title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2001:33) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om 1. ansökan om intagning av växtsorter i den svenska officiella sortlistan av de arter av lantbruks- och köksväxter som anges i bilaga 1 till

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: , 2. teknisk provning och godkännande av dessa växtsorter för intagning i svenska officiella sortlistan, 3. borttagande av dessa växtsorter ur den svenska officiella sortlistan, 4. administration av svenska officiella sortlistan, och 5. upprätthållande av växtsorter publicerade i den officiella svenska sortlistan. För godkännande av bevarande- och amatörsorter gäller även bestämmelserna i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2009:66

text: ) om godkännande av bevarandesorter av lantbruksväxter och om produktion och saluföring av utsäde av sådana sorter, och Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2010:79

text: ) om bevarandesorter och amatörsorter av köksväxter. (

text: SJVFS 2016:16

type: paragraf

text: Grundläggande bestämmelser om växtsorter finns i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: och

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: SJVFS 2016:16

text: Sorter (inavelslinjer och hybrider) som uteslutande är avsedda som komponenter till hybridsorter behöver endast godkännas för intagning i sortlistan, om utsäde av dessa sorter ska saluföras under sin sortbenämning. Jordbruksverket kan besluta om intagning i sortlistan även av sorter av andra arter än de som anges i första stycket. (

text: SJVFS 2016:16

text: Jfr kommissionens genomförandedirektiv

text: (EU) 2019/114

text: av den 24 januari 2019 om ändring av direktiv

text: och

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/53/EG

text: respektive

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/55/EG

text: vad gäller vilka egenskaper som minst ska ingå i undersökningar samt minimikraven för utförandet av undersökningar av vissa sorter av arter av lantbruksväxter och köksväxter, (EUT L23, 25.1.2019, s. 35, Celex 32019L0114). 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2018:13

text: Ansökan

text: En ansökan om intagning i sortlistan ska ges in till Jordbruksverket. För en bevarande- eller amatörsort ska ansökan innehålla de uppgifter som anges i bilaga 3, och för övriga sorter ska ansökan innehålla de uppgifter som anges i bilaga 4. När en ansökan om intagning av en växtsort i sortlistan lämnas in, ska även en sortbenämning föreslås. Om det, för en amatör- eller bevarandesort, finns fler än en sortbenämning för sorten ska detta anges tillsammans med historiska belägg för dessa. Förslaget på sortbenämning får lämnas in efter det att ansökan om intagning av en växtsort lämnats in, under hela den tid då teknisk provning sker. Förslaget på sortbenämning ska då innehålla de uppgifter som anges i bilaga 5. Med ansökan om intagning i sortlistan ska en preliminär sortbeskrivning bifogas. Den preliminära sortbeskrivningen ska göras på frågeformuläret i de i bilaga 1 angivna CPVO-protokollen eller de i bilaga 2 angivna UPOV-riktlinjerna för respektive art. Jordbruksverket beslutar om teknisk provning i enlighet med 4 och 6 §§ i dessa föreskrifter för andra sorter än bevarande- och amatörsorter. Ansökan ska, om Jordbruksverket begär det, åtföljas av ett utsädesprov för kontroll av sortens identitet. Utsädesprovet ska tas ut och hanteras på så sätt som Jordbruksverket beslutar. (

text: SJVFS 2016:16

text: Förutsättningar för godkännande

text: Jordbruksverket fattar beslut om godkännande av en sort för intagning i sortlistan på grundval av resultat från officiell provning enligt 4 och 6 §§, inhämtande av uppgifter om tillstånd för utsläppande på marknaden enligt 9 §, godkännande för användning som livsmedel eller foder enligt 10 § andra stycket samt om sorten har en sortbenämning som efter kungörande kan godkännas av Jordbruksverket i enlighet med 11 §. (

text: SJVFS 2005:88

text: En sort kan godkännas för intagning i sortlistan om: 1. Sorten är särskiljbar, vilket betyder att den, oavsett om det ursprungliga materialet från vilken den framställts uppkommit genom naturligt urval eller genom växtförädlingsarbete, klart går att skilja, med avseende på ett eller flera viktiga kännetecken, från alla andra sorter som är kända inom EES eller Schweiz enligt definitionen i 5 §. Kännetecknen hos en sort ska vara klart identifierbara och möjliga att beskriva noggrant. Om det vid Jordbruksverkets prövning visar sig att två eller flera anmälda sorter inte är särskiljbara från varandra ska den sort, för vilken ansökan först har givits in, ha företräde. 2. Sorten är tillräckligt enhetlig, vilket betyder att de plantor den består av, med mycket få avvikelser, är likartade eller genetiskt identiska vad beträffar alla i sammanhanget väsentliga kännetecken. Hänsyn ska härvid tas till växtarters skilda reproduktionssystem. 3. Sorten är stabil, vilket betyder att den efter upprepad förökning i enlighet med den av förädlaren angivna förökningsmetoden, i fråga om sina väsentliga kännetecken fortsatt överensstämmer med sortbeskrivningen. (

text: SJVFS 2005:88

text: 3 Med EES avses Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, vilket utgörs av Europeiska unionen (EU) och de länder inom Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som undertecknat avtalet om det europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

text: För att en sort ska anses som känd inom EES eller i Schweiz, ska den vid tidpunkten för ingivandet av ansökan om en ny sorts godkännande vara 1. intagen i den gemensamma sortlistan över arter av lantbruksväxter eller i den gemensamma sortlistan över arter av köksväxter, 2. godkänd för certifiering och saluföring i ett EES-land eller i Schweiz men ännu inte intagen i någon av de gemensamma sortlistorna enligt punkt 1, eller 3. godkänd för certifiering i ett annat land utanför EES än Schweiz. En sort ska även anses känd inom EES och Schweiz när en ansökan om godkännande har lämnats in i Sverige, i något annat EES-land eller i Schweiz vid den tidpunkt som anges i första stycket. En sort ska dock inte anses som känd inom EES eller i Schweiz om de i första och andra styckena angivna förutsättningarna inte längre gäller i något EES-land eller i Schweiz, vid den tidpunkt då ett beslut om godkännande av den nya sorten fattas. (

text: SJVFS 2004:24

text: En sort kan godkännas för intagning i sortlistan om den har ett tillfredsställande odlings- och bruksvärde, som grundar sig på resultat som framkommit vid ett tillräckligt antal officiella värdeprovningsförsök under minst två år. Dessa försök ska utföras på ett sådant sätt att minst följande egenskaper hos sorten kan bedömas 1. avkastningsförmåga, 2. resistens mot växtskadegörare, 3. hur sorten reagerar på faktorer i den fysiska miljön, samt 4. kvalitetsegenskaper. De metoder som använts för att bedöma egenskaperna ska anges i samband med redogörelsen för resultaten. En sorts odlings- och bruksvärde ska anses som tillfredsställande om dess egenskaper som helhet, vid en jämförelse med andra sorter som är intagna i sortlistan, visar ett klart framsteg i minst ett bestämt geografiskt område vad gäller odlingen, utnyttjandet av den skördade varan eller av produkter som framställs av den. Vid bedömningen får Jordbruksverket bortse från enstaka mindre goda egenskaper hos sorten om dessa uppvägs av andra överlägsna sådana. Jordbruksverket får vid sin prövning ta hänsyn även till andra provningsresultat som kan tillmätas betydelse vid bedömningen. Intagning i sortlistan får nekas om odlingen av en sort kan medföra hälsofara för människor, djur eller växter. (

text: SJVFS 2005:88

text: För köksväxtsorter utom rotcikoria ska, om upprätthållaren begär det, anges om utsäde av en godkänd sort endast får saluföras som standardutsäde, genom att det i sortlistan anges att det är fråga om en s.k. ”b-sort”. För sådana sorter får resultaten från inofficiella undersökningar och kunskap som erhållits genom praktiska odlingserfarenheter beaktas vid Jordbruksverkets prövning. (

text: SJVFS 2007:36

text: Kravet på prövning av en sorts odlings- och bruksvärde enligt 6 § omfattar inte 1. grässorter som, enligt sökandes försäkran, ska användas för annat ändamål än foder, 2. sorter, vilkas utsäde är avsett att saluföras endast a) i Schweiz eller i ett annat EES-land än Sverige, och detta land har godkänt sorten såvitt avser dess odlings- och bruksvärde, eller b) i ett annat land utanför EES än Schweiz,

text: 3. sorter (inavelslinjer och hybrider) som uteslutande är avsedda som komponenter till hybridsorter som uppfyller de krav som anges i 4 §, 4. sorter av köksväxtarter, med undantag av rotcikoria, samt 5. sorter av arter som avses i 1 b §. (

text: SJVFS 2016:16

text: En sort, som är eller innehåller en sådan genetiskt modifierad organism som avses i

text: 13 kap. 4 § miljöbalken

text: , får endast godkännas för intagning i sortlistan under förutsättning att ett tillstånd för utsläppande på marknaden finns enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken

text: eller att ett godkännande för utsläppande på marknaden finns som uppfyller kraven om ömsesidigt erkännande enligt

text: 3 kap. 43 § förordningen (2002:1086)

text: om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön. För provning i Sverige enligt 4 och 6 §§ av en sådan sort som avses i första stycket fordras tillstånd för avsiktlig utsättning enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken

text: . Uppgift om att en sort som tagits in i sortlistan är genetiskt modifierad ska framgå av sortlistan. (

text: SJVFS 2004:24

text: Om en sort ska användas i livsmedel eller foder enligt definitionerna i artiklarna

text: och

text: i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet , får sorten inte vara skadlig för människors eller djurs hälsa vid avsiktlig konsumtion för att kunna godkännas för intagning i sortlistan. Om material från en sort är avsett att användas i livsmedel som omfattas av

text: artikel 3

text: , eller i foder som omfattas av

text: artikel 15

text: , i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003

text: om genetiskt modifierade livsmedel och foder , ska ett godkännande enligt nämnda förordning finnas för denna användning för att sorten ska kunna godkännas för intagning i sortlistan. (

text: SJVFS 2004:24

text: Jordbruksverket tillämpar vid sin prövning av sortbenämningens lämplighet

text: artikel 63 i rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994

text: om gemenskapens växtförädlarrätt samt

text: kommissionens förordning (EG) nr 637/2009 av den 22 juli 2009

text: om tillämpningsföreskrifter beträffande lämpligheten hos sortbenämningar för arter av lantbruks- och köksväxter . Om en sortbenämning senare skulle befinnas olämplig, kan Jordbruksverket återkalla godkännandet och förelägga upprätthållaren att föreslå en annan benämning för godkännande. Jordbruksverket kan bestämma att den ursprungliga benämningen under en viss tid ska användas som tilläggsnamn. (

text: SJVFS 2009:86

text: Provningens utförande

text: Provningen av en sorts särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet ska utföras av Jordbruksverket eller av en myndighet i ett annat EES-land, Schweiz eller ett tredjeland om provningen enligt Jordbruksverkets beslut kan jämställas med provning som utförs här i landet.

text: EGT L 31, 1.2.2002, s. 1 (Celex 32002R0178). 5 EUT L 268, 18.10.2003, s. 1 (Celex 32003R1829). 6 EGT L 227, 1.9.1994, s. 1 (Celex 31994R2100). 7 EUT L 191, 23.7.2009, s. 10 (Celex 32009R0637).

text: När det gäller sorter av de arter som anges i bilaga 1 ska provningen utföras enligt de provningsriktlinjer för respektive art som utfärdats av förvaltningsrådet för Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO). Provningen av sorter av de arter som anges i bilaga 2 ska utföras enligt de provningsriktlinjer som fastställts av Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV). Samtliga sortegenskaper enligt riktlinjerna i bilaga 1 ska användas, respektive alla egenskaper som märkts med en asterisk (*) i de riktlinjer som anges i bilaga 2, om inte observation av en viss egenskap är omöjlig genom att en annan egenskap uttrycks, eller en viss egenskap inte kommer till uttryck på grund av de miljöförhållanden under vilka provningen utförs. Provningen av sorter av övriga arter ska utföras enligt de riktlinjer som Jordbruksverket fastställer. Provningen av en sorts odlings- och bruksvärde utförs genom Sveriges lantbruksuniversitets försorg. Provningen kan kortas i de fall ett officiellt provningsresultat från ett EES-land, Schweiz eller ett tredjeland finns och då detta resultat enligt Jordbruksverket kan jämställas med provning som utförts här i landet. Sökanden ska tillhandahålla utsäde eller förökningsmaterial av en sort som anmälts till provning, i den mängd och av den kvalitet som den provande myndigheten begär. De myndigheter som utför provning enligt första eller fjärde stycket ska årligen informera sökanden om de preliminära provningsresultaten. (

text: SJVFS 2005:88

text: Sortlistan

text: Jordbruksverket kungör beslut om intagning i eller uttagning ur sortlistan, förnyat godkännande för en sort liksom andra ändringar av betydelse. Övriga EES-länder, Europeiska kommissionen och Schweiz ska underrättas om dessa beslut och om ingivna, återkallade och avslagna ansökningar samt om förslag till sortbenämningar. För varje ny sort ska en kort beskrivning av sorten bifogas. Underrättelsen till kommissionen utgör en anmälan till EU:s gemensamma sortlista för arter av lantbruksväxter respektive för arter av köksväxter . (

text: SJVFS 2009:86

text: Jordbruksverket publicerar årligen den officiella svenska sortlistan, som för varje sort ska innehålla 1. sortens benämning, om denna är en kod ska det särskilt framgå 2. namnet på den som är ansvarig för upprätthållandet av sorten och dennes eventuella ombud i landet, 3. tidpunkten för sortens intagning i sortlistan, 4. tidpunkten när sortgodkännandets giltighetstid löper ut, 5. eventuell synonym sortbenämning som används i ett annat EES-land eller i Schweiz, 6. förbehåll som gäller för en sådan sort som avses i 8 § första stycket punkt 2 (exportsort), 7. uppgift om eventuell förlängd period enligt 16 § fjärde stycket för saluföring och certifiering av en sort vars giltighetsperiod löpt ut, samt 8. uppgift om att en sort är genetiskt modifierad.

text: 8 Kommissionen publicerar de gemensamma sortlistorna i Europeiska unionens officiella tidning (EUT).

text: För sorter av raps och rybs ska det framgå om de är dubbellåga (00), dvs. har påvisats producera frö med en högsta glukosinolathalt på 25 µmol/g vid en vattenhalt på 9 %, bestämd i enlighet med EN ISO 9167-1:1995, och högst 2 % erukasyra av det totala innehållet av fettsyra, bestämt i enlighet med EN ISO 5508:1995. För en grässort, som är avsedd för annat ändamål än foder, får det anges i sortlistan om sorten vid officiell provning i Sverige har bedömts ha ett tillfredsställande odlingsoch bruksvärde. (

text: SJVFS 2005:88

text: Jordbruksverket ska för varje godkänd sort sammanställa dokumentation som innehåller en sortbeskrivning och de uppgifter som legat till grund för intagningen i sortlistan. Denna dokumentation ska lämnas till övriga EES-länder, Schweiz och kommissionen om så begärs. Jordbruksverket ska bevara referensprov av godkända sorter för efterkontroll. (

text: SJVFS 2005:88

text: Giltighetstid för sortgodkännande

text: Ett godkännande är giltigt fram till utgången av det tionde kalenderåret efter det år då sorten godkändes för intagning i sortlistan. Ett godkännande kan därefter förnyas med 10 år i taget, under förutsättning att sorten enligt Jordbruksverkets bedömning odlas i tillräcklig omfattning, eller bör bibehållas i syfte att bevara de växtgenetiska resurserna, och att den fortfarande uppfyller kraven på särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet. En ansökan om förnyat godkännande ska ges in till Jordbruksverket senast två år före godkännandetidens utgång. Jordbruksverket ska i sortlistan ange om en ansökan om förnyat godkännande givits in. Skulle ansökan inte vara slutbehandlad vid tioårsperiodens utgång, får Jordbruksverket tillfälligt förlänga godkännandets giltighetstid till dess ett beslut om förnyat godkännande är fattat. Om en sorts giltighet löpt ut utan att förnyelse begärts eller erhållits, eller sortgodkännandet av annan anledning återkallats, ska den tas ut ur sortlistan. Certifiering och saluföring av förökningsmaterial av en sort, som godkänts enligt dessa eller tidigare föreskrifter, får dock ske till och med den 30 juni det tredje året efter giltighetens utgång. Om upprätthållaren önskar använda sig av denna möjlighet ska det meddelas till Jordbruksverket, senast innan sortgodkännandets giltighetstid löper ut. Annars kan denna möjlighet inte utnyttjas. En sådan förlängd period ska framgå av sortlistan. (

text: SJVFS 2005:88

text: Övriga bestämmelser

text: Den som är ansvarig för en sorts upprätthållande ska 1. svara för att sorten upprätthålls enligt vedertaget bruk för upprätthållande av sorten, 2. föra och bevara anteckningar om förökning av sorten, att användas för kontroll av upprätthållandet. I anteckningarna ska även ingå uppgifter som omfattar generationerna före basutsäde eller motsvarande kategori, samt 3. på anmodan av Jordbruksverket ta ut och sända in prov av förökningsmaterial för kontroll. Sådant prov kan även tas ut officiellt.

text: Upprätthållande kan ske i ett annat EES-land, Schweiz eller i ett tredjeland vars kontroll av upprätthållande av sorter av ministerrådet har bedömts vara likvärdig med upprätthållande inom EU . (

text: SJVFS 2005:88

text: Jordbruksverket återkallar ett godkännande och tar ut en sort ur sortlistan om 1. det efter provning visar sig att sorten inte längre är särskiljbar, tillräckligt enhetlig eller stabil, eller 2. den som är ansvarig för upprätthållandet av sorten begär det, såvida inte upprätthållandet tillgodoses av någon annan. (

text: SJVFS 2005:88

text: Jordbruksverket får återkalla ett godkännande och ta ut en sort ur sortlistan 1. om bestämmelserna i dessa föreskrifter inte följs, 2. om upprätthållaren trots uppmaning inte ställer nödvändigt förökningsmaterial till förfogande för efterkontroll, 3. om upprätthållaren trots uppmaning inte betalar förfallna avgifter i angiven tid, eller 4. om intagningen i sortlistan skett på oriktiga grunder. (

text: SJVFS 2005:88

text: Bestämmelser om produktion och certifiering av utsäde finns i 1. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:22

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av stråsäd, 2. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:23

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av beta, foder-, olje- och fiberväxter, 3. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:24

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av köksväxter, 4. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2002:49

text: ) om saluföring m.m. av utsäde av icke-vedartade arter av prydnadsväxter, 5. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2016:44

text: ) om saluföring m.m. av förökningsmaterial för fruktplantor och fruktplantor avsedda för fruktproduktion, 6. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:90

text: ) om certifiering m.m. av utsädespotatis, och 7. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:79

text: ) om saluföring m.m. av förökningsmaterial av prydnadsväxter samt av annat föröknings- och plantmaterial av grönsaker än utsäde. (

text: SJVFS 2017:11

text: 9 Se

text: rådets beslut 2005/834/EG av den 8 november 2005

text: om likvärdighet av kontroller i vissa tredjeländer av förfaranden för upprätthållande av sorter och om ändring av beslut

text: (EUT L 312, 29.11.2005, s. 51, Celex 32005D0834).

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 september 2019. 2. För provningar av en sort enligt 12 § av arter som anges i bilaga 1 eller 2 och som har påbörjats före den 1 september 2019 gäller äldre föreskrifter.

text: JAN CEDERVÄRN Anna Pettersson (Växtregelenheten)

text: SJVFS 2018:48

text: Bilaga 1

text: Arter för vilka provningsriktlinjer (”Protocol for Distinctness, Uniformity and Stability Tests”) för respektive art har utfärdats av förvaltningsrådet för Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO). De senaste versionerna av protokollen och frågeformulären som ska användas i samband med ansökan finns tillgängliga på CPVO:s webbplats (www.cpvo.europa.eu).

text: Lantbruksväxter

text: Art Protokoll

text: Bomull TP/88 Durumvete TP/120 Engelskt rajgräs TP/4 Finsvingel, finbladig fårsvingel TP/67 Fodermajs TP/2 Fodervicker TP/32 Fårsvingel TP/67 Hampa TP/276 Havre, rödhavre TP/20 Hybridrajgräs TP/4 Hårdsvingel TP/67 Italienskt rajgräs TP/4 Korn TP/19 Kålrot TP/89 Nakenhavre TP/20 Oljerättika TP/178 Potatis TP/23 Raps TP/36 Ris TP/16 Råg TP/58 Rågvete TP/121 Rödsvingel TP/67 Rörsvingel TP/39 Skuggsvingel TP/67 Sojaböna TP/80 Solros TP/81 Spånadslin, oljelin TP/57 Styvt rajgräs TP/4 Större hårdsvingel TP/67 Vete TP/3 Vitsenap TP/179

text: Westerwoldiskt rajgräs TP/4 Ängsgröe TP/33 Ängssvingel TP/39 Ärt TP/7

text: Köksväxter

text: Art Protokoll

text: Aubergin, äggplanta TP/117 Blekselleri, stjälkselleri TP/82 Blomkål TP/45 Blomsterböna, rosenböna TP/9 Bondböna TP/Broadbean Broccoli TP/151 Brysselkål TP/54 Böna (buskböna, störböna, brun böna) TP/12 Chilipeppar, paprika TP/76 Endiviasallat, Witlof cikoria TP/173 Escarolesallat, friséesallat TP/118 Fänkål TP/183 Grundstammar till gurka TP/311 Grönkål TP/90 Gräslök TP/198 Gurka (slanggurka, druvgurka) TP/61 Jättepumpa inklusive vinterpumpa TP/155 Kardon, kronärtskocka TP/184 Kålrabbi TP/65 Lök (Cepa-gruppen) TP/46 Mangold TP/106 Melon TP/104 Morot, fodermorot TP/49 Persilja TP/136 Piplök TP/161 Pumpa, squash TP/119 Purjolök TP/85 Rabarber TP/62 Rotcikoria TP/172 Rotselleri TP/74 Rädisa, trädgårdsrättika TP/64 Rödbeta inklusive Cheltenhambeta TP/60

text: Rödkål TP/48 Salladskål TP/105 Sallat TP/13 Sallatscikoria, rosensallat TP/154 Savojkål TP/48 Schalottenlök TP/46 Sockermajs, popmajs TP/2 Sparris TP/130 Spenat TP/55 Svartrot TP/116 Tomat TP/44 Tomatgrundstammar TP/294 Vattenmelon TP/142 Vintersallat TP/75 Vitkål TP/48 Vitlök TP/162 Ärt (märgärt, spritärt, sockerärt) TP/7 (

text: SJVFS 2019:48

text: Bilaga 2

text: Arter för vilka provningsriktlinjer (”Test Guidelines”) för respektive art har fastställts av Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV). De senaste versionerna av riktlinjerna och frågeformulären som ska användas i samband med ansökan finns tillgängliga på UPOV:s webbplats (www.upov.int).

text: Lantbruksväxter

text: Art Riktlinjernas nr

text: Alaskagräs TG/180 Blålupin TG/66 Blålusern TG/6 Brunven TG/30 Foderbeta TG/150 Gullupin TG/66 Honungsört TG/319 Humlelusern TG/228 Hundäxing TG/31 Jordnöt TG/93 Klotlusern TG/228 Krypven TG/30 Käringtand TG/193 Mattlusern TG/228 Mellanlusern TG/6 Pigglusern TG/228 Plattlosta TG/180 Rajsvingel TG/243 Rybs TG/185 Rynklusern TG/228 Rödklöver TG/5 Rödven TG/30 Safflor TG/134 Skivlusern TG/228 Snäcklusern TG/228 Sorghum, sudangräs och korsningar TG/122 mellan sorghum och sudangräs Storven TG/30 Tagglusern TG/228 Timotej TG/34 Tornlusern TG/228

text: Turftimotej, vild timotej TG/34 Vallmo TG/166 Vitklöver TG/38 Vitlupin TG/66 Åkerböna TG/8

text: Köksväxter

text: Art Riktlinjernas nr

text: Rova inklusive majrova TG/37 (

text: SJVFS 2019:48

text: 11 Ändringen innebär att sallatscikoria, rosensallat flyttas från bilaga 2 till bilaga 1 och får nytt protokollsnummer.

text: Bilaga 3

text: ANSÖKAN OM INTAGNING AV EN BEVARANDESORT ELLER AMATÖRSORT I SORTLISTAN

text: En ansökan om intagning av en bevarandesort eller amatörsort i sortlistan ska innehålla följande uppgifter:

text: 1. Sökande. a) Namn och adress. b) Organisationsnummer (endast svenska sökande). c) Telefonnummer (om sådant finns). d) Mobilnummer (om sådant finns). e) E-postadress (om sådant finns).

text: 2. Uppgifter om bevarandesorten (om det är aktuellt att ansöka om en bevarandesort). a) Artnamn, vetenskapligt och svenskt. b) Form, vårsådd sort, höstsådd sort, mellanform eller växelform. c) Sortnamn. d) Synonymer (om sådana finns). e) Sortens ursprung (så långt det är känt). f) Uppgift om sorten finns i NordGens genbank eller den Nationella genbanken för vegetativt förökat växtmaterial, och i så fall accessionsnumret. g) Uppgift om utsädets typ (certifikatutsäde eller standardutsäde).

text: 3. Uppgifter om amatörsorten (om det är aktuellt att ansöka om en amatörsort). a) Artnamn, vetenskapligt och svenskt. b) Form, typ eller stam. c) Sortnamn. d) Synonymer (om sådana finns). e) Sortens ursprung (så långt det är känt). f) Uppgift om sortbeskrivning bifogas ansökan.

text: 4. Sortens särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet. a) Uppgift om dokument som upplyser om sortens särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet bifogas ansökan. b) Uppgift om varifrån uppgift om sortens särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet hämtats.

text: 5. Bevarandevärde. Uppgift om varför sorten ska anses som bevarandevärd.

text: 6. Annan information av betydelse. Uppgift om annan dokumentation av betydelse för Jordbruksverkets bedömning bifogas ansökan.

text: 7. Bilagor.

text: Uppgift om annan dokumentation som bifogas ansökan.

text: 8. Fakturering av ansökningsavgift till annan än sökande (endast om det är aktuellt). a) Namn och adress. b) Organisationsnummer. c) Telefonnummer. d) Mobilnummer. e) E-postadress.

text: 9. Underskrift. Den som har rätt att teckna företaget ska datera och skriva under ansökan. (

text: SJVFS 2018:13

text: Bilaga 4

text: ANSÖKAN OM INTAGNING I SORTLISTAN

text: En ansökan om intagning i sortlistan ska innehålla följande uppgifter:

text: 2. Ombud. a) Namn och adress. b) Organisationsnummer (endast svenska sökande). c) Telefonnummer (om sådant finns). d) Mobilnummer (om sådant finns). e) E-postadress (om sådant finns).

text: 3. Uppgifter om sorten. a) Artnamn, vetenskapligt och svenskt (eller engelskt). b) Preliminär sortbeteckning eller förädlingsnummer. c) Förslag till sortbenämning och uppgift om sortbenämningen är ett fantasinamn eller en kod (förslag på sortbenämning kan lämnas in vid ett senare tillfälle under provningsperioden). d) Uppgift om sortbenämningen föreslagits av er i varumärkesansökan eller om den är för er ett registrerat varumärke i Sverige eller annat land. e) Uppgift om ansökan avser godkännande för intagning i sortlistan som lantbruksväxt, gräs för annat ändamål än foder eller köksväxt. För intagning som lantbruksväxt, uppge avsedd användning. f) Uppgift om ansökan om växtförädlarrätt eller intagning i sortlista tidigare lämnats in för sorten i Sverige eller något annat land (eller till CPVO), uppge vilket land eller CPVO och status på ansökan. g) Uppgift om var officiell provning av sortens särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet ska provas eller har provats. h) Uppgift om sorten är en genetiskt modifierad organism enligt definitionen i

text: 13 kap.

text: miljöbalken

text: . Om den är det, ange unik identitetsbeteckning. i) Uppgift om vem som ska ha fakturan för ansökningsavgiften (endast om sökande har ombud).

text: 4. Bilagor (om de inte lämnats in tidigare). a) Uppgift om preliminär sortbeskrivning bifogas ansökan. b) Uppgift om ombudsfullmakt bifogas ansökan (endast om ombud finns).

text: 5. Underskrift. Den som har rätt att teckna företaget ska datera och skriva under ansökan. (

text: SJVFS 2018:13

text: Bilaga 5

text: ANSÖKAN OM SORTBENÄMNING

text: 1. Sökande. a) Namn och adress. b) E-postadress (om sådant finns).

text: 2. Ombud. a) Namn och adress. b) E-postadress (om sådant finns).

text: 3. Uppgift om sorten. a) Uppgift om vilken sort ansökan gäller (journalnummer för tidigare inlämnad ansökan om intagning av växtsort i sortlistan). b) Art. c) Preliminär sortbeteckning eller förädlarnummer. d) Förslag till sortbenämning. e) Uppgift om sortbenämningen har lämnats in i något annat land eller till CPVO, och i så fall vilka länder. Uppgift om sortbenämningen blivit godkänd i något annat land, eller av CPVO, och i så fall vilket land samt datum. f) Uppgift om sortbenämningen föreslagits av er i varumärkesansökan eller om den är för er registrerat varumärke i Sverige eller annat land.

text: 4. Underskrift. Den som har rätt att teckna företaget ska datera och skriva under ansökan. (

text: SJVFS 2016:16


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2010:79) om bevarandesorter och amatörsorter av köksväxter

text: Dessa föreskrifter innehåller regler för godkännande av bevarandesorter respektive amatörsorter av de köksväxtarter som anges i bilaga 1, samt för produktion och saluföring av utsäde av sådana sorter. I Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2001:33

text: ) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan finns det regler för 1. ansökan om intagning av en bevarandesort i den svenska officiella sortlistan, 2. borttagande av en bevarandesort ur den svenska officiella sortlistan, 3. administration av svenska officiella sortlistan, och 4. upprätthållande av växtsorter publicerade i den officiella svenska sortlistan. (

text: SJVFS 2017:12

type: stycke

text: Grundläggande bestämmelser

type: rubrik

text: Grundläggande bestämmelser om utsäde av bevarande- och amatörsorter av köksväxter finns i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: och

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: SJVFS 2016:17

text: Definitioner

text: De termer som används i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: har samma betydelse i dessa föreskrifter.

text: Jfr kommissionens genomförandedirektiv

text: (EU) 2019/114

text: av den 24 januari 2019 om ändring av direktiv

text: och

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/53/EG

text: respektive

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/55/EG

text: vad gäller vilka egenskaper som minst ska ingå i undersökningar samt minimikraven för utförandet av undersökningar av vissa sorter av arter av lantbruksväxter och köksväxter, (EUT L 23, 25.1.2019, s. 35, Celex 32019L0114). 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2018:14

text: I dessa föreskrifter förstås med bevarandesort: en lantsort eller en annan sort, som även kan vara förädlad, som är naturligt anpassad till de lokala och regionala betingelserna i Sverige och som hotas av genetisk utarmning, lantsort: en uppsättning populationer eller kloner av en växtart som är naturligt anpassade till betingelserna i sin region, amatörsort: köksväxtsorter som saknar reellt värde för kommersiell odling men som har utvecklats för att odlas under särskilda omständigheter. En sort ska anses vara utvecklad för att odlas under särskilda omständigheter om den har utvecklats för att odlas under särskilda jordbrukstekniska eller klimatiska förhållanden eller särskilda markförhållanden, genetisk utarmning: gradvis förlust av genetisk mångfald mellan och inom populationer eller sorter av samma art, eller reducering av den genetiska basen för en art till följd av mänskligt agerande eller miljöförändringar, samt ursprungsregion: den region som bevarandesorten traditionellt har odlats i och som den är naturligt anpassad till. Om inte annat specifikt anges för en bevarandesort anses Sverige utgöra ursprungsregionen.

text: GODKÄNNANDE AV SORTER

text: Godkännande av bevarandesorter

text: För att en lantsort eller en annan sort ska kunna godkännas som bevarandesort ska följande villkor vara uppfyllda. 1. En ansökan enligt 2 § i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2001:33

text: ) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan, ska ha lämnats in till Jordbruksverket. 2. Sorten ska ha ett godkänt resultat som särskiljbar, enhetlig och stabil från en officiell provning, eller uppfylla de krav på särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet som framgår av bilaga 2. 3. Sorten ska vara av intresse för bevarandet av de växtgenetiska resurserna, genom att den är bedömd som bevarandevärd i första hand enligt de kriterier för bevarande som har ställts upp inom Programmet för odlad mångfald (POM). 4. Sorten får inte vara intagen i EU:s gemensamma sortlista som annat än bevarandesort. Om sorten tidigare har varit intagen i den gemensamma sortlistan får den inte godkännas som bevarandesort förrän minst två år har passerat sedan den togs ut ur den gemensamma sortlistan eller inte längre fick saluföras. 5. Sorten får inte vara skyddad av nationell växtförädlarrätt eller gemenskapens växtförädlarrätt och inte heller vara föremål för en ansökan om växtförädlarrätt. 6. Sorten ska upprätthållas i sin ursprungsregion.

text: Om Jordbruksverket beslutar att godkänna sorten tas den in i den svenska sortlistan och markeras som en sort vars utsäde antingen har certifierats som ”certifikatutsäde av en bevarandesort” eller kontrollerats som ”standardutsäde av en bevarandesort”. En sådan sort ska införas i EU:s gemensamma sortlista över arter av köksväxter som en ”bevarandesort vars utsäde ska certifieras i enlighet med

text: artikel 10 i kommissionens direktiv 2009/145/EG

text: eller kontrolleras i enlighet med

text: artikel 11 i det direktivet

text: ”. Sorter som endast kan kontrolleras som standardutsäde av en bevarandesort införs i EU:s gemensamma sortlista över arter av köksväxter som en ”bevarandesort vars utsäde ska kontrolleras i enlighet med

text: artikel 11 i kommissionens direktiv 2009/145/EG

text: SJVFS 2016:17

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2016:17

text: Om en sortbenämning inte varit känd före den 25 maj 2000 ska den uppfylla kraven i

text: kommissionens förordning (EG) nr 637/2009 av den 22 juli 2009

text: om tillämpningsföreskrifter beträffande lämpligheten hos sortbenämningar för arter av lantbruks- och köksväxter . Detsamma gäller om sortbenämningen varit känd före 25 maj 2000, men kränker tredje parts äldre rätt som är skyddad enligt

text: artikel 2 i den förordningen

text: Godkännande av amatörsorter

text: För att en amatörsort ska kunna godkännas som sådan ska följande villkor vara uppfyllda. 1. En ansökan enligt 2 § i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2001:33

text: ) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan, ska ha lämnats in till Jordbruksverket. 2. Sorten ska ha ett godkänt resultat som särskiljbar, enhetlig och stabil från en officiell provning, eller uppfylla de krav på särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet som framgår av bilaga 2. 3. Sorten får inte vara intagen i EU:s gemensamma sortlista som annat än amatörsort. Om sorten tidigare har varit intagen i den gemensamma sortlistan får den inte godkännas som amatörsort förrän minst två år har passerat sedan den togs ut ur den gemensamma sortlistan eller inte längre fick saluföras. 4. Sorten får inte vara skyddad av nationell växtförädlarrätt eller gemenskapens växtförädlarrätt och inte heller vara föremål för en ansökan om växtförädlarrätt. Om Jordbruksverket beslutar att godkänna sorten tas den in i den svenska sortlistan och markeras som en amatörsort vars utsäde endast har kontrollerats som ”standardutsäde av en amatörsort”. En sådan sort ska införas i EU:s gemensamma sortlista över arter av köksväxter som en ”amatörsort vars utsäde ska kontrolleras i enlighet med

text: artikel 26 i kommissionens direktiv 2009/145/EG

text: SJVFS 2016:17

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2016:17

text: EUT L 191, 23.7.2009, s.10, Celex 32009R0637.

text: om tillämpningsföreskrifter beträffande lämpligheten hos sortbenämningar för arter av lantbruks- och köksväxter. Detsamma gäller om sortbenämningen varit känd före 25 maj 2000, men kränker tredje parts äldre rätt som är skyddad enligt

text: artikel 2 i den förordningen

text: VILLKOR FÖR PRODUKTION OCH SALUFÖRING AV UTSÄDE

text: Produktion av utsäde av bevarandesorter

text: Utsäde av en bevarandesort får endast produceras i ursprungsregionen.

text: Utsäde som används för vidare uppförökning ska härstamma från utsäde som producerats på så sätt att sorten upprätthålls enligt vedertaget bruk.

text: När den som saluför utsäde av en bevarandesort också producerar utsädet, ska storlek och plats för utsädesodlingen anmälas till Jordbruksverket. Anmälan ska göras senast 14 dagar före produktionssäsongens start så att tillsyn av utsädesodlingen kan genomföras i den utsträckning Jordbruksverket anser nödvändig. Om det på grundval av anmälningarna är sannolikt att de högsta tillåtna arealerna enligt bilaga 1 av en bevarandesort kommer att överskridas, får varje berörd producent endast saluföra den kvantitet som Jordbruksverket tilldelar under respektive produktionssäsong. (

text: SJVFS 2015:28

text: Villkor för saluföring av utsäde av bevarandesorter

text: En bevarandesort måste vara godkänd och intagen på den svenska sortlistan innan utsäde av sorten får saluföras.

text: Genom undantag från Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:24

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av köksväxter kan utsäde av en bevarandesort saluföras som ”certifikatutsäde av en bevarandesort” eller ”kontrollerat standardutsäde av en bevarandesort” utan att ha varit föremål för officiell undersökning. Detta förutsätter att utsädet ändå uppfyller de krav på kvalitet, sundhet och ogräsförekomst som framgår av dessa föreskrifter, bortsett från kravet på minsta sortrenhet. Utsädet ska dock ha godtagbar sortrenhet.

text: Analyser ska göras av att utsädet uppfyller kraven i 14 §. Analyserna ska göras på prov från homogena partier. Analyserna ska utföras i enlighet med de metoder som föreskrivs av International Seed Testing Association (ISTA) förutom i fråga om vad som där rekommenderas i fråga om minsta provvikt. ISTAs rekommendationer i fråga om minsta provvikt framgår av bilaga 1a i

text: SJVFS 1994:24

text: . Reglerna om högsta partivikt för utsäde framgår av Jordbruksverkets föreskrifter (

text: SJVFS 1994:24

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av köksväxter.

text: Utsädet får endast saluföras i förseglade förpackningar. Förpackningarna ska förseglas på ett sådant sätt att de inte kan öppnas utan att förseglingen skadas eller synlig åverkan uppkommer på etiketten eller själva förpackningen. Förpackningarna ska märkas med en leverantörsetikett enligt vad som framgår av bilaga 3 eller med en påtryckt eller påstämplad text med samma information.

text: Utsäde av en bevarandesort får endast saluföras i sin ursprungsregion.

text: Den högsta kvantitet utsäde som får saluföras i Sverige per år av en bevarandesort får inte överstiga den mängd som behövs för att producera köksväxter på det antal hektar som framgår av bilaga 1.

text: Villkor för saluföring av utsäde av amatörsorter

text: En amatörsort behöver inte vara godkänd i Sverige men måste vara godkänd och intagen på EU:s gemensamma sortlista som en amatörsort.

text: SJVFS 1994:24

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av köksväxter kan utsäde av amatörsorter saluföras som ”kontrollerat standardutsäde av en amatörsort” utan officiell undersökning. Detta förutsätter att utsädet ändå uppfyller de krav på kvalitet, sundhet och ogräsförekomst som framgår av dessa föreskrifter, bortsett från kravet på minsta sortrenhet. Utsädet ska dock ha godtagbar sortrenhet.

text: Analyser ska göras av att utsädet uppfyller kraven i 20 §. Analyserna ska utföras i enlighet med de metoder som föreskrivs av International Seed Testing Association (ISTA) förutom i fråga om vad som där rekommenderas i fråga om minsta provvikt. ISTAs rekommendationer i fråga om minsta provvikt framgår av bilaga 1a i

text: SJVFS 1994:24

text: SJVFS 1994:24

text: Den högsta nettovikt per förpackning utsäde som får saluföras i Sverige per år av en amatörsort framgår av bilaga 4.

text: Gemensamma bestämmelser om rapportering, efterkontroller och tillsyn

text: Den som saluför utsäde av en bevarandesort eller en amatörsort ska för varje produktsäsong rapportera sin sålda kvantitet till Jordbruksverket.

text: Jordbruksverket kontrollerar genom stickprovskontroller att kvaliteten på utsäde på marknaden uppfylls.

text: Vid tillsyn över att villkoren för produktion och saluföring följs uppmärksammas särskilt sorten och kvantiteterna samt, i fråga om utsäde av bevarandesorter, platsen för utsädesproduktionen.

text: Övriga bestämmelser

text: Bestämmelser om produktion och certifiering av utsäde finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:24

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av köksväxter. (

text: SJVFS 2016:17

text: Denna författning träder i kraft den 1 september 2019.

text: JAN CEDERVÄRN Anna Pettersson (Växtregelenheten)

text: SJVFS 2019:49

text: Bilaga 1

text: Förteckning över köksväxtarter, tekniska frågeformulär från Gemenskapens växtsortmyndighet (CPVO) eller Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV) i de fall sådana finns, samt den maximala arealen för odling av varje bevarandesort.

text: Gröda / Art Vetenskapligt Frågeformulär Högsta antal

text: (se www.cpvo.europa.eu

text: namn hektar för

text: respektive www.upov.int)

text: produktion av köksväxt per bevarandesort

text: Lök, Allium cepa L. CPVO-TQ 046 Cepa-gruppen = 40 schalottenlök - Cepa-gruppen Aggregatum- - Aggregatum- gruppen = 20 gruppen Piplök Allium fistulosum L. CPVO-TQ 161 10 Purjolök Allium porrum L. CPVO-TQ 085 20 Vitlök Allium sativum L. CPVO-TQ 162 20 Gräslök Allium CPVO-TQ 198 10 schoenoprasum L. Dansk körvel Anthriscus 10 cerefolium (L.) Hoffm. Blekselleri, Apium graveolens CPVO-TQ 082 10 rotselleri L. (Blekselleri), CPVO-TQ 074 (Rotselleri) Sparris Asparagus CPVO-TQ 130 10 officinalis L. Rödbeta Beta vulgaris L. CPVO-TQ 060 20 inklusive (Rödbeta, inklusive Cheltenhambeta, Cheltenhambeta) mangold CPVO-TQ 106 (Mangold) Grönkål, Brassica oleracea CPVO-TQ 090 40 blomkål, L. (Grönkål), broccoli, CPVO-TQ 045 brysselkål, (Blomkål), savojkål, CPVO-TQ 151 vitkål, (Broccoli), rödkål, CPVO-TQ 054 kålrabbi (Brysselkål), CPVO-TQ 048 (Savojkål, Vitkål, Rödkål), CPVO-TQ 065 (Kålrabbi)

text: Rova inklusive Brassica rapa L. UPOV-TG/37 40 majrova och (Majrova) salladskål CPVO-TQ 105 (Salladskål) Chilipeppar, Capsicum annuum CPVO-TQ 076 40 paprika L. Friséesallat, Cichorium endivia CPVO-TQ 118 10 escarolesallat L. Endiviasallat Cichorium intybus CPVO-TQ 173 40 eller witlof- L. (endiviasallat eller cikoria, witlof-cikoria), sallatscikoria, CPVO-TQ 154 rotcikoria (sallatscikoria), CPVO-TQ 172 (rotcikoria) Vattenmelon Citrullus lanatus CPVO-TQ 142 20 (Thunb.) Matsum. et Nakai Melon Cucumis melo L. CPVO-TQ 104 40 Druvgurka, Cucumis sativus L. CPVO-TQ 061 20 slanggurka Jättepumpa Cucurbita maxima CPVO-TQ 155 40 inklusive Duch. vinterpumpa Grundstammar Cucurbita maxima CPVO-TQ 311 20 till gurka Duch. x Cucurbita moschata Duch. Pumpa, squash Cucurbita pepo L. CPVO-TQ 119 20 Kardon, Cynara cardunculus CPVO-TQ 184 40 kronärtskocka L. Fodermorot, Daucus carota L. CPVO-TQ 049 40 morot Fänkål Foeniculum vulgare CPVO-TQ 183 20 Mill. Sallat Lactuca sativa L. CPVO-TQ 013 40 Persilja Petroselinum CPVO-TQ 136 10 crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill Blomsterböna, Phaseolus CPVO-TQ 009 10 rosenböna coccineus L. Buskböna, Phaseolus vulgaris CPVO-TQ 012 40 störböna L. Märgärt, Pisum sativum L. CPVO-TQ 007 40 sockerärt, (partim) spritärt Rädisa, Raphanus sativus L. CPVO-TQ 064 10 trädgårdsrättika

text: Rabarber Rheum CPVO-TQ 62 10 rhabarbarum L. Svartrot Scorzonera CPVO-TQ 116 10 hispanica L. Tomat Solanum CPVO-TQ 044 40 lycopersicum L. Tomat- Solanum CPVO-TQ 294 10 grundstammar lycopersicum L. ×

text: Solanum

text: habrochaites S. Knapp & D.M. Spooner; Solanum

text: lycopersicum L. × Solanum

text: peruvianum (L.) Mill.; Solanum lycopersicum L. ×

text: Solanum

text: cheesmaniae (L. Ridley) Fosberg Aubergin, Solanum melongena CPVO-TQ 117 20 äggplanta L. Spenat Spinacia oleracea CPVO-TQ 055 20 L. Vintersallat Valerianella locusta CPVO-TQ 075 10 (L.) Laterr. Bondböna Vicia faba L. CPVO-TQ 40 (partim) Broadbean/1 Popmajs, Zea mays L. CPVO-TQ 002 10 sockermajs (partim) (

text: SJVFS 2019:49

text: Bilaga 2

text: KRAV FÖR SÄRSKILJBARHET, ENHETLIGHET OCH STABILITET

text: För sorter som saknar en officiell provning av särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet ska följande uppgifter lämnas för att säkerställa identifiering:

text: 1. En beskrivning av sorten enligt de tekniska frågeformulär som anges i bilaga 1 till dessa föreskrifter, så att sortens särskiljbarhet och stabilitet kan bedömas. Saknas sådana formulär ska sorten beskrivas på sådant sätt som Jordbruksverket beslutar.

text: 2. Sortens enhetlighet bedöms utifrån provningsriktlinjerna för respektive art som anges i bilaga 1 respektive bilaga 2 till Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2001:33

text: ) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan. Undantag från riktlinjerna är att, när enhetligheten bestäms, accepteras upp till 10 % plantor av klart avvikande typ i kontrollparceller med normal planttäthet.

text: 3. All information från odlingar och observationer av sorten som har gjorts, även från egen förökning och användning.

text: Bilaga 3

text: MÄRKNINGSKRAV FÖR UTSÄDE AV BEVARANDESORTER

text: 1. Texten "EG:s regler och standarder". 2. Namn och adress på den som ansvarar för märkningen eller personens identifieringsnummer. 3. Förseglingsåret uttryckt på följande sätt: ”förseglad …” (år), eller året för den sista provtagningen för den senaste grobarhetsanalysen, uttryckt på följande sätt: ”provtaget …” (år). 4. Art. 5. Bevarandesortens benämning. 6. Texten ”certifikatutsäde av en bevarandesort” eller ”standardutsäde av en bevarandesort”. 7. Ursprungsregion. 8. Partiets referensnummer som tilldelats av den person som ansvarar för anbringandet av etiketterna. 9. Deklarerad netto- eller bruttovikt eller deklarerade frön. 10. Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, anges typ av kemisk behandling eller tillsats samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten.

text: Märkningskrav för utsäde av amatörsorter

text: 1. Texten "EG:s regler och standarder". 2. Namn och adress på den som ansvarar för märkningen eller personens identifieringsnummer. 3. Förseglingsåret uttryckt på följande sätt: ”förseglad …” (år), eller året för den sista provtagningen för den senaste grobarhetsanalysen, uttryckt på följande sätt: ”provtaget …” (år). 4. Art. 5. Sortens benämning. 6. Texten ”amatörsort”. 7. Partiets referensnummer som tilldelats av den person som ansvarar för anbringandet av etiketterna. 8. Deklarerad netto- eller bruttovikt eller deklarerade frön. 9. Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, anges typ av kemisk behandling eller tillsats samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten.

text: Bilaga 4

text: FÖRTECKNING ÖVER KÖKSVÄXTARTER OCH HÖGSTA NETTOVIKT PER FÖRPACKNING SOM FÅR SALUFÖRAS.

text: Gröda / Art Vetenskapligt namn Högsta nettovikt per förpackning (g)

text: Lök, Allium cepa L. 25 schalottenlök - Cepa-gruppen - Aggregatum-gruppen Piplök Allium fistulosum L. 25 Purjolök Allium porrum L. 25 Vitlök Allium sativum L. 25 Gräslök Allium schoenoprasum L. 5 Dansk körvel Anthriscus cerefolium (L.) 25 Hoffm. Blekselleri, Apium graveolens L. 5 rotselleri Sparris Asparagus officinalis L. 5 Rödbeta inklusive Beta vulgaris L. 25 Cheltenhambeta, mangold Grönkål, Brassica oleracea L. 5 blomkål, broccoli, brysselkål, savojkål, vitkål, rödkål, kålrabbi Rova inklusive majrova Brassica rapa L. 25 och salladskål Chilipeppar, paprika Capsicum annuum L. 5 Friséesallat, Cichorium endivia L. 5 escarolesallat Endiviasallat eller witlof- Cichorium intybus L. 5 cikoria, sallatscikoria, rotcikoria Vattenmelon Citrullus lanatus (Thunb.) 5 Matsum. et Nakai Melon Cucumis melo L. 5 Druvgurka, Cucumis sativus L. 25 slanggurka Jättepumpa inklusive Cucurbita maxima 25 vinterpumpa Duchesne

text: Pumpa, squash Cucurbita pepo L. 25 Kardon, Cynara cardunculus L. 5 kronärtskocka Fodermorot, Daucus carota L. 25 morot Fänkål Foeniculum vulgare Mill. 5 Sallat Lactuca sativa L. 25 Persilja Petroselinum crispum 25 (Mill.) Nyman ex A. W. Hill Blomsterböna, rosenböna Phaseolus coccineus L. 250 Buskböna, Phaseolus vulgaris L. 250 störböna Märgärt, Pisum sativum L. (partim) 250 sockerärt, spritärt Rädisa, Raphanus sativus L. 25 trädgårdsrättika Rabarber Rheum rhabarbarum L. 5 Svartrot Scorzonera hispanica L. 25 Tomat Solanum lycopersicum L. 5 Aubergin, äggplanta Solanum melongena L. 5 Spenat Spinacia oleracea L. 250 Vintersallat Valerianella locusta (L.) 25 Laterr. Bondböna Vicia faba L. (partim) 250 Popmajs, Zea mays L. (partim) 250 sockermajs


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om hållande av strutsfåglar

text: I dessa föreskrifter betyder:

text: Anläggning En eller flera byggnader eller andra utrymmen inom- eller utomhus som är belägna på samma fastighet

text: Hägn Utomhus beläget område som är omgivet av stängsel som hindrar djur från att såväl lämna som komma in på området

text: Kycklingar Strutsfåglar som är sex månader eller yngre

text: Stallavdelning Del av ett stall som är avskilt från andra delar av stallet genom täta väggar

text: Strutsfåglar Fåglar av arterna struts (Struthio camelus), emu (Dromaius novaehollandiae) och nandu (Rhea americana).

text: Anläggning för strutsfåglar får inte uppföras i närheten av flygplats, järnväg, större landsväg eller på annan plats där buller, föroreningar eller andra yttre faktorer innebär påtaglig risk för strutsfåglarnas hälsa.

text: Vildfångade strutsfåglar eller strutsfåglar som kommer från ägg som har lagts av frilevande sådana fåglar får inte hållas i fångenskap.

text: Den som ansvarar för hållande av strutsfåglar ska, med godkänt resultat, ha genomgått en av Jordbruksverket godkänd utbildning i uppfödning och skötsel av sådana fåglar. Utbildningen ska innehålla de ämnen som anges i bilagan till dessa föreskrifter.

text: 2 KAP. TILLSYN

text: Strutsfåglar ska hållas på sådant sätt att tillsynen över dem kan ske utan svårigheter. När det är mörkt ute ska en tillräckligt stark ljuskälla finnas tillgänglig, så att alla fåglar tydligt kan inspekteras. Tillsyn ska ske minst två gånger dagligen. Mycket unga, sjuka eller skadade strutsfåglar och strutsfåglar som beter sig onormalt ska ses till oftare.

text: Automatiska utfodrings- och vattningssystem ska ses till dagligen.

text: 3 KAP. SKÖTSEL

text: Kycklingar ska ges möjlighet att präglas på en föräldragestalt senast andra dagen efter kläckning.

text: Kycklingar äldre än tre dagar ska aktiveras minst fyra gånger dagligen om de inte rör sig tillräckligt. Vid ogynnsamma väderförhållanden ska motionen utföras inomhus.

text: I stallar för strutsfåglar ska golvet förses med lämpligt strömedel senast då fåglarna har uppnått åtta veckors ålder.

text: Strutsfåglar äldre än tre månader ska dagtid ha tillgång till hägn. Vid ogynnsamma väderförhållanden får de dock tillfälligt hållas inomhus. Fåglarna ska hållas inomhus på natten den tid på året som betestillväxt inte sker.

text: Strutsfåglarna ska tränas att reagera på lämplig stimulus så att de kan kallas in och fås att röra sig.

text: Strutsfåglar ska tränas att utnyttja skydd under ogynnsamma väderförhållanden.

text: Strutsfåglar ska hållas på ett sådant sätt att de är tillfredsställande rena.

text: Alla utrymmen och ytor som strutsfåglarna har tillträde till ska hållas fria från föremål och ämnen som kan skada fåglarna.

text: Vid avel ska det finnas tillgång till lämpliga platser för reden.

text: Strutsfåglar får inte hållas ensamma. Sjuka, skadade, utstötta eller mycket aggressiva fåglar får dock tillfälligt hållas ensamma. Strutsfåglar som hålls ensamma ska kunna se och höra andra sådana fåglar om inte en veterinär ordinerar annat.

text: Strutsfåglar får inte bindas annat än efter ordination av en veterinär. Fixering på annat sätt får endast vara tillfällig i samband med hantering. Strutsfåglar får inte fängslas i benen, fjädrarna eller enbart en vinge.

text: Strutsfåglar får inte 1. hållas tillsammans med djurarter som kan överföra smitta eller skada fåglarna, 2. användas som tävlings- eller riddjur, eller 3. infångas med hjälp av läkemedel annat än i extrema fall och under veterinärt ansvar.

text: Strutsfåglar från annan besättning ska befinnas vara kliniskt friska innan de introduceras i den nya besättningen.

text: 4 KAP. HÄGN

text: Marken i hägn för strutsfåglar ska vara väldränerad.

text: Om marken i hägn, på drivvägar eller på annan plats där strutsfåglar hanteras är hal ska den sandas eller göras halkfri på annat sätt.

text: Stängsel ska finnas och ska vara utformat och anordnat på sådant sätt att djur som hålls inom stängslet under normala förhållanden inte skadas. Stängslet ska vara tillräckligt hållfast för att inte skadas av att en strutsfågel rusar in i det och tillräckligt eftergivligt för att inte skada fågeln. Det ska finnas en anordning som gör stängslet

text: synligt för strutsfåglarna. Spetsiga vinklar mellan två angränsande stängselavsnitt får inte förekomma. Stängslet ska hindra djur som kan orsaka skada på strutsfåglarna att komma in till dem. Taggtråd eller elstängsel får inte användas.

text: Stängsel runt ett eller flera hägn samt mellan grupper med könsmogna fåglar ska, med undantag för hörnstolparna, monteras på insidan av stolparna. Den nedre begränsningen på stängsel mellan hägn får vara belägen högst 0,4 m över marken.

text: Höjden på stängsel ska för kycklingar av struts och emu vara minst 1,6 m och för kycklingar av nandu minst 1,5 m. För äldre strutsar ska höjden vara minst 2 m, för äldre emu minst 1,8 m och för äldre nandu minst 1,7 m. Av stängslet ska minst de nedersta 1,5 m vara av nätstruktur.

text: Angränsande hägn för könsmogna strutsfåglar ska vara avskilda från varandra på sådant sätt att aggressiva attacker mellan fåglarna och stressande kontakt mellan avelsgrupper förhindras.

text: Strutsfåglar ska ha tillgång till sandbad.

text: Hanterings-, infångnings- och lastningsanläggning ska finnas.

text: Strutsfåglar ska ha tillgång till ligghall, hydda eller annan byggnad som ger dem skydd mot väder och vind samt torra och rena liggplatser. För strutsfåglar som behöver särskild vård ska det finnas ett närbeläget utrymme som kan värmas upp och där djuren ska kunna hysas individuellt.

text: Varningsskyltar ska placeras på framträdande platser utanför hägn. Av skyltarna ska framgå 1. att strutsfåglarna inte får störas, 2. att föremål inte får kastas in i hägnet, och 3. att fåglarna kan bli stressade av att människor går in i hägnet.

text: 5 KAP. UTRYMME OCH INREDNING M.M.

text: Höjden från underlag till tak får inte vid något tillfälle understiga 3 m för vuxna strutsar respektive 2,5 m för emu och nandu.

text: Öppningen i byggnader för strutsfåglar ska vara så stor att fåglarna kan passera in eller ut utan att skadas. Öppningens bredd får inte understiga 1,5 m och höjden ska för struts vara minst 2,2 m, för emu minst 1,8 m och för nandu minst 1,6 m.

text: Ligghallar för strutsfåglar ska ha tak och minst tre väggar. Fåglarna ska kunna stängas in i ligghallarna.

text: Stallar för strutsfåglar ska vara utformade så att 1. kontakt mellan avelsgrupper under avelsperioden inte orsakar onödig stress och 2. det finns godtagbara förutsättningar att rädda fåglarna vid brand.

text: Golv ska ha en jämn och halkfri yta, vara lätta att rengöra samt vara så utformade att de inte tillfogar strutsfåglarna skador eller inverkar menligt på deras beteende.

text: Utfodrings- och vattningssystem ska vara utformade, dimensionerade och placerade så att de inte innebär någon olycksrisk för strutsfåglarna.

text: Fönster, belysningsanordningar och elektriska ledningar som strutsfåglarna kan nå ska vara försedda med lämpliga skydd.

text: Det ska finnas en godtagbar plan för hur djurskyddet ska upprätthållas vid elavbrott.

text: 6 KAP. STALLKLIMAT

text: I stallar ska strutsfåglarna ha termisk komfort.

text: I värmeisolerade stallar får den relativa luftfuktigheten under vintern bara undantagsvis överstiga 80 procent. I oisolerade stallar får den relativa fuktigheten bara undantagsvis överstiga uteluftens relativa fuktighet med mer än 10 procentenheter.

text: I stallar får strutsfåglar bara tillfälligt utsättas för luftföroreningar som överstiger följande värden. Ammoniak: 10 ppm Koldioxid: 3 000 ppm Organiskt damm: 10 mg/m³

text: Öppningar mellan stallavdelningar ska vara stängda när de inte används.

text: I mekaniskt ventilerade stallar ska det finnas nödventilation.

text: 7 KAP. FÖNSTER OCH BELYSNING

text: Stallar för strutsfåglar får vara försedda med andra ljusinsläpp för dagsljus än fönster.

text: Byggnader, med undantag för ligghallar som bara används under betesperioden, ska vara försedda med artificiellt ljus som inte förorsakar djuren obehag och som medger att tillsyn kan utövas utan svårigheter. Strutsfåglar ska ha en sammanhängande ljusperiod av minst tio timmar per dygn.

text: 8 KAP. BULLER

text: Bullret i stallar får inte ha en sådan nivå och frekvens att det påverkar strutsfåglarnas hälsa menligt. De får bara tillfälligt utsättas för mekaniskt buller överstigande 65 dBA. Fåglarna ska om möjligt skyddas mot plötsligt, kraftigt ljud.

text: 9 KAP. FODER OCH VATTEN

text: Strutsfåglar ska dagligen ges foder av lämplig struktur och storlek. Fodergivan ska garantera en tillräcklig, allsidig och välbalanserad näringstillförsel.

text: Utfodring ska ske på ett sådant sätt att alla strutsfåglarna kan äta samtidigt och på ett lugnt och naturligt sätt.

text: Andra strutsfåglar än kycklingar ska ha tillgång till bete. Under den del av året som bete inte finns ska de förses med grovfoder.

text: Strutsfåglar ska från och med sex dagars ålder ges tillgång till sand eller stenar av passande storlek och mängd för att underlätta matsmältningen.

text: Kycklingar yngre än tre månader ska ha ständig tillgång till foder. Grovfoder ska erbjudas från en veckas ålder.

text: Strutsfåglar ska ha ständig tillgång till dricksvatten om inte en veterinär ordinerar annat. För kycklingar yngre än tre månader är det dock tillåtet att, om det är nödvändigt, tillfälligt och under noggrann övervakning begränsa vattentillgången.

text: 10 KAP. RENHÅLLNING

text: Stallar ska rengöras och utgödslas minst en gång dagligen, om inte systemet för djurhållning är uppbyggt för andra rutiner som ger god hygien. Vid kontinuerlig uppfödning ska stallar eller stallavdelningar rengöras noggrant minst en gång årligen. Vid omgångsuppfödning ska stallar eller stallavdelningar rengöras noggrant före varje insättning av en ny omgång djur.

text: Ströbäddar ska hållas torra och rena. Det strömedel som används ska ha god hygienisk kvalitet.

text: 11 KAP. DRIVNING

text: Strutsfåglar ska drivas i ett lugnt tempo. Elpådrivare får inte användas.

text: 12 KAP. ÖVRIGA BESTÄMMELSER

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2019, då Djurskyddsmyndighetens föreskrifter (

text: DFS 2004:11

text: ) om hållande av strutsfåglar upphör att gälla.

text: CHRISTINA NORDIN Helena Elofsson (Avdelningen för djurskydd och hälsa)

text: Bilaga 1

text: Följande ämnen ska ingå i utbildningen enligt 1 kap. 6 §

text: 1. Strutsfåglars biologi, 2. strutsfåglars beteende, naturligt och i fångenskap, 3. föreskrifter om hållande av strutsfåglar, 4. allmän skötsel av strutsfåglar, 5. utfodring av strutsfåglar, 6. strutsfåglars motionsbehov, 7. strutsfåglars behov av sandbad och vattenbad och sätt att tillgodose detta behov, 8. inhysning av strutsfåglar, miljökrav inklusive skydd och gömställen för att undvika mobbning och oönskade sexuella närmanden mellan strutsfåglar, 9. utformning av stängsel, 10. kriterier för urval av avelsdjur, 11. strutsfåglars reproduktionsbeteende inklusive ägghantering, lagring, inkubation, kläckning och uppfödning av kycklingar yngre än 12 veckor, 12. hygien och desinfektionsmetoder vid hållande av strutsfåglar, 13. hälsokontroller för strutsfåglar, 14. fixering och hantering av strutsfåglar, 15. pålastning respektive avlastning av strutsfåglar från transportfordon, 16. fjäderklippning, 17. beteendestörningar hos strutsfåglar, 18. sjukdomar hos strutsfåglar, 19. hantering, vård och behandling av sjuka strutsfåglar, inklusive medicinering såväl per oralt som genom injektioner, 20. metoder för avlivning av strutsfåglar i nödläge, samt 21. journalföring vid hållande av strutsfåglar.


text: Statens jordbruksverks författningssamling

text: Statens jordbruksverk ISSN 1102-0970

text: 551 82 Jönköping Tfn 036-15 50 00 www.jordbruksverket.se

text: Saknr Y 17:7

text: Utkom från trycket

text: Beslut om ändring i Statens jordbruksverks beslut

text: den 26 juli 2019

text: SJVFS 2019:37

text: ) om skydds- respektive övervakningsområden med avseende på amerikansk yngelröta;

text: beslutat den 26 juli 2019.

text: Statens jordbruksverk förklarar, med stöd av

text: 6 § bisjukdomsförordningen (1974:212)

text: , att bilagorna 3, 30, 36, 37 och 45 till verkets beslut (

text: SJVFS 2019:37

text: ) om skydds- respektive övervakningsområden med avseende på amerikansk yngelröta ska ha följande lydelse.

text: Detta beslut träder i kraft den 26 juli 2019.

text: JENNY ANDERSSON Anders Johansson (Växtregelenheten)

text: För mer detaljer över de enskilda områdena och översiktskarta hänvisas till Jordbruksverkets webb, www.jordbruksverket.se.

text: Bilaga 3: Skydds- respektive övervakningsområden med avseende på amerikansk yngelröta (

text: SJVFS 2019:50

text: 0 5 10 20 km

text: Bilaga 30: Skydds- respektive övervakningsområden med avseende på amerikansk yngelröta (

text: SJVFS 2019:50

text: 0 3,75 7,5 15 km

text: Bilaga 36: Skydds- respektive övervakningsområden med avseende på amerikansk yngelröta (

text: SJVFS 2019:50

text: Skyddsområde Övervakningsområde Kommungräns 0 5 10 20 km

text: Bilaga 37: Skydds- respektive övervakningsområden med avseende på amerikansk yngelröta (

text: SJVFS 2019:50

text: Bilaga 45: Skydds- respektive övervakningsområden med avseende på amerikansk yngelröta (

text: SJVFS 2019:50

text: 0 2 4 8 km

type: foreskrift


text: Statens jordbruksverk ISSN 1102-0970

text: Saknr Y 17:8

text: Utkom från trycket

text: den 7 augusti 2019

text: SJVFS 2019:37

text: beslutat den 7 augusti 2019.

text: 6 § bisjukdomsförordningen (1974:212)

text: , att bilaga 28 till verkets beslut (

text: SJVFS 2019:37

text: Detta beslut träder i kraft den 7 augusti 2019.

text: CARIN BUNNVIK Anders Johansson (Växtregelenheten)

text: Bilaga 28: Skydds- respektive övervakningsområden med avseende på amerikansk yngelröta (

text: SJVFS 2019:51

text: Skyddsområde Övervakningsområde Kommungräns

text: 0 4 8 16 km


text: Statens jordbruksverks författningssamling

text: Statens jordbruksverk ISSN 1102-0970

text: 551 82 Jönköping Tfn 036-15 50 00 www.jordbruksverket.se

text: Saknr Y 17:9

text: Utkom från trycket

text: Beslut om ändring i Statens jordbruksverks beslut

text: den 19 augusti 2019

text: SJVFS 2019:37

text: ) om skydds- respektive övervakningsområden med avseende på amerikansk yngelröta;

text: beslutat den 19 augusti 2019.

text: 6 § bisjukdomsförordningen (1974:212)

text: , att bilagorna 20 och 41 till verkets beslut (

text: SJVFS 2019:37

text: ) om skyddsrespektive övervakningsområden med avseende på amerikansk yngelröta ska ha följande lydelse.

text: Detta beslut träder i kraft den 19 augusti 2019.

text: Bilaga 20: Skydds- respektive övervakningsområde med avseende på amerikansk yngelröta (

text: SJVFS 2019:52

text: Skyddsområde Övervakningsområde Kommungräns 0 2,75 5,5 11 km

text: Bilaga 41: Skydds- respektive övervakningsområde med avseende på amerikansk yngelröta (

text: SJVFS 2019:52

text: Skyddsområde Övervakningsområde Kommungräns 0 2,5 5 10 km


text: Statens jordbruksverk ISSN 1102-0970

text: Saknr Y 17:10

text: Utkom från trycket

text: den 23 augusti 2019

text: SJVFS 2019:37

text: beslutat den 23 augusti 2019.

text: Statens jordbruksverk förklarar, med stöd av

text: 6 § bisjukdomsförordningen (1974:212)

text: , att bilagorna 17, 20, 48 och 49 till verkets beslut (

text: SJVFS 2019:37

text: ) om skydds- respektive övervakningsområden med avseende på amerikansk yngelröta ska ha följande lydelse.

text: Detta beslut träder i kraft den 23 augusti 2019.

text: CARIN BUNNVIK Ingrid Karlsson (Växtregelenheten)

text: För mer detaljer över de enskilda områdena och översiktskarta hänvisas till Jordbruksverkets webb, www.jordbruksverket.se.

text: Bilaga 17: Skydds- respektive övervakningsområden med avseende på amerikansk yngelröta (

text: SJVFS 2019:53

text: Skyddsområde Övervakningsområde Kommungräns 0 3 6 12 km

text: Bilaga 20: Skydds- respektive övervakningsområden med avseende på amerikansk yngelröta (

text: SJVFS 2019:53

text: Bilaga 48: Skydds- respektive övervakningsområden med avseende på amerikansk yngelröta (

text: SJVFS 2019:53

text: 0 0,375 0,75 1,5 km

text: Bilaga 49: Skydds- respektive övervakningsområden med avseende på amerikansk yngelröta (

text: SJVFS 2019:53

text: 0 0,75 1,5 3 km


text: Statens jordbruksverks författningssamling

text: Statens jordbruksverk ISSN 1102-0970

text: 551 82 Jönköping Tfn 036-15 50 00 www.jordbruksverket.se

text: Saknr Y 17:11

text: Utkom från trycket

text: Beslut om ändring i Statens jordbruksverks beslut

text: den 29 augusti 2019

text: SJVFS 2019:37

text: ) om skydds- respektive övervakningsområden med avseende på amerikansk yngelröta;

text: beslutat den 29 augusti 2019.

text: 6 § bisjukdomsförordningen (1974:212)

text: , att bilagorna 2, 9, 20, 34, 36, 48 och 49 till verkets beslut (

text: SJVFS 2019:37

text: Detta beslut träder i kraft den 29 augusti 2019.

text: CARIN BUNNVIK Anders Johansson (Växtregelenheten)

text: Bilaga 2: Skydds- respektive övervakningsområden med avseende på amerikansk yngelröta (

text: SJVFS 2019:54

text: Övervakningsområde Skyddsområde Kommungräns

text: 0 2,5 5 10 km

text: Bilaga 9: Skydds- respektive övervakningsområden med avseende på amerikansk yngelröta (

text: SJVFS 2019:54

text: 0 5 10 20 km

text: SJVFS 2019:54

text: 0 2,25 4,5 9 km

text: Bilaga 34: Skydds- respektive övervakningsområden med avseende på amerikansk yngelröta (

text: SJVFS 2019:54

text: 0 2,5 5 10 km

text: Bilaga 36: Skydds- respektive övervakningsområden med avseende på amerikansk yngelröta (

text: SJVFS 2019:54

text: 0 5 10 20 km

text: SJVFS 2019:54

text: 0 0,5 1 2 km

text: SJVFS 2019:54

text: 0 1,25 2,5 5 km


text: Statens jordbruksverk ISSN 1102-0970

text: Saknr Y 17:12

text: Utkom från trycket

text: den 5 september 2019

text: SJVFS 2019:37

text: beslutat den 5 september 2019.

text: Statens jordbruksverk förklarar, med stöd av

text: 6 § bisjukdomsförordningen (1974:212)

text: , i fråga om verkets beslut (

text: SJVFS 2019:37

text: ) om skydds- respektive övervakningsområden med avseende på amerikansk yngelröta dels att bilaga 46 ska upphöra att gälla, dels att bilagorna 4, 9 och 49 ska ha följande lydelse,

text: Detta beslut träder i kraft den 5 september 2019.

text: CARIN BUNNVIK

text: Anders Johansson (Växtregelenheten)

text: För mer detaljer över de enskilda områdena och översiktskarta hänvisas till Jordbruksverkets webb, www.jordbruksverket.se.

text: Bilaga 4: Skydds- respektive övervakningsområden med avseende på amerikansk yngelröta (

text: SJVFS 2019:55

text: Skyddsområde Övervakningsområde Kommungräns

text: 0 2 4 8 km

text: SJVFS 2019:55

text: 0 5 10 20 km

text: SJVFS 2019:55

text: 0 1,25 2,5 5 km