text: Dessa föreskrifter avser färd med fordonståg som på grund av bestämmelserna i

text: 4 kap.

text: och

text: 17 §§

text: trafikförordningen (1998:1276)

text: inte får föras på andra vägar än enskilda.

type: stycke

type: paragraf

text: Om det behövs av framkomlighetsskäl och sker med stor försiktighet får färd med stöd av föreskrifterna ske med avvikelse från bestämmelserna i

text: 3 kap.

text: 7 § första

text: och

text: andra styckena

text: 9 § första

text: och

text: tredje styckena

text: 11 §

text: och

text: 12 § första stycket 3

text: trafikförordningen (1998:1276)

text: Färd enligt föreskrifterna ska ske mellan klockan 19.00 och 06.00.

text: Fordonstågens konstruktion och utrustning

type: rubrik

text: Fordonstågen ska bestå av en lastbil, en påhängsvagn, en dolly och sist en påhängsvagn.

text: Fordonstågens längd får uppgå till högst 32,5 meter.

text: Fordonstågen ska vara utrustade med elektroniska stabilitetskontrollsystem och uppfylla kraven enligt ECE-reglemente 13 ändringsserie 11 eller senare.

text: Fordonstågen ska ha minst elva hjulaxlar. Följande axelavstånd får inte underskridas.

text: Axel Axelavstånd i meter

text: 1-2 3,0 2-3 1,37 3-4 5,43 4-5 1,30 5-6 1,30

text: TSFS 2012:3

text: 6-7 5,30 7-8 1,30 8-9 5,75 9-10 1,30 10-11 1,30.

text: Lastbilen ska vara försedd med utrustning för positionsangivelse med hjälp av ett globalt positionssystem (GPS) och utrustning som sparar färdvägen, fordonets hastighet och viktuppgifterna enligt 12 §.

text: Fordonståget ska vara försett med utrustning som kan visa fordonstågets bruttovikt och axeltrycken. Vikten och axeltrycken ska kunna avläsas från förarplatsen. Utrustningen får inte ha högre mätosäkerhet än 200 kilogram per axel då bruttovikten är högre än 60 ton.

text: Färd enligt föreskrifterna får endast ske om undantag medgetts att fordonståget, om lägre hastighet inte är föreskriven för vägen, får framföras med högst 80 kilometer i timmen. Lastbilens hastighetsregulator ska vara inställd så att fordonståget inte kan framföras med högre hastighet än 80 kilometer i timmen.

text: Fordonståget ska vara försett med minst en varningslykta som kan avge blinkande orangegult ljus. Lyktan ska uppfylla kraven i 26 kap. Vägverkets föreskrifter (

text: VVFS 2003:22

text: ) om bilar och släpvagnar som dras av bilar. Lyktan ska vara tänd om transporten inkräktar på ett annat körfält.

text: Fordonståget ska vara försett med varningsskyltar enligt nedan. Skyltarna ska vara väl synliga framifrån och bakifrån. Den framåtriktade skylten ska vara placerad under vindrutans nedre kant eller med skyltens underkant högst 2,0 meter över körbanan.

text: Bård Botten Text

text: Fluorescerande röd Reflekterande Typsnitt: Tratex Bredd=55 mm gult Färg: Svart Storlek: höjd=170/124 mm (versaler/gemener)

text: TSFS 2012:3

text: Vägar

text: Ett fordonståg vars bruttovikt uppgår till högst 80 ton och som uppfyller kraven i 3–8 och 10–12 §§ samt villkoren i 4 kap. 17 § första stycket 2–5 och 8–10

text: trafikförordningen (1998:1276)

text: får trots bestämmelserna i

text: 4 kap.

text: och

text: 17 §§

text: trafikförordningen

text: föras på följande vägar.

text: Väg Sträcka

text: Kantyxegatan Kantyxegatan 16 i Malmö–101 101 Kantyxegatan i Malmö–trafikplats Jägersro i Malmö E 65.01 trafikplats Jägersro i Malmö–trafikplats Fredriksberg i Malmö E 6 trafikplats Fredriksberg i Malmö–Åbromotet i Mölndal E 6.20 Åbromotet i Mölndal–Kungsstensmotet i Göteborg E45.01 Kungsstensmotet i Göteborg–Fiskhamnsmotet i Göteborg E 45 Fiskhamnsmotet i Göteborg–Gullbergsmotet i Göteborg E 6 Gullbergsmotet i Göteborg–Bäckebolsmotet/Ikeamotet i Göteborg Transportgatan E 6–Transportgatan 9 i Göteborg E 6.20 Åbromotet i Mölndal–Bräckemotet i Göteborg E 6.21 Bräckemotet i Göteborg–Ringömotet i Göteborg ___________

text: TSFS 2012:3

text: Denna författning träder i kraft den 1 februari 2012 och upphör att gälla den 30 april 2015. (

text: TSFS 2014:95

text: TSFS 2014:28

text: Denna författning träder i kraft den 15 juni 2014

text: Denna författning träder i kraft den 31 december 2014.

fs: tsfs

publisher: Transportstyrelsen

title: Föreskrifter om fortsatt giltighet av Transportstyrelsens föreskrifter (TSFS 2012:3) om färd med lastbil med två påhängsvagnar mellan Malmö och Göteborg, TSFS 2014:95

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: STAFFAN WIDLERT Mats Willén (Väg- och järnvägsavdelningen)

text: Senaste lydelse av författningens rubrik

text: TSFS 2014:28

text: Utgivare: Kristina Nilsson, Transportstyrelsen, Norrköping ISSN 2000-1975

type: foreskrift


title: Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om tekniska krav för fartyg i inlandssjöfart, TSFS 2014:96

text: De svenska inre vattenvägarna följer av bilagan till dessa föreskrifter.

text: Europeiska unionens inre vattenvägar är, med undantag av de svenska, upptagna i bilaga 1 till

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/87/EG av den 12 december 2006

text: om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart och om upphävande av

text: rådets direktiv 82/714/EEG

text: , i lydelsen enligt

text: kommissionens direktiv 2013/49/EU

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter används följande begrepp med nedan angiven betydelse.

text: dödvikt skillnaden i ton mellan fartygets deplacement i vatten med en densitet av 1,025 vid en lastvattenlinje som motsvarar det fastställda sommarfribordet och fartygets lättvikt gemenskaps- certifikat som visar att fartyg i inlandssjöfart uppcertifikat för fyller de tekniska kraven i dessa föreskrifter

text: inlandssjöfart

text: Jfr

text: rådets direktiv 82/714/EEG

text: , i lydelsen enligt

text: kommissionens direktiv 2013/49/EU

text: intaktstabilitets- koden om intaktstabilitet för alla fartygstyper som koden omfattas av IMO:s regler, antagen genom resolution A.749(18) klasscertifikat certifikat utfärdat av ett erkänt klassificeringssällskap som visar att fartyget är byggt och hållet i stånd i enlighet med klassificeringssällskapets regler LSA-koden den internationella koden för livräddningsutrustning, antagen genom resolution MSC.48(66)

text: Tillämpning och certifikat

text: Dessa föreskrifter gäller för farkoster som enligt

text: fartygssäkerhetslagen (2003:364)

text: ska ha ett gemenskapscertifikat för inlandssjöfart enligt direktiv

text: , eller ett certifikat utfärdat i enlighet med artikel 22 i den reviderade konventionen för sjöfarten på Rhen, när de trafikerar inre vattenvägar.

text: Gemenskapscertifikat för inlandssjöfart kan efter ansökan utfärdas för andra fartyg än de som omfattas av dessa föreskrifter.

text: Havsgående fartyg som tillfälligt trafikerar inre vattenvägar behöver inte ha något av de certifikat som anges i 4 § om de har – ett certifikat över att fartyget uppfyller kraven i 1974 års internationella konvention om säkerhet för människoliv till sjöss (SOLAS) eller ett likvärdigt certifikat, – ett certifikat över att fartyget uppfyller kraven i 1966 års internationella lastlinjekonvention eller ett likvärdigt certifikat, och – ett IOPP-certifikat över att fartyget uppfyller kraven i 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg (MAR- POL). Passagerarfartyg som inte omfattas av samtliga konventioner som anges i första stycket behöver inte ha något av de certifikat som anges i 4 § när de tillfälligt trafikerar inre vattenvägar om de har ett säkerhetscertifikat för passagerarfartyg som visar att fartyget motsvarar kraven i Sjöfartsverkets föreskrifter (

text: SJÖFS 2002:17

text: ) om säkerheten på passagerarfartyg i inrikes trafik.

text: Fartyg som har gemenskapscertifikat för inlandssjöfart ska även uppfylla tillämpliga krav i andra föreskrifter vad beträffar förhållanden som dessa föreskrifter inte reglerar.

text: Giltighetstiden för gemenskapscertifikat för inlandssjöfart som utfärdas för nybyggda fartyg enligt dessa föreskrifter är fem år för passagerarfartyg och höghastighetsfartyg. För andra nybyggda fartyg är motsvarande giltighetstid tio år. För andra fartyg än de som avses i första stycket kan gemenskapscertifikat utfärdas med kortare giltighetstid än vad som anges i samma stycke om detta är motiverat mot bakgrund av vad som framkommit vid besiktning av fartyget.

text: Giltighetstiden för gemenskapscertifikatet kan efter begäran från fartygets ägare eller dennes ombud förlängas högst sex månader utan besiktning enligt 15 §, om det finns särskilda skäl. Ett skriftligt intyg som utfärdats om sådan förlängning ska finnas ombord på fartyget.

text: Vid förnyelse av gemenskapscertifikat för inlandssjöfart gäller de övergångsbestämmelser i bilaga II till direktiv

text: som trätt i kraft efter det att certifikatet utfärdades.

text: Ett fartygs ägare, eller dennes ombud, ska underrätta Transportstyrelsen om alla ändringar av namn eller ägare, alla ommätningar samt alla ändringar som gäller registrering eller hemmahamn. Gemenskapscertifikatet ska skickas in till Transportstyrelsen för ändring.

text: Ett giltigt gemenskapscertifikat för inlandssjöfart som förkommit eller förstörts kan ersättas av Transportstyrelsen efter begäran från fartygets ägare.

text: Transportstyrelsen kan utfärda ett tillfälligt gemenskapscertifikat för inlandssjöfart i de fall och med de giltighetstider som anges i artikel 2.05 i bilaga II till direktiv

text: Ett fartyg som har ett certifikat utfärdat i enlighet med artikel 22 i den reviderade konventionen för sjöfarten på Rhen ska, under de förutsättningar som anges i

text: artikel 4.2 i direktiv 2006/87/EG

text: , även vara försedda med ett kompletterande gemenskapscertifikat för inlandssjöfart.

text: Tillsyn

text: Ett fartyg ska genomgå en periodisk besiktning innan giltighetstiden för gemenskapscertifikatet löper ut.

text: Ägaren, eller dennes ombud, ska visa upp fartyget olastat, rengjort och utrustat. Ägaren, eller dennes ombud, ska också lämna nödvändigt bistånd vid besiktningen av fartyget. Fartyget ska vara torrsatt vid den första besiktningen. Transportstyrelsen kan medge undantag från kravet på torrsättning om fartyget har ett klasscertifikat som visar att konstruktionen motsvarar klassificeringssällskapets regler, eller om det finns ett intyg som visar att en behörig myndighet redan har utfört en inspektion av det torrsatta fartyget för andra ändamål. Vid periodisk besiktning, eller besiktning enligt

text: 5 kap. 7 § fartygssäkerhetslagen (2003:364)

text: , ska fartyget vara torrsatt om Transportstyrelsen i det enskilda fallet har beslutat om detta. Fartyget ska vid besiktningen uppfylla de krav på ytterligare driftprov och dokumentation som Transportstyrelsen beslutar om i det enskilda fallet. Detta gäller även i byggnadsstadiet.

text: Europeiskt identifieringsnummer för fartyg

text: Ägaren, eller dennes ombud, ska ansöka om ett europeiskt identifieringsnummer för fartyg hos Transportstyrelsen. Ägaren, eller ombudet,

text: ska fästa det europeiska identifieringsnummer som förts in i gemenskapscertifikatet på fartyget.

text: Marin utrustning

text: Ett fartygs utrustning ska vara anpassad för de väderförhållanden som förväntas i de områden fartyget trafikerar.

text: Utrustning som installeras på fartyg och som uppfyller kraven i Transportstyrelsens föreskrifter (

text: TSFS 2009:52

text: ) om marin utrustning ska, om inte annat anges, anses uppfylla bestämmelserna om utrustning i dessa föreskrifter.

text: Likvärdighet

text: Med avvikelse från de tekniska kraven i dessa föreskrifter kan Transportstyrelsen godta att andra material eller installationer, eller annan utrustning används eller medförs ombord, eller att andra konstruktionsmetoder eller anordningar används, om dessa anses vara likvärdiga alternativ i enlighet med det förfarande som anges i artikel 2.19 i bilaga II till direktiv

text: Undantag

text: Ett fartyg som är certifierat för trafik i zon 2 får framföras i zon 1 om befälhavaren kan säkerställa att fartyget under resan inte möter ett sjötillstånd med en signifikant våghöjd (H1/10) större än 1,2 meter. Befälhavaren ska dokumentera hur denne säkerställt att resan kan genomföras.

text: Allmänna råd

text: För att säkerställa ett godtagbart sjötillstånd under resan används lämpligen en etablerad prognostjänst.

text: Transportstyrelsen kan medge undantag från dessa föreskrifter för enskilda fartyg om det finns särskilda skäl. Detta gäller under förutsättning att undantaget inte strider mot internationella överenskommelser eller gemenskapsrättslig lagstiftning.

text: Skeppsbyggnadsteknik

text: Ett fartyg som är certifierat för trafik i zon 1 och 2 ska ha ett giltigt klasscertifikat utfärdat av ett erkänt klassificeringssällskap när det trafikerar svenska inre vattenvägar.

text: Utöver vad som sägs i 23 § ska fartyg, med avseende på skeppsbyggnadsteknik, uppfylla de krav som anges i kapitel 3 i bilaga II till direktiv

text: och i tillämpliga delar även de krav som anges i administrativ anvisning nr 5 och 13 i bilaga II till direktivet.

text: Flödningsavstånd, fribord och lastmärkning

text: Ett fartyg som är certifierat för trafik i zon 1 ska ha ett flödningsavstånd av minst 1 200 mm när det trafikerar svenska inre vattenvägar. Ett fartyg som är certifierat för trafik i zon 2 ska ha ett flödningsavstånd av minst 1 000 mm när det trafikerar svenska inre vattenvägar. Fartyg får inte trafikera svenska inre vattenvägar i zon 1 med öppna lastluckor på fullt djupgående. Om fartyg trafikerar svenska inre vattenvägar i zon 1 eller 2 med öppna lastluckor, ska flödningsavståndet bestämmas utifrån fartygets arrangemang i varje enskilt fall och särskilt beaktas i klasscertifikatet.

text: Ett fartyg som är certifierat för trafik i zon 1 ska ha ett fribord av minst 500 mm när det trafikerar svenska inre vattenvägar, och dess fribord och täthet ska framgå av klasscertifikatet med en särskild notering. Ett fartyg som är certifierat för trafik i zon 2 ska ha ett fribord av minst 300 mm när det trafikerar svenska inre vattenvägar.

text: Ett fartyg som är certifierat för trafik i zon 1 ska ha ett minimifribord av minst 100 mm när det trafikerar svenska inre vattenvägar. Ett fartyg som är certifierat för trafik i zon 2 ska ha ett minimifribord av minst 50 mm när det trafikerar svenska inre vattenvägar.

text: Utöver vad som sägs i 25–27 §§ ska fartyg med avseende på flödningsavstånd, fribord och lastmärkning i tillämpliga delar uppfylla de krav som anges i kapitel 4 i bilaga II till direktiv

text: Manöverförmåga

text: Fartyg ska med avseende på manöverförmåga i tillämpliga delar uppfylla de krav som anges i kapitel 5 och i administrativ anvisning nr 1 och 2 i bilaga II till direktiv

text: Styrinrättning

text: Fartyg ska med avseende på styrinrättning i tillämpliga delar uppfylla de krav som anges i kapitel 6 i bilaga II till direktiv

text: Styrhytt

text: Fartyg ska med avseende på styrhytt i tillämpliga delar uppfylla de krav som anges i kapitel 7 och i administrativ anvisning nr 5 i bilaga II till direktiv

text: Maskineri

text: För besiktning av tryckkärl gäller 2 kap. 60 § Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2009:119

text: ) om arbetsmiljö på fartyg.

text: Utöver vad som sägs i 32 § ska fartyg med avseende på maskineri i tillämpliga delar uppfylla de krav som anges i kapitel 8 och i administrativ anvisning nr 5 och 12 i bilaga II till direktiv

text: Utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från dieselmotorer

text: Fartyg ska med avseende på utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från dieselmotorer i tillämpliga delar uppfylla de krav som anges i kapitel 8a och i administrativ anvisning nr 23 i bilaga II till direktiv

text: Elektriska anläggningar

text: Ett fartyg som är certifierat för trafik i zon 1 och 2 ska vara utrustat med oberoende elektrisk huvud- och nödkraftkälla när det trafikerar svenska inre vattenvägar. Huvudkraftkällan ska kunna försörja all utrustning som är nödvändig för fartygets normala drifts- och boendeförhållanden utan att den elektriska nödkraftkällan behöver användas. Den elektriska nödkraftkällan ska uppfylla kraven i

text: artikel 15.10

text: .5–7 och 11 i bilaga II till direktiv

text: och ha en kapacitet av minst 3 timmar.

text: Utöver vad som sägs i 35 § ska fartyg med avseende på elektriska anläggningar i tillämpliga delar uppfylla de krav som anges i kapitel 9 och i administrativ anvisning nr 25 i bilaga II till direktiv

text: Utrustning

text: Ett fartyg ska ha radioutrustning i enlighet med Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2009:95

text: ) om radioutrustning på fartyg när det trafikerar svenska inre vattenvägar. Ett fartyg som är certifierat för trafik i zon 1 och 2 ska uppfylla kraven för fartområde D. Ett fartyg som är certifierat för trafik i zon 3 och 4 ska uppfylla kraven för fartområde E.

text: På ett fartyg som trafikerar svenska inre vattenvägar ska brand i obemannade maskinrum, pannrum och pumprum kunna släckas utan att utrymmet behöver beträdas.

text: Ett fartyg som är certifierat för trafik i zon 1 och 2 ska vara utrustat med livbojar som uppfyller kraven i LSA-koden 2.1 och räddningsvästar som uppfyller kraven i LSA-koden 2.2 när det trafikerar svenska inre vattenvägar. Livbojar och räddningsvästar ska även uppfylla kraven i Transportstyrelsens föreskrifter (

text: TSFS 2009:52

text: ) om marin utrustning.

text: Ett fartyg som är certifierat för trafik i zon 1 och 2 ska, när det trafikerar svenska inre vattenvägar, vara utrustat med livflottar som rymmer samtliga ombordvarande och som kan embarkeras och sjösättas på ett säkert och ändamålsenligt sätt. Passagerarfartyg ska vara utrustade med livflottar som uppfyller kraven i LSA-koden 4.2 eller 4.3 samt Transportstyrelsens föreskrifter (

text: TSFS 2009:52

text: ) om marin utrustning. Alternativt får passagerarfartyg vara utrustade med ORL-flottar (Open Reversible Liferaft) som uppfyller kraven i Transport-

text: styrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2009:102

text: ) om säkerheten på höghastighetsfartyg (HSC-koden 2000). Fartyg som inte är passagerarfartyg ska vara utrustade med livflottar som uppfyller kraven i SS-ISO 9650-1:2005 eller som uppfyller andra krav som ger motsvarande säkerhetsnivå.

text: Ett fartyg som är certifierat för trafik i zon 3 och 4 ska, när det trafikerar svenska inre vattenvägar, ha lämplig utrustning ombord för att möjliggöra att personer på ett säkert sätt kan förflyttas till grunt vatten, till land eller till en annan farkost.

text: Ett fartyg som är certifierat för trafik i zon 1 och 2 ska vara utrustat med sex fallskärmsljus som uppfyller kraven i LSA-koden 3.1 när det trafikerar svenska inre vattenvägar. Fallskärmsljusen ska förvaras i styrhytten eller i dess omedelbara närhet. Ett fartyg som är certifierat för trafik i zon 3 och 4 ska vara utrustat med sex handbloss som uppfyller kraven i LSA-koden 3.2 när det trafikerar svenska inre vattenvägar. Handblossen ska förvaras i styrhytten eller i dess omedelbara närhet. Arbetsbåtar på fartyg som trafikerar svenska inre vattenvägar ska vara utrustade med sex handbloss som uppfyller kraven i LSA-koden 3.2.

text: Ett fartyg ska, när det trafikerar svenska inre vattenvägar, vara utrustat med en uppsamlingstank för toalettavfall i enlighet med andra stycket, eller med lämplig fartygsbaserad avloppsreningsanläggning som uppfyller de krav som anges i kapitel 14a och i tillägg VI och VII i bilaga II till direktiv

text: . Uppsamlingstank för toalettavfall ska ha tillräcklig kapacitet och vara utrustad med nivåmätare. Det ska finnas pump och rör för tömning av tanken till en mottagningsanordning ombord. Rören ska vara utrustade med en utsläppsanslutning enligt SS-EN 1306:1996 eller ISO 8099:2000. Transportstyrelsen kan efter ansökan medge undantag från krav enligt första och andra styckena för ett fartyg som bedöms vara minst lika ändamålsenligt utrustat och som inte är ett passagerarfartyg.

text: Utöver vad som sägs i 37–43 §§ ska fartyg med avseende på utrustning i tillämpliga delar uppfylla de krav som anges i kapitel 10 och i administrativ anvisning nr 7, 9, 15 och 17 i bilaga II till direktiv

text: Säkerhet i arbetsutrymmena

text: På ett fartyg som trafikerar svenska inre vattenvägar ska stegar placeras så att de inte kan glida i någon riktning eller på annat sätt rubbas ur sin position.

text: Utöver vad som sägs i 45 § ska fartyg med avseende på säkerheten i arbetsutrymmena uppfylla de krav som anges i kapitel 11 i bilaga II till direktiv

text: och i tillämpliga delar även de krav som anges i administrativ anvisning nr 5 i bilaga II till direktivet.

text: Bostadsutrymmen

text: Fartyg ska med avseende på bostadsutrymmen i tillämpliga delar uppfylla de krav som anges i kapitel 12 och i administrativ anvisning nr 5 i bilaga II till direktiv

text: Bränsledriven utrustning för uppvärmning, matlagning och kylning

text: Fartyg ska med avseende på bränsledriven utrustning för uppvärmning, matlagning och kylning uppfylla de krav som anges i kapitel 13 i bilaga II till direktiv

text: Anordningar för flytande gas för hushållsändamål

text: Fartyg ska med avseende på anordningar för flytande gas för hushållsändamål i tillämpliga delar uppfylla de krav som anges i kapitel 14 i bilaga II till direktiv

text: Särskilda bestämmelser för passagerarfartyg

text: Ett passagerarfartyg som är certifierat för trafik i zon 1 och 2 ska, när det trafikerar svenska inre vattenvägar, uppfylla intaktstabilitetskriterier enligt den internationella intaktstabilitetskoden (IMO IS 2008), stabilitetskriterier utgivna av ett erkänt klassificeringssällskap eller andra krav som ger motsvarande säkerhetsnivå.

text: Utöver vad som sägs i 50 § ska passagerarfartyg i tillämpliga delar uppfylla de krav som anges i kapitel 15 och i administrativ anvisning nr 6, 8, 15, 17, 21, 22, 24 och 25 i bilaga II till direktiv

text: Särskilda bestämmelser för passagerarsegelfartyg

text: Passagerarsegelfartyg ska i tillämpliga delar uppfylla de krav som anges i kapitel 15a i bilaga II till direktiv

text: Särskilda bestämmelser för fartyg avsedda att ingå i en skjutbogserad konvoj, släpkonvoj eller i en fast sidoformering

text: Fartyg som är avsedda att ingå i en skjutbogserad konvoj, släpkonvoj eller i en fast sidoformering ska i tillämpliga delar uppfylla de krav som anges i kapitel 16 och i administrativ anvisning nr 1, 2 och 3 i bilaga II till direktiv

text: Särskilda bestämmelser för flytande utrustning

text: Flytande utrustning ska i tillämpliga delar uppfylla de krav som anges i kapitel 17 och i administrativ anvisning nr 5 och 12 i bilaga II till direktiv

text: Särskilda bestämmelser för arbetsfarkoster

text: Arbetsfarkoster ska i tillämpliga delar uppfylla de krav som anges i kapitel 18 i bilaga II till direktiv

text: Särskilda bestämmelser för fartyg som trafikerar vattenvägar i zon 4

text: Fartyg som uteslutande trafikerar vattenvägar i zon 4 ska uppfylla de krav som anges i kapitel 19b i bilaga II till direktiv

text: Särskilda bestämmelser för fritidsfartyg

text: Fritidsfartyg ska i tillämpliga delar uppfylla de krav som anges i kapitel 21 och i administrativ anvisning nr 27 i bilaga II till direktiv

text: Containerfartygs stabilitet

text: Containerfartyg ska i tillämpliga delar uppfylla de krav som anges i kapitel 22 och i administrativ anvisning nr 18 i bilaga II till direktiv

text: Särskilda bestämmelser för fartyg längre än 110 meter

text: Fartyg som är längre än 110 meter ska i tillämpliga delar uppfylla de krav som anges i kapitel 22a och i administrativ anvisning nr 15 och 18 i bilaga II till direktiv

text: Särskilda bestämmelser för höghastighetsfartyg

text: Höghastighetsfartyg ska uppfylla de krav som anges i kapitel 22b i bilaga II till direktiv

text: och i tillämpliga delar även de krav som anges i administrativ anvisning nr 17 och 21 i bilaga II till direktivet.

text: Tillämplighet av tekniska krav

text: Fartyg som trafikerar vattenvägar i zon R ska uppfylla tekniska krav i dessa föreskrifter i enlighet med de tillämpliga bestämmelser som anges i kapitel 24 och i administrativ anvisning nr 4 i bilaga II till direktiv

text: Fartyg som inte trafikerar vattenvägar i zon R, med undantag av passagerarfartyg som trafikerar svenska inre vattenvägar, ska uppfylla tekniska krav i dessa föreskrifter i enlighet med de tillämpliga bestämmelser som anges i kapitel 24a och i administrativ anvisning nr 4 i bilaga II till direktiv

text: . Vad som sägs i första stycket gäller inte för de krav som följer av 23, 25– 27, 35, 37–43 och 45 §§ i dessa föreskrifter.

text: ___________ Denna författning träder i kraft den 16 december 2014. På Transportstyrelsens vägnar STAFFAN WIDLERT Dennis Lundin (Sjö- och luftfartsavdelningen)

text: Utgivare: Kristina Nilsson, Transportstyrelsen, Norrköping ISSN 2000-1975 10

text: Bilaga

text: Bilaga. Förteckning över Sveriges inre vattenvägar, uppdelade geografiskt i zonerna 1, 2 och 3

text: Zon 1

text: Sjön Vänern, i söder begränsad av latitudparallellen genom Bastugrunds kummel Göta älv och Rivöfjorden, i öster begränsade av Älvsborgsbron, i väster av longitudparallellen genom Gäveskärs fyr, och i söder av latitudparallellen genom Smörbådans fyr

text: Zon 2

text: Göta älv, i öster begränsad av Götaälvbron, i väst begränsad av Älvsborgsbron

text: Zon 3

text: Trollhätte kanal och Göta älv, från latitudparallellen genom Bastugrunds kummel till Götaälvbron Sjön Mälaren Stockholms hamnar, i nordväst begränsade av Lidingöbron, i nordost av en linje genom fyren Elfviksgrund i bäring 135-315 grader, och i söder av Skurubron Södertälje kanal och Södertälje hamnar, i norr begränsade av Södertälje sluss, och i söder av latitudparallellen N 59 09,00


title: Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om användning och utformning av luftrum och flygprocedurer, TSFS 2015:1

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser som utgör ett komplement till 1.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 551/2004 av den 10 mars 2004

text: om organisation och användning av det gemensamma europeiska luftrummet, 2.

text: kommissionens förordning (EG) nr 2150/2005 av den 23 december 2005

text: om gemensamma regler för en flexibel användning av luftrummet, 3.

text: kommissionens förordning (EG) nr 730/2006 av den 11 maj 2006

text: om luftrumsklassificering och tillstånd för flygningar enligt visuellflygregler ovanför flygnivå 195, 4.

text: kommissionens förordning (EG) nr 482/2008 av den 30 maj 2008

text: om ett system för säkerhetssäkring av programvara vilket ska genomföras av leverantörer av flygtrafiktjänster och om ändring av bilaga II till förordning

text: (EG) nr 2096/2005

text: , och 5. kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 1035/2011

text: av den 17 oktober 2011 om gemensamma krav för tillhandahållande av flygtrafiktjänster och om ändring av förordningarna

text: (EG) nr 482/2008

text: och

text: (EU) nr 691/2010

text: Av

text: 2 § förordningen (1994:1808)

text: om behöriga myndigheter på den civila luftfartens område framgår att Transportstyrelsen är behörig myndighet enligt förordningarna i 1 §.

text: Se

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster.

text: Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter gäller för den som 1. framför ett luftfartyg, 2. utövar flygtrafikledningstjänst, 3. utövar luftrumsplanering, 4. vill begära en förändring av luftrummets utformning eller av förutsättningarna för dess användning, 5. tillhandahåller infrastruktur för luftrummets användning, 6. utformar luftrum, 7. utformar flygprocedurer, 8. flygvaliderar instrumentflygprocedurer, eller 9. driver en flygplats.

text: Definitioner och förkortningar

text: I dessa föreskrifter används följande begrepp med nedan angiven betydelse. AMC (Airspace Management Cell) en gemensam civil/ militär funktion som ansvarar för det löpande arbetet med luftrumsplanering och för vilken en eller flera medlemsstater har ansvaret APV-procedur (Approach Procedure with Vertical Guidance, APV) instrumentinflygning med stöd av en virtuell glidbana som räknats fram av luftfartygets system ATS-flygväg angiven flygväg som upprättats för att kanalisera flygtrafik där så behövs för att utöva flygtrafikledningstjänst Baro-VNAV (Barometric Vertical Navigation) tillämpning i flygplanets navigeringssystem som utnyttjar data från tryckhöjdmätaren för att möjliggöra vertikal navigering farligt område avgränsat luftrum där det tidvis kan förekomma verksamhet som är farlig för luftfartyg under flygning (D-område) flyginformations- (Flight Information Region, FIR) ett luftrum av defiregion nierad omfattning inom vilket flyginformations- och alarmeringstjänster tillhandahålls flyginformations- (Aerodrome Flight Information Service, AFIS) verktjänst för flygplats samhet med uppgift att bedriva flyginformationstjänst vid okontrollerad flygplats

text: flygkontrolltjänst (Air Traffic Control Service, ATC) är den sammanfattande benämningen på områdeskontrolltjänst, inflygningskontrolltjänst och flygplatskontrolltjänst och är en tjänst som tillhandahålls i syfte att 1. förebygga kollisioner a) mellan luftfartyg, och b) mellan luftfartyg och ett hinder inom manöverområdet, samt 2. främja och bibehålla ett välordnat flygtrafikflöde flygnivå (Flight Level, FL) är en yta som har ett konstant atmosfäriskt tryck, relaterat till tryckvärdet 1 013,2 hPa och som är separerad från andra sådana ytor genom särskilda tryckintervall flygplats på land eller vatten angivet område (med byggnader, anläggningar och utrustning), som helt eller delvis avses för luftfartygs landning, start och rörelser i övrigt på marken (vattnet) flygtrafik- (Air Traffic Services, ATS) olika flyginformations-, ledningstjänst alarmerings-, flygrådgivnings- och flygkontrolltjänster (områdeskontrolltjänst, inflygningskontrolltjänst och flygplatskontrolltjänst) flygvalidering flygning enligt instrumentflygprocedur i syfte att bekräfta hinderfrihet, navigeringsdatas korrekthet, flygbarhet, kartunderlag och tillgång till infrastruktur GNSS (Global Navigation Satellite Systems) ett globalt navigeringssystem med signaler som sänds ut från satelliter och som omfattar till exempel GPS, GLONASS och andra kommande satellitbaserade navigeringssystem IFR (Instrument Flight Rules) instrumentflygregler instrument- flygplats med instrumentflygprocedur och utrustning flygplats installerad och godkänd för operativt bruk till minst en banriktning instrument- flygning där flygläget bestäms enbart med hjälp av inflygning luftfartygets instrument kontrollerad flygplats där flygplatskontrolltjänst utövas

text: flygplats

text: kontrollerat ett avgränsat luftrum där flygkontrolltjänst utövas för luftrum IFR-flygningar och för VFR-flygningar i enlighet med de regler som följer av hur ATS-luftrummet är klassificerat

text: kontrollområde (Control Area, CTA) kontrollerat luftrum som sträcker sig uppåt från en angiven, ovanför jordytan belägen gräns i höjdled kontrollzon (Control Zone, CTR) kontrollerat luftrum som sträcker sig från jordytan upp till en angiven övre gräns luftrumsplanering (Airspace Management, ASM) en planeringsfunktion som främst syftar till att maximera användningen av tillgängligt luftrum genom dynamisk tidsfördelning (time-sharing) och, ibland, separering av luftrummet mellan olika kategorier av luftrummets användare utifrån kortsiktiga behov lägsta sektorhöjd (Minimum Sector Altitude, MSA) den lägsta höjd över havet som ger minst 1 000 ft (300 m) hinderfrihet över hinder och terräng inom den aktuella sektorn av en cirkel med radien 25 NM (46 km) precisions- (Precision Instrument Approach) inflygning som inflygning företas med stöd av radiohjälpmedel, exempelvis ILS, MLS, GBAS eller PAR, som ger löpande information om höjd- och sidledsavvikelser från en nominell flygbana restriktions- avgränsat luftrum över en stats landområde eller område territorialvatten, inom vilket rätten till luftfart är inskränkt enligt särskilda bestämmelser (R-område) sektor del av en flyginformationsregion SID (Standard Instrument Departure) publicerad flygväg för avgående trafik, avsedd för luftfartygs egennavigering och normalt innefattande såväl utflygningsförfarande från gällande bana som flygväg STAR (Standard Instrument Arrival) publicerad flygväg för ankommande trafik, avsedd för luftfartygs egennavigering och normalt innebärande direktinflygning till gällande bana stödfunktion kompletterande system till GNSS för att förbättra det totala systemets noggrannhet terminalområde (Terminal Control Area, TMA) kontrollområde upprättat för en eller flera flygplatser trafikinformations (Traffic Information Area, TIA) avgränsat okontområde rollerat luftrum som sträcker sig uppåt från en angiven, ovanför jordytan belägen gräns i höjdled inom vilket flyginformationstjänst för flygplats (AFIS) utövas

text: trafik- (Traffic Information Zone, TIZ) avgränsat okontinformationszon rollerat luftrum som sträcker sig från jordytan upp till en angiven övre gräns inom vilket flyginformationstjänst för flygplats (AFIS) utövas trafikzon (Aerodrome Traffic Zone, ATZ) avgränsat luftrum upprättat omkring flygplats för skydd av flygplatstrafik.

text: Grundläggande krav på användningen av luftrummet och på utformningen av luftrummet och flygprocedurerna

text: Utformningen av luftrummet och flygprocedurerna ska uppfylla de standarder, rekommendationer och bestämmelser som är tillämpbara för utövandet och luftrummet i fråga och som anges i följande dokument: 1. ICAO Annex 10 Volume I Radio Navigation Aids, 6th edition inklusive alla ändringar till och med nr 88-A. 2. ICAO Annex 11 – Air Traffic Services, 13th edition inklusive alla ändringar till och med nr 49. 3. ICAO Doc 8168 Volume II – Procedures for Air Navigation Services – Aircraft Operations, 6th edition. 4. ICAO Doc 9613 – Performance-based Navigation (PBN) Manual, 4th edition. 5. ICAO Doc 9849 – GNSS Manual, 2nd edition. 6. ICAO Doc 9905 – Required Navigation Performance Authorization Required (RNP AR) Procedure Design Manual, 1st edition. 7. ICAO Doc 9906 – The Quality Assurance Manual for Flight Procedure Design. 1st edition. 8. ICAO Doc 9992 – Use of PBN in Airspace Design, 1st edition. 9. ICAO EUR Doc 025 – EUR RNP APCH Guidance Material, 1st edition. 10. Eurocontrol, European Route Network Improvement Plan (ERNIP) Part 1, European Design Methodology Guidelines, General principles and technical specifications for airspace design, edition 1.2.

text: Godkännande av förändringar av luftrummets eller flygprocedurernas utformning

text: Det krävs ett godkännande vid en förändring av luftrummets eller flygprocedurernas utformning, liksom vid en förändring av förutsättningarna för dessas användning. En förändring kan avse 1. nationell inriktning för luftrummets användning, 2. strukturen för luftrummets utformning, 3. ATS-flygvägars (inklusive SID/STAR) etablering och utformning, 4. in- och utflygningsprocedurerna, 5. lägsta sektorhöjd eller lägsta sektorhöjder, 6. upprättanden, förändringar och klassificeringar av luftrummet, 7. avgränsning av luftrum för särskilda aktiviteter, eller

text: 8. inrättandet av tillfälliga restriktionsområden och farliga områden.

text: En ansökan om godkännande enligt 6 § ska skickas till Transportstyrelsen i god tid innan förändringen är tänkt att genomföras.

text: Om det utanför ordinarie kontorstid uppstår ett brådskande behov av beslut om restriktionsområde eller farligt område ska ansökan göras hos AMC.

text: Av

text: 1 kap. 8 § luftfartslagen (2010:500)

text: framgår att regeringen beslutar om sådana restriktionsområden som innebär förbud mot luftfart under en längre period än 14 dagar.

text: En ansökan om godkännande enligt 6 § ska i tillämpliga delar innehålla följande uppgifter: 1. Syftet med och en beskrivning av föreslaget luftrum eller av flygprocedurer. 2. En redogörelse för trafikflödena i ATS-flygvägarna, omfattningen av det luftrum som krävs och påverkan på den luftfart eller annan verksamhet som berör området, inklusive risken för luftrumsintrång. 3. De tider luftrummet behöver utnyttjas. 4. Tillgången till infrastruktur för kommunikation, navigering och övervakning. 5. En bedömning av flygsäkerhetspåverkan. 6. Överväganden om miljöpåverkan, inklusive åtgärder för att minska denna. 7. En redogörelse för vilka parter som konsulterats, identifierade problem och överenskomna lösningar. 8. Önskat datum för ikraftträdande. Ansökan får innehålla ett begränsat underlag, om den avser en tillfällig förändring av luftrummets eller flygprocedurernas utformning, eller av dessas användning.

text: Terminalområde, kontrollzon, trafikinformationsområde, trafikinformationszon, trafikzon, in- och utflygningsprocedurer, IFR-väntlägen och lägsta sektorhöjder ska vara konstruerade av den som har ett godkännande enligt 12 §.

text: Krav vid utformningen av luftrummet eller flygprocedurerna

text: Den organisation som utformar terminalområde, kontrollzon, trafikinformationsområde, trafikinformationszon, trafikzon, in- och utflygningsprocedurer, IFR-väntlägen eller lägsta sektorhöjder ska vara godkänd av Transportstyrelsen. För godkännande krävs följande: 1. Kunskap om de grundläggande kraven som framgår av dokumenten i 1 och 5 §§ avseende utformningen av luftrummet och flygprocedurerna. 2. Dokumentation som påvisar a) utbildning i tillämpningen av ICAO Doc 8168 Volume II, och b) erfarenheter av procedurkonstruktion eller luftrumsutformning eller båda delarna. Utbildningen och erfarenheterna ska vara av sådan omfattning att de är tillräckliga för den typ av konstruktion som ansökan avser.

text: 3. Dokumentation som visar att den sökande har förutsättningar för att bedriva den verksamhet som ansökan avser. Beskrivningen av det som är av betydelse vid konstruktion av förslag till utformning av luftrum eller flygprocedurer ska minst omfatta a) organisation och ansvarsförhållanden, b) arbetsmetoder, c) arbetsverktyg, d) system för kvalitetssäkring, e) checklistor, f) arbetsbeskrivningar, g) överenskommelser med andra leverantörer, och h) rutiner för arkivering av arbetsmaterial.

text: En person som utformar luftrum eller flygprocedurer ska regelbundet genomgå utbildning för att bibehålla sin kompetens och för att ta del av ändrade regelverk eller andra ändrade förutsättningar. Sådana återkommande utbildningar ska ske minst vart femte år.

text: Luftrummets användning

text: Indelning av luftrummet

text: Vid en instrumentflygplats är det lägsta kravet på luftrum en trafikinformationszon och ett trafikinformationsområde.

text: En kontrollerad flygplats ska ha en kontrollzon och ett terminalområde.

text: Om det finns ett särskilt behov av att skydda flygplatsen, kan flygplatsens ledning ansöka hos Transportstyrelsen om att inrätta en trafikzon.

text: Krav på APV-procedurer

text: En instrumentflygplats ska ha en APV-procedur till varje banriktning med instrumentinflygning. APV-proceduren ska vara baserad på satellitnavigering (GNSS) med en virtuell glidbana med stöd av tryckhöjd (Baro-VNAV) eller satellitbaserad stödfunktion (SBAS).

text: Kontroll och validering av flygprocedurer

text: Den som driver en flygplats ansvarar för att flygplatsens publicerade flygprocedurer löpande ses över, så att flygprocedurerna uppfyller aktuella förutsättningar, exempelvis hindersituationer, navigationshjälpmedel och regelverk. Översyn ska göras minst vart femte år och vid förändringar.

text: Allmänna råd

text: En översyn bör bland annat omfatta

text: 1. hindersituationen inom de områden som ingår i en procedurkonstruktion,

text: 2. ändringar på flygplatsen, såsom banlängd, trösklar eller glidbanevinkel, 3. tillgången till navigationshjälpmedel med tillräcklig prestanda, 4. styrande dokument för procedurkonstruktion, 5. standarder för namngivning och publicering av procedurer,

text: 6. luftrummets utformning, och

text: 7. utrustningen i de luftfartyg som trafikerar flygplatsen.

text: Den som driver en flygplats ska, före driftsättning av en instrumentflygprocedur med satellitbaserad stödfunktion (SBAS), se till att flygvalidering sker och att tillgången till signaler säkerställs genom mätning vid flygplatsen eller i dess närhet.

text: Allmänna råd

text: Säkerställningen av tillgången till signaler genom mätning av signalnivå kan göras i luften eller på marken. I nordligaste delen av landet är elevationsvinkeln för SBAS låg och där bör markbaserad mätning tillämpas. Markbaserad mätning bör ske över en tidsperiod som är tillräcklig för att registrera variationer under olika tider på dygnet och olika veckodagar.

text: En organisation som utför flygvalidering av instrumentflygprocedurer ska uppfylla kraven enligt ICAO Doc 9906 Volume 5 och vara godkänd av Transportstyrelsen.

text: En pilot som utför flygvalidering ska uppfylla kraven enligt ICAO Doc 9906 Volume 6 och vara godkänd av Transportstyrelsen.

text: Den som utför flygvalidering av instrumentflygprocedurer ska utföra denna i enlighet med kraven i ICAO Doc 9906 Volume 5.

text: Dygnstaktisk planering av luftrummet

text: AMC ska vid dygnstaktisk planering av luftrummet utöva sin verksamhet i enlighet med Eurocontrol, European Route Network Improvement Plan (ERNIP) Part 3, Airspace Management Guidelines – The ASM Handbook, edition 5.0, section 4, Pre-Tactical Airspace Management (ASM Level 2), och i övrigt enligt de anvisningar som meddelas av Transportstyrelsen eller Försvarsmakten.

text: Områdesnavigering

text: Vid flygning enligt instrumentflygregler (IFR) med motordrivet luftfartyg på flygnivå 95 eller högre inom svenskt kontrollerat luftrum ska specifikationen för RNAV 5 (B-RNAV) tillämpas. Luftfartyget ska kunna navigera utmed avsedd flygväg med en noggrannhet av +/- 5 NM under 95 % av flygtiden.

text: Krav på UHF-kanal

text: Den som utövar flygtrafikledningstjänst i en sektor som tillämpar 8,33 kHz kanaldelning ska tillhandahålla UHF-kanal för att betjäna statsluftfartyg.

text: Undantag

text: Transportstyrelsen kan medge undantag från dessa föreskrifter.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 16 februari 2015. 2. Genom denna författning upphävs Transportstyrelsens föreskrifter (

text: TSFS 2009:11

text: ) om utformning och användning av luftrummet. 3. Godkännanden av luftrum och flygprocedurer samt av organisationer som konstruerar luftrum eller flygprocedurer gäller även efter det att dessa föreskrifter trätt i kraft. 4. För de instrumentflygplatser som vid ikraftträdandet av dessa föreskrifter inte har trafikinformationszon och trafikinformationsområde, ska bestämmelserna i 14 § om trafikinformationszon och trafikinformationsområde vara uppfyllda senast den 1 december 2016. 5. För banor avsedda för precisionsinflygning, ska bestämmelserna i 17 § om APV-procedurer vara uppfyllda senast den 1 december 2016.

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: STAFFAN WIDLERT Sigge Skarsfjäll (Sjö- och luftfartsavdelningen)

text: Utgivare: Kristina Nilsson, Transportstyrelsen, Norrköping ISSN 2000-1975


title: Transportstyrelsens föreskrifter om upphävande av Vägverkets föreskrifter (VVFS 1995:10) om enhetliga rapporteringsblanketter för utbyte av information om överträdelser och påföljder, TSFS 2015:13

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: MARIA ÅGREN Camilla Sundén (Väg- och järnvägsavdelningen)


text: Dessa föreskrifter gäller förarprov som avläggs för körkort med behörighet A1, A2 och A.

text: Förarprovet ska säkerställa att sökanden har de kunskaper och den förmåga samt uppvisar det beteende som krävs för att köra det slag av fordon som provet avser. Därför ska utbildningsmålen i den kursplan som fastställts av Transportstyrelsen ligga till grund för innehållet i och bedömningen av provet.

text: Kunskapsprov

text: Den sökande ska ha de kunskaper och insikter som krävs för att förstå hur man kör i trafik på en för miljön och trafiksäkerheten acceptabel nivå. Kunskaperna och insikterna ska omfatta reglerna för förare och fordon, vad som gäller i olika trafikmiljöer och trafiksituationer, samspelet med andra trafikanter och personliga förutsättningar.

text: Manövrering, fordon och miljö

text: Kunskapsprovet innehåller i fråga om manövrering, fordon och miljö frågor om 1. särskilda bestämmelser: a) handlingar som ska medföras under färd, och b) säkerhetsfaktorer som rör fordonet och passagerarna, 2. säkerhetsfaktorer som har samband med fordonets last, 3. miljöaspekter på fordonets användning, till exempel: a) måttlig bränsleförbrukning, b) begränsning av avgasutsläpp, c) buller, eller d) lämplig användning av ljudsignal,

text: Körning i olika trafikmiljöer

text: Kunskapsprovet innehåller i fråga om körning i olika trafikmiljöer frågor om 1. vägtrafikbestämmelserna: a) väjningsplikt, hastighetsbegränsningar, vägmärken, vägmarkeringar och signaler, 2. vägen: a) principerna för hur och varför man håller ett säkert avstånd mellan fordon, och b) bromssträckor och väghållning vid olika väder- och vägförhållanden, 3. andra vägtrafikanter: a) de mest utsatta kategorierna av trafikanter, till exempel barn, gående, cyklister och personer med funktionshinder, och 4. särskilda bestämmelser: a) regler för hur föraren ska handla vid en trafikolycka och vilka åtgärder man kan vidta.

text: Resande med motorcykel i speciella sammanhang

text: Kunskapsprovet innehåller i fråga om resande med motorcykel i speciella sammanhang frågor om 1. föraren: a) reaktionstid och förmåga att fatta beslut, b) hur alkohol, andra droger, mediciner, sjukdom, psykiskt tillstånd, stress och trötthet påverkar människan, och c) hastighetens inverkan på riskerna, samt 2. vägen: a) riskfaktorer förknippade med körning vid olika vägförhållanden och särskilt hur riskerna kan ändras till följd av vädret och tiden på dygnet, b) olika vägtypers egenskaper och de krav som gäller vid körning på olika vägtyper, och c) säker körning i vägtunnlar.

text: Personliga förutsättningar och målsättningar i livet

text: Kunskapsprovet innehåller i fråga om personliga förutsättningar och målsättningar i livet frågor om 1. föraren: a) betydelsen av uppmärksamhet och samspel med samt attityder till andra vägtrafikanter, b) uppfattnings- och omdömesförmåga, och c grupptryck och impulsiva handlingar, samt 2. andra vägtrafikanter: a) riskfaktorer som är förknippade med såväl egen som andra trafikanters bristande erfarenhet och uppmärksamhet.

text: Körprov

text: Gemensamma krav på fordon för behörighet A1 A2 och A

text: Körprovet ska genomföras med en lämplig tvåhjulig motorcykel utan sidvagn. Sökanden ska själv tillhandahålla ett sådant fordon.

text: Samma motorcykel ska användas under hela provet.

text: Krav på fordon för behörighet A1

text: Vid körprov för behörighet A1 ska provfordonet kunna köras med en hastighet av minst 90 km/tim.

text: Vid körprov för behörighet A1 ska motorcykeln ha en nettoeffekt av högst 11 kW. Om motorcykeln drivs av en förbränningsmotor ska den ha en cylinder- 3 3 volym av minst 120 cm och högst 125 cm samt ett förhållande mellan nettoeffekt och tjänstevikt av högst 0,1 kW/kg. Om motorcykeln drivs av en elektrisk motor ska förhållandet mellan nettoeffekt och tjänstevikt vara minst 0,08 kW/kg och högst 0,1 kW/kg.

text: Krav på fordon för behörighet A2

text: Vid körprov för behörighet A2 ska provfordonet kunna köras med en hastighet av minst 100 km/tim.

text: Vid körprov för behörighet A2 ska motorcykeln ha en nettoeffekt av minst 20 kW och högst 35 kW. Om provfordonets originalutförande har ändrats får fordonet inte ha sitt ursprung i ett fordon med en nettoeffekt högre än 70 kW. Om motorcykeln drivs av en förbränningsmotor ska den ha en cylindervolym av minst 245 cm samt ett förhållande mellan nettoeffekt och tjänstevikt av högst 0,2 kW/kg. (

text: TSFS 2020:58

text: ) Om motorcykeln drivs av en elektrisk motor ska förhållandet nettoeffekt och tjänstevikt vara minst 0,15 kW/kg och högst 0,2 kW/kg.

text: TSFS 2020:64

text: Krav på fordon för behörighet A

text: Vid körprov för behörighet A ska provfordonet kunna köras med en hastighet av minst 100 km/tim.

text: Vid körprov för behörighet A ska motorcykeln ha en nettoeffekt av minst 50 kW och en tjänstevikt som överstiger 175 kg. Om motorcykeln drivs av en förbränningsmotor ska den ha en cylindervolym av minst 595 cm . Om motorcykeln drivs av en elektrisk motor ska förhållandet mellan nettoeffekt och tjänstevikt vara minst 0,25 kW/kg.

text: Genomförande av körprov

text: Den sökande ska kunna kontrollera att vissa för trafiksäkerheten viktiga funktioner på motorcykeln motsvarar fastställda krav och fungerar tillfredsställande. Den sökande ska kunna uppvisa den rutinmässiga färdighet i manövrering som krävs för att köra fordonet på ett trafiksäkert och miljövänligt sätt. Den sökande ska kunna uppfatta och hantera risker som uppstår under körningen. Han eller hon ska även visa gott omdöme i samspelet med andra trafikanter och i olika trafiksituationer.

text: Körprovet ska omfatta säkerhetskontroll, särskild manövrering samt trafikbeteende vid körning i och utanför tätort. Den sökande ska köra mot ett angivet mål eller efter en angiven färdväg i sammanlagt minst 25 minuter. Den tid det tar att utföra säkerhetskontroll och särskilt manöverprov enligt 24–33 §§ får inte räknas in i dessa 25 minuter. Körningen ska om möjligt utföras på gator och vägar med varierande ytskikt, vägbredd, sträckning och trafikintensitet. (

text: TSFS 2024:26

text: Vid omprov efter tidigare underkänt körprov ska, om möjligt, särskilt de delar ingå som ledde till det tidigare underkännandet.

text: Brister hos sökanden som iakttas vid det särskilda manöverprovet ska särskilt uppmärksammas vid körningen i trafik. Detta gäller i synnerhet det tekniska handhavandet av fordonet. Vidare ska uppmärksammas sökandens körställning samt förmåga att använda rätt växlings- och bromsteknik. Under körning i trafik ska kommunikation med sökanden ske via radio. Om sökanden är hörselskadad får annan form av kommunikation användas.

text: Sökanden ska bära ändamålsenlig skyddsutrustning som är lämplig för motorcykelkörning. Utrustningen ska bestå av skyddskläder av skinn eller annat kraftigt material samt skyddsglasögon eller motsvarande, kraftiga stövlar eller kängor, handskar och ryggskydd. Utrustningen ska vara fri från skador.

text: Säkerhetskontroll

text: Om det behövs för bedömningen av säkerhetskontrollen ska förarprövaren i samband med den ställa frågor om vad som kontrolleras och varför. (

text: TSFS 2024:26

text: Om den sökande använder en checklista för säkerhetskontrollen, får den inte innehålla anvisningar för hur kontrollen ska genomföras.

text: Särskilt manöverprov

text: Det särskilda manöverprovet ska bestå av 1. en lågfartsdel, 2. en högfartsdel, och 3. bromsning. Provet ska genomföras i nämnd ordning.

text: Manöverprovet ska inledas med kontroll av att sökanden kan 1. ställa motorcykeln på och ta ner den från stödet, och 2. flytta motorcykeln genom att leda den med motorn avstängd in i lågfartsdelens vinkelkorridor och ställa den med bakhjulet vid linje A.

text: Vid behov ska det även kontrolleras att sökanden kan – vidta nödvändiga åtgärder för att få en korrekt körställning, – justera hjälmen och den övriga skyddsutrustningen, och – ställa in backspeglar och manöverreglage.

text: Vid manöverprovet ska det kontrolleras att sökanden kan – behärska motorcykelns manöverreglage, – balansera, krypköra och styra motorcykeln, och – använda rätt kör- och styrteknik i en nödsituation där man inte hinner stanna före ett hinder.

text: Om sökanden misslyckas vid manöverprovet får han eller hon i anslutning till det, ges tillfälle att utföra provet, eller delar av provet, ytterligare en gång.

text: Lågfartsdel

text: Manöverprovets lågfartsdel ska utföras enligt figur 1 i bilagan.

text: Hastigheten ska regleras med kopplingen, s.k. krypkörning. Om provet avser körkort med villkor om begränsning till motorcykel utan kopplingshandtag får hastigheten regleras på annat sätt. Förarprövaren ska före provet avgöra om starten ska påbörjas från vänster eller höger. Provet ska utföras på belagd yta och med 30 cm höga koner. Avstånd mellan koner mäts från kontopp till kontopp.

text: För manöverprovets lågfartsdel enligt figur 1 i bilagan gäller följande. Provet ska inledas med att motorcykelns bakhjul står vid linje A. Sökanden ska krypköra genom öppningen vid sidan av vinkelkorridoren, runda enkelkonerna samt stanna vid dubbelkonerna, vända och krypköra tillbaka enligt figur 1 utan att stanna. Körningen ska avslutas när framhjulet står vid linje A.

text: Högfartsdel

text: Manöverprovets högfartsdel ska utföras enligt figur 2 i bilagan. Är underlaget vått får förarprövaren medge lägre hastighet vid undanmanövern. Förarprövaren ska före provet avgöra om undanmanövern ska göras åt vänster eller höger. Provet ska utföras på belagd yta och med 30 cm höga koner. Avstånd mellan koner mäts från kontopp till kontopp.

text: För manöverprovets högfartsdel enligt figur 2 i bilagan gäller följande. Provet ska inledas med att sökanden tar ansats och i en hastighet av minst 50 km/tim genomför en undanmanöver och därefter kör vidare med bibehållet tempo genom serpentinbanan. Tempoväxling ska ske i slutet av banan och vändning ska göras runt sista konen. Efter vändningen ska acceleration ske till ca 50 km/tim så snart som möjligt samtidigt som serpentinkörning utförs. Sist ska sökanden utföra en effektiv och kontrollerad inbromsning från ca 50 km/tim till stillastående med ansättande av både fram- och bakbroms. Inbromsningen ska påbörjas vid konerna för undanmanövern.

text: Bromsning

text: Manöverprovet ska avslutas med effektiv och kontrollerad inbromsning från hastigheterna 70 km/tim och 90 km/tim till stillastående med ansättande av både fram- och bakbroms. Här ska det kontrolleras sökandens förmåga att 1. använda rätt körställning, 2. använda rätt bromsteknik, och 3. stanna motorcykeln så snabbt som möjligt. Sökanden ska börja inbromsningen vid en på förhand bestämd plats. Provet ska utföras på belagd yta.

text: Prövning av trafikbeteende

text: Bedömningen ska särskilt avse sökandens

text: 1. förmåga att förutse risker och anpassa körningen därefter, 2. uppmärksamhet på annan trafik och på den information som lämnas genom vägmärken, trafiksignaler, vägmarkeringar, tecken av polisman och andra anvisningar, 3. förmåga att anpassa hastighet och avstånd till andra fordon med hänsyn till sikt, vägens beskaffenhet och övriga trafikförhållanden, 4. förmåga att använda en körteknik som medför låg bränsleförbrukning, och 5. uppträdande vid a) färd i vägkorsning, b) färd i cirkulationsplats, c) färd i vägtunnlar, d) färd i kurva, e) val av körfält och placering av fordonet på vägen, f) infart på och avfart från motorväg, motortrafikled eller liknande, g) möte och omkörning, h) passerande av järnvägs- och spårvägskorsning, övergångsställe och cykelöverfart, oskyddade trafikanter, parkerade eller stillastående fordon, vägarbete och andra hinder, i) vändning och parkering, samt j) risksituationer.

text: Undantag

text: Undantag från dessa föreskrifter prövas av Transportstyrelsen. ___________

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 maj 2015. 2. Genom denna författning upphävs Transportstyrelsens föreskrifter (

text: TSFS 2012:42

text: ) om förarprov, behörighet A1, A2 och A. 3. Bestämmelsen i 15 § Transportstyrelsens föreskrifter (

text: TSFS 2012:42

text: ) om förarprov, behörighet A1, A2 och A i dess lydelse före den 31 december 2013 får tillämpas till och med den 31 december 2018.

text: TSFS 2020:58

text: Denna författning träder i kraft den 1 november 2020.

text: TSFS 2020:64

text: TSFS 2024:26

text: Denna författning träder i kraft den 1 november 2024.

text: Bilaga

text: Bilaga. Särskilt manöverprov, behörighet A1, A2 och A

text: Figur 1. Manöverprovets lågfartsdel

text: 1,5m 8m 4m

text: 2,75m 1,5m A 5m 1,5m

text: 5,5m 4m 8m 2,75m 6,5m A 6,5m 9m 2,5m 1,5m

text: Bilaga

text: Figur 2. Manöverprovets högfartsdel

title: Transportstyrelsens föreskrifter om förarprov, behörighet A1, A2 och A, TSFS 2015:15

text: Kunskapsprov

text: Manövrering, fordon och miljö

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/126/EG av den 20 december 2006

text: om körkort, i lydelsen enligt

text: kommissionens direktiv 2011/94/EU

text: a) måttlig bränsleförbrukning, b) begränsning av avgasutsläpp, c) buller, eller d) lämplig användning av ljudsignal, 4. egenskaper och utrustning som har betydelse för trafiksäkerheten: a) de vanligaste felen, särskilt på styr- och bromssystem, fjädring/stötdämpare, däck, belysning, körriktningsvisare, reflexanordningar, backspeglar, signal, nödstoppreglage, oljenivå, lager, kraftöverföring och avgassystem, b) fordonets säkerhetsutrustning, och c) personlig skyddsutrustning, samt 5. andra vägtrafikanter: a) motorcykelförares synbarhet för andra vägtrafikanter, och b) risker som är förknippade med att köra vissa fordonstyper, till exempel begränsade siktmöjligheter för förarna.

text: Körning i olika trafikmiljöer

text: c) säker körning i vägtunnlar.

text: Krav på fordon

text: Gemensamma regler för behörighet A1, A2 och A

text: Behörighet A1

text: Behörighet A2

text: Vid körprov för behörighet A2 ska motorcykeln ha en nettoeffekt av minst 20 kW och högst 35 kW. Om provfordonets originalutförande har ändrats får fordonet inte ha sitt ursprung i ett fordon med en nettoeffekt högre än 70 kW. Om motorcykeln drivs av en förbränningsmotor ska den ha en cylindervolym av minst 395 cm samt ett förhållande mellan nettoeffekt och tjänstevikt av högst 0,2 kW/kg.

text: Om motorcykeln drivs av en elektrisk motor ska förhållandet mellan nettoeffekt och tjänstevikt vara minst 0,15 kW/kg och högst 0,2 kW/kg.

text: Behörighet A

text: Körprov

text: Körprovet ska bestå av säkerhetskontroll, särskilt manöverprov samt körning i och utanför tätort. Den sökande ska köra mot angivet mål eller efter angiven färdväg under sammanlagt minst 25 minuter. Körningen ska om möjligt utföras på gator och vägar under förhållanden med varierande ytskikt, vägbredd, sträckning och trafikintensitet.

text: Manövrering, fordon och miljö

text: Körprovet ska inledas med en säkerhetskontroll. I denna ska ett slumpmässigt urval av följande ingå, såsom – belysning, körriktningsvisare, reflexer och signal, – bromsar, – däck och fälg, – kraftöverföring, – parkeringsstöd, – backspeglar, – lager (styr-, sving- och hjullager), – fjädring/stötdämpare, – motoroljenivå, och – nödstoppreglage om tillämpligt.

text: Om brister upptäcks vid säkerhetskontrollen ska den sökande föreslå hur de kan åtgärdas.

text: Särskilt manöverprov

text: Lågfartsdel

text: Högfartsdel

text: Bromsning

text: Körning i olika trafikmiljöer

text: Bedömningen ska särskilt avse sökandens

text: Undantag

text: TSFS 2012:42

text: TSFS 2012:42

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: MARIA ÅGREN Liv Lennius Johansson (Väg- och järnvägsavdelningen)

text: Bilaga

text: Figur 1. Manöverprovets lågfartsdel

text: Bilaga

text: Figur 2. Manöverprovets högfartsdel


text: En personlig tidbok enligt

text: och

text: 6 §§

text: förordningen (

text: ) om vilotider vid vissa vägtransporter inom landet ska utformas enligt bilagan till dessa föreskrifter. Tidboken och dess blad ska vara numrerade.

text: Varje förare får bara ha en oavslutad personlig tidbok åt gången. Om tidboken beräknas bli avslutad under en transport får dock föraren ha med sig ytterligare en tidbok under den transporten.

text: En ny tidbok får inte påbörjas förrän den tidigare boken är avslutad.

text: En avslutad tidbok ska behållas av föraren en vecka efter att den fulltecknats och därefter återlämnas till den arbetsgivare som tillhandahållit boken. Den som har slutat som förare ska dock genast återlämna sin tidbok även om den inte är avslutad.

text: En oavslutad tidbok får inte lämnas ut till någon annan förare än den som tidigare fört anteckningar i den boken.

text: Anteckningarna i tidboken ska skrivas med penna med beständig skrift. Skrivfel ska strykas över med ett streck och rätt text antecknas över eller under den felaktiga. Enbart blad som är perforerade får rivas ut.

text: Arbetsgivare

text: Den arbetsgivare som tillhandahåller förare den personliga tidboken ska ha försett tidboken med företagets namn, adress, telefonnummer samt utlämnarens namn på avsedd plats. Om föraren även har en annan arbetsgivare ska samtliga arbetsgivare förse tidboken med sitt företags namn, adress och telefonnummer. Det ska finnas en förteckning över utlämnade tidböcker. Detta gäller varje arbetsgivare som är angiven i tidboken.

text: När en tidbok lämnas ut och återlämnas ska arbetsgivaren anteckna datumen för detta.

text: Arbetsgivares anteckningar om tiden för anställda förares dygnsvila ska förvaras tillsammans med de återlämnade personliga tidböcker som avses i 4 § och de ska sorteras förarvis.

text: Förare

text: När en förare har fått sin personliga tidbok ska han eller hon före det första transportuppdraget anteckna sitt namn och sin adress på avsedd plats i tidboken. När föraren påbörjar ett nytt blad i tidboken ska han eller hon anteckna sitt namn på bladet.

text: Innan förare påbörjar en transport ska föraren ha antecknat i tidboken mellan vilka tidpunkter han eller hon har haft den närmast föregående dygnsvilan. Om dygnsvilan har delats upp i två perioder ska varje periods början och slut antecknas.

text: En förare som har flera arbetsgivare ska anteckna de dygnsvilor som hänför sig till respektive arbetsgivare på olika blad i tidboken.

text: En förare får inte låna ut eller låta någon annan än arbetsgivaren göra anteckningar i den tidbok som föraren har tilldelats.

text: Färdskrivare

text: Finns färdskrivare monterad i fordonet som uppfyller kraven i bilaga 1 till

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014 av den 4 februari 2014

text: om färdskrivare vid vägtransporter, om upphävande av

text: rådets förordning (EEG) nr 3821/85

text: om färdskrivare vid vägtransporter och om ändring av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006

text: om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet, bilaga 1 B till

text: rådets förordning (EEG) nr 3821/85

text: om färdskrivare vid vägtransporter, eller bilaga 1 C till kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) 2016/799

text: av den 18 mars 2016 om genomförande av

text: när det gäller krav för konstruktion, provning, installation, drift och reparation av färdskrivare och deras komponenter, får den användas i stället för den personliga tidboken. Förare som använder färdskrivare i enlighet med bilaga 1 till förordning

text: (EU) nr 165/2014

text: rådets förordning (EEG) nr 3821/85

text: (EU) 2016/799

text: , ska 1. använda sitt förarkort i färdskrivaren, 2. aktivera OUT-läget i fordonets färdskrivare, 3. ange uppgifter enligt 11 § i färdskrivaren, och

text: ) om kör- och vilotider samt färdskrivare, m.m. (

text: TSFS 2017:21

text: I fall som avses i 14 § andra stycket ska förare vid kontroll på väg kunna visa upp diagramblad för innevarande dag och de närmast föregående 28 kalenderdagar som föraren kört sådant fordon. Om föraren innehar ett förarkort eller en tidbok ska de medföras och kunna visas upp för behörig kontrolltjänsteman. I fall som avses i 14 § tredje stycket ska förare vid kontroll på väg medföra och kunna visa upp för behörig kontrolltjänsteman sitt förarkort, tidbok eller om föraren kört fordon med analog färdskrivare, diagramblad för de närmast föregående 28 kalenderdagarna.

text: Diagramblad som inte längre behöver visas upp vid kontroll på väg ska överlämnas till den arbetsgivare för vilken transporten är utförd. Har föraren använt sitt förarkort ska arbetsgivaren kopiera uppgifterna på kortet inom den tidsperiod som framgår av förordningen (

text: ) om köroch vilotider samt färdskrivare m.m. Arbetsgivaren ska bevara diagramblad och utskrifter. Arbetsgivaren ska på begäran överlämna kopior till berörda förare. Diagramblad ska sparas i kronologisk ordning och i läsbart skick minst två år efter användandet. De uppgifter som kopierats ska bevaras av arbetsgivaren i oförändrat och sökbart skick i minst två år från dagen för registreringen av uppgiften och på begäran göras tillgänglig för behörig kontrolltjänsteman.

text: Undantag

text: Utan hinder av

text: 5 § förordningen (1994:1297)

text: om vilotider vid vissa vägtransporter inom landet behöver förare som i förvärvsverksamhet utför vägtransporter av gods, inte föra personlig tidbok om transporterna har en underordnad betydelse i förvärvsverksamheten. Motsvarande anteckningar behöver i sådant fall inte heller upprättas av förarens arbetsgivare. Undantaget gäller endast under förutsättning att den sammanlagda körtiden under varje tjugofyratimmarsperiod aldrig överstiger fyra timmar och trettio minuter. ___________

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2015. 2. Genom författningen upphävs a) Vägverkets föreskrifter (

text: VVFS 1994:40

text: ) om personlig tidbok m m, och b) Vägverkets föreskrifter (

text: VVFS 1995:788

text: ) om undantag från kravet att föra personlig tidbok och arbetsgivaranteckningar.

text: TSFS 2017:21

text: Denna författning träder ikraft den 15 maj 2017.

text: Bilaga

text: Bilaga. Personlig tidbok

text: Den personliga tidbokens utformning enligt 1 §.

title:
Transportstyrelsens föreskrifter om personlig tidbok
, TSFS 2015:17

text: En personlig tidbok enligt

text: och

text: 6 §§

text: förordningen (

text: Arbetsgivare

text: Förare

text: Färdskrivare

text: Finns färdskrivare monterad i fordonet som uppfyller kraven i bilaga 1 eller 1 B till

text: rådets förordning (EEG) nr 3821/85

text: om färdskrivare vid vägtransporter, i lydelsen enligt

text: kommissionens förordning (EU) nr 1161/2014

text: (EEG) nr 3821/85

text: ska 1. ange efter- och förnamn på diagrambladet enligt 10 §, och 2. på baksidan av varje diagramblad föra anteckningar över sin vila enligt 11 §. Förare som använder färdskrivare i enlighet med bilaga 1 B till förordning

text: (EEG) nr 3821/85

text: ska 1. använda sitt förarkort i färdskrivaren, 2. aktivera OUT-läget i fordonets färdskrivare, 3. ange uppgifter enligt 11 § i färdskrivaren, och 4. låta arbetsgivaren kopiera uppgifterna på förarkortet enligt den intervall som anges i förordningen (

text: Undantag

text: Utan hinder av

text: 5 § förordningen (1994:1297)

text: VVFS 1994:40

text: VVFS 1995:788

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: MARIA ÅGREN Agneta Edhner (Väg- och järnvägsavdelningen)

text: Utgivare: Kristina Nilsson, Transportstyrelsen, Norrköping ISSN 2000-1975

text: Bilaga

text: Bilaga. Personlig tidbok


publisher: Transportstyrelsens 1 den 26 januari 2015

title: Förordning om upphävande av Naturvårdsverkets kungörelse med föreskrifter (SNFS 1991:1) om återföringssystem för bensingaser vid tankställen för motorfordon, TSFS 2015:2

text: Bekantgörande av författning som upphäver en

text: Utkom från trycket

text: författning i Transportstyrelsens

text: 1 den 26 januari 2015

text: författningssamling

text: VÄGTRAFIK

text: TSFS 2012:63


text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om tillämpningen av lagen (

text: ) om säkerhet i vägtunnlar, förordningen (

text: ) om säkerhet i vägtunnlar samt

text: 3 kap.

text: 10 §§

text: plan- och byggförordningen (2011:338)

text: avseende säkerhet i vägtunnlar.

text: Bestämmelserna i dessa föreskrifter ska tillämpas från och med projekteringsstadiet.

text: Allmänna råd

text: Projekteringsstadiet bör anses inlett när arbetet med vägplan eller motsvarande har påbörjats.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter används följande begrepp med nedan angiven betydelse. säker plats ett utrymme med en utgång som inte leder till ett tunnelrör där en olycka har skett och som ger tillfälligt skydd mot livshotande faror, inne i eller utanför tunneln, där trafikanter kan söka skydd efter eller under utrymning trafikflöde dimensionerande årsdygnstrafik med fordon räknat per tunnelrör tunnel en minst 100 meter lång väg omsluten av jord eller berg eller en konstruktion som medger att fordon kan föras under t.ex. högre belägen mark, byggnader eller vatten

text: väglagen (1971:948)

text: , 2. lagen (

text: ) om vägtrafikdefinitioner, 3.

text: vägtrafikdataförordningen (2019:382)

text: , 4. lagen (

text: ) om skydd mot olyckor, 5. lagen (

text: ) om transport av farligt gods 6. lagen (

text: ) om säkerhet i vägtunnlar, 7. förordningen (

text: ) om säkerhet i vägtunnlar, 8.

text: vägmärkesförordningen (2007:90)

text: , 9. plan- och

text: bygglagen (2010:900)

text: , och 10. plan- och

text: byggförordningen (2011:338)

text: TSFS 2019:66

text: Utmärkning

text: I

text: vägmärkesförordningen (2007:90)

text: finns bestämmelser om anvisningar för trafik och utmärkning i tunnlar, på andra vägar samt i terräng genom bland annat vägmärken, trafiksignaler och andra anordningar.

type: kapitel

text: 2 kap. Allmänna bestämmelser

text: Tillämpningsområde

text: 2–8 §§ gäller tunnlar som är längre än 500 meter.

text: Anmälan om projektering

text: I samband med att projektering av en tunnel inleds ska tunnelhållaren anmäla det till Transportstyrelsen.

text: Trafikflöde

text: Om andelen tunga lastbilar överstiger 15 procent, ska det beräknade trafikflödet ökas med en faktor 1,2. Stora variationer i trafiken över året ska beaktas vid beräkningen av trafikflödet.

text: Informationskampanjer

text: Tunnelhållare ska regelbundet anordna informationskampanjer för trafikanterna om säkerhet i tunnlar. Informationen ska baseras på internationellt överenskomna underlag. Informationen ska minst omfatta hur trafikanterna ska uppträda vid motorstopp, tät köbildning, olyckor och bränder i en tunnel. Information om säkerhetsutrustning i tunneln ska finnas på platser som är tillgängliga för trafikanterna.

text: Allmänna råd

text: Platser som är bör anses vara tillgängliga för trafikanterna där information kan ges är rastplatser i närheten av tunnlar, påfarter till tunneln där trafikanterna måste stanna samt webbplatser.

text: Säkerhetsdokumentation

text: När en tunnel är färdig att tas i drift ska det finnas en säkerhetsdokumentation enligt

text: 6 § 1 lagen (2006:418)

text: om säkerhet i vägtunnlar. Säkerhetsdokumentationen ska, utöver vad som sägs i förordningen (

text: ) om säkerhet i vägtunnlar, innehålla 1. en förteckning över utförda riskanalyser enligt

text: och

text: 28 §§

text: samma förordning, 2. en plan för att leda om trafiken vid stängning av tunnlar i syfte att minimera störningar i trafiken och negativa effekter i form av lägre trafiksäkerhet i omgivande områden, och 3. en plan för regelbundna övningar samt deras huvudsakliga mål och syfte.

text: Kontrollenhet

text: En kontrollenhet ska kontrollera att samtliga säkerhetskrav i dessa föreskrifter är uppfyllda.

text: Allmänna råd

text: Det kan behövas flera kontrollenheter för att kontrollera att samtliga säkerhetskrav är uppfyllda.

text: Regelbundna övningar

text: Minst vart fjärde år ska övningar genomföras i full skala enligt

text: 12 § lagen (2006:418)

text: om säkerhet för vägtunnlar. Om flera tunnlar ligger i närheten av varandra, behöver en övning i full skala endast genomföras i en av dem. Partiella övningar eller simuleringsövningar i en tunnel ska genomföras varje år då en övning i full skala inte genomförs.

text: En tunnel får vara öppen för trafik under övningen endast om det inte finns någon lämplig omledningsväg för trafiken.

text: 3 kap. Säkerhetskrav

text: Allmänt

text: De säkerhetsåtgärder som vidtas för tunnlar ska vara resultatet av en samlad bedömning där följande delar beaktas: 1. Tunnelkonstruktion. 2. Vägutformning. 3. Fordonsegenskaper. 4. Trafik och trafikstyrning.

text: 5. Utrymningsförhållanden och assistans.

text: I bedömningen enligt 1 § ska följande parametrar ingå: 1. Tunnellängd. 2. Antal tunnelrör. 3. Antal körfält. 4. Tunnelns tvärsektion. 5. Vertikal och horisontell linjeföring. 6. Tunnelns konstruktionstyp. 7. Enkelriktad eller dubbelriktad trafik. 8. Trafikflöde, inklusive dess fördelning över dygnet. 9. Tät köbildning. 10. Tid innan räddningstjänst kan påbörja insats. 11. Andel tunga lastbilar. 12. Andel och typ av transporter av farligt gods. 13. Tillfartsvägarnas utformning. 14. Körfältens bredd. 15. Fordonshastighet. 16. Geografiska och meteorologiska förutsättningar.

text: För tunnlar som har en speciell utformning eller speciella förutsättningar avseende parametrarna i dessa föreskrifter, ska en riskanalys genomföras. Den ska vara utgångspunkt för att bestämma om riskreducerande åtgärder behöver vidtas.

text: Allmänna råd

text: En tunnel bör anses ha speciell utformning om tunneln har påfarter eller avfarter i tunneln eller invid tunnelmynningarna eller trafikplatser inne i tunneln. En tunnel bör anses ha speciella förutsättningar om tunneln är en sänktunnel eller en överdäckning. Exempel på metoder för riskanalys finns i Boverkets rapport, Riskanalysmetoder, Delprojekt 2.2, bilaga till regeringsuppdraget Personsäkerhet i tunnlar.

text: Antal tunnelrör och körfält

text: En tunnel längre än 500 meter med dubbelriktad trafik och med ett beräknat trafikflöde som enligt en 15-årsprognos överstiger 15 000 ska utföras som en tunnel med mer än ett tunnelrör. Trafiken ska vara enkelriktad i varje tunnelrör.

text: För tunnlar längre än 500 meter ska antalet körfält på huvudkörbanan vara lika många inne i och utanför tunneln. Förändring av antalet körfält framför tunnelns infart ska, om det är geografiskt möjligt, ha avslutats på det avstånd som ett fordon tillryggalägger på tio sekunder vid högsta tillåtna hastighet. Efter en tunnels utfart får, om det är geografiskt möjligt, antalet körfält inte minska på det avstånd som ett fordon tillryggalägger på tio sekunder vid högsta tillåtna hastighet.

text: Om det högra körfältet i en tunnel har en bredd på mindre än 3,5 meter och trafik med tung lastbil är tillåten, ska en riskanalys genomföras. Den ska vara utgångspunkt för att bestämma om riskreducerande åtgärder behöver vidtas.

text: Tunnelgeometri

text: Vid utformning av tunnlar ska linjeföring, lutning i längdled och tvärfall beaktas. En beräkning av vägbanans lutning i längdled i anslutning till en tunnel ska inkludera minst 100 meter av vägbanan utanför tunnelns infarter.

text: Allmänna råd

text: Lutningen i längdled bör beräknas mellan punkter som är belägna högst 100 meter från varandra i tunnelns längdled.

text: Vägbanans lutning i längdled i och i anslutning till en tunnel längre än 500 meter ska, om det är geografiskt möjligt, vara högst 5 procent. Om lutningen är större än 3 procent ska en riskanalys genomföras. Den ska vara utgångspunkt för att bestämma om riskreducerande åtgärder behöver vidtas.

text: Nöduppställningsplatser

text: I tunnlar som är längre än 1 000 meter och har dubbelriktad trafik och ett trafikflöde på mer än 4 000 ska nöduppställningsplatser anordnas. Avståndet mellan dessa ska inte vara större än 1 000 meter.

text: Allmänna råd

text: Där bredden utanför körfältet är minst 3 meter bör kravet på

text: nöduppställningsplats anses vara uppfyllt. Ytan kan utgöras av en gångbana, vägren eller annan körbar yta.

text: Brandmotstånd

text: Bärförmågan för tunnlar som i händelse av brand kan översvämmas (sänktunnlar) eller orsaka att närliggande byggnadsverk störtar samman (överdäckningar) ska verifieras genom provning eller beräkning för brandlast enligt kolvätekurvan i standarden SS-EN 1363-2:1999. Varaktigheten för brandlasten ska vara minst 180 minuter. För tunnlar där det bärande huvudsystemet utgörs av berg krävs ingen verifiering av bärförmåga vid brand.

text: I händelse av brand ska tunnelns inklädnadssystem motstå brandpåverkan utan att falla ner under den tid som krävs för utrymning och räddningsinsats. Detta ska verifieras genom provning eller beräkning.

text: Allmänna råd

text: Tid för utrymning och räddningsinsats bör vara minst 60 minuter.

text: Åtgärder för att undvika spjälkning av betong kan baseras på

text: ”Rapport 16, 2011 - Betong och brand - Rekommendationer för att

text: förhindra spjälkning i anläggningskonstruktioner” (Svenska Betongföreningen).

text: I tunnlar ska anläggningsdelar som utgör gräns mellan ett trafikutrymme och ett utrymme som ingår i en utrymningsväg utformas i minst brandteknisk klass EI 60.

text: Två eller flera tätt på varandra följande dörrar i en utrymningsväg mot ett trafikutrymme ska utformas i lägst brandteknisk klass EI 30-C. Om endast en dörr skiljer trafikutrymmet från utrymningsvägen ska dörren utformas i lägst brandteknisk klass EI 60-C. (

text: TSFS 2016:45

text: Ventilation

text: 15–19 §§ gäller tunnlar som är längre än 1 000 meter och har ett trafikflöde på mer än 4 000.

text: I en tunnel ska det finnas ett mekaniskt ventilationssystem.

text: I första hand ska tvärventilation eller halv tvärventilation användas i tunnlar med dubbelriktad trafik eller i tunnlar där tät köbildning förutsätts. Om längsgående ventilation används i dessa tunnlar, ska en riskanalys genomföras. Den ska vara utgångspunkt för att bestämma om riskreducerande åtgärder behöver vidtas.

text: Allmänna råd

text: Om längsgående ventilation används bör medellufthastigheten i tunneltvärsnittet vara minst 3 meter per sekund vid brandeffekter upp till 100 MW med syfte att stoppa rökfronten uppströms branden.

text: Exempel på säkerhetsåtgärder som kan vidtas när längsgående

text: ventilation används är trafikledning, rökutsug eller kortare avstånd mellan utrymningsvägar.

text: Vid projektering, byggande och drift av ventilationssystemet i tunnlar ska följande beaktas: 1. Luftföroreningar som fordon släpper ut ska kunna kontrolleras vid normal trafik och vid högtrafik. 2. Luftföroreningar som fordon släpper ut när trafiken står stilla på grund av ett tillbud eller en olycka ska kunna kontrolleras. 3. Brandgaser ska kunna styras.

text: Om två närliggande tunnelrör utgör varandras säkra plats, ska åtgärder vidtas för att förhindra att brandgaser tränger in i det motsatta tunnelröret via mynningarna.

text: I en tunnel med tvärventilation eller halv tvärventilation ska utsugningssystemet vara utformat och sektionerat så att det kan användas för brandventilation och så att utsugningen i brandens närhet ökar.

text: För tunnlar som är längre än 3 000 meter och har ett trafikflöde på mer än 4 000 ska lufthastigheten i tunnelns längdriktning stå under ständig

text: Dränering

text: I tunnlar där transport av farligt gods i märkningspliktiga fordon, enligt föreskrifter meddelade med stöd av förordningen (

text: ) om transport av farligt gods, är tillåten ska det finnas ett dräneringssystem som genom avloppsbrunnar eller andra anordningar kan leda bort brandfarliga eller giftiga vätskor. Dräneringssystemet ska förhindra att brand, brandfarliga vätskor eller giftiga vätskor sprids i ett tunnelrör eller mellan tunnelrören.

text: Handbrandsläckare och hjälptelefoner

text: I tunnlar längre än 500 meter ska minst två handbrandsläckare och en hjälptelefon finnas vid tunnelmynningarna, i tunneln med högst 150 meters mellanrum och vid nöduppställningsplatser. Handbrandsläckarna ska vara minst 6 kg pulversläckare eller motsvarande med minsta effektivitetsklass 43A 233B C och uppfylla krav enligt standarden SS-EN 3-7.

text: Allmänna råd

text: Handbrandsläckarna och hjälptelefonen kan placeras i en nisch i tunnelväggen, i ett skåp på väggen eller innanför dörren till en utrymningsväg.

text: Utrymning

text: I en tunnel längre än 500 meter ska det finnas utrymningsvägar så att trafikanterna själva kan ta sig ut ur tunneln i händelse av en olycka. Utrymningsvägarna ska utformas som utgångar direkt ut i det fria eller som tvärtunnlar mellan tunnelrören. Avståndet mellan två utrymningsvägar i en tunnel får inte vara större än 500 meter.

text: Om avståndet mellan två utrymningsvägar är större än 200 meter i tunnlar längre än 500 meter ska gränsvärden för vad som är kritiska förhållanden fastställas och får inte överskridas under den tid som krävs för utrymningen.

text: Allmänna råd

text: Vid värdering av kritiska förhållanden vid utrymning bör sikt, värmestrålning, temperatur och toxiska gaser beaktas. Följande gränsvärden för kritiska förhållanden kan tillämpas: 1. Värmestrålning: en maximal strålningsintensitet på 2,5 kW/m . 2. Lufttemperatur: högst 80 ºC.

text: En säker plats ska finnas i en utrymningsväg om utrymningsvägens utformning medför att personer med nedsatt rörlighet inte kan utrymma på egen hand till det motstående tunnelröret eller ut ur tunneln. På den säkra platsen ska det vara möjligt att ringa nödsamtal med en hjälptelefon eller en mobiltelefon och det ska finnas högtalare för informationsmeddelanden.

text: Dörröppningen till en utrymningsväg eller dörröppningar i en utrymningsväg ska ha en fri bredd på minst 0,8 meter. Efter passage genom dörren ska utrymningsvägen ha en fri bredd på minst 0,9 meter. (

text: TSFS 2016:45

text: Om en utrymningsväg lutar mer än 8 procent, ska kompletterande åtgärder vidtas för att underlätta utrymning för personer med nedsatt rörlighet.

text: Allmänna råd

text: Exempel på kompletterande åtgärder är ledstänger eller vilplan.

text: I tunnlar med mer än ett körfält ska det finnas en minst 0,8 meter bred gångbana för utrymning till fots på båda sidor av tunnelröret som kan användas vid olyckor eller haverier. I tunnlar med ett körfält ska en gångbana finnas på minst en sida av tunnelröret. Första stycket gäller inte om det finns en vägren eller en annan körbar yta med minst 0,8 meters bredd som kan fylla samma funktion som en gångbana.

text: Dörrar från tunnelröret till en utrymningsväg ska vara lätt öppningsbara och öppnas i utrymningsriktningen.

text: Allmänna råd

text: En dörr bör anses vara lätt öppningsbar om kraften understiger 1. 70 N för att trycka ner ett dörrhandtag, 2. 220 N för öppningsfunktionen hos dörrar där panikutrymnings-

text: beslag används, och

text: 3. 150 N för fortsatt öppning av dörren.

text: Tillträde för räddningspersonal

text: I nära anslutning till en tunnelmynning för tunnlar längre än 500 meter med mer än ett tunnelrör ska räddningsfordon kunna föras mellan körbanorna.

text: Allmänna råd

text: Förflyttning kan till exempel ske över mittremsan, på en tvärgående väg mellan körbanorna eller vid en närliggande trafikplats.

text: I tunnlar med mer än ett tunnelrör ska det finnas tvärförbindelser som räddningstjänsten kan använda. Avståndet mellan två tvärförbindelser får inte vara större än 1 500 meter.

text: Allmänna råd

text: Avståndet mellan tvärförbindelser bör bestämmas i samråd med

text: räddningstjänsten. Tvärförbindelser för räddningspersonal bör samordnas med utrymningsvägar och kan även utformas för passage med fordon.

text: Belysning

text: Belysning ska anordnas i tunnlar så att trafikanternas sikt blir tillfredsställande i infartszonen och inne i tunneln dygnet runt.

text: Reservbelysning ska finnas i tunnlar så att trafikanterna har tillräcklig sikt för att kunna köra ut ur tunneln vid avbrott i strömförsörjningen.

text: Vägledande utrymningsljus ska finnas i tunnlar på högst 1,5 meters höjd över gångytan för att underlätta för trafikanter att utrymma till fots. Vid avbrott i strömförsörjningen ska det vägledande ljuset fungera i minst 60 minuter.

text: Vattenförsörjning

text: Brandvattenförsörjning ska finnas i tunnlar längre än 500 meter. Brandposter ska anordnas nära tunnelmynningarna. I tunneln ska avståndet mellan brandposterna vara högst 250 meter.

text: Allmänna råd

text: Brandposter i tunneln bör placeras i anslutning till utrymningsvägarna.

text: Fast släcksystem

text: Om ett fast släcksystem installeras, ska dess effekt utvärderas. En sådan utvärdering ska minst omfatta 1. effekt på dräneringssystemet, 2. påverkan på luftens skiktning i tunneltvärsnittet vid brand, 3. samverkan med branddetekterings- och larmsystem, 4. påverkan på ventilationssystemet, och 5. påverkan på tunnelns övervaknings- och styrsystem.

text: Vägmärken m.m.

text: Det ska finnas vägmärken och andra anordningar uppsatta som upplyser trafikanter om alternativa vägar då en tunnel är avstängd.

text: Alla dörrar som leder till en utrymningsväg ska på båda sidorna ha en unik identifiering. Informationsskyltar ska placeras i trafikutrymmet så att det framgår vilka dörrar eller utgångar som inte är en del av en utrymningsväg.

text: Övervakningssystem

text: Tunnlar som är längre än 3 000 meter och har ett trafikflöde på mer än 4 000 ska ha en trafikledningscentral. Övervakning av flera tunnlar får ske från en gemensam trafikledningscentral.

text: För tunnlar med flera trafikledningscentraler får vid varje tillfälle endast en trafikledningscentral ha kontroll över tunnelns säkerhetsfunktioner. Det gäller även tunnlar som har förbindelse med ett annat land.

text: System för tv-övervakning och system för automatisk upptäckt av tillbud eller olyckor ska finnas i alla tunnlar som ska ha en trafikledningscentral.

text: Allmänna råd

text: Tunnlar med tv-övervakning bör utrustas med högtalarsystem som kan användas för att ge trafikanterna säkerhetsmeddelanden.

text: Om en tunnel längre än 500 meter saknar trafikledningscentral, och om driften av systemet för brandgaskontrollen är skild från driften av övrig ventilation, ska ett automatiskt branddetektionssystem installeras i den omfattning som behövs för detektering av brand i trafikutrymmet. Branddetektionssystemet ska vara sektionerat och samordnat med systemet för brandgaskontroll.

text: Stängning av tunneln

text: 44–46 §§ gäller tunnlar längre än 500 meter.

text: Tunnelrör ska kunna stängas för trafik utan dröjsmål vid allvarliga olyckor eller tillbud. Trafiken ska ledas så att fordon som inte berörs av olyckan eller tillbudet snabbt kan lämna tunneln. Finns vägmärken eller andra anordningar som informerar trafikanter om tät köbildning, motorstopp, olyckor, brand eller andra risker ska dessa användas för att informera trafikanterna.

text: Trafiksignaler ska finnas uppsatta framför alla tunnelmynningar så att tunneln kan stängas i en nödsituation. Signalerna ska kunna manövreras på plats och kunna fjärrstyras i tunnlar av en trafikledningscentral.

text: Allmänna råd

text: Trafiksignaler och andra anordningar för att stoppa fordon vid en nödsituation inne i tunneln bör finnas med högst 1 000 meters intervall i tunnlar som är längre än 3 000 meter och har ett trafikflöde på mer än 4 000.

text: Om ett körfält på huvudkörbanan i en tunnel helt eller delvis stängs av för planerade anläggnings- eller underhållsarbeten, ska avstängningen börja utanför tunneln. Om det finns en trafikplats i tunneln får avstängningen börja i tunneln.

text: Kommunikationssystem

text: Det ska finnas radiotäckning i tunnlar längre än 500 meter så att räddningstjänsten kan använda sin egen kommunikationsutrustning.

text: Om publika radiokanaler återutsänds i tunnlar längre än 500 meter och om det finns en trafikledningscentral, ska det vara möjligt att via återutsändningen lämna säkerhetsmeddelanden till trafikanterna.

text: Strömförsörjning och elkretsar

text: Tunnlar ska vara försedda med reservströmkällor för att säkerställa att säkerhetsutrustningen för utrymning fungerar under den tidsperiod som krävs för utrymning.

text: I tunnlar ska el-, mät- och styrkretsar vara utformade så att ett lokalt fel, orsakat av till exempel brand, inte påverkar oskadade kretsar och säkerhetsfunktioner i skadans närhet.

text: Skydd för säkerhetsutrustning

text: Säkerhetsutrustningen i tunnlar ska skyddas mot skada som kan uppstå vid mekanisk påverkan. Den ska även fungera i händelse av brand under den tid som krävs för utrymning och räddningstjänstens insats.

text: 4 kap. Undantag

text: Transportstyrelsen kan medge undantag från dessa föreskrifter.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juni 2015 då Boverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: BFS 2007:11

text: ) om säkerhet i vägtunnlar ska upphöra att gälla. 2. De äldre föreskrifterna ska tillämpas för tunnlar där en ansökan om godkännande enligt

text: 10 § i lagen (2006:418)

text: om säkerhet i vägtunnlar har inkommit till Transportstyrelsen innan den 1 augusti 2015.

text: TSFS 2016:45

text: Denna författning träder i kraft 1 augusti 2016.

text: TSFS 2019:66

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2019.

title: Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om säkerhet i vägtunnlar m.m. , TSFS 2015:27

text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: Tillämpningsområde

text: ) om säkerhet i vägtunnlar samt

text: 3 kap.

text: 10 §§

text: plan- och byggförordningen (2011:338)

text: avseende säkerhet i vägtunnlar.

text: Allmänna råd

text: Definitioner

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/54/EG av den 29 april 2004

text: om minimikrav för säkerhet i tunnlar som ingår i det transeuropeiska vägnätet, i den ursprungliga lydelsen.

text: tunnel en minst 100 meter lång väg omsluten av jord eller berg eller en konstruktion som medger att fordon kan föras under t.ex. högre belägen mark, byggnader eller vatten utrymningsväg väg för utrymning till en säker plats som kan omfatta dörrar i en nödutgång eller förbindelsevägar I övrigt har beteckningarna i dessa föreskrifter samma betydelse som i 1.

text: väglagen (1971:948)

text: , 2. lagen (

text: ) om vägtrafikdefinitioner, 3. förordningen (

text: ) om vägtrafikdefinitioner, 4. lagen (

text: ) om skydd mot olyckor, 5. lagen (

text: ) om säkerhet i vägtunnlar, 8.

text: vägmärkesförordningen (2007:90)

text: , 9. plan- och

text: bygglagen (2010:900)

text: , och 10. plan- och

text: byggförordningen (2011:338)

text: Utmärkning

text: I

text: vägmärkesförordningen (2007:90)

text: 2 kap. Allmänna bestämmelser

text: Tillämpningsområde

text: Anmälan om projektering

text: Trafikflöde

text: Informationskampanjer

text: Information om säkerhetsutrustning i tunneln ska finnas på platser som är tillgängliga för trafikanterna.

text: Allmänna råd

text: Säkerhetsdokumentation

text: 6 § 1 lagen (2006:418)

text: och

text: 28 §§

text: Kontrollenhet

text: Allmänna råd

text: Regelbundna övningar

text: 12 § lagen (2006:418)

text: 3 kap. Säkerhetskrav

text: Allmänt

text: 3. Fordonsegenskaper. 4. Trafik och trafikstyrning. 5. Utrymningsförhållanden och assistans.

text: Allmänna råd

text: Antal tunnelrör och körfält

text: Tunnelgeometri

text: Allmänna råd

text: Nöduppställningsplatser

text: Allmänna råd

text: Brandmotstånd

text: Allmänna råd

text: ”Rapport 16, 2011 - Betong och brand - Rekommendationer för att förhindra spjälkning i anläggningskonstruktioner” (Svenska Betongföreningen).

text: I tunnlar ska dörrar mot ett trafikutrymme som ingår i en utrymningsväg utformas i lägst brandteknisk klass EI 60-C.

text: Ventilation

text: Allmänna råd

text: För tunnlar som är längre än 3 000 meter och har ett trafikflöde på mer än 4 000 ska lufthastigheten i tunnelns längdriktning stå under ständig övervakning. Ventilationssystemet ska kunna anpassas med hjälp av ett styrsystem. Om en sådan tunnel har tvärventilation eller halv tvärventilation, ska spjäll för utsug av luft och brandgaser installeras. Spjällen ska kunna manövreras så att brandgaser kan styras.

text: Dränering

text: Handbrandsläckare och hjälptelefoner

text: Allmänna råd

text: Utrymning

text: Allmänna råd

text: 1. Värmestrålning: en maximal strålningsintensitet på 2,5 kW/m . 2. Lufttemperatur: högst 80 ºC. 3. Toxiska gaser, 2,0 m ovan gångbana: mer än 15 volymprocent syre, mindre än 5 volymprocent koldioxid och mindre än 0,2 volymprocent kolmonoxid. 4. Sikt: En siktsträcka på minst 10 meter. Tiden till dess att förflyttning till fots påbörjas bör beräknas vara minst 2 minuter.

text: Dörröppningen till en utrymningsväg eller dörröppningar i en utrymningsväg ska ha en fri bredd på minst 0,8 meter. Efter passage genom dörren ska utrymningsvägen vara minst 1,3 meter bred.

text: Allmänna råd

text: Allmänna råd

text: beslag används, och

text: Tillträde för räddningspersonal

text: Allmänna råd

text: Allmänna råd

text: Belysning

text: Vattenförsörjning

text: Allmänna råd

text: Fast släcksystem

text: Vägmärken m.m.

text: Övervakningssystem

text: Allmänna råd

text: Stängning av tunneln

text: Allmänna råd

text: Kommunikationssystem

text: Strömförsörjning och elkretsar

text: Skydd för säkerhetsutrustning

text: 4 kap. Undantag

text: BFS 2007:11

text: 10 § i lagen (2006:418)

text: På Transportstyrelsens vägnar MARIA ÅGREN Per Vedin (Väg- och järnvägsavdelningen)