title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet industriell robotteknik inom
vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet industriell robotteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Industriell robotteknik

text: Ämnet industriell robotteknik behandlar hur robotar fungerar och används i industrin. I ämnet behandlas både hårdvara och mjukvara som används i robotceller. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet industriell robotteknik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om olika typer av robotar samt om olika tillämpningar och områden där industrirobotar används. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om hur en robotcell är uppbyggd och hur dess olika delar samverkar med varandra. Genom programmering och felsökning av robotapplikationer ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta systematiskt och problemlösande. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar ingenjörsmässig förmåga att planera och identifiera resurser samt förmåga att genomföra och utvärdera arbete i robotceller. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om olika begrepp, standarder och metoder inom industriell robotteknik, samt färdigheter i att använda dessa, bland annat genom programmering och driftsättning av robotar med kringutrustning. Undervisningen ska även stimulera elevernas nyfikenhet och lust att vilja veta mer om olika robotapplikationer. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att förebygga och avhjälpa fel i industriella robotiserade system samt att föreslå förbättringar. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar förmåga att använda olika former av systemdokumentation samt att arbeta enligt gällande säkerhetsföreskrifter. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur användningen av robotar i industrin har utvecklats över tid. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om industriell robotisering i relation till hållbar utveckling. Undervisningen ska kombinera teoretiska och praktiska moment samt lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågor i samband med robotisering i industrin.

text: Undervisningen i ämnet industriell robotteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om industrirobotars funktion och konstruktion samt om hur robotar samverkar med kringutrustning. – Förmåga att programmera, dokumentera och driftsätta en robotcell i enlighet med gällande säkerhetsföreskrifter. – Förmåga att felsöka i en robotcell samt ge förslag till förbättringar. – Kunskaper om samband mellan robotisering och hållbar utveckling.

text: Nivåer i ämnet industriell robotteknik

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: INDB100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet industriell robotteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Robotapplikationer

text: – Industrirobotsystems uppbyggnad, användningsområden och funktion. – Robottekniska begrepp och definitioner samt deras användning, till exempel koordinatsystem. – Vanligt förekommande funktionspaket till robotar, till exempel gripdon, sugkopp och svetsverktyg. – Uppbyggnad av och funktion hos kringutrustning till industrirobotsystem samt kommunikation mellan industrirobotsystem och andra enheter. – Samband mellan industriell robotisering och hållbar utveckling.

text: Robotcell

text: – Programmering av industrirobotsystem med hjälp av simuleringsverktyg. – Planering, provkörning och kontroll före idrifttagning av industrirobotsystem. – Dokumentation av utfört arbete samt utvärdering av arbetsprocess och slutresultat. – Arbetsmiljö och säkerhet vid arbete med robotsystem. – Analys av befintlig robotiserad process med förslag på hur arbetet kan utvecklas. – Underhåll och felsökning på industrirobotsystem med hjälp av program, manualer och dokumentation, till exempel elscheman.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: INDB200TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet industriell robotteknik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Robotapplikationer

text: – Användningsområden för olika typer av robotar samt uppbyggnad och funktion i industrirobotsystem. – Arbetsgång vid robotisering samt framtagning av konstruktionsunderlag till en robotcell. – Arbetsgång vid installation och kalibrering av robot.

text: – Framtida robotfunktioner och tillämpningar inom industrin, till exempel artificiell intelligens (AI). – Samband mellan industriell robotisering och hållbar utveckling, både lokalt och globalt.

text: Robotcell

text: – Programvara för att skapa simuleringsmodeller för robotceller. – Hantering av robotverktyg, till exempel definiering av robotverktyg, olika koordinatsystem och användning av verktygsväxlare. – Samarbete mellan robot och visionsystem. – Avbrottsrutiner samt fel- och larmhantering. – Arbetsmiljö och säkerhet vid olika typer av arbeten i robotceller, till exempel riskbedömning, säkerhetssystem och mekanisk lossning av robotens bromsar. – Förebyggande underhåll samt felsökning och reparation på industrirobotsystem med hjälp av program, manualer och dokumentation. – Analys och optimering av robotapplikationer.

text: Betygskriterier

text: Av

text: Betyget E

text: Eleven redogör på ett godtagbart sätt för funktion och konstruktion hos industriella robotapplikationer och för hur robotar samverkar med kringutrustning. Eleven arbetar säkert samt programmerar, dokumenterar och driftsätter en robotcell med viss skicklighet. Eleven felsöker och ger förslag på förbättringar i en robotcell med viss säkerhet. Eleven resonerar övergripande om relationen mellan robotisering och hållbar utveckling.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör på ett utvecklat sätt för funktion och konstruktion hos industriella robotapplikationer och för hur robotar samverkar med kringutrustning. Eleven arbetar säkert samt programmerar, dokumenterar och driftsätter en robotcell med god skicklighet.

text: Eleven felsöker och ger förslag på förbättringar i en robotcell med säkerhet. Eleven resonerar utförligt om relationen mellan robotisering och hållbar utveckling.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör på ett välutvecklat sätt för funktion och konstruktion hos industriella robotapplikationer och för hur robotar samverkar med kringutrustning. Eleven arbetar säkert samt programmerar, dokumenterar och driftsätter en robotcell med mycket god skicklighet. Eleven felsöker och ger förslag på förbättringar i en robotcell med god säkerhet. Eleven resonerar utförligt och nyanserat om relationen mellan robotisering och hållbar utveckling.


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet industriella
produktionsmetoder inom vidareutbildning
i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet industriella produktionsmetoder finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

type: stycke

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

type: paragraf

text: Industriella produktionsmetoder

type: rubrik

text: Ämnet industriella produktionsmetoder behandlar olika metoder och teknikområden för industriell produktion, från hantverksmässigt industriellt arbete avsett för prototyp- och enstyckstillverkning till serieproduktion med grupper av sammankopplade datorstyrda maskiner. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet industriella produktionsmetoder ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om begrepp, metoder och material samt de tekniker och den utrustning som används inom industriell produktion. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om modern produktion samt förmåga att välja rätt produktionsmetod i förhållande till produkt, material och produktionsutrustning. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna får en helhetsbild av industriella produktionsmetoder och möjlighet till fördjupning inom valt område. På så vis ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar ingenjörsmässiga förmågor. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att diskutera, analysera och reflektera över teknikens möjligheter och därigenom hitta lösningar på produktionstekniska problem och föreslå förbättringar. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera med olika målgrupper inom industrin. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda olika digitala verktyg och visualiseringstekniker i sitt arbete. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur produktionen styrs inom olika tillverkningsmetoder. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att använda metoder och verktyg för processövervakning. Genom undervisningen ska eleverna dessutom ges möjlighet att utveckla förståelse av hur kommunikation mellan utrustningar styrs och övervakas inom och mellan olika industriella produktionsenheter. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetsmiljö och säkerhet. Undervisningen ska lämna utrymme för diskussion om och reflektion över samband mellan hållbar utveckling och olika produktionsmetoder samt etiska frågor och olika handlingsalternativ för industriella produktionsmetoder. Undervisningen ska betona ett problemlösande arbetssätt och ta sin utgångspunkt i olika situationer i produktionsmiljö.

text: Undervisningen i ämnet industriella produktionsmetoder ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om begrepp och metoder inom industriell produktion. – Förmåga att planera, genomföra och utvärdera arbete inom industriell produktion. – Kunskaper om säkerhetsrisker i vald produktionsmetod och hur risker 2 minimeras.

text: – Förmåga att lösa produktionstekniska problem.

text: Nivåer i ämnet industriella produktionsmetoder

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: INDK100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet industriella produktionsmetoder på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Metoder och utrustning

text: – Begrepp, metoder, teknik och utrustning för bearbetning, formning, sammanfogning och additiv tillverkning. – Hur mätning och kvalitetsuppföljning påverkar slutresultatet. – Olika produktionsmetoders användningsområden och möjligheter. – Olika materials förändrade egenskaper beroende på val av produktionsmetod och olika materials påverkan på produktionsutrustning. – Hur material genom olika produktionsmetoder förädlas till en färdig produkt. – Introduktion till samband mellan hållbar utveckling och olika produktionsmetoder. – Planerings-, berednings- och tillverkningsunderlag för produktion. – Tolkning av produktionsutrustningars tekniska beskrivning. – Val av utrustning, verktyg och metoder för att uppnå rätt kvalitetsnivå på tillverkade produkter. – Programmering av datorstyrd produktionsutrustning. – Styrning och övervakning av produktionsprocesser. – Mätning och bedömning av arbetets kvalitet samt dokumentation av utfört arbete.

text: Säkerhet

text: – Lagar och andra bestämmelser som gäller arbetsmiljö och säkerhet. – Hur risker hanteras och minimeras i produktion.

text: Problemlösning inom produktion

text: – Produktionsekonomi med koppling till val av produktionsmetod. – Val av metod i förhållande till den produkt som ska tillverkas och den produktionsutrustning som står till förfogande. – Beräkningar i samband med utvecklings- och förbättringsarbete. – Kommunikation med olika målgrupper.

text: Nivåkod: INDK200TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet industriella produktionsmetoder på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Metoder och utrustning

text: – Begrepp, metoder, teknik och utrustning för bearbetning, formning, sammanfogning och additiv tillverkning. – Effektivisering och optimering av inställningar på produktionsutrustning, kringutrustning och maskiner. – Teknisk beskrivning, funktionskontroll och mätning av produktionsutrustning och kringutrustning. – Beräkningar och modeller för planering och optimering av produktionsprocessen, till exempel för minimering av förluster. – Samband mellan hållbar utveckling och olika produktionsmetoder. – Planering och beredning för produktion av produkter som kräver mer än en produktionsmetod. – Programmering och produktionsförberedelse. Justeringar i program och maskininställningar samt produktionsarbete i datorstyrd utrustning enligt angivna kvalitetskrav. – Val av utrustning, verktyg och metod för optimalt produktionsresultat och förbättrad produktionsekonomi. – Mätning och bedömning av arbetets kvalitet samt dokumentation av utfört arbete. – Metoder för riskanalys och tillhörande riskbedömning samt betydelsen av dessa för arbetets organisation och genomförande.

text: Säkerhet

text: – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland arbetsmiljöföreskrifter och bestämmelser om person- och maskinsäkerhet. – Systematiskt arbetsmiljöarbete och dess betydelse för arbetets organisation och genomförande.

text: Problemlösning inom produktion

text: – Arbetsplatsutformning i samband med införande av ny metod och utrustning. – Dimensionering, tekniska beräkningar och materialberäkningar. – Produktionstekniska åtgärder för förbättrad produktionsekonomi med koppling till val av utrustning, verktyg och teknik. – Kommunikation med olika målgrupper.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar

text: elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om begrepp och metoder inom industriell produktion. Eleven planerar, genomför och utvärderar sitt arbete på ett fungerande sätt. Eleven resonerar övergripande om säkerhetsrisker och riskhantering inom området. Eleven löser på ett systematiskt sätt produktionstekniska problem.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om begrepp och metoder inom industriell produktion. Eleven planerar, genomför och utvärderar sitt arbete på ett ändamålsenligt sätt. Eleven resonerar utförligt om säkerhetsrisker och riskhantering inom området. Eleven löser på ett systematiskt och genomarbetat sätt produktionstekniska problem.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om begrepp och metoder inom industriell produktion. Eleven planerar, genomför och utvärderar sitt arbete på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Eleven resonerar utförligt och nyanserat om säkerhetsrisker och riskhantering inom området. Eleven löser på ett systematiskt och effektivt sätt produktionstekniska problem.

type: foreskrift


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet informationsteknisk
arkitektur inom vidareutbildning i form av ett
fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet informationsteknisk arkitektur finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Informationsteknisk arkitektur

text: Ämnet informationsteknisk arkitektur behandlar den grundläggande strukturen och de grundläggande processerna, komponenterna och gränssnitten i ett sammanhängande informationstekniskt system. Det behandlar även hur människors behov av informationsutbyte kan uppfyllas och underlättas med hjälp av olika informationstekniska system. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet informationsteknisk arkitektur ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om olika nätverks- och informationstjänster samt om hur dessa kan integreras och kombineras i olika typer av informationstekniska system. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar förståelse av och kunskaper om informationstekniska system och deras livscykler samt olika sätt att styra informationstekniska system. Eleverna ska dessutom ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika principer inom informationssäkerhet. Genom undervisningen och arbete med informationstekniska system ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att använda manualer och instruktioner. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att analysera och dokumentera både befintliga och egentillverkade informationstekniska system. I undervisningen ska eleverna enskilt och tillsammans med andra ges möjlighet att skapa och utveckla informationstekniska system. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att omsätta sina kunskaper till praktiska handlingar och på så vis utveckla förmåga att utforma informationstekniska system. Undervisningen ska lämna utrymme för diskussion om och reflektion över säkerhetsmässiga och etiska frågor samt olika handlingsalternativ inom informationsteknisk arkitektur. Undervisningen ska varva praktiska och teoretiska moment och innehålla verklighetsnära situationer.

text: Undervisningen i ämnet informationsteknisk arkitektur ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om informationstekniska system och principer för informationssäkerhet. – Kunskaper om hur nätverks- och informationstjänster används och integreras i informationstekniska system. – Kunskaper om livscykeln hos informationstekniska system och om olika sätt att styra systemen. – Förmåga att använda manualer och instruktioner i arbetet med informationstekniska system. – Förmåga att analysera, utforma och dokumentera informationstekniska system.

text: Nivåer i ämnet informationsteknisk arkitektur

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: INFT100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet informationsteknisk arkitektur på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Hur kommunikationsarkitekturer och beståndsdelar för datakommunikation formar en it-arkitektur. – Hur god tillgänglighet och säkerhet för informationstekniska system kan skapas, till exempel genom skalbarhet, redundans och övervakning. Principer för hur detta kan skapas och vilka konsekvenser det kan medföra. – Regelverk för it-användning med informationssäkerhet som övergripande syfte. – Uppbyggnad av system med hjälp av tjänsteorienterad arkitektur. – Informationstekniska systems livscykler, från behovsanalys till driftsättning och förvaltning. – Olika principer för att skapa en it-miljö centraliserat, distribuerat och molnbaserat. – Hur nätverk och servrar samverkar i en it-miljö. – It-strategier vid val av mjuk- och hårdvara inom informationstekniska system. – Användning av manualer och instruktioner på svenska och engelska. – Nedbrytning av ett befintligt system i mindre delar och processer med hjälp av någon systemutvecklingsmetod, till exempel vattenfallsmetoden eller scrum. – System för styrning av informationstekniska system, till exempel ITIL (information technology infrastructure library). – Dokumentation av ett befintligt system och representation av detta system i något språk.

text: Betygskriterier

text: Av

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven beskriver på ett godtagbart sätt informationstekniska system och principer för informationssäkerhet.

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om hur nätverks- och informationstjänster används och integreras i informationstekniska system. Eleven redogör övergripande för livscykeln i olika informationstekniska system och för enkla resonemang om olika sätt att styra systemen. Eleven använder med viss säkerhet manualer och instruktioner i arbetet med informationstekniska system. Eleven analyserar och utformar med viss säkerhet informationstekniska system och gör en enkel dokumentation av systemet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt informationstekniska system och principer för informationssäkerhet. Eleven visar goda kunskaper om hur nätverks- och informationstjänster används och integreras i informationstekniska system. Eleven redogör utförligt för livscykeln i olika informationstekniska system och för utvecklade resonemang om olika sätt att styra systemen. Eleven använder med säkerhet manualer och instruktioner i arbetet med informationstekniska system. Eleven analyserar och utformar med säkerhet informationstekniska system och gör en noggrann dokumentation av systemet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett välutvecklat sätt informationstekniska system och principer för informationssäkerhet. Eleven visar mycket goda kunskaper om hur nätverks- och informationstjänster används och integreras i informationstekniska system. Eleven redogör utförligt och nyanserat för livscykeln i olika informationstekniska system och för välutvecklade resonemang om olika sätt att styra systemen. Eleven använder med god säkerhet manualer och instruktioner i arbetet med informationstekniska system. Eleven analyserar och utformar med god säkerhet informationstekniska system och gör en noggrann och utförlig dokumentation av systemet.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet klient- och supportteknik
inom vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet klient- och supportteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Klient- och supportteknik

text: Ämnet klient- och supportteknik behandlar datorteknik utifrån tekniska aspekter och användarens behov. Ämnet behandlar även hur användning av informationsteknik kan underlättas genom stöd och support. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet klient- och supportteknik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om och färdigheter i olika former av datatekniskt användarstöd. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att bemöta kunder, skapa kundärenden och använda ärendehanteringssystem med hänsyn tagen till såväl säkerhet som ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att analysera användares krav och behov och utifrån dem värdera, välja och hantera digitala enheters hårdvara och mjukvara. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att lösa it-problem för både enskilda användare och större organisationer. Undervisningen ska även lämna utrymme för diskussion om och reflektion över säkerhetsmässiga och etiska frågor samt olika handlingsalternativ inom supportteknik. Undervisningen ska varva praktiska moment med teoretiska och innehålla verklighetsnära situationer.

text: Undervisningen i ämnet klient- och supportteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom klient- och supportteknik. – Förmåga att värdera, välja och hantera olika typer av hårdvara och mjukvara. – Förmåga att utföra datatekniskt användarstöd. – Förmåga att analysera och avhjälpa datortekniska problem.

text: Nivåer i ämnet klient- och supportteknik

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: KLIN100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet klient- och supportteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: System och komponenter

text: – Egenskaper och användningsområde för någon vanligt förekommande hårdvaruklient och något vanligt förekommande operativsystem. – Datorn och datorsystemets start- och bootsekvenser.

text: Användare och krav

text: – Översiktligt om lagar och andra bestämmelser som gäller it-användning. – Hur krav på informationssäkerhet påverkar arbete inom området. – Analys av och översättning till konkreta lösningar. – Val av mjukvara och hårdvara utifrån krav för enskilda användare och mindre organisationer. – Utvärdering och val av it-produkter utifrån etiska, ekonomiska, miljömässiga och säkerhetsmässiga aspekter.

text: Hantering

text: – Anslutning av dator eller klient till ett mindre nätverk. – Installation av enskilda datorer och klienter. – Felsökning och åtgärder i enskilda klienter och mindre datorsystem.

text: Support

text: – Support och handledning till användare för installation och handhavande av klient, datorsystem, mjukvara och kringutrustning. – Kommunikation med kunder, uppdragsgivare och uppdragstagare i tal och skrift samt med tekniska hjälpmedel, till exempel fjärrstyrning. – Grundläggande principer för någon etablerad process, till exempel ITIL (information technology infrastructure library). – Metoder för analys av problem i enklare system för ärendehantering. – Metoder för kvalitetsstyrning, uppföljning och utvärdering av supportarbete.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: KLIN200TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet klient- och supportteknik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: System och komponenter

text: – Hårdvarans egenskaper och användningsområden samt några vanligt förekommande operativsystems egenskaper och användningsområden. – Datorn, datorsystemets start- och bootsekvenser samt inställning och uppgradering av dessa.

text: Användare och krav

text: – Hur lagar och andra bestämmelser samt krav på informationssäkerhet påverkar arbetet inom större organisationer. – Analys av användarkrav och översättning till konkreta lösningar. – Val av mjukvara och hårdvara utifrån krav för större organisationer. – Utvärdering och val av it-produkter utifrån etiska, ekonomiska, miljömässiga och säkerhetsmässiga aspekter.

text: Hantering

text: – Anslutning av dator eller klient till ett större nätverk. – Hantering av och tekniker för centralt administrerade enheter. – Metoder för diagnostisering, spårning och felsökning. – Kontroll och optimering av klienters och datorsystems prestanda och funktion.

text: Support

text: – Support till användare och organisationer för installation och handhavande av klient, datorsystem, mjukvara och kringutrustning. – Kommunikation med kunder, uppdragsgivare och uppdragstagare enligt etablerade rutiner. – Arbete efter etablerade principer, till exempel ITIL (information technology infrastructure library). – Organisation av supportarbete. – System och rutiner för ärendehantering i större organisationer. – Förebyggande supportarbete, till exempel FAQ (frequently asked questions) och instruktionsfilmer. – Metoder för förbättringsarbete av supportverksamhet. – Värdering av avhjälpande respektive återställande åtgärder.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom klient- och supportteknik. Eleven värderar, väljer och hanterar med säkerhet olika typer av hårdvara och mjukvara. Eleven instruerar och handleder användare på ett fungerande sätt. Eleven gör övergripande analyser av datortekniska problem och väljer med säkerhet lämpliga åtgärder för att avhjälpa dessa.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom klientoch supportteknik. Eleven värderar, väljer och hanterar med god säkerhet olika typer av hårdvara och mjukvara. Eleven instruerar och handleder användare på ett ändamålsenligt sätt. Eleven gör välgrundade analyser av datortekniska problem och väljer med god säkerhet lämpliga åtgärder för att avhjälpa dessa.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom klient- och supportteknik. Eleven värderar, väljer och hanterar med mycket god säkerhet olika typer av hårdvara och mjukvara. Eleven instruerar och handleder användare på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Eleven gör välgrundade och nyanserade analyser av datortekniska problem och väljer med mycket god säkerhet lämpliga åtgärder för att avhjälpa dessa.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet komponenter och system – el
inom vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet komponenter och system – el finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Komponenter och system – el

text: Ämnet komponenter och system – el behandlar material för elinstallationer på både komponent- och systemnivå. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet komponenter och system – el ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om de komponenter som elinstallationer består av samt komponenternas funktion och deras respektive uppgifter i elinstallationer. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att välja komponenter som sätts samman till olika elektriska system. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om olika system för informationsöverföring samt om hur systemen är uppbyggda och om säkerhetsaspekter vid informationsöverföring. Undervisningen ska även belysa hur materialval genomförs med hänsyn till miljö, tillgänglighet och säkerhet. På så vis ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av hur materialvalsprocessen kan bidra till ekonomiskt och miljömässigt hållbara elinstallationer. Undervisningen ska lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågor och olika handlingsalternativ inom elinstallationer. Undervisningen ska också innehålla laborativa inslag och problemlösande arbetssätt.

text: Undervisningen i ämnet komponenter och system – el ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om systemkomponenter och deras funktion inom elinstallation. – Kunskaper om system för informationsöverföring inom elinstallation. – Kunskaper om elektriska system inom elinstallation. – Förmåga att välja komponenter för uppbyggnad av system inom elinstallation.

text: Nivåer i ämnet komponenter och system – el

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: KOMO100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet komponenter och system – el på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Komponenter

text: – Material för vanliga typer av elinstallationer i olika miljöer.

text: – Kopplingsutrustningar, däribland olika typer av elcentraler, apparatskåp och enklare styrutrustning. – Elmotorer med enklare tillhörande startutrustningar. – Komponenter för specifika områden, till exempel belysningsarmaturer, solceller med växelriktare eller olika typer av värmekablar.

text: Kommunikations- och installationssystem

text: – Planering, installation och konfiguration av system för olika typer av elinstallationer utifrån givna förutsättningar och för ekonomisk och miljömässig hållbarhet. – Teleinstallationer, till exempel för drift och övervakning, passagekontroll och datanät. – Kommunicerande system, till exempel dator- och medienät samt stadsnät via fiber. – Trådbunden och trådlös kommunikation för fjärrstyrning av elinstallationer. – System för elproduktion med solceller. – Laddningssystem för fordon. – Belysningssystem. – Värmekabelsystem, däribland elektrisk golvvärme och system för avisning.

text: Betygskriterier

text: Av

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om olika systemkomponenter och deras funktion inom elinstallation. Eleven beskriver övergripande olika system för informationsöverföring inom elinstallation. Eleven visar godtagbara kunskaper om elektriska system inom elinstallation. Eleven väljer med säkerhet komponenter för uppbyggnad av olika typer av system inom elinstallation.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om olika systemkomponenter och deras funktion inom elinstallation.

text: Eleven beskriver utförligt olika system för informationsöverföring inom elinstallation. Eleven visar goda kunskaper om elektriska system inom elinstallation. Eleven väljer med god säkerhet komponenter för uppbyggnad av olika typer av system inom elinstallation.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om olika systemkomponenter och deras funktion inom elinstallation. Eleven beskriver utförligt och nyanserat olika system för informationsöverföring inom elinstallation. Eleven visar mycket goda kunskaper om elektriska system inom elinstallation. Eleven väljer med mycket god säkerhet komponenter för uppbyggnad av olika typer av system inom elinstallation.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet komponenter och system –
VVS inom vidareutbildning i form av ett fjärde
tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet komponenter och system – VVS finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Komponenter och system – VVS

text: Ämnet komponenter och system – VVS behandlar material för VVS-installationer på både komponent- och systemnivå. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet komponenter och system – VVS ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om de komponenter som VVS-installationer består av samt deras funktion och uppgifter. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att välja komponenter som sätts samman till olika VVS-system. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om olika system för informationsöverföring inom projektering och utförande av VVS-installationer samt om hur systemen är uppbyggda. Genom undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att få kännedom om branschens ansvar för hållbar utveckling. Undervisningen ska belysa hur materialval genomförs med hänsyn till miljö, tillgänglighet och säkerhet. På så vis ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av hur materialvalsprocessen kan bidra till ekonomiskt och miljömässigt hållbara VVS-installationer. Undervisningen ska lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågor och olika handlingsalternativ inom VVS-installation. Undervisningen ska också innehålla laborativa inslag och problemlösande arbetssätt.

text: Undervisningen i ämnet komponenter och system – VVS ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om systemkomponenter och deras funktion inom VVSområdet. – Kunskaper om system för informationsöverföring inom VVS-installation. – Kunskaper om entreprenadarbete inom VVS-anläggningar. – Förmåga att välja komponenter för uppbyggnad av system inom VVSområdet.

text: Nivåer i ämnet komponenter och system – VVS

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: KOMN100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet komponenter och system – VVS på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Komponenter för installationer inom vatten och sanitet samt ventilation och komfortkyla. Faktorer som påverkar valet av komponenter. – Trådbunden och trådlös kommunikation för övervakning och fjärrinspektion av VVS-installationer. – Olika system inom VVS-området, till exempel för inomhusklimat, ventilation, komfortkyla, värme, tappvatten och avlopp. – Entreprenadformer för VVS-anläggningar. – Planering, installation och konfiguration av system för någon typ av VVS-installation utifrån givna förutsättningar och för ekonomisk och miljömässig hållbarhet.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om olika systemkomponenter och deras funktion inom VVS-området. Eleven beskriver övergripande olika system för informationsöverföring inom VVS-installation. Eleven visar godtagbara kunskaper om entreprenadarbete inom VVSinstallation. Eleven väljer med säkerhet komponenter för uppbyggnad av någon typ av VVS-system.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om olika systemkomponenter och deras funktion inom VVS-området. Eleven beskriver utförligt olika system för informationsöverföring inom VVS-installation. Eleven visar goda kunskaper om entreprenadarbete inom VVS-installation. 3

text: Eleven väljer med god säkerhet komponenter för uppbyggnad av någon typ av VVS-system.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om olika systemkomponenter och deras funktion inom VVS-området. Eleven beskriver utförligt och nyanserat olika system för informationsöverföring inom VVS-installation. Eleven visar mycket goda kunskaper om entreprenadarbete inom VVSinstallation. Eleven väljer med mycket god säkerhet komponenter för uppbyggnad av någon typ av VVS-system.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet konstruktionsteknik inom
vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet konstruktionsteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Konstruktionsteknik

text: Ämnet konstruktionsteknik behandlar konstruktionsprocessen och hur konstruktören använder processens olika delar för att utveckla och förbättra tekniska lösningar. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet konstruktionsteknik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om konstruktionsprocessen för att i sin roll som gymnasieingenjör kunna utföra konstruktionsarbete med hänsyn till produktionstekniska, kvalitetsmässiga, ekonomiska och miljömässiga förutsättningar. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla fördjupad förståelse av mekaniska system och förmåga att se hur komponenter, delsystem och hela system samspelar. På så vis ska undervisningen bidra till att eleverna både kan utveckla och förbättra konstruktioner. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att självständigt planera, genomföra, dokumentera och utvärdera konstruktionsarbeten. Genom undervisningen ska eleverna därför ges möjlighet att utveckla förmåga att inhämta, sovra och strukturera information, välja och använda konstruktionsmetoder och verktyg samt använda relevanta matematiska och teknikvetenskapliga teorier och modeller. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla fördjupade kunskaper om materialteknik för att kunna utvärdera och välja material i konstruktioner. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla färdigheter i att använda digitala konstruktionsmetoder och verktyg samt kunskaper om dimensionering och provning av konstruktioner med hjälp av manuella och digitala mätningar, simuleringar och tester. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att tolka och skapa berednings- och tillverkningsunderlag samt tekniska instruktioner. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om vanliga komponenter samt om nationella och internationella standarder och normer. Eleverna ska i undervisningen ges möjlighet att arbeta i projektform och utgå från verklighetsnära situationer. Undervisningen ska även lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågor samt olika handlingsalternativ vid materialval och produktion.

text: Undervisningen i ämnet konstruktionsteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om konstruktionsprocessen och konstruktionstekniska förutsättningar. – Förmåga att planera, genomföra och utvärdera konstruktionsarbete. – Förmåga att välja konstruktionsmaterial. – Förmåga att använda konstruktionsverktyg, komponenter och provmetoder i konstruktionsarbetet. 2 – Förmåga att hantera dokumentation för konstruktion och produktion.

text: Nivåer i ämnet konstruktionsteknik

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: KONU100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet konstruktionsteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Konstruktionsprocessen

text: – Konstruktionsprocessens olika delar. – Introduktion till tillverkningstekniska förutsättningar för konstruktion. – Sambandet mellan konstruktion, produktion, kvalitet, lönsamhet och hållbar utveckling samt optimering utifrån dessa parametrar. – Mekanik och hållfasthetslära samt dess inverkan på konstruktionsprocessen. – Mekaniska system och relevanta konstruktionskomponenter, till exempel maskinelement och byggelement, samt hur de kan användas i praktiskt konstruktionsarbete.

text: Planering och genomförande

text: – Planering, strukturering och lösning av konstruktionstekniska problem. – Antaganden och rimlighetsbedömning vid problemlösning. – Tillämpning av grundläggande metoder, teorier och modeller för mekanik och hållfasthetslära i konstruktionsarbete. – Användning av material och verktyg i konstruktionsarbete. – Analys av valda delar i ett mekaniskt system för enklare dimensionering utifrån mekanik- och hållfasthetsberäkningar.

text: Konstruktionsverktyg och provmetoder

text: – Manuella och digitala konstruktionsverktyg och metoder för visualisering, dimensionering, mätning, simulering och testning. Verktygens och metodernas egenskaper och begränsningar. – Användning av några relevanta komponenter i konstruktionsarbetet. – Analys av konstruktionens kvalitet. – Nationella och internationella standarder och normer vid konstruktionsarbete.

text: Konstruktionsmaterial

text: – Vanliga konstruktionsmaterial och deras användningsområden samt samband mellan materialval och konstruktionsfunktion. – Metoder för materialval. Materials begränsningar, samt utvärdering av material vid olika konstruktionsmässiga tillämpningar. – Materials förändrade egenskaper vid framställning och bearbetning.

text: Dokumentation

text: – Dokumentation och redovisning av konstruktionsarbete och resultat med relevanta hjälpmedel.

text: – Tolkning och skapande av berednings- och tillverkningsunderlag. – Utformning av tekniska instruktioner relevanta för teknikområdet.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: KONU200TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet konstruktionsteknik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Konstruktionsprocessen

text: – Specialisering inom något eller några av konstruktionsprocessens olika delar. – Tillverkningstekniska förutsättningar för konstruktion. – Hållfasthets- och materiallära samt dess inverkan för optimering av konstruktioner. – Fördjupning i relevanta komponenters egenskaper och begränsningar samt deras inverkan vid konstruktion av komponenter och delsystem.

text: Planering och genomförande

text: – Formulering, antagande, strukturering och lösning av komplexa konstruktionstekniska problem. – Teorier, metoder, modeller och begrepp för beräkning inom mekanik och hållfasthetslära. – Analys av tekniska system för att kunna utföra mekanik- och hållfasthetsberäkningar och dimensionering. – Användning av material och verktyg i konstruktionsarbete.

text: Konstruktionsverktyg och provmetoder

text: – Fördjupning i manuella och digitala konstruktionsverktyg och metoder för provning och dimensionering med tillämpning av mekanik och hållfasthetslära. – Användning av flera relevanta komponenter i konstruktionsarbetet. – Analys och förbättring av konstruktionens funktionalitet. – Standarder och normer för beräkningar och dimensionering inom hållfasthetslära.

text: Konstruktionsmaterial

text: – Fördjupning i konstruktionsmaterials tekniska, fysiska och kemiska egenskaper samt deras användningsområden. – Materials samverkan med omgivande material och miljö. – Utvärdering av material utifrån teorier och modeller i mekanik och hållfasthetslära.

text: Dokumentation

text: – Dokumentation och redovisning av materialval samt mekanik- och hållfasthetsberäkningar med relevanta hjälpmedel. – Tolkning och skapande av omfattande berednings- och tillverkningsunderlag och, om relevant för teknikområdet, toleranser och ritteknik i samband med detta.

text: Betygskriterier

text: Av

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven redogör övergripande för konstruktionsprocessens olika delar samt för sambanden mellan dem. Eleven planerar och genomför konstruktionsarbeten med godtagbart resultat samt rimlighetsbedömer och utvärderar konstruktioner med säkerhet. Eleven väljer med säkerhet material utifrån användning och konstruktion. Eleven utför med säkerhet dimensionering och provning av konstruktioner både manuellt och digitalt. Eleven tolkar och skapar dokumentation för konstruktion och produktion på ett fungerande sätt.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för konstruktionsprocessens olika delar samt för sambanden mellan dem. Eleven planerar och genomför konstruktionsarbeten med gott resultat samt rimlighetsbedömer och utvärderar konstruktioner med god säkerhet. Eleven väljer med god säkerhet material utifrån användning och konstruktion. Eleven utför med god säkerhet dimensionering och provning av konstruktioner både manuellt och digitalt. Eleven tolkar och skapar dokumentation för konstruktion och produktion på ett ändamålsenligt sätt.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för konstruktionsprocessens olika delar samt för sambanden mellan dem. Eleven planerar och genomför konstruktionsarbeten med mycket gott resultat samt rimlighetsbedömer och utvärderar konstruktioner med mycket god säkerhet.

text: Eleven väljer med mycket god säkerhet material utifrån användning och konstruktion. Eleven utför med mycket god säkerhet dimensionering och provning av konstruktioner både manuellt och digitalt. Eleven tolkar och skapar dokumentation för konstruktion och produktion på ett ändamålsenligt och effektivt sätt.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet medieproduktion i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet medieproduktion finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Medieproduktion

text: Ämnet medieproduktion behandlar de processer och tekniker som ligger till grund för medieproduktioner inom olika områden, avsedda för olika kanaler. Hur produktionerna gestaltas och utformas är tillsammans med etiska frågor centrala inslag i ämnet. Ämnet behandlar även medieproduktioners sammanhang och funktion såväl lokalt som globalt.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet medieproduktion ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om produktionsprocessens olika steg där frågor om produktionernas målgrupper och sammanhang ingår. Medieproduktioner skapas som regel genom samarbete och därför ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att planera och genomföra produktioner tillsammans med andra. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om sambanden mellan innehåll, form och funktion. I undervisningen ska medieproduktioners olika syften, till exempel att överföra värderingar, sprida åsikter, informera och förklara skeenden eller göra reklam för en viss produkt, diskuteras och problematiseras. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om och färdigheter i text-, bildoch ljudarbete för att kunna omsätta egna och andras idéer till färdiga produktioner. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser och arbetsmiljö inom medieproduktion. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att framställa olika medieproduktioner, pröva olika roller och hålla uppsatta tidsramar. Eleverna ska även ges möjlighet att pröva retoriska och kreativa berättargrepp vid framställning av manus eller andra underlag för medieproduktioner. I undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att pröva alternativa tillvägagångssätt för att utveckla sin kreativitet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att analysera och utvärdera andras och egna medieproduktioner. Undervisningen ska dessutom lämna utrymme för diskussion och reflektion över etiska frågor och olika handlingsalternativ inom medieproduktion.

text: Undervisningen i ämnet medieproduktion ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att planera och genomföra olika typer av medieproduktioner från idé till färdig produktion. – Förmåga att använda text, bild och ljud i olika former för att kommunicera budskap. – Kunskaper om olika roller och arbetsprocessen i medieproduktioner. – Förmåga att samarbeta och arbeta inom givna ramar. – Förmåga att analysera och utvärdera medieproduktioner.

text: Nivåer i ämnet medieproduktion

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MEDP1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet medieproduktion på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Skapande

text: – Förarbete inför olika typer av medieproduktioner. – Framställning av enkla förlagor i form av synopsis, skisser eller manus. – Grundläggande berättargrepp och modeller som behandlar produktionsprocessen, från idé till publicering i avsedd kanal. – Textskrivning, fotografering, filmning, ljudupptagning och redigering. – Hur text, bild och ljud kan användas enskilt och tillsammans i olika former för att kommunicera ett budskap.

text: Samarbete och ramar

text: – Introduktion till olika roller vid medieproduktioner, till exempel skribent, fotograf, ljudtekniker och redigerare. – Hur olika roller samverkar i en medieproduktion. – Lagar och andra bestämmelser relevanta för medieproduktion. – Samarbete och tidsramar samt deras betydelse vid medieproduktioner.

text: Analys

text: – Modeller för analys av olika målgrupper. – Analys och utvärdering av egna, andra elevers och professionella medieproduktioner utifrån innehåll, form och funktion.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: MEDP2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet medieproduktion på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Skapande

text: – Förarbete inför och planering av olika typer av medieproduktioner utifrån givna ramar och sammanhang. – Framställning av förlagor i form av utvecklade synopsis, skisser eller manus grundade i relevanta modeller. – Teorier, begrepp och modeller som behandlar produktionsprocessen. – Textskrivning, fotografering, filmning, ljudupptagning och redigering. – Hur text, bild och ljud kan användas för att bygga upp och förstärka ett budskap. – Retoriska berättargrepp och strategier vid olika medieproduktioner.

text: Samarbete och ramar

text: – Arbete i flera olika roller vid medieproduktioner, till exempel skribent, fotograf, ljudtekniker och redigerare. – Hur olika roller samverkar i en medieproduktion. – Lagar och andra bestämmelser relevanta för medieproduktion. – Samarbetsformer, planering och informationsdelning och deras betydelse vid medieproduktioner.

text: Analys

text: – Analys av olika målgrupper med fokus på beteenden och förväntningar samt hur produkter utformas för att möta olika målgrupper. – Kommunikationsvetenskapliga modeller och teorier för analys av medieproduktioners innehåll, form och funktion, såväl elevproducerade som professionella.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven planerar och genomför enkla medieproduktioner med viss säkerhet. Eleven använder olika berättarkomponenter för att kommunicera budskap med visst handlag. Eleven beskriver översiktligt olika roller och arbetsprocesser i medieproduktioner. Eleven arbetar och samarbetar med andra inom givna ramar på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven gör enkla analyser och utvärderingar av medieproduktioner.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven planerar och genomför genomarbetade medieproduktioner med säkerhet. Eleven använder olika berättarkomponenter för att kommunicera budskap med gott handlag. Eleven beskriver utförligt olika roller och arbetsprocesser i medieproduktioner. Eleven arbetar och samarbetar med andra inom givna ramar på ett ändamålsenligt sätt.

text: Eleven gör utvecklade analyser och utvärderingar av medieproduktioner.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven planerar och genomför väl genomarbetade medieproduktioner med god säkerhet. Eleven använder olika berättarkomponenter för att kommunicera budskap med mycket gott handlag. Eleven beskriver utförligt och nyanserat olika roller och arbetsprocesser i medieproduktioner. Eleven arbetar och samarbetar med andra inom givna ramar på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Eleven gör utvecklade och nyanserade analyser och utvärderingar av medieproduktioner.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet medicinsk teknik inom
vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet medicinsk teknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Medicinsk teknik

text: Inom området medicinsk teknik används teknik och naturvetenskap för att ta fram nya behandlingar och diagnostik för sjukvården. Ämnet medicinsk teknik behandlar hur material, produkter och hjälpmedel inom sjukvården används och utvecklas samt hur människa och maskin samverkar. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet medicinsk teknik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om medicinteknisk utrustning samt förmåga att installera, driftsätta, underhålla och reparera medicinteknisk utrustning. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hur medicinsk teknik har utvecklats och utvecklas i växelverkan med det omgivande samhället. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förståelse av vilka olika förutsättningar människor har att använda medicinsk teknik utifrån kön, tillgänglighet eller kulturella skillnader. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om samspelet mellan maskin och människa. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om medicintekniska begrepp och hur medicintekniska underlag tolkas samt förmåga att kommunicera om medicinsk teknik. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla medicintekniska färdigheter i att arbeta med mätningar, observationer, experiment, tekniska beräkningar, matematiska modelleringar, risk- och rimlighetsbedömningar samt felsökning. Undervisningen ska varva teoretiska moment med praktiska och ge eleverna möjlighet att arbeta i verklighetsnära projekt. På så vis ska eleverna ges möjlighet att omsätta sina kunskaper i omdömesgilla och praktiska handlingar. Undervisningen ska dessutom lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska val samt olika handlingsalternativ inom medicinsk teknik.

text: Undervisningen i ämnet medicinsk teknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika medicintekniska utrustningar. – Förmåga att installera, driftsätta och underhålla medicinteknisk utrustning. – Förmåga att tolka medicintekniska underlag och kommunicera med användare. – Färdigheter i att utföra mätningar och felsökningar av medicinteknisk utrustning.

text: Nivåer i ämnet medicinsk teknik

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MEDC100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet medicinsk teknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Utrustning

text: – Medicinteknisk utrustning av olika slag, till exempel elektromedicinsk, gas- och vätsketeknisk och radiologisk utrustning, samt deras funktioner. – Hur etiska värderingar och sociala strukturer påverkar medicinteknisk utveckling, användning och tillgänglighet.

text: Installation och underhåll

text: – Medicintekniska produkters användningsområden. – Installation och drift av medicinteknisk utrustning, till exempel elektromedicinsk, gas- och vätsketeknisk och radiologisk utrustning. – Säkerhetsföreskrifter, funktionskrav och rutiner. – Reparation, underhåll och säkerhetskontroll av medicinteknisk utrustning.

text: Kommunikation

text: – Tolkning av ritningar, tekniska instruktioner, kopplingsscheman och manualer relevanta för området. – Medicintekniska begrepp. – Kommunikation med olika kategorier av sjukvårdspersonal. – Användning av relevanta it-system för information och kommunikation. – Patientsäkerhet och hantering av känslig information.

text: Mätteknik och felsökning

text: – Mätteknik, schemaläsning och mätinstrument relevanta för olika typer av medicinteknisk utrustning. – Systematisk felsökning. – Dokumentation av utförda åtgärder och administrativa rutiner.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: MEDC200TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet medicinsk teknik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Utrustning

text: – Fördjupning inom någon eller några medicintekniska utrustningar och deras användningsområden utifrån tekniska, medicinska och sociala aspekter. 3

text: Installation och underhåll

text: – Fördjupning inom någon eller några medicintekniska utrustningars installation, drift och underhåll i enlighet med säkerhetsföreskrifter, funktionskrav och för området etablerade rutiner.

text: Kommunikation

text: – Användning av medicintekniska underlag samt kommunikation utifrån behov och säkerhet med olika målgrupper, däribland sjukvårdspersonal och brukare.

text: Mätteknik och felsökning

text: – Metoder och tekniker för olika typer av mätteknisk utrustning. – Felsökningar, funktions- och säkerhetskontroller samt dokumentation av utförda åtgärder.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven redogör övergripande för funktion och användning av medicintekniska utrustningar. Eleven installerar, driftsätter och underhåller medicinteknisk utrustning med säkerhet. Eleven använder och kommunicerar medicintekniska underlag med viss skicklighet. Eleven utför mätningar och felsöker medicinskteknisk utrustning med säkerhet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för funktion och användning av medicintekniska utrustningar. Eleven installerar, driftsätter och underhåller medicinteknisk utrustning med god säkerhet. Eleven använder och kommunicerar medicintekniska underlag med god skicklighet. Eleven utför mätningar och felsöker medicinskteknisk utrustning med god säkerhet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för funktion och användning av medicintekniska utrustningar. Eleven installerar, driftsätter och underhåller medicinteknisk utrustning med mycket god säkerhet. Eleven använder och kommunicerar medicintekniska underlag med mycket god skicklighet. Eleven utför mätningar och felsöker medicinskteknisk utrustning med mycket god säkerhet.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet miljöcertifierad byggnation
inom vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet miljöcertifierad byggnation finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Miljöcertifierad byggnation

text: Ämnet miljöcertifierad byggnation behandlar miljöcertifiering och metoder som utvärderar en byggnations miljöprestanda. Det behandlar även livscykelanalys för att främja hållbar samhällsbyggnation inom byggnader och infrastruktur. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet miljöcertifierad byggnation ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om byggnation och byggnaders livscykel, samt om den miljö- och klimatpåverkan som byggande och byggnation har på samhället i stort. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur hållbar utveckling kan främjas inom all samhällsbyggnation. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser som reglerar byggsektorn. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar kunskaper om byggmaterial och deras miljömässiga påverkan, såväl var för sig som i sammansatta konstruktioner. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika databaser och miljöcertifieringssystem samt om livscykelanalysens olika delar och dess betydelse för miljöcertifieringar vid byggnation. Genom användning av relevanta digitala verktyg ska eleverna ges möjlighet att utveckla färdigheter i energi- och klimatberäkningar. Undervisningen ska lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska och miljömässiga aspekter av byggande och byggnation.

text: Undervisningen i ämnet miljöcertifierad byggnation ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om byggnadsfysik och byggmaterial. – Kunskaper om miljöklassningssystem och deras betydelse för miljöcertifiering. – Kunskaper om olika miljöcertifieringar av byggnation. – Förmåga att genomföra och dokumentera energi- och klimatberäkningar.

text: Nivåer i ämnet miljöcertifierad byggnation

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: MILC100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet miljöcertifierad byggnation på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Byggnadsfysik och byggmaterial

text: – Energideklaration, U-värden och olika typer av lågenergibyggnader. – Klimatdeklaration av byggnader och byggmaterial. – Livscykelanalys (LCA).

text: Miljöklassning och miljöcertifiering

text: – Lagar och andra bestämmelser som reglerar byggsektorn, däribland

text: miljöbalken

text: och plan- och bygglagen. – Olika produkt- och miljödatabaser, till exempel Boverkets klimatdatabas. – Miljöcertifieringar och LCA i byggprocessen. – Miljökvalitetsmål och miljöindikatorer. – Betydelsen av standarder och begrepp, till exempel svensk standard (SS), Europeiska standardiseringskommittén (CEN), och ISA (international standard on auditing), samt hur dessa integreras och påverkar till exempel livscykelanalyser och miljöledningssystem. – Miljöcertifieringar för bygg- och fastighetssektorn, nationellt och internationellt. – Miljöklassningssystem för att nå olika certifieringar avseende till exempel klimatpåverkan, energianvändning, innemiljö, material och avfallshantering.

text: Energi- och klimatberäkningar

text: – Klimatberäkningar för byggmaterial och byggnation. – Energiberäkningar, till exempel U-värdesberäkningar. – Användning av relevanta digitala verktyg för beräkningar och dokumentation.

text: Betygskriterier

text: Av

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om byggnadsfysik och byggmaterial. Eleven för övergripande resonemang om miljöklassningssystem och deras betydelse för miljöcertifiering. Eleven redogör övergripande för miljöcertifieringar av byggnation.

text: Eleven genomför och dokumenterar med säkerhet energi- och klimatberäkningar.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om byggnadsfysik och byggmaterial. Eleven för utvecklade resonemang om miljöklassningssystem och deras betydelse för miljöcertifiering. Eleven redogör utförligt för miljöcertifieringar av byggnation. Eleven genomför och dokumenterar med god säkerhet energi- och klimatberäkningar.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om byggnadsfysik och byggmaterial. Eleven för välutvecklade och nyanserade resonemang om miljöklassningssystem och deras betydelse för miljöcertifiering. Eleven redogör utförligt och nyanserat för miljöcertifieringar av byggnation. Eleven genomför och dokumenterar med mycket god säkerhet energioch klimatberäkningar.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet mjukvarudesign inom
vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet mjukvarudesign finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Mjukvarudesign

text: Ämnet mjukvarudesign behandlar, främst på processnivå, hur datorprogram, webbapplikationer och andra mjukvaruapplikationer skapas. Ämnet behandlar även metoder och arbetssätt inom mjukvaruutveckling. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet mjukvarudesign ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om mjukvaruutvecklingens olika delar från idé, analys och modellering till driftsättning och förvaltning. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att skapa en mjukvaruprodukt enligt en etablerad metodik och enligt angivna standarder för koden. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om möjliga konsekvenser som olika licenser och betalningsformer kan medföra. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att använda verktyg för såväl utveckling av mjukvara som för samarbete, testning och dokumentation. Genom undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att använda begrepp inom området samt att kommunicera om mjukvarudesign. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med olika delar av mjukvarudesign i projektform och med utveckling för olika plattformar. Undervisningen ska även lämna utrymme för diskussion och reflektion över etiska frågor samt olika handlingsalternativ inom mjukvarudesign.

text: Undervisningen i ämnet mjukvarudesign ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om mjukvaruutvecklingens arbetsmetoder och processer. – Förmåga att arbeta med utveckling för olika plattformar enligt etablerade principer. – Förmåga att konfigurera och använda verktyg för mjukvaruutveckling. – Kunskaper om licensfrågor och betalningsmodeller.

text: Nivåer i ämnet mjukvarudesign

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: MJUV100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet mjukvarudesign på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Process och metodik

text: – Utvecklingsmetodik, däribland någon agil metod och någon traditionell metod. – Mjukvarans livscykel från idé, produkt och driftsättning till spridning, förvaltning och avveckling. – Analys, nedbrytning och modellering av programmeringstekniska problem med lämpligt analysverktyg, till exempel användningsfall. – Design av en lösning utifrån gjord analys med lämpliga verktyg och metoder, till exempel klassdiagram.

text: Utveckling

text: – Paketering och distribution av mjukvara. – Översikt över de vanligast förekommande plattformarna och deras egenskaper ur ett utvecklingsperspektiv. – Utveckling av någon inbyggd eller mobil plattform. – Kodkvalitet och kodstandarder. – Grundläggande principer för internationalisering och lokalisering. – Upprättande av teknisk dokumentation, till exempel genererat från programkodskommentarer.

text: Hantering av verktyg

text: – Verktyg och principer för versionshantering i mindre sammanhang och projekt. – Kodanalys och kvalitetskontroll, däribland bugghantering, felsökningsmetodik, enklare debuggverktyg, automatiserade tester och optimering av enklare karaktär. – Verktyg för projekthantering, ärendehantering och samarbete i mindre projektorganisationer. – Utvecklingsmiljöer och infrastrukturbehov i projekt av enklare karaktär.

text: Krav och konsekvenser

text: – Licenser och hur licensierad programvara och andra digitala artefakter får användas samt vilka krav och begränsningar som kan följa för ett mindre projekt. – Betalningsmodeller för mjukvara.

text: Nivåkod: MJUV200TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet mjukvarudesign på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Process och metodik

text: – Utvecklingsmetodik, däribland agila och traditionella metoder. – Mjukvarans livscykel från idé, produkt och driftsättning till spridning, förvaltning och avveckling. – Analys, nedbrytning och modellering av komplexa programmeringstekniska problem med lämpliga analysverktyg. – Design och värdering av lösningar utifrån gjord analys med lämpliga verktyg och metoder.

text: Utveckling

text: – Paketering och distribution av mjukvara. – Översikt över plattformar och deras egenskaper ur ett utvecklingsperspektiv. – Utveckling av några inbyggda och mobila plattformar. – Kodkvalitet och kodstandarder. – Internationalisering och lokalisering. – Upprättande och underhåll av teknisk dokumentation, till exempel genererat från programkodskommentarer.

text: Hantering av verktyg

text: – Verktyg och principer för versionshantering i större organisationer och projekt. – Kodanalys och kvalitetskontroll, däribland bugghantering, felsökningsmetodik, debuggverktyg, automatiserade tester och optimering. – Verktyg för projekthantering, ärendehantering, mjukvaruhantering och samarbete i större projektorganisationer. – Utvecklingsmiljöer och infrastrukturbehov i projekt av mer komplex karaktär.

text: Krav och konsekvenser

text: – Kravhantering, riskhantering och prioritering. – Licenser och hur licensierad programvara och andra digitala artefakter får användas samt vilka krav och begränsningar som kan följa för ett projekt av komplex karaktär.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om mjukvaruutvecklingens arbetsmetoder och processer. Eleven utvecklar programvara för olika plattformar enligt etablerade principer på ett i huvudsak strukturerat sätt. Eleven konfigurerar och använder verktyg för mjukvaruutveckling på ett fungerande sätt. Eleven för godtagbara resonemang om licensfrågor och betalningsmodeller.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om mjukvaruutvecklingens arbetsmetoder och processer. Eleven utvecklar programvara för olika plattformar enligt etablerade principer på ett strukturerat sätt. Eleven konfigurerar och använder verktyg för mjukvaruutveckling på ett ändamålsenligt sätt. Eleven för utvecklade resonemang om licensfrågor och betalningsmodeller.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om mjukvaruutvecklingens arbetsmetoder och processer. Eleven utvecklar programvara för olika plattformar enligt etablerade principer på ett välstrukturerat sätt. Eleven konfigurerar och använder verktyg för mjukvaruutveckling på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Eleven för välutvecklade resonemang om licensfrågor och betalningsmodeller.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet nätverks- och
kommunikationstjänster inom vidareutbildning
i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet nätverks- och kommunikationstjänster finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Nätverks- och kommunikationstjänster

text: Ämnet nätverks- och kommunikationstjänster behandlar teknik och komponenter inom nätverksuppbyggnad. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet nätverks- och kommunikationstjänster ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om och färdigheter i hur olika typer av nätverk byggs, konfigureras och underhålls med hänsyn tagen till såväl säkerhet som ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om nätverks funktionssätt och primära beståndsdelar. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om nätverksarkitekturer och datakommunikation. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att hantera och konfigurera nätverkskomponenter utifrån givna krav eller fastslagna rutiner. Den ska också bidra till att eleverna utvecklar förmåga att förebygga, upptäcka, analysera och åtgärda problem, i mindre eller större organisationer. I undervisningen ska tänkbara möjligheter och risker med teknikens användning behandlas. Eleverna ska därför ges möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser samt vilka ekonomiska, miljö- och säkerhetsmässiga överväganden som kan uppstå i arbetet med nätverks- och kommunikationstjänster. Undervisningen ska lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågor samt olika handlingsalternativ inom nätverksteknik. Undervisningen ska varva praktiska moment med teoretiska och innehålla verklighetsnära situationer.

text: Undervisningen i ämnet nätverks- och kommunikationstjänster ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika nätverksarkitekturer, protokoll och standarder inom datakommunikation. – Kunskaper om hur krav på stabilitet och säkerhet kan tillgodoses i uppbyggnaden av nätverk. – Förmåga att installera, konfigurera och underhålla olika typer av nätverk utifrån givna förutsättningar. – Förmåga att förebygga, upptäcka och hantera problem i nätverk.

text: Nivåer i ämnet nätverks- och kommunikationstjänster

text: Nivåkod: NATO100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet nätverks- och kommunikationstjänster på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Komponenter och system

text: – Användning och konfigurering av nättopologier och referensmodeller för kommunikation. – Protokoll och adressering för dataöverföring i ett mindre nätverk. – Några vanligt förekommande medier och deras egenskaper för överföring av data. – Lokala nätverk samt uppbyggnads- och arbetssätt. – Nätverksoperativsystem och plattformar med utgångspunkt i hur dessa kan integreras i mindre informationstekniska system. – Någon molnbaserad lösning i egen driftmiljö.

text: Hantering

text: – Hantering av och användningsområden för någon hårdvara inom nätverksteknik. – Felsökning i lokala nätverk och utrustningar samt förslag till lösning. – Installation och konfigurering av någon komponent inom nätverksteknik utifrån enklare problem och säkerhetskrav.

text: Krav

text: – Krav på informationstekniska system, däribland informationssäkerhet, skalbarhet, stabilitet och tillgänglighet. Hur dessa krav kan tillgodoses i mindre informationstekniska system. – Lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: NATO200TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet nätverks- och kommunikationstjänster på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Komponenter och system

text: – Kommunikationsarkitekturer, nättopologier och referensmodeller för uppbyggnad av system för datakommunikation. – Protokoll och adressering för dataöverföring i och mellan större nätverk. – Medier och deras egenskaper för överföring av data i ett befintligt nätverk. – Lokala och globala nätverk samt uppbyggnads- och arbetssätt. – Nätverksoperativsystem och plattformar med hänsyn till hur dessa kan integreras i större informationstekniska system. – Molnbaserade lösningar i egen driftmiljö samt hos externa leverantörer.

text: Hantering

text: – Hantering av och användningsområden för hårdvara inom nätverksteknik. – Felsökning i lokala och globala nätverk och utrustningar samt förslag till lösning. – Installation och konfigurering av olika komponenter inom nätverksteknik utifrån möjliga problem och säkerhetskrav.

text: Krav

text: – Krav på informationstekniska system, däribland informationssäkerhet, prestanda, skalbarhet, stabilitet och tillgänglighet. Hur dessa krav kan tillgodoses i större informationstekniska system. – Lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Betygskriterier

text: Av

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om nätverksarkitekturer, protokoll och standarder inom datakommunikation. Eleven resonerar övergripande om hur krav på stabilitet och säkerhet kan tillgodoses i uppbyggnaden av olika nätverk. Eleven installerar, konfigurerar och underhåller med säkerhet olika typer av nätverk utifrån givna förutsättningar. Eleven förebygger, upptäcker, analyserar och hanterar med säkerhet problem i nätverk.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om nätverksarkitekturer, protokoll och standarder inom datakommunikation. Eleven resonerar utförligt om hur krav på stabilitet och säkerhet kan tillgodoses i uppbyggnaden av olika nätverk. Eleven installerar, konfigurerar och underhåller med god säkerhet olika typer av nätverk utifrån givna förutsättningar. Eleven förebygger, upptäcker, analyserar och hanterar med god säkerhet problem i nätverk.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om nätverksarkitekturer, protokoll och standarder inom datakommunikation. Eleven resonerar utförligt och nyanserat om hur krav på stabilitet och säkerhet kan tillgodoses i uppbyggnaden av olika nätverk. Eleven installerar, konfigurerar och underhåller med mycket god säkerhet olika typer av nätverk utifrån givna förutsättningar. Eleven förebygger, upptäcker, analyserar och hanterar med mycket god säkerhet problem i nätverk.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet processteknik inom
vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet processteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Processteknik

text: Ämnet processteknik behandlar uppbyggnad och funktion av processer inom processindustrin som är högt automatiserade och har kemiska inslag. Till processindustrier räknas till exempel massa-, pappers- och petroleumindustrin men även värmepannor och VA-verk. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet processteknik ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att identifiera och lösa vanliga processtekniska problem genom att analysera tillgänglig information och använda olika metoder och lösningsstrategier. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om processtekniska system i kemisktekniska anläggningar samt om deras komponenter och metoder. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att utföra vanligt förekommande arbetsuppgifter inom kemitekniska processer och förmåga att dokumentera och följa upp resultatet. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta systematiskt i enlighet med standarder och säkerhetsföreskrifter samt att ta hänsyn till ställda kvalitetskrav. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetsmiljö samt om lagar och andra bestämmelser inom området. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta med produktionsprocesser och att minimera deras påverkan på omgivningen. Undervisningen ska lämna utrymme för diskussion om och reflektion över samband mellan processteknik och hållbar utveckling samt olika handlingsalternativ inom processteknik.

text: Undervisningen i ämnet processteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om processtekniska anläggningar och processer. – Kunskaper om säkerhet och risker med kemikalier och utrustning inom processteknisk industri. – Förmåga att genomföra processtekniska arbetsuppgifter i enlighet med lagar och andra bestämmelser. – Förmåga att kontrollera och underhålla produktionsprocesser utifrån kvalitet och miljömässig hållbarhet.

text: Nivåer i ämnet processteknik

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: PROE100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet processteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Process och metoder

text: – Centrala processer och hur de olika stegen i produktionen påverkar slutprodukten. – Maskiner och utrustning och deras olika funktioner. – Läsning och tolkning av anläggningsteknisk dokumentation. – Utsläpp och hur de kan minimeras, till exempel genom effektivisering, slutna system, reningssteg och återvinning. – Lagar och andra bestämmelser inom miljöområdet för processindustrin.

text: Säkerhet

text: – Vanliga kemikalier som används inom processindustrin och de risker och säkerhetsrutiner som är förknippade med användningen. – Säkerhetsrutiner och säkerhetsföreskrifter för vanligt förekommande maskiner och utrustning.

text: Kontroll och dokumentation

text: – Vanliga rutiner och åtgärder för att kontrollera och upprätthålla produktionskvalitet med hänsyn till miljömässig hållbarhet, till exempel rondning och underhållsarbete. – Enkla manövermoment från övervakningssystem. – Provtagning och hantering av analysutrustning samt tolkning av provresultat. – Dokumentation av utfört arbete.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: PROE200TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet processteknik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Process och metoder

text: – Processen och hur råvarans kvalitet och de olika produktionsstegen påverkar slutprodukten. – Maskiner och utrustning och deras olika funktioner. – Användning av anläggningsteknisk dokumentation. – Utsläpp och hur de kan minimeras genom effektivisering, slutna system, reningssteg, återvinning och andra alternativa lösningar. – Lagar och andra bestämmelser inom miljöområdet för processindustrin.

text: Säkerhet

text: – Kemikalier som används inom processindustrin och deras funktion samt risker och säkerhetsrutiner som är förknippade med användningen.

text: – Säkerhetsrutiner och säkerhetsföreskrifter för olika slags maskiner och utrustning.

text: Kontroll och dokumentation

text: – Rutiner och åtgärder för att kontrollera och upprätthålla produktionskvalitet med hänsyn till miljömässig hållbarhet, däribland rondning och underhållsarbete med tillhörande dokumentation. – Manövermoment från övervakningssystem. – Provtagning och hantering av analysutrustning samt tolkning och uppföljning av provresultat. – Dokumentation av utfört arbete.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om processtekniska anläggningar och processer. Eleven visar godtagbara kunskaper om säkerhet och risker med kemikalier och utrustning inom processindustrin. Eleven genomför processtekniska arbeten i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området på ett strukturerat sätt. Eleven kontrollerar och underhåller med säkerhet produktionens processer utifrån kvalitet och miljömässig hållbarhet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om processtekniska anläggningar och processer. Eleven visar goda kunskaper om säkerhet och risker med kemikalier och utrustning inom processindustrin. Eleven genomför processtekniska arbeten i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området på ett välstrukturerat sätt. Eleven kontrollerar och underhåller med god säkerhet produktionens processer utifrån kvalitet och miljömässig hållbarhet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om processtekniska anläggningar och processer. Eleven visar mycket goda kunskaper om säkerhet och risker med kemikalier och utrustning inom processindustrin. Eleven genomför processtekniska arbeten i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området på ett välstrukturerat och effektivt sätt. Eleven kontrollerar och underhåller med mycket god säkerhet produktionens processer utifrån kvalitet och miljömässig hållbarhet.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet produktionsfilosofi inom
vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet produktionsfilosofi finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Produktionsfilosofi

text: Ämnet produktionsfilosofi handlar om hur produktion, på olika nivåer i en organisation, planeras och styrs samt om hur planerings- och styrmetoder utvecklas genom ständigt förbättringsarbete. Ämnet behandlar metoder och modeller för produktionsstyrning, projektstyrning, miljöledning, kvalitetsstyrning och teknisk dokumentation. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet produktionsfilosofi ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om produktionsfilosofier och teorier för förbättringsarbete på olika nivåer i en organisation. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om och färdigheter i produktionsstyrning, projektstyrning och teknisk dokumentation. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att planera, identifiera resurser för och utföra förbättringsarbete. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om kvalitetsstyrningssystem och miljöledningssystem samt förmåga att tillämpa lagar och andra bestämmelser inom arbetsmiljö- och miljöområdet. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse av samband mellan olika produktionsfilosofier och ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet i produktion. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hur värdeskapande och icke värdeskapande aktiviteter påverkar ekonomi och organisation av produktionen. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar kunskaper om hur samverkan mellan inköp, logistik och produktion samt miljö- och kvalitetsarbete påverkar produktionen. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att arbeta med produktionsförbättrande arbete i projektform och lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågor och olika handlingsalternativ inom produktion.

text: Undervisningen i ämnet produktionsfilosofi ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika produktionsfilosofier och deras tillämpning. – Förmåga att använda metoder för ett strukturerat förbättringsarbete. – Kunskaper om kvalitetsstyrnings- och miljöledningssystem. – Kunskaper om samband mellan olika produktionsfilosofier och hållbar utveckling.

text: Nivåer i ämnet produktionsfilosofi

text: Nivåkod: PROO100TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet produktionsfilosofi på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Produktionsfilosofier

text: – Olika produktionsfilosofiska teorier samt deras bakgrund och tillämpning. – Metoder och begrepp inom produktionsfilosofi. – Olika aktiviteter i utvecklingsprocessen och produktionskedjan. – Olika samband mellan produktionsfilosofier och ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet.

text: Förbättringsarbete

text: – Principer, metoder och verktyg för strukturerat förbättringsarbete i ett hållbart samhälle. Val av metoder och verktyg för effektivisering och optimering av produktion. – Dokumentation, redovisning och presentation av utvecklings- och förbättringsarbete.

text: Kvalitetsstyrnings- och miljöledningssystem

text: – Kvalitetsstyrningssystem med fokus på kundens behov. – Miljöledningssystem för att rationalisera och minska verksamhetens totala miljöbelastning. – Lagar och andra bestämmelser inom arbetsmiljö- och miljöområdet för valt teknikområde.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: PROO200TX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet produktionsfilosofi på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Produktionsfilosofier

text: – Moderna och tidsenliga produktionsfilosofier för ett hållbart samhälle med kundens behov i fokus. Hur produktion på olika nivåer i en organisation planeras och styrs. – Produktionsfilosofi där alla delar av en organisation ingår i förbättringsprocessen. – Leverantörens roll i utvecklingsprocessen och produktionskedjan. – Inköp, logistik, produktion, miljö- och kvalitetsarbete samt hur dessa faktorer samverkar. – Analys av och jämförelse mellan olika produktionsfilosofier och deras konsekvenser för ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet i produktion.

text: Förbättringsarbete

text: – Planerings- och styrmetoder för utveckling i ett ständigt förbättringsarbete. – Metoder och tillämpning för genomförande, analys och presentation av strukturerat förbättringsarbete.

text: – Tillämpning av kvalitetsstyrningssystem utifrån olika principer, till exempel kundfokus, processinriktning och förbättringar. – Tillämpning av miljöledningssystem, till exempel genom livscykelanalyser, miljöanpassad produktutveckling och miljömärkning. – Beslutsprocesser inom arbetsmiljö- och miljöområdet för valt teknikområde.

text: Betygskriterier

text: Av

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för olika produktionsfilosofiska teorier och hur de tillämpas. Eleven planerar, genomför och utvärderar förbättringsarbete på ett fungerande sätt. Eleven visar godtagbara kunskaper om kvalitetsstyrnings- och miljöledningssystem. Eleven för enkla resonemang om relationen mellan olika produktionsfilosofier och hållbar utveckling.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för olika produktionsfilosofiska teorier och hur de tillämpas. Eleven planerar, genomför och utvärderar förbättringsarbete på ett ändamålsenligt sätt. Eleven visar goda kunskaper om kvalitetsstyrnings- och miljöledningssystem. Eleven för utvecklade resonemang om relationen mellan olika produktionsfilosofier och hållbar utveckling.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika produktionsfilosofiska teorier och hur de tillämpas. Eleven planerar, genomför och utvärderar förbättringsarbete på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Eleven visar mycket goda kunskaper om kvalitetsstyrnings- och miljöledningssystem. Eleven för utvecklade och nyanserade resonemang om relationen mellan olika produktionsfilosofier och hållbar utveckling.