text: Dessa föreskrifter innehåller vissa bestämmelser om ansökan och utbetalning i fråga om sådant statsbidrag som kan lämnas enligt förordningen (

type: stycke

type: paragraf

text: Ansökan

type: rubrik

text: Hemkommunens ansökan om statsbidrag ska göras till Skolverket senast den 15 april för vårterminen och den 15 oktober för höstterminen det år ansökan avser. Bestämmelser om vad som avses med en persons hemkommun finns i

text: 29 kap. 6 § skollagen (2010:800)

text: Ansökan om statsbidrag får endast lämnas via det digitala system för ansökningar och rekvisitioner som tillhandahålls av Skolverket. Om särskilda skäl föreligger vid ett ansökningstillfälle kan Skolverket besluta om att en huvudman får ansöka på annat sätt.

text: I ansökan om statsbidrag ska hemkommunen redovisa vilka barn och ungdomar som ansökan avser. Bestämmelser om vilka barn och ungdomar som efter ansökan till hemkommunen ska erbjudas utbildning och annan pedagogisk verksamhet enligt

text: skollagen

text: finns i förordningen (

text: ) om utbildning och statsbidrag för vissa barn och ungdomar som inte är folkbokförda i Sverige. I ansökan ska kommunen redovisa sina kostnader för de barn och ung-domar som ansökan avser. De belopp som gäller kostnader för barn och ungdomar vid fristående skolor eller internationella skolor ska reduceras med den ersättning för ingående mervärdesskatt som ingår i beloppen enligt lagen (

text: ) om ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner, landsting, kommunalförbund och samordningsförbund.

text: Utbetalning

text: Skolverket betalar ut statsbidrag två gånger per år, i juni för de kostnader kommunen redovisat för barn och ungdomar för första halvåret och i december för de kostnader kommunen redovisat för barn och ungdomar för andra halvåret samma år.

text: SKOLFS 2007:15

text: ) om statsbidrag för vissa barn och ungdomar som inte är folkbokförda i Sverige. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Hanako Sato

fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets föreskrifter om statsbidrag för vissa barn och ungdomar som inte är folkbokförda i Sverige

text: Dessa föreskrifter innehåller vissa bestämmelser om ansökan och utbe-

text: Ansökan

text: senast den 15 maj för vårterminen och den 15 november för höstterminen det år ansökan avser. Bestämmelser om vad som avses med en persons hemkommun finns i

text: 29 kap. 6 § skollagen (2010:800)

text: Ansökan om statsbidrag ska göras på särskild blankett som Skolverket

text: tillhandahåller. Ansökan ska vara komplett ifylld.

text: ungdomar som ansökan avser. I ansökan får endast redovisas barn och ungdomar som inte är folkbokförda i Sverige och som har ett uppehållstillstånd eller en identitetshandling som är utfärdat av Utrikesdepartementet. I ansökan ska kommunen redovisa sina kostnader för de barn och ungdomar som ansökan avser. De belopp som gäller kostnader för barn och ungdomar vid fristående skolor eller internationella skolor ska reduceras med den ersättning för ingående mervärdesskatt som ingår i beloppen enligt lagen (

text: ) om ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner och landsting.

text: Skolverket betalar ut statsbidrag två gånger per år, i juni för de kost-

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 november 2011. 2. Genom dessa föreskrifter upphävs Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2007:15

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Hanako Sato

text: Ansvarig utgivare: Ulrika Lindén Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20 Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: 2 Elanders Sverige AB, 2011

type: foreskrift


identifier: SKOLFS 2021:9

text: Den läroplan som framgår av bilagan till denna förordning ska gälla för gymnasieskolan.

text: Av

text: 1 kap. 3 a § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: framgår att läroplanen kompletteras av examensmål för gymnasieskolans nationella program och av ämnesplaner. ___________ 1. Denna förordning ska kungöras i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS). 2. Förordningen träder i kraft den 1 november 2011 och tillämpas på utbildning i gymnasieskolan som påbörjats efter den 30 juni 2011. 3. För utbildning i gymnasieskolan och motsvarande utbildning som påbörjats före den 1 juli 2011 ska förordningen (

text: SKOLFS 1994:2

text: ) om 1994 års läroplan för de frivilliga skolformerna fortsätta att tillämpas.

text: På regeringens vägnar

text: JAN BJÖRKLUND Jan Schierbeck (Utbildningsdepartementet)

text: Bilaga

text: 1 Skolans värdegrund och uppgifter

text: Grundläggande värden

text: Skolväsendet vilar på demokratins grund.

text: Skollagen (2010:800)

text: slår fast att utbildningen inom skolväsendet syftar till att elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna, för de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på och för att lagar och andra föreskrifter som gäller i samhället ska följas. Undervisningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Var och en som verkar inom skolan ska också främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö. Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet mellan människor är de värden som utbildningen ska gestalta och förmedla. I överensstämmelse med den etik som förvaltats av kristen tradition och västerländsk humanism sker detta genom individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande. Undervisningen ska vara icke-konfessionell. Skolan ska gestalta och förmedla de värden och rättigheter som uttrycks i Förenta nationernas konvention om barnets rättigheter (barnkonventionen). Utbildningen ska utgå från vad som bedöms vara barnets bästa och eleverna ska få kännedom om sina rättigheter. Skolans uppgift är att låta varje enskild elev finna sin unika egenart och därigenom kunna delta i samhällslivet genom att ge sitt bästa i ansvarig frihet.

text: Förståelse och medmänsklighet

text: Skolan ska främja förståelse för andra människor och förmåga till inlevelse. Utbildningen ska präglas av öppenhet och respekt för människors olikheter. Ingen ska i skolan utsättas för diskriminering som har samband med kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, könsöverskridande identitet eller uttryck, sexuell läggning, ålder eller funktionsnedsättning eller för annan kränkande behandling. Alla tendenser till diskriminering eller kränkande behandling ska aktivt motverkas. Intolerans, förtryck och våld, till exempel rasism, sexism och hedersrelaterat våld och förtryck, ska förebyggas och bemötas med kunskap och aktiva insatser. Det svenska samhällets internationalisering och den växande rörligheten över nationsgränserna ställer höga krav på människors förmåga att leva med och inse de värden som ligger i en kulturell mångfald. Skolan är en social och kulturell mötesplats, som har både en möjlighet och ett ansvar för att stärka denna förmåga hos alla som verkar där. Förtrogenhet med Sveriges kultur och historia samt det svenska språket ska befästas genom undervisningen i många av skolans ämnen. En trygg identitet och medvetenhet om det egna och delaktighet i det gemensamma kulturarvet stärker förmågan att förstå och leva sig in i andras villkor och värderingsgrunder. Skolan ska bidra till att elever får en identitet som kan relateras till inte

text: Saklighet och allsidighet

text: Skolan ska vara öppen för skilda uppfattningar och uppmuntra att de förs fram. Den ska framhålla betydelsen av personliga ställningstaganden och ge möjligheter till sådana. Undervisningen ska vara saklig och allsidig. När värderingar redovisas, ska det alltid klart framgå vem det är som står för dem. Alla som verkar i skolan ska alltid hävda de grundläggande värden som anges i

text: skollagen

text: och i denna läroplan och klart ta avstånd från det som strider mot dem.

text: En likvärdig utbildning

text: Undervisningen ska anpassas till varje elevs förutsättningar och behov.

text: Skollagen

text: föreskriver att utbildningen inom varje skolform ska vara likvärdig, oavsett var i landet den anordnas. Normerna för likvärdigheten anges genom de nationella målen. En likvärdig utbildning innebär inte att undervisningen ska utformas på samma sätt överallt eller att skolans resurser ska fördelas lika. Hänsyn ska tas till elevernas olika förutsättningar, behov och kunskapsnivå. Det finns också olika vägar att nå målen. Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt de elever som av olika anledningar har svårigheter att nå målen för utbildningen. Därför kan undervisningen aldrig utformas lika för alla. Skolan har ett särskilt ansvar för elever med funktionsnedsättning. Skolan ska aktivt och medvetet främja elevernas lika rättigheter och möjligheter oberoende av könstillhörighet. Skolan har också ett ansvar för att synliggöra och motverka könsmönster som begränsar elevernas lärande, val och utveckling. Eleverna ska uppmuntras att utveckla sina förmågor och intressen utan att begränsas av föreställningar om vad som är kvinnligt och manligt. Skolan ska också verka för att eleverna möts och arbetar tillsammans oberoende av könstillhörighet. Oavsett om utbildningen är förlagd till en arbetsplats eller äger rum i skolan ska den präglas av ett jämställdhetsperspektiv.

text: Rättigheter och skyldigheter

text: Det är inte tillräckligt att i undervisningen förmedla kunskap om grundläggande demokratiska värden. Undervisningen ska dessutom bedrivas i demokratiska arbetsformer och utveckla elevernas förmåga och vilja att ta personligt ansvar och aktivt delta i samhällslivet. Elevernas möjligheter att utöva inflytande på utbildningen och att ta ansvar för sina studieresultat förutsätter att skolan klargör utbildningens mål, innehåll och arbetsformer, liksom vilka rättigheter och skyldigheter eleverna har.

text: Gymnasieskolans uppdrag

text: Huvuduppgiften för gymnasieskolan är att förmedla kunskaper och skapa förutsättningar för att eleverna ska tillägna sig och utveckla kunskaper. Utbildningen ska främja elevernas utveckling till ansvarskännande människor, som aktivt deltar i och utvecklar yrkes- och samhällslivet. Den ska bidra till elevernas allsidiga utveckling. Skolan har uppgiften att förmedla och förankra grundläggande värden, främja elevernas lärande och förbereda dem för att arbeta och verka i samhället. Skolan ska förmedla sådana mer beständiga kunskaper som utgör den gemensamma referensramen i samhället och som utgår från grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som alla omfattas av. Eleverna ska också kunna orientera sig och agera i en komplex verklighet med stort informationsflöde, ökad digitalisering och snabb förändringstakt. Deras förmåga att finna, tillägna sig och använda ny kunskap blir därför viktig. Eleverna ska träna sig att tänka kritiskt, att granska information och förhållanden och att inse konsekvenserna av olika alternativ. På så vis närmar sig eleverna ett vetenskapligt sätt att tänka och arbeta. Skolan ska aktivt verka för jämställdhet. Skolan ska därmed gestalta och förmedla lika rättigheter, möjligheter och skyldigheter för kvinnor och män. Genom undervisningen ska eleverna utveckla kunskaper om könsmönster och hur de kan påverka människors livsval och livsvillkor. Skolan ska därigenom bidra till att eleverna utvecklar sin förmåga att kritiskt granska hur normer, värderingar och strukturer kan begränsa kvinnors och mäns makt att forma såväl samhället som sina egna liv. Skolan har ett ansvar för att eleverna återkommande i utbildningen får möta frågor som rör sexualitet, samtycke och relationer. Utbildningen ska därigenom främja alla elevers hälsa och välbefinnande samt stärka deras förutsättningar att göra medvetna och självständiga val. Skolan ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse för egna och andras rättigheter och förmedla betydelsen av att sexualitet och relationer präglas av samtycke. I utbildningen ska maktstrukturer kopplade till kön och hedersrelaterat våld och förtryck kritiskt granskas. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla ett kritiskt förhållningssätt till hur relationer och sexualitet framställs i olika medier och sammanhang, bland annat i pornografi. Genom studierna ska eleverna stärka grunden för det livslånga lärandet. Förändringar i arbetslivet, digitaliseringen och den tekniska utvecklingen, internationaliseringen samt miljöfrågornas komplexitet ställer nya krav på människors kunskaper och sätt att arbeta. Skolan ska stimulera elevernas kreativitet, nyfikenhet och självförtroende samt vilja att pröva och omsätta idéer i handling och att lösa problem. Alla elever ska få utveckla sin förmåga att ta initiativ och ansvar och att arbeta både självständigt och tillsammans med andra. Skolan ska bidra till att alla elever utvecklar kunskaper och förhållningssätt som främjar entreprenörskap, företagande och innovationstänkande vilka ökar elevernas möjligheter till framtida sysselsättning, genom företagande eller anställning. I ett allt mer digitaliserat samhälle ska skolan också bidra till att utveckla elevernas digitala kompetens. Skolan ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse av hur digitaliseringen påverkar individen och samhällets utveckling. Alla elever ska ges möjlighet att utveckla sin förmåga att använda digital teknik. De ska också ges möjlighet att utveckla ett kritiskt och ansvarsfullt förhållningssätt till digital teknik, för att kunna se möjligheter och förstå risker samt för att kunna värdera information. Genom dessa kunskaper och förhållningssätt

text: kopplade till digital kompetens, entreprenörskap och innovationstänkande utvecklar eleverna förmågor som är viktiga i såväl arbets- och samhällslivet som vid vidare studier. Vidare ska skolan utveckla elevernas kommunikativa och sociala kompetens samt uppmärksamma hälso-, livsstils- och konsumentfrågor. Skolan ska även sträva efter att ge eleverna förutsättningar att regelbundet bedriva fysiska aktiviteter. Utvecklingen i yrkeslivet innebär bl.a. att det behövs gränsöverskridanden mellan olika yrkesområden och att krav ställs på medvetenhet om såväl egen som andras kompetens. Detta ställer i sin tur krav på skolans arbetsformer och arbetsorganisation. Det etiska perspektivet är av betydelse för många av de frågor som tas upp i utbildningen. Undervisningen i olika ämnen ska behandla detta perspektiv och ge en grund för och främja elevernas förmåga att göra personliga ställningstaganden och agera ansvarsfullt mot sig själva och andra. Miljöperspektivet i undervisningen ska ge eleverna insikter så att de kan dels själva medverka till att hindra skadlig miljöpåverkan, dels skaffa sig ett personligt förhållningssätt till de övergripande och globala miljöfrågorna. Undervisningen ska belysa hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva och arbeta kan anpassas för att skapa hållbar utveckling. Ett internationellt perspektiv är viktigt för att kunna se den egna verkligheten i ett globalt sammanhang och för att skapa internationell solidaritet. Undervisningen i olika ämnen ska ge eleverna kunskaper om Europeiska unionen och dess betydelse för Sverige samt förbereda eleverna för ett samhälle med allt tätare kontakter över nations- och kulturgränser. Det internationella perspektivet ska också bidra till att utveckla elevernas förståelse för den kulturella mångfalden inom landet. Det historiska perspektivet i undervisningen ska utveckla elevernas förståelse för samtiden och beredskap inför framtiden. Undervisningen ska också utveckla förståelse för kunskapers relativitet och förmåga till dynamiskt tänkande.

text: Kunskaper och lärande

text: Skolans uppdrag att förmedla kunskaper förutsätter en aktiv diskussion om kunskapsbegrepp, om vad som är viktig kunskap i dag och i framtiden och om hur kunskapsutveckling sker. Olika aspekter på kunskap är naturliga utgångspunkter i en sådan diskussion. Kunskap är inget entydigt begrepp. Kunskap kommer till uttryck i olika former – såsom fakta, förståelse, färdighet och förtrogenhet – som förutsätter och samspelar med varandra. Undervisningen får inte ensidigt betona den ena eller den andra kunskapsformen. Elevernas kunskapsutveckling är beroende av om de får möjlighet att se samband. Skolan ska ge eleverna möjligheter att få överblick och sammanhang. Eleverna ska få möjlighet att reflektera över sina erfarenheter och tillämpa sina kunskaper. Skolan kan inte ensam förmedla alla de kunskaper som eleverna kommer att behöva. Det väsentliga är att skolan skapar de bästa samlade förutsättningarna för elevernas bildning, tänkande och kunskapsutveckling. I det sammanhanget ska skolan ta till vara de kunskaper och erfarenheter som finns i det omgivande sam-

text: Varje skolas utveckling

text: Skolan ska sträva efter flexibla lösningar för organisation, ämnesutbud och arbetsformer. Samarbetet med de obligatoriska skolformerna och med universitet och högskolor ska utvecklas liksom samverkan mellan gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan och kommunal vuxenutbildning. Skolan ska eftersträva ett bra samarbete med arbetslivet, vilket är viktigt för all utbildning inom gymnasieskolan men av avgörande betydelse för yrkesutbildningens kvalitet. Skolan ska även samverka med hemmen när det gäller elevernas lärande och utveckling. Den dagliga pedagogiska ledningen av skolan och lärarnas professionella ansvar skapar förutsättningar för att skolan ska utvecklas kvalitativt. Skolans verksamhet måste utvecklas så att den svarar mot de nationella målen. Detta kräver att verksamheten ständigt prövas och att resultaten följs upp och utvärderas samt att olika metoder prövas, utvecklas och utvärderas.

text: 2 Övergripande mål och riktlinjer

text: I de övergripande målen anges de kunskaper samt de normer och värden som alla elever bör ha utvecklat när de lämnar utbildningen. Målen anger inriktningen på utbildningen.

text: 2.1 Kunskaper

text: Mål

text: Det är skolans ansvar att varje elev – på ett nationellt yrkesprogram inom gymnasieskolan ges möjlighet att uppnå dels kraven för en yrkesexamen som innebär att eleven har uppnått en av branschen godtagbar nivå av yrkeskunnande för att vara väl förberedd för yrkeslivet, dels de kunskaper som krävs för grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå, – på ett nationellt högskoleförberedande program inom gymnasieskolan ges möjlighet att uppnå kraven för en högskoleförberedande examen som innebär att eleven har tillräckliga kunskaper för att vara väl förberedd för högskolestudier, – som avslutat ett introduktionsprogram har en plan för och tillräckliga kunskaper för fortsatt utbildning eller uppnår en förberedelse för etablering på arbetsmarknaden, eller

text: – på en vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år inom gymnasieskolan ges möjlighet att uppnå kraven för en gymnasieingenjörsexamen som innebär att eleven har uppnått en av branschen godtagbar nivå av yrkeskunnande för att vara väl förberedd för yrkesverksamhet som gymnasieingenjör. Det är även skolans ansvar att varje elev som har slutfört ett nationellt program eller annan nationellt fastställd utbildning med eget examensmål inom gymnasieskolan eller ett introduktionsprogram i den utsträckning det framgår av elevens individuella studieplan – tillägnar sig goda kunskaper i de ämnen som ingår i elevens studieväg och kan använda dessa kunskaper för vidare studier och i samhällsliv, arbetsliv och vardagsliv, – kan använda sina kunskaper som redskap för att – formulera, analysera och pröva antaganden och lösa problem, – reflektera över sina erfarenheter och sitt eget sätt att lära, – kritiskt granska normer, påståenden och förhållanden, och – lösa praktiska problem och arbetsuppgifter, – kan lära, utforska och arbeta både självständigt och tillsammans med andra och känna tillit till sin egen förmåga, – kan använda såväl digitala som andra verktyg och medier för kunskapssökande, informationsbearbetning, problemlösning, skapande, kommunikation och lärande, – kan använda bibliotek och deras resurser, – kan söka sig till saklitteratur, skönlitteratur och övrigt kulturutbud som en källa till kunskap, självinsikt och glädje, – kan hämta stimulans ur kulturella upplevelser och utveckla känsla för estetiska värden, – har kunskaper inom området sexualitet, samtycke och relationer samt om hedersrelaterat våld och förtryck, – har kunskaper om förutsättningarna för en god hälsa, – har kunskaper om och insikt i centrala delar av det svenska, nordiska och västerländska kulturarvet, – har kunskaper om de mänskliga rättigheterna, – har kunskaper om de nationella minoriteternas (judar, romer, urfolket samerna, sverigefinnar och tornedalingar) kultur, språk, religion och historia, – har kunskaper om samhälls- och arbetsliv, – har förutsättningar för att delta i demokratiska beslutsprocesser i samhälls- och arbetsliv, – har förmåga att kritiskt granska och bedöma det eleven ser, hör och läser för att kunna diskutera och ta ställning i olika livsfrågor och värderingsfrågor, – har kunskaper om internationell samverkan och globala samband och kan bedöma skeenden ur svenskt, nordiskt, europeiskt och globalt perspektiv, och

text: – kan observera och analysera människans samspel med sin omvärld utifrån perspektivet hållbar utveckling.

text: Riktlinjer

text: Alla som arbetar i skolan ska – ge stöd och stimulans till alla elever så att de utvecklas så långt som möjligt, – uppmärksamma och stödja elever som är i behov av extra anpassningar eller särskilt stöd, och – samverka för att göra skolan till en god miljö för utveckling och lärande. Läraren ska – utgå från den enskilda elevens behov, förutsättningar, erfarenheter och tänkande, – stärka varje elevs självförtroende samt vilja och förmåga att lära, – i undervisningen skapa en sådan balans mellan teoretiska och praktiska kunskaper som främjar elevernas lärande, – tydliggöra vilka vetenskapliga grunder, värderingar och perspektiv som kunskaperna vilar på och vägleda eleverna så att de kan ta ställning till hur kunskaper kan användas, – se till att undervisningen till innehåll och upplägg präglas av ett jämställdhetsperspektiv och att eleverna ges möjlighet att mötas och arbeta tillsammans oberoende av könstillhörighet, – synliggöra och med eleverna diskutera hur olika föreställningar om vad som är kvinnligt och manligt kan påverka människors möjligheter och val, – stimulera, handleda och stödja eleven och ge extra anpassningar eller särskilt stöd till elever i svårigheter, – samverka med andra lärare i arbetet med att nå utbildningsmålen, – i undervisningen utnyttja de kunskaper och erfarenheter av arbets- och samhällsliv som eleverna har eller skaffar sig under utbildningens gång, – i undervisningen beakta resultat av utvecklingen inom ämnesområdet och för undervisningen relevant pedagogisk och annan forskning, och – organisera och genomföra arbetet så att eleven – utvecklas efter sina egna förutsättningar och samtidigt stimuleras att använda och utveckla hela sin förmåga, – upplever att kunskap är meningsfull och att den egna kunskapsutvecklingen går framåt, – får möjligheter till ämnesfördjupning, överblick och sammanhang, – får stöd i sin språk- och kommunikationsutveckling, – får använda läroböcker, andra läromedel och andra lärverktyg som behövs för en god kunskapsutveckling i enlighet med utbildningens mål, – successivt får fler och större självständiga uppgifter och ökat eget ansvar, och – får möjligheter att arbeta ämnesövergripande.

text: 2.2 Normer och värden

text: Enligt

text: skollagen

text: ska utbildningen utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Skolan ska aktivt och medvetet påverka och stimulera eleverna att omfatta vårt samhälles gemensamma värderingar och låta dessa komma till uttryck i praktisk vardaglig handling.

text: Mål

text: Skolans mål är att varje elev – kan göra medvetna ställningstaganden grundade på kunskaper om mänskliga rättigheter och grundläggande demokratiska värderingar samt personliga erfarenheter, – respekterar andra människors egenvärde samt deras kroppsliga och personliga integritet, – tar avstånd från att människor utsätts för våld, förtryck, diskriminering och kränkande behandling samt medverkar till att hjälpa människor, – kan samspela i möten med andra människor utifrån respekt för skillnader i livsvillkor, kultur, språk, religion och historia, – kan leva sig in i och förstå andra människors situation och utvecklar en vilja att handla också med deras bästa för ögonen, och – visar respekt för och omsorg om såväl närmiljön som miljön i ett vidare perspektiv.

text: Riktlinjer

text: Alla som arbetar i skolan ska – medverka till att utveckla elevernas känsla för samhörighet, solidaritet och ansvar för människor också utanför den närmaste gruppen, – i arbetet med eleverna verka för solidaritet med eftersatta grupper både i och utanför vårt land, – aktivt främja likabehandling av individer och grupper, – uppmärksamma och vidta nödvändiga åtgärder för att motverka, förebygga och förhindra alla former av diskriminering, trakasserier och kränkande behandling, – visa respekt för den enskilda eleven och ha ett demokratiskt och normmedvetet förhållningssätt, och – i skolans arbete med normer och värden uppmärksamma de möjligheter och risker som den ökande digitaliseringen medför.

text: Läraren ska – klargöra det svenska samhällets grundläggande demokratiska värden och de mänskliga rättigheterna samt med eleverna diskutera konflikter som kan uppstå mellan dessa värden och rättigheter och faktiska händelser,

text: – öppet redovisa och tillsammans med eleverna analysera olika värderingar, uppfattningar och problemställningar samt konsekvenserna av dessa, – klargöra skolans normer och regler och hur dessa är en grund för arbetet, och – tillsammans med eleverna diskutera och utveckla regler för arbetet och samvaron i gruppen.

text: 2.3 Elevernas ansvar och inflytande

text: Enligt

text: skollagen

text: ska eleverna ges inflytande över utbildningen. De ska fortlöpande stimuleras att ta aktiv del i arbetet med att vidareutveckla utbildningen och hållas informerade i frågor som rör dem. Eleverna ska alltid ha möjlighet att ta initiativ till frågor som ska behandlas inom ramen för deras inflytande över utbildningen.

text: Mål

text: Skolans mål är att varje elev – genom egen ansträngning och delaktighet, utifrån sina förutsättningar, tar ansvar för sitt lärande och för att bidra till en god arbetsmiljö, – visar respekt för och hänsyn mot skolans personal och andra elever som en del av det gemensamma ansvaret för arbetsmiljön på skolan, – aktivt utövar inflytande över sin utbildning och det inre arbetet i skolan, – utifrån kunskap om demokratins principer vidareutvecklar sin förmåga att arbeta i demokratiska former, – utvecklar sin vilja att aktivt bidra till en fördjupad demokrati i arbetsliv och samhällsliv, och – stärker sin tilltro till den egna förmågan att själv och tillsammans med andra ta initiativ, ta ansvar och påverka sina villkor.

text: Riktlinjer

text: Alla som arbetar i skolan ska – gemensamt med eleverna ta ansvar för den sociala, kulturella och fysiska skolmiljön. Läraren ska – utgå från att eleverna kan och vill ta ett personligt ansvar för sitt lärande, – svara för att alla elever får ett reellt inflytande på arbetssätt, arbetsformer och innehåll i undervisningen, – verka för att eleverna oberoende av könstillhörighet får ett lika stort inflytande över och utrymme i undervisningen – uppmuntra elever som har svårt att framföra sina synpunkter att göra det, – låta eleverna pröva olika arbetssätt och arbetsformer, och – tillsammans med eleverna planera och utvärdera undervisningen.

text: 2.4 Utbildningsval – arbete och samhällsliv

text: Gymnasieskolan ska nära samverka med de obligatoriska skolformerna, arbetslivet, universiteten och högskolorna samt med samhället i övrigt. Detta krävs för att eleverna ska få en utbildning av hög kvalitet och få underlag för val av ämnen inom utbildningen och för vidare studier eller yrkesverksamhet. Det är särskilt viktigt att skolan samarbetar med arbetslivet om yrkesutbildningen. Genom att arbetslivet fortlöpande förändras när det gäller behovet av kompetens och rekrytering av arbetskraft inom olika områden har studie- och yrkesvägledning i vid mening stor betydelse. Universitet och högskolor, arbetsförmedlingar, näringsliv samt arbetsmarknadens parter och branschorganisationer har därför viktiga roller i informationen till skolan och eleverna.

text: Mål

text: Skolans mål är att varje elev – utvecklar sin självkännedom och förmåga till studieplanering, – medvetet kan ta ställning till fortsatt studie- och yrkesinriktning på grundval av samlade erfarenheter och kunskaper, – ökar sin förmåga att analysera olika valmöjligheter och bedöma vilka konsekvenser dessa kan ha, – har kännedom om arbetslivets villkor, särskilt inom sitt studieområde, samt om möjligheter till fortsatt utbildning, praktik och arbete i Sverige och andra länder, och – är medveten om att alla yrkesområden förändras i takt med teknisk utveckling, förändringar i samhälls- och yrkesliv samt ökad internationell samverkan och därmed förstår behovet av personlig utveckling i yrket.

text: Riktlinjer

text: Personalen ska, efter en av rektorn gjord arbetsfördelning, – bidra med underlag för elevernas val av utbildning och yrke, – informera och vägleda eleverna inför deras val av ämnen, fortsatt utbildning och yrkesverksamhet och motverka sådana begränsningar i valet som grundar sig på föreställningar om kön och på social eller kulturell bakgrund, – i informationen och vägledningen utnyttja de kunskaper som finns hos eleverna, hos skolans personal och i samhället utanför skolan, – i undervisningen utnyttja kunskaper och erfarenheter från arbets- och samhällsliv som eleverna har eller skaffar sig under utbildningens gång, – utveckla kontakter med universitet och högskolor samt med handledare och andra inom arbetslivet som kan bidra till att målen för utbildningen nås, – i utbildningen utnyttja kontakter med det omgivande samhället och dess arbets-, förenings- och kulturliv, och – bidra till att presumtiva elever får information om skolans utbildningar.

text: 2.5 Bedömning och betyg

text: Betyget uttrycker i vilken utsträckning den enskilda eleven har uppfyllt de nationella betygskriterier som finns för varje ämne respektive målen för gymnasiearbetet eller examensarbetet.

text: Mål

text: Skolans mål är att varje elev – tar ansvar för sitt lärande och sina studieresultat, och – kan bedöma sina studieresultat och utvecklingsbehov i förhållande till kraven för utbildningen.

text: Riktlinjer

text: Läraren ska – fortlöpande ge varje elev information om framgångar och utvecklingsbehov i studierna, – samverka med vårdnadshavare och informera om elevernas skolsituation och kunskapsutveckling, och – redovisa för eleverna på vilka grunder betygssättning sker. Läraren ska vid betygssättningen – göra en allsidig bedömning av elevens kunskaper i förhållande till de nationella betygskriterier som finns för respektive ämne, och – beakta även sådana kunskaper som en elev har tillägnat sig på annat sätt än genom den aktuella undervisningen.

text: 2.6 Rektorns ansvar

text: Enligt

text: skollagen

text: ska det pedagogiska arbetet vid en skolenhet ledas och samordnas av en rektor. Rektorn ansvarar för att planera, följa upp, utvärdera och utveckla utbildningen i förhållande till de nationella målen. Som pedagogisk ledare för skolan och som chef för lärarna och övrig personal i skolan har rektorn ansvar för skolans resultat och har, inom givna ramar, ett särskilt ansvar för att – alla elever erbjuds strukturerad undervisning under lärares ledning, – utbildningen utformas så att alla elever ges handledning och får tillgång till och förutsättningar att använda läroböcker, andra läromedel och andra lärverktyg, som behövs för en god kunskapsutveckling i enlighet med utbildningens mål och för att själva kunna söka och utveckla kunskaper, – alla elever får tillgång till och förutsättningar att använda skolbibliotek, – alla lärare får tillgång till de lärarhandledningar som behövs för att ge eleverna en god kunskapsutveckling i enlighet med utbildningens mål, – utbildningen organiseras så att den så långt möjligt anpassas efter elevernas önskemål och val av ämnen och att återvändsgränder i studiegången undviks,

text: – utbildningen präglas av ett jämställdhetsperspektiv och att den organiseras så att den ger utrymme för eleverna att mötas och arbeta tillsammans oberoende av könstillhörighet, – lärarna anpassar undervisningens uppläggning, innehåll och arbetsformer efter elevernas skiftande behov och förutsättningar, – skolans arbetsformer utvecklas så att ett aktivt elevinflytande gynnas, – alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero, – undervisningen, elevhälsan och studie- och yrkesvägledningen utformas så att eleverna får den ledning och stimulans, de extra anpassningar, särskilt stöd samt andra stödåtgärder som de behöver, – eleverna får information inför utbildningens början, får en väl utformad introduktion i utbildningen och i ämnen samt får stöd att formulera mål för sina studier, – skolan i dialog med eleven upprättar en individuell studieplan för varje elev och reviderar den vid behov, – lärare och annan personal får möjligheter till den kompetensutveckling som krävs för att de professionellt ska kunna utföra sina uppgifter och kontinuerligt ges möjlighet att dela med sig av sin kunskap samt att lära av varandra för att utveckla utbildningen, – samverkan mellan lärare kommer till stånd så att eleverna får ett sammanhang i sina studier, samverkan med universiteten och högskolorna samt arbetslivet utanför skolan utvecklas så att eleverna får en kvalitativt god utbildning samt en förberedelse för yrkesverksamhet och fortsatt utbildning, – studie- och yrkesvägledningen organiseras så att eleverna får information om och vägledning inför de olika val som skolan erbjuder och inför val av framtida utbildning och yrke, – skolbibliotekets verksamhet används som en del i undervisningen och för att stärka elevernas språkliga och digitala kompetens, – stimulera till internationella kontakter, samverkan och utbyten i utbildningen, – skolpersonalen får kännedom om de internationella överenskommelser som Sverige har förbundit sig att beakta i utbildningen, – vårdnadshavare får insyn i elevernas skolgång, – kunskapsområdet sexualitet, samtycke och relationer samt kunskaper om hedersrelaterat våld och förtryck behandlas återkommande i utbildningen, – skolans arbete med kunskapsområden, där flera ämnen ska bidra och samordnas så att de utgör en helhet för eleven, och – eleverna får kunskaper om konsument- och trafikfrågor samt riskerna med tobak, alkohol, narkotika och andra droger.

title: Förordning om läroplan för gymnasieskolan

text: Den läroplan som framgår av bilagan till denna förordning ska gälla för

text: gymnasieskolan.

text: Av

text: framgår att läro-

text: SKOLFS 1994:2

text: På regeringens vägnar

text: Bilaga

text: 1 Skolans värdegrund och uppgifter

text: Grundläggande värden

text: Skollagen (2010:800)

text: slår fast att utbildningen inom skolväsendet syftar till att elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Undervisningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Var och en som verkar inom skolan ska också främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö. Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet mellan människor är de värden som utbildningen ska gestalta och förmedla. I överensstämmelse med den etik som förvaltats av kristen tradition och västerländsk humanism sker detta genom individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande. Undervisningen ska vara icke-konfessionell. Skolans uppgift är att låta varje enskild elev finna sin unika egenart och därigenom kunna delta i samhällslivet genom att ge sitt bästa i ansvarig frihet.

text: Förståelse och medmänsklighet

text: Skolan ska främja förståelse för andra människor och förmåga till inlevelse. Ingen ska i skolan utsättas för diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, könsöverskridande identitet eller uttryck, sexuell läggning, ålder eller funktionsnedsättning eller för annan kränkande behandling. Alla tendenser till diskriminering eller kränkande behandling ska aktivt motverkas. Främlingsfientlighet och intolerans måste bemötas med kunskap, öppen diskussion och aktiva insatser. Det svenska samhällets internationalisering och den växande rörligheten över nationsgränserna ställer höga krav på människors förmåga att leva med och inse de värden som ligger i en kulturell mångfald. Skolan är en social och kulturell mötesplats, som har både en möjlighet och ett ansvar för att stärka denna förmåga hos alla som verkar där. Förtrogenhet med Sveriges kultur och historia samt det svenska språket ska befästas genom undervisningen i många av skolans ämnen. En trygg identitet och medvetenhet om det egna och delaktighet i det gemensamma kulturarvet stärker förmågan att förstå och leva sig in i andras villkor och värderingsgrunder. Skolan ska bidra till att elever får en identitet som kan relateras till inte bara det specifikt svenska utan också det nordiska, det europeiska och ytterst det globala. Internationella kontakter och utbildningsutbyte med andra länder ska främjas.

text: Saklighet och allsidighet

text: Skolan ska vara öppen för skilda uppfattningar och uppmuntra att de förs fram. Den ska framhålla betydelsen av personliga ställningstaganden och ge möjligheter till sådana. Undervisningen ska vara saklig och allsidig. När vär- 2 deringar redovisas, ska det alltid klart framgå vem det är som står för dem.

text: Alla som verkar i skolan ska alltid hävda de grundläggande värden som anges i

text: skollagen

text: En likvärdig utbildning

text: Skollagen

text: föreskriver att utbildningen inom varje skolform ska vara likvärdig, oavsett var i landet den anordnas. Normerna för likvärdigheten anges genom de nationella målen. En likvärdig utbildning innebär inte att undervisningen ska utformas på samma sätt överallt eller att skolans resurser ska fördelas lika. Hänsyn ska tas till elevernas olika förutsättningar, behov och kunskapsnivå. Det finns också olika vägar att nå målen. Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt de elever som av olika anledningar har svårigheter att nå målen för utbildningen. Därför kan undervisningen aldrig utformas lika för alla. Skolan har ett särskilt ansvar för elever med funktionsnedsättning. Skolan ska aktivt och medvetet främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter. Eleverna ska uppmuntras att utveckla sina intressen utan fördomar om vad som är kvinnligt och manligt.

text: Rättigheter och skyldigheter

text: Skolans uppdrag

text: Huvuduppgiften för gymnasieskolan är att förmedla kunskaper och skapa förutsättningar för att eleverna ska tillägna sig och utveckla kunskaper. Utbildningen ska främja elevernas utveckling till ansvarskännande människor, som aktivt deltar i och utvecklar yrkes- och samhällslivet. Den ska bidra till elevernas allsidiga utveckling. Skolan har uppgiften att till eleverna överföra värden, förmedla kunskaper och förbereda dem för att arbeta och verka i samhället. Skolan ska förmedla sådana mer beständiga kunskaper som utgör den gemensamma referensramen i samhället och som utgår från grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som alla omfattas av. Eleverna ska också kunna orientera sig i en komplex verklighet med stort informationsflöde och snabb förändringstakt. Deras förmåga att finna, tillägna sig och använda ny kunskap blir därför viktig. Eleverna ska träna sig att tänka kritiskt, att granska fakta och förhållanden och att inse konsekvenserna av olika alternativ. På så vis närmar sig eleverna ett vetenskapligt sätt att tänka och arbeta. Genom studierna ska eleverna stärka grunden för det livslånga lärandet. Förändringar i arbetslivet, ny teknologi, internationaliseringen och miljöfrågornas komplexitet ställer nya krav på människors kunskaper och sätt att

text: arbeta. Skolan ska stimulera elevernas kreativitet, nyfikenhet och självförtroende samt vilja att pröva och omsätta nya idéer i handling och att lösa problem. Eleverna ska i skolan få utveckla sin förmåga att ta initiativ och ansvar och att arbeta både självständigt och tillsammans med andra. Skolan ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper och förhållningssätt som främjar entreprenörskap, företagande och innovationstänkande. Därigenom ökar elevernas möjligheter att kunna starta och driva företag. Entreprenöriella förmågor är värdefulla för arbetslivet, samhällslivet och vidare studier. Vidare ska skolan utveckla elevernas kommunikativa och sociala kompetens samt uppmärksamma hälso-, livsstils- och konsumentfrågor. Skolan ska även sträva efter att ge eleverna förutsättningar att regelbundet bedriva fysiska aktiviteter. Utvecklingen i yrkeslivet innebär bl.a. att det behövs gränsöverskridanden mellan olika yrkesområden och att krav ställs på medvetenhet om såväl egen som andras kompetens. Detta ställer i sin tur krav på skolans arbetsformer och arbetsorganisation. Det etiska perspektivet är av betydelse för många av de frågor som tas upp i utbildningen. Därför ska undervisningen i olika ämnen behandla detta perspektiv och ge en grund för och främja elevernas förmåga till personliga ställningstaganden. Miljöperspektivet i undervisningen ska ge eleverna insikter så att de kan dels själva medverka till att hindra skadlig miljöpåverkan, dels skaffa sig ett personligt förhållningssätt till de övergripande och globala miljöfrågorna. Undervisningen ska belysa hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva och arbeta kan anpassas för att skapa hållbar utveckling. Ett internationellt perspektiv är viktigt för att kunna se den egna verkligheten i ett globalt sammanhang och för att skapa internationell solidaritet. Undervisningen i olika ämnen ska ge eleverna kunskaper om den europeiska unionen och dess betydelse för Sverige samt förbereda eleverna för ett samhälle med allt tätare kontakter över nations- och kulturgränser. Det internationella perspektivet ska också bidra till att utveckla elevernas förståelse för den kulturella mångfalden inom landet. Det historiska perspektivet i undervisningen ska utveckla elevernas förståelse för samtiden och beredskap inför framtiden. Undervisningen ska också utveckla förståelse för kunskapers relativitet och förmåga till dynamiskt tänkande.

text: Kunskaper och lärande

text: Skolans uppdrag att förmedla kunskaper förutsätter en aktiv diskussion om kunskapsbegrepp, om vad som är viktig kunskap i dag och i framtiden och om hur kunskapsutveckling sker. Olika aspekter på kunskap är naturliga utgångspunkter i en sådan diskussion. Kunskap är inget entydigt begrepp. Kunskap kommer till uttryck i olika former – såsom fakta, förståelse, färdighet och förtrogenhet – som förutsätter och samspelar med varandra. Undervisningen får inte ensidigt betona den ena eller den andra kunskapsformen. Elevernas kunskapsutveckling är beroende av om de får möjlighet att se samband. Skolan ska ge eleverna möjligheter att få överblick och sammanhang. Eleverna ska få möjlighet att reflektera över sina erfarenheter och tilllämpa sina kunskaper.

text: Skolan kan inte ensam förmedla alla de kunskaper som eleverna kommer att behöva. Det väsentliga är att skolan skapar de bästa samlade förutsättningarna för elevernas bildning, tänkande och kunskapsutveckling. I det sammanhanget ska skolan ta till vara de kunskaper och erfarenheter som finns i det omgivande samhället och som eleverna har från bl.a. arbetslivet. Den värld som eleven möter i skolan och det arbete som eleven deltar i ska förbereda för livet efter skolan. Varje elev ska få stimulans att växa med uppgifterna och möjlighet att utvecklas efter sina förutsättningar. Varje elev ska möta respekt för sin person och sitt arbete. Eleverna ska bli medvetna om att nya kunskaper och insikter är förutsättningar för personlig utveckling. Detta ska syfta till att grundlägga en positiv inställning till lärande och att återskapa en sådan inställning hos elever med negativa skolerfarenheter. Skolan ska stärka elevernas tro på sig själva och på framtiden.

text: Varje skolas utveckling

text: Skolan ska sträva efter flexibla lösningar för organisation, kursutbud och arbetsformer. Samarbetet med de obligatoriska skolformerna och med universitet och högskolor ska utvecklas liksom samverkan mellan gymnasieskolan och gymnasiesärskolan, särskild utbildning för vuxna, utbildning i svenska för invandrare samt kommunal vuxenutbildning. Skolan ska eftersträva ett bra samarbete med arbetslivet, vilket är viktigt för all utbildning inom gymnasieskolan men av avgörande betydelse för yrkesutbildningens kvalitet. Skolan ska även samverka med hemmen när det gäller elevernas lärande och utveckling. Den dagliga pedagogiska ledningen av skolan och lärarnas professionella ansvar skapar förutsättningar för att skolan ska utvecklas kvalitativt. Skolans verksamhet måste utvecklas så att den svarar mot de nationella målen. Detta kräver att verksamheten ständigt prövas och att resultaten följs upp och utvärderas samt att olika metoder prövas, utvecklas och utvärderas.

text: 2 Övergripande mål och riktlinjer

text: 2.1 Kunskaper

text: Mål

text: Det är skolans ansvar att varje elev • på ett nationellt yrkesprogram inom gymnasieskolan ges möjlighet att uppnå kraven för en yrkesexamen som innebär att eleven har uppnått en av branschen godtagbar nivå av yrkeskunnande för att vara väl förberedd för yrkeslivet, • på ett nationellt högskoleförberedande program inom gymnasieskolan ges möjlighet att uppnå kraven för en högskoleförberedande examen som innebär att eleven har tillräckliga kunskaper för att vara väl förberedd för högskolestudier, eller 5

text: • som avslutat ett introduktionsprogram har en plan för och tillräckliga kunskaper för fortsatt utbildning eller uppnår en förberedelse för etablering på arbetsmarknaden. Det är även skolans ansvar att varje elev som har slutfört ett nationellt program eller annan nationellt fastställd utbildning med eget examensmål inom gymnasieskolan eller ett introduktionsprogram i den utsträckning det framgår av elevens individuella studieplan • tillägnar sig goda kunskaper i de kurser som ingår i elevens studieväg och kan använda dessa kunskaper för vidare studier och i samhällsliv, arbetsliv och vardagsliv, • kan använda sina kunskaper som redskap för att – formulera, analysera och pröva antaganden och lösa problem, – reflektera över sina erfarenheter och sitt eget sätt att lära, – kritiskt granska och värdera påståenden och förhållanden, och – lösa praktiska problem och arbetsuppgifter, • kan lära, utforska och arbeta både självständigt och tillsammans med andra och känna tillit till sin egen förmåga, • kan söka sig till saklitteratur, skönlitteratur och övrigt kulturutbud som en källa till kunskap, självinsikt och glädje, • kan hämta stimulans ur kulturella upplevelser och utveckla känsla för estetiska värden, • har kunskaper om förutsättningarna för en god hälsa, • har kunskaper om och insikt i centrala delar av det svenska, nordiska och västerländska kulturarvet, • har kunskaper om de mänskliga rättigheterna, • har kunskaper om de nationella minoriteternas (judar, romer, urfolket samerna, sverigefinnar och tornedalingar) kultur, språk, religion och historia, • har kunskaper om samhälls- och arbetsliv, • har förutsättningar för att delta i demokratiska beslutsprocesser i samhällsoch arbetsliv, • har förmåga att kritiskt granska och bedöma det han eller hon ser, hör och läser för att kunna diskutera och ta ställning i olika livsfrågor och värderingsfrågor, • har kunskaper om internationell samverkan och globala samband och kan bedöma skeenden ur svenskt, nordiskt, europeiskt och globalt perspektiv, • kan observera och analysera människans samspel med sin omvärld utifrån perspektivet hållbar utveckling, och • kan använda bok- och bibliotekskunskap och modern teknik som ett verktyg för kunskapssökande, kommunikation, skapande och lärande.

text: Riktlinjer

text: Alla som arbetar i skolan ska • ge stöd och stimulans till alla elever så att de utvecklas så långt som möjligt, • uppmärksamma och stödja elever som är i behov av särskilt stöd, och • samverka för att göra skolan till en god miljö för utveckling och lärande. Läraren ska • utgå från den enskilda elevens behov, förutsättningar, erfarenheter och 6 tänk ande,

text: • stärka varje elevs självförtroende samt vilja och förmåga att lära, • i undervisningen skapa en sådan balans mellan teoretiska och praktiska kunskaper som främjar elevernas lärande, • tydliggöra vilka vetenskapliga grunder, värderingar och perspektiv som kunskaperna vilar på och vägleda eleverna så att de kan ta ställning till hur kunskaper kan användas, • se till att undervisningen till innehåll och uppläggning präglas av ett jämställdhetsperspektiv, • stimulera, handleda och stödja eleven och ge särskilt stöd till elever i svårigheter, • samverka med andra lärare i arbetet med att nå utbildningsmålen, • i undervisningen utnyttja de kunskaper och erfarenheter av arbets- och samhällsliv som eleverna har eller skaffar sig under utbildningens gång, • i undervisningen beakta resultat av utvecklingen inom ämnesområdet och för undervisningen relevant pedagogisk och annan forskning, och • organisera och genomföra arbetet så att eleven – utvecklas efter sina egna förutsättningar och samtidigt stimuleras att använda och utveckla hela sin förmåga, – upplever att kunskap är meningsfull och att den egna kunskapsutvecklingen går framåt, – får möjligheter till ämnesfördjupning, överblick och sammanhang, – får stöd i sin språk- och kommunikationsutveckling, – successivt får fler och större självständiga uppgifter och ökat eget ansvar, och – får möjlighet att arbeta ämnesövergripande.

text: 2.2 Normer och värden

text: Enligt

text: skollagen

text: Mål

text: Skolans mål är att varje elev • kan göra medvetna ställningstaganden grundade på kunskaper om mänskliga rättigheter och grundläggande demokratiska värderingar samt personliga erfarenheter, • respekterar andra människors egenvärde och integritet, • tar avstånd från att människor utsätts för förtryck och kränkande behandling samt medverkar till att hjälpa människor, • kan samspela i möten med andra människor utifrån respekt för skillnader i livsvillkor, kultur, språk, religion och historia, • kan leva sig in i och förstå andra människors situation och utvecklar en vilja att handla också med deras bästa för ögonen, och • visar respekt för och omsorg om såväl närmiljön som miljön i ett vidare perspektiv. 7

text: Riktlinjer

text: Alla som arbetar i skolan ska • medverka till att utveckla elevernas känsla för samhörighet, solidaritet och ansvar för människor också utanför den närmaste gruppen, • i arbetet med eleverna verka för solidaritet med eftersatta grupper både i och utanför vårt land, • aktivt främja likabehandling av individer och grupper, • uppmärksamma och vidta nödvändiga åtgärder för att motverka, förebygga och förhindra alla former av diskriminering, trakasserier och kränkande behandling, och • visa respekt för den enskilda eleven och ha ett demokratiskt förhållningssätt. Läraren ska • klargöra det svenska samhällets grundläggande demokratiska värden och de mänskliga rättigheterna samt med eleverna diskutera konflikter som kan uppstå mellan dessa värden och rättigheter och faktiska händelser, • öppet redovisa och tillsammans med eleverna analysera olika värderingar, uppfattningar och problemställningar samt konsekvenserna av dessa, • klargöra skolans normer och regler och hur dessa är en grund för arbetet, och • tillsammans med eleverna diskutera och utveckla regler för arbetet och samvaron i gruppen.

text: 2.3 Elevernas ansvar och inflytande

text: Enligt

text: skollagen

text: Mål

text: Skolans mål är att varje elev • tar personligt ansvar för sina studier och sin arbetsmiljö, • aktivt utövar inflytande över sin utbildning och det inre arbetet i skolan, • utifrån kunskap om demokratins principer vidareutvecklar sin förmåga att arbeta i demokratiska former, • utvecklar sin vilja att aktivt bidra till en fördjupad demokrati i arbetsliv och samhällsliv, och • stärker sin tilltro till den egna förmågan att själv och tillsammans med andra ta initiativ, ta ansvar och påverka sina villkor.

text: Riktlinjer

text: Alla som arbetar i skolan ska • gemensamt med eleverna ta ansvar för den sociala, kulturella och fysiska skolmiljön. Läraren ska 8 • utgå från att eleverna kan och vill ta ett personligt ansvar för sitt lärande,

text: • svara för att alla elever får ett reellt inflytande på arbetssätt, arbetsformer och innehåll i undervisningen, • uppmuntra elever som har svårt att framföra sina synpunkter att göra det, • låta eleverna pröva olika arbetssätt och arbetsformer, och • tillsammans med eleverna planera och utvärdera undervisningen.

text: Gymnasieskolan ska nära samverka med de obligatoriska skolformerna, arbetslivet, universiteten och högskolorna samt med samhället i övrigt. Detta krävs för att eleverna ska få en utbildning av hög kvalitet och få underlag för val av kurser inom utbildningen och för vidare studier eller yrkesverksamhet. Det är särskilt viktigt att skolan samarbetar med arbetslivet om yrkesutbildningen. Genom att arbetslivet fortlöpande förändras när det gäller behovet av kompetens och rekrytering av arbetskraft inom olika områden har studie- och yrkesvägledning i vid mening stor betydelse. Universitet och högskolor, arbetsförmedlingar, näringsliv samt arbetsmarknadens parter och branschorganisationer har därför viktiga roller i informationen till skolan och eleverna.

text: Mål

text: Skolans mål är att varje elev • utvecklar sin självkännedom och förmåga till studieplanering, • medvetet kan ta ställning till fortsatt studie- och yrkesinriktning på grundval av samlade erfarenheter och kunskaper, • ökar sin förmåga att analysera olika valmöjligheter och bedöma vilka konsekvenser dessa kan ha, • har kännedom om arbetslivets villkor, särskilt inom sitt studieområde, samt om möjligheter till fortsatt utbildning, praktik och arbete i Sverige och andra länder, och • är medveten om att alla yrkesområden förändras i takt med teknisk utveckling, förändringar i samhälls- och yrkesliv samt ökad internationell samverkan och därmed förstår behovet av personlig utveckling i yrket.

text: Riktlinjer

text: Personalen ska, efter en av rektorn gjord arbetsfördelning, • bidra med underlag för elevernas val av utbildning och yrke, • informera och vägleda eleverna inför deras val av kurser, fortsatt utbildning och yrkesverksamhet och motverka sådana begränsningar i valet som grundar sig på föreställningar om kön och på social eller kulturell bakgrund, • i informationen och vägledningen utnyttja de kunskaper som finns hos eleverna, hos skolans personal och i samhället utanför skolan, • i undervisningen utnyttja kunskaper och erfarenheter från arbets- och samhällsliv som eleverna har eller skaffar sig under utbildningens gång, • utveckla kontakter med universitet och högskolor samt med handledare och andra inom arbetslivet som kan bidra till att målen för utbildningen nås, • i utbildningen utnyttja kontakter med det omgivande samhället och dess arbets-, förenings- och kulturliv, och • bidra till att presumtiva elever får information om skolans utbildningar. 9

text: Betyget uttrycker i vilken utsträckning den enskilda eleven har uppfyllt de nationella kunskapskrav som finns för varje kurs respektive målen för gymnasiearbetet.

text: Mål

text: Skolans mål är att varje elev • tar ansvar för sitt lärande och sina studieresultat, och • kan bedöma sina studieresultat och utvecklingsbehov i förhållande till kraven för utbildningen.

text: Riktlinjer

text: Läraren ska • fortlöpande ge varje elev information om framgångar och utvecklingsbehov i studierna, • samverka med vårdnadshavare och informera om elevernas skolsituation och kunskapsutveckling, och • redovisa för eleverna på vilka grunder betygssättning sker.

text: Läraren ska vid betygssättningen • utnyttja all tillgänglig information om elevens kunskaper i förhållande till de nationella kunskapskrav som finns för respektive kurs, • beakta även sådana kunskaper som en elev har tillägnat sig på annat sätt än genom den aktuella undervisningen, och • utifrån de nationella kunskapskrav som finns för respektive kurs allsidigt utvärdera varje elevs kunskaper.

text: 2.6 Rektorns ansvar

text: Enligt

text: skollagen

text: ska det pedagogiska arbetet vid en skolenhet ledas och samordnas av en rektor. Rektorn ansvarar för att planera, följa upp, utvärdera och utveckla utbildningen i förhållande till de nationella målen. Som pedagogisk ledare för skolan och som chef för lärarna och övrig personal i skolan har rektorn ansvar för skolans resultat och har, inom givna ramar, ett särskilt ansvar för att • utbildningen organiseras så att den så långt möjligt anpassas efter elevernas önskemål och val av kurser och att återvändsgränder i studiegången undviks, • lärarna anpassar undervisningens uppläggning, innehåll och arbetsformer efter elevernas skiftande behov och förutsättningar, • skolans arbetsformer utvecklas så att ett aktivt elevinflytande gynnas, • utbildningen utformas så att eleverna, för att själva kunna söka och utveckla kunskaper, får tillgång till handledning och läromedel av god kvalitet samt andra lärverktyg för en tidsenlig utbildning, bl.a. bibliotek, datorer och andra tekniska hjälpmedel, • undervisningen, elevhälsan och studie- och yrkesvägledningen utformas så att elever som behöver särskilt stöd eller andra stödåtgärder får detta, • eleverna får information inför utbildningens början, får en väl utformad

text: introduktion i utbildningen, i ämnen och kurser samt får stöd att formulera mål för sina studier, • skolan i dialog med eleven upprättar en individuell studieplan för varje elev och reviderar den vid behov, • lärare och annan personal får möjligheter till den kompetensutveckling som krävs för att de professionellt ska kunna utföra sina uppgifter, • samverkan mellan lärare i olika kurser kommer till stånd så att eleverna får ett sammanhang i sina studier, • samverkan med universiteten och högskolorna samt arbetslivet utanför skolan utvecklas så att eleverna får en kvalitativt god utbildning samt en förberedelse för yrkesverksamhet och fortsatt utbildning, • studie- och yrkesvägledningen organiseras så att eleverna får information om och vägledning inför de olika val som skolan erbjuder och inför val av framtida utbildning och yrke, • stimulera till internationella kontakter, samverkan och utbyten i utbildningen, • skolpersonalen får kännedom om de internationella överenskommelser som Sverige har förbundit sig att beakta i utbildningen, • vårdnadshavare får insyn i elevernas skolgång, • skolans arbete med kunskapsområden, där flera ämnen ska bidra och samordnas så att de utgör en helhet för eleven, och • eleverna får kunskaper om sex och samlevnad, konsument- och trafikfrågor samt riskerna med tobak, alkohol, narkotika och andra droger.


text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om utformningen av examensbevis för gymnasieskolan. Bestämmelser om dokument efter nationella program finns även i

text: 8 kap.

text: 19 §§

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och punkt 7 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till förordningen (

text: ) om ändring i

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: Vilka skolformer som omfattas av föreskrifterna

text: Föreskrifterna gäller för gymnasieskolan. Föreskrifterna ska även tillämpas på utbildning vid särskilda ungdomshem som regleras i

text: 24 kap. 9 § skollagen (2010:800)

text: . För sådan utbildning ska relevanta bestämmelser i dessa föreskrifter tillämpas med de nödvändiga avvikelser som följer av att den unge vistas i ett sådant hem.

text: Vad examensbevis ska innehålla

text: Examensbevis efter nationella program i gymnasieskolan ska innehålla de uppgifter som anges i bilaga 1 till dessa föreskrifter. För yrkesprogram ska examensbevisen vara utformade på det sätt som framgår av bilaga 2 till dessa föreskrifter. För högskoleförberedande program ska examensbevisen vara utformade på det sätt som framgår av bilaga 3 till dessa föreskrifter.

text: Examensbevis efter nationella program i gymnasieskolan som utfärdas efter den 30 juni 2025 och som, utöver betyg i ämnen, innehåller betyg på kurser enligt de ämnesplaner som gäller utbildning som påbörjats före den 1 juli 2025 ska i stället för det som anges i 3 § innehålla de uppgifter som anges i bilaga 4 till dessa föreskrifter. För yrkesprogram ska examensbevis enligt första stycket vara utformade på det sätt som framgår av bilaga 5 till dessa föreskrifter.

text: För högskoleförberedande program ska examensbevis enligt första stycket vara utformade på det sätt som framgår av bilaga 6 till dessa föreskrifter.

text: För elever som har kurser omvandlade enligt Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:196

text: ) om vilka kurser enligt kursplaner som motsvaras av kurser enligt ämnesplaner och får ingå i en gymnasieexamen gäller att betyg i examensbeviset ska anges med betygsstegen A–F och att kurserna ska anges enligt ämnesplaner.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft 1 januari 2012 och ska tillämpas för elever som påbörjat sin utbildning efter den 1 juli 2011.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Anna Tammelin-Östlind

text: Bilaga 1

text: Uppgifter i examensbevis efter nationella program i gymnasieskolan

text: 1. Dokumenthuvud

text: Examensbeviset ska innehålla ett dokumenthuvud. Dokumenthuvudet får innehålla huvudmannens eller skolenhetens logotyp på den plats som anges i bilaga 2 och bilaga 3. Dokumenthuvudet på examensbevisets första sida ska innehålla följande uppgifter: − dokumentnamn: Examensbevis − typ av examen: Yrkesexamen eller Högskoleförberedande examen − skolform: Gymnasieskolan − datum för utfärdande − namn på huvudman och namn på skolenhet − sidnummer (av antal sidor) − antal bilagor − Skolverkets skolenhetskod − nivå som gymnasieexamen motsvarar i den nationella referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande enligt förordningen (

text: ) om referensram för kvalifikationer för livslångt lärande: nivå 4 − elevens efternamn, tilltalsnamn och personnummer eller motsvarade (fältet för personnummer ska vara rastrerat) − namn på nationellt program eller namn på riksrekryterande gymnasial utbildning med egna examensmål − namn på den nationella inriktning, den särskilda variant eller den gymnasiala lärlingsutbildning eleven genomgått − Skolverkets studievägskod för utbildningen − om eleven har slutfört ett fullständigt eller ett utökat nationellt program (bokstäverna F eller U ska anges för att markera detta) samt programmets totala omfattning i poäng inklusive eventuell utökning − det ska anges med ja eller nej om examensbeviset utfärdats för en person som är elev i gymnasieskolan. I förekommande fall ska dessutom följande anges: − namn på yrkesutgång alternativt utgång mot ett yrkesområde − för yrkesexamen, om eleven har fått grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå, ska detta dessutom markeras med bokstäverna GB. Övriga sidors dokumenthuvud ska innehålla följande uppgifter: − dokumentnamn: Examensbevis − typ av examen: Yrkesexamen alternativt Högskoleförberedande examen − skolform: Gymnasieskolan

text: 2. Kolumner

text: Examensbeviset ska innehålla följande kolumner och uppgifter.

text: A. Kolumn för ämnesnamn och gymnasiearbete

text: I denna kolumn ska ämnen redovisas i bokstavs- och eventuell nummerordning. Gymnasiearbetet ska redovisas efter ämnena. I kolumnen ska gymnasiearbete skrivas.

text: B. Kolumn för betyg

text: I denna kolumn ska betyg i respektive ämne och på gymnasiearbetet anges. För varje ämne ska alla betyg som eleven har fått anges utom de som har ersatts av ett annat betyg. I vilka fall ett betyg ersätts av ett annat betyg framgår av

text: 15 kap. 22 § skollagen (2010:800)

text: . Hur betygen ska betecknas framgår av

text: 15 kap.

text: och

text: 25 §§

text: skollagen

text: . Om ämnesnamnet skrivs på fler än en rad ska betyget anges på den första raden. Betygsbeteckningarna ska vänsterställas. Kolumnen ska vara rastrerad.

text: C. Kolumn för gymnasiepoäng

text: I denna kolumn ska antalet gymnasiepoäng som varje betyg omfattar anges.

text: D. Kolumn för nivåer i ämnet

text: I denna kolumn ska det anges vilka nivåer i ämnet som betyget omfattar. Nivåerna anges i fallande nummerordning.

text: E. Kolumn för nivåkod och kod för gymnasiearbete

text: I denna kolumn ska Skolverkets nivåkoder respektive kod för gymnasiearbete anges. Om eleven har läst en nivå i ett ämne som omfattas av en gemensam ämnesplan ska Skolverkets nivåkod med ett tillägg anges.

text: F. Kolumn för markeringar

text: Om en elev har slutfört en nivå i ett ämne utöver det fullständiga programmet ska nivån markeras med ett U. Det ska även anges hur många gymnasiepoäng nivån omfattar. Om en elev fått utbildning i en specialinriktad ämnesplan enligt

text: 11 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: ska den nivå i ämnet som har avsett en sådan ämnesplan markeras med SK. Om examensbeviset ska utfärdas för en person som inte är elev i gymnasieskolan ska det anges på vilka nivåer som personen har genomfört prövning i gymnasieskolan när personen inte var elev där. Detta markeras med ett P.

text: G. Kolumn för övriga upplysningar

text: I denna kolumn ska titel eller annan benämning på gymnasiearbetet anges. Vid behov kan övriga upplysningar lämnas i denna kolumn.

text: 3. Noteringar

text: Examensbeviset ska innehålla ett fält för noteringar.

text: Följande uppgifter ska anges i noteringsfältet eller i bilaga till examensbeviset: − om eleven har haft ett längre studieuppehåll för studier utomlands och i så fall vilken karaktär och omfattning dessa studier har haft − om eleven deltagit i försöksverksamheten med gymnasial spetsutbildning samt en beskrivning av spetsutbildningens innehåll − om eleven utöver sina gymnasiestudier har deltagit i kurser vid en högskola − om eleven har genomgått en utbildning vid ett riksidrottsgymnasium eller en nationellt godkänd idrottsutbildning − om eleven har genomgått ett individuellt anpassat program − vilket centralt innehåll undervisningen har omfattat om en elev fått utbildning enligt specialinriktad ämnesplan enligt

text: − en beskrivning av innehållet i en nivå i ett ämne som kan läsas med olika innehåll − en beskrivning av gymnasiearbetets innehåll.

text: Dessutom kan andra uppgifter anges i noteringsfältet.

text: 4. Underskrift

text: Rektorn ska skriva under sista sidan i examensbeviset samt signera varje annan sida i examensbeviset och i förekommande fall bilaga till examensbeviset. Underskriften på sista sidan i examensbeviset ska ges ett namnförtydligande.

text: 5. Förklaringar

text: Av examensbeviset ska följande förklaringar framgå. Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F. På gymnasiearbetet kan endast betyget E sättas.

text: Förordningen (2015:545)

text: om referensram för kvalifikationer för livslångt lärande innehåller bestämmelser om en nationell referensram för kvalifikationer för livslångt lärande. I Sveriges referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (SeQF) placeras kvalifikationer på åtta nivåer där nivån anger hur avancerat kvalifikationernas innehåll är. I bilaga 2 till förordningen anges att gymnasieexamen från gymnasieskolan motsvarar nivå 4. Om eleven utöver sina gymnasiestudier har deltagit i kurser vid en högskola ska även följande framgå: Betyg på högskolekurser redovisas inte i examensbeviset. Bestämmelser om kursbevis för kurserna finns i

text: 6 kap. 20 § högskoleförordningen (1993:100)

text: . F Eleven har genomgått ett fullständigt program. U Utbildning har slutförts utöver det fullständiga programmet i enlighet med

text: 4 kap. 24 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: . P Nivån i ämnet har betygsatts efter prövning. Gäller för den som inte är elev i gymnasieskolan. GB Innehållet i examensbeviset ger grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå.

text: Bilaga 2

text: Examensbevis Plats för logotyp

text: YRKESEXAMEN

text: Gymnasieskolan

text: Datum för utfärdande . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Sidnr (av antal sidor) Huvudman och skolenhet Antal bilagor ( ) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Skolenhetskod

text: Gymnasieexamen motsvarar nivå 4 i Sveriges referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (SeQF).

text: Efternamn, tilltalsnamn Personnummer Program Inriktning, särskild variant, lärlingsutbildning Studievägskod Yrkesutgång Fullständigt eller utökat program Programmets omfattning Grundläggande behörighet Markering Examensbeviset är utfärdat för en person som är elev i gymnasieskolan Ja Nej

text: Ämne, gymnasiearbete Betyg Gymnasie- Nivåer i Nivåkod, kod Marke- Övriga upplysningar poäng ämnet som för gymnasie- ringar betyget arbete omfattar

text: Noteringar

text: Rektorns underskrift . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Rektorns namnförtydligande . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

text: Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F. Endast betyget E kan sättas på gymnasiearbetet. (Vidare ska det framgå på det sätt som anges i avsnitt 5. Förklaringar i bilaga 1 till föreskrifterna vad som avses med de markeringar och förkortningar som används i examensbeviset.)

text: Förordningen (2015:545)

text: Bilaga 3

text: Examensbevis Plats för logotyp

text: HÖGSKOLEFÖRBEREDANDE EXAMEN

text: Gymnasieskolan

text: Efternamn, tilltalsnamn Personnummer

text: Program

text: Inriktning, särskild variant Studievägskod

text: Fullständigt eller utökat program Programmets omfattning

text: Ja Nej Examensbeviset är utfärdat för en person som är elev i gymnasieskolan

text: Noteringar

text: Rektorns underskrift

text: Rektorns namnförtydligande

text: Förordningen (2015:545)

text: Bilaga 4

text: Uppgifter i examensbevis efter nationella program i gymnasieskolan som utöver betyg i ämnen innehåller betyg på kurser

text: 1. Dokumenthuvud

text: Examensbeviset ska innehålla ett dokumenthuvud. Dokumenthuvudet får innehålla huvudmannens eller skolenhetens logotyp på den plats som anges i bilaga 5 och bilaga 6. Dokumenthuvudet på examensbevisets första sida ska innehålla följande uppgifter: − dokumentnamn: Examensbevis − typ av examen: Yrkesexamen eller Högskoleförberedande examen − skolform: Gymnasieskolan − datum för utfärdande − namn på huvudman och namn på skolenhet − sidnummer (av antal sidor) − antal bilagor − Skolverkets skolenhetskod − nivå som gymnasieexamen motsvarar i den nationella referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande enligt förordningen (

text: ) om referensram för kvalifikationer för livslångt lärande: nivå 4 − elevens efternamn, tilltalsnamn samt personnummer eller motsvarande (fältet för personnummer ska vara rastrerat) − namn på nationellt program eller namn på riksrekryterande gymnasial utbildning med egna examensmål − namn på den nationella inriktning, den särskilda variant eller den gymnasiala lärlingsutbildning eleven genomgått − Skolverkets studievägskod för utbildningen − om eleven har slutfört ett fullständigt eller ett utökat nationellt program (bokstäverna F eller U ska anges för att markera detta) samt programmets totala omfattning i poäng inklusive eventuell utökning − det ska anges med ja eller nej om examensbeviset utfärdats för en person som är elev i gymnasieskolan. I förekommande fall ska dessutom följande anges: − namn på yrkesutgång alternativt utgång mot ett yrkesområde − för yrkesexamen, om eleven har fått grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå, ska detta dessutom markeras med bokstäverna GB. Övriga sidors dokumenthuvud ska innehålla följande uppgifter: − dokumentnamn: Examensbevis − typ av examen: Yrkesexamen alternativt Högskoleförberedande examen

text: − skolform: Gymnasieskolan − datum för utfärdande − namn på huvudman och namn på skolenhet − sidnummer, exklusive bilagor − Skolverkets skolenhetskod − elevens efternamn, tilltalsnamn och personnummer eller motsvarande (fältet för personnummer ska vara rastrerat).

text: 2. Kolumner

text: A. Kolumn för kursnamn, ämnesnamn och gymnasiearbete

text: I denna kolumn ska kurser och ämnen redovisas i bokstavs- och eventuell nummerordning. Gymnasiearbetet ska redovisas efter kurserna och ämnena. I kolumnen ska gymnasiearbete skrivas.

text: B. Kolumn för betyg

text: I denna kolumn ska betyg på respektive kurs, ämne och gymnasiearbetet anges. För varje ämne ska alla betyg som eleven har fått anges utom de som har ersatts av ett annat betyg. I vilka fall ett betyg ersätts av ett annat betyg framgår av

text: 15 kap. 22 § skollagen (2010:800)

text: . Hur betygen ska betecknas framgår av

text: 15 kap.

text: och

text: 25 §§

text: skollagen

text: . Om kurs- eller ämnesnamnet skrivs på fler än en rad ska betyget anges på den första raden. Betygsbeteckningarna ska vänsterställas. Kolumnen ska vara rastrerad.

text: C. Kolumn för gymnasiepoäng

text: I denna kolumn ska anges antalet gymnasiepoäng som varje kurs, betyg i ett ämne och gymnasiearbetet omfattar.

text: D. Kolumn för nivåer i ämnet

text: I denna kolumn ska det i förkommande fall anges vilka nivåer i ämnet som betyget omfattar. Nivåerna anges i fallande nummerordning.

text: E. Kolumn för kurskod, nivåkod och kod för gymnasiearbete

text: I denna kolumn ska Skolverkets kurskoder, nivåkoder respektive kod för gymnasiearbete anges. Om eleven har läst en specialiseringskurs eller en kurs som kan läsas med olika innehåll ska Skolverkets kurskod med ett tillägg anges. Om en elev har läst en nivå i ett ämne som omfattas av en gemensam ämnesplan ska Skolverkets nivåkod med ett tillägg anges.

text: F. Kolumn för markeringar

text: Om en elev har slutfört en kurs eller en nivå i ett ämne utöver det fullständiga programmet ska kursen eller nivån markeras med ett U. För en nivå i ett ämne ska det i sådana fall även anges hur många gymnasiepoäng nivån omfattar. Om en elev fått utbildning i en specialinriktad ämnesplan enligt

text: ska den kursen eller nivån i ämnet som har avsett en sådan ämnesplan markeras med SK. Om examensbeviset ska utfärdas för en person som inte är elev i gymnasieskolan ska det anges på vilka kurser eller nivåer i ämnen som personen har genomfört prövning i gymnasieskolan när personen inte var elev där. Detta markeras med ett P. Om en kurs och betyg har omvandlats enligt Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:196

text: ) om vilka kurser enligt kursplaner som motsvaras av kurser enligt ämnesplaner och får ingå i en gymnasieexamen ska detta markeras med ett O.

text: G. Kolumn för övriga upplysningar

text: I denna kolumn ska titel eller annan benämning på gymnasiearbetet anges. Vidare ska det anges vilken kurs enligt kursplan som eleven genomförde i det fall kursen är omvandlad enligt Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:196

text: ) om vilka kurser enligt kursplaner som motsvaras av kurser enligt ämnesplaner och får ingå i en gymnasieexamen. Vid behov kan övriga upplysningar lämnas i denna kolumn.

text: 3. Noteringar

text: Följande uppgifter ska anges i noteringsfältet eller i bilaga till examensbeviset: − om eleven har haft ett längre studieuppehåll för studier utomlands och i så fall vilken karaktär och omfattning dessa studier har haft − om eleven utöver sina gymnasiestudier har deltagit i kurser vid en högskola − om eleven har genomgått en utbildning vid ett riksidrottsgymnasium eller en nationellt godkänd idrottsutbildning − om eleven har genomgått ett individuellt anpassat program − vilket centralt innehåll undervisningen har omfattat om en elev fått utbildning enligt specialinriktad ämnesplan enligt

text: − en beskrivning av innehållet i en kurs eller en nivå i ett ämne som kan läsas med olika innehåll − en beskrivning av gymnasiearbetets innehåll.

text: 4. Underskrift

text: 5. Förklaringar

text: Förordningen (2015:545)

text: . Vidare ska det framgå vad som avses med de markeringar och förkortningar som används i examensbeviset.

text: SK Utbildning enligt specialinriktad ämnesplan enligt

text: . O Kursen har omvandlats enligt Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:196

text: ) om vilka kurser enligt kursplaner som motsvaras av kurser enligt ämnesplaner och får ingå i en gymnasieexamen. P Kursen eller nivån i ämnet har betygsatts efter prövning. Gäller för den som inte är elev i gymnasieskolan. GB Innehållet i examensbeviset ger grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå.

text: Bilaga 5

text: Examensbevis Plats för logotyp

text: YRKESEXAMEN

text: Gymnasieskolan

text: Kurs, ämne, gymnasie- Betyg Gymnasie- Nivåer i Kurskod, nivå- Marke- Övriga arbete poäng ämnet som kod, kod för ringar upplysningar betyget gymnasiearbete omfattar

text: Noteringar

text: Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F. Endast betyget E kan sättas på gymnasiearbetet. (Vidare ska det framgå på det sätt som anges i avsnitt 5. Förklaringar i bilaga 4 till föreskrifterna vad som avses med de markeringar och förkortningar som används i examensbeviset.)

text: Förordningen (2015:545)

text: Bilaga 6

text: Examensbevis Plats för logotyp

text: HÖGSKOLEFÖRBEREDANDE EXAMEN

text: Gymnasieskolan

text: Efternamn, tilltalsnamn Personnummer

text: Program

text: Noteringar

text: Rektorns underskrift

text: Rektorns namnförtydligande

text: Förordningen (2015:545)

title: Skolverkets föreskrifter om utformningen av examensbevis efter nationella program i gymnasieskolan

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om utformningen av exa-

text: mensbevis för gymnasieskolan. Bestämmelser om dokument efter nationella program finns även i

text: 8 kap.

text: 19 §§

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: Föreskrifterna gäller för gymnasieskolan.

text: Föreskrifterna ska, så långt det är möjligt, även tillämpas på sådan utbildning vid särskilda ungdomshem som avses i

text: 24 kap. 9 § skollagen (2010:800)

text: Vad examensbevis ska innehålla

text: Examensbevis efter nationella program i gymnasieskolan ska innehålla

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Anna Tammelin-Östlind

text: Bilaga 1

text: Uppgifter i examensbevis efter nationella program i gymnasie skolan

text: 1. Dokumenthuvud

text: Dokumenthuvudet på examensbevisets första sida ska innehålla följande uppgifter och utformas som följer:

text: • Dokumentnamn: Examensbevis. • Typ av examen: Yrkesexamen eller Högskoleförberedande examen. • Skolform: Gymnasieskolan. • Datum för utfärdande. • Namn på huvudman och namn på skolenhet. • Statistiska centralbyråns skolenhetskod. • Sidnummer (av antal sidor). • Antal bilagor. • Elevens efternamn, tilltalsnamn samt personnummer (fältet för personnummer ska vara rastrerat). • Namn på nationellt program eller namn på riksrekryterande gymnasial utbildning med egna examensmål. • Namn på den nationella inriktning, den särskilda variant eller den gymnasiala lärlingsutbildning eleven genomgått. • Skolverkets studievägskod för utbildningen. • Om eleven har slutfört ett fullständigt eller ett utökat nationellt program samt programmets totala omfattning i poäng inklusive eventuell utökning. • Det ska anges med ja eller nej om examensbeviset utfärdats för en person som är elev i gymnasieskolan.

text: I förekommande fall ska dessutom följande anges i löptext: • Namn på yrkesutgång alternativt utgång mot ett yrkesområde. • För yrkesexamen, om eleven har fått grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå, ska detta dessutom markeras med bokstäverna GB.

text: Övriga sidors dokumenthuvud ska innehålla följande uppgifter: • Dokumentnamn: Examensbevis. • Typ av examen: Yrkesexamen alternativt Högskoleförberedande examen. • Skolform: Gymnasieskolan. • Datum för utfärdande. • Namn på huvudman och namn på skolenhet. • Statistiska centralbyråns skolenhetskod. • Sidnummer, exkl. bilagor. • Elevens efternamn, tilltalsnamn och personnummer (fältet för personnummer ska vara rastrerat).

text: 2. Kolumner

text: Examensbeviset ska innehålla följande kolumner och uppgifter:

text: A. Kolumn för kursnamn och gymnasiearbete

text: I denna kolumn ska kurser redovisas i bokstavs- och eventuell nummerordning. De kurser som eleven enligt

text: 4 kap. 23 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: slutfört utöver det fullständiga programmet ska dock redovisas sist. Redovisningen får inte innehålla blankrader. Gymnasiearbetet ska redovisas efter kurserna. I kolumnen ska gymnasiearbete skrivas i löptext.

text: B. Kolumn för kurskod och kod för gymnasiearbete

text: I denna kolumn anges Skolverkets kurskoder respektive kod för gymnasiearbete. Om kursnamnet skrivs på fler än en rad ska kurskoden anges på den sista raden. Om eleven har läst en specialiseringskurs eller kurs som kan läsas med olika innehåll ska Skolverkets kurskod med ett tillägg anges.

text: C. Kolumn för betyg

text: I denna kolumn ska betyg på respektive kurs anges. Hur betygen ska betecknas framgår av

text: 15 kap.

text: 25 §§

text: skollagen (2010:800)

text: . Betygsbeteckningarna ska vänsterställas. Kolumnen ska vara rastrerad.

text: D. Kolumn för gymnasiepoäng

text: I denna kolumn ska antalet gymnasiepoäng för varje kurs och för gymnasiearbetet anges.

text: E. Kolumn för markeringar

text: Om en elev har slutfört en kurs utöver det fullständiga programmet ska kursen markeras med U. Om en elev fått utbildning i en specialinriktad ämnesplan enligt

text: ska detta markeras med SK. Om ett betyg har satts efter prövning, och examensbeviset ska utfärdas för en person som inte är elev i gymnasieskolan, ska detta markeras med ett P.

text: F. Kolumn för övriga upplysningar

text: 3. Noteringar

text: Följande uppgifter ska anges i noteringsfältet eller i bilaga till examensbeviset: • Om eleven har haft ett längre studieuppehåll för studier utomlands och i så fall vilken karaktär och omfattning dessa studier har haft. • Om eleven deltagit i försöksverksamheten med gymnasial spetsutbildning samt en beskrivning av spetsutbildningens innehåll. • Om eleven har genomgått en utbildning vid ett riksidrottsgymnasium eller en nationellt godkänd idrottsutbildning. • Om eleven har genomgått ett individuellt anpassat program. 3

text: • Vilket centralt innehåll undervisningen har omfattat om en elev fått utbildning enligt specialinriktad ämnesplan enligt

text: . • En beskrivning av innehållet i en specialiseringskurs eller kurs som kan läsas med olika innehåll. • En beskrivning av gymnasiearbetets innehåll. Dessutom kan andra uppgifter anges i noteringsfältet.

text: 4. Underskrift

text: 5. Förklaringar

text: Av examensbeviset ska det framgå att betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F. På gymnasiearbetet kan endast betyget E sättas. Vidare ska det framgå vad som avses med de markeringar och förkortningar som används i examensbeviset. SK Utbildning enligt specialinriktad ämnesplan enligt

text: . U Kursen har slutförts utöver det fullständiga programmet enligt

text: 4 kap. 23 § gymnasieförordningen

text: . P Kursen har betygsatts efter prövning. Gäller för den som inte är elev i gymnasieskolan.

text: Bilaga 2

text: Bilaga 2

text: Examensbevis

text: Plats för logotyp

text: YRKESEXAMEN

text: Gymnasieskolan

text: Datum för utfärdande Sidnr (av antal sidor)

text: Antal bilagor( ) Huvudman och skolenhet Skolenhetskod

text: Efternamn, tilltalsnamn Personnummer Program Inriktning, särskild variant, lärlingsutbildning Studievägskod Yrkesutgång Fullständigt eller utökat program Programmets omfattning Grundläggande behörighet Markering Ja Nej Examensbeviset är utfärdat för en person som är elev i gymnasieskolan

text: Kurs, gymnasiearbete Kurskod Betyg Gymnasie- Markeringar Övriga poäng upplysningar

text: Noteringar:

text: Rektorns underskrift

text: Rektorns namnförtydligande

text: Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F. Endast betyget E kan sättas på gymnasiearbetet. (Dessutom ska det framgå på det sätt som anges i avsnitt 5. Förklaringar vad som avses med de markeringar och förkortningar som används i examensbeviset.)

text: Bilaga 3

text: Bilaga 3

text: Examensbevis

text: Plats för logotyp

text: HÖGSKOLEFÖRBEREDANDE EXAMEN

text: Gymnasieskolan

text: Efternamn, tilltalsnamn Personnummer Program Inriktning, särskild variant Studievägskod Fullständigt eller utökat program Programmets omfattning Ja Nej Examensbeviset är utfärdat för en person som är elev i gymnasieskolan

text: Noteringar:

text: Rektorns underskrift

text: Rektorns namnförtydligande


text: Examensbevis från försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år i gym-

text: nasieskolan ska innehålla de uppgifter som anges i bilaga 1 till dessa föreskrifter och vara utformade på det sätt som framgår av bilaga 2 till dessa föreskrifter. Bestämmelser om gymnasieingenjörsexamen finns även i

text: 14 § förordningen (2010:2040)

text: om försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2012.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Anna Tammelin-Östlind

text: Bilaga 1

text: Uppgifter i examensbeviset

text: 1. Dokumenthuvud

text: Examensbeviset ska innehålla ett dokumenthuvud. Dokumenthuvudet får innehålla huvudmannens eller skolenhetens logotyp på den plats som anges i bilaga 2.

text: Dokumenthuvudet på examensbevisets första sida ska innehålla följande uppgifter och utformas som följer:

text: • Dokumentnamn: Examensbevis. • Typ av examen: Gymnasieingenjörsexamen. • Skolform: Gymnasieskolan. • Datum för utfärdande. • Namn på huvudman och skolenhetens namn. • Statistiska centralbyråns skolenhetskod. • Sidnummer (av antal sidor). • Antal bilagor. • Elevens efternamn, tilltalsnamn samt personnummer (fältet för personnummer ska vara rastrerat). • Namn på utbildningen, profil och utgång samt Skolverkets studievägskod för utbildningen.

text: 2. Kolumner

text: Examensbeviset ska innehålla följande kolumner och uppgifter:

text: A. Kolumn för kursnamn och examensarbete

text: I denna kolumn ska kurser redovisas i bokstavs- och eventuell nummerordning. Redovisningen får inte innehålla blankrader. Examensarbetet ska redovisas efter kurserna. I kolumnen ska examensarbete skrivas i löptext.

text: B. Kolumn för kurskod och kod för examensarbete

text: I kolumnen anges Skolverkets kurskoder respektive kod för examensarbete. Om kursnamnet skrivs på fler än en rad ska kurskoden anges på den sista raden. Om eleven har läst en specialiseringskurs eller kurs som kan läsas med olika innehåll ska Skolverkets kurskod med ett tillägg anges.

text: C. Kolumn för betyg

text: I denna kolumn ska betyg på respektive kurs anges. Hur betygen ska betecknas framgår av

text: 15 kap.

text: 24 §§

text: skollagen (2010:800)

text: . För examensarbetet ska betyget E anges. Betygsbeteckningarna ska vänsterställas. Kolumnen ska vara rastrerad.

text: D. Kolumn för gymnasiepoäng

text: I denna kolumn ska antalet gymnasiepoäng för varje kurs och för examensarbetet anges.

text: E. Kolumn för övriga upplysningar

text: I denna kolumn ska titel eller annan benämning på examensarbetet anges. Vid behov kan övriga upplysningar lämnas i denna kolumn.

text: 3. Noteringar

text: Examensbeviset ska innehålla ett fält för noteringar.

text: Följande uppgifter kan anges i noteringsfältet eller i bilaga till examensbeviset: • En beskrivning av innehållet i en specialiseringskurs eller kurs som kan läsas med olika innehåll. • Titel eller annan benämning på examensarbetet och en beskrivning av examensarbetets innehåll.

text: Dessutom kan andra uppgifter anges.

text: 4. Underskrift

text: Rektorn ska skriva under sista sidan i examensbeviset samt signera varje annan sida i examensbeviset och i förekommande fall bilaga till examensbeviset. Underskriften på sista sidan i examensbeviset ska ges ett namnförtydligande.

text: 5. Förklaringar

text: Av examensbeviset ska det framgå att betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F. På examensarbetet kan endast betyget E sättas.

text: Bilaga 2

text: Bilaga 2

text: Examensbevis

text: Plats för logotyp

text: GYMNASIEINGENJÖRSEXAMEN

text: Gymnasieskolan

text: Efternamn, tilltalsnamn Personnummer Utbildning Profil och utgång Studievägskod

text: Kurs, examensarbete Kurskod Betyg Gymnasie- Övriga poäng upplysningar

text: Noteringar:

text: Rektorns underskrift

text: Rektorns namnförtydligande

text: Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F. Endast betyget E kan sättas på gymnasiearbetet.

title: Skolverkets föreskrifter om utformningen av examensbevis efter försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan

text: 14 § förordningen (2010:2040)

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Anna Tammelin-Östlind

text: Bilaga 1

text: Uppgifter i examensbeviset

text: 1. Dokumenthuvud

text: 2. Kolumner

text: C. Kolumn för betyg

text: 15 kap.

text: 24 §§

text: skollagen (2010:800)

text: D. Kolumn för gymnasiepoäng

text: E. Kolumn för övriga upplysningar

text: 3. Noteringar

text: Dessutom kan andra uppgifter anges.

text: 4. Underskrift

text: 5. Förklaringar

text: Bilaga 2

text: Bilaga 2

text: Examensbevis

text: Plats för logotyp

text: GYMNASIEINGENJÖRSEXAMEN

text: Gymnasieskolan

text: Noteringar:

text: Rektorns underskrift

text: Rektorns namnförtydligande