fs: bfs

publisher: Boverket

title: Boverkets föreskrifter om CE-märkning av byggprodukter;

text: Denna författning innehåller föreskrifter om CE-märkning av byggprodukter enligt

text: 1 kap. 4 § plan- och bygglagen (2010:900)

text: som omfattas av

text: rådets direktiv 89/106/EEG av den 21 december 1988

text: om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om byggprodukter . Generella bestämmelser om CE-märkning finns i artikel

text: i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter och upphävande av förordning (EEG) nr 393/932 samt i lagen (

text: ) om CE-märkning. Regler om CE-märkning av byggprodukter finns förutom i planoch bygglagen även i plan- och byggförordningen.

type: stycke

type: paragraf

text: Tillverkaren, eller den som representerar honom inom Europeiska unionen, Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller Turkiet, ansvarar för att CEmärkning anbringas på själva produkten, på en etikett som är fästad vid produkten, på förpackningen eller på de medföljande handelsdokumenten.

text: CE-märkningen ska åtföljas av 1. i förekommande fall identifikationsnumret för det organ som deltar i tillverkningskontrollen, 2. tillverkarens namn eller identifikationsmärke, 3. de två sista siffrorna i det årtal då märkningen skett, 4. förekommande fall numret på EG-intyget om överensstämmelse, samt 5. i tillämpliga fall, information för att ange produktens egenskaper på grundval av de tekniska specifikationerna. Informationen ska vara skriven på svenska om produkten ska användas i Sverige.

text: Av

text: artikel 30.3 i förordning (EG) nr 765/2008

text: och av

text: 4 kap. 2 § 2 plan- och byggförordningen

text: följer att en CE-märkt byggprodukt även måste överensstämma med alla tillämpliga krav som fastställs i relevant harmoniserad gemenskapslagstiftning som föreskriver om CE-märkning.

text: Ett EG-intyg om överensstämmelse ska vara skrivet på svenska om produkten ska användas i Sverige och innehålla följande uppgifter

text: EGT L 40, 11.2.1989, s. 12 (Celex 1989L0106), senast ändrat genom Europaparlamentets och Rådets förordning

text: (EG) nr 1882/2003

text: av den 29 september 2003, EUT L 284, 31.10.2003, s.1 (Celex 32003R1882). EUT L218, 13.8.2008, s. 30 (Celex 2008R0765), art. 16.1 i den svenska versionen rättad enligt EUT L 102, 23.4.2010, s 54.

text: CE 2

type: rubrik

text: 1. namn och adress till det utfärdande organet, 2. namn och adress till tillverkaren eller dennes representant inom Europeiska unionen, Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller Turkiet, 3. beskrivning av produkten (typ, identifiering, användning etc.), 4. de tekniska specifikationer som produkten överensstämmer med, 5. de särskilda villkor som gäller för användningen av produkten, 6. intygets nummer, 7. i tillämpliga fall, villkor och giltighetstiden för intyget, och 8. namn och tjänsteställning för behörig person som undertecknat intyget.

text: En EG-försäkran om överensstämmelse ska vara skriven på svenska om produkten ska användas i Sverige och innehålla följande uppgifter 1. namn och adress till tillverkaren eller dennes representant inom Europeiska unionen, Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller Turkiet, 2. beskrivning av produkten (typ, identifiering, användning etc.), 3. de tekniska specifikationer som produkten överensstämmer med, 4. de särskilda villkor som gäller för användningen av produkten, 5. i tillämpliga fall, namn och adress till det godkända organet, och 6. namn och tjänsteställning för behörig person som undertecknat försäkran på tillverkarens eller dennes representants uppdrag.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 2 maj 2011. 2. Genom författningen upphävs Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1997:29

text: ) om CEmärkning av byggprodukter, m.m. 3. CE-märkning som har skett före den 2 maj 2011 enligt den upphävda författningen har fortsatt giltighet under förutsättning att CE-märkningen överensstämmer med de då gällande kraven. 4. Ytterligare övergångsbestämmelser finns i förordning

text: (EU) nr 305/2011

text: av den 9 mars 2011 om fastställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter och om upphävande av

text: rådets direktiv 89/106/EEG

text: På Boverkets vägnar

text: JANNA VALIK

text: Annika Wessel

text: EUT L 88, 4.4.2011, s. 5 (Celex 32011R0305).

type: foreskrift


title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd (2012:10) om stöd till planeringsinsatser för landsbygdsutveckling i strandnära lägen

text: Denna författning innehåller föreskrifter och allmänna råd till förordningen (

text: ) om stöd till planeringsinsatser för landsbygdsutveckling i strandnära lägen. De allmänna råden innehåller rekommendationer och exempel beträffande tilllämpningen av föreskrifterna i denna författning och i förordningen. De allmänna råden föregås av texten Allmänt råd och är tryckta med mindre typsnitt och indragen text omedelbart efter den föreskrift som de hänför sig till. Termer och begrepp som inte särskilt definieras i denna författning används i samma betydelse som i förordningen.

text: Definitioner

text: I denna författning avses med: Påbörjande Med påbörjande avses den tidpunkt när arbetet med den faktiska planeringsinsatsen inleds. Slutförts Med slutförts avses den tidpunkt som resultatet av planeringsinsatsen har redovisats för beslutande instans. Resultatet av planeringsinsatsen avser planeringsunderlaget för en framtida översiktsplan. Redovisningen ska vara dokumenterad genom protokollsutdrag eller motsvarande. Utförts Med tidpunkten för utförts avses samma tidpunkt som slutförts.

text: Allmänt råd

text: Med planeringsunderlag avses normalt i detta fall ett underlag som är anpassat till den fysiska planeringen och kommer att vidarebearbetas i en kommande översiktsplaneprocess. Exempel på innehåll i ett planeringsunderlag kan vara – orts- och landsbygdsanalyser, – riksintresse enligt 3 och

text: 4 kap.

text: miljöbalken

text: , – skyddade områden enligt

text: 7 kap.

text: miljöbalken

text: , – regionala landsbygdsprogram, – kommunala landsbygdsprogram, – landskapsanalys, grönstrukturplan,

text: LIS 1

text: – invertering av kulturmiljöer, – strandinventeringar och våtmarksstrategier, – vattenförhållanden på platsen, – analys av bebyggelsetryck, – ändamålsenliga strukturer och hållbarhet (bostäder, service och infrastruktur), – värden för turism och rekreation. Resultatet av planeringsinsatsen kan vara en tryckt eller elektronisk rapport.

text: Förutsättningar för bidrag

text: För att få stöd krävs att 1. planeringsinsatsen påbörjas inom sex månader efter beslut om stöd, och 2. bidragstagaren i anslutning till påbörjande skriftligen anmäler detta till Boverket och på blankett som Boverket fastställt, dock senast sex månader efter beslut om stöd.

text: Ansökan om stöd

text: Ansökan om stöd ska vara skriftlig och göras på blankett som Boverket har fastställt. Till ansökan ska bifogas behörighetshandlingar och projektbeskrivning. Behörig företrädare för sökanden ska underteckna blanketten och lämna de uppgifter som anges.

text: Om kommunen är sökande ska följande handlingar bifogas ansökan om stöd – beslut att vidta planeringsinsatsen, och – handling som visar att kommunen avsätter de medel eller andra resurser, som utöver stödet behövs för den beslutande planeringsinsatsen. Behörig företrädare för sökanden ska underteckna sådan handling.

text: Om länsstyrelsen är sökande ska, om Boverket kräver det, beslut om genomförande enligt 3 § förordningen bifogas.

text: Om sådant organ som avses i 4 § förordningen är sökande ska, om Boverket kräver det, beslut om genomförande bifogas.

text: Ansökan om utbetalning av stöd

text: Om stöd beviljas ska Boverket besluta om utbetalning av bidraget. Upp till 50 procent av det totala beslutade stödet får betalas ut i en första utbetalning innan planeringsinsatsens slutförande. Boverket beslutar om utbetalning av förskott i en första utbetalning av stödet.

text: Ansökan om slutlig utbetalning ska vara skriftlig och göras på blankett som Boverket fastställt. Till ansökan om utbetalning ska bifogas – protokollsutdrag eller motsvarande som visar att resultatet av planeringsinsatsen har redovisats för beslutande instans, – resultatet av planeringsinsatsen, – sådan slutrapport som avses i 13 § förordningen, och – underlag som styrker den ekonomiska sammanställningen i slutrapporten.

text: LIS 1

text: Behörig företrädare för sökanden ska underteckna blanketten och lämna de uppgifter som anges. Ansökan om slutlig utbetalning ska ha kommit in till Boverket senast det datum som anges i Boverkets beslut om stöd.

text: Sådan slutrapport som avses i 13 § förordningen ska innehålla en beskrivning av hur arbetet med planeringsinsatserna har bedrivits, vilka resultat som har uppnåtts och en ekonomisk sammanställning över planeringsinsatsens totala kostnad. Har sökanden åberopat särskilda skäl för högre stödbelopp ska det av rapporten framgå hur sökanden har omhändertagit dessa. Därutöver ska rapporten innehålla den redovisning som bestämts i Boverkets beslut om stöd.

text: Denna författning träder i kraft den 1 oktober 2012.

text: På Boverkets vägnar

text: JANNA VALIK

text: Paul Silfwerberg


title: Boverkets föreskrifter (2013:1) om stöd till inventering av mark för byggande av studentbostäder;

text: Denna författning innehåller föreskrifter till förordningen (

text: ) om stöd till inventering av mark för byggande av studentbostäder.

text: Definitioner

text: I denna författning avses med: Påbörjande Med tidpunkten för påbörjande avses den tidpunkt när arbetet med den faktiska inventeringen av mark för byggande av studentbostäder påbörjas.

text: Ansökan om stöd

text: Ansökan om stöd ska vara skriftlig och göras på blankett som Boverket har fastställt. Till ansökan ska bifogas behörighetshandlingar. Behörig företrädare för sökanden ska underteckna blanketten och lämna de uppgifter som anges.

text: Utbetalning av stöd

text: En begäran om utbetalning av stöd ska vara skriftlig och göras på blankett som Boverket har fastställt.

text: Slutrapport

text: När inventeringen har slutförts ska stödmottagaren senast den 1 mars 2014 lämna en slutrapport till Boverket, om inte Boverket beslutar annat.

text: Till slutrapporten ska fogas ett protokollsutdrag eller motsvarande handling som visar att inventeringen har redovisats för kommunens beslutande instans samt ett intyg från stödmottagarens revisor om den ekonomiska redovisningens tillförlitlighet.

text: STB 1

text: Denna författning träder i kraft den 15 januari 2013. På Boverkets vägnar JANNA VALIK Paul Silfwerberg


title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd om certifiering av vissa tjänster på energiområdet

text: Denna författning innehåller föreskrifter och allmänna råd om krav som ska vara uppfyllda för att bli ackrediterad enligt

text: 2 § lagen (2012:838)

text: om certifiering av vissa installatörer samt krav som ska vara uppfyllda för att bli certifierad enligt 1 § lagen om certifiering av vissa installatörer. De allmänna råden innehåller rekommendationer om och exempel på tillämpningen av föreskrifterna i denna författning. De allmänna råden föregås av texten Allmänt råd och är tryckta med mindre och indragen text omedelbart efter den föreskrift som de hänför sig till.

text: Certifiering enligt

text: 1 § lagen (2012:838)

text: om certifiering av vissa installatörer får lämnas för en eller flera av följande behörigheter: – behörighet BP för installatörer av små pannor och ugnar som drivs med biomassa, – behörighet SC för installatörer av solcellssystem, – behörighet SV för installatörer av solvärmesystem, – behörighet VP för installatörer av värmepumpar och ytnära jordvärme. Ackreditering enligt 2 § lagen om certifiering av vissa installatörer ska avse certifiering för samtliga behörigheter som avses i första stycket.

text: Ackreditering av certifieringsorgan

text: Tillhandahållande av utbildning

text: Ett ackrediterat certifieringsorgan som certifierar personer enligt

text: 1 § lagen (2012:838)

text: om certifiering av vissa installatörer ska kontinuerligt tillhandahålla utbildning av installatörer. Utbildningen ska ha det innehåll som anges i 4–9 §§.

text: Utbildningens innehåll

text: Utbildningen ska innehålla både teoretiska och praktiska moment. Den ska ge de färdigheter som behövs för att utforma, installera och underhålla de anläggningar som omfattas av den sökta behörigheten och som motsvarar kundens be-

text: CIN 1

text: hov av prestanda och säkerhet. Utbildningen ska ge färdighet i att dimensionera och optimera anläggningarna efter byggnadens behov av värme, varmvatten och el samt färdighet att, vid inkoppling till befintligt värme- eller elsystem, bedöma de i systemen enskilda komponenternas dimensionering och effektivitet samt bedöma reglersystemets funktionalitet. Utbildningen ska bidra till god yrkesskicklighet samt ge kännedom om gällande nationella och internationella regelverk och standarder. Den ska även ge kunskap om miljöaspekter samt förmåga att göra kostnads- och lönsamhetskalkyler. Vid utbildningens praktiska moment ska lämplig teknisk utrustning användas.

text: Utöver vad som föreskrivs i 4 § ska utbildning av installatörer med behörighet BP ge kunskap om olika typer av biobränslen, förbränningsmetoder, eldningssystem och brandskydd.

text: Utöver vad som föreskrivs i 4 § ska utbildning av installatörer med behörighet SC och SV ge kunskap om egenskaper hos solenergisystem och dimensionering av sådana system. Utbildningen ska ge förmåga att avgöra hur stor installationsyta som krävs, riktning och lutning på solceller och solfångare med beaktande av skuggning, solexponering, installationens lämplighet för byggnaden och klimatet, val av lämpligt monteringssätt för olika typer av tak samt val av lämplig utrustning för installationen.

text: Utöver vad som föreskrivs i 4 och 6 §§ ska utbildning av installatörer med behörighet SC ge förmåga att anpassa den elektriska utformningen, vilket omfattar att kunna bestämma normal belastningsström, välja lämpliga typer av ledare och lämplig märkkapacitet för varje elektrisk krets, bestämma lämplig storlek, märkkapacitet och placering för all ansluten utrustning och alla delsystem samt välja en lämplig sammankopplingspunkt.

text: Utöver vad som föreskrivs i 4 § ska utbildning av installatörer med behörighet VP ge kunskap om geoenergianvändning och marktemperaturer i olika regioner, jord- och bergarters egenskaper med avseende på värmeledningsförmåga samt tekniska krav och krav på säkerhet. Utbildningen ska ge förståelse för de fysikaliska och operativa principerna för en värmepump. Utbildningen ska även ge förmåga att bedöma olika värmepumpars lämplighet med avseende på klimatzon och byggnadens förutsättningar samt kunskap om buller från värmepumpar i inomhusmiljö- och utomhusmiljö.

text: Utöver vad som följer av 4–8 §§ ska utbildningen för respektive behörighet även ge en allmän kunskap om de anläggningar som omfattas av de övriga behörigheterna för att installatörerna ska kunna vägleda kunderna i deras val av anläggning.

text: Repetitionsutbildning

text: Förutom den utbildning som avses i 3–9 §§ ska ett ackrediterat certifieringsorgan även tillhandahålla utbildning för repetition och fortbildning.

text: CIN 1

text: Certifiering

text: Allmän teknisk kunskap

text: För att få certifiering för en eller flera av de i 2 § angivna behörigheterna ska den sökande antingen 1. ha allmän teknisk kunskap från genomförd relevant teknisk utbildning, eller 2. visa intyg om att sökanden genom mångårig yrkesverksamhet har förvärvat teoretisk kunskap motsvarande kravet i 1. Utbildningskravet i första stycket 1 kan även tillgodoses genom motsvarande utbildning i annat land inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

text: Allmänt råd

text: Relevant teknisk utbildning kan vara – för sökande av behörighet BP, SV och VP yrkesutbildning på lägst gymnasienivå omfattande energiteknik, VVS-teknik eller andra installationstekniska utbildningar. – för sökande av behörighet SC yrkesutbildning på lägst gymnasienivå omfattande elteknik eller energiteknik.

text: Praktisk erfarenhet

text: För att få certifiering för en eller flera av de i 2 § angivna behörigheterna ska den sökande ha erfarenhet av praktiskt arbete inom installation under minst två år under den senaste femårsperioden. Erfarenheten ska i väsentlig grad avse installation av sådana anläggningar som omfattas av den sökta behörigheten.

text: Den praktiska erfarenheten ska styrkas genom intyg.

text: Särskilt utbildningskrav

text: För att få certifiering för en eller flera av de i 2 § angivna behörigheterna ska den sökande för respektive behörighet ha genomgått sådan utbildning som anges i 3–9 §§ och som har tillhandahållits av ett ackrediterat certifieringsorgan. Sökanden ska därefter ha genomgått ett prov för att säkerställa att han eller hon har tillgodogjort sig utbildningen. Provet ska innehålla både en skriftlig del och en praktisk del.

text: Lämplighet för uppgiften

text: Sökandens lämplighet för uppgiften ska styrkas med tjänstgöringsintyg för den senaste yrkesverksamma treårsperioden eller motsvarande intyg. Intygsgivaren ska ha eller ha haft en nära arbetsrelation till sökanden såsom arbetsgivare, uppdragsgivare eller liknande.

text: Giltighet

text: Certifiering får lämnas för en period av högst fem år.

text: CIN 1

text: Omcertifiering

text: För att få ett nytt beslut om certifiering när ett tidigare beslut går ut ska installatören under det senaste året ha genomgått en sådan repetitionsutbildning som avses i 10 § och som tillhandahålls av ett ackrediterat certifieringsorgan och därefter ha varit föremål för en förenklad kompetensprövning eller en förnyad fullständig kompetensprövning. Endast om det finns särskilda skäl krävs det en förnyad fullständig kompetensprövning. Lämplighet enligt 15 § ska dock alltid prövas.

text: Allmänt råd

text: Särskilda skäl, som gör att det krävs en förnyad fullständig kompetensprövning, kan vara att den sökande inte har arbetat med sådana installationer som behörigheten i fråga avser i väsentlig omfattning under den senaste femårsperioden. Arbete i väsentlig omfattning bör omfatta minst 500 timmars arbete.

text: Återkallande av certifiering

text: Har installatören uppvisat uppenbar olämplighet för uppgiften eller erhållit certifiering på felaktiga grunder får det organ som har utfärdat certifieringen återkalla denna. Återkallelse av certifiering får avse en eller flera behörigheter.

text: Allmänt råd

text: Olämplighet kan bestå i uppvisad oskicklighet vid utförande av arbetsuppgiften.

text: Rapporteringsskyldighet

text: Ett certifieringsorgan ska omgående underrätta Boverket om beslut om meddelad certifiering enligt denna föreskrift. Underrättelsen ska innehålla uppgifter om certifieringsnummer, behörighet, giltighetstid för certifieringen samt installatörens förnamn, efternamn, företag, postadress, e-postadress och telefonnummer. Ett certifieringsorgan ska omgående underrätta Boverket om beslut att återkalla certifiering enligt denna föreskrift.

text: Denna författning träder i kraft den 21 mars 2013.

text: På Boverkets vägnar

text: JANNA VALIK

text: Hanna Karlsson


title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd (2013:4) om stöd för innovativt byggande av bostäder för unga;

text: Denna författning innehåller föreskrifter och allmänna råd till förordning (

text: ) om stöd för innovativt byggande av bostäder för unga. De allmänna råden innehåller rekommendationer och exempel beträffande tillämpningen av föreskrifterna i denna författning och i förordningen. De allmänna råden föregås av texten Allmänt råd och är tryckta med mindre typsnitt och indragen text omedelbart efter den föreskrift de hänför sig till. Termer och begrepp som inte definieras i denna författning används i samma betydelse som i förordningen.

text: Ansökan om stöd

text: Ansökan om stöd ska vara skriftlig och göras på blankett som Boverket har fastställt. Till ansökan ska bifogas behörighetshandlingar. Behörig företrädare för sökanden ska underteckna blanketten och lämna de uppgifter som anges.

text: Allmänt råd

text: Till ansökan om stöd bör bifogas ett externt yttrande som innehåller en bedömning av sökandens förutsättningar att uppfylla syftet med stödet och 2 § förordningen. Yttrandet bör inte vara äldre än 6 månader när ansökan om stöd inkommer till Boverket. Sökanden kan vända sig till Bygginnovationens Affärsråd för att inhämta ett yttrande över ansökan om stöd.

text: En åtgärd får inte vara påbörjad när ansökan om stöd inkommer till Boverket.

text: Ansökningar om stöd prövas vid minst två tillfällen per kalenderår. Vid prövningen av ansökningar får Boverket prioritera och bevilja de ansökningar som bedöms ha bäst förutsättningar att uppfylla det syfte som anges i 1 § förordningen.

text: Lägesrapport

text: En sökande som, i ansökan om stöd, anger att åtgärden kommer att ta mer än sex månader att genomföra ska komma in med lägesrapporter till Boverket vid de tidpunkter och med det innehåll som bestäms i Boverkets beslut om stöd.

text: INN 1

text: Slutrapport

text: När åtgärden har slutförts ska stödmottagaren senast den 1 september 2017 lämna en slutrapport till Boverket, om inte Boverket beslutar annat.

text: Slutrapporten ska innehålla 1. en redovisning av genomförda åtgärder, hur villkoren för stödet har följts, hur erfarenheter och kunskaper har spridits, de resultat som uppnåtts, hur resultaten förhåller sig till syftet med stödet, och 2. en ekonomisk redovisning som visar den totala kostnaden för åtgärderna och hur stödmedlen har använts. Den ekonomiska redovisningens tillförlitlighet ska, i förekommande fall, vara intygad av stödmottagarens revisor. Utförs hela eller delar av en åtgärd enligt förordningens 2 § av ett företag som bedriver vinstdrivande näringsverksamhet ska stödmottagaren till slutrapporten foga ett registerutdrag som visar att utföraren är godkänd för F-skatt eller annan handling som visar att utföraren i sitt hemland genom registrering eller på annat sätt är underkastad motsvarande kontroll i fråga om betalning av skatter och avgifter.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juni 2013.

text: På Boverkets vägnar

text: JANNA VALIK

text: Amelie Fasth


title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd (2013:7) om språkkrav för prestandadeklarationer och vissa andra handlingar om byggprodukter;

text: Denna författning innehåller kompletterande bestämmelser till

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 305/2011 av den 9 mars 2011

text: om fastställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter och om upphävande av

text: rådets direktiv 89/106/EEG

text: Allmänt råd

text: CE-märkning enligt

text: artikel 9.2 i förordning (EU) nr 305/2011

text: av byggprodukter som ska tillhandahållas här i landet bör vara skriven på svenska.

text: Handlingar som ska tillhandahållas användare

text: Prestandadeklarationer, bruksanvisningar och säkerhetsföreskrifter som ska tillhandahållas användare enligt artiklarna

text: och

text: i förordning (EU) nr 305/2011 ska vara skrivna på svenska för byggprodukter som tillhandahålls här i landet.

text: Allmänt råd

text: Säkerhetsdatablad som ska tillhandahållas tillsammans med prestandadeklarationen enligt

text: artikel 6.5 i förordning (EU) nr 305/2011

text: , ska vara på svenska enligt

text: artikel 31 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006

text: om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) och inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet .

text: Handlingar som ska tillhandahållas marknadskontrollmyndighet

text: Den information och dokumentation som tillverkare, importörer och distributörer på begäran ska tillhandahålla marknadskontrollmyndigheten enligt artiklarna

text: och

text: i förordning (EU) nr 305/2011 ska vara skriven på svenska eller engelska. Även annat språk kan godtas av myndigheten i det enskilda fallet.

text: EUT L88, 4.4.2011, s.5 (Celex 32011R0305). EUT L396, 30.12.2006, s.1 (Celex 32006R1907).

text: SEK 1

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2013. På Boverkets vägnar JANNA VALIK Annika Wessel


title: Boverkets föreskrifter (2013:8) om utredning om alternativa energiförsörjningssystem;

text: Sådan utredning om alternativa energiförsörjningssystem som avses i

text: 23 § lagen (2006:985)

text: om energideklaration för byggnader behöver inte göras för 1. byggnader för vilka startbesked enligt

text: 10 kap. 3 § plan- och bygglagen (2010:900)

text: inte krävs, 2. byggnader vars totala användbara golvarea uppgår till högst 100 m , 3. byggnader vars energiförsörjningssystem helt eller till övervägande del baseras på energi från förnybara icke-fossila energikällor, dvs. vindenergi, solenergi, aerotermisk energi (energi från luft), geotermisk energi, hydrotermisk energi (energi från vatten) och havsenergi, vattenkraft, biomassa, deponigas, gas från avloppsreningsverk samt biogas, 4. byggnader vars energiförsörjningssystem helt eller till övervägande del baseras på fjärrvärme, fjärrkyla eller energi från kraftvärme eller värmepump, eller 5. byggnader som inte har något system för uppvärmning.

text: Med uttrycket total användbar golvarea avses temperaturreglerad area (Atemp) beräknad enligt Boverkets byggregler (

text: ) – föreskrifter och allmänna råd, BBR.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 12 juli 2013. 2. Äldre föreskrifter ska tillämpas för byggnader för vilka startbesked enligt

text: 10 kap. 23 § plan- och bygglagen (2010:900)

text: har getts före den 12 juli 2013.

text: På Boverkets vägnar

text: JANNA VALIK

text: Björn Fredljung


title: Boverkets föreskrifter (2014:1) om stöd till utvecklingsprojekt för jämställda offentliga miljöer i städer och tätorter;

text: Denna författning innehåller föreskrifter till förordning (

text: ) om stöd till utvecklingsprojekt för jämställda offentliga miljöer i städer och tätorter.

text: Ansökan om stöd

text: Ansökan om stöd ska vara skriftlig och göras på blankett som Boverket har fastställt. Till ansökan ska bifogas behörighetshandlingar. Behörig företrädare för sökanden ska underteckna blanketten och lämna de uppgifter som anges.

text: Ansökningar om stöd prövas vid maximalt två tillfällen per kalenderår.

text: Lägesrapport

text: En sökande som, i ansökan om stöd, anger att åtgärden kommer att ta mer än sex månader att genomföra ska komma in med lägesrapporter till Boverket vid de tidpunkter och med det innehåll som bestäms i Boverkets beslut om stöd.

text: Slutrapport

text: Slutrapporten ska innehålla 1. en redovisning av genomförda åtgärder, hur villkoren för stödet har följts, hur erfarenheter och kunskaper har spridits, de resultat som uppnåtts, hur resultaten förhåller sig till syftet med stödet, och 2. en ekonomisk redovisning som visar den totala kostnaden för åtgärderna och hur stödmedlen har använts. Den ekonomiska redovisningens tillförlitlighet ska, i förekommande fall, vara intygad av stödmottagarens revisor. Utförs hela eller delar av en åtgärd enligt förordningens 2 § av ett företag som bedriver vinstdrivande näringsverksamhet ska stödmottagaren till slutrapporten foga ett registerutdrag som visar att utföraren är godkänd för F-skatt eller annan handling som visar att utföraren i sitt hemland genom registrering eller på annat sätt är underkastad motsvarande kontroll i fråga om betalning av skatter och avgifter.

text: JOM 1

text: Denna författning träder i kraft den 1 februari 2014. På Boverkets vägnar JANNA VALIK Carl-Magnus Oredsson


title: Boverkets föreskrifter (2014:2) om stöd till kommuner för inventering av den fysiska tillgängligheten i flerbostadshusbeståndet;

text: ) om stöd till kommuner för inventering av den fysiska tillgängligheten i flerbostadshusbeståndet.

text: Ansökan om stöd

text: Slutlig utbetalning av stöd

text: En begäran om slutlig utbetalning av stöd ska vara skriftlig och göras på blankett som Boverket har fastställt.

text: Slutredovisning

text: När inventeringen har slutförts ska stödmottagaren senast den 1 november 2015 lämna en slutredovisning till Boverket, om inte Boverket beslutar annat tidigare datum.

text: Till slutredovisningen ska fogas ett protokollsutdrag eller motsvarande handling som visar att inventeringen har redovisats för kommunens beslutande instans samt ett intyg från stödmottagarens revisor om den ekonomiska redovisningens tillförlitlighet.

text: IFT 1


title: Boverkets föreskrifter (2014:4) om stöd till nationella projekt för utveckling av tillämpning av plan- och bygglagen (2010:900);

text: bygglagen (2010:900)

text: Ansökan om stöd

text: Ansökningar om stöd prövas vid maximalt tre tillfällen per kalenderår.

text: Anmälan om projektstart

text: En anmälan om projektstart ska vara skriftlig och göras på blankett som Boverket har fastställt.

text: Slutrapport

text: Till slutrapporten ska bifogas ett protokollsutdrag eller motsvarande som visar att resultatet av projektet redovisats för beslutande instans samt ett intyg från stödmottagarens revisor om den ekonomiska redovisningens tillförlitlighet.

text: Denna författning träder i kraft den 1 september 2014. På Boverkets vägnar

text: JANNA VALIK Carl-Magnus Oredsson


title: Boverkets föreskrifter om statsbidrag för att rusta upp skollokaler;

text: ) om statsbidrag för att rusta upp skollokaler.

text: Ansökan om statsbidrag

text: Ansökan om statsbidrag ska vara skriftlig och göras på blankett som Boverket har fastställt. Behörig företrädare för sökanden ska underteckna blanketten och lämna de uppgifter som anges. Till ansökan ska bifogas behörighetshandlingar. Till ansökan ska även bifogas handling som visar att lokalerna ägs eller disponeras av huvudman för utbildning inom skolväsendet enligt

text: skollagen (2010:800)

text: . Handlingen ska även styrka att utbildningen i de aktuella skollokalerna bedrivs för de skolformer som omfattas av

text: 2 § förordning (2015:552)

text: om statsbidrag för att rusta upp skollokaler. Vidare ska till ansökan i tillämpliga fall bifogas – handling som visar att elevskyddsombuden varit delaktiga i beredningen av ansökan om ansökan avser lokaler för utbildning i årskurs 7–9 i grundskolan eller årskurs 7–10 i specialskolan eller för utbildning i gymnasieskolan, – beslut om startbesked, om ansökan omfattar åtgärder som kräver lov eller anmälan enligt plan- och

text: bygglagen (2010:900)

text: , – ritning över de åtgärder som ska genomföras, och – handling som visar behovet av åtgärderna.

text: Slutlig utbetalning

text: Den slutliga utbetalningen görs på begäran av bidragsmottagaren. Begäran om slutlig utbetalning ska vara skriftlig och göras på blankett som Boverket fastställt. Tillsammans med begäran om slutlig utbetalning ska inges sådan slutrapport som avses i

text: 18 § förordning (2015:552)

text: om statsbidrag för att rusta upp skollokaler. Behörig företrädare för sökanden ska underteckna blanketten och lämna de uppgifter som anges.

text: SUS 1

text: Slutrapport

text: Slutrapporten ska göras på blankett som Boverket fastställt och innehålla 1. en redovisning av genomförda åtgärder och de resultat som uppnåtts, 2. uppgift om åtgärdernas beräknade ekonomiska livslängd, 3. en ekonomisk redovisning som visar den totala kostnaden för åtgärderna och hur bidragsmedlen har använts samt 4. underlag som styrker den ekonomiska redovisningen. Den ekonomiska redovisningens tillförlitlighet ska vara intygad av bidragsmottagarens revisor. Utförs hela eller delar av en åtgärd enligt

text: 3 § förordning (2015:552)

text: om statsbidrag för att rusta upp skollokaler av ett företag som bedriver vinstdrivande näringsverksamhet ska bidragsmottagaren till slutrapporten foga ett registerutdrag som visar att utföraren är godkänd för F-skatt eller annan handling som visar att utföraren i sitt hemland genom registrering eller på annat sätt är underkastad motsvarande kontroll i fråga om betalning av skatter och avgifter.

text: Denna författning träder i kraft den 1 november 2015.

text: På Boverkets vägnar

text: JANNA VALIK

text: Olivera Kotevski


title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla hyresbostäder och bostäder för studerande;

text: Denna författning innehåller föreskrifter och allmänna råd till förordningen (

text: ) om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla hyresbostäder och bostäder för studerande. De allmänna råden innehåller generella rekommendationer och exempel på tillämpningen av föreskrifterna i denna författning och i förordningen. De allmänna råden föregås av texten Allmänt råd och är tryckta med mindre och indragen text. Termer och begrepp som inte särskilt definieras i denna författning används i samma betydelse som i förordningen.

text: Projektets påbörjande

text: Med tidpunkten för påbörjande avses i fråga om nybyggnad och tillbyggnad den tidpunkt då gjutning av källargolv eller bottenplatta för källarlösa hus, källarmurar eller grundplattor under dessa påbörjas. Däremot räknas inte schaktning, sprängning, pålning, utfyllning, formsättning för plintar och grundplattor, gjutning av plintar och dylikt som påbörjande i detta avseende. Med tidpunkten för påbörjande avses i fråga om ombyggnad den tidpunkt då rivnings- eller röjningsarbete påbörjas. Byggnadsarbetena ska dock inte anses påbörjade, om endast mindre rivningsarbeten utförts för att undersöka byggnadens skick inför ombyggnaden.

text: Ansökan om stöd

text: Ansökan om stöd ska vara skriftlig och göras på blankett som Boverket har fastställt. Sökanden eller behörig företrädare för sökanden ska underteckna blanketten och lämna de uppgifter som anges. Till ansökan ska bifogas följande handlingar: 1. Nödvändiga behörighetshandlingar. 2. Beslut om bygglov som fått laga kraft. 3. Uppgifter om byggnadens plan- och höjdläge, huvudmått, våningsantal och antalet lägenheter (situationsplan).

text: HYS 1

text: 4. Skalenliga eller måttsatta ritningar över byggnadens planer och sektioner som visar byggnadens utformning samt avsedd användning av lokaler och gemensamhetsutrymmen, beräkningar och beskrivningar. 5. Handling som styrker kravet i 8 § 8 förordningen på att den som utför arbetet tar ett huvudentreprenörsansvar som motsvarar vad som gäller enligt kollektivavtal. Om ansvaret har tagits inom ramen för ett tecknat kollektivavtal kan det ske genom att en kopia av det undertecknade kollektivavtalet bifogas.

text: Om ett byggnadsprojekt avser flera etapper och sökanden begär att skilda beslut om stöd fattas, får länsstyrelsen handlägga varje etapp som ett projekt. Ansökan om stöd ska då göras för varje etapp.

text: Principer för förmedling av bostäder

text: Vid tillämpningen av 9 § 1 förordningen ska följande hushåll ges företräde: 1. Hushåll som av ekonomiska skäl har bäst behov av en bostad till rimlig hyra. 2. Hushåll som av särskilda skäl behöver en bostad till rimlig hyra. Företräde ges under förutsättning att hushållet har den nödvändiga betalningsförmåga som krävs enligt 6 § denna författning. Stödmottagarens förmedlingsprinciper ska vara tydliga och lätt tillgängliga för bostadssökande. Lokala behov och förutsättningar ska beaktas när principerna om förmedling fastställs.

text: Vid förmedlingen av hyresbostäder och bostäder för studerande ska en stödmottagare ställa rimliga krav på bostadssökandens ekonomi. Det är tillräckligt att det är sannolikt att hyresgästen har möjlighet att betala hyran vid en kalkyl av vad hushållet har kvar att leva på efter att hyran är betald.

text: Allmänt råd

text: För att fastställa vad ett hushåll behöver ha kvar att leva på kan det av Kronofogdemyndigheten fastställda förbehållsbeloppet tillämpas. Förbehållsbeloppet fastställs årligen genom Kronofogdemyndighetens föreskrifter om bestämmande av förbehållsbeloppet vid utmätning av lön m.m. Till disponibla medel bör räknas även försörjningsstöd, bostadsbidrag och bostadstillägg.

text: Fastställelse av stödbelopp och kontroll av överkompensation

text: Vid fastställelse av stödbelopp enligt 11–14 §§ förordningen ska länsstyrelsen kontrollera att stödet enligt 15 § förordningen inte kommer att överstiga nettokostnaden inklusive en rimlig vinst för att anordna och tillhandahålla bostäderna på de villkor som följer av förordningen eller ett beslut som meddelats med stöd av förordningen. Överstiger stödet nettokostnaden ska stödbeloppet räknas ner så att det motsvarar nettokostnaden. Vid fastställelse av stödbelopp ska den kalkylmetod som anges i tredje och fjärde styckena användas. En investeringskalkyl görs för byggnaden, där kostnaderna består dels av den totala produktionskostnaden, dels av årliga drift- och underhållskostnader. Värdet av den extra energibesparingen avspeglar sig i lägre, årliga driftkostnader.

text: HYS 1

text: Intäkterna består av värdet av avtalad hyra under byggnadens livslängd och det totala stödbeloppet. Om nuvärdesberäkningen leder till ett positivt värde ska stödbeloppet räknas ner så att nuvärdet är lika med noll.

text: Ansökan om utbetalning

text: Ansökan om utbetalning ska vara skriftlig och göras på blankett som Boverket har fastställt. Sökanden eller behörig företrädare för sökanden ska underteckna blanketten och lämna de uppgifter som anges. Till ansökan om utbetalning ska bifogas följande handlingar: 1. Nödvändiga behörighetshandlingar. 2. Intyg om när byggnadsprojektet påbörjades. Intyget ska lämnas av certifierad kontrollansvarig. 3. Byggnadsnämndens slutbesked enligt

text: 10 kap. 34 § plan- och bygglagen (2010:900)

text: eller ett interimistiskt slutbesked enligt

text: 10 kap. 36 § samma lag

text: . 4. Relationshandlingar för projektet dvs. handlingar som visar projektets aktuella utseende och utformning efter beslut och revideringar. 5. En förhandlingsöverenskommelse om hyra som träffats med en hyresgästorganisation på orten med stöd av

text: 12 kap. 55 c § jordabalken

text: . Kravet på förhandlad hyra gäller inte för kooperativ hyresrätt. 6. Energideklaration. 7. Ett godkännande för F-skatt eller motsvarande för de entreprenörer och leverantörer av byggelement som anlitats vid genomförandet av projektet. 8. Intyg från minst en av de entreprenörer som anlitats att denne medverkat till utbildning av yrkesarbetande genom mottagandet av lärlingar. 9. En redovisning på vilka grunder och hur lägenheterna kommer att förmedlas.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 15 november 2016. 2. Författningen tillämpas även på byggnadsprojekt som har påbörjats före ikraftträdandet, dock tidigast den 25 mars 2015. 3. Författningen upphör att gälla vid utgången av februari månad 2017. 4. Den upphävda författningen ska dock fortsätta att gälla för stöd om en ansökan om stöd lämnas in till länsstyrelsen senast den 28 februari 2017

text: På Boverkets vägnar

text: JANNA VALIK

text: Ingrid Birgersson


title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd om fastställande av byggnadens energianvändning vid normalt brukande och ett normalår;

text: 1 kap. Inledning

text: Allmänt

text: Denna författning innehåller föreskrifter och allmänna råd till

text: 3 kap. 14 §

text: och

text: 15 § första stycket

text: plan- och byggförordningen (2011:338)

text: och tillhörande författningar och

text: 7 § förordning (2006:1592)

text: om energideklaration för byggnader och tillhörande författningar. Författningen innehåller föreskrifter om fastställande av byggnadens energianvändning knutet till normalt brukande och för ett normalår, dels vid beräkning, dels utifrån uppmätt energianvändning. Termer som inte särskilt förklaras i Boverkets byggregler (

text: ) – föreskrifter och allmänna råd, BBR, avsnitt 9, lagen (

text: ) om energideklaration för byggnader och tillhörande författningar, eller i denna författning, har den betydelse som anges i Terminologicentrums publikation Plan- och byggtermer 1994, TNC 95.

text: Tillämpningsområde

text: Föreskriften ska tillämpas vid verifiering av byggnadens specifika energianvändning enligt avsnitt 9 Boverkets byggregler (

text: ) – föreskrifter och allmänna råd, BBR, och vid fastställande en byggnads energiprestanda och energiklass enligt Boverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: ) om energideklaration för byggnader, BED.

text: Allmänna råd

text: De allmänna råden innehåller generella rekommendationer om tillämpningen av föreskrifterna i denna författning och anger hur någon lämpligen kan eller bör handla för att uppfylla föreskrifterna. De allmänna råden kan även innehålla vissa förklarande eller redaktionella upplysningar. De allmänna råden föregås av texten Allmänt råd och är tryckta med mindre och indragen text.

text: BEN 1

text: Definitioner

text: I denna författning avses med: Dynamisk Beräkning av byggnadens energianvändning med korta energiberäkning beräkningssteg, typiskt en timme, som tar hänsyn till värme som lagras i och avges från byggnadens massa. Internlast Värme som genereras inom byggnaden från andra värmekällor än tekniska system avsedda för uppvärmning. Exempel på detta är värme från personer och från användning av hushållsenergi och verksamhetsenergi. Lokal Kontor, byggnader för parti- och detaljhandel, restaurang, lager, undervisningslokaler, laboratorium, idrottsanläggningar, vårdlokaler samt andra lokalbyggnader. Normalisering Korrigering av uppmätt energi vid fastställande av byggnadens energianvändning knuten till normalt brukande och för ett normalår. Normalt brukande Användning av en byggnad som avspeglar antingen ett standardiserat brukande eller för lokaler den verksamhet som byggnaden är avsedd för.

type: kapitel

text: 2 kap. Fastställande av byggnadens energianvändning genom beräkning

text: Allmänt

text: Fastställande av byggnadens energianvändning genom beräkning ska avspegla den uppmätta och normaliserade energianvändningen. Indata i energiberäkningen ska överensstämma med byggnadens och installationernas egenskaper i den färdiga byggnaden, och åtminstone beakta de faktorer som anges i 3– 5 §§ och brukarindata i 6–7 §§.

text: Allmänt råd

text: Vid beräkning av byggnadens energianvändning för verifiering av byggnadens specifika energianvändning enligt Boverkets byggregler (

text: ) – föreskrifter och allmänna råd, BBR, bör lämpliga säkerhetsmarginaler tillämpas så att kravet uppfylls även vid uppmätt och normaliserad energianvändning.

text: BEN 1

text: För småhus och flerbostadshus får byggnadens energianvändning fastställas genom energiberäkning med beräkningssteg på högst en månad. För lokaler ska byggnadens energianvändning fastställas genom dynamisk energiberäkning med beräkningssteg på högst en timme.

text: Allmänt råd

text: SS-EN ISO 13790:2008 beskriver olika beräkningsmetoder. När ett dynamiskt energiberäkningsverktyg används bör dess lämplighet påvisas. Dynamiska energiberäkningsverktyg kan valideras enligt till exempel SS-EN 15265:2007. För lokaler bör indata i energiberäkningen delas upp i olika tidsscheman om byggnaden har intermittent verksamhet. Om utrymmen i byggnaden har olika inomhusklimat kan byggnaden behöva delas in i zoner vid energiberäkningen för att korrekt avspegla uppmätt energi i den färdigställda byggnaden. En indelning i zoner kan till exempel grunda sig på att utrymmen har olika innetemperaturer, betjänas av olika system för värme, komfortkyla eller luftbehandling, eller uppvisar skillnader i internlaster.

text: Byggnadens och installationernas egenskaper

text: Vid beräkning av byggnadens energianvändning ska byggnadens utformning, placering och orientering beaktas, inklusive utomhusklimat och passiv solinstrålning. Data för utomhusklimatet ska vara representativt för ett normalår för den ort där byggnaden är belägen.

text: Vid beräkning av byggnadens energianvändning ska åtminstone följande termiska egenskaper hos byggnaden beaktas – värmegenomgångskoefficient (U-värde) för tak, väggar, golv, fönster och ytterdörrar, – köldbryggor, och – klimatskärmens luftläckage.

text: Allmänt råd

text: Om byggnadens värmekapacitet bedöms ha en inverkan av betydelse för byggnadens energianvändning bör även denna faktor beaktas i energiberäkningen.

text: Vid beräkning av byggnadens energianvändning ska åtminstone följande tekniska byggnadssystem beaktas, inklusive faktiska driftförhållanden och reglerförluster – värmeanläggningar och varmvattenförsörjning, inbegripet deras isoleringsegenskaper samt varmvattencirkulation, – luftkonditionering, – ventilation, – fast belysning i allmänna utrymmen och driftsutrymmen, och – övrig energianvändning som ingår i byggnadens fastighetsenergi till exempel till värmekablar, pumpar, fläktar, motorer, styr- och övervakningsutrustning och dylikt. Byggnadens energianvändning får reduceras med energin från solfångare eller solceller placerade på huvudbyggnad, uthus eller byggnadens tomt, i den omfattning byggnaden kan tillgodogöra sig energin för uppvärmning, komfortkyla, tappvarmvatten och byggnadens fastighetsenergi.

text: BEN 1

text: Allmänt råd För energi till tappvarmvatten ska ett standardiserat värde användas i energiberäkningen enligt 6 och 7 §§. Det standardiserade värdet får reduceras med energi från solfångare och solceller i den omfattning byggnaden kan tillgodogöra sig energin för produktion av tappvarmvatten.

text: Brukarindata

text: Bostäder

text: Vid beräkning av byggnadens energianvändning ska brukarindata som anges i tabell 2:1 för småhus och tabell 2:2 för flerbostadshus användas.

text: Tabell 2:1 Brukarindata för nya småhus

text: Parameter Delparameter Delparameter Värden

text: Innetemperatur Uppvärmningssäsong Utrymmen för 21 (°C) bostadsändamål Luftflöden Behovsstyrda flöden Forcering i kök 30 (min/dygn) Vädringspåslag 1) 2 Energipåslag 4/ηuppv (kWh/m Atemp år) Solavskärmning Avskärmningsfaktor Total 0,5 Fast och rörlig 0,71 och 0,71 Tappvarmvatten Energi 2) 2 20/ηtvv (kWh/m Atemp år) Hushållsenergi Energi 2 30 (kWh/m Atemp år) Möjlig att Internlast (%) 70 tillgodogöras Personvärme Antal personer Enligt tabell 2:3 Tid (h/d/v) 14/7/52 Effektavgivning 80 (W/person) ηuppv är årsverkningsgraden för uppvärmningssystemet. 2) η tvv är årsverkningsgraden för produktion av tappvarmvatten i byggnaden. Timme per dygn/dygn per vecka/veckor per år.

text: BEN 1

text: Rättelseblad

text: Tabell 2:2 Brukarindata för nya flerbostadshus

text: Innetemperatur Utrymmen för Uppvärmningssäsong bostadsändamål i 22 (°C) äldreboende/övriga Luftflöden Behovsstyrda flöden Forcering i kök 30 (min/dygn) Vädringspåslag 1) 2 Energipåslag 4/ηuppv (kWh/m Atemp år) Solavskärmning Total 0,5 Avskärmningsfaktor Fast och rörlig 0,71 och 0,71 Tappvarmvatten Energi 2) 2 25/ηtvv (kWh/m Atemp år) Hushållsenergi Energi 2 30 (kWh/m Atemp år) Möjlig att Internlast (%) 70 tillgodogöras Personvärme Antal personer Enligt tabell 2:3 Tid (h/d/v) 14/7/52 Effektavgivning 80 (W/person) ηuppv är årsverkningsgraden för uppvärmningssystemet. ηtvv är årsverkningsgraden för produktion av tappvarmvatten i byggnaden. Timme per dygn/dygn per vecka/veckor per år.

text: Tabell 2:3 Värden för beräkning av antal personer i bostäder

text: a) Antal rum och kök 1 2 3 4 5+ Antal personer 1,42 1,63 2,18 2,79 3,51 a) Inklusive 1 rum och kokvrå

text: Energi för tappvarmvatten enligt tabell 2:1 och tabell 2:2 får korrigeras för installationsteknisk lösning som kan påvisas medföra en besparing av energi till tappvarmvatten.

text: Allmänt råd Exempel på installationsteknisk lösning som kan påvisas medföra en besparing av energi till tappvarmvatten är värmeväxlare för spillvatten eller energieffektiva tvättställs- och köksblandare. Vid korrigering för energieffektiva sanitetsarmaturer bör åtminstone merparten av byggnadens tvättställs- och köksblandare uppfylla energiklass A enligt SS 820000:2010. Om värdet för energi till tappvarmvatten enligt tabell 2:1 och tabell 2:2 korrigeras på grund av energieffektiva sanitetsarmaturer bör korrigeringen maximalt uppgå till 10 procent. Brukarindata angivna i tabell 2:1 för småhus och tabell 2:2 för flerbostadshus kan även användas vid beräkning av byggnadens energianvändning i andra bostadsbyggnader än vid uppförande av ny byggnad.

text: Lokaler

text: Vid beräkning av byggnadens energianvändning för lokaler ska brukarindata väljas utifrån den verksamhet som är avsedd att bedrivas i lokalen. Energi till tappvarmvatten exklusive förluster för varmvattencirkulation ska dock antas till

text: 2 kWh/m Atemp och år för samtliga lokalkategorier.

text: Obs! Detta rättelseblad ersätter sid 5 av tidigare utgivna

text: BFS 2016:12

text: . Rättelsen avser värdet för parametern Innetemperatur i Tabell 2:2.

text: BEN 1

text: Allmänt råd När det inte går att få fram uppgifter om brukarindata för avsedd verksamhet till exempel för andra byggnader än vid uppförande av ny byggnad får standardiserade värden användas. Exempel på brukarindata som kan användas för kontorslokaler anges i tabell 2:4 och för undervisningslokaler i tabell 2:5–2:7.

text: Tabell 2:4 Brukarindata för kontorslokaler

text: Innetemperatur Värme (°C) min 21 Kyla min 23 Luftflöden Verksamhetsberoende 2 Kontor 1,3 flöden (l/m Atemp s) Solavskärmning 0,5 Total Avskärmningsfaktor 0,71 och Fast och rörlig 0,71 2 1) Tappvarmvatten Energi (kWh/m Atemp år) 2/ηtvv Verksamhets- 2 Energi (kWh/m Atemp år) Årsschablon 50 energi Möjlig att Internlast (%) 100 tillgodogöras Personvärme Antal personer 2 20 (m Atemp/person) Tid (h/d/v) 9/5/47 Effektavgivning 108 (W/person) ηtvv är årsverkningsgraden för produktion av tappvarmvatten i byggnaden. Timme per dygn/dygn per vecka/veckor per år.

text: BEN 1

text: Tabell 2:5 Brukarindata för förskolor

text: Parameter Delparameter Kök Avdelningar Övriga utr., och övrigt teknikrum, förråd m.m.

text: Innetemperatur, Lägsta 22 22 18 börvärde lufttemperatur (°C) Tid (h/d/v) 24/7/52 24/7/52 24/7/52 Luftflöden Grund/forcerade 2,0/4,0 2,5/- 0,35/- (l/m Atemp s) Tid (h/d/v)/ (6/5/47)/ 12/5/47 12/5/47 (h/d/v) (6/5/47) Solavskärmning Beteendestyrd 0,65 0,65 0,65 avskärmning 3) 3) 3) Tappvarmvatten Energi 2/ηtvv 2/ηtvv 2/ηtvv (exkl. förluster (kWh/m Atemp för varmvatten- år) cirkulation) Verksamhets- Årsschablon 24 14 0 energi (kWh/m Atemp år) Belysning 5,0 4,0 0 (W/m Atemp) Tid (h/d/v) 10/5/47 10/5/47 - Utrustning 5,0 2,0 0 (W/m Atemp) Tid (h/d/v) 10/5/47 10/5/47 10/5/47 Personvärme Persontäthet 0,067 0,067 0 (person/m Atemp) Tid (h/d/v) 6/5/47 6/5/47 0 Effektavgivning 70 80 - (W/person) 4) 4) 4) Vädringspåslag Energipåslag 4/ηuppv 4/ηuppv 4/ηuppv (kWh/m Atemp år) Kategorin ”avdelningar och övrigt” inkluderar alla utrymmen som hör till förskolan förutom köksutrymmen samt teknikrum, förråd etc., där personer normalt ej vistas. Timme per dygn/dygn per vecka/veckor per år. 3) η tvv är årsverkningsgraden för produktion av tappvarmvatten i byggnaden. ηuppv är årsverkningsgraden för uppvärmningssystemet.

text: BEN 1

text: Tabell 2:6 Brukarindata för grund- och gymnasieskolor

text: Parameter Delparameter Kök och Idrott, Klassrum, Övriga matsal dusch grupprum utr., m.m. m.m. teknikrum, förråd m.m.

text: Inne- Lägsta luft- 22 22 22 18 temperatur, temperatur (°C) börvärde Tid (h/d/v) 24/7/52 24/7/52 24/7/52 24/7/52 Luftflöden Grund/forcera- 2,0/4,0 2,0/4,0 3,0/- 0,35/de (l/m Atemp s) Tid (h/d/v)/ (5/5/44)/ (5/5/44)/ (10/5/44)/- (10/5/44)/- (h/d/v) (5/5/44) (5/5/44) Sol- Beteendestyrd 0,65 0,65 0,65 0,65 avskärmning avskärmning 3) 3) 3) 3) Tappvarm- Typvärde som 2/ηtvv 2/ηtvv 2/ηtvv 2/ηtvv vatten (exkl. ingår i förluster för byggnadens varmvatten- energianvändcirkulation) ning (kWh/m Atemp år) Verksam- Årsschablon 22 22 22 0 hetsenergi (kWh/m Atemp år) Belysning 5,0 5,0 5,0 0 (W/m Atemp) Tid (h/d/v) 10/5/44 10/5/44 10/5/44 - Utrustning 5,0 5,0 5,0 0 (W/m Atemp) Tid (h/d/v) 10/5/44 10/5/44 10/5/44 - Person- Persontäthet 0,067 0,067 0,067 0 värme (person/m Atemp) Tid (h/d/v) 6/5/44 6/5/44 6/5/44 - Effektavgivning 80 80 80 - (W/person) 4) 4) 4) 4) Vädrings- Energipåslag 4/ηuppv 4/ηuppv 4/ηuppv 4/ηuppv påslag (kWh/m Atemp år) Kategorin ”klassrum, grupprum mm” är tänkt att inkludera samtliga ytor utrymmen som inte hamnar i de övriga kategorierna. Timme per dygn/dygn per vecka/veckor per år. 3) η tvv är årsverkningsgraden för produktion av tappvarmvatten i byggnaden. ηuppv är årsverkningsgraden för uppvärmningssystemet.

text: BEN 1

text: Tabell 2:7 Brukarindata för högskolor och universitet

text: Parameter Delparameter Undervisning Kontor Övriga utr., och till- och teknikrum, hörande dylikt förråd m.m. utrymmen

text: Innetemperatur, Lägsta 22/20 21/20 18 börvärde lufttemperatur inom/utanför (°C) drifttid Tid (h/d/v) 15/5/52 15/5/52 - Högsta 24 24 lufttemperatur (°C) Luftflöden Grund (l/m 2,0 1,3 0,35 Atemp s) Tid (h/d/v) 15/5/52 10/5/52 15/5/52 Solavskärmning Beteendestyrd 0,65 0,65 0,65 avskärmning 3) 3) 3) Tappvarmvatten Typvärde som 2/ηtvv 2/ηtvv 2/ηtvv (exkl. förluster för ingår i byggnavarmvatten- dens energicirkulation) användning (kWh/m Atemp år) Verksamhets- Årsschablon 47 50 0 energi (kWh/m Atemp år) Belysning 15,0 11,4 0 (W/m Atemp) Tid (h/d/v) 9/5/52 9/5/52 - Utrustning 5,0 10 0 (W/m Atemp) Tid (h/d/v) 9/5/52 9/5/52 - Personvärme Persontäthet 0,067 0,05 0 (person/m Atemp) Tid (h/d/v) 9/5/52 9/5/52 - Effektavgivning 108 108 - (W/person) 4) 4) 4) Vädringspåslag Energipåslag 4/ηuppv 4/ηuppv 4/ηuppv (kWh/m Atemp år) Kategorin ”undervisning och tillhörande utrymmen” utgör här de utrymmen som inte klassas som kontor eller teknik, förråd etc. Timme per dygn/dygn per vecka/veckor per år. ηtvv är årsverkningsgraden för produktion av tappvarmvatten i byggnaden. ηuppv är årsverkningsgraden för uppvärmningssystemet.

text: BEN 1

text: 3 kap. Fastställande av byggnadens energianvändning genom mätning och normalisering

text: Allmänt

text: Fastställande av byggnadens energianvändning genom mätning och normalisering ska göras på grundval av uppmätt energi. Den uppmätta energin ska normaliseras antingen stegvis enligt 3–6 §§ för bostäder, enligt 7–10 §§ för lokaler, eller genom dynamisk energiberäkning enligt

text: 11 §. För byggnader som innehåller både bostäder och lokaler ska normalisering genomföras med hänsyn taget till respektive byggnadskategori.

text: Allmänt råd

text: De uppgifter som finns tillgängliga om uppmätt energi kan skilja sig åt beroende på om byggnadens energianvändning ska fastställas vid uppförande av ny byggnad eller för annan byggnad. Vid uppförande av ny byggnad bör energianvändningen för uppvärmning, komfortkyla, tappvarmvatten och byggnadens fastighetsenergi ha mätts separat åtminstone för flerbostadshus och lokaler. Vid uppförande av nya flerbostadshus och lokaler bör därför uppmätta värden inte behöva bearbetas före normalisering. I avsnitt 9:7 Boverkets byggregler (

text: ) – föreskrifter och allmänna råd, BBR, anges de krav som ställs på mätsystem vid uppförande av ny byggnad. Vid fastställande av byggnadens energianvändning för andra byggnader kan uppmätt energi behöva bearbetas före normaliseringen om energianvändningen för uppvärmning, komfortkyla, tappvarmvatten och byggnadens fastighetsenergi inte har mätts separat. I dessa fall får energin för dessa användningsområden bestämmas på grundval av de mätuppgifter som finns tillgängliga.

text: Före normalisering ska hänsyn tas till mätningens omfattning i byggnaden. Om energi till uppvärmning, komfortkyla, tappvarmvatten och byggnadens fastighetsenergi inte har mätts separat ska den uppmätta energin fördelas i den utsträckning som behövs för att genomföra normaliseringen. Om uppmätt energi utgår från en gemensam mätpunkt för flera byggnader ska energianvändningen fördelas på de ingående byggnaderna genom en bedömning av respektive byggnads energianvändning. Om mätvärdena innehåller energianvändning för apparater och installationer som inte ingår i byggnadens energianvändning ska denna energi tas bort före normalisering. Om mätvärdena inte innehåller energianvändning för apparater och installationer som ingår i byggnadens energianvändning ska denna energi läggas till före normalisering.

text: Allmänt råd

text: Vid hantering av mätvärden bör hänsyn tas till särskilda händelser som har påverkat byggnadens energianvändning på ett icke försumbart sätt under mätperioden. Exempel på sådan händelse är ombyggnad, tillfälligt ändrad verksamhet, eller värme- och ventilationssystem som har varit ur drift under del av året. I dessa fall bör den levererade energin till byggnaden korrigeras för att avspegla den årliga energianvändningen under normala förhållanden.

text: BEN 1

text: För energislag som inte erhålls direkt i kWh, t.ex. olja och biobränsle, kan uppmätta volymer av bränslet omräknas till kWh med hjälp av bränsletypernas effektiva värmevärde.

text: Normalisering av energianvändningen i bostadsbyggnader

text: Normalisering av energi till tappvarmvatten

text: Levererad energi till tappvarmvatten exklusive förluster för varmvattencirkulation ska ersättas med värde bestämt enligt tabell 3:1.

text: Tabell 3:1 Normaliserat värde för energi till tappvarmvatten i bostäder där ηtvv är årsverkningsgraden för produktion av tappvarmvatten i byggnaden

text: Småhus (kWh/år) Flerbostadshus (kWh/år)

text: 20 × 𝐴temp 25 × 𝐴temp 𝜂tvv 𝜂tvv

text: Det normaliserade värdet enligt tabell 3:1 får reduceras med energi från solfångare och solceller i den omfattning energin tillgodogörs för produktion av tappvarmvatten i byggnaden. Det normaliserade värdet får även korrigeras för annan installationsteknisk lösning som kan påvisas medföra en besparing av energi till tappvarmvatten.

text: Allmänt råd

text: Om det inte går att få fram uppgifter om årsverkningsgraden kan värden enligt tabell 3:2 användas vid fastställande av normaliserat värde för energi till tappvarmvatten.

text: Tabell 3:2 Vägledande årsverkningsgrad för produktion av tappvarmvatten uppdelat på olika värmekällor

text: Värmekälla Årsverkningsgrad, ηtvv

text: Om energi till tappvarmvatten inte har mätts separat behöver denna energianvändning bestämmas före normalisering. Om energi till tappvarmvatten som inkluderar förluster för varmvattencirkulation är känd, kan levererad energi till tappvarmvatten beräknas enligt, 𝐸tvv ,lev = 0,75 × 𝐸tvv +vvc

text: där Levererad energi till tappvarmvatten under året Etvv,lev (kWh/år). Uppmätt energi till tappvarmvatten och förluster för Etvv + vvc varmvattencirkulation (kWh/år).

text: BEN 1

text: Förlusterna för varmvattencirkulation inkluderas i byggnadens energianvändning för uppvärmning. Om energi till tappvarmvatten och förluster för varmvattencirkulation är okänd men tappvarmvattenvolymen är känd, kan levererad energi till tappvarmvatten beräknas enligt, 𝑉tvv × 55 𝐸tvv ,lev = 𝜂tvv

text: där Etvv,lev Levererad energi till tappvarmvatten under året (kWh/år). Vtvv Uppmätt tappvarmvattenvolym (m /år). ηtvv Årsverkningsgrad för beredning av tappvarmvatten.

text: Om energi till tappvarmvatten och förluster för varmvattencirkulation är okänd och om tappvarmvattenvolymen är okänd men kallvattenvolymen är känd, kan levererad energi till tappvarmvatten beräknas enligt, 𝑉kv × 55 𝐸tvv ,lev = 0,35 × 𝜂tvv

text: där Etvv,lev Levererad energi till tappvarmvatten under året (kWh/år). Vkv Uppmätt kallvattenvolym (m /år). ηtvv Årsverkningsgrad för beredning av tappvarmvatten.

text: Exempel på installationsteknisk lösning som kan påvisas medföra en besparing av energi till tappvarmvatten är värmeväxlare för spillvatten eller energieffektiva tvättställs- och köksblandare. Vid korrigering för energieffektiva sanitetsarmaturer bör åtminstone merparten av byggnadens tvättställs- och köksblandare uppfylla energiklass A enligt SS 820000:2010. Om det normaliserade värdet enligt tabell 3:1 korrigeras på grund av energieffektiva sanitetsarmaturer bör korrigeringen maximalt uppgå till 10 procent.

text: Normalisering av energianvändningen på grund av avvikelser i innetemperatur

text: Normal innetemperatur i utrymmen för bostadsändamål i småhus ska antas till 21 °C och i flerbostadshus till 22 °C. Om den genomsnittliga lufttemperaturen under uppvärmningssäsongen avvikit från normal innetemperatur med mer än en grad, och avvikelsen inte beror på installationstekniska brister, ska energi för uppvärmning korrigeras med 5 procent per grad för den area som har haft en avvikande lufttemperatur. Vid verifiering av byggnadens specifika energianvändning enligt avsnitt 9 Boverkets byggregler (

text: ) – föreskrifter och allmänna råd, BBR, ska normalisering på grund av avvikelser i innetemperatur baseras på mätning av genomsnittlig lufttemperatur under uppvärmningssäsongen.

text: Allmänt råd

text: ) om energideklaration för byggnader, BED, bör normalisering på grund av avvikelser i innetemperatur baseras på mätning av lufttemperatur.

text: BEN 1

text: Normalisering av energianvändningen på grund av avvikelser i internlaster

text: Energi för uppvärmning och komfortkyla får korrigeras för internlaster som har avvikit från det normala och som har gett upphov till en icke försumbar påverkan på levererad energi till byggnaden.

text: Allmänt råd

text: En icke försumbar påverkan innebär att byggnadens energianvändning för uppvärmning och komfortkyla har påverkats mer än 3 kWh/m och år. Normal användning av hushållsenergi anges i tabell 3:3 och kan användas som grund för normalisering av uppvärmningsenergi vid avvikande användning av hushållsenergi enligt 𝐸h,avv × 𝐼ℎ × 𝐴temp 𝐸korr = 𝜂uppv

text: där Ekorr Korrigering av energi till uppvärmning (kWh/år). Eh,avv Positiv eller negativ skillnad mellan uppmätt värde och normal användning av hushållsenergi (kWh/m år). Ih Andel av hushållsenergin som kommer byggnaden tillgodo som värme. ηuppv Årsverkningsgrad för byggnadens uppvärmningssystem.

text: Tabell 3:3 Normal användning av hushållsenergi i bostadsbyggnader

text: Normal Icke försumbar Andel som kan användning avvikelse från tillgodogöras (kWh/m år) normal byggnaden användning som värme (%) (kWh/m år)

text: Hushållsenergi 30 > ± 4 70 Den avvikelse som krävs för att byggnadens energianvändning ska påverkas mer än 3 kWh/m Atemp år när 70 procent kommer byggnaden tillgodo som värme och när värmekällan har en årsverkningsgrad nära 100 procent.

text: Normalårskorrigering

text: Energi för byggnadens klimatberoende energianvändning knuten till normalt brukande ska normalårskorrigeras.

text: Allmänt råd

text: Energi för uppvärmning kan normalårskorrigeras med SMHI Energiindex (1981–2010). Vid upprättande av energideklaration i enlighet med Boverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: ) om energideklaration för byggnader, BED, sker normalårskorrigering enligt SMHI Energiindex i det elektroniska formuläret.

text: BEN 1

text: Normalisering av energianvändningen i lokalbyggnader

text: Levererad energi till tappvarmvatten exklusive förluster för varmvattencirkulation ska ersättas med normaliserat värde enligt

text: 2 × 𝐴temp

text: 𝜂tvv

text: där ηtvv Årsverkningsgrad för beredning av tappvarmvatten.

text: Normaliserat värde för energi till tappvarmvatten får reduceras med energi från solfångare och solceller i den omfattning energin tillgodogörs för produktion av tappvarmvatten i byggnaden. Det normaliserade värdet får även korrigeras för annan installationsteknisk lösning som kan påvisas medföra en besparing av energi till tappvarmvatten.

text: Allmänt råd

text: Om det inte går att få fram uppgifter om årsverkningsgraden kan värden enligt tabell 3:4 användas vid fastställande av normaliserat värde för energi till tappvarmvatten.

text: Tabell 3:4 Vägledande årsverkningsgrad för produktion av tappvarmvatten uppdelat på olika värmekällor

text: Värmekälla Årsverkningsgrad, ηtvv Fjärrvärme 1,0 El (direktverkande och elpanna) 1,0 El, frånluftsvärmepump 1,7 El, uteluft-vattenvärmepump 2,0 El, markvärmepump (berg, mark, sjö) 2,5 Biobränslepanna (pellets, ved, flis mm) 0,75 Olja 0,85

text: Om energi till tappvarmvatten inte har mätts separat behöver denna energianvändning bestämmas före normalisering. Om energi till tappvarmvatten som inkluderar förluster för varmvattencirkulation är känd och om förlusterna beräknas så att energi till tappvarmvatten kan fastställas, bör förlusterna för varmvattencirkulation inkluderas i byggnadens energianvändning för uppvärmning. Om energi till tappvarmvatten och förluster för varmvattencirkulation är okänd men tappvarmvattenvolymen är känd, kan levererad energi till tappvarmvatten beräknas enligt, 𝑉tvv × 55 𝐸tvv ,lev = 𝜂tvv

text: BEN 1

text: Om tappvarmvattenvolymen är okänd kan denna bedömas utifrån kallvattenvolym och andel tappvarmvatten för den aktuella verksamhetstypen. Exempel på installationsteknisk lösning som kan påvisas medföra en besparing av energi till tappvarmvatten är värmeväxlare för spillvatten eller energieffektiva tvättställs- och köksblandare. Vid korrigering för energieffektiva sanitetsarmaturer bör åtminstone merparten av byggnadens tvättställs- och köksblandare uppfylla energiklass A enligt SS 820000:2010. Om det normaliserade värdet för energi till tappvarmvatten korrigeras på grund av energieffektiva sanitetsarmaturer bör korrigeringen maximalt uppgå till 10 procent.

text: Om den genomsnittliga lufttemperaturen under uppvärmningssäsongen avviker från avsedd innetemperatur med mer än en grad, och avvikelsen inte beror på installationstekniska brister, får energi för uppvärmning korrigeras med 5 procent per grad för den area som har haft en avvikande lufttemperatur. Vid verifiering av byggnadens specifika energianvändning enligt avsnitt 9 Boverkets byggregler (

text: Allmänt råd

text: Avsedd innetemperatur kan vara den innetemperatur lokalbyggnaden är projekterad för att hålla. Avsedd innetemperatur kan även bedömas utifrån normal innetemperatur för den verksamhetstyp som bedrivs i lokalbyggnaden. Installationstekniska brister som kan innebära att den avsedda innetemperaturen inte hålls kan till exempel vara bristande injustering av värmesystem. Vid upprättande av energideklaration i enlighet med Boverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: Energi för uppvärmning och komfortkyla får korrigeras för internlaster som avvikit från det normala för den avsedda verksamheten, och som har gett upphov till en icke försumbar påverkan på levererad energi till byggnaden.

text: Allmänt råd

text: Vad som är normalt för den avsedda verksamheten kan bedömas med utgångspunkt i projekterad verksamhet eller i den verksamhetstyp som bedrivs i lokalbyggnaden. De faktiska internlaster som ligger till grund för normaliseringen bör kunna verifieras. En icke försumbar påverkan bör innebära att energi för uppvärmning och komfortkyla har påverkats mer än 3 kWh/m och år.

text: Normalårskorrigering

text: BEN 1

text: Allmänt råd

text: Normalisering av energianvändning i bostads- och lokalbyggnader genom dynamisk energiberäkning

text: Vid normalisering genom dynamisk energiberäkning ska uppmätt energi till byggnaden korrigeras utifrån förhållandet mellan byggnadens beräknade energianvändning vid normalt brukande och för ett normalår, och byggnadens beräknade energianvändning vid faktiskt brukande och utomhusklimat under mätåret. Korrigering av uppmätt energi ska åtminstone ske för energi till tappvarmvatten och på grund av avvikelser i innetemperatur och internlaster. Energiberäkningen för normalt brukande av byggnaden och för ett normalår ska ske på samma sätt som energiberäkningen vid faktiskt brukande och utomhusklimat under mätåret. Indata för byggnadsrelaterade parametrar ska avse den färdiga byggnaden och hållas oförändrade i de dynamiska energiberäkningar som ligger till grund för normaliseringen. Normalisering genom dynamisk energiberäkning får enbart ske om faktiskt brukande av byggnaden kan verifieras.

text: Allmänt råd

text: Verifiering av faktiskt brukande av byggnaden under ett år kan ske genom mätning av brukarrelaterade parametrar i byggnaden och genom undersökningar bland brukarna.

text: Denna författning träder i kraft den 15 december 2016.

text: På Boverkets vägnar

text: JANNA VALIK

text: Mikael Näslund


title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd om statligt investeringsstöd för hyresbostäder och bostäder för studerande;

text: Denna författning innehåller föreskrifter och allmänna råd till förordningen (

text: ) om statligt investeringsstöd för hyresbostäder och bostäder för studerande. De allmänna råden innehåller generella rekommendationer och exempel på tillämpningen av föreskrifterna i denna författning och i förordningen. De allmänna råden föregås av texten Allmänt råd och är tryckta med mindre och indragen text. Termer och begrepp som inte särskilt definieras i denna författning används i samma betydelse som i förordningen.

text: Projektets påbörjande

text: Med tidpunkten för påbörjande avses i fråga om nybyggnad och tillbyggnad den tidpunkt då gjutning av källargolv eller bottenplatta för källarlösa hus, källarmurar eller grundplattor under dessa påbörjas. Däremot räknas inte schaktning, sprängning, pålning, utfyllning, formsättning för plintar och grundplattor, gjutning av plintar och dylikt som påbörjande i detta avseende. Med tidpunkten för påbörjande avses i fråga om ombyggnad den tidpunkt då rivnings- eller röjningsarbete påbörjas. Byggnadsarbetena ska dock inte anses påbörjade, om endast mindre rivningsarbeten utförts för att undersöka byggnadens skick inför ombyggnaden.

text: Ansökan om stöd

text: Ansökan om stöd ska vara skriftlig och göras på blankett som Boverket har fastställt. Sökanden eller behörig företrädare för sökanden ska underteckna blanketten och lämna de uppgifter som anges. Till ansökan ska bifogas följande handlingar: 1. Nödvändiga behörighetshandlingar. 2. Beslut om bygglov som fått laga kraft. 3. Uppgifter om byggnadens plan- och höjdläge, huvudmått, våningsantal och antalet lägenheter (situationsplan).

text: HYBO 1

text: 4. Skalenliga eller måttsatta ritningar över byggnadens planer och sektioner som visar byggnadens utformning samt avsedd användning av lokaler och gemensamhetsutrymmen, beräkningar och beskrivningar. 5. Handling som styrker kravet i 8 § 8 förordningen på att den som utför arbetet tar ett huvudentreprenörsansvar som motsvarar vad som gäller enligt kollektivavtal. Om ansvaret har tagits inom ramen för ett tecknat kollektivavtal kan det ske genom att en kopia av det undertecknade kollektivavtalet bifogas.

text: Om ett byggnadsprojekt avser flera etapper och sökanden begär att skilda beslut om stöd fattas, får länsstyrelsen handlägga varje etapp som ett projekt. Ansökan om stöd ska då göras för varje etapp.

text: Förmedling av bostäder

text: Vid förmedlingen av hyresbostäder och bostäder för studerande ska en stödmottagare ställa rimliga krav på bostadssökandens ekonomi. Det är tillräckligt att det är sannolikt att hyresgästen har möjlighet att betala hyran vid en kalkyl av vad hushållet har kvar att leva på efter att hyran är betald.

text: Allmänt råd

text: För att fastställa vad ett hushåll behöver ha kvar att leva på kan det av Kronofogdemyndigheten fastställda förbehållsbeloppet tillämpas. Förbehållsbeloppet fastställs årligen genom Kronofogdemyndighetens föreskrifter om bestämmande av förbehållsbeloppet vid utmätning av lön m.m. Till disponibla medel bör räknas även försörjningsstöd, bostadsbidrag och bostadstillägg.

text: Fastställelse av stödbelopp och kontroll av överkompensation

text: Vid tillämpningen av 14 § första meningen i förordningen ska länsstyrelsen kontrollera att stödbeloppet enligt 11–13 §§ förordningen inte kommer att överstiga skillnaden mellan de stödberättigande kostnaderna och rörelseresultatet för investeringen. De stödberättigande kostnaderna utgörs av den totala produktionskostnaden och rörelseresultatet av varje års driftnetto, omräknat till ett nuvärde. Vid fastställelse av stödbelopp ska den kalkylmetod som anges i tredje–femte styckena användas. En investeringskalkyl görs för byggnaden, där kostnaderna består dels av den totala produktionskostnaden, dels av årliga drift- och underhållskostnader. Värdet av den extra energibesparingen avspeglar sig i lägre, årliga driftkostnader. Intäkterna består av värdet av avtalad hyra under byggnadens livslängd och det totala stödbeloppet. Om nuvärdesberäkningen leder till ett positivt värde ska stödbeloppet räknas ner så att nuvärdet är lika med noll.

text: HYBO 1

text: Ansökan om utbetalning

text: Ansökan om utbetalning ska vara skriftlig och göras på blankett som Boverket har fastställt. Sökanden eller behörig företrädare för sökanden ska underteckna blanketten och lämna de uppgifter som anges. Till ansökan om utbetalning ska bifogas följande handlingar: 1. Nödvändiga behörighetshandlingar. 2. Intyg om när byggnadsprojektet påbörjades. Intyget ska lämnas av certifierad kontrollansvarig. 3. Byggnadsnämndens slutbesked enligt

text: 10 kap. 34 § plan- och bygglagen (2010:900)

text: eller ett interimistiskt slutbesked enligt

text: 10 kap. 36 § samma lag

text: . 4. Relationshandlingar för projektet, det vill säga handlingar som visar projektets aktuella utseende och utformning efter beslut och revideringar. 5. En förhandlingsöverenskommelse om hyra som träffats med en hyresgästorganisation på orten med stöd av

text: 12 kap. 55 c § jordabalken

text: . Kravet på förhandlad hyra gäller inte för kooperativ hyresrätt. 6. Energideklaration. 7. Ett godkännande för F-skatt eller motsvarande för de entreprenörer och leverantörer av byggelement som anlitats vid genomförandet av projektet. 8. Intyg från minst en av de entreprenörer som anlitats att denne medverkat till utbildning av yrkesarbetande genom mottagandet av lärlingar. 9. En redovisning på vilka grunder och hur lägenheterna kommer att förmedlas.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2017.

text: På Boverkets vägnar

text: SUSANN BARD

text: Ingrid Birgersson


title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd om anpassningar och avsteg för tillfälliga anläggningsboenden;

text: 1 kap. Allmänt

text: Denna författning innehåller föreskrifter och allmänna råd till

text: 1 kap. 3 b §

text: och

text: 3 kap. 28 §

text: plan- och byggförordningen (2011:338)

text: , PBF, om anpassningar och avsteg från kraven i plan- och

text: bygglagen (2010:900)

text: , PBL, PBF och Boverkets byggregler – föreskrifter och allmänna råd (

text: ), BBR. De allmänna råden innehåller generella rekommendationer om tillämpningen av ovan nämnda författningar. De allmänna råden föregås av texten Allmänt råd och är tryckta med mindre och indragen text. Författningen innehåller föreskrifter och allmänna råd om anpassningar och avsteg från kraven vid nybyggnad, ombyggnad och annan ändring av byggnader för tillfälliga anläggningsboenden. Anpassningar och avsteg enligt denna författning gäller utöver reglerna om ändring och flyttning av byggnader. Om inte annat framgår av denna författning får även andra anpassningar och avsteg göras utifrån

text: 3 kap. 28 §

text: PBF med hänsyn till åtgärdens art, omfattning och varaktighet.

text: Allmänt råd

text: Med begränsad tid avses några år, högst den tid för vilken det är möjligt att få ett tidsbegränsat bygglov, det vill säga 10 år. Med åtgärdens art avses såväl typen av verksamhet som typen av byggnad. Med åtgärdens omfattning avses storleken på verksamheten utifrån antalet personer som vistas i byggnaden och byggnadens storlek. Med åtgärdens varaktighet avses den tid en byggnad är avsedd att användas som tillfälligt anläggningsboende. Anpassningar och avsteg kan göras i större omfattning om åtgärdens art är av enklare karaktär, omfattningen är liten och varaktigheten är kort. Ju mer likt ett permanent anläggningsboende åtgärden är till art, omfattning och varaktighet desto mindre anpassningar och avsteg bör göras.

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster, EGT L 204, 21.7.1998, s. 37 (Celex 398L0034) ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/48/EG

text: , EGT L 217, 5.8.1998, s.18 (Celex 398L0048).

text: ATA 1

text: Om andra anpassningar och avsteg görs från kravet på säkerhet i händelse av brand än de som framgår av denna författning bör verifiering genomföras på det sätt som framgår av Boverkets allmänna råd (

text: ) om analytisk dimensionering av byggnaders brandskydd.

text: I denna författning används följande definitioner – med kök för personligt bruk avses kök, pentry eller liknande där de boende har möjlighet att själva laga mat, – med sovrum avses rum avsedda för huvudsaklig dygnsvila.

text: Allmänt råd

text: Sovrum motsvarar rum för sömn och vila i avsnitt 1, 3, 6 och 7 BBR samt gästrum, hotellrum eller svit i verksamhetsklass 4 och boenderum i verksamhetsklass 3B i avsnitt 5 BBR.

text: 2 kap. Säkerhet i händelse av brand

text: Allmänt

text: Föreskrifter och allmänna råd till avsnitt 5:12 BBR

text: De anpassningar och avsteg som görs i förhållande till brandskyddsreglerna i avsnitt 5 BBR ska dokumenteras i brandskyddsdokumentationen.

text: Allmänt råd

text: Anpassningar och avsteg bör sammanfattas i ett eget avsnitt av dokumentationen.

text: Allmänna råd till avsnitt 5:21 BBR

text: Allmänt råd

text: Brandskyddet bör utformas som tillfälligt boende i verksamhetsklass 4 eller gemensamhetsboende i verksamhetsklass 3B. Brandskyddsreglerna för verksamhetsklass 3A eller 5B kan användas om det är lämpligt med hänsyn till åtgärdens art, omfattning och varaktighet.

text: Allmänna råd till avsnitt 5:2513 BBR

text: Allmänt råd

text: Utformning av sammankopplade brandvarnare kan verifieras enligt SS-EN 14604:2005/AC:2008.

text: Allmänna råd till avsnitt 5:53 BBR

text: Allmänt råd

text: Utrymmen med mycket låg brandbelastning som ansluter till en utrymningsväg kan ingå i utrymningsvägens brandcell. Exempel på utrymmen med mycket låg brandbelastning kan vara enstaka toaletter.

text: Föreskrifter till avsnitt 5:7 BBR

text: Anpassningar och avsteg får inte göras från kraven på möjlighet till räddningsinsatser i avsnitt 5:7 BBR.

text: ATA 1

text: Verksamhetsklass 4

text: Allmänna råd till avsnitt 5:22 BBR

text: Allmänt råd

text: Byggnader i verksamhetsklass 4 i två våningsplan kan utföras i byggnadsklass Br2.

text: Föreskrifter och allmänna råd till avsnitt 5:31 BBR

text: Om sovrum i verksamhetsklass 4 avses att användas av fler än 10 personer ska kompletterande brandskyddsåtgärder vidtas.

text: Allmänt råd

text: Exempel på kompletterande brandskyddsåtgärder kan vara nödbelysning och vägledande markering inne i sovrummet samt tillgång till två separata utrymningsvägar som leder direkt till säker plats. Ju fler personer som avses vistas i sovrummet ju fler kompletterande åtgärder bör vidtas. Sovrum avsett för fler än 10 personer bör vara lätt överblickbara. Riskkällor som kök för personligt bruk bör inte förekomma.

text: Föreskrifter och allmänna råd till avsnitt 5:323 BBR

text: En av utrymningsvägarna från sovrum i verksamhetsklass 4 får ersättas med tillgång till fönster om – fönstrets underkant ligger högst 2,0 meter över marknivån utanför och utrymningen kan ske på ett tillfredställande sätt, – fönstret är avsett för utrymning endast från det sovrum som det är beläget i, – rummet inte är avsett att användas av personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga, och – fönstret skyltas med vägledande markering.

text: Allmänt råd

text: Varje fönster bör utgöra utrymningsväg för högst 10 personer. Fönstret bör i övrigt uppfylla det allmänna rådet till avsnitt 5:323 första stycket BBR. Vägledande markering i sovrum behöver inte vara belyst eller genomlyst.

text: Allmänna råd till avsnitt 5:334 och 5:335 BBR

text: Allmänt råd

text: I tält, husvagnar och liknande byggnader i verksamhetsklass 4 kan utrymningsvägarna ha en lägre fri höjd och bredd än de som rekommenderas i avsnitt 5:334 BBR. Ordinarie dörrar och öppningsanordningar för dessa byggnader bör normalt kunna användas som utrymningsväg. För högst 10 personer kan dragkedja och liknande öppningsanordningar i tält accepteras om det finnas minst två utgångar.

text: Allmänna råd till avsnitt 5:354 BBR

text: Allmänt råd

text: I byggnader i högst två våningsplan i verksamhetsklass 4 avsedda för högst 20 personer kan anordning för tidig upptäckt och varning i händelse av brand utgöras av sammankopplade brandvarnare. För byggnader i enbart markplan som har utgång direkt till det fria från varje sovrum kan kravet på anordning för tidig upptäckt och varning i händelse av brand uppfyllas med sammankopplade brandvarnare utan att kompletteras med manuellt aktiverat utrymningslarm.

text: ATA 1

text: De sammankopplade brandvarnarna bör finnas i samtliga sovrum, i gemensamhetsutrymmen, och i närheten av kök.

text: Allmänna råd till avsnitt 5:544 BBR

text: Allmänt råd

text: Avskiljande konstruktioner runt sovrum i byggnader med högst två våningsplan i verksamhetsklass 4 kan utföras i lägst klass EI 30.

text: Allmänna råd till avsnitt 5:521 och 5:62 BBR

text: Allmänt råd

text: För tält, husvagnar och liknande byggnader i verksamhetsklass 4 avsedda för högst 6 personer kan ytskikt av lägst klass E användas för invändiga ytskikt av väggar och tak, samt som taktäckning. För tält, husvagnar och liknande byggnader i verksamhetsklass 4 avsedda för fler än 6 personer kan taktäckning utgöras av antingen av klass Broof(t2) eller samma brandtekniska klass som gäller för invändiga takytor.

text: Allmänna råd till avsnitt 5:61 BBR

text: Allmänt råd

text: Byggnader i verksamhetsklass 4 i högst två våningsplan kan placeras med ett avstånd av minst 5 meter mellan varandra, om ytterväggarna i båda byggnaderna är utförda i EI 30 eller den ena byggnadens vägg är utförd i EI 60. Glaspartier utan brandteknisk klass i motstående ytterväggar bör begränsas till högst 4 m per vägg. Tält, husvagnar och liknande byggnader i verksamhetsklass 4 får placeras på ett avstånd av minst 5 meter mellan varandra utan krav på avskiljande konstruktion.

text: Verksamhetsklass 3B

text: Allmänna råd till avsnitt 5:353 BBR

text: Allmänt råd

text: Om verksamheten inom en grupp av boenderum i verksamhetsklass 3B är försedd med boendesprinkler kan anordning för tidig upptäckt och varning i händelse av brand utgöras av sammankopplade brandvarnare. De sammankopplade brandvarnarna bör finnas i samtliga sovrum, i gemensamhetsutrymmen, samt i närheten av köket. Alternativt kan anordning för varning i händelse av brand utgöras av utrymningslarm som aktiveras av boendesprinklersystemet och brandvarnare. Brandvarnarna bör finnas i samma omfattning som anges ovan, men behöver inte vara sammankopplade.

text: Allmänna råd till avsnitt 5:543 BBR

text: Allmänt råd

text: En grupp av boenderum i verksamhetsklass 3B bör bestå av rum som sammanlagt är avsedda för högst 8 personer. Kök för personligt bruk bör förses med spisvakt om antalet boende överstiger 6 personer i en grupp av boenderum. Utformning av spisvakt kan verifieras genom SS-EN 50615:2015.

text: ATA 1

text: Verksamhetsklass 3A

text: Föreskrifter till avsnitt 5 BBR

text: Om brandskyddet är utformat motsvarande som för verksamhetsklass 3A får inga anpassningar och avsteg göras.

text: 3 kap. Skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljö

text: Rumshöjd

text: Allmänna råd till avsnitt 3:31 BBR

text: Allmänt råd

text: I sovrum för högst 6 personer bör rumshöjden inte vara lägre än 2,10 meter. I sovrum för fler än 6 personer bör rumshöjden inte vara lägre än 2,40 meter. I sovrum i tält, husvagnar och liknande byggnader kan dock lägre rumshöjd accepteras. I utrymmen för ett större antal personer, såsom större uppehållsutrymmen, bör rumshöjden inte vara lägre än 2,70 meter.

text: Tillgång till dagsljus

text: Föreskrifter och allmänna råd till avsnitt 6:322 BBR

text: Sovrum ska utformas och orienteras så att tillgång till direkt dagsljus är möjlig. Övriga rum där människor vistas mer än tillfälligt ska medge tillgång till direkt eller indirekt dagsljus om det är skäligt med hänsyn till byggnadens förutsättningar och rummens avsedda användning.

text: Allmänt råd

text: Exempel på rum som enligt föreskriftens andra stycke inte behöver ha tillgång till direkt dagsljus kan vara rum för samvaro och fritidsaktiviteter.

text: Allmänna råd till avsnitt 6:33 BBR

text: Allmänt råd

text: Fönster behöver inte ha utblick som ger möjlighet att följa dygnets och årstidernas variationer.

text: Luft

text: Föreskrifter till avsnitt 6:21 BBR

text: Anpassningar och avsteg får inte göras från kraven på luftkvalitet i avsnitt 6:21 BBR.

text: ATA 1

text: Termiskt klimat

text: Allmänt råd till avsnitt 6:42 BBR

text: Allmänt råd

text: Kravet på termisk komfort kan antas vara uppfyllt om byggnaden utformas så att lufttemperaturen under dygnet i vistelsezonen inte understiger 20 °C och inte långvarigt överstiger 26 °C, och om golvtemperaturen inte understiger 16 °C. Byggnadens klimatskal och uppvärmning bör utformas så att kallstrålning, varmstrålning och kallras begränsas. Alternativt kan vistelsezonen avgränsas så att effekten av kallstrålning, varmstrålning och kallras begränsas.

text: Föreskrifter och allmänna råd till avsnitt 6:43 BBR

text: Kravet på termisk komfort behöver inte uppfyllas med hjälp av byggnadens fasta värmeinstallationer om kravet kan uppnås på annat sätt.

text: Allmänt råd

text: I tält husvagnar och liknande byggnader kan fasta värmeinstallationer kompletteras eller ersättas med lös utrustning.

text: Fuktsäkerhet

text: Föreskrifter till avsnitt 6:5323 BBR

text: För utrymmen under fribärande bottenbjälklag får avsteg göras från kravet på inspekterbarhet i avsnitt 6:5323 BBR.

text: Vatten

text: Föreskrifter till avsnitt 6:622 BBR

text: Anpassningar och avsteg får inte göras från kraven på skydd mot mikrobiell tillväxt i avsnitt 6:622 BBR.

text: 4 kap. Säkerhet vid användning

text: Barnsäkerhet

text: Föreskrifter till avsnitt 8 BBR

text: I utrymmen där barn kan förväntas vistas får anpassningar och avsteg inte göras från kraven på barnsäkerhet i avsnitt 8 BBR.

text: Taksäkerhet

text: Föreskrifter och allmänna råd till avsnitt 8:24 BBR

text: Tillträdesanordningar till tak, fast säkerhetsutrustning för förflyttning på tak och skyddsanordningar mot fall från tak behöver inte installeras om dessa funktioner kan uppnås på annat sätt.

text: ATA 1

text: Allmänt råd

text: Exempel på alternativ utformning är användning av bygghiss eller annan lös utrustning.

text: 5 kap. Skydd mot buller

text: Föreskrifter och allmänna råd till 3 kap. 13 § PBF

text: I sovrum får anpassningar och avsteg inte göras från kraven på skydd mot buller i 3 kap. 13 § PBF. I övriga utrymmen får avsteg och anpassningar göras.

text: Allmänt råd

text: I sovrum bör värden för gästrum i hotell enligt ljudklass C i SS 25268:2007 uppnås. Alternativt kan värden för utrymme för sömn och vila i bostäder enligt avsnitt 7:21 BBR användas.

text: 6 kap. God form-, färg- och materialverkan

text: Allmänna råd till

text: 8 kap. 1 § 2

text: PBL

text: Allmänt råd

text: Anpassningar och avsteg kan normalt göras från kravet i

text: 8 kap. 1 § 2

text: PBL på god form-, färg- och materialverkan.

text: 7 kap. Tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga

text: Föreskrifter till avsnitt 3:113 BBR

text: Måtten för en manuell eller liten eldriven rullstol för inomhusanvändning (inomhusrullstol) får vara dimensionerande på entréplan och övriga plan som avses vara tillgängliga.

text: Föreskrifter till avsnitt 3:142 och 3:1421 BBR

text: För andra plan än entréplanet får anpassningar och avsteg göras från kraven på tillgängliga och användbara entré- och kommunikationsutrymmen i avsnitt 3:142 BBR och på fasta och jämna gångytor i entré- och kommunikationsutrymmen i avsnitt 3:1421 BBR.

text: Föreskrifter till avsnitt 3:1422–3:1424 BBR

text: Anpassningar och avsteg får inte göras från kraven på utformning av ramper i avsnitt 3:1422 BBR, kontraster och markeringar i avsnitt 3:1423 BBR och på belysning för orientering i byggnader i avsnitt 3:1424 BBR.

text: ATA 1

text: Föreskrifter till avsnitt 3:143 BBR

text: För andra plan än entréplanet får anpassningar och avsteg göras från kraven på tillgängliga och användbara dörrar och portar i avsnitt 3:143 BBR. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2016. På Boverkets vägnar JANNA VALIK Anders Johansson


title: Boverkets föreskrifter om stöd till utemiljöer av vissa bostadsområden;

text: Denna författning innehåller föreskrifter till förordning (

text: ) om stöd till utemiljöer i vissa bostadsområden.

text: Ansökan om stöd

text: Ansökan om stöd ska vara skriftlig och göras på blankett som Boverket har fastställt. Behörig företrädare för sökanden ska underteckna blanketten och lämna de uppgifter som anges. Till ansökan ska bifogas behörighetshandlingar. Till ansökan ska även bifogas skiss över de åtgärder som ska genomföras. Till ansökan ska i tillämpliga fall bifogas – handling som, om stöd lämnas till annan än fastighetsägare eller tomträttshavare, visar att fastighetsägare eller tomträttshavare har gett sitt tillstånd till att åtgärden genomförs.

text: Prövning av ett stödärende

text: Ansökningar om stöd prövas vid minst två tillfällen under innevarande år. Vid prövning av ansökningar får Boverket prioritera de ansökningar som bäst bedöms åstadkomma en sådan utemiljö som uppfyller syftet som anges i

text: 1 § förordning (2016:398)

text: Slutlig utbetalning

text: Den slutliga utbetalningen görs på begäran av stödmottagaren. Begäran om slutlig utbetalning ska vara skriftlig och göras på blankett som Boverket fastställt. Tillsammans med begäran om slutlig utbetalning ska inges sådan slutrapport som avses i

text: 13 § förordningen (2016:398)

text: om stöd till utemiljöer i vissa bostadsområden. Behörig företrädare för sökanden ska underteckna blanketten och lämna de uppgifter som anges.

text: UTE 1

text: Slutrapport

text: Slutrapporten ska göras på blankett som Boverket fastställt och innehålla 1. en redovisning av genomförd åtgärd och de resultat som uppnåtts, 2. en ekonomisk redovisning som visar den totala kostnaden för åtgärden och hur stödet har använts, 3. uppgift om annat stöd har sökts eller beviljats för samma åtgärd, 4. uppgift om nödvändiga tillstånd för att genomföra åtgärden har inhämtats och, 5. redogörelse för hur de som bor och verkar i området har varit delaktiga i åtgärden. Har sökanden en revisor ska den ekonomiska redovisningens tillförlitlighet vara intygad av revisorn.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2016.

text: På Boverkets vägnar

text: JANNA VALIK

text: Catharina Tillrooth


title: Boverkets föreskrifter om stöd för renovering och energieffektivisering i vissa bostadsområden;

text: ) om stöd för renovering och energieffektivisering i vissa bostadsområden.

text: Ansökan om stöd

text: Ansökan om stöd ska vara skriftlig och göras på blankett som Boverket har fastställt. Sökanden eller behörig företrädare för sökanden ska underteckna blanketten och lämna de uppgifter som anges i blanketten. Till ansökan ska bifogas följande handlingar 1. nödvändiga behörighetshandlingar, och 2. en vid tidpunkten för ansökan giltig energideklaration enligt lagen (

text: ) om energideklaration för byggnader.

text: Slutlig utbetalning av renoveringsstöd

text: Ansökan om slutlig utbetalning av renoveringsstödet ska vara skriftlig och göras på blankett som Boverket fastställt. Sökanden eller behörig företrädare för sökanden ska underteckna blanketten och lämna de uppgifter som anges. Till ansökan om slutlig utbetalning av renoveringsstöd ska bifogas 1. nödvändiga behörighetshandlingar, och 2. sådan renoveringsrapport som avses i 23 § förordningen.

text: Renoveringsrapport

text: Renoveringsrapporten ska göras på blankett som Boverket fastställt. Om åtgärden kräver slutbesked ska ett slutbesked enligt 10 kap. 34 § eller ett interimistiskt slutbesked enligt

text: 10 kap. 36 § plan- och bygglagen (2010:900)

text: bifogas.

text: REN 1

text: Utbetalning av energieffektiviseringsstöd

text: Ansökan om utbetalning av energieffektiviseringsstöd ska vara skriftlig och göras på blankett som Boverket fastställt. Sökanden eller behörig företrädare för sökanden ska underteckna blanketten och lämna de uppgifter som anges i blanketten. Till ansökan om utbetalning av energieffektiviseringsstöd ska bifogas följande handlingar 1. nödvändiga behörighetshandlingar, och 2. sådan energieffektiviseringsrapport som avses i 24 § förordningen.

text: Energieffektiviseringsrapport

text: Energieffektiviseringsrapporten ska göras på blankett som Boverket fastställt. Till energieffektiviseringsrapporten ska bifogas en energideklaration som upprättats efter renoveringen.

text: Fastställelse av stödbelopp och kontroll av överkompensation

text: Vid fastställelse av stödbelopp enligt 16 § förordningen ska länsstyrelsen kontrollera att renoveringsstödet enligt 11 § förordningen inte kommer att överstiga den hyresrabatt som ska genomföras enligt 12 § förordningen. Länsstyrelsen ska vidare kontrollera att energieffektiviseringsstödet enligt 14 och 15 §§ förordningen inte överstiger nettokostnaden för energieffektiviseringen. Överstiger energieffektiviseringsstödet nettokostnaden ska stödbeloppet räknas ner så att det motsvarar nettokostnaden.

text: Med kostnad avses den totala kostnaden för de åtgärder som bidrar till hela energieffektiviseringen i byggnaden. Med intäkt avses nuvärdet av hela den beräknade energibesparingen över 10 år beaktat en marknadsmässig avkastning på nationell nivå och marknadsmässiga energipriser för fjärrvärme och el på kommunnivå. Med nettokostnad avses skillnaden mellan kostnad enligt första stycket och intäkt enligt andra stycket. Boverket fastställer genom särskilt beslut en gång om året 1. marknadsmässig avkastning på nationell nivå, och 2. marknadsmässiga energipriser för fjärrvärme och el på kommunnivå.

text: REN 1

text: Anmälan om genomförd hyresrabatt

text: Anmälan enligt 25 § förordningen ska göras på blankett som Boverket fastställt. Denna författning träder i kraft den 1 oktober 2016. På Boverkets vägnar JANNA VALIK Catarina Tillrooth


title: Boverkets föreskrifter om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre personer;

text: Denna författning innehåller föreskrifter till förordningen (

text: ) om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre personer. Termer och begrepp som inte särskilt definieras i denna författning används i samma betydelse som i förordningen.

text: Projektets påbörjande

text: Med tidpunkten för påbörjande avses i fråga om nybyggnad den tidpunkt då gjutning av källargolv eller bottenplatta för källarlösa hus, källarmurar eller grundplattor under dessa påbörjas. Däremot räknas inte schaktning, sprängning, pålning, utfyllning, formsättning för plintar och grundplattor, gjutning av plintar o.d. som påbörjande i detta avseende. Med tidpunkten för påbörjande avses i fråga om ombyggnad den tidpunkt då rivnings- eller röjningsarbeten påbörjas. Byggnadsarbetena ska dock inte anses påbörjade, om endast mindre rivningsarbeten utförts för att undersöka byggnadens skick inför ombyggnaden. Med tidpunkten för påbörjande avses i fråga om anpassning av gemensamma utrymmen, som inte är ny- eller ombyggnad, den tidpunkt när de stödberättigande åtgärderna påbörjas.

text: Ansökan om stöd

text: Ansökan om stöd ska vara skriftlig och göras på blankett som Boverket har fastställt. Sökanden eller behörig företrädare för sökanden ska underteckna blanketten och lämna de uppgifter som anges. Till ansökan om stöd ska bifogas följande handlingar: 1. Nödvändiga behörighetshandlingar. 2. Uppgifter om byggnadens plan- och höjdläge, huvudmått, våningsantal och antalet lägenheter (situationsplan). 3. Skalenliga eller måttsatta ritningar över byggnadens planer och sektioner som visar byggnadens utformning samt avsedd användning av lokaler och gemensamhetsutrymmen, beräkningar och beskrivningar. 4. För bygglovspliktiga arbeten ett beslut om bygglov som fått laga kraft.

text: BÄL 1

text: Till ansökan om stöd till hyresbostäder för äldre personer på den ordinarie bostadsmarknaden ska dessutom bifogas en handling som visar att kravet på en lägsta åldersgräns om 65 år enligt 2 § 4 a och b förordningen är uppfyllt.

text: Om ett projekt avser flera etapper och sökanden begär att skilda beslut om stöd meddelas, får länsstyrelsen handlägga varje etapp som ett projekt. Ansökan om stöd ska då göras separat för varje projekt.

text: Vid fastställelse av stödbelopp enligt 12 § förordningen ska länsstyrelsen kontrollera att stödet enligt 11 § förordningen inte kommer att överstiga den totala produktionskostnaden för ny- eller ombyggnad eller anpassning av bostadslägenheter och gemensamma utrymmen. Överstiger stödet den totala produktionskostnaden ska stödbeloppet räknas ner så att det motsvarar den totala produktionskostnaden.

text: Ansökan om utbetalning

text: Ansökan om utbetalning ska vara skriftlig och göras på blankett som Boverket har fastställt. Sökanden eller behörig företrädare för sökanden ska underteckna blanketten och lämna de uppgifter som anges. Till ansökan om utbetalning ska bifogas följande handlingar: 1. Nödvändiga behörighetshandlingar. 2. Intyg om när byggnadsprojektet påbörjades. Om kontrollansvarig krävs enligt plan- och

text: bygglagen (2010:900)

text: ska intyget lämnas av certifierad kontrollansvarig. 3. Byggnadsnämndens slutbesked enligt

text: 10 kap. 34 § plan- och bygglagen

text: eller ett interimistiskt slutbesked enligt

text: 10 kap. 36 § samma lag

text: . 4. Om ett slutbesked inte behövs, ett intyg om när byggnadsprojektet färdigställdes och att det är utfört i enlighet med de förutsättningar som låg till grund för beslutet om stöd.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 15 november 2016. 2. Författningen tillämpas även på projekt som påbörjats tidigast den 1 januari 2016, om en ansökan om stöd för projektet har kommit in till länsstyrelsen senast den 1 maj 2017.

text: På Boverkets vägnar

text: JANNA VALIK

text: Ingrid Birgersson