identifier: ELSAKFS 2021:6

title: Föreskrifter om ändring av Elsäkerhetsverkets föreskrifter (2017:4) om auktorisation som elinstallatör

text: Ikraftträdande och övergångsbestämmelser

text: 1 Dessa föreskrifter träder ikraft den 31 mars 2021. 2 Den som före den 31 mars 2021 har genomfört utbildning eller praktik som uppfyller utbildnings- och praktikkraven i

text: ELSÄK-FS 2017:4

text: eller dess övergångsbestämmelser får åberopa dessa meriter vid ansökan om auktorisation enligt dessa föreskrifter.

text: ANDERS PERSSON Adam Hedbom

text: 1 Senast ändrad genom 2018:2097.

text: ELSÄK-FS 2021-6

text: Bilaga 1

text: 1.2 Kunskapsområde anläggningar för produktion och överföring av el samt industriella anläggningar

text: Den sökande ska ha följande kunskaper och färdigheter. 3 Kunna utföra energi-, effekt-, förlust-, kortslutnings- och jordslutningsberäkningar och dimensionera enklare elnät för lågspänning. 4 Veta hur olika elproduktions- och överföringssystem är uppbyggda. 5 Veta hur ledningsbundna överspänningar uppstår och vilka överspänningsskydd som finns. 6 Veta hur utrustningar för reservkraft och avbrottsfri kraft fungerar och hur dessa ska anslutas. 7 Veta hur kontrollutrustningar för drift och övervakning av elkrafttekniska processer fungerar. 8 Veta hur kontaktledningsanläggningar för drift av järnväg, spårväg, tunnelbana och elväg är uppbyggda.


fs: elsakfs

identifier: ELSAKFS 2021:7

publisher: Elsäkerhetsverket

type: foreskrift


identifier: ELSAKFS 2022:1

title: Elsäkerhetsverkets föreskrifter och allmänna råd om hur starkströmsanläggningar ska vara utförda

text: 1 kap. Allmänna bestämmelser

type: rubrik

text: Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om hur en starkströmsanläggning ska vara utförd. Med utförande avses sådant elinstallationsarbete som framgår av 4 § elsäkerhetslagen.

type: stycke

type: paragraf

text: Föreskrifterna omfattar sådana starkströmsanläggningar som avses i 3 § elsäkerhetslagen.

text: Definitioner och förkortningar

text: De definitioner och förkortningar som används i elsäkerhetslagen och

text: elsäkerhetsförordningen

text: ska ha samma betydelse i dessa föreskrifter.

text: I dessa föreskrifter avses med allmänt distributionsnät ett ledningsnät som omfattas av nätkoncession för område, avgränsas normalt av matande regionnät respektive mottagande förbrukningsanläggning, driftrum ett rum eller en annan plats för drift av elektriska anläggningar eller annan elektrisk utrustning som kan medföra risk för skada på grund av el, driftbyggnad avser en byggnad för drift och funktion av kontaktledningsanläggning för drift av järnväg, spårväg, tunnelbana eller elväg, exempelvis teknikbyggnad, hiss- och trapphus, vindskydd, skötselhall, våghus och rastkur,

text: 1 Se Europaparlamentets och rådets direktiv 2015/1535 av den 9 september 2015 om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (kodifiering). 2 Senast ändrad genom 2021:700.

text: ELSÄK-FS 2022:1

text: elchock skadlig verkan eller kraftig påverkan som följd av att elektrisk ström passerar genom en människo- eller djurkropp,

text: elsäkerhetsförordningen

text: elsäkerhetsförordningen (2017:218)

text: , eller författning som trätt i dess ställe, elsäkerhetslagen

text: elsäkerhetslagen (2016:732)

text: , eller författning som trätt i dess ställe,

text: ELSÄK-FS 2022:3

text: Elsäkerhetsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: ) om innehavarens kontroll av starkströmsanläggningar och elektriska utrustningar eller författning som trätt i dess ställe, friledning luftledning med fritt från varandra upphängda ledare med tillbehör såsom isolatorer och fästdetaljer, hinder anordning som fysiskt förhindrar oavsiktlig beröring men som inte hindrar avsiktlig beröring, hängkabel luftledning med ledningsparter med eller utan bärlina i gemensamt hölje, hängspiralkabel luftledning med ledningsparter och eventuell bärlina utan gemensamt hölje. Kan även förekomma i dubbelisolerat utförande, högspänning nominell spänning över 1 000 V växelspänning eller över 1 500 V likspänning, kontaktledning en ledare ovan mark fastsatt på stolpar eller andra stöd avsedd för drift av järnväg, spårväg, tunnelbana eller elväg, alternativt en ledare i markförlagd strömskena för drift av elväg. Exempel på kontaktledning är friledning, återledning, förbiledning, matarledning, hjälpkraftledning och strömskena, luftledning samlingsbegrepp för ledningar ovan mark placerade på stolpar eller andra stöd för att uppnå viss höjd; uppdelade i friledning, hängkabel och hängspiralkabel, lågspänning nominell spänning upp till och med 1 000 V växelspänning eller upp till och med 1 500 V likspänning, nominell spänning den spänning för vilken en starkströmsanläggning eller del av en anläggning är bestämd, område för sjötrafik sammanfattande benämning på vattenområde som utgör del av svenskt sjöterritorium enligt lag (

text: ) om Sveriges sjöterritorium och maritima zoner med undantag för vattenområden av så ringa omfattning eller med så ringa djup att enbart trafik med mindre roddbåtar kan förekomma eller vattendrag med så strid ström att någon trafik inte är möjlig,

text: ELSÄK-FS 2022:1

text: PE-ledare skyddsledare som är avsedd för skyddsjordning, PEL-ledare ledare som har en kombinerad funktion av såväl skyddsjordsledare som fasledare, PEM-ledare ledare som har en kombinerad funktion av såväl skyddsjordsledare som mittpunktsledare, PEN-ledare ledare som har en gemensam funktion som skyddsjordsledare och neutralledare, spänningssatt del ledare eller ledande del avsedd att vara spänningssatt vid normal användning, inklusive neutralledare men exklusive PE-, PEN-, PEM- och PEL-ledare, TN-system ett fördelningssystem där en punkt i systemet är direkt jordat vid strömkällan och där utsatta delar har direkt förbindelse med denna punkt, och utsatt del för beröring åtkomlig ledande del av elektrisk utrustning, som normalt inte är spänningssatt, men som på grund av ett fel i den grundläggande isoleringen kan anta en farlig spänning.

text: Undantag från föreskrifterna

text: Elsäkerhetsverket får medge undantag från dessa föreskrifter.

type: kapitel

text: 2 kap. God elsäkerhetsteknisk praxis

text: En starkströmsanläggning ska vara utförd enligt god elsäkerhetsteknisk praxis så att den ger betryggande säkerhet mot personskada och sakskada på grund av el. Med god elsäkerhetsteknisk praxis avses tillämpning av dessa föreskrifter samt av den praxis i övrigt som har etablerats på elsäkerhetsområdet genom kompletterande standarder eller andra bedömningsgrunder. Om svensk standard tillämpas som komplement till föreskrifterna anses anläggningen vara utförd enligt god elsäkerhetsteknisk praxis om inget annat visas. En anläggning får vara utförd på ett sätt som helt eller delvis avviker från svensk standard under förutsättning att motsvarande säkerhet uppnås. Om utförandet avviker från svensk standard ska de bedömningar som ligger till grund för utförandet dokumenteras.

text: Innan en ny, ändrad eller utvidgad starkströmsanläggning tas i bruk, ska den kontrolleras så att utförandet uppfyller god elsäkerhetsteknisk praxis. En anläggning anses som tagen i bruk när den är spänningssatt med sådan spänning, strömstyrka eller frekvens som kan vara farlig för människor eller egendom. Detta gäller även om den har spänningssatts tillfälligt, exempelvis för provdrift.

text: ELSÄK-FS 2022:1

text: 3 kap. Grundläggande säkerhetskrav

text: Krav som omfattar alla typer av starkströmsanläggningar

text: En starkströmsanläggning ska vara utförd så att den ger betryggande säkerhet - under normala förhållanden, - vid ett (1) fel i anläggningen, och - vid rimligt förutsebar felbetjäning.

text: En starkströmsanläggning ska vara utförd så att människor och husdjur skyddas mot elchock som kan uppstå vid direkt beröring av spänningssatta delar eller av utsatta delar som blivit spänningssatta genom ett (1) fel.

text: En starkströmsanläggning ska vara utförd så att den inte medför risk för personskada eller sakskada på grund av höga temperaturer, ljusbågar eller mekaniska påkänningar orsakade av ström vid normal drift eller överström.

text: En starkströmsanläggning ska vara utförd så att den står emot normalt förekommande spänningar som kan förväntas uppträda i anläggningen och vid överledning mellan spänningssatta delar som tillhör strömkretsar med olika spänningar.

text: En starkströmsanläggnings utförande ska vara anpassat till den omgivande miljön samt den verksamhet som bedrivs i anslutning till anläggningen.

text: En starkströmsanläggning ska vara försedd med den märkning och dokumentation som behövs för att anläggningens olika delar entydigt ska kunna identifieras för drift och underhåll. Dokumentationen ska finnas på svenska och det språk som är lämpligt för de personer som ska ta del av dokumentationen.

text: Innehavaren ska ta fram anläggningsspecifika instruktioner och anvisningar till den som ska utföra arbete vid starkströmsanläggningen när anläggningens utförande och dess avsedda användning kräver det, för att ge betryggande säkerhet mot personskada och sakskada på grund av el. Instruktioner och anvisningar ska finnas på svenska och det språk som är lämpligt för de personer som ska utföra arbete vid anläggningen.

text: Bestämmelser om arbetsgivarens ansvar för att ta fram instruktioner för arbetet finns i 7 § Arbetsmiljöverkets föreskrifter 2001:1 om systematiskt arbetsmiljöarbete och allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna, eller författning som trätt i dess ställe.

text: ELSÄK-FS 2022:1

text: Krav som omfattar vissa typer eller delar av starkströmsanläggningar

text: En luft- eller kontaktledning ska vara utförd och framdragen så att dess konstruktion och läge i betryggande omfattning förebygger fara för personskada och sakskada på grund av el.

text: Allmänna råd

text: Vid placering av en luft- eller kontaktledning bör hänsyn tas till avstånd från bland annat mark, vegetation, andra ledningar, trafikleder och byggnader.

text: Ett driftrum ska vara slutet eller inhägnat på betryggande sätt. Endast fackkunniga personer eller personer som har fått instruktioner om risken för skada på grund av el ska ha tillträde till ett driftrum.

text: 4 kap. Särskilda säkerhetskrav för lågspänningsanläggningar

text: Allmänna distributionsnät för lågspänning ska vara utförda som TN-system. Nätets PE-/PEN-ledare ska vara jordad i närheten av strömkällan. I allmänna distributionsnät som inte ingår i sammanhängande jordningssystem ska PE-/PENledaren även vara jordad på lämpliga platser i nätets utkanter.

text: Nätanslutna uttag för allmänbruk i lågspänningsanläggningar ska uppfylla kraven i Elsäkerhetsverkets föreskrifter (

text: ) om stickproppar och uttag för allmänbruk, eller författning som trätt i dess ställe. Uttagen ska antingen vara försedda med petskydd eller utföras eller placeras så att risken för barnolycksfall begränsas.

text: 5 kap. Särskilda säkerhetskrav för högspänningsanläggningar

text: Jordning och skydd mot beröring av spänningssatta delar

text: Utsatta delar av en högspänningsanläggning ska jordas. Detta gäller även för sådana främmande ledande delar som vid fel, genom induktion eller influens, kan bli spänningssatta och medföra fara för personskada eller sakskada. Utanför driftrum ska apparater och kablar antingen ha jordad mellandel eller genom sitt läge vara skyddade mot oavsiktlig beröring. Med jordad mellandel avses metallkapsling för apparater och skärm för kablar.

text: I driftrum får skydd mot direkt beröring av en högspänningsanläggning utformas med hjälp av hinder. Balkar, kedjor och rep utgör inte hinder.

text: ELSÄK-FS 2022:1

text: Vid TN-system för lågspänning som är ansluten till en strömkälla från ett högspänningssystem får enpolig jordslutning i det anslutande högspänningssystemet orsaka en jordpotentialstegring om högst 100 V i lågspänningssystemets utsatta delar. Detta gäller enbart för TN-system som lämnar högspänningens påverkansområde. Denna bestämmelse ska inte tillämpas på högspänningsanläggningar för drift av järnväg.

text: Krav på frånkoppling

text: I högspänningsanläggningar med jordslutningsströmmar överstigande 500 A ska jordslutningar frånkopplas inom 0,5 s. I starkströmsanläggningar för högspänning innehållande luftledning för högspänning med jordslutningsströmmar understigande 500 A ska jordslutningar frånkopplas inom 5 s.

text: I högspänningsanläggningar med jordslutningsströmmar understigande 500 A i vilken det ingår - en friledning i förstärkt utförande, - en friledning med belagda ledare, eller - en luftledning utförd med kabel utan metallmantel eller skärm, ska jordfelsskydden ha högsta möjliga känslighet vid detektering av jordfel. Reläfunktionen för frånkoppling ska vara säkerställd för resistansvärden upp till 5 kOhm.

text: I högspänningsanläggningar med jordslutningsströmmar understigande 500 A för högst 25 kV nominell spänning, i vilken det ingår luftledningar av något annat slag än vad som anges i 5 §, ska reläfunktionen för frånkoppling vara säkerställd för resistansvärden upp till 3 kOhm för jordfelsskydden. Inom områden som inte omfattas av detaljplan får en sådan anläggning innehålla ett fåtal spann friledning med belagda ledare.

text: I högspänningsanläggningar ska spänningssättningens värde vara sådant att betryggande säkerhet ges vid uppkommen jordslutning. Värdet ska anpassas till rådande förhållanden på platsen.

text: Allmänna råd

text: De rådande förhållanden som bör beaktas är: - markresistivitet, - markens ytbeläggning, och - om människor förväntas befinna sig på platsen.

text: ELSÄK-FS 2022:1

text: För svenska förhållanden kan följande tilläggsresistanser till en mätresistans om 1 kOhm anses utgöra god elsäkerhetsteknisk praxis gällande beröringsspänningar: - 0 Ohm vid badplatser, lekplatser, campingplatser, skolgårdar eller liknande platser där kroppens kontakt med omgivningen kan förväntas ha små begränsningar, - 4 kOhm vid platser där människor kan förväntas befinna sig, exempelvis driftrum, gator, vägar eller parkeringsplatser, eller - 7 kOhm för övriga platser. I högspänningsanläggningar med jordslutningsströmmar överstigande 500 A, kan betryggande säkerhet anses föreligga om förhöjda markpotentialer till följd av jordslutningsströmmen är utjämnade och förekommande spänningar inte överstiger 220 V vid en mätresistans om 1 kOhm.

text: 6 kap. Särskilda säkerhetskrav för luftledningar

text: Område med detaljplan

text: Inom område med detaljplan ska en friledning för högspänning vara utförd som brottsäker ledning. Vid högst 25 kV nominell spänning får friledningen vara utförd som ledning i förstärkt utförande.

text: Läge och placering av luftledningar

text: Luftledningar som tillhör olika innehavare ska om möjligt vara placerade i skilda stolpar. Bestämmelser om samordning av kontroll och underhåll med mera när ledningar som tillhör olika innehavare är sambyggda finns i

text: 13 §

text: ELSÄK-FS 2022:3.

text: Ledarens minsta höjd över marken får inte understiga de värden som framgår av tabell 1. Spänningstillägg (S) ska beräknas med 7 mm vid en högspänningsanläggning med jordslutningsströmmar understigande 500 A och 5 mm vid högspänningsanläggning med jordslutningsströmmar överstigande 500 A för varje kV som konstruktionsspänningen överstiger 55 kV. Undantag från första stycket får göras enligt följande: Vid införing av en luftledning för lågspänning till en byggnad får höjden över marken minskas till lägst 3,5 m för friledningar och kablar. För en luftledning för högspänning får höjden över marken minskas vid införing till en byggnad, om ledningen är utförd med metallmantlad eller skärmad kabel.

text: ELSÄK-FS 2022:1

text: Tabell 1. Minsta höjd över marken i meter.

text: Ledningstyp och Område med Område utan nominell spänning detaljplan detaljplan

text: Luftledning ≤ 1 kV 4,5 4,5 Luftledning utan 6* 6 metallmantlad eller skärmad kabel > 1 kV Luftledning med 6* 4,5 metallmantlad eller skärmad kabel > 1 kV Fasledare i friledning >1 och ≤ 55 kV 7 6 > 55 kV 7 + S 6 + S Längsgående jordledare 6* 4,5* De med * angivna värdena gäller fritt utrymme vid alla belastningsfall. Övriga värden gäller vid maximitemperatur hos ledare och vindstilla. Med S avses spänningstillägg.

text: En luftledning för lågspänning får vara framdragen över eller i närheten av en byggnad under förutsättning att den endast med särskilda hjälpmedel kan nås från fönster, balkonger eller tak.

text: En luftledning för högspänning får inte vara framdragen över en byggnad. Under förutsättning att betryggande säkerhet ändå kan uppnås gäller undantag för - metallmantlade eller skärmade kablar,

text: - friledningar inom driftrum och

text: - friledningar över mindre, inte elektrifierade byggnader. Vid bedömning av om betryggande säkerhet uppnås ska hänsyn tas till byggnadens storlek, avståndet till närmaste fasledare samt ledningens nominella spänning och utförande.

text: En luftledning för högspänning ska vara anordnad så, att det horisontella avståndet mellan ledarna och en byggnad eller någon byggnadsdel uppgår till minst de värden som anges i tabell 2. Undantag gäller för en luftledning utförd med metallmantlad eller skärmad kabel.

text: ELSÄK-FS 2022:1

text: Tabell 2. Minsta horisontella avstånd i meter mellan fasledare och närmaste byggnadsdel.

text: Område Nominell Vid vindstilla Vid största spänning förekommande utsvängning

text: Område med >1 och ≤ 55 kV 5 3 detaljplan >55 kV 10 3 + S Område utan >1 och ≤ 55 kV 5 3 detaljplan >55 kV 5 + S 3 + S Tabellen gäller inte vid införing i byggnad. Med S avses spänningstillägg, se 3 §.

text: Placering av luftledningar vid trafikleder

text: Bestämmelser om luftledningar inom område för sjötrafik finns i

text: 12 § elsäkerhetsförordningen

text: . I

text: 6 § samma förordning

text: finns även bestämmelser om anmälningsskyldighet till Sjöfartsverket för den som påbörjar eller avslutar arbete med starkströmsledningar inom område för sjötrafik.

text: En luftlednings minsta höjd över vägtrafik, järnvägstrafik och område för sjötrafik får inte understiga de värden som framgår av tabell 3.

text: Tabell 3. Minsta höjd över en trafikled i meter.

text: Ledningstyp Vägtrafik Järnvägstrafik Sjötrafik och nominell

text: Allmänt Annan Räl för ej Räl för Medelhög

text: spänning

text: trafikerad väg elektrifierad elektrifierad vattenyta väg järnväg järnväg Luftledning ≤ 6* 6* 8* Ej tillåtet 6* 1 kV Luftledning > 6* 6* 8* Minsta höjd 7 1 kV bestäms i varje enskilt Fasledare i 7 6* 8 7 fall i friledning >1 samråd med och ≤ 55 kV järnvägens Fasledare i 7 + S (6 + S)* 8 + S innehavare 7 + S friledning > 55 kV Längsgående 6* 6* 7* 7 jordledare De med * angivna värdena gäller fritt utrymme vid alla belastningsfall. Övriga värden gäller vid maximitemperatur hos ledare och vindstilla. Med S avses spänningstillägg, se 3 §.

text: ELSÄK-FS 2022:1

text: Om en luftledning korsar en elektrifierad järnväg ska den förläggas på den höjd som Elsäkerhetsverket beslutar efter samråd med järnvägens innehavare.

text: En starkströmsledning, svagströmsledning eller mekanisk ledning som korsar en kontaktledning för drift av järnväg, spårväg, tunnelbana eller elväg ska dras fram under trafikleden. När den korsande ledningen är en högspänningsledning får den dras fram över kontaktledningen om högspänningsledningens korsningsspann är utförda som brottsäker ledning. När den korsande ledningen är en svagströmsledning får den dras över en kontaktledning för drift av spårväg, tunnelbana eller elväg för högst 750 V nominell likspänning om svagströmsledningen vid korsningsstället är utförd med förstärkt isolering för 750 V och är upphängd i bärlina av isolermaterial. Ytterligare bestämmelser om svagströmsledningar inom områden för järnvägar, som upplåtits för allmän trafik, eller för spårvägar eller tunnelbanor, som står under Trafikverkets tillsyn, finns i 5 § kungörelse (

text: ) med vissa bestämmelser om elektriska svagströmsledningar.

text: Placering av luftledning för högspänning vid vissa platser

text: En luftledning för högspänning, som inte är en metallmantlad eller skärmad kabel, ska vara framdragen på betryggande avstånd från platser där många människor samlas utomhus. En luftledning får vara framdragen över områden för fritidsaktiviteter som normalt inte har åskådarplatser under förutsättning att skador på ledningen har förebyggts och ledningen är utförd som brottsäker ledning eller, vid högst 25 kV nominell spänning, som ledning i förstärkt utförande.

text: Allmänna råd

text: En spänningssatt ledares horisontella avstånd till platsen bör inte understiga 20 m.

text: En luftledning för högspänning, som inte är en metallmantlad eller skärmad kabel, ska vara framdragen på betryggande vertikalt och horisontellt avstånd från parkeringsplatser. Vid bedömning av det avstånd som är nödvändigt för att ge betryggande säkerhet vid parkeringsplatser ska hänsyn tas till vilken typ av fordon parkeringsplatsen är avsedd för och om det är tillåtet att parkera fordon som är avsedda för transport av explosiva eller brandfarliga varor.

text: Allmänna råd

text: Vid bedömning av hur stort horisontellt avstånd som behövs för att ge betryggande säkerhet vid parkeringsplatser kan vägledning hämtas från tabell 2 i fråga om avstånd till byggnader och från tabell 4 i fråga om avstånd till fordon med last av brandfarliga eller explosiva varor.

text: ELSÄK-FS 2022:1

text: Avstånd till vissa områden

text: En friledning ska vara framdragen på betryggande avstånd från upplag med brännbart material och områden med explosionsrisk.

text: Allmänna råd

text: De mått som anges i tabell 4 kan ge vägledning vid bedömning av vad som kan anses vara betryggande avstånd till ett område med explosionsrisk.

text: Tabell 4. Minsta horisontella avstånd i meter från spänningssatta ledare till ett område med explosionsrisk.

text: Konstruktions- Avstånd till ett riskområde med Avstånd till ett spänning kV brandfarlig vara med hänsyn till förråd med risken för kapacitiv koppling explosiv vara

text: 12,0 - 72,5 15 50 82,5 30 50 145 – 170 30 100 245 45 100 420 60 100 Med konstruktionsspänning avses högsta driftspänning för anläggning och utrustning.

text: En luftledning ska vara framdragen på betryggande avstånd från skjutbanor. Vid bedömning av det avstånd som är nödvändigt för att ge betryggande säkerhet vid skjutbanor ska hänsyn tas till hur skjutbanan är utformad och hur den används. Avståndsbedömningen ska omfatta avståndet i sidled, det horisontella avståndet bakom skjutplatsen och bakom kulfånget samt hur väl synlig ledningen är från skjutplatsen.

text: ELSÄK-FS 2022:1

text: 7 kap. Särskilda säkerhetskrav för kontaktledningar för drift av järnväg, spårväg, tunnelbana eller elväg

text: Kontaktledning för drift av järnväg, spårväg, tunnelbana eller elväg

text: Vid en väg- eller gångbro över en kontaktledning ska det finnas skyddsanordningar som avskärmar kontaktledningen, om avståndet mellan brobanan och kontaktledningen är mindre än 5 m.

text: En kontaktledning ska vara utförd så att skador på kablar, rörledningar och metallföremål orsakade av inverkan från läckströmmar förebyggs i rimlig omfattning.

text: En kontaktledning ska vara framdragen på betryggande avstånd från upplag med brännbart material eller områden med explosionsrisk.

text: Allmänna råd

text: De mått som anges i 6 kap. 13 § tabell 4 kan ge vägledning vid bedömning av vad som kan anses vara betryggande avstånd till ett område med explosionsrisk.

text: En kontaktledning ska dras så att det horisontella avståndet mellan spänningssatt del och en byggnad eller någon byggnadsdel, i vilken ledningen inte ska införas, uppgår till minst 5 m när det är vindstilla. En kontaktledning som är friledning för högst 750 V nominell spänning får dock dras närmare byggnader under förutsättning att den endast med särskilda hjälpmedel kan nås från fönster, balkonger eller tak. Utan hinder av första stycket får det horisontella avståndet minskas - vid driftbyggnader till 3 m, - vid driftbyggnader med en basarea om högst 10 m² till 0,5 m från friledning under förutsättning att byggnaden har ett sidoavstånd om minst 4 m till kontaktledningen och ett horisontellt avstånd till närmaste stolpe om minst 4 m, - vid plattformstak till det avstånd som kan anses ge betryggande säkerhet under förutsättning att tillträde till plattformstaket är begränsat för obehöriga och med hänsyn tagen till fordonens strömavtagare och det arbete som kan behöva utföras på taket, eller - vid isolerad utliggare i kombination med skyddsskärm med en minsta bredd av 1 m monterad på ömse sidor i kontaktledningsstolpe som skydd om inga övriga spänningssatta delar än utliggare finns under förutsättning att byggnaden har ett sidoavstånd om minst 5,4 m till spårmitt.

text: ELSÄK-FS 2022:1

text: Allmänna råd

text: Om en kontaktledning är framdragen i närheten av en byggnad som är avsevärt högre än kontaktledningen kan särskilda säkerhetsåtgärder ibland behövas. Normalt behövs dock inte några särskilda skyddsåtgärder om någon byggnadsdel inte finns närmare kontaktledningen än som anges av gränslinjerna A-B-C-D i nedanstående figur med sektion av spår med en kontaktledning för nominell spänning över 750 V.

text: Kontaktledning för drift av järnväg

text: En kontaktledning för drift av järnväg ska placeras så att den minsta höjden över rälsens överkant inte understiger 5 m. Under vägbroar, tunnlar och liknande får kontaktledningens minsta höjd sänkas till 4,8 m vid en högspänningsanläggning respektive 4,2 m vid en lågspänningsanläggning.

text: En kontaktledning för drift av järnväg ska dras så, att det horisontella avståndet mellan spänningssatt del och en vägkant uppgår till minst 4 m. Vid kontaktledning för drift av järnväg får det horisontella avståndet minskas under förutsättning att isolerad utliggare används i kombination med skyddsskärm med en minsta bredd av 1 m. Dessa ska monteras som skydd på ömse sidor av kontaktledningsstolpe. Undantaget gäller enbart om inga övriga spänningssatta delar än utliggare finns och under förutsättning att vägkanten har ett sidoavstånd om minst 4,4 m till spårmitt. Sidoavståndet ska mätas från spårmitt till närmaste vägkant. Med vägkant avses normal körbanekant. Vid asfalterad vägren, parkering eller bussficka ska asfaltskanten anses vara vägkant.

text: Vid plankorsning mellan en kontaktledning för drift av järnväg och en allmänt trafikerad väg ska det på båda sidor om järnvägen finnas portaler med underkanten förlagd minst 4,7 m över vägbanan. Kontaktledningen ska vara förlagd minst 0,5 m högre än portalens underkant vid lågspänning eller minst 0,8 m vid högspänning.

text: ELSÄK-FS 2022:1

text: Vid tillfälligt arbete får avståndet 0,8 m minskas till 0,5 m. Om särskilda skäl föreligger och väghållaren medger det får kontaktledningens höjd över rälsens överkant minskas till lägst 5 m samt vertikala avståndet mellan portalens underkant och vägbanan minskas till lägst 4,2 m.

text: Kontaktledning för drift av tunnelbana

text: Ett spårområde för tunnelbana med strömskena ska vara slutet eller inhägnat på betryggande sätt. Endast fackkunniga personer eller personer som har fått instruktioner om risken för skada på grund av el får ha tillträde till spårområdet.

text: Kontaktledning för drift av elväg

text: En kontaktledning för drift av elväg ska placeras så att den minsta höjden över vägbanan vid en allmän väg inte understiger 5 m.

text: En kontaktledning för drift av elväg ska vara helt avslutad minst 4 m före korsande kontaktledning i plankorsning med spårbunden trafik.

text: Bestämmelserna i 1 § och 3-9 §§ ska inte tillämpas på kontaktledningsanläggningar för drift av elväg med ledare i markförlagd strömskena. 3 § ska inte heller tillämpas på övriga typer av kontaktledningsanläggningar för drift av elväg.

text: ELSÄK-FS 2022:1

text: __________________ Ikraftträdande och övergångsbestämmelser

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 december 2022 då Elsäkerhetsverkets föreskrifter (

text: ELSÄK-FS 2008:1

text: ) om hur elektriska starkströmsanläggningar ska vara utförda samt allmänna råd om tillämpningen av dessa föreskrifter ska upphöra att gälla. Anläggningar som har tagits i bruk före ikraftträdandet får vara utförda enligt äldre bestämmelser. Om en sådan anläggnings användning eller förutsättningar ändras på ett sätt som har väsentlig betydelse för elsäkerheten ska dock de nya bestämmelserna tillämpas. Vid ombyggnad eller utvidgning av en anläggning ska de nya bestämmelserna tillämpas på ombyggnaden eller utvidgningen oavsett när anläggningen ursprungligen togs i bruk. Följande undantag får göras från: - krav på utförande enligt god elsäkerhetsteknisk praxis i 2 kap. 1 §: - vid utvidgning av en lågspänningsanläggning inom ett befintligt torrt rum i bostäder med isolerande golv behöver de utsatta delarna inte skyddsjordas, om de redan befintliga utsatta delarna inte är skyddsjordade och anläggningen är utförd före den 1 januari 1994, - vid utvidgning av en lågspänningsanläggning inom ett befintligt torrt rum i bostäder behöver inte tilläggsskydd i form av jordfelsbrytare installeras, om den befintliga anläggningen är utförd enligt ELSÄK- FS 1994:7 eller motsvarande äldre bestämmelser, och - krav på känslighet hos jordfelsskydd i 5 kap. 6 §: - sådana luftledningar får utvidgas eller byggas om med oisolerade ledare utan att kravet på jordfelsskyddets känslighet ändras.

text: ANDERS PERSSON Peter Lindberg


identifier: ELSAKFS 2022:2

title: Elsäkerhetsverkets föreskrifter och allmänna råd om skyltning av starkströmsanläggningar

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om skyltning vid starkströmsanläggningar i syfte att varna eller ge information om hur den som vistas vid anläggningen ska förhålla sig med hänsyn till risk för personskada eller sakskada på grund av el. Föreskrifterna omfattar sådana starkströmsanläggningar som avses i 3 § elsäkerhetslagen.

text: Definitioner och förkortningar

text: De definitioner och förkortningar som används i elsäkerhetslagen och

text: elsäkerhetsförordningen

text: ska ha samma betydelse i dessa föreskrifter.

text: I dessa föreskrifter avses med driftrum ett rum eller en annan plats för drift av elektriska anläggningar eller annan elektrisk utrustning som kan medföra risk för skada på grund av el,

text: elsäkerhetsförordningen

text: elsäkerhetsförordning (

text: ), eller författning som trätt i dess ställe, elsäkerhetslagen elsäkerhetslag (

text: ELSÄK-FS 2022:1

text: ) om hur starkströmsanläggningar ska vara utförda, eller författning som trätt i dess ställe, friledning luftledning med fritt från varandra upphängda ledare med tillbehör såsom isolatorer och fästdetaljer,

text: 1 Se Europaparlamentets och rådets direktiv 2015/1535 av den 9 september 2015 om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (kodifiering). 2 Senast ändrad genom 2021:700.

text: ELSÄK-FS 2022:2

text: förbudsskylt skylt som förbjuder ett beteende som kan innebära elektrisk fara, högspänning nominell spänning över 1 000 V växelspänning eller 1 500 V likspänning, kraftkälla ett samlingsbegrepp för utrustningar eller installationer som kan förse anläggningen med elektrisk energi, exempelvis mikroproduktionsanläggning, elektriskt energilager, reservkraft eller avbrottsfri kraft, luftledning samlingsbegrepp för ledningar ovan mark placerade på stolpar eller andra stöd för att uppnå viss höjd; uppdelade i friledning, hängkabel och hängspiralkabel, nominell spänning den spänning för vilken en starkströmsanläggning eller del av en anläggning är bestämd, område för sjötrafik sammanfattande benämning på vattenområde som utgör del av svenskt sjöterritorium enligt lag (

text: ) om Sveriges sjöterritorium och maritima zoner med undantag för vattenområden av så ringa omfattning eller med så ringa djup att enbart trafik med mindre roddbåtar kan förekomma eller vattendrag med så strid ström att någon trafik inte är möjlig, sjövägmärke skyltar enligt Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om sjövägmärken (

text: TSFS 2019:12

text: ), eller författning som trätt i dess ställe, symbol en bild som beskriver en situation eller föreskriver ett visst uppträdande och som används på en skylt eller en upplyst yta, tilläggsskylt en skylt som används tillsammans med en förbudsskylt eller varningsskylt och som lämnar kompletterande information, utrustning med utrustning som kan ha kvarvarande elektrisk laddning kvarvarande elektrisk trots att den har frånskilts från anläggningen, laddning exempelvis kondensatorbatterier eller elektriskt energilager, och varningsskylt en skylt som varnar för allmän elektrisk fara.

text: Allmänna bestämmelser

text: Allmänna bestämmelser om skyltar, märkning och signaler på arbetsplatser finns i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om arbetsplatsens utformning (

text: AFS 2020:1

text: Innehavaren av en starkströmsanläggning ansvarar för att det finns skyltning i enlighet med dessa föreskrifter.

text: ELSÄK-FS 2022:2

text: En starkströmsanläggning som är tagen i bruk ska vara försedd med den skyltning som behövs för att varna eller ge information om hur den som vistas vid anläggningen ska förhålla sig med hänsyn till risk för personskada eller sakskada på grund av el. Detta gäller även vid ändring eller utvidgning av en anläggning. Bestämmelser om när en starkströmsanläggning ska anses vara tagen i bruk finns i

text: 2 kap. 2 §

text: ELSÄK-FS 2022:1.

text: Skyltning av en starkströmsanläggning ska grunda sig på en riskbedömning och enbart användas när identifierad elektrisk fara inte kan undvikas eller begränsas tillräckligt mycket genom andra åtgärder. Antalet skyltar och märken samt placeringen av dessa ska anpassas efter förhållandena på platsen och den bedömda risken.

text: Allmänna råd

text: Riskbedömningen bör bland annat omfatta: - risk för beröring av spänningssatta anläggningsdelar, - risk för kvarstående spänning efter frånkoppling, - förekomst av delvis spänningssatta anläggningar eller anläggningsdelar, - förekomst av matning från flera håll, och - risk för uppkomst av ljusbågar.

text: Skyltning som inte längre behövs ska tas bort.

text: Skyltning ska kontrolleras, underhållas och rengöras så att de behåller sin funktion och kvalitet.

text: Allmänna bestämmelser om placering och utformning av skyltning

text: Skyltning ska vara väl synlig och placeras så att den varnar och informerar för de risker som identifierats i riskbedömningen enligt 6 §. Mer skyltning än vad som behövs för att varna eller ge information om elektrisk fara ska inte användas.

text: Skyltning ska ha det utseende som framgår av bilagan. Symbolerna får avvika något i förhållande till vad som anges i bilagan, förutsatt att de återger samma innehåll och inte förvillar budskapet.

text: Allmänna råd

text: Om symboler används på en tilläggsskylt bör symbolen utformas i enlighet med standarden ISO 7000 / IEC 60417 Graphical symbols for use on equipment.

text: Skyltning ska ha god beständighet med hänsyn till omgivande miljö och placering och vara fäst på ett betryggande sätt. Permanent skyltning ska vara fast monterad.

text: ELSÄK-FS 2022:2

text: Särskilda bestämmelser om skyltning av vissa typer av starkströmsanläggningar

text: Skyltning vid luftledningar

text: På en luftledningsstolpe för högspänning ska det finnas varningsskyltning. Varningsskyltar ska utformas enligt bilagan, figur 3 – Elektrisk fara.

text: På en stolpe med friledning, som ingår i en högspänningsledning som inte är brottsäker, ska det finnas tilläggsskyltning om ledningen korsar en trafikerad väg eller finns vid en plats där människor ofta vistas. Tilläggsskyltar ska utformas enligt bilagan, figur 4 och förses med texten ”Livsfarlig ledning. Gå ej nära nedfallen ledare”.

text: På en stolpe med friledning, som ingår i en högspänningsanläggning med jordslutningsströmmar överstigande 500 A, ska det finnas tilläggsskyltning. Tilläggsskyltar ska utformas enligt bilagan, figur 5 och förses med texten ”Livsfarlig ledning. Vistas ej nära stolpe och stag vid åskväder.”

text: På stolpar för sambyggnad av luftledningar för starkström och svagström eller optofiber ska det finnas varningsskyltning. Varningsskyltar ska utformas enligt bilagan, figur 3 – Elektrisk fara. Stolparna ska också förses med tilläggsskyltar som informerar om risk för förväxling.

text: Skyltning vid driftrum

text: Samtliga ingångar till ett driftrum ska förses med förbudsskyltning. Förbudsskyltar ska utformas enligt bilagan, figur 1 – Tillträde förbjudet för obehöriga. Samtliga ingångar och sidor av den inhägnad som omger ett driftrum ska förses med varningsskyltning på utsidan. Varningsskyltar ska utformas enligt bilagan, figur 3 – Elektrisk fara.

text: Skyltning vid starkströmsanläggningar med flera kraftkällor eller

text: matningsmöjligheter

text: Om en starkströmsanläggning kan spänningssättas av flera kraftkällor ska anläggningen förses med varningsskyltning. Varningsskyltar ska utformas enligt bilagan, figur 3 – Elektrisk fara. Anläggningen ska också förses med tilläggsskyltning som informerar om att det finns andra kraftkällor och vilka dessa är.

text: Om starkströmsanläggningen endast hanteras av fackkunniga eller instruerade personer kan information om den elektriska faran framgå på annat sätt än genom

text: ELSÄK-FS 2022:2

text: Om en starkströmsanläggning innehåller utrustning eller höljen med spänningssatta delar som är anslutna till flera matningsmöjligheter, ska anläggningen förses med varningsskyltning. Varningsskyltar ska utformas enligt bilagan, figur 3 – Elektrisk fara. Utrustning och höljen ska också förses med tilläggsskyltning som informerar om att det finns fler än en matningsmöjlighet. Om utrustning och höljen endast hanteras av fackkunniga eller instruerade personer kan information om den elektriska faran framgå på annat sätt än genom skyltning. Hur den elektriska faran hanteras ska framgå av en riskbedömning. Riskbedömningen ska dokumenteras.

text: Skyltning av starkströmsanläggningar med viss elektrisk utrustning

text: Om starkströmsanläggningen innehåller elektrisk utrustning med kvarvarande elektrisk laddning ska anläggningen förses med varningsskyltning. Varningsskyltar ska utformas enligt bilagan, figur 3 – Elektrisk fara. Anläggningen ska också förses med tilläggsskyltning som informerar om risken för kvarvarande laddning samt typ av utrustning. Riskbedömning enligt 6 §, ska klargöra om skyltning behövs även på enskild elektrisk utrustning med kvarvarande laddning.

text: Om starkströmsanläggningen innehåller elektrisk utrustning för högspänning som är uppställd på annan plats än i driftrum och någon oavsiktligt kan komma att beröra den, ska den förses med förbudsskyltning. Förbudsskyltar ska utformas enligt bilagan, figur 2 – Får ej beröras.

text: Skyltning inom område för sjötrafik

text: Vid luftledningar för starkström inom område för sjötrafik ska det finnas sjövägmärken med varning för livsfarlig ledning och med uppgift om lägsta segelfria höjd. Sjövägmärken ska utformas i enlighet med Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd

text: TSFS 2019:12

text: om sjövägmärken, bilaga 2, märkena S101 respektive S102.

text: Starkströmsledningar i vatten inom område för sjötrafik ska utmärkas med sjövägmärken som markerar kabel. Dessa sjövägmärken ska placeras vid ledningarnas landfästen. Sjövägmärken ska utformas i enlighet med Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd

text: TSFS 2019:12

text: om sjövägmärken, bilaga 2, märke S110. Vid en högspänningsledning i vatten ska det även finnas sjövägmärken med varning för livsfarlig ledning. Sjövägmärken ska utformas i enlighet med Transportstyrelsens

text: ELSÄK-FS 2022:2

text: föreskrifter och allmänna råd

text: TSFS 2019:12

text: om sjövägmärken, bilaga 2, märke S101.

text: Skyltning vid vissa typer av kontaktledningar

text: Vid kontaktledning för drift av järnväg ska det finnas varningsskyltning. Varningsskyltar ska placeras vid lastspår, plankorsningar, skyddsanordningar på vägbroar samt inom järnvägens stationsområde och vid hållplatser. Varningsskyltar ska utformas enligt bilagan, figur 3 – Elektrisk fara. Varningsskyltar ska kompletteras med en tilläggsskylt. Tilläggsskyltar ska utformas enligt bilagan.

text: Vid plankorsningar mellan en kontaktledning för järnväg och en annan väg än allmän väg ska det på båda sidor om järnvägen finnas skyltar med förbud mot att framföra fordon som är högre än 4 m över spåret. Bestämmelser om hur vägmärken för begränsad fordonshöjd ska utformas finns i vägmärkesförordning (

text: ), eller författning som trätt i dess ställe. Närmare bestämmelser om skyltarnas utformning och placering finns i Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd 2019:74 om vägmärken och andra anordningar, eller författning som trätt i dess ställe.

text: Vid spårområde med strömskena för tunnelbana ska det finnas förbudsskyltning. Förbudsskyltar ska utformas enligt bilagan, figur 1 – Tillträde förbjudet för obehöriga. Vid spårområdet ska det även finnas varningsskyltning som utformas enligt bilagan, figur 3 – Elektrisk fara.

text: Undantag från föreskrifterna

text: Elsäkerhetsverket får medge undantag från dessa föreskrifter.

text: ) om varselmärkning vid elektriska starkströmsanläggningar ska upphöra att gälla. Skyltning som är uppförd innan ikraftträdandet får vara utförd enligt

text: ELSÄK-FS 2008:1

text: eller

text: ELSÄK-FS 2008:2

text: , eller dess övergångsbestämmelser. Vid utbyte av befintlig skyltning ska de nya bestämmelserna tillämpas.

text: ANDERS PERSSON Maria Molin

text: ELSÄK-FS 2022:2

text: Bilaga till Elsäkerhetsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: ELSÄK-FS 2022:2

text: ) om skyltning vid starkströmsanläggningar

text: Förbudsskyltar

text: Förbudsskyltar ska ha rund form och svart symbol på vit bakgrund med röd bård och rött snedstreck. Den röda delen ska vara minst 35 procent av skyltens yta. Förbudsskylt – Tillträde förbjudet för obehöriga – ska utformas enligt figur 1.

text: Figur 1 Tillträde förbjudet för obehöriga

text: Förbudsskylt – Får ej beröras – ska utformas enligt figur 2.

text: Figur 2 Får ej beröras

text: Tilläggsskylt till förbudsskylt

text: En tilläggsskylt ska ha rektangelform och svart symbol eller svart text på vit bakgrund med röd ram. Den vita delen ska vara minst 50 procent av skyltens yta. Text på tilläggsskylt ska komplettera förbudsskylten med information på svenska om vad förbudet innebär. Om riskbedömningen visar att andra språk än svenska behöver användas kan detta göras som ett komplement.

text: ELSÄK-FS 2022:2

text: Varningsskyltar

text: Varningsskyltar ska ha triangelform och svart symbol på gul bakgrund med svart ram. Den gula delen ska vara minst 50 procent av skyltens yta. Varningsskylt – Elektrisk fara – ska utformas enligt figur 3.

text: Figur 3 Elektrisk fara

text: Tilläggsskylt till varningsskylt

text: En tilläggsskylt ska ha rektangelform och svart text eller svart symbol på gul bakgrund med svart ram. Den gula delen ska vara minst 50 procent av skyltens yta. Text och symbol på tilläggsskylten ska komplettera varningsskylten med information på svenska om vilken typ av risk som varningen avser. Om riskbedömningen visar att andra språk än svenska behöver användas kan detta göras som ett komplement.

text: Tilläggsskylt till varningsskylt vid luftledningar

text: Tilläggsskylt enligt 13 § ska vara utformad enligt figur 4.

text: Figur 4 Livsfarlig ledning

text: Tilläggsskylt enligt 14 § ska vara utformad enligt figur 5.

text: Figur 5 Livsfarlig ledning


identifier: ELSAKFS 2022:3

title: Elsäkerhetsverkets föreskrifter och allmänna råd om innehavarens kontroll av starkströmsanläggningar och elektriska utrustningar

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om den kontroll och de åtgärder som innehavaren av en starkströmsanläggning ska utföra i syfte att anläggningen ska ge betryggande säkerhet mot personskada och sakskada på grund av el. Föreskrifterna omfattar även elektrisk utrustning som är avsedd att anslutas till en starkströmsanläggning.

text: Föreskrifterna omfattar sådana starkströmsanläggningar och elektriska utrustningar som avses i 3 § elsäkerhetslagen. Föreskrifterna gäller för starkströmsanläggningar som har tagits i bruk. Bestämmelser om när en starkströmsanläggning ska anses vara tagen i bruk finns i

text: 2 kap. 2 §

text: ELSÄK-FS 2022:1.

text: Förkortningar

text: I dessa föreskrifter avses med elsäkerhetslagen

text: elsäkerhetslagen (2016:732)

text: ELSÄK-FS 2022:1

text: ) om hur starkströmsanläggningar ska vara utförda, eller författning som trätt i dess ställe, och

text: ELSÄK-FS 2022:2

text: ) om skyltning av starkströmsanläggningar, eller författning som trätt i dess ställe.

text: 1 Senast ändrad genom 2021:700.

text: ELSÄK-FS 2022:3

text: Allmänna bestämmelser om fortlöpande kontroll

text: Bestämmelser om krav på fortlöpande kontroll av starkströmsanläggningar och elektriska utrustningar finns i

text: och

text: 19 §§

text: elsäkerhetslagen

text: . Bestämmelser om krav på kontroll och underhåll av skyltning av starkströmsanläggningar finns i

text: ELSÄK-FS 2022:2

text: Genom den fortlöpande kontrollen ska innehavaren försäkra sig om att starkströmsanläggningen och den elektriska utrustningen uppfyller gällande bestämmelser. Kontrollens omfattning och intervall ska vara anpassad till anläggningens och utrustningens utförande, ålder, omgivande miljö och användning.

text: Rutiner för fortlöpande kontroll

text: Innehavaren ska fastställa rutiner för den fortlöpande kontrollen. Rutinerna ska grunda sig på en riskbedömning som tagit hänsyn till starkströmsanläggningens och den elektriska utrustningens utförande, ålder, omgivande miljö och användning. Rutinerna ska dokumenteras. Kravet på dokumenterade rutiner gäller inte för anläggningar som till sin typ vanligen är avsedda för enskilt ändamål. Om anläggningen används även i näringsverksamhet är den huvudsakliga användningen avgörande för om rutinerna ska dokumenteras.

text: Allmänna råd

text: Av rutinerna bör det framgå:  kontrollernas omfattning och intervall,  vilka kontrollmetoder som ska användas vid de olika kontrollerna, exempelvis okulär kontroll, isolationsprovning eller termografering,  hur resultatet av kontrollerna dokumenteras,  hur brister som upptäcks genom kontrollerna ska omhändertas, och  vilka som har i uppgift att genomföra kontrollerna och vilken typ av kompetens som krävs för de olika kontrollerna.

text: Kontrollintervall för vissa anläggningstyper

text: Följande starkströmsanläggningar ska kontrolleras med ett tidsintervall som inte överstiger ett år:  luftledningar för högspänning,  ställverk för högspänning i det fria, och  kontaktledningsanläggningar avsedda för drift av järnväg, spårväg, tunnelbana eller elväg.

text: Luftledningar för lågspänning ska kontrolleras minst vart åttonde år.

text: ELSÄK-FS 2022:3

text: Övergångsresistansen hos jordtag för skydds- och systemjordningar ska kontrollmätas minst vart åttonde år. För jordtag i stationer med nominell spänning över 100 kV och med jordslutningsströmmar överstigande 500 A ska kontrollmätning av övergångsresistansen ske minst vart tolfte år om marklinenätet består av koppar. Kontrollmätning av övergångsresistansen ska också utföras efter varje förändring av en starkströmsanläggning som kan inverka ogynnsamt på övergångsresistansen. Kontrollmätning ska även utföras vid varaktiga förändringar av markförhållandena.

text: Kontrollmätning enligt 9 § får utelämnas eller ersättas med andra metoder för kontroll i följande fall:  när det i högspänningsanläggning, ingående i ett sammanhängande jordkabelnät med nominell spänning av högst 25 kV, är säkerställt att spänningssättning av jordade delar inte överstiger de värden som anges i

text: 5 kap. 3 §

text: ELSÄK-FS 2022:1, eller  när det i högspänningsanläggning med nominell spänning över 25 kV är säkerställt att förekommande markpotentialer är utjämnade.

text: Allmänna råd

text: Markpotentialer kan anses utjämnade om förekommande markpotentialer inte överstiger högsta tillåtna beröringsspänningar. Vägledning för högsta tillåtna beröringsspänningar finns i svensk standard SS-EN 50522, eller standard som trätt i dess ställe.

text: Dokumentation av vissa kontroller

text: Resultatet av kontroll enligt 7-9 §§ och de åtgärder som har vidtagits med anledning av kontrollen ska dokumenteras. Om kontrollmätning utelämnas enligt 10 § ska den valda kontrollmetoden eller de bedömningar som ligger till grund för att mätningen har utelämnats dokumenteras.

text: Åtgärder efter kontroll

text: Om en starkströmsanläggning eller elektrisk utrustning visar sig ha fel eller brister som kan utgöra en omedelbar fara, ska felen och bristerna omgående åtgärdas alternativt ska anläggningen eller de felaktiga delarna tas ur bruk och skyddas mot oavsiktlig användning. Övriga fel och brister ska åtgärdas snarast möjligt med hänsyn till risken för skada.

text: Sambyggda luftledningar

text: Om luftledningar som tillhör olika innehavare är sambyggda, ska innehavarna klarlägga hur kontroll, underhållsåtgärder och andra åtgärder av betydelse för elsäkerheten ska utföras. Överenskommelser om detta ska dokumenteras.

text: ELSÄK-FS 2022:3

text: Tillhandahålla information till den som ska utföra arbete vid en starkströmsanläggning

text: Bestämmelser om innehavarens ansvar att säkerställa kompetensen hos personer som utför arbete på eller i anslutning till starkströmsanläggning och elektrisk utrustning finns i

text: och

text: 19 §§

text: elsäkerhetslagen

text: Innehavaren ska tillhandahålla den dokumentation samt de instruktioner och anvisningar som upprättats enligt 3 kap. 6-7 §§

text: ELSÄK-FS 2022:1

text: , eller dess övergångsbestämmelser, till den som ska utföra arbete vid starkströmsanläggningen.

text: Bestämmelser om arbetsgivarens ansvar för att ta fram instruktioner för arbetet finns i 7 § Arbetsmiljöverkets föreskrifter 2001:1 om systematiskt arbetsmiljöarbete och allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna, eller författning som trätt i dess ställe.

text: Undantag från föreskrifterna

text: __________________ Ikraftträdande

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 december 2022 då Elsäkerhetsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: ) om innehavarens kontroll av elektriska starkströmsanläggningar och elektriska anordningar ska upphöra att gälla.

text: ANDERS PERSSON Peter Tunell


fs: fffs

publisher: Finansinspektionen

title: Föreskrifter om fortsatt giltighet av bestämmelser m m

text: ANDERS SAHLÉN Berit Lunning (Administrativa avdelningen)


text: FINANSINSPEKTIONENS FÖRFATTNINGSSAMLING

text: Finansinspektionens föreskrifter angående upphävande av bankinspektionens föreskrifter (BFFS 1986:16) angående fondkommissionsbolagens rapportering av kreditengagemang.

text: utfärdade den 18 december 1991.

text: Genom dessa föreskrifter upphör bankinspektionens föreskrifter (BFFS 1986:16) angående fondkommissionsbolagens rapportering av kreditengagemang att gälla. När det gäller rapportering av stora engagemang, både för värdepappersbolag och fondkommissionsbolag, hänvisas till finansinspektionens allmänna råd (

text: FFFS 1991:9

text: ) rörande kreditinstitutens rapportering av stora exponeringar.

text: ANDERS SAHLÉN

text: Hans Boberg (Finansmarknadsavdelningen)


text: om arkivering: 1. cirk.skriv (

text: ) till affärsbankernas direktioner, Svenska sparbanksföreningen och Sveriges Föreningsbankers Förbund angående arkiveringsinstruktioner

text: om bandinspelning: 2. etikmedd. (1979-01-08 nr 20) ang bandinspelning av telefonsamtal

text: om banktjänster: 3. etikmedd. (1978-09-12 nr 18) angående marknadsföring av banktjänster 4. -"- (1983-10-25 nr 45) angående marknadsföring av banktjänster 5. cirk.skriv. (1975-12-17) Prissättning på banktjänster 6. -"- (

text: ) Bankernas deklarationsservice

text: om bankägda bolag: 7. etikmedd. (1975-04-24 nr 6) angående marknadsföring av mäklartjänster 8.-"- (1982-10-15 nr 37) angående överlåtelse av bankfastighet till helägt fastighetsbolag samt villkoren för utlåning till sådant bolag

text: om betalningar: 9. etikmedd. (1974-01-11 nr 1) angående fråga om valutabanks förpliktelser att hålla riksbanken underrättad rörande omständigheter som inträffat efter det att riksbanken meddelat tillstånd till utförsel av valuta 10.-"- (1979-10-01 nr 23) angående banks utförande av betalningsuppdrag från utlandet 11.-"- (1982-11-25 nr 40) angående behandlingen av lånelikvider erlagda i förskott

text: om borgen: 12. etikmedd. (1985-04-15 nr 50) angående generell borgen om checkar: 13. och 14. etikmedd. (1978-06-13 nr 15 och 1982-02-01 nr 34) ang. skyddande av check 15. -"- (1980-02-07 nr 26) ang. banks vägran att lösa in check 16. -"- (1980-11-07 nr 28) ang. banklönekvitto

text: om fondförvaltning: 17. cirk.skriv. (1989-07-10) till samtliga fondbolag som förvaltar aktiefonder ang. handel med optioner och terminer

text: om förmåner till anställda 18. etikmedd. (1986-07-16 nr 57) angående förmåner till anställda om förvärv av egendom till skyddande av fordran: 19. cirk.skriv. (1970-10-20) till samtliga landshypoteksföreningar, stadshypoteksföreningar och kreditaktiebolag angående anmälan om förvärv av egendom för skyddande av fordran

text: om förvärv av värdepapper: 20. cirk.skriv. (

text: ) till samtliga sparbanker angående tillstånd enligt

text: 24 § sparbankslagen (1955:416)

text: 21. cirk.skriv. (

text: ) till samtliga finansbolag angående förvärv av aktier mm

text: om huvudmannasammanträden: 22. cirk.skriv. (

text: ) till samtliga sparbanker och Svenska sparbanksföreningen angående anteckning i protokoll från sammanträde med huvudmännen

text: om inventering: 23. cirk.skriv. (

text: ) till affärsbanker, sparbanker, föreningsbanker, förordnade revisorer, Sparbankernas Revisionsbyrå AB samt Sveriges Föreningsbankers förbund angående riktlinjer för inventering av kassor och värdehandlingar mm i bank

text: om juridiska uppdrag: 24. etikmedd. (1975-11-10 nr 7 och 1976-02-06 nr 9) ang banks rätt att åta sig uppdrag att utföra talan vid domstol 25. -"- (1979-10-24 nr 24) ang bankjuristers medverkan i vissa uppdrag av juridisk natur

text: om krediter: 26. etikmedd. (1976-04-29 nr 10) angående aktielån till ledande befattningshavare i kundföretag 27. -"- (1980-11-21 nr 29) angående finansiering av handel med ädelstenar och ädla metaller 28. cirk.skriv. (1974-12-06) ang. värdering av fastigheter 29. -"- (1974-12-10) ang. värdering av vissa fastigheter 30. etikmedd. (1978-03-07 nr 14) angående övertagande av lån 31. cirk.skriv. (

text: ) till samtliga fondkommissionärer ang. tillämpningen av

text: 21 § fondkommissionslagen (1979:748)

text: 32. etikmedd. (1983-06-16 nr 44) angående samarbete mellan finansbolag och låneförmedlare 33. -"- (1985-06-20 nr 53) ang övertagande av lån m m 34. -"- (1985-06-07 nr 52) angående övertrassering och övertrasseringsavgift 35. -"- (1980-12-19 nr 30) angående uppsägning av lån i samband med kontorsclearing 36. cirk.skriv. (1978-06-26) till samtliga banker angående rapportering av enhandsengagemang

text: 37. cirk.skriv. (1979-07-10) till samtliga banker angående rapportering av enhandsengagemang 38. etikmedd. (1982-11-10 nr 38) ang fråga om övergång till automatisk lånebetalning genom uttag från lönekonton 39. cirk.skriv. (

text: ) till samtliga bankaktiebolag, sparbanker och föreningsbanker/centralkassor för jordbrukskredit, angående anvisningar för upprättande av specifikation av beviljad utlåning till allmänheten samt garantier

text: om upplysningar till kronofogdemyndighet 40. etikmedd. (1983-03-16 nr 43) angående banks skyldighet att lämna upplysningar till kronofogdemyndighet enligt

text: 4 kap 15 § utsökningsbalken

text: mm

text: om leveransförseningar av börspapper 41. cirk.skriv. (

text: ) till samtliga fondkommissionärer angående leverans av börspapper 42.-"- (

text: ) till samtliga fondkommissionärer angående leverans av börspapper 43. -"- (

text: ) till samtliga fondkommissionärer angående leveransförseningarna av börspapper

text: om limitavgift 44. etikmedd. (1981-07-01 nr 31) angående fråga om kontokortföretags uttag av limitavgift efter det att krediten upphört om pantvård

text: 45. etikmedd. (1978-07-25 nr 17) angående huruvida bank i visst fall ägt rätt att uppbära avgift för vård av pant som lämnats för kredit

text: om privata uppdrag: 46. cirk.skriv. (1973-05-03) till samtliga bankaktiebolag, sparbanker och centralkassor för jordbrukskredit med anslutna jordbrukskassor angående bankanställdas privata kassörsuppdrag 47. -"- (1973-12-03) till samtliga hypoteksinstitut, kreditaktiebolag och fondkommissionsbolag angående anställdas privata kassörsuppdrag 48. -"- (1975-02-28) till samtliga bankaktiebolag, sparbanker och föreningsbanker angående bankanställdas privata kassörsuppdrag 49. -"- (1975-07-08) till samtliga hypoteksinstitut, kreditaktiebolag och fondkommissionsbolag angående anställdas privata kassörsuppdrag 50. etikmedd. (1977-12-14 nr 13) angående verksamhet vid sidan av banktjänsten

text: om registrering 51. cirk.skriv. (

text: ) till samtliga finansbolag angående handläggningsrutiner i samband med registrering av bolagsordning, firmaändring och liknande, såvitt gäller finansbolag under bankinspektionens tillsyn

text: om redovisning av ränta 52. cirk.skriv. (

text: ) till samtliga kreditaktiebolag angående reversformulär 53. etikmedd. (1985-03-27 nr 49) angående redovisning av ränta 54. -"- (1985-05-31 nr 51) angående redovisning av årsränta till insättare

text: om spekulativ verksamhet 55. etikmedd. (1983-02-15 nr 42) angående fastighetskredit i fall då fastigheten köpts under pågående expropriation och spekulationssyfte kan misstänkas

text: om Stockholms Fondbörs 56. cirk.skriv. (

text: ) till samtliga fondkommissionärer ang skyldighet att lämna anmälningar till Stockholms Fondbörs

text: om upplåning 57. cirk.skriv. (

text: ) till verkställande direktören för samtliga banker och finansbolag angående banks medverkan i finansbolagens upplåning

text: om återkrav/kvittning 58. etikmedd. (1976-12-08 nr 11) angående återkrav av betalning som erlagts av misstag för obligationsinlösen 59. -"- (1981-10-07 nr 32) angående återkrav av medel som felaktigt utbetalats på grund av s k debiteringsorder till bankgirocentralen 60. -"- (1984-10-25 nr 48) angående återförande av felaktig pensionsinsättning som gjorts på avliden persons konto 61. -" - (1980-09-11 nr 27) dels ang kvittning av lön på checklönekonto mot banks fordran på grund av övertrassering av samma konto dels huruvida övertrasseringen bort polisanmälas.

text: ANDERS SAHLÉN Tore Arvidsson


text: ANDERS SAHLÉN

text: Birger Persson (Kreditinstitutsavdelningen)


title: allmänna råd mm som utfärdats av f.d. bankinspektionen i -serien

text: 1. Allmänna råd (

text: ) om bankers rätt att lägga verksamhet i bankägda finansbolag mm om denuntiation:

text: 2. Cirkulär (

text: ) i fråga om denuntiation vid viss fakturabelåning om marknadsintroduktion:

text: 3. Allmänna råd (1989:21, B 17) angående fondkommissionärs medverkan vid marknadsintroduktion av aktiebolag om utlåning till finansbolag:

text: 4. Allmänna råd (

text: ) angående tillämpningen av

text: 7 § lagen (1980:2)

text: om finansbolag avseende utlåning till andra finansbolag. _________________

text: ANDERS SAHLÉN

text: Tore Arvidsson


text: ANDERS SAHLÉN Tore Arvidsson


title: allmänna råd mm som utfärdats av f.d. Bankinspektionen i -serien

text: om krediter

text: 1. Cirk.-skriv. 1979-03-07 ang. gränser för belåning av obligationer 2. Allmänna råd (

text: ) ang. gränser för belåning av obligationer 3. Cirk.-skriv. 1983:12 ang. belåning av aktier mm 4. Allmänna råd (

text: ) ang. belåning av aktier mm 5. Etikmedd. nr 12 ang. kreditgivning i samband med överlåtelse av flerfamiljsoch affärsfastigheter 6. Cirk.-skriv. 1982:3 ang. värdering av fastigheter

text: om bankkontorsanmälan

text: 7. Cirk.-skriv. 1980:19 ang. bankkontorsanmälan 8. Cirk.-skriv. 1981:5 ang. bankkontorsanmälan

text: om aktier i OTC-bolag

text: 9. Allmänna råd (

text: ) för notering av och handel med aktier i OTC-bolag 10. Allmänna råd (

text: ) med ändring av 1987:14 (ändrat modellavtal)

text: om kapitalsparfonder

text: 11. Cirk.-skriv. 1985:1 ang. förvärv till kapitalsparfonder av värdepapper utfärdade av staten, m.m. ----------------------------

text: ANDERS SAHLÉN Tore Arvidsson

text: POSTADRESS BESÖKSADRESS TELEFON TELEFAX POSTGIROKONTO

text: BOX 7831 REGERINGSGATAN 48, 08-787 80 00 08-24 13 35 1 56 38-0

text: 103 98 STOCKHOLM STOCKHOLM


title: Finansinspektionens föreskrift om upphävande av föreskrifter som utfär dats av f.d. Bankinspektionen i -serien

text: om krediter

text: 1. Föreskrifter (

text: ) ang. jävs- och personalkrediter 2. Föreskrifter (1988:16, B 14) ang. belåning av egna aktier ____________________________

text: ANDERS SAHLÉN Tore Arvidsson

text: 103 98 STOCKHOLM STOCKHOLM


title: Finansinspektionens allmänna råd angående ansökan om tillstånd att bedriva pensionssparrörelse enligt lagen (1993:931) om individuellt pensionssparande

text: Dessa allmänna råd innehåller anvisningar om vilka uppgifter som bör lämnas av ett värdepappersinstitut - d v s företag som fått tillstånd att bedriva värdepappersrörelse enligt lagen (

text: ) om värdepappersrörelse i samband med att institutet ansöker om tillstånd av Finansinspektionen att bedriva pensionssparrörelse.

text: Det material som ett företag ger in till inspektionen i samband med ansökan kommer att utgöra den grund på vilken ett eventuellt tillståndsbeslut baseras. I den mån den angivna grunden ändras efter det att tillstånd har meddelats kan detta komma att innebära att inspektionen finner anledning att ompröva tillståndsbeslutet. Det är således viktigt att Finansinspektionen fortlöpande hålls underrättad om de förändringar som ett pensionssparinstitut avser att vidta i förhållande till vad som har uppgivits i samband med ansökan.

text: 2 KAP ANSÖKNINGSFÖRFARANDET

text: Ansökan med bilagor ges in till Finansinspektionen. En kopia av ansökan med bilagor bör tillställas institutets egna revisorer samt i förekommande fall den av Finansinspektionen förordnade revisorn. Uppgift om huruvida så har skett bör lämnas i samband med att ansökan inlämnas till inspektionen. Ansökan bör följa dessa allmänna råds uppställning avseende rubriksättningen.

text: Till ansökan bör bifogas:

text: - kopia av protokoll från den bolagsstämma eller sparbanksstämma där beslut har fattats om att ändra bolagsordningen eller sparbanksreglementet till att också innefatta pensionssparrörelse,

text: - kopia av bolagsordningen eller sparbanksreglementet i dess nya lydelse,

text: - kopia av protokoll från styrelsemöte vid vilket ansökan har godkänts,

text: - kopia av institutets formulär till pensionssparavtal,

text: - kopia av det informationsmaterial institutet avser att använda sig av gentemot sina kunder i pensionssparrörelsen.

text: - yttrande från den som är ansvarig för internrevisionen inom institutet särskilt såvitt avser de frågor som berörs nedan i 3 kap 7 §.

text: 3 KAP VERKSAMHETSPLAN

text: Till ansökan om tillstånd skall enligt 1 kap 6 § lagen om individuellt pensionssparande fogas en plan för den tilltänkta verksamheten.

text: Verksamhetsplanen bör innehålla uppgifter under de rubriker som nämns i nedanstående paragrafer.

text: Sparformer

text: Värdepappersinstitutet bör i verksamhetsplanen ange vilken eller vilka sparformer institutet avser att tillhandahålla inom ramen för pensionssparrörelsen och hur dessa är tänkta att utformas. I den mån institutet avser att förmedla någon sparform som institutet inte självt tillhandahåller (t ex ett värdepappersbolags förmedling av inlåning till ett bankinstitut, eller förmedling av andelar i värdepappersfond och allemansfond) bör detta särskilt anges och formerna härför beskrivas. I sådana fall bör institutet lämna en noggrann beskrivning av hur förmedlingen kommer att organiseras. Institutet bör också bifoga de avtal som slutits med annat företag i detta hänseende.

text: Organisation, administration mm

text: Av verksamhetsplanen bör framgå pensionssparrörelsens organisatoriska placering inom värdepappersinstitutet. Härvid bör anges vem eller vilka som är närmast ansvariga för pensionsparrörelsens bedrivande och vederbörandes kompetens härför. Vidare bör redogöras för den tilltänkta bemanningen. I detta sammanhang bör bl a redovisas den juridiska expertis institutet har tillgång till för de frågeställningar av juridisk art som kan uppkomma inom pensionssparrörelsen.

text: Institutet bör redogöra för sina rutiner avseende bokföring, registrering och förvaring av fondpapper som är hänförliga till pensionssparrörelsen. Institutet bör härvid särskilt redogöra för vilka rutiner som tillämpas för att avskilja kundernas medel inom pensionssparandet från institutets egna medel, och vilka rutiner som finns för att hindra kontoinnehavaren eller annan från att direkt disponera medlen.

text: Institutet bör också redogöra för de rutiner som kommer att tillämpas i samband med att pensionen skall börja utbetalas.

text: Institutet bör vidare redogöra för de rutiner som kommer att tillämpas vid överflyttning av pensionssparavtal till annat pensionssparinstitut.

text: Av verksamhetsplanen bör framgå vilka rutiner institutet har för redovisning och betalning av avkastningsskatt enligt lagen (

text: ) om avkastningsskatt på pensionsmedel.

text: Aktiekapital och motsvarande, försäkring och ekonomi

text: Av verksamhetsplanen bör framgå vilka överväganden institutet gjort beträffande storleken på aktiekapital, grundfond, garantifond eller liknande, med hänsyn till den planerade utvidgningen av institutets verksamhet.

text: På motsvarande sätt bör framgå institutets överväganden beträffande behov av försäkring för skadeståndsskyldighet avseende pensionssparrörelsen. Ett värdepappersbolag och ett utländskt värdepappersföretag bör i samband härmed visa att den försäkring som har tecknats i enlighet med 5 kap 5 § lagen om värdepappersrörelse omfattar även den tilltänkta pensionssparrörelsen.

text: Av verksamhetsplanen bör vidare framgå hur institutet bedömer att pensionssparrörelsens bedrivande kommer att påverka institutets ekonomiska förhållanden.

text: Delverksamhet som uppdras åt annan

text: För det fall institutet avser att uppdra åt ett annat företag att utföra något eller några av de moment som ingår i pensionssparrörelsen bör institutet lämna en noggrann redogörelse för uppdragets omfattning samt de omständigheter som ligger till grund för det avsedda uppdraget. Härvid bör särskilt redogöras för hur kundernas intressen med avseende på bl a sekretess kommer att tillgodoses, liksom för den löpande kontrollen av den verksamhet som för pensionssparinstitutets räkning bedrivs av uppdragstagaren.

text: Pensionssparavtal, informationsmaterial mm

text: Institutet bör närmare kommentera innehållet i det eller de pensionssparavtal institutet avser använda sig av. Om avtalet avviker från ett för branschen gemensamt framtaget avtal bör sådana avvikelser klargöras och motiveras. Kopia av avtalet bör bifogas ansökan till Finansinspektionen.

text: Institutet bör redogöra för det informationsmaterial institutet har för avsikt att använda sig av, liksom för omfattningen av den rådgivning och vägledning institutet kommer att erbjuda sina kunder.

text: Tekniska resurser mm

text: Institutet bör i verksamhetsplanen lämna de uppgifter som anses relevanta när det gäller säkerhet och kontroll i användningen av datorstöd i pensionssparrörelsen.

text: Verksamhetsplanen bör härvid bl a innefatta dels en allmän och dels en ingående teknisk beskrivning av de datasystem institutet avser att använda sig av i pensionssparrörelsen. I detta sammanhang bör bl a dokumenteras systemens förmåga att särskilja de olika sparformerna från varandra samt från sådana sparmedel och andra tillgångar som inte är hänförliga till pensionssparrörelsen. De revisionsmässiga kontrollfunktioner som finns i systemet och som möjliggör att skilda transaktioner och rörelser kan följas bör anges. Ett yttrande i dessa avseenden från den som är ansvarig för internrevisionen inom institutet bör bifogas ansökan.

text: De institut som avser att tillhandahålla sparformen andelar i värdepappersfond och allemansfond bör kunna visa att det fondbolag som förvaltar fonden har administrativa och tekniska resurser att hålla isär pensionssparandet från det vanliga fondsparandet så att en separat redovisning kan ske av de bundna andelar som tillhör pensionssparandet.

text: Kontroll och revision

text: Av verksamhetsplanen bör framgå institutets överväganden och beslutade rutiner avseende löpande kontroll och intern revision av pensionssparrörelsen.

text: _______________________________ Dessa allmänna råd träder i kraft den 15 juli 1993. ANDERS SAHLÉN Anders Backman (Finansmarknadsavdelningen)


title: Finansinspektionens allmänna råd om avgränsning av understödsförenings verksamhet gentemot affärsmässigt driven försäkringsrörelse

text: Enligt

text: 1 § lagen (1972:262)

text: om understödsföreningar får understödsförening inte bedriva affärsmässig försäkringsrörelse. I lagen ges inte någon definition på begreppet affärsmässig försäkringsrörelse utan det har överlämnats åt tillsynsmyndigheten att med ledning av de faktiska förhållandena i varje särskilt fall avgöra om en understödsförenings verksamhet kan betecknas som affärsmässigt driven försäkringsrörelse.

text: Anskaffningsprovision

text: Avser förening att utge ersättning för att förvärva nya medlemmar (anskaffningsprovision) bör, för att föreningen ej skall anses bedriva affärsmässig försäkringsrörelse, vid kapitalförsäkring gälla att ersättning för att förvärva nya medlemmar, beräknad i förhållande till kapitalförsäkringsbeloppet, inte överstiger 1,5 %.

text: Övrigt beträffande förvärvande av nya medlemmar (nya försäkringar)

text: För att förvärva nya medlemmar (nya försäkringar) får understödsförening inte begagna sig av heltidsanställda agenter. Med heltidsanställd skall därvid jämställas den, som har full sysselsättning för föreningens räkning endast under viss eller vissa perioder av året.

text: Anställd hos föreningen får i sin anställning i begränsad omfattning delta i eller själv bedriva anskaffningsarbete. Såsom anskaffningsarbete räknas inte den information om föreningen beträffande medlemskap m m som vid förfrågningar lämnas av anställd hos föreningen. Ersättning för sådan information ingår normalt i den lön eller i det arvode som den anställde uppbär av föreningen.

text: Uppdrag att arbeta för förvärvande av nya medlemmar (eller nya försäkringar) bör endast lämnas åt den, som har den kunskap och erfarenhet som krävs för att uppdraget skall kunna utföras på ett lämpligt sätt.

text: FFFS 1996:1

text: Uppstår tveksamhet i vad mån visst inslag i en förenings verksamhet kan anses innebära affärsmässig drift av försäkringsrörelse bör frågan underställas Finansinspektionen för beslut. Denna författning ersätter dåvarande Försäkringsinspektionens cirkulär 1991:U1. ________________________ Denna författning träder i kraft 1993-02-24. FINANSINSPEKTIONEN

text: Anders Sahlén Arne Brolin (Försäkringsavdelningen)


title: Finansinspektionens föreskrifter om upphävande av dåvarande Bankinspektionens kungörelse (BFFS 1978:2) om tillstånd att förstöra räkenskapsmaterial respektive dåvarande Försäkringsinspektionens anvisningar om tillstånd att förstöra räkenskapsmaterial (cirkulär nr. 333)

text: beslutade den 20 april 1994. I anslutning till Finansinspektionens allmänna råd angående villkor för tillstånd att förstöra räkenskapsmaterial enligt

text: 22 § tredje

text: och

text: fjärde styckena

text: bokföringslagen (1976:125)

text: FFFS 1994:29

text: , beslutas att nedanstående kungörelse respektive cirkulär upphör att gälla vid utgången av maj 1994.

text: 1. Kungörelse (BFFS 1978:2, B:2) om tillstånd att förstöra räkenskapsmaterial. 2. Cirkulär (1978-08-10 nr. 333) om tillstånd att förstöra räkenskapsmaterial.

text: CLAES NORGREN Mats Stenhammar (Redovisningsenheten)


title: Finansinspektionens föreskrift om upphävande av vissa föreskrifter rörande blanketter för inhämtande av uppgifter till inspektionen

text: Claes Norgren Peter Kullgren (Försäkringsmarknadsavdelningen)


title: Finansinspektionens föreskrifter om upphävande av vissa författningar


publisher: Upphävande av bankinspektionen

title: Upphävande av bankinspektionens allmänna råd angående handel med standardiserade optioner och aktieterminer samt vissa rutiner inom aktiehandelsrörelse (BFFS 1988:7)

text: Claes Norgren

text: Mirre Laurell (Värdepappersmarknadsavdelningen)


title: Finansinspektionens föreskrifter om upphävande av vissa författningar rörande försäkringsmäklare

text: Anders Ackebo (Försäkringsmarknadsavdelningen)


title: Upphävande av bankinspektionens allmänna råd till fondkommissionärer m.fl. som avser att ansöka om tillstånd att vara kontoförande institut i det s.k. VPsystemet (BFFS 1989:15)

text: Claes Norgren

text: Inga-Lill Askersjö (Värdepappersmarknadsavdelningen)


title: Finansinspektionens föreskrifter om upphävande av vissa författningar inom Finansinspektionens område

text: FFFS 1966:27

text: 14. Finansinspektionens föreskrifter (

text: FFFS 1995:53

text: ) om kreditinstitutens insändande av handlingar gällande 1995 års bokslut

text: 15. Finansinspektionens föreskrifter (

text: FFFS 1995:61

text: ) om årsbokslut för räkenskapsåret 1995 för filialer till kreditinstitut hemmahörande i ett annat EESland

text: 16. Finansinspektionens föreskrifter (

text: FFFS 1995:63

text: ) om upplysningar om derivatinstrument i kreditinstituts och värdepappersbolags årsredovisning 1995

text: Claes Norgren

text: Hans Schedin


title: Finansinspektionens föreskrifter om upphävande av vissa föreskrifter rörande blanketter för inhämtande av uppgifter till inspektionen

text: Claes Norgren Lennart Gullbjörk (Försäkringsmarknadsavdelningen)


publisher: Försäkringsinspektionen

title: Upphävande av Försäkringsinspektionens allmänna råd angående försäljning av vissa kapitalförsäkringar samt tillägg med förtydligande (BFFS 1989:14 och 16)

text: Claes Norgren Bo Lundgren (Försäkringsmarknadsavdelningen)


title: Finansinspektionens allmänna råd om riktlinjer för hantering av etiska frågor hos institut som står under inspektionens tillsyn

text: Inledning

text: De institut som står under Finansinspektionens tillsyn skall bedriva verksamheten på sådant sätt att allmänhetens förtroende för företaget och den finansiella marknaden upprätthålls och så att verksamheten kan anses sund. En sund utveckling av verksamheten förutsätter bl.a. att instituten bedriver verksamheten på ett etiskt tillfredsställande sätt. Detta förutsätter i sin tur att instituten upprättar riktlinjer på detta område. Etiska frågor kan emellertid hanteras på olika sätt i olika institut och i olika branscher. De allmänna råden är därför generellt utformade och medger alternativa lösningar.

text: För försäkringsmäklare finns också Finansinspektionens allmänna råd (

text: FFFS 1995:52

text: ) angående god försäkringsmäklarsed.

text: För värdepappersinstitut finns också bestämmelser om etiska frågor i

text: 1 kap 7 § lagen (1991:981)

text: om värdepappersrörelse och 1 kap i Finansinspektionens föreskrifter (

text: FFFS 1997:36

text: ) om handel och tjänster på värdepappersmarknaden.

text: Varje institut som står under Finansinspektionens tillsyn bör anta riktlinjer för hantering av etiska frågor för verksamheten. Riktlinjerna bör omfatta de anställdas handlande i situationer, där ett ur etisk synvinkel lämpligt agerande kan vara oklart eller där rättsreglerna på området inte ger tillräcklig vägledning. Institutet kan anta egna riktlinjer eller riktlinjer som utarbetats inom den koncern eller av den branschorganisation som institutet tillhör. Om institutet antar riktlinjer som är utarbetade inom en koncern eller branschorganisation, bör institutet förvissa sig om att riktlinjerna är relevanta och i tillräcklig grad omfattar den verksamhet som bedrivs inom det egna institutet.

text: Riktlinjerna för hanteringen av etiska frågor bör fastställas av styrelsen och dokumenteras på lämpligt sätt.

text: Riktlinjerna bör fortlöpande ses över och vid behov revideras.

text: Riktlinjernas omfattning

text: Sedan år 1996 gäller för värdepappersinstitut i lag införda s.k. uppföranderegler tillämpliga vid verksamhetens bedrivande. Enligt dessa regler skall instituten bl.a. bedriva sin verksamhet på ett ärligt och rättvist sätt, handla med erforderlig skicklighet, omsorg och skyndsamhet, undvika intressekonflikter och, om sådana inträffar, se till att kunderna behandlas rättvist. Dessa lagbestämmelser bör vara vägledande vid hantering av etiska frågor även för övriga institut som står under Finansinspektionens tillsyn.

text: Riktlinjer för hantering av etiska frågor bör omfatta ett instituts alla rörelsegrenar och övriga verksamheter. Riktlinjerna bör vara utformade med utgångspunkt från att verksamheten skall präglas av god affärssed och konsekvent agerande, rättvis behandling av kundintressen vid intressekonflikt, likabehandling med avseende på t.ex. etnisk bakgrund, öppenhet och ärlighet.

text: Riktlinjernas innehåll

text: Riktlinjerna bör behandla väsentliga problemområden, där etiska frågor särskilt kan uppstå såsom ekonomisk rådgivning, kreditgivning, förmedling av kredit, skatterådgivning, marknadsföring m.m.

text: Riktlinjerna bör innehålla handlingsregler, t.ex. ifråga om kreditgivning och tillhandahållande av produkter, som syftar till att säkerställa att verksamheten vid varje tidpunkt bedrivs inom ramen för gällande regelverk och på ett etiskt godtagbart sätt.

text: Av riktlinjerna bör framgå hur instituten undersöker att verksamheten bedrivs i överensstämmelse med handlingsreglerna, särskilt i vad avser förfaranden som skulle kunna ifrågasättas från moralisk, etisk eller juridisk synpunkt.

text: Riktlinjer för de anställdas agerande

text: Av riktlinjer för hantering av etiska frågor bör framgå

text: -praktiska anvisningar för hur de anställda skall agera i vissa situationer i etiska frågor och till vem de skall vända sig i tveksamma situationer, närmaste chef eller den person som har utsetts till rådgivare i etiska frågor inom institutet,

text: -hur hanteringen av egna eller närståendes värdepappers- och valutaaffärer, gåvor och andra förmåner, uppdrag utom tjänsten m.m. skall skötas.

text: Uppföljning, kontroll och rapportering

text: Uppföljning av efterlevnaden av riktlinjer för hantering av etiska frågor bör ske inom ramen för den interna granskning som sker av institutets interna kontroll i enlighet med styrelsens anvisningar.

text: Det bör inom institutet upprättas rapporteringsrutiner som säkerställer att styrelsen utan dröjsmål får information om principiella eller övriga viktiga etiska frågor som rör verksamheten och de anställdas agerande.

text: Intern information och utbildning

text: Institutet bör säkerställa att de anställda fortlöpande får information och utbildning rörande etiska frågor.

text: Laghänvisningar

text: Utgångspunkten för de allmänna råden är de krav på sundhet i verksamheten som finns i följande lagrum:

text: 7 kap. 3 § bankrörelselagen (1987:617)

text: 19 kap. 1 § försäkringsrörelselagen (1982:713)

text: 1 kap. 4 §

text: och

text: 5 kap. 4 §

text: lagen (

text: ) om kreditmarknadsbolag,

text: 2 kap. 1 §

text: 7 kap. 1 §

text: 8 kap. 1 §

text: och

text: 11 kap. 3 §

text: lagen (

text: ) om börs- och clearingverksamhet,

text: 40 § lagen (1990:1114)

text: om värdepappersfonder,

text: 1 kap. 7 §

text: och

text: 6 kap. 4 §

text: lagen (

text: ) om värdepappersrörelse samt

text: 4 § lagen (1972:262)

text: om understödsföreningar.

text: Dessa allmänna råd träder ikraft den 1 januari 1999, då Finansinspektionens allmänna råd (

text: FFFS 1995:40

text: ) om riktlinjer i etiska frågor hos företag under inspektionens tillsyn skall upphöra att gälla.

text: Claes Norgren

text: Johan Altersten


text: Claes Norgren Johan Altersten


title: Föreskrifter om upphävande av Finansinspektionens föreskrifter (FFFS 1995:11) om svenska livförsäkringsbolags skyldighet att lämna blanketter för beräkning av premiereserv

text: HANS SCHEDIN

text: Bo Lundgren (Försäkringsmarknadsavdelningen)

text: Föreskrifterna meddelas med stöd av

text: 49 § försäkringsrörelseförordningen (1982:790)


title: Föreskrifter om upphävande av Finansinspektionens föreskrifter (FFFS 1998:1) om skyldighet att redogöra för beräkningarna av de försäkringstekniska avsättningarna

text: CLAES NORGREN

text: Leif Bjärlind (Försäkringsmarknadsavdelningen)

text: Föreskrifterna meddelas med stöd av


title: Finansinspektionens allmänna råd om hantering av marknads- och likviditetsrisker i kreditinstitut och värdepappersbolag

text: För att uppnå effektivitet i riskhanteringen är det viktigt att de kontrollerande funktionerna, i allt väsentligt, är åtskilda från och inte underställda de positionstagande funktionerna eller de personer som är ansvariga för positionstagande funktioner. Denna princip bör gälla ända upp till den verkställande direktören.

text: Om ett institut är moderföretag i en koncern bör moderföretagets styrelse verka för att gemensamma riktlinjer fastställs för hela koncernens riskhantering och att det som sägs i dessa allmänna råd i tillämpliga fall följs av övriga företag inom koncernen. I en koncern kan en gemensam riskkontrollfunktion tillhandahållas av moderbolaget under förutsättning att avrapportering sker till respektive dotterbolags styrelse och verkställande direktör.

text: Definitioner

text: I dessa allmänna råd avses med

text: riskhantering: identifiering, styrning, uppföljning och kontroll av risk samt risktagning,

text: marknadsrisk: ränte-, valutakurs-, aktiekurs- och råvaruprisrisk,

text: ränterisk: räntenettorisk och ränteprisrisk (värdeförändringsrisk),

text: räntenettorisk: risken för att en ändring i ränteläget påverkar räntenetto för skulder och räntebärande tillgångar inklusive ränterelaterade kontrakt utanför balansräkningen,

text: ränteprisrisk: risken för att en ändring i ränteläget påverkar marknadsvärdet av tillgångar, skulder och ränterelaterade kontrakt utanför balansräkningen,

text: likviditetsrisk: risken för att inte kunna infria sina betalningsförpliktelser vid förfallotidpunkten utan att kostnaden för att erhålla betalningsmedel ökar avsevärt,

text: likviditetsrisk i finansiella instrument: risken för att ett finansiellt instrument inte omedelbart kan omsättas i likvida medel utan att förlora i värde,

text: finansiella instrument: vad som anges i 1 kap. 1 § 4 Finansinspektionens föreskrifter och allmänna råd (

text: ) om kapitaltäckning och stora exponeringar, dvs. även finansiella instrument som inte är föremål för handel på en andrahandsmarknad,

text: produkter: finansiella instrument samt andra tjänster som kan ge upphov till marknads- och likviditetsrisker.

text: Identifiering och styrning av marknads- och likviditetsrisker

text: Det är styrelsens ansvar att:

text: - se till att marknads- och likviditetsriskernas omfattning och art i olika delar av verksamheten identifieras, inbegripet de risker som kan uppstå när finansiella instrument/produkter introduceras eller ändras,

text: - fastställa riktlinjer för riskhantering, limiter och mätmetoder, som överensstämmer med institutets affärsstrategi,

text: - se till att institutets riskhantering organiseras med väl definierade ansvars- och arbetsområden på ett sådant sätt att intressekonflikter undviks eller minimeras, med särskild uppmärksamhet på kontrollfunktionernas oberoende ställning samt belöningssystemens utformning,

text: - aktivt och regelbundet utvärdera information om limitutnyttjande, exponering och resultat,

text: - utvärdera institutets hantering av marknads- och likviditetsrisker.

text: Det är den verkställande direktörens ansvar att:

text: - säkerställa överensstämmelse mellan affärsstrategi och risknivå,

text: - säkerställa att riktlinjer och instruktioner för hanteringen av marknads- och likviditetsrisker upprättas och fastställs,

text: - säkerställa att resurser för uppföljning och kontroll av marknads- och likviditetsrisker finns tillgängliga,

text: - fördela ansvar och befogenheter för marknads- och likviditetsrisk, däribland att fördela limiter till verksamhetsområden,

text: - upprätthålla system och standarder för mätning av risk och resultat, rapportering och intern kontroll.

text: Marknadsrisker

text: Skriftliga riktlinjer och instruktioner m.m.

text: För de verksamheter och funktioner där marknadsrisker hanteras bör det på väsentliga områden finnas:

text: - riktlinjer och instruktioner, som omfattar ansvars- och arbetsfördelning, mätmetoder, limiter, uppföljning och rapportering samt en rutin för godkännande av nya eller förändrade finansiella instrument/produkter,

text: - instruktioner för redovisning och värdering av finansiella instrument/produkter som omfattar ansvars- och arbetsfördelningen för värderingsprocessen mellan riskkontroll, finansiell kontroll samt front- och back-office,

text: - limitbrev/fullmakter för exempelvis enskilda handlare eller team omfattande delegerad limit, tillåtna finansiella instrument/produkter och valutor,

text: - instruktioner för handel, omfattande tillåtna motparter, rutiner för hantering av felaffärer m.m.

text: Riktlinjer och instruktioner bör regelbundet ses över och uppdateras för att avspegla verkliga förhållanden, entydigt definiera ansvars- och arbetsområden, samt i tillämpliga fall innehålla regler för kontroll av tillämpningen.

text: Limiter

text: Limiter för marknadsrisker bör finnas sammantaget för institutet och inom de positionstagande enheterna, såsom exempelvis totalt för enheten, för olika handlarbord, produktområden eller för enskilda handlare. Limiterna bör vara konsistenta med de riskmått som tillämpas och utformade för att begränsa omedelbara förluster och/eller ackumulerat över en period t.ex. månad eller år.

text: Beslutsordning för fördelning av limiter bör inbegripa hur, av vem och till vem limitöverdrag rapporteras och dokumenteras, om och på vilka villkor limiter kan omfördelas samt vilka åtgärder som skall vidtas vid överträdelser.

text: Riskmätning och värdering

text: Krav på specifika mätmetoder bör ställas utifrån institutets affärsstrategi samt komplexiteten hos och volymer av finansiella instrument/produkter.

text: Generellt bör mätmetoderna:

text: - omfatta alla marknadsrisker av icke försumbar betydelse för tillgångar, skulder och kontrakt utanför balansräkningen, i tillämpliga fall inklusive basis-, twist- samt optionsrisker,

text: - spegla potentiell variation i värderat (realiserat och orealiserat) resultat samt i räntenetto och därmed kunna utgöra rättvisande underlag vid analys av resultat i förhållande till risk,

text: - vara baserade på accepterade finansiella riskmått och tekniker, samt ha väl dokumenterade antaganden och parametrar,

text: - i institut med omfattande och komplex exponering bestå av ett antal kompletterande mått; både övergripande, som t.ex. Value-at-Risk, och detaljerade, som positioner, gap-analys, känslighetsanalys m.m.

text: Eventuella Value-at-Risk modeller bör utvärderas mot såväl realiserat som förväntat resultat, s.k. back-testing, samt kompletteras med stresstester och scenarioanalyser för analys av extrema marknadsförändringar eller korrelationsmönster m.fl. aspekter som inte beaktas i de grundläggande mätmetoderna.

text: En från positionstagande enheter oberoende marknadsvärdering av finansiella instrument/produkter bör ske på daglig basis för handelslager och i erforderlig omfattning för övrig verksamhet för bl.a. interna kontrolländamål. Värderingen bör baseras på komplett, exakt och uppdaterad information om positioner.

text: Instituten bör överväga i vilken utsträckning det är befogat att infoga prisjusteringar som en del av värderingsprocessen. Detta gäller särskilt för OTC-derivat och i de fall värderingen baseras på prisnoteringar mitt emellan köp- och säljkurs. De justeringar som bör övervägas inkluderar i första hand:

text: - netto stängningskostnad för öppna positioner,

text: - framtida, ej intjänade, kreditmarginaler,

text: - framtida administrativa kostnader.

text: Därutöver bör övervägas prisjusteringar för illikvida marknader och finansiella instrument/produkter, för portföljer med lång löptid och liten omsättning samt för eventuell osäkerhet i värderingsmodeller för nya finansiella instrument/produkter.

text: Uppföljning och rapportering

text: Inom institutet bör det finnas system för uppföljning och rapportering av marknadsrisker i handelslager på daglig basis och i erforderlig omfattning för övrig verksamhet. På central nivå bör exponeringarna, utnyttjandet av limiter och resultatinformation som rapporterats från lokal nivå aggregeras.

text: Rapporteringen till styrelse och verkställande direktör bör åtminstone omfatta: - riskexponering och utnyttjande av limiter, - resultatinformation, - resultat av eventuella stresstest och back-testing, - efterlevnad av riktlinjer och instruktioner.

text: Riskkontroll

text: Det bör finnas en central funktion för oberoende kontroll av marknadsrisk som är underställd den verkställande direktören eller en ledamot av verkställande ledningen som inte är ansvarig för positionstagande enheter och som förutsätts ha kunskap om finansiella instrument samt metoder för styrning och kontroll av marknadsrisker. Funktionen bör ha tillräckligt med resurser och kunskap om marknadsrisker. Den centrala funktionen för kontroll av marknadsrisk bör ansvara för att: - övervaka implementering av riktlinjer och instruktioner för marknadsrisk i hela institutet, - rapportera till styrelse och verkställande direktör, - dagligen följa upp samt aktivt och förebyggande kontrollera aggregerad marknadsrisk, inklusive identifiering och rapportering av överträdelser, - övervaka effekter av belöningssystem kopplade till risktagande för att därigenom bistå ledningen vid utvärderingen av dessa. Den aktiva och förebyggande kontrollen inbegriper i förekommande fall stresstest, utvärdering (backtesting) av riskmodeller och validering av prismodeller samt utvärdering och översyn av limitstruktur. Den centrala funktionen för kontroll av marknadsrisk bör ha befogenhet att: - uttala sig om handel i nya finansiella instrument/produkter, - föreslå reduktion av limiter.

text: Om ett institut har en lokalt placerad funktion för kontroll av marknadsrisk inom positionstagande enheter bör den rapportera till den centrala funktionen för kontroll av marknadsrisk.

text: Den lokala riskkontrollfunktionens oberoende ställning i förhållande till den lokala positionstagande enheten och dess ledning bör säkerställas. T.ex. bör funktionen inte omfattas av ett bonussystem som är beroende av risknivån inom enheten. I det fall den lokala riskkontrollfunktionen rapporterar till såväl den centrala funktionen för marknadsrisk som till chefen för den lokala positionstagande enheten bör det tydligt framgå i vilka avseenden riskkontrollfunktionen är underställd den centrala funktionen för riskkontroll respektive i vilka avseenden funktionen är underställd den lokala enheten.

text: Chefer i positionstagande enheter

text: Chefer i positionstagande enheter bör vara underställda den verkställande direktören eller en ledamot av verkställande ledningen som inte är ansvarig för riskkontrollfunktionen.

text: Likviditetsrisker

text: En tillräcklig betalningsberedskap kan åstadkommas bl.a. genom att:

text: 1. hålla tillräckligt med omedelbart tillgängliga likvida medel eller realiserbara tillgångar, 2. matcha betalningsströmmar samt upprätthålla en stabil och väl diversifierad upplåningsbas.

text: Riktlinjer och instruktioner för likviditetsrisk som säkerställer att framtida likviditetsbehov bevakas och tillgodoses bör omfatta såväl normal daglig hantering som krissituationer och ge anvisningar om ansvars- och arbetsfördelning, mätmetoder, limiter, uppföljning och rapportering.

text: Riktlinjer och instruktioner bör avse institutet som helhet och i tillämpliga fall lokala enheter samt samordningen dem emellan och bör kommuniceras till hela organisationen.

text: Det bör finnas en beredskapsplan för krishantering som innehåller olika typer av scenarier och stresstester samt konkreta handlingsplaner och alternativ.

text: Limiter

text: Limiter och/eller riktvärden för likviditetsrisk bör i tillämpliga fall omfatta:

text: - miniminivåer för likviditetsreserver,

text: - ackumulerade nettoflöden för olika tidsintervall, med olika antaganden om utflöden för inlåningskonton, för institutet som helhet, i olika valutor och för enskilda enheter,

text: - diversifiering av finansieringskällor.

text: Mätmetoder

text: Krav på specifika mätmetoder bör ställas utifrån institutets affärsstrategi och ställning. Generellt bör mätmetoderna i tillämpliga fall: - omfatta förfalloprofiler, likviditetsreserver och tillgängliga finansieringskällor, - omfatta institutets samtliga åtaganden, såväl i som utanför balansräkningen, - skilja på likviditetsrisker i olika valutor, för samtliga valutor där institutet har åtaganden av betydelse, - i rimlig utsträckning basera förfalloprofilen på en försiktighetsprincip, dvs. att skulder skall återbetalas vid tidigast möjliga förfallodag medan tillgångar kan erhållas först vid senast möjliga förfallodag, - ange specifika antaganden om utflöden för olika typer av inlåningskonton, vid olika scenarier, - ange specifika antaganden för beräkning av tillgängligheten i likviditetsreserven, - utesluta användning av värdepapper utgivna inom den egna koncernen som likviditetsreserv.

text: Uppföljning och rapportering

text: Inom organisationen bör det finnas system för uppföljning och rapportering av likviditetssituationen för den närmaste perioden, t.ex. kommande vecka och månad. Rapporter avseende likviditetsrisker bör regelbundet föredras för styrelse och verkställande direktör. Förutsättningar för riskmätning och olika typer av limiter bör omprövas regelbundet.

text: Oberoende granskning

text: Likviditetshanteringen bör vara föremål för regelbunden och oberoende utvärdering. _______________ Dessa allmänna råd träder i kraft den 1 september 2000.

text: CLAES NORGREN

text: Mats Stenhammar (Kreditmarknadsavdelningen)


title: Föreskrifter om upphävande av vissa författningar inom Finansinspektionens område

text: CLAES NORGREN

text: Hans Schedin

text: Föreskrifterna upphävs med stöd av

text: 49 § försäkringsrörelseförordningen (1982:790)

text: . Föreskrifterna upphävs med stöd av


title: Föreskrifter om upphävande av Finansinspektionens föreskrifter (FFFS 1999:4) om vissa avgifter för kreditinstitut och värdepappersbolag

text: CLAES NORGREN

text: Lars Widlund (Kreditmarknadsavdelningen)

text: Föreskrifterna meddelas med stöd av

text: 4 § andra stycket 11 förordningen (1994:2024)

text: om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag.