renen och dess naturmiljö

text: Ämnet renen och dess naturmiljö behandlar renen som biologisk varelse och dess betydelse för det samiska samhället. Det behandlar även hur renskötseln är sammankopplad med den samiska kulturen och är bärare av en lång kulturell tradition och en samisk identitet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet renen och dess naturmiljö ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om renen och dess naturliga beteende samt om hantering och skötsel av renar med utgångspunkt i djurets behov och välfärd. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om renens exteriör, underarter och utbredning samt om dess anatomi, fysiologi, årstidsrytm och anpassning till arktiskt klimat. Den ska också leda till att eleverna utvecklar kunskaper om renens näringsbehov samt om hur tillgången på föda påverkar renskötseln. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om renens egenskaper och om dess etologi. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om olika årstidsland och hur renens behov påverkar renskötselns årscykel. Undervisningen ska därigenom bidra till att eleverna utvecklar både teoretiska och praktiska kunskaper samt traditionellt samiska för arbete inom de samiska näringarna. Samspelet mellan renen, naturen och människan ligger till grund för en hållbar rennäring. Renskötseln är också en traditionsbärare med stort symbolvärde i den samiska kulturen. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om renen med utgångspunkt i djurets behov och naturliga beteende. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om skador och sjukdomar hos renar och hur dessa kan förebyggas. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att använda samiska termer och begrepp som används inom renskötsel. Genom observationer och fältstudier ska eleverna ges möjlighet att få inblick i renars utveckling, etologi, hälsa och välbefinnande. Genom praktiska övningar i undervisningen och i samband med fältstudier ska eleverna dessutom ges möjlighet att utveckla ansvarskänsla och beredskap för olika handlingsalternativ i arbetet med renar.

text: Undervisningen i ämnet renen och dess naturmiljö ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om renens biologi, kondition och hälsa samt anpassning till arktiskt klimat. – Kunskaper om renens egenskaper och naturliga beteenden. – Kunskaper om renens näringsbehov och foderval. – Kunskaper om skador och sjukdomar hos renar och om förebyggande hälsovård. – Förmåga att använda samisk terminologi.

text: Nivåer i ämnet renen och dess naturmiljö

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: RENN1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet renen och dess naturmiljö på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Renens exteriör, familjetillhörighet, släkte, art och underarter samt anpassning till arktiskt klimat. – Renens livsprocesser, anatomi och fysiologi. – Renens naturliga miljö och beteendevariationer under året inom olika åldersgrupper och kön. – Renens domesticering. – Växter som ingår i renens foderval under olika årstider samt växtförhållanden i olika landskapstyper och årstidsland. – Renens hälsa. Undernäring, sjukdom och skador hos renen. – Mikroorganismers betydelse för renen samt virus och parasiters inverkan på renens hälsa. – Förebyggande djurhälsa. – Samisk terminologi inom området.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för renens biologi, kondition och hälsa samt för årstidsrytm och anpassning till arktiskt klimat. Eleven observerar renar och för enkla resonemang om renens egenskaper och naturliga beteenden. Eleven redogör översiktligt för renens näringsbehov och foderval. Eleven redogör översiktligt för vanligt förekommande skador och sjukdomar hos ren samt hur dessa kan förebyggas. Eleven använder med viss säkerhet samisk terminologi som berör renen och dess naturmiljö.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E. 3

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för renens biologi, kondition och hälsa samt för årstidsrytm och anpassning till arktiskt klimat. Eleven observerar renar och för utvecklade resonemang om renens egenskaper och naturliga beteenden. Eleven redogör utförligt för renens näringsbehov och foderval. Eleven redogör utförligt för vanligt förekommande skador och sjukdomar hos ren samt hur dessa kan förebyggas. Eleven använder med säkerhet samisk terminologi som berör renen och dess naturmiljö.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för renens biologi, kondition och hälsa samt för årstidsrytm och anpassning till arktiskt klimat. Eleven observerar renar och för välutvecklade resonemang om renens egenskaper och naturliga beteenden. Eleven redogör utförligt och nyanserat för renens näringsbehov och foderval. Eleven redogör utförligt och nyanserat för vanligt förekommande skador och sjukdomar hos ren samt hur dessa kan förebyggas. Eleven använder med god säkerhet samisk terminologi som berör renen och dess naturmiljö.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet rennäring i gymnasieskolan
och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet rennäring finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Rennäring

text: Ämnet rennäring behandlar rennäringen och dess betydelse för det samiska samhället. Centralt i ämnet är hantering och skötsel av renar med både traditionella och moderna metoder och med utgångspunkt i djurens naturliga beteenden och behov. I ämnet behandlas också hur rennäringen är sammankopplad med den samiska kulturen och är bärare av en lång kulturell tradition och en samisk identitet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet rennäring ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om rennäringen, dess olika verksamhetsområden och utveckling både i olika delar av Sápmi och internationellt. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om rennäringens sociala betydelse och symbolvärde för fortlevnaden av det samiska samhället. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse för entreprenörskap och utveckla deras förståelse av hur hållbart företagande kan bidra till att bevara och utveckla en ekologiskt, ekonomiskt och kulturellt bärkraftig näring. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om förvaltningsorgan för rennäringen och samebyns roll, om lagar och andra bestämmelser som gäller för rennäringen samt om internationella konventioner med relevans för samisk rennäring. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av samspelet mellan renen, naturen och människan samt förmåga att hantera och sköta renar med utgångspunkt i djurets behov och välfärd. I detta ingår kunskaper om hur skador och sjukdomar hos renar kan förebyggas samt om olika rovdjur, deras beteenden och vilka skador de förorsakar. Undervisningen ska vidare bidra till att eleverna utvecklar förmåga att på ett hållbart och säkert sätt genomföra arbetsuppgifter som ingår i rennäring samt att använda redskap, tekniska hjälpmedel och anläggningar. Eleverna ska dessutom ges möjlighet att utveckla förmåga att tillvarata och förädla produkter från ren samt att hantera livsmedel på ett säkert sätt. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att använda samisk terminologi för att förstå och beskriva den samiska rennäringen i nutid och i historisk tid. Genom observationer, fältstudier och övningar ska eleverna ges möjlighet att få inblick i renars utveckling, hälsa och välbefinnande samt få erfarenhet av både moderna och traditionella metoder inom renskötseln.

text: Undervisningen i ämnet rennäring ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om rennäringens förutsättningar, förvaltning och historiska utveckling. – Förmåga att hantera och sköta renar med utgångspunkt i djurets behov och välfärd.

text: – Förmåga att utföra arbetsuppgifter inom rennäring på ett säkert och ergonomiskt sätt samt med hänsyn till natur och miljö. – Förmåga att tillvarata och förädla produkter från ren samt att hantera livsmedel på ett säkert sätt. – Kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom rennäring. – Förmåga att använda samisk terminologi.

text: Nivåer i ämnet rennäring

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: RENA1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet rennäring på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Rennäringens omfattning samt ekonomiska, sociala och kulturbärande betydelse i det samiska samhället, både traditionellt och i nutid. – Organisering av arbetsuppgifter inom samebyn, siidagruppen, hushållet och familjen. – Traditionella och nyare former av binäringar som ingår i rennäringen. – Renens naturliga vandringsleder samt äldre och nyare flyttningsleder. – Renens behov och naturliga beteenden. – Skötsel och tillsyn under olika delar av året. – Rovdjurs beteenden och vilka skador de orsakar hos renar. – Etisk hantering av renen samt åtgärder för att förebygga skador och sjukdomar hos renen. – Arbetsuppgifter som ingår i rennäringen under olika delar av året, till exempel renskiljning, kalvmärkning och samling av ren. – Fordon, utrustning, hjälpmedel och anläggningar. – Orientering i naturen med och utan tekniska hjälpmedel. – Ergonomi och säkerhet samt natur- och miljöhänsyn. – Slakt och grovstyckning. – Förädlingsmetoder för renprodukter samt säker hantering och förvaring av livsmedel. – Lagar och andra bestämmelser inom området. – Samisk terminologi inom rennäringen.

text: Nivåkod: RENA2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet rennäring på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Rennäringens historiska utveckling, till exempel övergång från vildrensjakt till tamrenskötsel. – Faktorer som har påverkat utvecklingen samt rennäringens framtida utvecklingsmöjligheter. – Rennäringens förvaltning, till exempel samebyarnas roll samt organisering av rennäring inom olika delar av Sápmi. – Klimatets och klimatförändringarnas betydelse för betesförhållanden och andra förhållanden inom rennäringen. – Traditionella bostäder, förråd, och övrig utrustning som har använts inom rennäringen. – Moderna hjälpmedel och teknisk utveckling inom rennäringen. – Skötsel och tillsyn i samband med dräktighet och kalvning. – Rovdjurens inverkan på rennäringen samt etiska aspekter av rovdjursförvaltning. – Etisk och skadeförebyggande hantering av renen, till exempel i samband med drivning, transport och slakt. – Hygien och förebyggande smittskyddsarbete. – Fördjupning av arbetsuppgifter som ingår i rennäringen under olika delar av året, till exempel utfodring, tämjning och flyttning. – Traditionella och nyare metoder vid märkning och kastrering samt vid slakt och styckning av ren. – Planering och organisation av arbetet. – Fordon, utrustning, hjälpmedel och anläggningar. – Ergonomi och säkerhet samt natur- och miljöhänsyn. – Styckningsdetaljer och inre organ hos renen samt användningsområden vid tillagning och förädling. – Finstyckning av grovstyckade styckningsdetaljer. – Praktisk hygien och egenkontroll samt säker hantering av livsmedel. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland bestämmelser om djurhållning, livsmedelshantering, hantering och transport av ren samt arbetsmiljö. – Internationella överenskommelser och konventioner som rör samisk rennäring. – Samisk terminologi inom rennäringen.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier

text: för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om rennäringens förutsättningar, förvaltning och historiska utveckling. Eleven hanterar och sköter med visst handlag renar på ett etiskt och säkert sätt för att förebygga skador och sjukdomar. Eleven utför med viss säkerhet arbetsuppgifter inom rennäring. Eleven arbetar säkert och ergonomiskt och tar hänsyn till natur och miljö. Eleven tar hand om olika renprodukter och använder förädlingsmetoder på ett godtagbart sätt. Dessutom hanterar och förvarar eleven livsmedel från ren på ett säkert sätt. Eleven visar godtagbara kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller rennäringen. Eleven använder med viss säkerhet samisk terminologi.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om rennäringens förutsättningar, förvaltning och historiska utveckling. Eleven hanterar och sköter med gott handlag renar på ett etiskt och säkert sätt för att förebygga skador och sjukdomar. Eleven utför med säkerhet arbetsuppgifter inom rennäring. Eleven arbetar säkert och ergonomiskt och tar hänsyn till natur och miljö. Eleven tar hand om olika renprodukter och använder förädlingsmetoder på ett gott sätt. Dessutom hanterar och förvarar eleven livsmedel från ren på ett säkert sätt. Eleven visar goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller rennäringen. Eleven använder med säkerhet samisk terminologi.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om rennäringens förutsättningar, förvaltning och historiska utveckling. Eleven hanterar och sköter med mycket gott handlag renar på ett etiskt och säkert sätt för att förebygga skador och sjukdomar. Eleven utför med god säkerhet arbetsuppgifter inom rennäring. Eleven arbetar säkert och ergonomiskt och tar hänsyn till natur och miljö.

text: Eleven tar hand om olika renprodukter och använder förädlingsmetoder på ett mycket gott sätt. Dessutom hanterar och förvarar eleven livsmedel från ren på ett säkert sätt. Eleven visar mycket goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller rennäringen. Eleven använder med god säkerhet samisk terminologi.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet ridning i gymnasieskolan
och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet ridning finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Ridning

text: Ämnet ridning behandlar träning i att rida olika typer av hästar i olika åldrar och utbildningsstadier. Ämnet behandlar också utbildning av ryttare, kommunikation med hästar samt hästars reaktion och beteende vid ridning. I arbetsuppgifterna ingår att motionera och rida hästar och därför behandlar ämnet ridning den träning som behövs för att kunna rida hästar i samband med hästskötsel eller utbildning av häst och ryttare på deras nivå.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet ridning ska syfta till att eleverna utvecklar färdigheter i ridning. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om hästars gångarter och rörelsemekanik samt om sambandet mellan hållbara träningsmetoder och hästars hälsa. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar kunskaper om hästars mentala och kroppsliga utveckling. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att sköta och hantera samt utrusta och rida hästar med hästarnas välbefinnande i centrum. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att sköta den utrustning som används i samband med ridning. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att samspela med hästar samt att rida hästar i olika sitsar, i balans och i ändamålsenlig form. Eleverna ska också ges möjlighet att reflektera över arbetsmiljörisker för att utveckla såväl riskmedvetenhet som förmåga att välja och använda arbetsmetoder som främjar en god hälsa och ett hållbart arbetsliv. Eleverna ska dessutom ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller arbete med hästar samt i enlighet med ridsportens regelverk. Genom övningar ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att rida hästar i olika åldrar och utbildningsstadier samt att tyda hästars reaktioner. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att genom observationer utveckla kunskaper om hästars rörelse.

text: Undervisningen i ämnet ridning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om hästens rörelsemekanik och om faktorer som påverkar hästars prestation och hållbarhet. – Kunskaper om olika träningsmetoder samt om ridhästars utbildning och utveckling. – Förmåga att sköta, hantera och träna hästar med utgångspunkt i djurets välfärd. – Förmåga att utrusta hästar för olika typer av arbete samt att sköta och vårda utrustning. – Förmåga att rida hästar i olika sitsar, i balans och i ändamålsenlig form samt att tolka hästars reaktion på träning. – Förmåga att arbeta hållbart och säkert samt i enlighet med lagar och 2 andra bestämmelser som gäller arbete med hästar.

text: Nivåer i ämnet ridning

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2. Nivå 4, 100 poäng, som bygger på nivå 3.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: RIDN1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet ridning på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Hästars gångarter, renhet och takt med variationer av tempo. – Sjukdomar och skador hos hästar i samband med ridning. – Hästens arbete, utbildning, träning och återhämtning. – Övningar och rörelser för utveckling av ryttare. – Grundläggande ridlära. – Visitering av hästar med blick och hand. – Observation och tolkning av hästars beteende i samband med träning. – Hantering och träning av hästar i samband med ridning. – Visning vid hand av skolad häst. – Val och användning av utrustning för aktuella arbeten. – Skötsel och vård av utrustning i samband med ridning. – Val av klädsel och personlig utrustning för aktuella arbeten. – Ridning av skolad häst på ridbana samt i skog och mark. – Ryttarens sits med balans, stadga och följsamhet genom inverkan av vikt-, skänkel- och tygelhjälp. – Grundläggande tekniker för longering och tömkörning av ridhästar. – Resurseffektivitet och miljöhänsyn samt ergonomi, arbetsmiljö, riskbedömningar och förebyggande säkerhetsåtgärder i samband med aktuella arbeten. – Lagar och andra bestämmelser som gäller arbete med hästar, till exempel

text: djurskyddslagen

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: RIDN2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet ridning på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Hästars gångarter och rörelsemekanik. – Avvikelser från normalt rörelsemönster. – Hållbar belastning avseende variation, kontinuitet och vila. – Hästens utbildning och träningslära.

text: – Hästars svar på träning avseende takt, balans, lösgjordhet, kontakt, stöd, schvung, rakriktning och samling. – Bedömning av hästars hälsa och kondition i samband med aktuella arbeten. – Hantering och träning av hästar i samband med ridning. – Val och anpassning av utrustning för aktuella arbeten. – Skötsel och vård av utrustning i samband med ridning. – Val av klädsel och personlig utrustning för aktuella arbeten. – Ridning av hästar samt träning av ryttarens sits. Ryttarens inverkan på hästen. – Longering och tömkörning av skolad häst i avvägt tempo. – Grundläggande banhoppning och grundläggande hoppning i terräng. – Resurseffektivitet och miljöhänsyn samt ergonomi, arbetsmiljö, riskbedömningar och förebyggande säkerhetsåtgärder i samband med aktuella arbeten. – Lagar och andra bestämmelser som gäller arbete med hästar. – Bestämmelser om ridning på väg samt i skog och mark. – Etik i samband med träning och tävling.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: RIDN3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet ridning på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Hästars rörelsemekanik och hoppteknik. – Avvikelser från normalt rörelsemönster. Orsaker till avvikelser samt förebyggande åtgärder. – Hållbar belastning och samband mellan exteriör och prestation. – Hästars utveckling, till exempel muskelsättning, kondition, utseende och beteende. – Arbetsplaner och träningsprogram för ridhästar. – Bedömning av hästars hälsa och kondition samt hästars reaktioner på träning. – Hantering av hästar i samband med träning och tävling. – Val och anpassning av utrustning för aktuella arbeten. – Skötsel och vård av utrustning i samband med ridning. – Val av klädsel och personlig utrustning för aktuella arbeten. – Visitering och ridning av olika typer av hästar. – Träning av hästar för någon eller några av ridsportens olika grenar. – Assistans vid löshoppning samt byggande av bana för löshoppning. – Longering och tömkörning av skolad häst i avvägt tempo och ändamålsenlig form. – Resurseffektivitet och miljöhänsyn samt ergonomi, arbetsmiljö, riskbedömningar och förebyggande säkerhetsåtgärder i samband med aktuella arbeten. – Lagar och andra bestämmelser som gäller arbete med hästar. 4 – Bestämmelser om ridning på väg samt i skog och mark.

text: – Branschens etiska regler och reglementen i samband med träning och tävling med hästar.

text: Nivå 4, 100 poäng

text: Nivåkod: RIDN4000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet ridning på nivå 4 ska behandla följande centrala innehåll: – Rörelsemekanik och ryttarens påverkan på hästens rörelser, prestation och hållbarhet. – Hästrekrytering, hästars utveckling, utbildning och reaktion på träning. – Ridning och ridlära för utveckling av ryttare. – Sambandet mellan ridlärans teori och praktik. – Arbetsplaner och träningsprogram för ridhästar och ryttare. – Träningsmoment för utveckling och utbildning av ryttare. – Hantering av hästar i samband med utbildning, träning och tävling med utgångspunkt i hästens välfärd. – Val och anpassning av utrustning för aktuella arbeten. – Skötsel och vård av utrustning i samband med ridning. – Val av klädsel och personlig utrustning för aktuella arbeten. – Hindertyper och banbyggnad som grund för träning. – Programridning samt ban- och terränghoppning på grundläggande ridlärarnivå. – Ridning för underhåll av ridskolehästar. – Riding för ryttare med olika förutsättningar och behov. – Tömkörning, longering och löshoppning. – Resurseffektivitet och miljöhänsyn samt ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet i samband med aktuella arbeten. – Lagar och andra bestämmelser som gäller arbete med hästar. – Tävlingsreglementen och övriga branschregler i samband med utbildning, träning och tävling.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om hästars rörelsemekanik samt om faktorer som påverkar hästars prestation, hälsa och kondition.

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om ridhästars utbildning och utveckling samt om olika träningsmetoder för ridhästar. Eleven sköter och hanterar hästar med visst handlag i samband med ridning och träning samt tar med viss säkerhet hänsyn till faktorer som påverkar hästens välmående och hållbarhet. Eleven väljer lämplig utrustning för häst och ryttare samt utrustar med visst handlag hästar för ridning. Dessutom sköter och vårdar eleven aktuell utrustning med godtagbart resultat. Eleven rider med viss säkerhet olika typer av hästar i olika gångarter och i olika sitsar samt i ändamålsenlig form. Dessutom genomför eleven med viss säkerhet longering av skolade hästar. I samband med ridning tolkar eleven med viss säkerhet hästens reaktioner på arbetet. Eleven väljer och använder ergonomiskt och miljömässigt hållbara arbetsmetoder samt arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om hästars rörelsemekanik samt om faktorer som påverkar hästars prestation, hälsa och kondition. Eleven visar goda kunskaper om ridhästars utbildning och utveckling samt om olika träningsmetoder för ridhästar. Eleven sköter och hanterar hästar med gott handlag i samband med ridning och träning samt tar med säkerhet hänsyn till faktorer som påverkar hästens välmående och hållbarhet. Eleven väljer lämplig utrustning för häst och ryttare samt utrustar med gott handlag hästar för ridning. Dessutom sköter och vårdar eleven aktuell utrustning med gott resultat. Eleven rider med säkerhet olika typer av hästar i olika gångarter och i olika sitsar samt i ändamålsenlig form. Dessutom genomför eleven med säkerhet longering av skolade hästar. I samband med ridning tolkar eleven med säkerhet hästens reaktioner på arbetet. Eleven väljer och använder ergonomiskt och miljömässigt hållbara arbetsmetoder samt arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om hästars rörelsemekanik samt om faktorer som påverkar hästars prestation, hälsa och kondition.

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om ridhästars utbildning och utveckling samt om olika träningsmetoder för ridhästar. Eleven sköter och hanterar hästar med mycket gott handlag i samband med ridning och träning samt tar med god säkerhet hänsyn till faktorer som påverkar hästens välmående och hållbarhet. Eleven väljer lämplig utrustning för häst och ryttare samt utrustar med mycket gott handlag hästar för ridning. Dessutom sköter och vårdar eleven aktuell utrustning med mycket gott resultat. Eleven rider med god säkerhet olika typer av hästar i olika gångarter och i olika sitsar samt i ändamålsenlig form. Dessutom genomför eleven med god säkerhet longering av skolade hästar. I samband med ridning tolkar eleven med god säkerhet hästens reaktioner på arbetet. Eleven väljer och använder ergonomiskt och miljömässigt hållbara arbetsmetoder samt arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer.


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet lastbilar och mobila maskiner – motorteknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet lastbilar och mobila maskiner – motorteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Lastbilar och mobila maskiner – motorteknik

text: Ämnet lastbilar och mobila maskiner – motorteknik behandlar motorers funktion och konstruktion i lastbilar och mobila maskiner samt felsökning och reparationer av motorer.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet lastbilar och mobila maskiner – motorteknik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om motorer och deras olika komponenter. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om de olika bränslen som används samt om avgaser och deras påverkan på miljön. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att genomföra felsökning och reparationer av motorer. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda verktyg, utrustning och teknisk information i samband med felsökning och reparationer. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta på ett säkert och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt som främjar ekonomisk och miljömässig hållbarhet inom felsökning och reparationer av motorer. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla en yrkesidentitet och ett yrkesmässigt språk samt förmåga att kommunicera med såväl arbetskamrater som kunder. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förståelse för vikten av ett ansvarsfullt förhållningssätt gentemot kunden och kundens egendom. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att dokumentera och kvalitetssäkra arbetet samt reflektera över hur arbetsprocessen har påverkat resultatet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med uppgifter som återspeglar och förbereder för situationer som eleverna kan komma att möta i arbetslivet. Dessa uppgifter ska ge eleverna möjlighet att, såväl självständigt som tillsammans med andra, arbeta med problemlösning under laborativa former.

text: Undervisningen i ämnet lastbilar och mobila maskiner – motorteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om motorer, deras olika system och komponenter samt hur de samverkar i lastbilar och mobila maskiner. – Kunskaper om olika bränslen, bränslesystem och avgasreningssystem. – Förmåga att genomföra felsökning och reparationer av motorers olika system och komponenter. – Förmåga att använda digitala informationssystem, teknisk information och övrig utrustning i samband med felsökning och reparationer. – Förmåga att arbeta och samarbeta på ett säkert, miljö- och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser.

text: – Förmåga att använda ett yrkesmässigt språk samt anpassa språket efter målgruppen.

text: Nivåer i ämnet lastbilar och mobila maskiner – motorteknik

text: Nivå 1, 200 poäng, som bygger på nivå 2 i ämnet lastbilar och mobila maskiner – service och underhållsteknik.

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: LASI1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet lastbilar och mobila maskiner – motorteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Olika motorer, deras konstruktion och funktion, delsystem och komponenter samt hur delsystem och komponenter samverkar i lastbilar och mobila maskiner. – Metoder för felsökning och reparationer av motorer samt av deras olika system och komponenter. – Olika metoder för att analysera och diagnostisera driftstörningar som medför behov av reparationer av motorer. – Olika bränslen samt olika bränslesystems konstruktion och funktion. – Olika avgasreningssystems konstruktion och funktion samt orientering om EU-bestämmelser som gäller miljökrav för avgasutsläpp. – Felsökning och reparationer av motorer och deras olika system och komponenter i lastbilar och mobila maskiner. – Diagnos med anledning av driftstörningar i motorer och analys av vilka reparationer som krävs för att åtgärda identifierade fel. – Användning av digitala informationssystem och teknisk information på svenska och engelska. – Användning av hand- och specialverktyg samt av mät- och diagnosinstrument i samband med felsökning och reparationer. – Säkerhetsmedvetet och kvalitetsmässigt arbete såväl självständigt som tillsammans med andra i enlighet med rutiner, lagar och andra bestämmelser som gäller i en fordonsverkstad. – Användning av tekniska begrepp och uttryck på svenska och engelska samt yrkesmässig kommunikation med medarbetare och kunder.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om motorer, deras huvudkomponenter och funktionsprinciper samt om hur motorernas olika system och komponenter samverkar. Eleven visar godtagbara kunskaper om olika bränslen samt om olika bränsle- och avgasreningssystem. Eleven utför med viss säkerhet felsökning och reparationer av motorer och deras olika system och komponenter i bekanta situationer i enlighet med fordonstillverkarens anvisningar. Eleven använder med viss säkerhet digitala informationssystem och teknisk information samt använder med visst handlag verktyg och övrig utrustning i samband med felsökning och reparationer. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt fordonstillverkarens krav. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är godtagbart. Eleven kommunicerar med viss användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om motorer, deras huvudkomponenter och funktionsprinciper samt om hur motorernas olika system och komponenter samverkar. Eleven visar goda kunskaper om olika bränslen samt om olika bränsleoch avgasreningssystem. Eleven utför med säkerhet felsökning och reparationer av motorer och deras olika system och komponenter i bekanta situationer i enlighet med fordonstillverkarens anvisningar. Eleven använder med säkerhet digitala informationssystem och teknisk information samt använder med gott handlag verktyg och övrig utrustning i samband med felsökning och reparationer. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt fordonstillverkarens krav. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är gott. Eleven kommunicerar med god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om motorer, deras huvudkomponenter och funktionsprinciper samt om hur motorernas olika system och komponenter samverkar. Eleven visar mycket goda kunskaper om olika bränslen samt om olika bränsle- och avgasreningssystem. Eleven utför med god säkerhet felsökning och reparationer av motorer och deras olika system och komponenter i bekanta men även nya situationer i enlighet med fordonstillverkarens anvisningar. Eleven använder med god säkerhet digitala informationssystem och teknisk information samt använder med mycket gott handlag verktyg och övrig utrustning i samband med felsökning och reparationer. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt fordonstillverkarens krav. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är mycket gott. Eleven kommunicerar med mycket god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet samernas kultur och historia
i gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet samernas kultur och historia finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Samernas kultur och historia

text: Ämnet samernas kultur och historia är till sin karaktär tvärvetenskapligt. Det behandlar det samiska kulturarvet i betydelsen det samiska folkets kultur och historia i en geografisk kontext. Ämnet behandlar traditionell samisk kultur och kunskap samt traditionellt samiskt förhållningssätt, hur dessa har utvecklats i samspel med naturen och med det omgivande samhället samt deras nutida uttryck i samiskt samhälls- och kulturliv.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet samernas kultur och historia ska syfta till att eleverna utvecklar sitt historiemedvetande och kulturella medvetande genom kunskaper om det förflutna och om den historiska utvecklingen. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om kulturarvet och historien som en referensram för individuell identitetsutveckling och för att förstå frågor som har betydelse för det samiska samhället i dag och i framtiden. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla ett reflekterande och kritiskt förhållningssätt till hur den egna historien och kulturen har använts och används för att skapa identitets- och verklighetsuppfattning. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förståelse av olika tiders levnadsvillkor i Sápmi. I detta ingår kunskaper om det samiska samhällets organisation. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur kolonisering och assimilering påverkat samerna. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om samiska kvinnors och mäns roller i samhället samt bidra till insikt i att varje tids människor ska förstås utifrån sin tids villkor och värderingar. Undervisningen ska bidra till att utveckla elevernas kunskaper om samisk livsåskådning samt om samiska sedvanor och värderingar. Den ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om samiska begrepp och förmåga att använda samisk terminologi. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjligheter att bekanta sig med de samiska konstarternas mångfald och rikedom. Eleverna ska därigenom ges möjlighet att utveckla kunskaper om konstens betydelse i det samiska samhället. Genom studiebesök och kulturupplevelser av olika slag ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar intresse för det samiska kulturarvet som grund för personlig utveckling.

text: Undervisningen i ämnet samernas kultur och historia ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om Sápmi och dess befolkning. – Kunskaper om relationerna mellan Sápmi och det omgivande samhället. – Kunskaper om det samiska samhället och dess organisation fram till i dag. – Kunskaper om samiska traditioner.

text: – Kunskaper om de samiska konstarterna samt om deras villkor och betydelse. – Förmåga att analysera och tolka samiska kulturuttryck och idéströmningar. – Förmåga att använda samisk terminologi.

text: Nivåer i ämnet samernas kultur och historia

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: SAMR1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet samernas kultur och historia på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Det geografiska området Sápmi, människors levnadsvillkor och bosättning i området i dag och genom historien. – Befolkningsutvecklingen och relationer mellan etniska grupper i Sápmi samt händelser som påverkat utvecklingen. – Idéhistoriska strömningar och olika nationalstaters förhållningssätt och politik gentemot samer, andra urfolk och minoriteter från 1700-talet och framåt. Konsekvenser för den samiska befolkningen. – Det samiska samhällets och näringslivets utveckling fram till i dag. – Samisk organisations- och institutionsuppbyggnad under 1900-talet och därefter. – Samepolitiska program inom kultur, näring, språk och utbildning. – Samisk livsåskådning och samiska värderingar. Traditionell samisk kunskap. – Äldre och nutida samiska traditioner samt seder och bruk inom olika delar av Sápmi. Jämförelser med andra kulturer. – Förgrundsgestalter inom det samiska samhälls-, kultur- och näringslivet. – Samiska konstarter, till exempel jojk och musik, bildkonst, litteratur och teater. Deras utveckling, villkor och betydelse för det samiska samhället. – Analys och tolkning av samiska kultur- och konstföreteelser. – Samisk terminologi relevant för ämnesområdet.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt det geografiska området Sápmi och diskuterar översiktligt förutsättningarna för bosättning och samhällsliv i dag och genom historien. Eleven redogör översiktligt för hur den samiska befolkningen samt det samiska samhället och näringslivet har utvecklats historiskt i relation till det omgivande samhället. Eleven beskriver översiktligt utvecklingen av dagens samiska institutioner samt redogör översiktligt för aktuella samepolitiska program. Eleven redogör översiktligt för samiska förhållningssätt och traditioner i olika delar av Sápmi och hur de förändrats över tid. Eleven för enkla resonemang om samband mellan samhällsförhållanden och kulturella och konstnärliga uttryck. Eleven gör enkla analyser och tolkningar av samiska kultur- och konstföreteelser. Eleven använder med viss säkerhet samisk terminologi inom området.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt det geografiska området Sápmi och diskuterar utförligt förutsättningarna för bosättning och samhällsliv i dag och genom historien. Eleven redogör utförligt för hur den samiska befolkningen samt det samiska samhället och näringslivet har utvecklats historiskt i relation till det omgivande samhället. Eleven beskriver utförligt utvecklingen av dagens samiska institutioner samt redogör utförligt för aktuella samepolitiska program. Eleven redogör utförligt för samiska förhållningssätt och traditioner i olika delar av Sápmi och hur de förändrats över tid. Eleven för utvecklade resonemang om samband mellan samhällsförhållanden och kulturella och konstnärliga uttryck. Eleven gör utvecklade analyser och tolkningar av samiska kultur- och konstföreteelser. Eleven använder med säkerhet samisk terminologi inom området.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat det geografiska området Sápmi och diskuterar utförligt och nyanserat förutsättningarna för bosättning och samhällsliv i dag och genom historien.

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur den samiska befolkningen samt det samiska samhället och näringslivet har utvecklats historiskt i relation till det omgivande samhället. Eleven beskriver utförligt och nyanserat utvecklingen av dagens samiska institutioner samt redogör utförligt och nyanserat för aktuella samepolitiska program. Eleven redogör utförligt och nyanserat för samiska förhållningssätt och traditioner i olika delar av Sápmi och hur de förändrats över tid. Eleven för välutvecklade resonemang om samband mellan samhällsförhållanden och kulturella och konstnärliga uttryck. Eleven gör välutvecklade analyser och tolkningar av samiska kultur- och konstföreteelser. Eleven använder med god säkerhet samisk terminologi inom området.