fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets föreskrifter om upphävande av vissa av Skolverkets föreskrifter om nationella kursprov och obligatoriska ämnesprov

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Anna Sundborg

type: foreskrift


text: Rektorn ansvarar för att de instruktioner om provens genomförande och hantering som medföljer proven följs.

type: stycke

type: paragraf

text: 17 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)

text: Skolhuvudmannen ska senast den 15 juni 2012 skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter samt rapportera resultat. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas.

text: Ämnesprov i svenska, svenska som andraspråk och matematik i årskurs 3

type: rubrik

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 3 består av delprov. Samtliga delprov ska genomföras under perioden den 12 mars till och med den 18 maj 2012.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven i årskurs 3, dock längst till och med den 30 juni 2015.

text: Ämnesprov i engelska, svenska, svenska som andraspråk och matematik i årskurs 6

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 6 består av delprov. Dessa kan vara tidsbundna eller icke tidsbundna.

text: För genomförandet av ämnesprovens tidsbundna delar läsåret 2011/2012 gäller följande datum.

text: Ämne Vecka Datum

text: Svenska/ 6 onsdag 8 februari 2012 svenska som 10 februari 6 fredag andraspråk 2012

text: Matematik 12 tisdag 20 mars 2012 13 torsdag 29 mars 2012

text: Engelska 19 tisdag 8 maj 2012 19 torsdag 10 maj 2012

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta om senare datum för proven än vad som anges i 7 §.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven i årskurs 6, dock längst till och med den 30 juni 2015.

text: Ämnesprov i engelska, svenska, svenska som andraspråk och matematik samt biologi, fysik eller kemi i årskurs 9

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 9 består av delprov. Dessa kan vara tidsbundna eller icke tidsbundna.

text: Ämne Delprov Vecka Datum

text: Svenska/ A 6 tisdag 7 februari 2012 svenska som C 6 torsdag 9 februari 2012 andraspråk

text: Biologi/fysik/kemi A 11 onsdag 14 mars 2012 B 11–13 onsdag 14 mars– fredag 30 mars 2012

text: Engelska B 16 torsdag 19 april 2012 C 17 fredag 27 april 2012

text: Matematik B 18 onsdag 2 maj 2012 C 20 tisdag 15 maj 2012

text: Skolverket beslutar särskilt om tilldelning av ämnesproven i biologi, fysik och kemi. Skolan ska genomföra det ämnesprov som Skolverket tilldelar.

text: I biologi, fysik och kemi ska delprov A genomföras före delprov B.

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta om senare datum för proven än vad som anges i 11 §.

text: Skolverket återanvänder ämnesprovet i svenska och svenska som andraspråk, dock längst till och med den 30 juni 2012. Ämnesproven i engelska, biologi, fysik, kemi och matematik återanvänds längst till och med den 30 juni 2018. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 augusti 2011 och gäller till och med den 30 juni 2018. På Skolverkets vägnar HELÉN ÄNGMO Anna Sundborg

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesprov i årskurs 3, 6 och 9 i grundskolan läsåret 2011/2012

text: hantering som medföljer proven följs.

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 4 § offentlighets-

text: och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: med den 30 juni 2015.

text: tidsbundna eller icke tidsbundna.

text: gäller följande datum.

text: Ämne Vecka Datum

text: Svenska/ 6 onsdag 8 februari 2012 svenska som 6 fredag 10 februari 2012 andraspråk

text: Matematik 12 tisdag 20 mars 2012 13 fredag 29 mars 2012

text: proven än vad som anges i 7 §.

text: med den 30 juni 2015.

text: tidsbundna eller icke tidsbundna.

text: 2011/2012 gäller följande datum.

text: Ämne Delprov Vecka Datum

text: Biologi/fysik/kemi A 11 onsdag 14 mars 2012 B 11–13 onsdag 14 mars– fredag 30 april 2012

text: proven än vad som anges i 11 §.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Anna Sundborg


text: Rektorn ansvarar för att de instruktioner om provens genomförande och hantering som medföljer proven följs.

text: 17 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)

text: Skolhuvudmannen ska senast den 15 juni 2012 skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter samt rapportera resultat. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas.

text: Ämnesprov i svenska, svenska som andraspråk och matematik i årskurs 3

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 3 består av delprov. Samtliga delprov ska genomföras under perioden den 12 mars till och med den 18 maj 2012.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven i årskurs 3, dock längst till och med den 30 juni 2015.

text: Ämnesprov i engelska, svenska, svenska som andraspråk och matematik i årskurs 6

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 6 består av delprov. Dessa kan vara tidsbundna eller icke tidsbundna.

text: För genomförandet av ämnesprovens tidsbundna delar läsåret 2011/2012 gäller följande datum.

text: Ämne Vecka Datum

text: Svenska/ 6 onsdag 8 februari 2012 svenska som 10 februari 6 fredag andraspråk 2012

text: Matematik 12 tisdag 20 mars 2012 13 torsdag 29 mars 2012

text: Engelska 19 tisdag 8 maj 2012 19 torsdag 10 maj 2012

text: Skolverket återanvänder ämnesproven i årskurs 6, dock längst till och med den 30 juni 2015. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 augusti 2011 och gäller till och med den 30 juni 2015. På Skolverkets vägnar HELÉN ÄNGMO Anna Sundborg

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesprov i årskurs 3 och 6 i sameskolan läsåret 2011/2012

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 4 § offentlighetsoch

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Ämne Vecka Datum

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Anna Sundborg


text: Specialskolan ska i årskurs 4, 7 och 10 använda tillämpliga delar av de ämnesprov som används i årskurs 3, 6 och 9 i grundskolan.

text: Ämnesprov i svenska, svenska som andraspråk och matematik i årskurs 4

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 4 består av delprov. Samtliga delprov ska genomföras under perioden den 12 mars till och med den 18 maj 2012.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven i årskurs 4, dock längst till och med den 30 juni 2015.

text: Ämnesprov i engelska, svenska, svenska som andraspråk och matematik i årskurs 7

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 7 består av delprov. Dessa kan vara tidsbundna eller icke tidsbundna.

text: Ämne Vecka Datum

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta om senare datum för proven än vad som anges i 8 §.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven i årskurs 7, dock längst till och med den 30 juni 2015.

text: Ämnesprov i engelska, svenska, svenska som andraspråk och matematik samt biologi, fysik eller kemi i årskurs 10

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 10 består av delprov. Dessa kan vara tidsbundna eller icke tidsbundna.

text: Ämne Delprov Vecka Datum

text: Svenska/ A 6 tisdag 7 februari 2012 svenska som C 6 torsdag 9 februari 2012 andraspråk

text: Biologi/fysik/kemi A 11 onsdag 14 mars 2012 B 11–13 onsdag 14 mars– fredag 30 mars 2012

text: Engelska B 16 torsdag 19 april 2012 C 17 fredag 27 april 2012

text: Matematik B 18 onsdag 2 maj 2012 C 20 tisdag 15 maj 2012

text: Skolverket beslutar särskilt om tilldelning av ämnesproven i biologi, fysik och kemi. Skolan ska genomföra det ämnesprov som Skolverket till-delar.

text: I biologi, fysik och kemi ska delprov A genomföras före delprov B.

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta om senare datum för proven än vad som anges i 12 §.

text: Skolverket återanvänder ämnesprovet i svenska och svenska som andraspråk, dock längst till och med den 30 juni 2012. Ämnesproven i engelska, biologi, fysik, kemi och matematik återanvänds längst till och med den 30 juni 2018. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 augusti 2011 och gäller till och med den 30 juni 2018. På Skolverkets vägnar HELÉN ÄNGMO Anna Sundborg

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesprov i årskurs 4, 7 och 10 i specialskolan läsåret 2011/2012

text: Rektorn ansvarar för att de instruktioner om provens genomförande och

text: hantering som medföljer proven följs.

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 4 § offentlighets-

text: och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Skolhuvudmannen ska senast den 15 juni 2012 skicka in ett urval av

text: elevlösningar och lärarenkäter samt rapportera resultat. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas.

text: med den 30 juni 2015.

text: tidsbundna eller icke tidsbundna.

text: För genomförandet av ämnesprovens tidsbundna delar läsåret 2011/2012

text: gäller följande datum. 1

text: Ämne Vecka Datum

text: Svenska/ 6 onsdag 8 februari 2012 svenska som 6 fredag 10 februari 2012 andraspråk

text: proven än vad som anges i 8 §.

text: med den 30 juni 2015.

text: tidsbundna eller icke tidsbundna.

text: 2011/2012 gäller följande datum.

text: Ämne Delprov Vecka Datum

text: fysik och kemi. Skolan ska genomföra det ämnesprov som Skolverket tilldelar.

text: proven än vad som anges i 12 §.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Anna Sundborg


text: Ett nationellt kursprov består av delprov. Dessa kan vara tidsbundna eller icke tidsbundna.

text: För genomförande av de nationella kursprovens tidsbundna delar hösten 2011 och våren 2012 gäller följande datum. Kurs Delprov Vecka Första datum för genomförande Provtid i minuter Engelska A C 46 fredag 18 november 2011 80 Engelska A B 47 onsdag 23 november 2011 130 Engelska A C 18 torsdag 3 maj 2012 80 Engelska A B 20 onsdag 16 maj 2012 130

text: Engelska B C 47 fredag 25 november 2011 100 Engelska B B 48 onsdag 30 november 2011 130 Engelska B C 18 fredag 4 maj 2012 100 Engelska B B 19 onsdag 9 maj 2012 130

text: Matematik A 50 onsdag 14 december 2011 210 Matematik A 21 tisdag 22 maj 2012 210

text: Matematik B 49 fredag 9 december 2011 240 Matematik B 21 onsdag 23 maj 2012 240

text: Matematik C 50 tisdag 13 december 2011 240 Matematik C 21 fredag 25 maj 2012 240 Matematik D 49 tisdag 6 december 2011 240 Matematik D 21 torsdag 24 maj 2012 240

text: Svenska B/ svenska som 46 torsdag 17 november 2011 300 andraspråk B Svenska B/ svenska som 17 onsdag 25 april 2012 300 andraspråk B

text: Rektorn ansvarar för att de instruktioner om provens genomförande och hantering som medföljer proven följs.

text: Skolhuvudmannen ska skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter samt rapportera resultat. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas. Uppgifterna som avser hösten ska lämnas senast den 20 januari 2012 och uppgifterna som avser våren senast den 15 juni 2012.

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i

text: 17 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)

text: Skolverket återanvänder kursproven enligt vad som anges nedan, om inte annat framgår av respektive prov eller delprov.

text: Ämne Datum

text: Svenska/ svenska som resp. 30 juni andraspråk 31 januari 2012 2012

text: resp. 30 juni Engelska 31 december 2017 2018

text: resp. 30 juni Matematik 31 december 2017 2018 ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 augusti 2011 och gäller till och med den 30 juni 2018. På Skolverkets vägnar HELÉN ÄNGMO Anna Sundborg

title: Skolverkets föreskrifter om nationella kursprov i kommunal vuxenutbildning hösten 2011 och våren 2012

text: eller icke tidsbundna.

text: För genomförande av de nationella kursprovens tidsbundna delar hös-

text: Kurs Delprov Vecka Första datum för Provtid i genomförande minuter

text: Engelska A C 46 fredag 18 november 2011 80 Engelska A B 47 onsdag 23 november 2011 30 Engelska A C 18 torsdag 3 maj 2012 80 Engelska A B 20 onsdag 16 maj 2012 130

text: hantering som medföljer proven följs.

text: Skolhuvudmannen ska skicka in ett urval av elevlösningar och lärar-

text: och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Ämne Datum

text: Svenska/ svenska som andraspråk 31 januari 2012 resp. 30 juni 2012

text: Engelska 31 december 2017 resp. 30 juni 2018

text: Matematik 31 december 2017 resp. 30 juni 2018

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Anna Sundborg


identifier: SKOLFS 2014:2

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om ansökningsförfarandet när det gäller ansökan om 1. legitimation för lärare och förskollärare, samt 2. komplettering av en sådan legitimation med ytterligare behörighet.

text: Allmänna bestämmelser om ansökan

text: En ansökan om legitimation för lärare och förskollärare samt komplettering av legitimation med ytterligare behörighet får ges in elektroniskt i enlighet med 3 § eller skriftligen på blankett som tillhandahålls av Skolverket. Ansökan ska innehålla en försäkran på heder och samvete om att uppgifterna i ansökan och därtill bifogade handlingar är sanna. En skriftlig ansökan ska vara egenhändigt undertecknad av sökanden.

text: En ansökan får ges in elektroniskt endast genom den elektroniska tjänst som anges på Skolverkets webbplats och endast i ett sådant format och med sådana rutiner att Skolverket kan ta emot, läsa och bevara handlingen.

text: De handlingar som ska bifogas ansökan ska vara kopior av originalhandlingen. Om en ansökan ges in elektroniskt får alla handlingar bifogas ansökan som elektroniska kopior. Skolverket kan vid behov kräva alla handlingar i original.

text: Ansökan om legitimation för lärare och förskollärare

text: Gemensamma bestämmelser om vad som ska bifogas en ansökan

text: I ansökan ska sökande ange vilka ämnen hon eller han önskar bli behörig att undervisa i, om det rör sig om yrkesämnen eller sådana ämnen som regleras i

text: 2 kap. 22 § förordningen (2011:326)

text: om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare (s.k. vissa ämnen i gymnasieskolan).

text: Till en ansökan om legitimation för lärare och förskollärare ska sökanden bifoga 1. ett komplett examensbevis, utbildningsbevis eller motsvarande över sådan avslutad behörighetsgrundande utbildning som avses i 2 kap. eller i övergångsbestämmelserna till förordningen (

text: ) om behörighet och legitimation av lärare och förskollärare, 2. ett studieintyg utfärdat av det lärosäte där utbildningen har genomförts som visar samma uppgifter som det dokument som avses i 1,

text: 3. ett behörighetsbevis som har utfärdats av Högskoleverket över utländsk lärar- eller förskollärarutbildning, eller 4. en behörighetsförklaring enligt

text: skolförordningen (1971:235)

text: 12 §§

text: (har upphävts genom

text: SKOLFS 2014:41

text: Lärare som har en examen som ger behörighet att bedriva undervisning och har kompletterat behörigheten med yrkeskunskaper som är relevanta för ett yrkesämne

text: Utöver vad som följer av 6 § ska bifogas de handlingar som sökande åberopar för att styrka att hon eller han har yrkeskunskaper som är relevanta för ett yrkesämne.

text: Lärare som ansöker om behörighet i ämnen som regleras i

text: 2 kap. 22 § förordningen (2011:326)

text: om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare (vissa ämnen)

text: Utöver vad som följer av 6 § ska bifogas de handlingar som sökande åberopar till stöd för att hon eller han har relevant kompetens för ett visst ämne.

text: Lärare och förskollärare som har en utländsk examen, men inget behörighetsbevis från Universitets- och högskolerådet

text: Bestämmelserna i 16–22 §§ gäller lärare och förskollärare som har en utländsk examen men inget behörighetsbevis från Universitets- och högskolerådet.

text: Examensbevis

text: Med examensbevis enligt 5 § 1 jämställs i dessa föreskrifter 1. ett utbildnings- eller behörighetsbevis över behörighetsgivande utbildning som följer av – EU-rätten, – avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), eller – avtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiz, å andra sidan, om fri rörlighet för personer, och 2. bevis över annan utländsk lärar- eller förskollärarutbildning än sådan som avses i 1.

text: Översättning

text: De handlingar som sökanden ska bifoga sin ansökan ska vara på originalspråket och översatta till svenska eller engelska. En översättning till svenska ska vara gjord av en auktoriserad translator om det finns en sådan. En översättning till svenska i annat fall och en översättning till engelska ska vara gjord på ett yrkesmässigt sätt. Översättning av en bifogad handling krävs inte om handlingen är skriven på danska, finska, färöiska, isländska, meänkieli, norska eller samiska.

text: Ämnesförteckning

text: En sökande ska bifoga en ämnesförteckning som är utfärdad av det lärosäte där utbildningen har genomförts. Av ämnesförteckningen ska det framgå 1. vilka ämnen som ingår i sökandens examen, 2. betyg som den sökande har i varje ämne, 3. omfattningen av varje ämne, 4. om sökanden har genomfört ett examensarbete, och 5. om sökanden har genomfört handledd pedagogisk praktik och i vilken omfattning. En sådan ämnesförteckning behöver inte bifogas om uppgifterna framgår av examensbeviset.

text: Officiellt intyg om lärarbehörighet

text: Om det inte framgår av examensbeviset vilken lärarbehörighet sökanden har ska sökanden bifoga ett intyg om lärarbehörighet utfärdat av den behöriga myndigheten i utbildningslandet. Av intyget ska det framgå i vilka undervisningsämnen och på vilken nivå inom utbildningslandets skolsystem som utbildningen ger lärarbehörighet. Bestämmelserna i första stycket gäller sökande med utbildning från ett annat land inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och från Schweiz. För sökande med utbildning från övriga länder kan Skolverket i vissa fall kräva att sökanden ska bifoga ett liknande intyg.

text: Intyg över kunskaper i svenska

text: En sökande som har ett annat modersmål än svenska, danska, färöiska, isländska eller norska ska bifoga ett intyg som visar 1. godkänt resultat i undervisning i svenska för utomnordiska studenter anordnat av universitet eller högskola i Sverige, 2. godkänt resultat på särskilt test i svenska för universitets- och högskolestudier (TISUS) eller på prov i svenska som avslutar den undervisning som avses i punkt 1, eller 3. godkända kunskaper i svenska motsvarande kursen Svenska 3 eller Svenska som andraspråk 3 i förordningen (

text: SKOLFS 2010:261

text: ) om ämnesplaner för de gymnasiegemensamma ämnena.

text: Personbevis eller liknande

text: En sökande som är svensk medborgare eller har ett uppehållstillstånd i Sverige ska bifoga ett personbevis från Skatteverket om sökande har bytt namn efter det att de handlingar som sökande åberopar utfärdades. Uppgifter om eventuellt namnbyte ska framgå av personbeviset. En sökande som är medborgare i ett annat land inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i Schweiz ska bifoga bestyrkta kopior av sitt pass eller födelsebevis. En sökande som är medborgare i tredje land ska intyga sin identitet på lämpligt sätt. Om sökanden har bytt namn efter det att de åberopade handlingarna utfärdades ska detta intygas på lämpligt sätt.

text: Intyg över tjänstgöring

text: Om sökanden vill åberopa yrkeserfarenhet vid ansökan om legitimation ska intyg över tjänstgöringen bifogas. Ett intyg från en svensk arbetsgivare ska vara utfärdat av skolans rektor, förskolechef eller motsvarande och innehålla ett omdöme om sökandens arbete. Av intyget ska också framgå omfattningen av tjänstgöringen samt i vilka skolformer och i förekommande fall årskurser och ämnen som sökanden har undervisat.

text: Titel och utfärdande institution

text: En sökande som önskar att det på legitimationen ska framgå hans eller hennes titel, och i förekommande fall förkortningen av den, samt namn och plats för den institution som utfärdat titeln ska ange detta i ansökan.

text: (har upphävts genom

text: SKOLFS 2014:41

text: Ansökan om komplettering av legitimation med ytterligare behörighet

text: Vid ansökan om komplettering av legitimation med ytterligare behörighet ska den sökande ange de skolformer eller fritidshemmet, samt i förekommande fall de årskurser och ämnen som hon eller han önskar bli behörig att undervisa i.

text: Vad som ska bifogas ansökan som grundas på fullgjorda högskolestudier

text: Till en ansökan om komplettering av legitimation med ytterligare behörighet som grundas på att den sökande har fullgjort högskolestudier, ska sökanden bifoga intyg som visar att sökanden har fullgjort de aktuella studierna med godkänt resultat.

text: En ansökan som grundas på yrkeskunskaper som är relevanta för ett yrkesämne

text: Till en ansökan om komplettering av legitimation med ytterligare behörighet som grundas på att den sökande har yrkeskunskaper som är relevanta för ett yrkesämne ska den sökande bifoga handlingar som styrker de åberopade yrkeskunskaperna.

text: En ansökan som grundas på relevant kompetens för sådana ämnen som regleras i 2 kap.

text: 22 § förordningen (2011:326)

text: Till en ansökan om komplettering av legitimation med ytterligare behörighet som grundas på att den sökande har relevant kompetens för att undervisa i vissa ämnen i gymnasieskolan ska den sökande bifoga handlingar som styrker den åberopade kompetensen för ett visst ämne.

text: Vad som ska bifogas ansökan som grundas på sådan lång erfarenhet av undervisning i skolväsendet som avses i punkt 9 i övergångsbestämmelserna till förordningen (

text: ) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare

text: Bestämmelser om yttrande eller intyg över lärarens eller förskollärarens undervisning och över hans eller hennes lämplighet att bedriva sådan undervisning finns i punkt 10 i övergångsbestämmelserna till förordningen (

text: ) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare.

text: Lärare som genom en behörighetsförklaring enligt

text: skolförordningen (1971:235)

text: har förklarats behörig för ett visst slag av anställning

text: Till en ansökan om komplettering av legitimation med ytterligare behörighet som grundas på en behörighetsförklaring enligt

text: skolförordningen (1971:235)

text: ska sökanden bifoga beslutet om behörighetsförklaring.

text: Övrigt

text: Om det finns särskilda skäl kan Skolverket medge undantag från kraven i dessa föreskrifter.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 augusti 2011.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Emma Östling

title: Skolverkets föreskrifter om ansökan om legitimation för lärare och förskollärare

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om ansökningsförfarandet

text: när det gäller ansökan om 1. legitimation för lärare och förskollärare, 2. komplettering av en sådan legitimation med ytterligare behörighet, och 3. utnämning till lektor inom skolväsendet.

text: Allmänna bestämmelser om ansökan

text: Ansökan om legitimation för lärare och förskollärare, komplettering av

text: legitimation och utnämning till lektor får ges in elektroniskt i enlighet med 3 § eller skriftligen på blankett som tillhandahålls av Skolverket. Ansökan ska vara egenhändigt undertecknad av sökanden eller av denne förses med en elektronisk underskrift som uppfyller kraven i 3 §. Ansökan ska också innehålla en försäkran på heder och samvete om att uppgifterna i ansökan och därtill bifogade handlingar är sanna.

text: som anges på Skolverkets webbplats och endast i ett sådant format och med sådana rutiner att Skolverket kan ta emot, läsa och bevara handlingen. En elektronisk ansökan enligt första stycket ska ha försetts med en elektronisk underskrift som stödjer sig på en e-legitimation som ställts ut av en sådan utfärdare som Skolverket anvisar.

text: De handlingar som ska bifogas ansökan ska vara bestyrkta kopior av

text: originalhandlingen. Om ansökan ges in elektroniskt får alla handlingar bifogas ansökan som elektroniska kopior. En sådan elektronisk kopia ska ha försetts med ett elektroniskt undertecknat intygande om att kopian överensstämmer med origi-

text: nalet. Intygandet ska ha undertecknats med en e-legitimation som uppfyller kraven i 3 §. Skolverket kan vid behov kräva alla handlingar i original.

text: Till en ansökan om legitimation för lärare och förskollärare ska sökan-

text: den bifoga 1. ett examensbevis, utbildningsbevis eller motsvarande över avslutad lärar- eller förskollärarutbildning, 2. ett studieintyg utfärdat av det lärosäte där utbildningen har genomförts som visar samma uppgifter som det dokument som avses i 1, eller 3. ett behörighetsbevis utfärdat av Högskoleverket.

text: Till en ansökan som görs i pappersform ska sökanden bifoga ett per-

text: sonbevis.

text: Personbevis ska också i vissa fall bifogas en ansökan enligt 16 §.

text: Personbeviset ska inte vara äldre än 3 månader.

text: Lärare och förskollärare som före den 1 juli 2011 har avlagt en behörighetsgivande examen eller har fått ett behörighetsbevis av Högskoleverket

text: Bestämmelser om yttrande eller intyg om tjänstgöring som ska bifogas ansökan finns i

text: 33 § lagen (2010:801)

text: om införande av

text: skollagen (2010:800)

text: Lärare och förskollärare som har avlagt en behörighetsgivande examen mellan den 1 juli 2011 och 30 juni 2018 och har arbetat som lärare eller förskollärare sammanlagt minst ett läsår eller motsvarande före den

text: 31 mars 2012

text: Bestämmelser om yttrande eller intyg om tjänstgöring som ska bifogas

text: ansökan finns i sjunde punkten i övergångsbestämmelserna till förordningen (

text: ) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare och utnämning till lektor.

text: Lärare och förskollärare som den 1 juli 2011 eller senare har avlagt en behörighetsgivande examen

text: Bestämmelser om yttrande om lämplighet att undervisa som ska bifogas ansökan finns i

text: 4 kap. 5 § förordningen (2011:326)

text: om behörighet och legiti-

text: mation för lärare och förskollärare och utnämning till lektor.

text: Lärare och förskollärare som har en utländsk examen, men inget behörighetsbevis från Högskoleverket

text: Bestämmelserna i 11–17 §§ gäller lärare och förskollärare som har en

text: utländsk examen men inget behörighetsbevis från Högskoleverket.

text: Examensbevis

text: Med examensbevis enligt 5 § 1 jämställs i dessa föreskrifter 1. ett utbildnings- eller behörighetsbevis över behörighetsgivande utbild-

text: ning som följer av

text: och Schweiz, å andra sidan, om fri rörlighet för personer, och

text: som avses i 1.

text: Översättning

text: De handlingar som sökanden ska bifoga sin ansökan ska vara på ori-

text: Ämnesförteckning

text: En sökande ska bifoga en ämnesförteckning som är utfärdat av det

text: Officiellt intyg om lärarbehörighet

text: Om det inte framgår av examensbeviset vilken lärarbehörighet sökan-

text: Intyg över kunskaper i svenska

text: En sökande som har ett annat modersmål än svenska, danska, färöiska,

text: isländska eller norska ska bifoga ett intyg som visar

text: 1. godkänt resultat i undervisning i svenska för utomnordiska studenter

text: anordnat av universitet eller högskola i Sverige,

text: 2. godkänt resultat på särskilt test i svenska för universitets- och högskole-

text: 3. godkända kunskaper i svenska motsvarande kursen Svenska 3 eller

text: Svenska som andraspråk 3 i förordningen (

text: SKOLFS 2010:261

text: Personbevis eller liknande

text: En sökande som är svensk medborgare eller har ett uppehållstillstånd i

text: Sverige ska bifoga ett personbevis från Skatteverket. Uppgifter om eventuellt namnbyte ska framgå av personbeviset. En sökande som är medborgare i ett annat land inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i Schweiz ska bifoga bestyrkta kopior av sitt pass eller födelsebevis. Om sökanden har bytt namn ska detta intygas på lämpligt sätt. En sökande som ansökt om uppehållstillstånd i Sverige ska bifoga en bestyrkt kopia av ansökan om uppehållstillstånd.

text: Intyg över tjänstgöring

text: Om sökanden vill åberopa yrkeserfarenhet vid ansökan om legitima-

text: Ansökan om komplettering av legitimation

text: Vad som ska bifogas ansökan

text: Till en ansökan om komplettering av legitimation med ytterligare

text: behörighet ska sökanden bifoga kursintyg eller motsvarande som visar att sökanden har avslutat den aktuella kursen eller de aktuella kurserna med godkänt resultat.

text: Ansökan om utnämning till lektor

text: Vad som ska bifogas ansökan

text: Bestämmelser om yttrande över pedagogisk skicklighet som ska

text: bifogas ansökan om utnämning till lektor finns i

text: 4 kap. 11 § förordningen (2011:326)

text: om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare och 4 utnämning till lektor.

text: Till en sådan ansökan ska en sökande som är lärare dessutom bifoga ett intyg som visar att läraren har avlagt minst licentiatexamen inom ett ämne som helt eller i huvudsak motsvarar ett undervisningsämne eller som avser ämnesdidaktik eller har avlagt motsvarande utländsk examen. En sökande som är förskollärare ska bifoga ett intyg som visar att förskolläraren har avlagt minst licentiatexamen inom ett område som omfattas av förskolans uppdrag eller har avlagt motsvarande utländsk examen.

text: Övrigt

text: Om det finns särskilda skäl kan Skolverket medge undantag från kra-

text: ven i dessa föreskrifter.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Emma Östling


identifier: SKOLFS 2014:3

text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: Villkor för legitimation och behörighet i andra författningar

text: Bestämmelser om villkor för legitimation och behörighet för lärare och förskollärare finns i

text: 2 kap. 16 § skollagen (2010:800)

text: , i föreskrifter som meddelats med stöd av

text: 2 kap. 16 b § skollagen

text: samt i förordningen (

text: ) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare.

text: Föreskrifternas tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter innehåller närmare bestämmelser om villkoren för behörighet för lärare eller förskollärare som har 1. ett sådant utbildnings-, examens- eller behörighetsbevis över behörighetsgivande utbildning som följer av – EU-rätten, – avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), eller – avtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiz, å andra sidan, om fri rörlighet för personer, eller 2. bevis över annan utländsk lärar- eller förskollärarutbildning än sådan som avses i 1. Föreskrifterna i 11 § och 2–4 kap. är en del i genomförandet av

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005

text: om erkännande av yrkeskvalifikationer , senast ändrat genom

text: rådets direktiv 2013/25/EU av den 13 maj 2013

text: och ska tillämpas på sökande som avses i första stycket 1. Även föreskrifterna i 2 a och 6 kap. ska tillämpas på sökande som avses i första stycket 1. Föreskrifterna i 11 § samt 2 a, 3, 5 och 6 kap. ska tillämpas på sökande som avses i första stycket 2.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter ska vissa begrepp ha den betydelse som anges i 4–10 §§.

text: Med EES-land avses medlemsstater i Europeiska unionen samt Island, Liechtenstein och Norge. Vad som sägs om EES-land ska även gälla Schweiz.

text: Med tredje land avses andra länder än de som anges i 4 §.

text: Med reglerat yrke avses en eller flera former av yrkesverksamheter för vilka det genom lagar eller andra författningar, direkt eller indirekt, krävs bestämda yrkeskvalifikationer för tillträde till eller utövande av verksamheten eller någon form av denna. Användandet av en yrkestitel som genom bestämmelser i lagar och andra författningar enbart får användas av den som innehar en viss yrkeskvalifikation ska utgöra en form av utövande.

text: Med yrkeskvalifikationer avses

text: Med bevis på formella kvalifikationer avses examens-, utbildnings- eller annat behörighetsbevis för en yrkesutbildning som huvudsakligen har fullföljts i ett EES-land och som har utfärdats av en myndighet i ett EES-land som har utsetts i enlighet med landets lagar eller andra författningar.

text: Med reglerad lärar- eller förskollärarutbildning avses all utbildning som har utformats särskilt för utövandet av lärar- eller förskolläraryrket och som omfattar utbildning som vid behov kompletteras med yrkesutbildning, provtjänstgöring eller yrkesutövning. Utformningen av och nivån på yrkesutbildningen, provtjänstgöringen och yrkesutövningen ska vara fastställd i det berörda EES-landets lagar eller andra författningar eller övervakas eller godkännas av den för ändamålet utsedda myndigheten.

text: Med yrkeserfarenhet avses det faktiska och lagliga utövandet av lärar- eller förskolläraryrket i utlandet eller i Sverige.

text: Godkända kunskaper i svenska

text: De kunskaper i svenska som behövs för att bli behörig legitimerad lärare eller förskollärare kan ha förvärvats genom att sökanden 1. har gått igenom en av universitet eller högskola i Sverige anordnad undervisning i svenska för utomnordiska studenter med godkänt resultat, 2. visar godkänt resultat på särskilt test i svenska för universitets- och högskolestudier (TISUS) eller på prov i svenska som avslutar den undervisning som avses i 1, 3. har gått igenom en prövning med godkänt resultat i någon av kurserna Svenska 3 eller Svenska som andraspråk 3 i förordningen (

text: SKOLFS 2010:261

text: ) om ämnesplaner för de gymnasiegemensamma ämnena, eller 4. har gått igenom en prövning med godkänt resultat i någon av kurserna Svenska B i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2000:2

text: ) om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet svenska i gymnasieskolan och inom gymnasial vuxenutbildning eller Svenska som andraspråk B i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2000:3

text: ) om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet svenska som andraspråk i gymnasieskolan och inom gymnasial vuxenutbildning, eller 5. visar motsvarande kunskaper på annat sätt. En sökande som före den 1 juli 2013 har gått igenom en prövning med godkänt resultat i någon av kurserna svenska 2 eller svenska som andraspråk 2 i förordningen om ämnesplaner för de gymnasiegemensamma ämnena ska anses uppfylla kravet i första stycket 3.

type: kapitel

text: 2 kap. Behörighet för lärare och förskollärare enligt direktiv

text: – sökande med utbildning från EU, EES eller Schweiz

text: Vilken behörighet som en ansökan avser

text: Vid en ansökan om legitimation för lärare eller förskollärare ska det lärar- eller förskolläraryrke som den sökande vill utöva i Sverige anses vara detsamma som det yrke han eller hon är behörig för i ett annat EES-land, om verksamheterna är jämförbara.

text: Titel

text: Om den sökande önskar det anger Skolverket i legitimationen titeln, och i förekommande fall förkortningen av den, samt namn och plats för den institution som utfärdat titeln.

text: Kvalifikationsnivåer

text: I 4–8 §§ delas yrkeskvalifikationer in i de kvalifikationsnivåer som behövs för tillämpningen av 11–15 §§.

text: Med yrkeskvalifikationer på kvalifikationsnivå A avses ett kompetensbevis som har utfärdats av en behörig myndighet i ett EES-land i enlighet med det landets lagar eller andra författningar utifrån 1. en utbildning som inte utgör en del av ett utbildnings- eller examensbevis enligt 5–8 §§, 2. ett särskilt prov som inte föregås av någon utbildning, 3. att den sökande utövat lärar- eller förskolläraryrket i ett EES-land på heltid under tre år i följd eller på deltid under motsvarande tid under de senaste tio åren, eller 4. en allmän utbildning på grundskole- eller gymnasienivå som visar att innehavaren har allmänna kunskaper.

text: Med yrkeskvalifikationer på kvalifikationsnivå C avses 1. ett examensbevis över en avslutad annan eftergymnasial lärar- eller förskollärarutbildning än sådana eftergymnasiala lärar- eller förskollärarutbildningar som avses i 7 och 8 §§ på minst ett år eller på deltid under motsvarande tid samt den yrkesutbildning som eventuellt krävs utöver denna utbildning, eller 2. ett examensbevis över sådan avslutad utbildning som anges i bilaga II till

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG

text: , om utbildningen motsvarar den utbildningsnivå som avses i 1 och ger en jämförbar nivå av yrkesskicklighet och förbereder den studerande för jämförbart ansvar och verksamhet. Den lärar- eller förskollärarutbildning som avses i första stycket 1 ska normalt ha som tillträdeskrav en avslutad gymnasial utbildning med den inriktning som krävs för behörighet till universitet eller annat lärosäte.

text: Med yrkeskvalifikationer på kvalifikationsnivå D avses ett examensbevis över en avslutad lärar- eller förskollärarutbildning på eftergymnasial nivå på minst tre år och högst fyra år eller på deltid under motsvarande tid samt den yrkesutbildning som eventuellt krävs utöver denna utbildning. Examen ska ha avlagts vid ett universitet eller en högskola eller motsvarande.

text: Med yrkeskvalifikationer på kvalifikationsnivå E avses ett bevis över att innehavaren har avlagt en lärar- eller förskollärarexamen från en eftergymnasial utbildning på minst fyra år eller på deltid under motsvarande tid samt vid behov den yrkesutbildning som eventuellt krävs utöver denna utbildning. Examen ska ha avlagts vid ett universitet eller en högskola eller motsvarande.

text: Jämställda utbildningar

text: Bevis på formella kvalifikationer som har utfärdats av en behörig myndighet i ett EESland ska jämställas med bevis på formella kvalifikationer över sådana utbildningar som avses i 4–8 §§ (inklusive kvalifikationsnivån), om beviset gäller en avslutad utbildning

text: Enligt samma villkor som anges i 9 § ska yrkeskvalifikationer som ger innehavaren förvärvade rättigheter jämställas med ett sådant bevis på formella kvalifikationer, även om kvalifikationerna inte uppfyller de krav som har fastställts i det ursprungliga EES-landets lagar eller andra författningar för tillträde till eller utövande av lärar- eller förskolläraryrket. Det gäller särskilt om det ursprungliga EES-landet har höjt de krav på utbildning som är en förutsättning för tillträde till och utövande av lärar- eller förskolläraryrket och om en sökande, som har gått igenom tidigare utbildning som inte uppfyller de nya kraven, tilldelas förvärvade rättigheter med stöd av lagar eller andra författningar. I ett sådant fall ska den tidigare utbildningen, vid tillämpningen av 11–15 §§, anses motsvara kvalifikationsnivån på den nya utbildningen.

text: Förutsättningar för att bli behörig

text: En sökande ska bedömas som behörig om han eller hon innehar det kompetensbevis eller bevis på formella kvalifikationer som krävs av ett annat EES-land för att få tillträde till eller utöva lärar- eller förskolläraryrket i det landet. Kompetensbeviset eller beviset på formella kvalifikationer ska ha utfärdats av en behörig myndighet i ett EES-land enligt det landets lagar eller andra författningar och intyga att innehavarens yrkeskvalifikationer minst motsvarar den kvalifikationsnivå som ligger närmast före den kvalifikationsnivå som Sverige kräver för olika lärar- eller förskolläraryrken.

text: En sökande ska också bedömas som behörig om han eller hon har utövat lärar- eller förskolläraryrket på heltid under minst två år under de senaste tio åren i ett EES-land där lärar- eller förskolläraryrket inte är ett reglerat yrke och har ett eller flera kompetensbevis eller bevis på formella kvalifikationer som 1. visar att innehavarens yrkeskvalifikationer minst motsvarar den kvalifikationsnivå som ligger närmast före den kvalifikationsnivå som Sverige kräver för olika lärar- eller förskolläraryrken, 2. visar att innehavaren har förberetts för att utöva lärar- eller förskolläraryrket, och 3. har utfärdats av en behörig myndighet i ett EES-land.

text: För de skolformer och årskurser som enligt förordningen (

text: ) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare kräver en behörighetsgivande examen om minst 240 högskolepoäng eller motsvarande krävs att en sökande har bevis på formella kvalifikationer på kvalifikationsnivå C. I sådana fall krävs inte att den behöriga myndigheten i sökandens utbildningsland har intygat att sökandens yrkeskvalifikationer motsvarar den kvalifikationsnivån.

text: Kravet i 12 § på två års yrkeserfarenhet får inte ställas när det eller de bevis på formella kvalifikationer som sökanden har gäller som bevis på en reglerad lärar- eller förskollärarutbildning på de kvalifikationsnivåer som anges i 5–8 §§.

text: Som bevis på formella kvalifikationer ska också betraktas varje bevis på formella kvalifikationer som har utfärdats i ett tredje land, om innehavaren har tre års yrkeserfarenhet inom lärar- eller förskolläraryrket i ett EES-land och det EES-landet har intygat att beviset på formella kvalifikationer har erkänts där.

text: Ytterligare villkor för att bli behörig

text: 1. omfattningen av den utbildning som åberopas som stöd för ansökan om legitimation är minst ett år kortare än den som krävs i Sverige, 2. innehållet i den sökandes utbildning väsentligt avviker från innehållet i den utbildning som krävs i Sverige, eller 3. det i Sverige för lärar- eller förskolläraryrket krävs en eller flera reglerade yrkesaktiviteter som inte ingår i lärar- eller förskolläraryrket i det EES-land där den sökandes kompetensbevis eller bevis på formella kvalifikationer har utfärdats. Den skillnad mellan lärar- eller förskolläraryrken som avses i första stycket 3 ska motsvaras av en särskild utbildning som krävs i Sverige och som väsentligt avviker från den utbildning som omfattas av den sökandes kompetensbevis eller bevis på formella kvalifikationer. Sökanden ska kunna välja mellan anpassningsperiod och lämplighetsprov. Närmare regler om anpassningsperiod finns i 3 kap. och om lämplighetsprov i 4 kap.

text: Väsentliga avvikelser i den sökandes utbildning enligt 16 § första stycket 2 och andra stycket, ska avse kunskapsområden som är av stor betydelse för utövandet av lärar- eller förskolläraryrket. Den sökandes utbildning ska väsentligt avvika från den utbildning som krävs i Sverige när det gäller längd eller innehåll.

text: Innan krav ställs på anpassningsperiod eller lämplighetsprov ska Skolverket kontrollera om de kunskaper och färdigheter som den sökande har tillägnat sig genom yrkesverksamhet, i ett EES-land eller i tredje land, är sådana att de helt eller delvis täcker den väsentliga avvikelse som avses i 17 §.

text: (upphävd genom

text: SKOLFS 2014:3

text: 2 a kap. Nationella krav

text: Av bilaga 1 framgår de kunskapsområden som är av stor betydelse för utövandet av lärar- eller förskolläraryrket (de nationella kraven) som avses i 2 kap. 17 §. Utöver vad som i övrigt följer av dessa föreskrifter måste den sökande uppfylla kraven i bilagan.

ordinal: 2 a

text: 3 kap. Anpassningsperiod

text: Med anpassningsperiod avses utövande av lärar- eller förskolläraryrket vid svensk skolenhet eller förskoleenhet under en legitimerad lärares eller förskollärares handledning, i vissa fall åtföljt av kompletterande utbildning vid svenskt universitet eller svensk högskola. Den sammanlagda anpassningsperiod som kan krävas får aldrig vara längre än tre år.

text: Sökanden ska kunna intyga att han eller hon med godkänt resultat har fullgjort det som Skolverket har anvisat. Anvisad yrkesutövning ska intygas med ett skriftligt omdöme som är utfärdat vid den skolenhet eller förskolenhet där yrkesutövningen med handledning har fullgjorts. Att anvisad utbildning fullgjorts med godkänt resultat ska intygas med betyg från universitetet eller högskolan. När den sökande styrkt att anpassningsperioden genomförts enligt Skolverkets anvisningar, ska den sökande bedömas som behörig.

text: 4 kap. Lämplighetsprov

text: Med lämplighetsprov avses ett prov som endast gäller den sökandes yrkeskunnighet och som anordnas av Skolverket för att bedöma den sökandes förmåga att utöva lärar- eller förskolläraryrket i Sverige. Den som har genomgått lämplighetsprovet med godkänt resultat ska bedömas som behörig.

text: I en bilaga till denna författning anges de kunskapsområden som lämplighetsprovet får omfatta. För varje sökande som ska genomgå lämplighetsprovet ska innehållet i provet bestämmas efter en jämförelse mellan dessa kunskapsområden och de kvalifikationer och erfarenheter som den sökande har.

text: 5 kap. Behörighet för sökande med utbildning från tredje land

text: En sökande som uppfyller kraven i 1 kap. 11 § och har en lärar- eller förskollärarutbildning från tredje land ska bedömas som behörig om utbildningen ensam eller

text: tillsammans med yrkeserfarenhet bedöms motsvara de krav som anges i

text: 2 kap.

text: förordningen (

text: ) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. Om utbildningen ensam eller tillsammans med yrkeserfarenhet inte bedöms motsvara dessa krav kan Skolverket ställa krav på att sökanden ska genomföra viss kompletterande utbildning vid ett svenskt universitet eller en svensk högskola eller en anpassningsperiod enligt 3 kap.

text: 6 kap. (har upphävts genom

text: SKOLFS 2014:42

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2011. På Skolverkets vägnar HELÉN ÄNGMO Silja Jundin

text: Bilaga 1

text: Nationella krav

text: Allmänt krav

text: För att bli behörig i ett ämne krävs att sökanden har utbildning i ämnet.

text: Förskollärare

text: En sökande ska visa kunskap om grundläggande läs- och skrivinlärning på svenska. Detta kan förvärvas genom kompletterande studier vid ett svenskt lärosäte eller genom tjänstgöring som förskollärare i svensk förskola eller förskoleklass under minst ett år och på minst halvtid. Under tjänstgöringen ska det huvudsakliga undervisningsspråket ha varit svenska. En sökande med utbildning till förskollärare från Norge, Danmark, Finland, Island eller Färöarna (sökande med nordisk utbildning) är undantagen kravet att visa kunskap om grundläggande läs- och skrivinlärning på svenska. En sökande med utbildning från Finland är undantagen kravet endast om hon eller han har rätt att anställas i svensktalande förskolor i Finland.

text: Lärare i förskoleklass och lärare i grundskolans årskurs 1–3

text: En sökande ska visa grundläggande kunskaper om läs- och skrivutveckling på svenska. Sådan kunskap kan förvärvas genom kompletterande studier vid svenskt lärosäte eller genom tjänstgöring som lärare med undervisning i svensk grundskola i förskoleklass eller årskurs 1– 3 under minst ett år och på minst halvtid. Under tjänstgöringen ska det huvudsakliga undervisningsspråket ha varit svenska. En sökande med nordisk lärarutbildning är undantagen kravet att visa kunskap om grundläggande läs- och skrivutveckling på svenska. Sökande med utbildning från Finland är undantagen kravet endast om sökanden har rätt att undervisa i svensktalande skolor i Finland. En sökande som har svenska som modersmål och som har genomgått svensk grundskola behöver inte visa grundläggande kunskaper om läs- och skrivutveckling på svenska. En sökande från EES som inte uppfyller kravet på grundläggande läs- och skrivutveckling på svenska får behörighet från grundskolans årskurs 4 och uppåt om deras utbildning är avsedd för det. En sökande från tredje land som inte uppfyller kravet får behörighet från grundskolans årskurs 3 och uppåt.

text: Lärare i svenska

text: En sökande ska uppvisa kompetens i att undervisa elever i ämnet svenska. Sådan kompetens

text: kan visas genom godkända studier eller prov vid svenskt lärosäte. För behörighet att undervisa i ämnet svenska ska sökanden uppfylla de poängkrav för ämnesstudier i svenska som finns angivna i

text: 2 kap.

text: 3 a

text: 7 a

text: och

text: 21 §§

text: förordningen (

text: ) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. En sökande som har studerat svenska på ett högre lärosäte i Danmark, Island, Färöarna, Norge eller Finland (sökande med nordisk utbildning) är undantagen från kraven i första och andra stycket. För sökande med utbildning från Finland gäller undantaget för grundlärare. För ämneslärare gäller undantaget endast om studierna har bedrivits vid ett högre lärosäte med svenska som undervisningsspråk eller vid ett annat högre lärosäte som har samma behörighetskrav för tillträde till studierna i svenska som ett svenskspråkigt universitet. För ämneslärare ska studierna innehålla både språkstudier och litteraturstudier.

text: Lärare i svenska som andraspråk

text: En sökande ska uppvisa kompetens i att undervisa elever i ämnet svenska som andraspråk. Sådan kompetens kan visas genom godkända studier eller prov vid svenskt lärosäte. För behörighet att undervisa i ämnet svenska som andraspråk ska sökanden uppfylla de poängkrav för ämnesstudier i svenska som andraspråk som finns angivna i

text: 2 kap.

text: 3 a

text: 7 a

text: och

text: 21 §§

text: förordningen (

text: Lärare i främmande språk

text: En sökande ska uppvisa kompetens i att utifrån det svenska språket undervisa elever i det främmande språket, dvs. i språkfärdighet och kontrastiv kompetens mellan det främmande språket och svenska. Sådan kompetens kan visas genom studier eller prov vid svenskt lärosäte eller tjänstgöring som lärare i det moderna språket på en svensk skola under minst ett läsår och på minst halvtid. Det huvudsakliga undervisningsspråket på skolan ska ha varit svenska. En sökande med nordisk lärarutbildning är undantagen från kravet i första stycket. Utbildning som avser sökandens modersmål är undantagen också från kravet om sökanden har uppfyllt kravet på kunskaper i svenska som ställs i 1 kap 11 §.

text: Lärare i idrott och hälsa

text: En sökande ska uppvisa kompetens i simning. Om prov i simning saknas i den utländska lärarutbildningen kan utbildningen kompletteras med godkänd kurs från högskola eller annan anordnare. Kravet kan inte kompenseras genom tjänstgöring.

text: Lärare i religionskunskap

text: En sökande ska ha kunskap om samtliga världsreligioner. Om det framgår av examensbevis eller motsvarande intyg att lärarutbildningen inte omfattar samtliga världsreligioner kan detta, när det gäller lärare som är behöriga i ämnet religionskunskap i utbildningslandet, kompenseras genom kompletterande studier eller tjänstgöring som lärare i religionskunskap i en svensk skola under minst ett läsår och på minst halvtid.

text: Bilaga 2

text: Kunskapsområden

text: Ett lämplighetsprov enligt dessa föreskrifter får omfatta följande kunskapsområden:

text: För läraryrket

text:  Kunskaper om den värdegrund som gäller för utbildning inom skolväsendet.  Kunskaper om läroplaner, ämnesplaner, kursplaner och kunskapskrav samt om läromedel för de egna undervisningsämnena och om centrala didaktiska principer för dessa ämnen.  Kunskaper i att analysera och bedöma elevers kunskapsutveckling samt kunskaper i betygssättning.  Kunskaper och färdigheter vid undervisning av svensktalande elever i ett främmande språk avseende framför allt grammatiska skillnader mellan det främmande språket och det svenska språket.  Förmåga att överföra information och leda elever i deras lärandeprocess och förmåga att möta elever på svenska i och kring ett ämnesinnehåll.  Förmåga att tillämpa metodik för läs- och skrivinlärning på svenska språket.  Förmåga att kommunicera och samarbeta med kollegor, elever och föräldrar.  Förmåga att organisera arbetet i en klass och att leda en grupp.  Kunskaper om och insikter i lärares yrkesetik.  Kunskaper om och förtrogenhet med FN:s konvention om barnets rättigheter i de sammanhang där den är tillämplig.

text: För förskolläraryrket

text:  Kunskaper om den värdegrund som gäller för utbildning inom skolväsendet.  Kunskaper om läroplanen och om centrala didaktiska principer för läroplanens ämnesområden.  Kunskaper i att följa, dokumentera och analysera barns utveckling och lärande.  Kunskaper i att kontinuerligt och systematiskt dokumentera, följa upp, utvärdera och utveckla förskolans kvalitet.  Förmåga att utgå ifrån barnens erfarenheter, intressen, behov och åsikter samt stimulera och utmana barnen i deras lärandeprocesser.  Förmåga att kommunicera och interagera med kollegor, barn och föräldrar.  Förmåga att organisera arbetet i barngruppen.  Kunskaper om och insikter i lärares yrkesetik.  Kunskaper om och förtrogenhet med FN:s konvention om barnets rättigheter.

text: 1 Jfr

text: om erkännande av yrkeskvalifikationer (EUT L 255, 30.9.2005, s.22, Celex 32005L0036), senast ändrat genom

text: kommissionens förordning (EU) nr 213/2011

text: (EUT L 59, 4.3.2011, s. 4 (Celex 32011R0213).

text: 2 EUT L 255, 30.9.2005, s. 22 (Celex 32005L0036).

text: 3 EUT L 158, 10.6.2013, s. 368 (Celex 32013L0025).

title: Skolverkets föreskrifter om villkor för behörighet för lärare och förskollärare med utländsk utbildning

text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: 2 kap. 16 § skollagen (2010:800)

text: och förordningen (

text: ) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare och utnämning till lektor.

text: Föreskrifternas tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter innehåller närmare bestämmelser om villkoren för behörighet för lärare eller förskollärare som har 1. ett sådant utbildnings-, examens- eller behörighetsbevis över behörighetsgivande utbildning som följer av – EU-rätten, – avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), eller – avtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiz, å andra sidan, om fri rörlighet för personer, och 2. bevis över annan utländsk lärar- eller förskollärarutbildning än sådan som avses i 1. Föreskrifterna i 11 § och 2–4 kap. är en del i genomförandet av

text: och ska tillämpas på sökande som avses i första stycket 1. Föreskrifterna i 11 § samt 3 och 5 kap. ska tillämpas på sökande som avses i första stycket 2.

text: 1 Jfr

text: (EUT L 59, 4.3.2011, s. 4 (Celex 32011R0213). 2 EUT L 255, 30.9.2005, s. 22 (Celex 32005L0036). 3 EUT L 59, 4.3.2011, s. 4 (Celex 32011R0213). 1

text: Definitioner

text: Med yrkeskvalifikationer avses – kvalifikationer som intygas i ett bevis på formella kvalifikationer, – kvalifikationer som intygas i ett sådant kompetensbevis som anges i 2 kap. 4 § 1–3, eller – yrkeserfarenhet i ett EES-land.

text: Med bevis på formella kvalifikationer avses examens-, utbildningseller annat behörighetsbevis för en yrkesutbildning som huvudsakligen har fullföljts i ett EES-land och som har utfärdats av en myndighet i ett EES-land som har utsetts i enlighet med landets lagar eller andra författningar.

text: Med yrkeserfarenhet avses det faktiska och lagliga utövandet av lärareller förskolläraryrket i utlandet eller i Sverige.

text: Godkända kunskaper i svenska

text: SKOLFS 2010:261

text: ) om ämnesplaner för de gymnasiegemensamma ämnena, eller

text: 4. visar motsvarande kunskaper på annat sätt. Av

text: 3 kap. 1 § förordningen (2011:326)

text: om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare och utnämning till lektor framgår vilka som inte behöver visa kunskaper i svenska för att bli behöriga.

text: Vilken behörighet som en ansökan avser

text: Titel

text: En sådan lärare och förskollärare som avses i 1 kap. 2 § 1 och som uppfyller villkoren för legitimation i Sverige har rätt att använda den akademiska titel som han eller hon enligt lag eller annan författning får använda i det land där titeln utfärdats och på detta lands språk. Skolverket anger i legitimationen titeln, och i förekommande fall förkortningen av den, samt namn och plats för den institution som utfärdat titeln.

text: Kvalifikationsnivåer

text: Med yrkeskvalifikationer på kvalifikationsnivå B avses ett bevis på avslutad gymnasieutbildning som omfattar 1. allmän utbildning, som har kompletterats med annan utbildning än sådan som avses i 6 § eller med den provtjänstgöring eller yrkesutövning som krävs utöver den avslutade gymnasieutbildningen, eller 2. teknisk eller yrkesinriktad utbildning, som i förekommande fall har kompletterats med annan utbildning än sådan som avses i 6 § eller med den provtjänstgöring eller yrkesutövning som krävs utöver den avslutade gymnasieutbildningen. 3

text: Jämställda utbildningar

text: Bevis på formella kvalifikationer som har utfärdats av en behörig myndighet i ett EES-land ska jämställas med bevis på formella kvalifikationer över sådana utbildningar som avses i 4–8 §§ (inklusive kvalifikationsnivån), om beviset gäller en avslutad utbildning 1. som har genomgåtts i ett EES-land, 2. som är erkänd som likvärdig av detta EES-land, och 3. som i detta EES-land ger samma rätt till tillträde till eller utövande av lärar- eller förskolläraryrket eller förbereder för utövandet av yrket.

text: Förutsättningar för att bli behörig

text: ) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare och utnämning till lektor kräver minst grundlärarexamen om 240 högskolepoäng eller motsvarande krävs att en sökande har bevis på formella kvalifikationer på kvalifikationsnivå C. I sådana fall krävs inte att den behöriga myndigheten i sökandens utbildningsland har intygat att sökandens yrkeskvalifikationer motsvarar den kvalifikationsnivån.

text: Kravet i 12 § på två års yrkeserfarenhet får inte ställas när det eller de bevis på formella kvalifikationer som sökanden har, gäller som bevis på en reglerad lärar- eller förskollärarutbildning på de kvalifikationsnivåer som anges i 4–8 §§.

text: Som bevis på formella kvalifikationer ska också betraktas varje bevis på formella kvalifikationer som har utfärdats i ett tredje land, om innehavaren har tre års yrkeserfarenhet inom lärar- eller förskolläraryrket i ett EESland och det EES-landet har intygat att beviset på formella kvalifikationer har erkänts där.

text: Ytterligare villkor för att bli behörig

text: Även om sökanden uppfyller de krav som anges i 11–15 §§ kan Skolverket kräva att den sökande ska slutföra en anpassningsperiod på högst tre år eller genomgå ett lämplighetsprov för att en viss behörighet ska kunna meddelas. Detta gäller när 1. omfattningen av den utbildning som åberopas som stöd för ansökan om legitimation är minst ett år kortare än den som krävs i Sverige,

text: 2. innehållet i den sökandes utbildning väsentligt avviker från innehållet i den utbildning som krävs i Sverige, eller 3. det i Sverige för lärar- eller förskolläraryrket krävs en eller flera reglerade yrkesaktiviteter som inte ingår i lärar- eller förskolläraryrket i det EESland där den sökandes kompetensbevis eller bevis på formella kvalifikationer har utfärdats. Den skillnad mellan lärar- eller förskolläraryrken som avses i första stycket 3 ska motsvaras av en särskild utbildning som krävs i Sverige och som väsentligt avviker från den utbildning som omfattas av den sökandes kompetensbevis eller bevis på formella kvalifikationer. Sökanden ska kunna välja mellan anpassningsperiod och lämplighetsprov. Närmare regler om anpassningsperiod finns i 3 kap. och om lämplighetsprov i 4 kap.

text: Undantag från kraven i 16–18 §§

text: Den sökande ska kunna medges undantag från kraven i 16–18 §§ om hans eller hennes yrkeskvalifikationer uppfyller de kriterier som fastställts i en ”gemensam plattform” enligt

text: artikel 15 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG

text: 3 kap. Anpassningsperiod

text: En sökande som uppfyller kraven i 1 kap. 11 § och har en lärar- eller förskollärarutbildning från tredje land ska bedömas som behörig om utbildningen ensam eller tillsammans med yrkeserfarenhet bedöms motsvara de krav som anges i

text: 2 kap.

text: förordningen (

text: ) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare och utnämning av lektor. Om utbildningen ensam eller tillsammans med yrkeserfarenhet inte bedöms motsvara dessa krav kan Skolverket ställa krav på att sökanden ska genomföra viss kompletterande utbildning vid ett svenskt universitet eller en svensk högskola eller en anpassningsperiod enligt 3 kap.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2011.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Silja Jundin

text: Bilaga

text: Kunskapsområden

text: För läraryrket

text: • Kunskaper om den värdegrund som gäller för utbildning inom skolväsendet. • Kunskaper om läroplaner, ämnesplaner, kursplaner och kunskapskrav samt om läromedel för de egna undervisningsämnena och om centrala didaktiska principer för dessa ämnen. • Kunskaper i att analysera och bedöma elevers kunskapsutveckling samt kunskaper i betygssättning. • Kunskaper och färdigheter vid undervisning av svensktalande elever i ett främmande språk avseende framför allt grammatiska skillnader mellan det främmande språket och det svenska språket. • Förmåga att överföra information och leda elever i deras lärandeprocess och förmåga att möta elever på svenska i och kring ett ämnesinnehåll. • Förmåga att tillämpa metodik för läs- och skrivinlärning på svenska språket. • Förmåga att kommunicera och samarbeta med kollegor, elever och föräldrar. • Förmåga att organisera arbetet i en klass och att leda en grupp. • Kunskaper om och insikter i lärares yrkesetik. • Kunskaper om och förtrogenhet med FN:s konvention om barnets rättigheter i de sammanhang där den är tillämplig.

text: För förskolläraryrket

text: • Kunskaper om den värdegrund som gäller för utbildning inom skolväsendet. • Kunskaper om läroplanen och om centrala didaktiska principer för läroplanens ämnesområden. • Kunskaper i att följa, dokumentera och analysera barns utveckling och lärande. • Kunskaper i att kontinuerligt och systematiskt dokumentera, följa upp, utvärdera och utveckla förskolans kvalitet. • Förmåga att utgå ifrån barnens erfarenheter, intressen, behov och åsikter samt stimulera och utmana barnen i deras lärandeprocesser. • Förmåga att kommunicera och interagera med kollegor, barn och föräldrar. • Förmåga att organisera arbetet i barngruppen. • Kunskaper om och insikter i lärares yrkesetik. • Kunskaper om och förtrogenhet med FN:s konvention om barnets rättigheter.


identifier: SKOLFS 2014:4

title: Skolverkets föreskrifter om introduktionsperiod och kompetensprofiler för lärare och förskollärare

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om 1. den introduktionsperiod som en lärare och en förskollärare enligt 2 kap.

text: 16 § skollagen (2010:800)

text: måste genomgå för att kunna bli legitimerad, och

text: 2. kompetensprofiler som anger vad som krävs för att bedömas som lämp-

text: lig att bedriva undervisning enligt

text: 2 kap. 16 § skollagen

text: Vissa bestämmelser om introduktionsperioden, mentorn och lämplig-

text: hetsbedömningen finns i

text: 4 kap.

text: 5 §§

text: förordningen (

text: ) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare och utnämning till lektor.

text: De skyldigheter som enligt dessa föreskrifter åligger rektorn gäller i

text: förhållande till lärare som genomgår eller har genomgått en introduktionsperiod. De skyldigheter som åligger förskolechefen gäller i förhållande till en förskollärare som genomgår eller har genomgått en introduktionsperiod. Rektorn eller förskolechefen får inte uppdra åt någon annan att ansvara för de uppgifter som framgår av dessa föreskrifter.

text: Introduktionsperioden

text: Syfte

text: Introduktionsperioden ska syfta till att 1. ge stöd på ett yrkesmässigt, personligt och socialt plan, 2. stimulera till professionell utveckling, 3. bidra till att skapa en trygg och utvecklande arbetsmiljö för läraren eller

text: förskolläraren, och

text: 4. utveckla lärarens eller förskollärarens förståelse för skolan eller försko-

text: lan som arbetsplats samt för dess roll i samhället.

text: Introduktionsperiodens längd

text: Bestämmelser om introduktionsperiodens längd finns i 2 kap. 16 § skol-

text: lagen (

text: ). Huvudmannen ska sträva efter att läraren eller förskolläraren får genomföra sin tjänstgöring under introduktionsperioden på heltid. Om en lärare eller förskollärare inte har tjänstgjort på heltid eller har varit frånvarande under en längre period ska detta kompenseras genom att han eller hon i stället tjänstgör under en längre period. Den sammanlagda tjänstgöringen ska motsvara minst ett läsår på heltid.

text: En mentor under introduktionsperioden

text: Rektorn eller förskolechefen ska utse en mentor till den lärare eller för-

text: skollärare som genomför introduktionsperioden. Mentorn ska så långt det är möjligt ha samma behörighet som läraren eller förskolläraren.

text: En plan för introduktionsperioden

text: Rektorn eller förskolechefen ska ansvara för att introduktionsperioden

text: planeras på sådant sätt att läraren eller förskolläraren ges tillräckligt stöd utifrån tidigare kunskaper, erfarenheter och förmåga att fungera självständigt i sin yrkesroll. Rektorn eller förskolechefen ska även se till att mentorn har tillräckligt stöd för att kunna fullgöra sin uppgift. Planen ska ge läraren eller förskolläraren möjlighet att systematiskt planera, följa upp och utvärdera undervisningen. Läraren eller förskolläraren ska själv kunna påverka hur det egna utvecklingsbehovet under introduktionsperioden bör tillgodoses.

text: Rektorn ska utforma planen så att läraren ges möjlighet att fullgöra

text: så många av yrkets uppgifter som möjligt. Olika metoder för undervisning, utvecklingssamtal, bedömning och dokumentation och i förekommande fall individuella utvecklingsplaner och betygsättning ska ingå.

text: Förskolechefen ska utforma planen så att förskolläraren ges möjlighet

text: att fullgöra så många av yrkets uppgifter som möjligt. Ansvar för pedagogiskt arbete med barn i förskolans alla åldersgrupper och utvecklingssamtal ska ingå.

text: Mentorn ska bidra med underlag till rektorns eller förskolechefens plan

text: genom att uppmärksamma lärarens eller förskollärarens utvecklingsbehov. Mentorn ska även ge individuellt stöd till läraren eller förskolläraren och regelbundet följa lärarens eller förskollärarens arbete.

text: Dokumentation av introduktionsperioden

text: Rektorn eller förskolechefen ska ansvara för att lärarens eller förskol-

text: lärarens arbete och resultat under introduktionsperioden dokumenteras. Det ska framgå av dokumentationen vad läraren eller förskolläraren genomfört, på vilket sätt, vilket syftet var och i vilken utsträckning syftet uppnåddes.

text: Dokumentationen ska utgå från kompetensprofilens kommunikationsområden: mötet med eleven eller barnet, ledarskap och samverkan.

text: Rektorn eller förskolechefen ska dokumentera sina observationer,

text: uppföljningen och bedömningen. Mentorn ska dokumentera observationer och samtal. Läraren och förskolläraren ska dokumentera sitt arbete.

text: Bedömning under introduktionsperioden

text: Under introduktionsperioden ska rektorn eller förskolechefen vid

text: minst tre tillfällen bedöma lärarens eller förskollärarens lämplighet att bedriva undervisning. Bedömningen ska göras utifrån de kompetensprofiler som anges i 17–24 eller 25–28 §§.

text: Rektorn eller förskolechefen ska vid sin bedömning ta hänsyn till pro-

text: gressionen i lärarens eller förskollärarens utveckling. Rektorn eller förskolechefen ska därför i sin plan ange när under introduktionsperioden det kan vara rimligt att stämma av varje enskild punkt. Bedömningen ska utgå från gruppens sammansättning och individernas förutsättningar. Samtliga punkter i kompetensprofilen ska vara avstämda senast vid det sista bedömningstillfället.

text: Rektorns bedömning av läraren ska anpassas till den skolform där lära-

text: ren i huvudsak genomför sin introduktionsperiod. Inom vuxenutbildningen ska rektorns bedömning av läraren anpassas till det fokus som vuxenutbildningen har på validering, individanpassning och flexibelt lärande.

text: Yttrande över lämplighet

text: När introduktionsperioden är avslutad ska rektorn eller förskolechefen

text: avsluta introduktionsperioden genom att, efter samråd med mentorn, avge ett skriftligt yttrande om lärarens eller förskollärarens lämplighet att bedriva undervisning. Det ska framgå av yttrandet om lärarens eller förskollärarens lämplighet för yrket är tillfredsställande eller icke tillfredsställande.

text: Kompetensprofiler

text: Kompetensprofil för läraren

text: Mötet med eleven

text: I mötet med eleven ska läraren visa sin förmåga att 1. bedöma och dokumentera den enskilda elevens behov och anpassa

text: undervisningen till individen, elevgruppen, sammanhanget och situationen, så att varje elev utvecklas så långt det är möjligt i förhållande till läroplanen, ämnesplanen eller kursplanen och kunskapskraven,

text: 2. utforma undervisningen i överensstämmelse med läroplaner, ämnespla-

text: ner eller kursplaner och kunskapskrav, 3

text: 3. kommunicera med eleven vilka kunskaper eleven ska ges möjlighet att

text: utveckla genom undervisningen, vad som ligger till grund för bedömningen, hur eleven ska få visa sina kunskaper och hur undervisningen ska genomföras,

text: 4. göra eleven delaktig i planeringen och utveckla elevens förmåga att lära,

text: såväl självständigt som tillsammans med andra,

text: 5. utveckla elevens förmåga att upptäcka problem och att finna lösningar

text: till dessa,

text: 6. visa tillit till elevens förmåga, och 7. följa upp, bedöma, kommunicera och dokumentera elevens kunskapsut-

text: veckling och därigenom stödja eleven till ett allt mer medvetet lärande.

text: Ledarskap

text: I sitt ledarskap ska läraren visa sin förmåga att 1. leda och organisera arbetet så att en trygg lärandemiljö skapas som grun-

text: dar sig på ömsesidig respekt och samarbete,

text: 2. visa förståelse för värdet av mångfald och respekt för skillnader och

text: genom detta utveckla elevernas sociala och medborgerliga kompetens,

text: 3. kunna avgöra när det finns behov av stöd från en annan lärare eller annan

text: yrkesgrupp med specialkompetens,

text: 4. eftersträva en god relation till eleverna som karakteriseras av ömsesidig

text: respekt och ett förtroendefullt förhållningssätt,

text: 5. skydda varje elev mot skada, kränkningar, trakasserier och diskrimine-

text: ring, och

text: 6. låta eleverna utveckla sina förmågor oberoende av könstillhörighet.

text: Samverkan

text: I sin samverkan ska läraren visa sin förmåga att 1. vara saklig och objektiv i yrkesutövningen och därmed kunna uppfattas

text: som rättvis av eleverna,

text: 2. ha ett nära samarbete med kolleger, föräldrar och vårdnadshavare, 3. delta i skolenhetens kontakter med samhället i övrigt, 4. delta i det systematiska kvalitetsarbetet i den skolenhet där läraren är

text: anställd,

text: 5. respektera såväl kollegors som andra yrkesgruppers kompetens, skyldig-

text: heter och ansvar i den dagliga verksamheten, och

text: 6. förstå och följa den människo- och kunskapssyn som lärares yrkesetik

text: vilar på samt diskutera och bearbeta yrkesetiska ställningstaganden.

text: Särskilda bestämmelser om vissa skolformer

text: Läraren inom gymnasieskola, gymnasiesärskola eller motsvarande

text: utbildning för vuxna ska kunna ta ansvar för att arbeta mot programmets utgång eller utbildningens yrkesområden.

text: Läraren inom specialskola som arbetar med dövblinda och synskadade

text: med ytterligare funktionsnedsättning ska visa kompetens inom syn- och hörselområdet.

text: Läraren inom specialskolan som arbetar med döva och hörselskadade

text: ska visa färdigheter i teckenspråk och kompetens kring tvåspråkighet.

text: Läraren inom specialskolan som arbetar med grav språkstörning ska

text: visa kompetens kring språkstörning.

text: Ansvar för lärande och yrkesutveckling

text: Läraren ska kunna ta ansvar för sitt eget lärande och sin egen yrkesut-

text: veckling genom att

text: 1. på ett systematiskt sätt reflektera över sitt praktiska arbete enskilt och

text: tillsammans med andra,

text: 2. bedöma hur effektfulla olika undervisningsstrategier är och anpassa

text: undervisningen därefter,

text: 3. tillägna sig aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete, och 4. bedöma sitt eget behov av kompetensutveckling.

text: Kompetensprofil för förskolläraren

text: Mötet med barnet

text: I mötet med barnet ska förskolläraren visa sin förmåga att 1. bedöma och dokumentera det enskilda barnets behov och utforma utbild-

text: ningen så att barnet får det stöd, den hjälp och de utmaningar barnet behöver,

text: 2. utforma undervisningen i enlighet med de nationella målen i läroplanen

text: och anpassa utbildningen till såväl det enskilda barnet som till barngruppen, sammanhanget och situationen,

text: 3. ta ansvar för att stimulera och utmana barnets utveckling och lärande

text: genom att erbjuda en pedagogisk miljö där lärandet sker i vardagliga, lekfulla och för barnet funktionella sammanhang,

text: 4. ha ett medvetet och engagerat förhållningssätt till barnets möjligheter att

text: pröva och utveckla förmågor och intressen för språk, matematik, naturvetenskap och teknik, och

text: 5. ta ansvar för att följa upp och kommunicera barnets lärande och utveck-

text: ling med föräldrarna.

text: Ledarskap

text: I sitt ledarskap ska förskolläraren visa sin förmåga att 1. leda och organisera arbetet så att en trygg lärandemiljö skapas som grun-

text: 2. se fördelar med barns olikheter och genom detta stimulera barnens soci-

text: ala gemenskap och ansvarskänsla,

text: 3. eftersträva en god relation till barnen som karakteriseras av ömsesidig

text: respekt, förtroendefullt förhållningssätt samt positiva förväntningar,

text: 4. skydda varje barn mot skada, kränkningar, trakasserier och diskrimine-

text: ring, och

text: 5. låta barnen utveckla sina förmågor oberoende av könstillhörighet.

text: Samverkan

text: I sin samverkan ska förskolläraren visa sin förmåga att 1. vara saklig och objektiv i yrkesutövningen och därmed kunna uppfattas

text: som rättvis av barnen,

text: 2. ha ett nära samarbete med kollegor, föräldrar och vårdnadshavare, 3. delta i förskolans kontakter med samhället i övrigt, 4. delta i det systematiska kvalitetsarbetet i den förskoleenhet där förskol-

text: läraren är anställd,

text: 6. förstå och följa den människo- och kunskapssyn som förskollärares

text: yrkesetik vilar på samt diskutera och bearbeta yrkesetiska ställningstaganden.

text: Ansvar för lärande och yrkesutveckling

text: Förskolläraren ska kunna ta ansvar för sitt eget lärande och sin egen

text: yrkesutveckling, genom att

text: tillsammans med andra,

text: 2. bedöma vilken effekt olika metoder har för barns lärande och utveckling

text: och anpassa arbetet därefter,

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Charlotte Wieslander


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet byggproduktionsledning i gymnasieskolan

text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet byggproduktionsledning finns i bilagan till dessa föreskrifter.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2011.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Bilaga

text: Byggproduktionsledning

text: Ämnet byggproduktionsledning behandlar organisation och ledning av byggproduktion på en byggarbetsplats, från planering före byggstart till produktionsstyrning under byggskedet. Det behandlar också grundläggande mätningsteknik för byggproduktion. Ämnet byggproduktionsledning får bara anordnas av skolor som av Skolverket har beviljats att delta i försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet byggproduktionsledning ska syfta till att eleverna utvecklar grundläggande kunskaper om hur en byggarbetsplats organiseras och hur arbetet där leds. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av sambandet mellan byggteknik å ena sidan och organisation och ledarskap å den andra. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur entreprenadjuridik tillämpas på byggarbetsplatsen. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hur en byggarbetsplats organiseras när den planeras och etableras. Den ska också leda till att eleverna utvecklar förståelse av ett företags planering inför starten av ett byggprojekt. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om vilka aktörer som medverkar för att tillgängliggöra resurser samt om anmälningar och tillstånd för etablering av en byggarbetsplats. Den ska också leda till att eleverna utvecklar kunskaper om produktionsstyrning av byggskedet samt om den planering och de delprocesser som hanteras på byggarbetsplatsen. Eleverna ska ges möjlighet att arbeta i projekt med koppling till planerade och pågående projekt i byggföretag.

text: Undervisningen i ämnet byggproduktionsledning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande:

text: 1. Kunskaper om geodesins grundbegrepp samt om utsättning och inmätning av hus, vägar och anläggningar. Kunskaper om mätmetoder beträffande fukt, akustik, lufttäthet och energiegenskaper. 2. Förmåga att planera och organisera mätningstekniska uppgifter i ett byggprojekt samt att tolka och använda tekniska ritningar. 3. Kunskaper om olika dokument som används i byggprocessen samt om deras kopplingar till AMA-systemet. Kunskaper om ritningar för bygg- och anläggningsprojekt. 4. Förmåga att planera, organisera och genomföra upphandlingsarbete i ett byggentreprenadföretag. 5. Förmåga att hantera underentreprenader samt leveranser till ett 2 byggprojekt och inom en byggarbetsplats.

text: 6. Förmåga att planera ett byggprojekt inför byggstart. 7. Kunskaper om strategier och system för produktionsskedet i ett byggprojekt. 8. Förmåga att genomföra arbetsberedning för olika arbetsmoment i ett byggprojekt. 9. Förmåga att genomföra möten för byggprojekt och hantera kontraktsfrågor mellan beställare och utförare för ett byggprojekt. 10. Kunskaper om lagar och andra bestämmelser för verksamheten på en byggarbetsplats.

text: Kurser i ämnet

text: Grundläggande mätningsteknik, 50 poäng, som bygger på kursen byggprocessens organisation. Planering före byggstart, 150 poäng, som bygger på kursen byggprocessens organisation. Produktionsstyrning i byggskedet, 200 poäng, som bygger på kursen byggprocessens organisation och kursen planering före byggstart.

text: Grundläggande mätningsteknik, 50 poäng

text: Kurskod: BYLGRN0

text: Kursen grundläggande mätningsteknik omfattar punkterna 1–2 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll:

text: • Geodesins grundbegrepp, till exempel satellitmätning, kartprojektioner, stomnät, transformationer, plan- och höjdmätning och ritningsläsning. • Utsättning och inmätning av byggnader, vägar och anläggningar. • Bygg- och utsättningstoleranser. • Kontrollmätningsmetoder vid leverans och inbyggnad. • Kvalitetsmätmetoder beträffande fuktförhållande i material, akustikegenskaper, lufttäthet hos byggnader och byggnaders energiegenskaper, till exempel täthetsprovning. • Felteori och toleranskrav inom bygg- och anläggningsbranschen. • Begrepp som används inom kunskapsområdet, till exempel kartprojektion, två- och tredimensionella system, höjdsystem, höjdmätning, planmätning, polygontåg, areaberäkning, utsättning, geoiden, landhöjning, fukthalt, fuktkvot, ljudnivå, ljuddämpning, temperatur och värmemotstånd.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för geodesins grundbegrepp och principerna 3 för utsättning och inmätning av hus, vägar och anläggningar. I redogörelsen

text: ger eleven enkla exempel på hur utsättning och inmätning genomförs i praktiken. Eleven redogör översiktligt för mätmetoder som används för att kontrollera fuktförhållanden i material, akustikegenskaper och lufttäthet hos byggnader samt för mätmetoder som används för att värdera en byggnads energiegenskaper. Dessutom ger eleven i givna situationer förslag på lämpliga mätmetoder och motiverar översiktligt sina förslag. Eleven planerar och organiserar i samråd med handledare mätningstekniska uppgifter i ett byggprojekt. I arbetet överför eleven med viss säkerhet uppgifter från ritningar till praktiska markeringar. Resultatet är tillfredsställande avseende toleranskrav, funktion och praktisk genomförbarhet. När arbetet är utfört utvärderar eleven sitt arbete och resultat med enkla omdömen. Dessutom gör eleven en enkel jämförelse av sitt eget resultat med andras, när det gäller funktion och praktisk genomförbarhet. Eleven använder med viss säkerhet begrepp och uttryckssätt som används inom kunskapsområdet för att åskådliggöra sina tankar och idéer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för geodesins grundbegrepp och principerna för utsättning och inmätning av hus, vägar och anläggningar. I redogörelsen ger eleven välgrundade exempel på hur utsättning och inmätning genomförs i praktiken. Eleven redogör utförligt för mätmetoder som används för att kontrollera fuktförhållanden i material, akustikegenskaper och lufttäthet hos byggnader samt för metoder som används för att värdera en byggnads energiegenskaper. Dessutom ger eleven i givna situationer förslag på lämpliga mätmetoder och motiverar utförligt sina förslag. Eleven planerar och organiserar efter samråd med handledare mätningstekniska uppgifter i ett byggprojekt. I arbetet överför eleven med viss säkerhet uppgifter från ritningar till praktiska markeringar. Resultatet är tillfredsställande avseende toleranskrav, funktion och praktisk genomförbarhet. När arbetet är utfört utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen. Dessutom gör eleven en välgrundad jämförelse av sitt eget resultat med andras, när det gäller funktion och praktisk genomförbarhet. Eleven använder med viss säkerhet begrepp och uttryckssätt som används inom kunskapsområdet för att åskådliggöra sina tankar och idéer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss 4 säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för geodesins grundbegrepp samt principerna för utsättning och inmätning av hus, vägar och anläggningar. I redogörelsen ger eleven välgrundade och nyanserade exempel på hur utsättning och inmätning genomförs i praktiken. Eleven redogör utförligt och nyanserat för mätmetoder som används för att kontrollera fuktförhållanden i material, akustikegenskaper och lufttäthet hos byggnader samt för metoder som används för att värdera en byggnads energiegenskaper. Dessutom ger eleven i givna situationer förslag på lämpliga mätmetoder och motiverar utförligt och nyanserat sina förslag. Eleven planerar och organiserar efter samråd med handledare mätningstekniska uppgifter i ett byggprojekt. I arbetet överför eleven med säkerhet uppgifter från ritningar till praktiska markeringar. Resultatet är gott avseende toleranskrav, funktion och praktisk genomförbarhet. När arbetet är utfört utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Dessutom gör eleven en välgrundad och nyanserad jämförelse av sitt eget resultat med andras, när det gäller funktion och praktisk genomförbarhet. Eleven använder med säkerhet begrepp och uttryckssätt som används inom kunskapsområdet för att åskådliggöra sina tankar och idéer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Planering före byggstart, 150 poäng

text: Kurskod: BYLPLA0

text: Kursen planering före byggstart omfattar punkterna 3–4 och 6–7 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: • Beskrivningsteknik. Slutproduktens beskrivning innefattande rambeskrivning, byggbeskrivning, rumsbeskrivning och markbeskrivning kopplat till AMA-systemet. • Administrativa förutsättningar för ett bygg- eller anläggningsprojekt enligt administrativa föreskrifter kopplat till AMA-systemet. • Ritningsteknik och ritningsläsning. • Upphandling av underentreprenader och material. • Anbudskalkyl och anbudsprocess: förfrågan, anbudsberäkning, offertförfrågan, anbud, förhandling, beställning och entreprenadkontrakt. • Produktionsplanering, produktionsbudget och produktionstidplan. 5

text: • APD-planer (arbetsplatsdisposition), planering av byggarbetsplatsens utformning, till exempel vad gäller byggnadsställningar, transportvägar, transportanordningar, arbetsmiljö, restprodukter och tillfälliga installationer. • Logistik och materialadministration för byggarbetsplatsen. • Hantering av restprodukter, energiförbrukning i produktionsskedet. • Arbetsmiljöarbete i byggprojekt. • Produktionsstrategier för byggskedet, till exempel BIM (Building Information Modelling) och Lean Construction i byggbranschen. • Begrepp som används inom kunskapsområdet, till exempel upphandling, anbudskalkyl, entreprenadkontrakt, produktionstidplan, produktionsbudget, bygglogistik, byggarbetsmiljö, BIM, Lean construction.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för hur ett byggprojekt beskrivs med hjälp av olika dokument samt hur dessa är kopplade till byggbranschens beskrivningssystem AMA. Dessutom redogör eleven översiktligt för grundläggande begrepp på ritningar för bygg- och anläggningsprojekt samt gör enkla reflektioner över hur informationen i ritningar används. Eleven planerar, organiserar och genomför i samråd med handledare en byggentreprenörs anbudsprocess. Dessutom planerar eleven i samråd med handledare ett byggprojekt inför byggstart. I arbetet upprättar eleven med viss säkerhet en arbetsplatsdisposition. Eleven anpassar i samråd med handledare sin process till eventuella nya förutsättningar. Resultatet är tillfredsställande avseende funktion, teknik, ekonomi, miljö och arbetsmiljö. När arbetet är utfört utvärderar eleven sitt arbete och resultat med enkla omdömen. Dessutom gör eleven en enkel jämförelse av sitt eget resultat med andras, när det gäller funktion, teknik, ekonomi, miljö och arbetsmiljö. Eleven redogör översiktligt för strategier och system för produktionsskedet i ett byggprojekt. Eleven använder med viss säkerhet begrepp och uttryckssätt som används inom kunskapsområdet för att åskådliggöra sina tankar och idéer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för hur ett byggprojekt beskrivs med hjälp av olika dokument samt hur dessa är kopplade till byggbranschens 6 beskrivningssystem AMA. Dessutom redogör eleven utförligt för

text: grundläggande begrepp på ritningar för bygg- och anläggningsprojekt samt gör välgrundade reflektioner över hur informationen i ritningar används. Eleven planerar, organiserar och genomför efter samråd med handledare en byggentreprenörs anbudsprocess. Dessutom planerar eleven efter samråd med handledare ett byggprojekt inför byggstart. I arbetet upprättar eleven med viss säkerhet en arbetsplatsdisposition. Eleven anpassar efter samråd med handledare sin process till eventuella nya förutsättningar. Resultatet är tillfredsställande avseende funktion, teknik, ekonomi, miljö och arbetsmiljö. När arbetet är utfört utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen. Dessutom gör eleven en välgrundad jämförelse av sitt eget resultat med andras, när det gäller funktion, teknik, ekonomi, miljö och arbetsmiljö. Eleven redogör med viss säkerhet för strategier och system för produktionsskedet i ett byggprojekt. Eleven använder med viss säkerhet begrepp och uttryckssätt som används inom kunskapsområdet för att åskådliggöra sina tankar och idéer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur ett byggprojekt beskrivs med hjälp av olika dokument samt hur dessa är kopplade till byggbranschens beskrivningssystem AMA. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för grundläggande begrepp på ritningar för bygg- och anläggningsprojekt samt gör välgrundade och nyanserade reflektioner över hur informationen i ritningar används. Eleven planerar, organiserar och genomför efter samråd med handledare en byggentreprenörs anbudsprocess. Dessutom planerar eleven efter samråd med handledare ett byggprojekt inför byggstart. I arbetet upprättar eleven med säkerhet en arbetsplatsdisposition. Eleven anpassar efter samråd med handledare sin process till eventuella nya förutsättningar. Resultatet är gott avseende funktion, teknik, ekonomi, miljö och arbetsmiljö. När arbetet är utfört utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Dessutom gör eleven en välgrundad och nyanserad jämförelse av sitt eget resultat med andras, när det gäller funktion, teknik, ekonomi, miljö och arbetsmiljö. Eleven redogör med säkerhet för strategier och system för produktionsskedet i ett byggprojekt. Eleven använder med säkerhet begrepp och uttryckssätt som används inom kunskapsområdet för att åskådliggöra sina tankar och idéer. 7

text: Kurskod: BYLPRO0

text: Kursen produktionsstyrning i byggskedet omfattar punkterna 5 och 8–10 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: • Materialhantering på arbetsplatsen. Olika leveransvillkor. Interntransporter. • Produktionsmetoder samt utrustning, verktyg, hjälpmaterial och hjälpmedel för att genomföra produktionsaktiviteter. • Arbetsberedning för olika arbetsmoment. Gemensam planering för flera yrkeskategorier med hjälp av till exempel visuell planering och erfarenhetsdatabank eller arbetsinstruktioner. Genomförs inom olika delområden. • Tekniska krav, arbetsmiljö- och miljökrav på arbetsberedning. Hantering av restprodukter. • Hjälpmedel och produktionsmetoder för arbetsmoment. • Mötesteknik vid bland annat byggmöten och planeringsmöten. • Uppföljning och avstämning av tid- och resursplan. Fakturering och avstämning. • Kontrakthantering och entreprenadtvister. Hantering av ÄTA-arbeten (ändringsarbete, tilläggsarbete, avgående arbete). • Lagar och regler för verksamheten på byggarbetsplatsen. Olika tillstånd och behörigheter som krävs under byggskedet.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för relationer till underentreprenörer samt för hantering av leveranser till ett byggprojekt och inom en byggarbetsplats. Eleven planerar, organiserar och genomför i samråd med handledare en arbetsberedning för olika arbetsmoment i ett byggprojekt. I planeringen beaktar eleven i samråd med handledare tekniska krav, arbetsmiljö, miljökrav, hantering av restprodukter, lämpliga hjälpmedel och produktionsmetoder för arbetsmoment. I arbetet genomför eleven med viss säkerhet möten samt hanterar med viss säkerhet kontraktsfrågor. Under arbetet anpassar eleven i samråd med handledare sin process till eventuella nya förutsättningar. Resultatet är tillfredsställande avseende funktion, teknik, ekonomi, miljö och arbetsmiljö.

text: När arbetet är utfört utvärderar eleven sitt arbete och resultat med enkla omdömen. Dessutom gör eleven en enkel jämförelse av sitt eget resultat med andras, när det gäller funktion, teknik, ekonomi, miljö och arbetsmiljö. Eleven planerar, organiserar och genomför i samråd med handledare möten för byggprojekt och hanterar med viss säkerhet kontraktsfrågor mellan beställare och utförare för ett byggprojekt, inklusive ändrade förutsättningar för projektet. Eleven redogör översiktligt för lagar och andra bestämmelser för verksamheten på en byggarbetsplats. I redogörelsen beskriver eleven översiktligt vilka tillstånd och behörigheter som krävs under byggskedet. Eleven använder med viss säkerhet begrepp och uttryckssätt som används inom kunskapsområdet för att åskådliggöra sina tankar och idéer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för relationer till underentreprenörer samt för hantering av leveranser till ett byggprojekt och inom en byggarbetsplats. Eleven planerar, organiserar och genomför efter samråd med handledare en arbetsberedning för olika arbetsmoment i ett byggprojekt. I arbetet beaktar eleven efter samråd med handledare tekniska krav, arbetsmiljö, miljökrav, hantering av restprodukter, lämpliga hjälpmedel och produktionsmetoder för arbetsmoment. I arbetet genomför eleven med viss säkerhet möten samt hanterar med viss säkerhet kontraktsfrågor. Under arbetet anpassar eleven efter samråd med handledare sin process till eventuella nya förutsättningar. Resultatet är tillfredsställande avseende funktion, teknik, ekonomi, miljö och arbetsmiljö. När arbetet är utfört utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen. Dessutom gör eleven en välgrundad jämförelse av sitt eget resultat med andras, när det gäller funktion, teknik, ekonomi, miljö och arbetsmiljö. Eleven planerar, organiserar och genomför efter samråd med handledare möten för byggprojekt och hanterar med viss säkerhet kontraktsfrågor mellan beställare och utförare för ett byggprojekt, inklusive ändrade förutsättningar för projektet. Eleven redogör utförligt för lagar och andra bestämmelser för verksamheten på en byggarbetsplats. I redogörelsen beskriver eleven utförligt vilka tillstånd och behörigheter som krävs under byggskedet. Eleven använder med viss säkerhet begrepp och uttryckssätt som används inom kunskapsområdet för att åskådliggöra sina tankar och idéer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för relationer till underentreprenörer samt för hantering av leveranser till ett byggprojekt och inom en byggarbetsplats. Eleven planerar, organiserar och genomför efter samråd med handledare en arbetsberedning för olika arbetsmoment i ett byggprojekt. I arbetet beaktar eleven efter samråd med handledare tekniska krav, arbetsmiljö, miljökrav, hantering av restprodukter, lämpliga hjälpmedel och produktionsmetoder för arbetsmoment. I arbetet genomför eleven med säkerhet möten samt hanterar med säkerhet kontraktsfrågor. Under arbetet anpassar eleven efter samråd med handledare sin process till eventuella nya förutsättningar. Resultatet är gott med avseende på funktion, teknik, ekonomi, miljö och arbetsmiljö. När arbetet är utfört utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Dessutom gör eleven en välgrundad och nyanserad jämförelse av sitt eget resultat med andras, när det gäller funktion, teknik, ekonomi, miljö och arbetsmiljö. Eleven planerar, organiserar och genomför efter samråd med handledare möten för byggprojekt och hanterar med säkerhet kontraktsfrågor mellan beställare och utförare för ett byggprojekt, inklusive ändrade förutsättningar för projektet. Eleven redogör utförligt och nyanserat för lagar och andra bestämmelser för verksamheten på en byggarbetsplats. I redogörelsen beskriver eleven utförligt och nyanserat vilka tillstånd och behörigheter som krävs under byggskedet. Eleven använder med säkerhet begrepp och uttryckssätt som används inom kunskapsområdet för att åskådliggöra sina tankar och idéer. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.