title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2002:98) om förebyggande och bekämpning av epizootiska sjukdomar

text: Grundläggande bestämmelser om förebyggande och bekämpning av epizootiska sjukdomar finns i 1.

text: epizootilagen (1999:657)

text: , 2.

text: epizootiförordningen (1999:659)

text: , 3. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2002:97

text: ) om epizootiska sjukdomar, samt 4. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2002:16

text: ) om anmälningspliktiga djursjukdomar.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med anläggning: en anläggning där djur hålls permanent eller tillfälligt eller där djur och djurprodukter hanteras, avlivning: varje metod som leder till att ett djur dör, desinfektion: en genom fysikaliska eller kemiska metoder utförd reduktion av antalet mikroorganismer till en sådan nivå att en infektion inte uppstår hos mottagliga djur som kommer i kontakt med det desinfekterade materialet, djuranläggning: en anläggning som består av en eller flera byggnader eller enheter och där djur hålls permanent eller tillfälligt. Denna definition innefattar inte slakterier eller transportmedel, djurhållare: en djurägare, dennes ställföreträdare eller en annan person som är ansvarig för djurhållningen, djurpark: alla permanenta anläggningar, förutom cirkusar och djuraffärer, där levande djur som tillhör vilda arter hålls för att förevisas för allmänheten under minst sju dagar per år, djurprodukter: produkter av djur inklusive gödsel och urin samt embryon, sperma och ägg från alla djurslag förutom fiskrom, fisk: levande fisk oavsett utvecklingsstadium (inklusive rom eller mjölke) samt avdödad och icke urtagen fisk från fiskodling eller fisk som tillförts fiskodling efter att ha levt i vilt tillstånd, fiskodling: en anläggning för uppfödning av fisk under kontrollerade förhållanden, exempelvis bassänger, dammar, kassar eller andra fullt avgränsade inhägnader, förbränningsanläggning: en anläggning i vilken avfall bränns till aska, kontaminerad: direkt eller indirekt utsatt för ett epizootiskt smittämne, kötthanteringsanläggning: en styckningsanläggning, charkanläggning, kyl- och frysanläggning eller liknande där kött och köttprodukter hanteras, mejeri: en mjölk- eller mjölkproduktanläggning som tar emot obehandlad mjölk, behandlar mjölk, framställer konsumtionsmjölk eller framställer mjölkbaserade produkter, misstänkt smittade djur: individer av mottagliga djurslag som visar kliniska symptom eller postmortala förändringar av sådant slag att förekomst av smittämnet ifråga skäligen kan misstänkas, djur där smittutredning har visat att de kan ha blivit direkt eller indirekt utsatta för smittämnet samt djur som vid laboratorieundersökning visat reaktion tydande på möjlig närvaro av smittämnet ifråga, mottagliga djur: individer av alla djurslag som kan infekteras av det aktuella epizootiska smittämnet,

text: rengöring: ett avlägsnande av föroreningar genom skrubbning, skurning, högtryckstvättning eller en annan metod anpassad efter det material som ska rengöras, skyddsområde: ett område med minst tre kilometers radie runt ett område som smittförklarats enligt

text: 5 § epizootilagen (1999:657)

text: och där det råder förbud mot transporter av djur eller varor till eller från eller inom området eller där andra begränsningar i hanteringen av djur eller varor gäller enligt ett beslut av Jordbruksverket eller länsstyrelsen, slakt: avlivning av djur för konsumtionsändamål genom avblodning efter bedövning, slakteri: en sådan slakteriinrättning som avses i

text: 9 § epizootilagen (1999:657)

text: , smittade djur: djur hos vilka förekomst av ett epizootiskt smittämne har bekräftats vid laboratorieundersökning samt djur som visar sådana typiska symptom eller postmortala förändringar att det därmed är klarlagt att ett fall av epizootisk sjukdom har inträffat, smittrening: en rengöring med efterföljande desinfektion så att ett smittämne oskadliggörs, steriliseringsanläggning: en anläggning i vilken animaliskt avfall bearbetas genom en värmebehandlingsprocess som uppfyller villkoren i gällande författningar om hantering av animaliskt avfall, stuka: ett upplag av gödsel, strö, foder och liknande som har blandats på lämpligt sätt och därefter täckts över för att möjliggöra en sådan temperaturhöjning att ett smittämne oskadliggörs, vaccination: en sådan skyddsympning som avses i

text: 8 § 5 epizootilagen (1999:657)

text: , ägghanteringsanläggning: ett äggpackeri, ett kläckeri, eller en anläggning godkänd för produktion eller behandling av äggprodukter, samt övervakningsområde: ett område med minst tio kilometers radie runt ett område som smittförklarats enligt

text: 5 § epizootilagen (1999:657)

text: och där det råder förbud mot transporter av djur eller varor till eller från eller inom området eller där andra begränsningar i hanteringen av djur eller varor gäller enligt ett beslut av Jordbruksverket eller länsstyrelsen. (

text: SJVFS 2006:16

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2006:16

text: 2 KAP. FÖREBYGGANDE ÅTGÄRDER M.M.

text: Anmälan m.m.

text: Bestämmelser om skyldighet för den som har anledning misstänka att en epizootisk sjukdom har drabbat djur i hans vård att omedelbart anmäla misstanken finns i

text: 2 § epizootilagen (1999:657)

text: . Bestämmelser om skyldighet för en veterinär som misstänker att ett fall av epizootisk sjukdom har inträffat att undersöka och att anmäla misstanken finns i

text: 3 § epizootilagen (1999:657)

text: Åtgärder som ska vidtas av den som har djur i sin vård

text: Den som har anledning misstänka att en epizootisk sjukdom har drabbat djur i hans vård ska, för att förhindra eller begränsa smittspridning till dess att besked av en veterinär föranleder något annat, se till att 1. det inte sker några transporter av djur, produkter eller material som kan medföra smittspridning till eller från den anläggning eller det område där en epizootisk sjukdom misstänks förekomma, 2. inga djur inom den anläggning eller det område där en epizootisk sjukdom misstänks förekomma flyttas från den plats där de befinner sig, samt att 3. ingen person besöker den anläggning eller det område där en epizootisk sjukdom misstänks förekomma.

text: Den person som avses i 2 § ska också till en veterinär som gör en undersökning enligt

text: 3 § epizootilagen (1999:657)

text: , till en veterinär som beslutar om spärrförklaring enligt

text: 4 § samma lag

text: eller till en veterinär som Jordbruksverket utser lämna upplysningar om 1. eventuella kontaktanläggningar som tagit emot djur, produkter eller misstänkt kontaminerat material från det område där en epizootisk smitta misstänks förekomma under den tid smitta kan ha funnits där, 2. kontaktanläggningar varifrån på motsvarande sätt smitta kan ha spridits till det område som avses i 1, 3. personkontakter eller andra kontakter som kan ha medfört smittspridning till eller från det område som avses i 1, 4. anläggningar och områden med djurhållning som genom sin geografiska närhet till det område som avses i 1 kan ha spridit smitta dit eller utsatts för smitta därifrån, samt 5. leveranser av foder eller andra varor till och från det område som avses i 1 från och med den tidpunkt då smittan misstänks ha förts dit, dock minst under de senaste tre veckorna.

text: Spärrförklaring

text: Om en veterinär har beslutat om en spärrförklaring enligt

text: 4 § epizootilagen (1999:657)

text: ska beslutet underställas Statens jordbruksverk.

text: Ett beslut om spärrförklaring enligt

text: 4 § epizootilagen (1999:657)

text: ska skrivas på Jordbruksverkets blankett Epi 1 eller ett annat dokument som innehåller motsvarande uppgifter. Blanketten eller dokumentet ska snarast skickas till Jordbruksverket med kopia till länsstyrelsen.

text: I beslutet om spärrförklaring ska anges det spärrförklarade områdets omfattning samt vilka begränsningar som gäller för personer att besöka eller lämna området eller att utföra transporter till eller från detta.

text: Journalföring

text: En veterinär som utses av Jordbruksverket ska inventera djurbeståndet i en spärrförklarad anläggning eller ett spärrförklarat område och journalföra 1. antalet mottagliga djur som har dött, 2. antalet mottagliga djur som har kliniska symptom, 3. antalet mottagliga djur som saknar kliniska symptom, 4. antalet mottagliga djur som kan antas vara smittade av en epizootisk sjukdom, 5. på vilka platser de djur som avses i 1–4 befinner sig, 6. arter och antal av övriga djurslag som hålls i anläggningen eller i området, samt 7. vilka lager som finns i anläggningen eller i området av djurprodukter, djurfoder, strömedel och liknande samt i görligaste mån, storleken på dessa. Veterinären ska på Jordbruksverkets blankett Epi 3 eller på ett annat dokument som verket beslutar rapportera de uppgifter som avses i första stycket. Rapporten ska skickas till Jordbruksverket med kopia till länsstyrelsen.

text: En djurhållare som håller eller på annat sätt hanterar djur i en spärrförklarad djuranläggning eller i ett spärrförklarat område ska journalföra uppgifter om mottagliga djur som föds, insjuknar, självdör, slaktas eller på annat sätt avlivas inom anläggningen eller området. Uppgifterna ska hållas aktuella. Vad gäller nötkreatur får den journalföring som aves i första stycket, förutom vad avser uppgifter om djur som insjuknar, ske genom den journalföring som ska göras enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:190

text: ) om märkning och registrering av djur.

text: 3 KAP. OMRÅDESRESTRIKTIONER, ANSLAG M.M.

text: Tillträdesförbud

text: Ett tillträdesförbud enligt

text: 5 § 2 epizootilagen (1999:657)

text: gäller inte 1. en person som måste ha tillträde till en anläggning för att sköta djuren som hålls där, 2. en veterinär som av veterinärmedicinska skäl måste ha tillträde till en anläggning, 3. läkare eller annan sjukvårdspersonal som av medicinska skäl måste ha tillträde till en anläggning, eller 4. en person som vid förebyggande eller bekämpning av den aktuella epizootiska sjukdomen har ett uppenbart behov av tillträde till en anläggning. Jordbruksverket, eller den länsstyrelse Jordbruksverket bestämmer, kan efter en särskild ansökan bevilja undantag från tillträdesförbudet för en person som ska utföra uppgifter som är av väsentlig betydelse för djurhälsan, djurskyddet eller anläggningens drift. (

text: SJVFS 2006:16

text: Om det är klarlagt att ett fall av mul- och klövsjuka, vesikulär stomatit, Aujeszkys sjukdom, boskapspest, infektion med bovint herpesvirus 1, peste des petits ruminants, får- och getkoppor, swine vesicular disease, klassisk svinpest, afrikansk svinpest, porcine reproductive and respiratory syndrome, aviär influensa (hönspest) eller newcastlesjuka har inträffat gäller förbud mot tillträde till djurstallar eller andra anläggningar där mottagliga djur hålls för en person som har kommit i kontakt med djur eller produkter som är eller misstänks vara smittade av eller kontaminerade med det aktuella smittämnet. Tillträdesförbudet gäller i fem dygn från kontakttillfället om den aktuella epizootiska sjukdomen är mul- och klövsjuka och i två dygn från kontakttillfället om den aktuella epizootiska sjukdomen är någon av de övriga sjukdomar som anges i första stycket.

text: Skyddsområde och övervakningsområde

text: Djuranläggningar och områden där djur hålls

text: Om mottagliga djur insjuknar eller dör i en anläggning eller i ett område där djur hålls och som ligger i ett skydds- eller övervakningsområde ska djurhållaren omgående meddela detta till distriktsveterinären eller till en annan veterinär. Ett meddelande enligt första stycket behöver inte lämnas om det är uppenbart att sjukdomen eller dödsfallet beror på ett olycksfall eller en annan fysisk skada. En veterinär som får ett meddelande enligt första stycket och som gäller en epizootisk sjukdom ska snarast underrätta Jordbruksverket och länsstyrelsen.

text: Förflyttning av djur, varor m.m.

text: Mottagliga djur i ett skydds- eller övervakningsområde ska om möjligt hållas i sina stallar eller i avgränsade utomhusutrymmen där de kan hållas isolerade.

text: Mottagliga djur i ett skydds- eller övervakningsområde får inte transporteras från den anläggning där de hålls. Djuren får endast transporteras inom anläggningen på de enskilda vägar som hör till anläggningen.

text: Transport av mottagliga djur får inte ske in i, genom eller ut ur ett skydds- eller övervakningsområde.

text: Jordbruksverket, eller den länsstyrelse Jordbruksverket bestämmer, kan om det föreligger djurskyddsskäl eller någon annan angelägen orsak medge undantag från vad som anges i 5 och 6 §§ för transporter av mottagliga djur som går direkt till slakt på ett slakteri som verket godkänner. För att ett undantag enligt första stycket ska kunna medges måste en veterinär som Jordbruksverket utser, i anslutning till transporten ha undersökt samtliga mottagliga djur i anläggningen och bekräftat att inget djur misstänks vara smittat av den aktuella sjukdomen. (

text: SJVFS 2006:16

text: Jordbruksverket, eller den länsstyrelse Jordbruksverket bestämmer, kan också medge undantag från vad som anges i 6 § för transporter av mottagliga djur som ska

text: gå rakt igenom ett skydds- eller övervakningsområde under förutsättning att transporten sker på en landsväg eller en järnväg utan att lossning eller uppehåll sker. En ansökan om undantag för sådana transporter som avses i första stycket ska innehålla uppgifter om transportens innehåll, mängd, samt färdväg. Den planerade tidpunkten för transporten ska också anges. (

text: SJVFS 2006:16

text: Transport av produkter av mottagliga djur inom eller ut ur ett skydds- eller övervakningsområde får endast ske efter tillstånd av Jordbruksverket eller den länsstyrelse Jordbruksverket bestämmer. (

text: SJVFS 2006:16

text: Handel, utställningar m.m.

text: Auktioner, marknader, utställningar, tävlingar eller liknande arrangemang med mottagliga djur får inte förekomma i ett skydds- eller övervakningsområde. Detta gäller också djurhandel, djurförmedling och annan jämförlig verksamhet.

text: Anslag och avstängning

text: I den omfattning som Jordbruksverket beslutar ska epizootianslag med den utformning som anges i bilagan samt avstängningsanordningar sättas upp enligt följande: 1. Om ett beslut om tillträdesförbud har fattats enligt

text: 5 § 2 epizootilagen (1999:657)

text: ska epizootianslag 1 sättas upp vid in- och utgångarna till djurstallar och andra anläggningar som omfattas av förbudet. 2. Om ett beslut om spärrförklaring har fattats enligt

text: 4 § epizootilagen (1999:657)

text: och om ett beslut om smittförklaring har fattats enligt

text: 5 § samma lag

text: ska epizootianslag 2 samt avstängningsanordningar sättas upp vid infarterna till en spärrförklarad eller smittförklarad djuranläggning och ett spärrförklarat eller smittförklarat område där djur hålls. 3. Vad avser ett skyddsområde ska epizootianslag 3 a, b, c, d eller e sättas upp på väl synliga platser vid vägar som leder in i området. 4. Vad avser ett övervakningsområde ska epizootianslag 4 a, b, c, d eller e sättas upp på väl synliga platser vid vägar som leder in i området. 5. Vid slakterier, kötthanteringsanläggningar, mejerier, ägghanteringsanläggningar och liknande där djur, djurkroppar eller djurprodukter som kan medföra spridning av den aktuella epizootiska sjukdomen hanteras, med undantag för djuranläggningar enligt 1 och 2, ska epizootianslag 5 sättas upp vid infarter och in- och utgångar till anläggningen. En veterinär som utses av Jordbruksverket ska ansvara för att de anslag och avstängningsanordningar som avses i första stycket 1-5 placeras ut i den omfattning som Jordbruksverket har beslutat samt att anslagen och avstängningsanordningarna tas bort när ett beslut om upphävande enligt

text: 7 § epizootilagen (1999:657)

text: har fattats.

text: 4 KAP. SLAKT ELLER ANNAN AVLIVNING AV DJUR

text: Allmänt

text: I detta kapitel finns bestämmelser om slakt eller annan avlivning av djur som är eller misstänks vara smittade av en epizootisk sjukdom samt om slakt eller annan avlivning av andra djur för att förebygga eller bekämpa epizootiska sjukdomar. Grundläggande bestämmelser om djurskyddet vid slakt eller annan avlivning av djur finns i

text: djurskyddslagen (1988:534)

text: och med stöd av denna lag meddelade föreskrifter.

text: En avlivning av ett djur som är eller misstänks vara smittat av en epizootisk sjukdom ska om möjligt ske på ett oblodigt sätt och utföras så att risken för smittspridning i samband med avlivningen blir så liten som möjligt. Följande oblodiga avlivningsmetoder får användas för att bekämpa en epizootisk sjukdom hos djur: 1. Ledande av elektrisk ström genom hjärtat så att hjärtstillestånd inträder. Åtgärden ska föregås av en mekanisk eller en elektrisk bedövning. 2. Införande i hjärnan av en ryggmärgssond så att andningscentrum förstörs. Åtgärden ska föregås av en mekanisk bedövning. 3. Gasning med koldioxid. 4. Gasning med cyanväte. Denna metod får bara användas vid avlivning av fåglar. 5. Användning av ett kemiskt preparat som Jordbruksverket beslutar i en sluten behållare med fisk. 6. Överdos av narkosmedel. Vid val av avlivningsmetod ska hänsyn tas till djurslag, djurstorlek och andra omständigheter som är av betydelse för att avlivningen ska kunna ske på ett djurskyddsmässigt godtagbart sätt.

text: En avlivning i annat fall än vad som avses i 2 § av ett djur som är eller misstänks vara smittat av en epizootisk sjukdom ska ske på ett sådant sätt som anges i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2000:160

text: ) om hantering av vissa djurarter vid slakt eller annan avlivning, eller, för djurslag som inte omfattas av de föreskrifterna, på ett sätt som Jordbruksverket beslutar.

text: En avlivning som sker enligt 2 eller 3 §§ ska utföras av en person som har särskild kunskap om avlivning av det aktuella djurslaget samt om den avlivningsmetod som ska användas. En sådan person ska utses av Jordbruksverket. En avlivning som sker genom en överdos av narkosmedel får bara utföras i närvaro av en veterinär.

text: En avlivning enligt 2 eller 3 §§ ska ske snarast möjligt efter det att 1. en värdering har gjorts enligt

text: 9 § epizootiförordningen (1999:659)

text: , 2. nödvändig personal finns på plats för avlivningen, och efter det att 3. ett omhändertagande av kropparna av de djur som ska avlivas har ordnats om detta är möjligt.

text: En avlivning kan ske efter tillstånd av Jordbruksverket även om en värdering inte har gjorts. I ett sådant fall ska den veterinär som avses i 10 § journalföra de djur som ska avlivas, deras uppgivna ålder, avelsvärde, produktionsförmåga, kondition, eventuella sjukdomssymptom och andra uppgifter som kan vara av betydelse för värderingen.

text: Avlivning i en djuranläggning eller på ett annat ställe än ett slakteri

text: Då personal från ett slakteri ska medverka vid en avlivning av djur i en spärrförklarad eller en smittförklarad djuranläggning eller på ett annat ställe utanför slakteriet ska den veterinär som avses i 10 § lämna uppgifter till slakteriet och till besiktningsveterinären om plats för avlivningen, djurslag och antalet djur som ska avlivas.

text: Slakt eller annan avlivning på ett slakteri

text: Om Jordbruksverket, eller länsstyrelsen om en delegation har skett enligt 1 kap. 4 §, beslutar enligt

text: 9 § 1 epizootilagen (1999:657)

text: att ett slakteri ska ställas till förfogande för sådan slakt eller annan avlivning som avses i

text: 8 §

text: och

text: samma lag ska den veterinär som avses i 8 kap. 8 § snarast till berört slakteri och berörd besiktningsveterinär anmäla 1. djurslag som ska slaktas eller avlivas, 2. antal djur som ska slaktas eller avlivas, samt 3. beräknad tidpunkt för djurens ankomst till slakteriet. Slakteriet ska underrätta den veterinär som avses i första stycket när djuren har kommit till slakteriet.

text: Provtagning m.m. i samband med slakt eller annan avlivning

text: I samband med att djur slaktas eller på annat sätt avlivas ska en veterinär som Jordbruksverket utser ansvara för att provtagning sker på det sätt och i den utsträckning som Jordbruksverket beslutar. Den veterinär som avses i första stycket ska om möjligt journalföra de slaktade eller på annat sätt avlivade djurens identitet och antal samt vilka djur som har provtagits. Uppgifterna ska skickas till Jordbruksverket med kopia till länsstyrelsen.

text: Återupptagande av verksamhet

text: Ett slakteri eller ett transportmedel som har använts i samband med sådan slakt eller annan avlivning som avses i 7 § får inte utan Jordbruksverkets medgivande användas förrän en veterinär som Jordbruksverket utser har rapporterat att avlivning av djur och omhändertagande av djurkroppar, avfall och annat material som kan innehålla epizootisk smitta har avslutats och att slakteriet, transportmedlet, utrustningen, personalen och annat som kan ha utsatts för sådan smitta därefter har smittrenats.

text: En sådan rapportering som avses i första stycket ska ske på det sätt som anges i 10 § tredje stycket och 6 kap. 28 §.

text: Övervakning och rapportering

text: En avlivning som inte utförs av en veterinär ska övervakas av en veterinär som Jordbruksverket utser. En veterinär som utför eller övervakar en avlivning ska ansvara för att den sker i enlighet med Jordbruksverkets beslut om avlivning och på ett smittskyddsmässigt och djurskyddsmässigt godtagbart sätt. När avlivningen är avslutad ska den veterinär som har utfört eller övervakat avlivningen rapportera på Jordbruksverkets blankett Epi 7 eller på ett annat dokument som verket beslutar. Rapporten ska skickas till Jordbruksverket med kopia till länsstyrelsen.

text: 5 KAP. OSKADLIGGÖRANDE AV DÖDA DJUR, PRODUKTER, AVFALL M.M.

text: Allmänt

text: I detta kapitel finns bestämmelser om oskadliggörande av döda djur, och produkter av djur samt av avfall och annat material som kan sprida en epizootisk smitta.

text: Döda djur, djurprodukter, avfall m.m.

text: Självdöda eller avlivade djur som är eller misstänks vara smittade av en epizootisk sjukdom samt delar av sådana djur ska 1. bearbetas i en steriliseringsanläggning som Jordbruksverket beslutar, 2. brännas i en förbränningsanläggning som Jordbruksverket beslutar, eller 3. grävas ner i en epizootigrav som Jordbruksverket beslutar. Det oskadliggörande som sker enligt 1-3 ska utföras så att smittspridning undviks. I den omfattning som Jordbruksverket beslutar får dock undersökningsmaterial från ett djur som är eller misstänks vara smittat av en epizootisk sjukdom sändas till ett laboratorium som Jordbruksverket godkänner för att analyseras, registreras eller sparas för dokumentation.

text: Djurprodukter, avfall, kasserat material och annat som innehåller eller misstänks innehålla epizootisk smitta ska oskadliggöras på sätt som anges i 2 § 1-3 eller på annat sätt som Jordbruksverket beslutar.

text: Om Jordbruksverket, eller den länsstyrelse Jordbruksverket bestämmer, beslutar enligt

text: 9 § 1 epizootilagen (1999:657)

text: att en bearbetningsanläggning ska ställas till förfogande för sådant oskadliggörande som avses i

text: 8 § 3 samma lag

text: ska den veterinär som avses i 8 kap. 8 § snarast till berörd anläggning anmäla

text: 1. det eller de djurslag som ska oskadliggöras, 2. antal djurkroppar som ska oskadliggöras, samt 3. beräknad tidpunkt för djurkropparnas ankomst till anläggningen. Anläggningen ska underrätta den veterinär som avses i första stycket när djurkropparna har kommit till anläggningen. (

text: SJVFS 2006:16

text: Särskilda bestämmelser vid misstanke om transmissibel spongiform encephalopati

text: Ett djur som misstänks vara smittat av transmissibel spongiform encephalopati (TSE) och som har avlivats efter ett beslut av Jordbruksverket eller en veterinär ska omedelbart sändas till Statens veterinärmedicinska anstalt för provtagning och förbränning.

text: Gödsel, strö, foder, urin m.m.

text: Fast gödsel, strö, foder och liknande som innehåller eller misstänks innehålla epizootisk smitta ska 1. oskadliggöras på sätt som anges i 2 § 1-3, 2. blandas med kalk och lagras i en övertäckt gödselstack eller en stuka där materialet uppnår en sådan temperatur att smittämnet oskadliggörs, eller 3. upphettas på annat sätt så att det aktuella smittämnet oskadliggörs.

text: Flytgödsel, gödselvatten och urin som innehåller eller misstänks innehålla epizootisk smitta ska oskadliggöras genom 1. upphettning, 2. behandling med ett desinfektionsmedel som Jordbruksverket beslutar, 3. tillsats av ett annat kemiskt preparat än ett sådant som avses i 2 och som har godkänts av Jordbruksverket, eller genom 4. lagring under så lång tid och under sådana omständigheter som Jordbruksverket beslutar i det enskilda fallet.

text: Jordbruksverket kan efter en särskild ansökan medge att fast gödsel, flytgödsel, gödselvatten och urin som innehåller eller misstänks innehålla epizootisk smitta får oskadliggöras på annat sätt än vad som anges i 6 och 7 §§.

text: Avloppsvatten och spillvatten som innehåller eller misstänks innehålla epizootisk smitta ska samlas i en flytgödseltank, en urinbrunn eller en annan behållare och där oskadliggöras enligt 7 § eller på annat sätt som Jordbruksverket beslutar.

text: De gödselstackar, stukor, flytgödseltankar, urinbrunnar och andra behållare som använts för oskadliggörande enligt 6-9 §§ får inte användas förrän Jordbruksverket givit tillstånd till detta.

text: Epizootigrav

text: En epizootigrav ska grävas inom det spärrförklarade eller smittförklarade området om det inte är uppenbart olämpligt. Graven ska placeras så nära som möjligt den plats där sådana djur som är eller misstänks vara smittade av en epizootiska sjukdom och som ska avlivas uppehåller sig eller den plats där sådana produkter och sådant material som avses i 3 § finns. Den veterinär som avses i 14 § ska bestämma platsen för en epizootigrav och ska därvid vidta de försiktighetsmått som behövs för att förebygga, hindra eller motverka att skada eller olägenhet uppkommer för miljön eller att spridning av epizootiskt smittämne till andra anläggningar eller områden med mottagliga djur sker. En epizootigrav får inte placeras inom ett sådant vattenskyddsområde som avses i

text: 7 kap. 21 § miljöbalken (1998:808)

text: . Gravens placering ska markeras på en karta som ska skickas till Jordbruksverket med kopia till länsstyrelsen.

text: En epizootigrav ska vara så djup att djur hindras från att gräva upp innehållet. Levande djur som ska avlivas och begravas samt djurkroppar och material ska transporteras till graven på det sätt som den veterinär som avses i 14 § beslutar.

text: När en nedgrävning av djur och material är avslutad ska graven fyllas med jord eller motsvarande fyllnadsmaterial. Därefter ska ytan på graven, den omgivande mark som innehåller eller misstänks innehålla epizootisk smitta samt den väg som djur och material förts till graven smittrenas enligt vad som anges i 6 kap. Avslutningsvis ska graven markeras genom en inhägnad som inte får tas bort utan Jordbruksverkets medgivande.

text: Övervakning och rapportering

text: Ett oskadliggörande som sker enligt detta kapitel ska utföras under övervakning av en veterinär som Jordbruksverket utser. När ett oskadliggörande är avslutat ska den veterinär som övervakat arbetet rapportera på ett dokument som Jordbruksverket beslutar. Rapporten ska skickas till Jordbruksverket med kopia till länsstyrelsen.

text: 6 KAP. SMITTRENING M.M.

text: Allmänt

text: I detta kapitel finns bestämmelser om smittrening, oskadliggörande av skadedjur som sprider smitta samt om den skyddsutrustning som behövs för att förebygga spridning av epizootiska sjukdomar.

text: En smittrening för att förebygga eller bekämpa en epizootisk sjukdom ska utföras så som anges i detta kapitel eller som Jordbruksverket annars beslutar.

text: Arbetet ska utföras på ett sådant sätt att material som tidigare smittrenats inte kontamineras på nytt.

text: Skyddskläder m.m.

text: I den omfattning som är nödvändig för att motverka smittspridning ska skyddskläder användas vid 1. ett arbete i samband med avlivning av djur som är eller misstänks vara smittade av en epizootisk sjukdom, 2. ett oskadliggörande av döda djur som är eller misstänks vara smittade av en epizootisk sjukdom eller kontaminerade med ett epizootiskt smittämne, 3. en smittrening på en plats där en epizootisk smitta förekommer eller misstänks förekomma, 4. en annan kontakt med sådana djur eller med kroppar av sådana djur som avses i 1 och 2, 5. ett arbete i samband med oskadliggörande av produkter och material som innehåller eller misstänks innehålla epizootisk smitta, samt vid 6. en annan kontakt med sådana produkter eller sådant material som avses i 5. Om det är möjligt ska skyddskläder och annan skyddsutrustning vara av engångstyp eller annars av ett material som är lätt att smittrena.

text: En transportör eller en annan person som i sin yrkesmässiga verksamhet besöker anläggningar med mottagliga djur inom ett skydds- eller övervakningsområde utan att utföra sådant arbete eller ha sådan kontakt som avses i 3 § ska vid besöken bära skoskydd av engångstyp samt skyddskläder i övrigt i den omfattning som behövs för att motverka smittspridning.

text: En person som enligt 3 kap. 1 § medges tillträde till en djuranläggning med tillträdesförbud utan att utföra sådant arbete eller ha sådan kontakt som avses i 3 § ska bära skyddskläder i den omfattning som är nödvändig för att motverka smittspridning.

text: Efter ett avslutat arbete, en kontakt eller ett besök som avses i 3-5 §§ ska 1. skyddskläder och utrustning av engångstyp lämnas kvar för oskadliggörande på den plats där de har använts, 2. skyddskläder och utrustning som inte är av engångstyp om möjligt lämnas kvar för smittrening eller oskadliggörande på den plats där de har använts, samt 3. skyddskläder och utrustning som inte lämnas kvar på den plats där de har använts packas i ett tättslutande emballage som smittrenas utvändigt innan det transporteras från platsen. Sådana kläder och sådan utrustning ska föras till en plats där de smittrenas tillsammans med emballaget.

text: Ett byte till och från skyddskläder vid arbete i en djuranläggning eller ett område där epizootisk smitta förekommer eller misstänks förekomma ska ske vid de avstängningsanordningar som avses i 3 kap. 11 § 2. En sådan person som avses i 5 § ska byta till och från skyddskläder vid lämplig in- och utgång på djuranläggningen.

text: Ett byte till och från skyddskläder vid arbete i slakterier, mejerier och andra liknande anläggningar där djurprodukter hanteras och där förekomst av epizootisk smitta har konstaterats eller inte kan uteslutas ska ske på en särskild plats i anslutning till in- och utgångarna från anläggningen.

text: Smittrening av personer

text: I den omfattning som Jordbruksverket beslutar ska utrustning för smittrening av personer placeras ut enligt följande: 1. Om ett beslut om tillträdesförbud har fattats enligt

text: 5 § 2 epizootilagen (1999:657)

text: ska smittreningsutrustning placeras vid de in- och utgångar till djurstallar och andra anläggningar som omfattas av förbudet. 2. Om ett beslut om spärrförklaring har fattats enligt

text: 4 § epizootilagen (1999:657)

text: 5 § samma lag

text: ska smittreningsutrustning placeras vid de avstängningsanordningar som avses i 3 kap. 11 § 2 samt vid in- och utgångar till djurutrymmen och andra platser där djur vistas. 3. Vad avser skydds- och övervakningsområden ska smittreningsutrustning placeras vid in- och utgångar till djurutrymmen i de anläggningar med mottagliga djur som finns i områdena. 4. Vid slakterier, kötthanteringsanläggningar, mejerier, ägghanteringsanläggningar och liknande där djur, djurkroppar eller djurprodukter som kan medföra smittspridning hanteras, med undantag för sådana djuranläggningar som omfattas av ett beslut om tillträdesförbud, spärrförklaring eller smittförklaring enligt 1 och 2, ska smittreningsutrustning placeras vid in- och utgångarna till anläggningen. Vid ett slakteri ska sådan utrustning även placeras vid in- och utgångar till djurstallar och slakthallar. En veterinär som utses av Jordbruksverket ska ansvara för att den utrustning som avses i första stycket 1 - 4 placeras ut i tillräcklig omfattning samt att utrustningen tas bort när ett beslut om upphävande enligt

text: 7 § epizootilagen (1999:657)

text: har fattats. Den som är ansvarig för verksamheten i en sådan anläggning som avses i första stycket 1-4 ska ansvara för att smittreningsutrustning tillhandahålls i den omfattning som behövs.

text: Den utrustning som avses i 8 § ska bestå av 1. redskap och rengöringsmedel för rengöring av skodon och sådana kroppsdelar som kan ha utsatts för smitta, 2. behållare med tempererat vatten, 3. desinfektionsmedel, samt 4. kärl för desinfektion av skodon.

text: En person ska smittrena sig på sätt som anges i 11 § omedelbart före det att hon eller han lämnar 1. ett spärrförklarat eller ett smittförklarat område, 2. en anläggning eller en annan plats där hon eller han hanterat djur, djurkroppar, produkter och material som är eller misstänks vara smittade av en epizootisk sjukdom eller kontaminerade med ett epizootiskt smittämne, 3. en djuranläggning med tillträdesförbud till vilken hon eller han har medgivits tillträde, eller

text: 4. en anläggning eller en annan plats inom ett skydds- eller övervakningsområde där utrustning för smittrening placerats ut enligt ett beslut av Jordbruksverket.

text: En smittrening av en person ska bestå av en noggrann rengöring och desinfektion av de delar av kroppen som kan ha utsatts för smitta. Skodon som ska användas utanför en plats där ett sådant arbete eller en sådan kontakt som avses i 3 § har skett ska noggrant rengöras och därefter desinfekteras omedelbart före det att platsen lämnas även om särskilda arbetsskor eller skyddsöverdrag har använts vid arbetet eller kontakttillfället

text: Saneringsplan m.m.

text: En smittrening av en anläggning ska ske enligt en saneringsplan som fastställs av Jordbruksverket.

text: I en anläggning som avses i 12 § ska ett oskadliggörande av skadedjur som sprider smitta eller en smittrening utföras av personer som har tillräcklig kunskap om och tillräcklig utrustning för sådana arbeten.

text: Den saneringsplan som avses i 12 § ska utarbetas av den veterinär som avses i 27 §. Saneringsplanen ska minst innehålla följande uppgifter och annat material. 1. En skiss över det område som ska smittrenas. På skissen ska ritas in djurutrymmen, andra platser där djur, djurprodukter, foder, redskap och fordon finns eller har funnits under den tid det aktuella smittämnet kan ha förekommit i området samt platser, vägar och markområden som är eller misstänks vara kontaminerade med det aktuella smittämnet. Väderstreck och skala ska anges på skissen. 2. Den geografiska gränsen för smittreningsåtgärderna. 3. En noggrann beskrivning av vad som ska smittrenas, ålder och skick på det material som ska smittrenas samt hur smittreningen ska utföras. 4. En tidsplan för smittreningen där det särskilt ska anges när de olika arbetsmomenten i smittreningen beräknas vara avslutade.

text: Den som enligt en saneringsplan utför en smittrening ska dagligen journalföra uppgifter om vad för slags smittreningsarbete som har utförts samt tidsåtgången för detta arbete.

text: Smittrening av anläggningar, områden m.m.

text: I de fall det bedöms nödvändigt för att motverka smittspridning i samband med en smittrening av en djuranläggning och en bortförsel av djurkroppar och material ska en smittrening inledas med en preliminär desinfektion. Därvid ska kroppar av avlivade djur, gödsel, strö, markområden och utrymmen som har förorenats i samband med avlivning eller annan hantering av djuren samt golv, väggar, tak och inredning i utrymmen där djuren har vistats dränkas in med desinfektionsmedel. Medlet ska lämnas att verka under så lång tid som Jordbruksverket beslutar. En slutlig smittrening av en djuranläggning ska utföras när en eventuell preliminär desinfektion är avslutad och djurkropparna har avlägsnats.

text: Om inte Jordbruksverket beslutar annat ska en smittrening omfatta oskadliggörande av smittspridande skadedjur, grovrengöring, våtrengöring genom högtryckstvätt eller på annat sätt med fettlösande medel, upptorkning, samt slutlig behandling med desinfektionsmedel.

text: I en fiskodling ska behållare, tråg, kassar, dammar och liknande som innehållit fisk smittad eller misstänkt smittad av en epizootisk sjukdom torrläggas i de fall detta är möjligt samt noggrant rengöras och därefter behandlas med desinfektionsmedel.

text: Efter en avslutad smittrening av en smittförklarad djuranläggning är det förbjudet att tillträda den anläggning som har smittrenats. Förbudet gäller till dess att beslutet om smittförklaring har upphävts enligt

text: 7 § epizootilagen (1999:657)

text: . Undantag från förbudet mot tillträde kan medges av Jordbruksverket.

text: Vid en smittrening av vägar, gårdsplaner och andra markområden ska, i den utsträckning som behövs för att motverka smittspridning, gödsel och synliga föroreningar avlägsnas, ytor belagda med asfalt eller annat hårt material spolas och översta marklagret på ytor utan sådan beläggning skrapas av. Därefter ska alla områden och ytor behandlas med desinfektionsmedel. Gödsel, föroreningar, avskrapad mark och spolvatten som avses i första stycket ska samlas upp och oskadliggöras på ett sådant sätt som anges i 5 kap.

text: Smittrening av levande djur

text: Om det är aktuellt att smittrena ett levande djur ska smittreningen inledas med en noggrann rengöring av hela djuret så att det befrias från gödsel och andra synliga föroreningar. Därefter ska hela djuret tvättas med schamponeringsmedel och vid behov desinfekteras med ett medel som är anpassat för desinfektion av djur.

text: Smittrening av fordon, behållare, redskap m.m.

text: Fordon och redskap samt burar, behållare och annat emballage som inte ska oskadliggöras och som använts vid en transport eller annan hantering av djur, djurkroppar, produkter och material som är eller misstänks vara smittade av en epizootisk sjukdom eller kontaminerade med ett epizootiskt smittämne, ska smittrenas snarast möjligt efter avslutad transport eller användning. Smittreningen ska ske på den plats där avlastning eller tömning har skett eller på en närliggande plats som särskilt inrättats för ändamålet och ska omfatta hela fordonet, redskapet respektive emballaget både utvändigt och invändigt samt vid behov även eventuell utrustning.

text: På ett annat fordon än ett sådant som avses i 22 §, och som besöker en anläggning eller en plats med mottagliga djur i ett område där det råder begränsningar i hanteringen av djur eller varor på grund av att ett fall av epizootisk sjukdom har inträffat ska, i de fall Jordbruksverket beslutar, hjul, hjulhus och förarhytt smittrenas innan fordonet lämnar anläggningen eller platsen.

text: De redskap och den övriga utrustning samt de förvaringslådor, väskor och annat emballage för redskapen och utrustningen som använts på en plats där en epizootisk sjukdom inträffat eller misstänks förekomma ska smittrenas innan de förs från den plats där de använts.

text: En smittrening som avses i 22-24 §§ ska inledas med en noggrann rengöring så att alla synliga föroreningar avlägsnas. Därefter ska desinfektion ske.

text: Smittrening av kläder, skodon och skyddsutrustning

text: En smittrening av kläder, skodon och skyddsutrustning som använts på en plats där epizootisk smitta konstaterats eller misstänks förekomma och som inte oskadliggörs ska inledas med att materialet dränks in med desinfektionsmedel eller kokas i minst 15 minuter. Om ett desinfektionsmedel används ska detta tillåtas verka under så lång tid att det aktuella smittämnet oskadliggörs. Därefter ska materialet maskintvättas eller rengöras genom skrubbning. Vid behov ska därefter ytterligare en behandling med desinfektionsmedel ske.

text: Övervakning och rapportering

text: En veterinär som Jordbruksverket utser ska ansvara för att en smittrening som avses i 12 § sker enligt den saneringsplan som Jordbruksverket fastställt.

text: Den veterinär som avses i 27 § ska rapportera den utförda smittreningen på Jordbruksverkets blankett Epi 8, vad avser smittrening av en djuranläggning och fordon i anslutning till en sådan anläggning, samt på blankett Epi 9, vad avser smittrening av ett slakteri eller en kötthanteringsanläggning och fordon i anslutning till sådana anläggningar, eller på andra dokument som Jordbruksverket beslutar. Rapporteringen ska ske när smittreningen är avslutad. Rapporten ska skickas till Jordbruksverket med kopia till länsstyrelsen och till den som är ansvarig för den anläggning, det område eller det transportmedel som har smittrenats.

text: 7 KAP. UNDERSÖKNING, PROVTAGNING, ANALYS M.M.

text: En undersökning och en provtagning vid misstanke om en epizootisk sjukdom ska, om det är möjligt, ske efter samråd med Jordbruksverket eller Statens veterinärmedicinska anstalt (SVA).

text: Prover som tas vid misstanke om en epizootisk sjukdom ska skickas för analys till SVA eller ett annat laboratorium som Jordbruksverket godkänner. Ett sådant annat laboratorium som avses i första stycket ska ha den utrustning, den tekniska och yrkesmässiga kompetens samt den biosäkerhet, kvalitetsstandard och diagnosmetodik som krävs för att kunna diagnostisera epizootiska sjukdomar.

text: Innan prover skickas till ett laboratorium ska detta underrättas om att materialet ska skickas och på vilket sätt samt vid vilken tidpunkt det beräknas anlända.

text: 8 KAP. TRANSPORT AV DJUR, DJURKROPPAR, DJURPRODUKTER, FODER OCH ANDRA VAROR

text: Allmänt

text: En transport av djur och djurkroppar, djurprodukter, foder och andra varor som är eller misstänks vara smittade av en epizootisk sjukdom eller kontaminerade med epizootisk smitta får bara ske efter godkännande av Jordbruksverket och ska utföras på ett sådant sätt att smittspridning i samband med transporten undviks.

text: Om Jordbruksverket beslutat att en transport ska förseglas ska detta ske omedelbart efter det att lastningen har avslutats. En försegling samt brytningen av förseglingen ska göras av en person som Jordbruksverket utser.

text: Transport av djur, djurkroppar m.m.

text: Ett lastutrymme, en transportlåda, en transportbur eller ett liknande förvaringsutrymme vari djur, djurkroppar, djurprodukter, foder och andra varor som avses i 1 § ska transporteras, ska vara lätt att rengöra och ha en sådan konstruktion att läckage inte kan ske. Förvaringsutrymmet ska vara övertäckt. Alla delar av ett fordon ska vara väl rengjorda innan en transport sker.

text: När djur eller djurkroppar som avses i 1 § ska hämtas för en transport ska transportfordonet placeras på ett sådant sätt att risken för smittspridning i samband med lastningen blir så liten som möjligt. En transportör ska undvika direkt kontakt med djur eller djurkroppar när dessa lastas på och av fordonet.

text: Journalföring

text: Vid en transport av djur, djurkroppar, djurprodukter, foder och andra varor som avses i 1 § ska transportören journalföra uppgifter om 1. datum och tidpunkt för lastning och lossning, 2. lastens ursprung och destination, 3. transportvägen, samt 4. transportörens namn, adress och telefonnummer.

text: Vid en transport av djur och djurkroppar ska den journal som avses i 5 § även innehålla uppgifter om 1. vilket eller vilka djurslag som transporteras, 2. antalet djur och djurkroppar av varje djurslag då detta är möjligt, samt 3. djurens individuella identitet då detta är möjligt.

text: Vid en transport av djurprodukter och andra varor ska journalen innehålla uppgifter om lastens innehåll, mängd och eventuella märkning.

text: Den journal som avses i 5 § ska förvaras i fordonet under transporten och därefter sparas under så lång tid som Jordbruksverket beslutar.

text: Övervakning

text: Vid en transport som avses i 1 § av djur till ett slakteri eller en annan avlivningsplats samt av djurkroppar, djurprodukter, foder och andra varor till en steriliserings- eller förbränningsanläggning eller en annan plats för oskadliggörande ska lastningen övervakas av en veterinär som Jordbruksverket utser.

text: En transportör som transporterar djur eller djurkroppar enligt 1 § ska medföra Jordbruksverkets blankett Epi 6 eller ett annat dokument som verket beslutar. Blanketten eller dokumentet ska före transporten fyllas i av den veterinär som avses i 8 § och överlämnas av transportören till den som ansvarar för mottagandet av djuren eller djurkropparna på destinationsplatsen. Kopior på blanketten eller dokumentet ska skickas till Jordbruksverket och till länsstyrelsen i det län där avsändningsplatsen är belägen.

text: 9 KAP. VACCINATION OCH ANNAN FÖREBYGGANDE BEHANDLING AV DJUR

text: Det får inte ske någon vaccination eller annan förebyggande behandling mot en epizootisk sjukdom. Jordbrukverket kan besluta om en sådan behandling som avses i första stycket om en epizootisk sjukdom har konstaterats och kan antas få stor omfattning. Jordbruksverket kan också, för att förebygga en spridning av högpatogen aviär influensa (HPAI) av subtyp H5N1 från viltlevande fåglar, ge tillstånd till vaccinering av fåglar som hålls i djurparker. En förutsättning för att få ett tillstånd är att Europeiska gemenskapernas kommission godkänt en sådan vaccinering samt att Jordbruksverket bedömt att fåglarna är utsatta för en risk att få en sådan sjukdom. Särskilda bestämmelser om vaccination av djur mot rabies finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1991:92

text: ) om vaccination av djur mot rabies. Vaccination av duvor mot paramyxovirusinfektion får ske efter särskilt beslut av Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2006:16

text: En vaccination får bara ske på det sätt, under den tid och på den anläggning eller inom det område som Jordbruksverket beslutar. Jordbruksverket beslutar vilka djur som får vaccineras och vilka vacciner som får användas. Sådana vacciner tillhandahålls genom Jordbruksverkets försorg. (

text: SJVFS 2006:16

text: En vaccination ska utföras av en person som Jordbruksverket utser. Om en vaccination utförs ska en sådan person som avses i första stycket skriva en rapport på Jordbruksverkets blankett Epi 4 eller på ett annat dokument som verket beslutar. Rapporten ska skickas till Jordbruksverket med kopia till länsstyrelsen.

text: Djur som vaccineras ska i samband med vaccinationen förses med en särskild identifikationsmärkning som visar att de blivit vaccinerade. Märkningen ska ske på det sätt som Jordbruksverket beslutar. Jordbruksverket kan medge undantag från vad som anges i första stycket för fåglar och fiskar. Vad gäller fåglar kan undantag medges om de hålls i en djurpark och om de är märkta individuellt eller omöjligen kan märkas. Kan fåglarna omöjligen märkas ska de på annat sätt kunna identifieras individuellt. (

text: SJVFS 2006:16

text: Vaccinerade djur och produkter av sådana djur får inte utan särskilt tillstånd av Jordbruksverket flyttas från den anläggning där de hålls eller föras ut ur det område som avses i 2 §.

text: 10 KAP. BESTÄMMELSE OM UNDANTAG

text: Denna författning träder i kraft den 1 februari 2003, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:103

text: ) om bekämpning av epizootiska sjukdomar ska upphöra att gälla.

text: Denna författning träder i kraft den 7 mars 2006.

text: CHRISTINA HUHTASAARI

text: Andrea Ljung (Smittskyddsenheten)

text: SJVFS 2002:98

text: . 3

text: SJVFS 2006:16

text: Bilaga

text: Epizootianslag 1 (Tillträdesförbud)

text: STOPP

text: TILLTRÄDESFÖRBUD

text: Beslutat i enlighet med

text: epizootilagen (1999:657)

text: Anläggning med djur eller foder samt närmast omkringliggande område får ej beträdas på grund av smittsam djursjukdom. Överträdelse beivras. Länsstyrelsen kan lämna ytterligare upplysningar.

text: Epizootianslag 1

text: Epizootianslag 2 (Spärrförklarad och smittförklarad djuranläggning)

text: STOPP

text: SPÄRRAT OMRÅDE PÅ GRUND AV SMITTSAM DJURSJUKDOM

text: Tillträde förbjudet

text: Beslutat i enlighet med

text: epizootilagen (1999:657)

text: Överträdelse beivras. Länsstyrelsen kan lämna ytterligare upplysningar.

text: Epizootianslag 2

text: Epizootianslag 3 (Skyddsområde)

text: Epizootianslag 3 a Mul- och klövsjuka, rift valley fever, bluetongue, boskapspest, lumpy skin disease, peste des petits ruminants, får- och getkoppor.

text: STOPP

text: GRÄNS FÖR SKYDDSOMRÅDE

text: Beslutat i enlighet med

text: epizootilagen (1999:657)

text: . På grund av smittsam djursjukdom får inte klövbärande djur och produkter från sådana djur utan särskilt tillstånd flyttas mellan anläggningar inom området och inte föras till, genom eller från området. Överträdelse beivras. Länsstyrelsen kan lämna ytterligare upplysningar.

text: Epizootianslag 3a

text: Epizootianslag 3 b Vesikulär stomatit

text: STOPP

text: GRÄNS FÖR SKYDDSOMRÅDE

text: Beslutat i enlighet med

text: epizootilagen (1999:657)

text: . På grund av smittsam djursjukdom får inte klövbärande djur och hästdjur samt produkter från sådana djur utan särskilt tillstånd flyttas mellan anläggningar inom området och inte föras till, genom eller från området. Överträdelse beivras. Länsstyrelsen kan lämna ytterligare upplysningar.

text: Epizootianslag 3b

text: Epizootianslag 3 c Afrikansk hästpest.

text: STOPP

text: GRÄNS FÖR SKYDDSOMRÅDE

text: Beslutat i enlighet med

text: epizootilagen (1999:657)

text: . På grund av smittsam djursjukdom får inte hästdjur och produkter från sådana djur utan särskilt tillstånd flyttas mellan anläggningar inom området och inte föras till, genom eller från området. Överträdelse beivras. Länsstyrelsen kan lämna ytterligare upplysningar.

text: Epizootianslag 3c

text: Epizootianslag 3 d Klassisk svinpest, afrikansk svinpest, swine vesicular disease.

text: STOPP

text: GRÄNS FÖR SKYDDSOMRÅDE

text: Beslutat i enlighet med

text: epizootilagen (1999:657)

text: . På grund av smittsam djursjukdom får inte svin och produkter från svin utan särskilt tillstånd flyttas mellan anläggningar inom området och inte föras till, genom eller från området. Överträdelse beivras. Länsstyrelsen kan lämna ytterligare upplysningar.

text: Epizootianslag 3d

text: Epizootianslag 3 e Hönspest (aviär influensa), newcastlesjuka.

text: STOPP

text: GRÄNS FÖR SKYDDSOMRÅDE

text: Beslutat i enlighet med

text: epizootilagen (1999:657)

text: . På grund av smittsam fågelsjukdom får inte fjäderfä och produkter från fjäderfä utan särskilt tillstånd flyttas mellan anläggningar inom området och inte föras till, genom eller från området. Överträdelse beivras. Länsstyrelsen kan lämna ytterligare upplysningar.

text: Epizootianslag 3e

text: Epizootianslag 4 (Övervakningsområde)

text: Epizootianslag 4 a Mul- och klövsjuka, rift valley fever, bluetongue, boskapspest, lumpy skin disease, peste des petits ruminants, får- och getkoppor.

text: STOPP

text: GRÄNS FÖR ÖVERVAKNINGSOMRÅDE

text: Beslutat i enlighet med

text: epizootilagen (1999:657)

text: . På grund av smittsam djursjukdom får inte klövbärande djur och produkter från sådana djur utan särskilt tillstånd flyttas mellan anläggningar inom området och inte föras genom eller från området. Överträdelse beivras. Länsstyrelsen kan lämna ytterligare upplysningar.

text: Epizootianslag 4a

text: Epizootianslag 4 b Vesikulär stomatit

text: STOPP

text: GRÄNS FÖR ÖVERVAKNINGSOMRÅDE

text: Beslutat i enlighet med

text: epizootilagen (1999:657)

text: . På grund av smittsam djursjukdom får inte klövbärande djur och hästdjur samt produkter från sådana djur utan särskilt tillstånd flyttas mellan anläggningar inom området och inte föras genom eller från området. Överträdelse beivras. Länsstyrelsen kan lämna ytterligare upplysningar.

text: Epizootianslag 4b

text: Epizootianslag 4 c Afrikansk hästpest

text: STOPP

text: GRÄNS FÖR ÖVERVAKNINGSOMRÅDE

text: Beslutat i enlighet med

text: epizootilagen (1999:657)

text: . På grund av smittsam djursjukdom får inte hästdjur och produkter från sådana djur utan särskilt tillstånd flyttas mellan anläggningar inom området och inte föras genom eller från området. Överträdelse beivras. Länsstyrelsen kan lämna ytterligare upplysningar.

text: Epizootianslag 4c

text: Epizootianslag 4d Klassisk svinpest, afrikansk svinpest, swine vesicular disease.

text: STOPP

text: GRÄNS FÖR ÖVERVAKNINGSOMRÅDE

text: Beslutat i enlighet med

text: epizootilagen (1999:657)

text: . På grund av smittsam djursjukdom får inte svin och produkter från svin utan särskilt tillstånd flyttas mellan anläggningar inom området och inte föras genom eller från området. Överträdelse beivras. Länsstyrelsen kan lämna ytterligare upplysningar.

text: Epizootianslag 4d

text: Epizootianslag 4 e Hönspest (aviär influensa), newcastlesjuka.

text: STOPP

text: GRÄNS FÖR ÖVERVAKNINGSOMRÅDE

text: Beslutat i enlighet med

text: epizootilagen (1999:657)

text: . På grund av smittsam fågelsjukdom får inte fjäderfä och produkter från fjäderfä utan särskilt tillstånd flyttas mellan anläggningar inom området och inte föras genom eller från området. Överträdelse beivras. Länsstyrelsen kan lämna ytterligare upplysningar.

text: Epizootianslag 4e

text: Epizootianslag 5

text: (Anläggningar som hanterar djur, djurkroppar eller djurprodukter och som avses i 3 kap. 11 § 5)

text: STOPP

text: Beslutat i enlighet med

text: epizootilagen (1999:657)

text: På grund av smittsam djursjukdom får endast personal som arbetar inom anläggningen tillträde.

text: Överträdelse beivras. Länsstyrelsen kan lämna ytterligare upplysningar. Epizootianslag 5


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Statens jordbruksverks föreskrifter om statsbidrag m.m. för funktionstest av lantbrukssprutor

text: Dessa föreskrifter avser statsbidrag för och genomförande av funktionstest av lantbrukssprutor och fläktsprutor.

type: stycke

type: paragraf

text: Stöd i form av statsbidrag

type: rubrik

text: Bidrag för köp av testutrustning utgår med högst 165 000 kronor per utrustning. Som villkor för bidraget gäller att utrustningen under två år från dagen för beslutet om bidrag inte får överlåtas till ny ägare, om detta medför att syftet med bidraget inte uppfylls eller att bidragsmottagaren eller annan part får en otillbörlig förmån.

text: För utfört funktionstest utgår bidrag för testkostnaden till innehavaren av sprutan med högst 1 000 kronor per spruta om testen utförs enligt bilagan till denna förskrift eller standarden SS-EN 13790.

text: För utfört funktionstest utgår bidrag för testkostnaden till innehavaren av sprutan med högst 1 400 kronor per spruta om testen utförs enligt bilagan till denna förskrift och standarden SS-EN 13790.

text: Bidrag för utfört funktionstest kan höjas med ytterligare högst 800 kronor om kostnaden ökar i motsvarande grad och testen utförs i Norrbottens, Västerbottens, Jämtlands, Västernorrlands, Gävleborgs, Dalarnas eller Värmlands län.

text: För samma spruta kan bidrag för testkostnaden lämnas högst en gång per kalenderår.

text: Genomförande av test

text: Hur funktionstest ska genomföras framgår av bilagan till denna förskrift.

text: Testresultatet ska redovisas i formulär för testprotokoll som Jordbruksverket fastställer.

text: Lantbruks- eller fläktspruta som genomgått funktionstest utan anmärkning får ett kontrollmärke som anger att sprutan är testad utan anmärkning. Kontrollmärket ska dateras och skrivas under av testutföraren.

text: Ansökan om bidrag och utbetalning

text: Ansökan om bidrag för köp av testutrustning ska ha kommit in till Jordbruksverket före köpet. För utbetalning av bidrag krävs att kopia av kvitto eller faktura lämnas in till Jordbruksverket innan utbetalning sker. Ansökan om bidrag för utfört test ska skickas till Jordbruksverket tillsammans med kopia av testprotokollet och kopia av kvittot eller fakturan.

text: Bidrag beviljas endast för faktiska kostnader.

text: Av förordningen (

text: ) om statsbidrag för funktionstest av lantbrukssprutor framgår att bidrag utgår i mån av tillgång på medel.

text: Utbildning och godkännande av testutförare

text: Testutförare av bidragsberättigat funktionstest av lantbruks- och fläktsprutor ska ha genomgått av Jordbruksverket föreskriven utbildning med godkänt resultat. Testutförare som uppfyller ovanstående villkor får intyg av Jordbruksverket om godkännande som testutförare. Intyget ska tidsbegränsas.

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket ge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: Ikraftträdande och övergångsbestämmelser

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2006 då Jordbruksverkets föreskrifter (

text: SJVFS 1991:78

text: ) om statsbidrag till företag som utför funktionstest av lantbrukssprutor och Lantbruksstyrelsens allmänna råd (

text: ) om statsbidrag till företag som utför funktionstest av lantbrukssprutor ska upphöra att gälla. I fråga om

text: och

text: 5 §§

text: träder författningen dock i kraft den dag som Jordbruksverket bestämmer.

text: MATS PERSSON

text: Ingrid Hedström (Växtskyddsenheten)

text: Bilaga

text: KRAV PÅ FUNKTIONSTEST AV LANTBRUKSSPRUTOR OCH FLÄKTSPRUTOR

text: Förberedelser före test

text: Innan sprutan testas ska sprutan och dess delar vara väl rengjorda. Alla preparatrester måste vara borttvättade från tank, armatur (kranar, ventiler), ledningar och spridare. Synbara och andra kända defekter ska vara åtgärdade före provningen. En "grovtest" ska göras för att undvika att sprutor som p.g.a. mycket uppenbara fel inte kan klara kraven testas i onödan.

text: Genomförande av funktionstest

text: Alla moment i testen ska redovisas i ett protokoll som upprättas i tre exemplar. I de moment där en flödesmätare ska användas ska den uppfylla kraven enligt svensk standard SS-ISO 5682-2. Detta innebär att flödesmätaren ska ha en avvikelse på högst 5 % av kontrollmätarens värde. Mätområdet som ska kunna mätas är 50-250 liter/minut då enbart pumpkapacitet mäts, 30-250 liter/minut om även mätområdet 30-50 liter/minut ska utnyttjas.

text: I de moment där en referensmanometer ska användas så ska den uppfylla kraven svensk standard SS-EN 837-1. Manometerns maximala felvisning får vara högst 1 % av fullt skalutslag. Maximalt skalutslag får vara högst 10 bar.

text: 1. PUMP

text: Pumpens kapacitet ska vara tillräcklig för de bekämpningssituationer som sprutan används i. Flödet ska vara tillräckligt för att leverera vätska till sprutbommen och för fullgod omröring om denna är hydraulisk.

text: Pumpens flöde ska vid funktionstest inte avvika på ett avgörande sätt från de flödesuppgifter som anges i specifikation för pumpen.

text: Pumpen ska ge ett jämnt flöde. Eventuell tryckutjämnare och säkerhetsventil ska vara funktionsdugliga.

text: Pumpen och anslutningar ska vara täta på sug- och trycksidan.

text: Testmetod

text: Flödet ska mätas vid fritt flöde och vid olika tryck upp till 8-10 bar. Eventuell tryckutjämning, säkerhetsventil liksom pumpens täthet kontrolleras. Möjlighet ska finnas att kontrollera om pumpen suger luft.

text: Kontroll av om pumpen suger luft kan göras i genomskinligt rör före flödesmätaren eller genom kontroll av om luftbubblor uppstår i tanken ifall hela vätskemängden levereras dit.

text: 2. OMRÖRING

text: Omröringen ska fungera effektivt för olika förekommande behov. Utrustning för omröring, mekanisk eller hydraulisk ska vara funktionsduglig. Testmetod Enligt vad som gäller pumptesten. Flödet ska mätas vid olika tryck. Kontroll av den utrustning som påverkar omröringen.

text: 3. MANOMETER

text: Manometern ska kunna avläsas enkelt och exakt från förarplatsen. Skalindelning: Minst 0,2 bar (kp/cm2) i aktuellt tryckområde, oftast 0-5 bar. Maximal felvisning får vara ±0,25 bar inom det linjära skalområdet eller upp till 10 bar. Testmetod Sprutans manometer kan provas monterad på sprutan eller demonterad. Jämförelse ska göras vid stigande tryck 0,5-10 bar och sjunkande tryck 10-0,5 bar.

text: 4. TANK

text: Tanken och dess förslutningsanordningar ska vara täta. Det ska finnas en funktionsduglig ventilation eller tryckutjämning. Påfyllnadssil under tanklocket ska finnas. Tanklocket ska kunna sluta helt tätt. Om sprutan är försedd med fotsteg och plattform ska dessa vara funktionsdugliga. Testmetod Kontroll och inspektion av täthet och utrustning.

text: 5. ARMATUR (Kranar, ventiler, regleringsutrustning o dyl)

text: All styrutrustning och reglerutrustning t.ex. tryckreglerventil ska fungera på ett för konstruktionen avsett sätt. Åtkomligheten ska vara så god att sprutförare utan risker kan styra sprutans funktioner effektivt. Alla ventiler och avstängningar ska kunna sluta tätt. Testmetod Kontroll och inspektion under provkörning med olika inställda tryck. Kontroll av täthet (läckage) vid till- och frånslag och reglering av flöde.

text: 6. LEDNINGAR

text: Bilaga

text: Ledningar måste vara av rätt material, täta och i god kondition. Inga slangar får hänga ner och störa spridningsbilden. Testmetod Kontroll och inspektion av ledningar och anslutningar vid det högsta tryck som pumpen kan ge i ledningarna.

text: 7. FILTRERING

text: Filter med rätt masktäthet ska finnas på både sugsidan och trycksidan. Masktätheten ska vara anpassad till aktuella munstycken enligt vad dess tillverkare anger. Filter på trycksidan får inte släppa igenom större partiklar än vad som kan passera genom munstycksöppningarna. Tillverkarnas rekommendationer ska följas. Testmetod Kontroll och inspektion av filter och filterhållare. Silnätets masktäthet kontrolleras mot munstyckena enligt tillverkarens anvisningar.

text: 8. BOM

text: Denna punkt gäller inte för fläktsprutor. Sprutbommen ska vara så stabil i alla riktningar som dess grundkonstruktion medger. Inga stora glapp, försvagningar eller förslitningar får finnas i upphängningsanordningen. Bomhöjden får variera max ±5 cm inom arbetsbredden vid mätning stillastående på plant underlag. Befintliga dämpningsanordningar ska vara funktionsdugliga. Bomhöjden ska kunna regleras. Testmetod Inspektion och kontroll stationärt. Kontroll av bommen i arbets- och transportläge beträffande rakhet; höjdinställning, leder, avbärare och hinderavvisning. Spridarna får inte varaktigt vridas eller förskjutas då bommen fälls ihop.

text: 9. VÄTSKEFÖRDELNING

text: Det som avser bommar gäller inte för fläktsprutor. Maximal avvikelse i vätskefördelningen utmed bommen får vara ±15 % av medelvärdet mätt längs hela bommen. Testmetod Vätskefördelningen mäts med rätt inställda munstycken på det avstånd mellan uppsamling och munstycken som anvisas att munstyckena ska ha över sprutmålet. Det medelvärde som avses är det aritmetiska d.v.s. summan av de avlästa värdena

text: dividerat med antalet värden. Hela arbetsbredden behöver inte kontrolleras om för stora avvikelser förekommer utmed någon del av bommen. Åtgärd kan rekommenderas efter "grovtest".

text: Uppsamling av utsprutad vätska ska göras så att eventuella variationer i fördelningen tydligt kan avläsas och demonstreras för innehavaren av sprutan. När uppsamlingskanaler med mätglas används kan testutföraren och innehavaren av sprutan konstatera om vätskefördelningen är godtagbar genom okulär besiktning av vätskenivåerna i mätglasen.

text: I svåra gränsfall behöver dock en arbetskrävande avläsning av vätskenivåer och beräkning av procentuell avvikelse från medelvärde göras.

text: 10. EFTERDROPP

text: Efterdropp av sprutvätska ska inte förekomma. Befintliga droppskydd ska vara funktionsdugliga.

text: Testmetod

text: Kontroll av efterdropp vid upprepade av- och påslag av flödet.

text: 11. KALIBRERING AV SPRUTANS DOSERING

text: Sprutans dosering ska kalibreras så att exempel på vätskemängd per ha för olika besprutningssituationer kan presenteras.

text: Testmetod

text: Kalibrering kan göras enligt olika metoder t.ex. genom mätning av flöde från flera spridare med elektronisk flödesmätare eller mätglas och beräkning av medelvärde och av hela vätskemängden från sprutan. Man kan också mäta det totala flödet till sprutbommen. Trycket i ledning i sprutbommen ska mätas och jämföras med utslaget på sprutans manometer.

text: Övrigt

text: I samband med testen ska innehavaren av sprutan få tillgång till den skriftliga information som Jordbruksverket försett testutföraren med. Detta kan t.ex. vara information om utrustningens funktion, kalibrering, skötsel m.m. Informationen ska överlämnas tillsammans med testprotokollet och eventuellt kontrollmärke.

type: foreskrift


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om ersättning till laboratorier och värderingsmän för kostnader vid bekämpning av sjukdomar enligt zoonoslagen (1999:658) och epizootilagen (1999:657)

text: Denna författning innehåller bestämmelser om ersättning av statsmedel till 1. laboratorier som avses i

text: 8 § zoonosförordningen (1999:660)

text: , 2. värderingsmän som utsetts av Jordbruksverket enligt

text: 13 § zoonosförordningen (1999:660)

text: , och 3. värderingsmän som utsetts av Jordbruksverket enligt

text: 9 § epizootiförordningen (1999:659)

text: Ersättning till laboratorier

text: Ersättning till laboratorier för kostnader som föranleds av bekämpning enligt

text: zoonoslagen (1999:658)

text: lämnas enligt taxa som skriftligen överenskommits mellan laboratoriet och Jordbruksverket.

text: Ersättning till värderingsmän

text: Ersättning till en värderingsman lämnas för tid som är nödvändig för att utföra värderingen samt för nödvändiga kostnader för resa, uppehälle, tidsspillan och utlägg i övrigt i samband med värderingen. Ersättning utgår inte om värderingsmannen är en av Jordbruksverket anställd veterinär.

text: Ersättning för värdering

text: Ersättning för timtaxa sker för varje påbörjad 30-minutersperiod. Beräkningen av tidsåtgången innefattar nödvändigt förberedelse- och efterarbete i samband med värderingen. Timtaxan beslutas särskilt av Jordbruksverket.

text: Reseersättning

text: Reseersättning betalas för resa med 1. tåg med belopp som motsvarar avgiften för en plats i 2 klass och dessutom i förekommande fall avgift för sovplats, 2. buss med belopp som motsvarar avgiften för en plats,

text: 3. egen bil med ett belopp per kilometer som beslutas särskilt av Jordbruksverket, 4. hyrbil i mellanklass motsvarande den faktiska kostnaden, 5. motorcykel eller moped med ett belopp per kilometer som beslutas särskilt av Jordbruksverket, 6. flygplan i reguljär trafik med belopp som motsvarar avgiften för en plats. I den utsträckning som det är möjligt ska det billigaste färdmedlet väljas.

text: Uppehälle

text: Om värderingsarbetet medför behov av övernattning ersätts utgift för nattlogi med det belopp som motsvarar skälig kostnad på orten för logi på hotell i mellanklass. Om det finns särskilda skäl får högre ersättning betalas för nattlogin.

text: Tidsspillan

text: Ersättning för tidsspillan lämnas till den som på grund av värderingsarbetet mister inkomst eller gör annan ekonomisk förlust. Ersättning för inkomstförlust lämnas för belopp som motsvarar skillnaden mellan den förlorade inkomsten och ersättningen för värderingen enligt 3 §. Ersättning för annan ekonomisk förlust lämnas upp till ett högsta belopp vilket beslutas särskilt av Jordbruksverket.

text: Utlägg

text: Utlägg i övrigt i samband med värderingen ersätts med den faktiska kostnaden.

text: Ansökan om ersättning

text: En ansökan om ersättning ska lämnas till Jordbruksverket, djuravdelningen, 551 82 Jönköping.

text: En ansökan om ersättning ska innehålla följande: 1. sökandens namn och personnummer/organisationsnummer, 2. adress och telefonnummer, 3. specificerade uppgifter om vad ersättningen hänför sig till samt belopp i kronor härför.

text: Till ansökan ska i förekommande fall fogas: 1. fakturakopior och verifikationer avseende betalningstransaktioner som styrker erlagda utgifter, 2. sökandens post- eller bankgironummer, 3. värderingsintyg i original som upprättats av en värderingsman, 4. redovisning av tidsåtgång för värdering, 5. kopior på handlingar som styrker förlorad inkomst eller annan ekonomisk förlust.

text: Bestämmelse om undantag

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: ------------------------- Denna författning träder i kraft den 15 februari 2006.

text: MATS PERSSON Elöd Szántó (Smittbekämpningsenheten)


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2006:8) om skyddsåtgärder när högpatogen aviär influensa av subtyp H5 har konstaterats och N1 misstänks eller bekräftats hos vilda fåglar i Sverige

text: Dessa föreskrifter syftar till att förhindra spridning av högpatogen aviär influensa (HPAI) av subtyp H5 N1 från vilda fåglar till fjäderfän eller andra fåglar i fångenskap liksom kontaminering av produkter av sådana fåglar. Restriktionerna eller åtgärderna gäller om Jordbruksverket fattat beslut om smittförklaring enligt

text: 5 § epizootilagen (1999:657)

text: på grund av att det är klarlagt att ett kliniskt fall av högpatogen aviär influensa (HPAI) av subtyp H5 har inträffat och neuraminidastyp N 1 antingen misstänks eller har bekräftats. Om andra av Statens jordbruksverk meddelade föreskrifter innehåller bestämmelser som avviker från vad som sägs i dessa föreskrifter gäller bestämmelserna i den här författningen. Ytterligare bestämmelser om förebyggande och bekämpning av aviär influensa finns i

text: epizootilagen (1999:657)

text: epizootiförordningen (1999:659)

text: samt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2002:98

text: ) om förebyggande och bekämpning av epizootiska sjukdomar.

text: Definitioner

text: Vid tillämpning av dessa föreskrifter gäller följande definitioner. andra fåglar i fångenskap: fåglar enligt definitionen i

text: artikel 2.6 i direktiv 2005/94/EG av den 20 december 2005

text: om gemenskapsåtgärder för bekämpning av aviär influensa och om upphävande av direktiv

text: inklusive sällskapsdjur av de fågelarter som avses i artikel 3 a i Europaparlamentets och rådets

text: EUT L 010, 14.1.2006, s. 16 (Celex 32005L0094).

text: förordning

text: (EG) nr 998/2003

text: av den 26 maj 2003 om djurhälsovillkor som skall tillämpas vid transporter av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte och om ändring av

text: rådets direktiv 92/65/EEG

text: samt fåglar som hålls i djurparker, nöjesparker, på cirkusar eller försökslaboratorier, anläggning: alla jordbruksföretag, lokaler eller markområden inklusive kläckerier, cirkusar, djurparker, husdjursaffärer, fågelmarknader och voljärer där fjäderfän eller andra fåglar i fångenskap föds upp eller hålls. Denna definition inkluderar dock inte slakterier, transportmedel, enskilda karantäner och karantänstationer, gränskontrollstationer eller laboratorier som innehar aviära influensavirus, djurpark: alla permanenta anläggningar där levande djur som tillhör vilda arter hålls för att förevisas för allmänheten under minst sju dagar per år, fjäderfän: alla fåglar som föds upp eller hålls i fångenskap för produktion av kött eller konsumtionsägg, för framställning av andra produkter, för vidmakthållande av stammen av fjäderfävilt eller för alla former av program för uppfödning med tanke på produktion av dessa fågelkategorier, förrum: rum genom vilket inpassering till eller utpassering från djurutrymme ska ske via en hygiengräns. Rummet är även avsett för förvaring och byte av skyddskläder samt för personlig rengöring, huvudväg: Europaväg, riksväg och länsväg, hygiengräns: en löstagbar bänk eller annan avgränsning som sluter tätt mot golvet, som är minst 40 centimeter hög och som avdelar förrummet i en ”ren” del mot djurutrymmet och en ”oren” del mot ytterdörren, kläckägg: ägg enligt definitionen i

text: artikel 2.2 i rådets direktiv 90/539/EEG av den 15 oktober 1990

text: om djurhälsovillkor för handel inom gemenskapen med och för 3 import från tredje land av fjäderfä och kläckningsägg , officiell övervakning: Jordbruksverkets åtgärder för noggrann övervakning av hälsoläget hos fjäderfän och andra fåglar i fångenskap eller däggdjur på en anläggning när det gäller aviär influensa, skyddsområde: ett område med minst tre kilometers radie runt ett område som smittförklarats enligt

text: 5 § epizootilagen (1999:657)

text: och som anges i ett särskilt beslut av Jordbruksverket, transitering: en transport genom ett skyddsområde som sker utan uppehåll och utan att fjäderfän eller andra fåglar i fångenskap lastas in i eller ut ur transportmedlet under transporten, vild fågel: en viltlevande fågel som inte hålls på en anläggning, frilevande fågelvilt: vilt enligt definitionen i punkt 1.5 andra strecksatsen och punkt 1.7 i bilaga I till

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004

text: om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung , övervakningsområde: ett område med minst tio kilometers radie runt ett område som smittförklarats enligt

text: 5 § epizootilagen (1999:657)

text: och som anges i ett särskilt beslut av Jordbruksverket. Utöver definitionerna i första stycket gäller relevanta definitioner i

text: rådets direktiv 2005/94/EG

text: EUT L 146, 13.6.2003, s. 1 (Celex 32003R0998). 3 EGT L 303, 31.10.1990, s. 6 (Celex 31990L0539). 4 EUT L 139, 30.4.2004, s. 55 (Celex 32004R0853).

text: Restriktioner och åtgärder inom ett skyddsområde

text: Anmälan av anläggningar

text: Djurhållare som håller fjäderfän eller andra fåglar i fångenskap på en anläggning inom skyddsområdet ska anmäla anläggningens adress till Jordbruksverkets smittbekämpningsenhet. En anmälan behöver dock inte göras beträffande anläggningar som har registrerats enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2003:20

text: ) om registrering av anläggningar med värphöns eller Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2006:11

text: ) om registrering av anläggningar med fjäderfän.

text: Hållande av fjäderfän och andra fåglar i fångenskap

text: Fjäderfän eller andra fåglar i fångenskap ska hållas på anläggningen så att direkt eller indirekt kontakt med andra fjäderfän eller fåglar i fångenskap förhindras.

text: Fjäderfän eller andra fåglar i fångenskap får inte transporteras genom skyddsområdet. Detta gäller dock inte en transitering av fjäderfän eller andra fåglar i fångenskap rakt igenom skyddsområdet under förutsättning att denna sker på en huvudväg eller järnväg. Förbudet gäller inte heller transporter av fjäderfän till ett slakteri för direkt slakt.

text: Fjäderfän eller andra fåglar i fångenskap får inte förflyttas från den anläggning där de hålls. Jordbruksverket eller den länsstyrelse verket bestämmer kan, efter att ha gjort en riskbedömning från smittskyddssynpunkt, medge undantag för förflyttning av 1. värpfärdiga unghöns, slaktkalkoner och annat fjäderfä samt fågelvilt i hägn till anläggningar som står under officiell övervakning i antingen skydds- eller övervakningsområdet. 2. fjäderfän, inklusive uttjänta värphöns till ett slakteri i skydds- eller övervakningsområdet för omedelbar slakt eller, om detta inte är möjligt, till ett slakteri som Jordbruksverket anvisar utanför områdena. 3. dagsgamla kycklingar från skyddsområdet till anläggningar som står under officiell övervakning i Sverige. På anläggningarna får det inte finnas andra fjäderfän eller fåglar i fångenskap förutom sällskapsfåglar av de arter som avses i

text: artikel 3 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 998/2003

text: . Sällskapsfåglarna måste hållas avskilda från fjäderfän. Alternativt ska transporten av de dagsgamla kycklingarna ske enligt de villkor som anges i artikel 24.1

text: a

text: och

text: b

text: i direktiv 2005/94/EG. Fjäderfäna ska då hållas på destinationsanläggningen i 21 dagar från ankomsttidpunkten. 4. sällskapsfåglar av de fågelarter som avses i

text: till anläggningar i Sverige där inga fjäderfän hålls om sändningen består av högst fem burfåglar. Undantag för förflyttning krävs dock inte för sällskapsfåglar som hållits inomhus sedan skyddsområdet upprättades om de förflyttas till anläggningar i Sverige där inga fjäderfän hålls och sändningen består av högst fem burfåglar. 5. fåglar som hålls i djurparker, nöjesparker, på cirkusar eller försökslaboratorier som är godkända organ, institut och center enligt artikel 13 i rådets direktiv

text: av den 13 juli 1992 om fastställande av djurhälsokrav i handeln inom och importen till gemenskapen av djur, sperma, ägg (ova) och embryon som inte faller under de krav som fastställs i de specifika gemenskapsregler som avses i bilaga A.I till direktiv

text: . Förflyttning av fåglarna får ske under förutsättning att den sker till ett annat godkänt organ, institut eller center. (

text: SJVFS 2006:22

text: Smittrening

text: Vid in- och utgångar till djurstallar eller andra anläggningar med fjäderfän eller andra fåglar i fångenskap ska smittrening göras på följande sätt. Företrädesvis ska byte av skodon ske vid in- och utgångar till djurstallar. I anläggningar som har förrum eller där en hygiengräns kan upprättas ska byte av skyddskläder och skodon eller skodonsskydd göras vid hygiengränsen. Om en hygiengräns saknas ska särskilda skodon användas vid skötseln av fjäderfän eller andra fåglar i fångenskap och skodonsskydd eller lämpliga desinfektionsmedel appliceras på skodonen vid ingången till djurutrymmet.

text: Förbud mot utställningar och liknande arrangemang

text: Utställningar, tävlingar, marknader, uppvisningar, kulturella evenemang och liknande arrangemang där fjäderfän och andra fåglar i fångenskap sammanförs är förbjudna. Förbudet gäller dock inte djurparker och cirkusar.

text: Restriktioner för förflyttning av kläckägg

text: Kläckägg får inte förflyttas ut ur skyddsområdet. Jordbruksverket eller den länsstyrelse verket bestämmer kan, efter att ha gjort en riskbedömning från smittskyddssynpunkt, medge undantag för 1. transport av kläckägg från skyddsområdet till ett av Jordbruksverket anvisat kläckeri i Sverige. 2. sändning av kläckägg från skyddsområdet till kläckerier som ligger i andra länder än Sverige under förutsättning a) att kläckäggen har samlats in från flockar som inte misstänks vara smittade med aviär influensa och som med negativt resultat har genomgått en serologisk undersökning för aviär influensa som kan påvisa en prevalens på 5 % med ett konfidensintervall på minst 95 %, och b) villkoren i artikel

text: 26.1 b

text: 26.1 c

text: och

text: 26.1 d

text: i direktiv 2005/94/EG har uppfyllts. En sändning av kläckägg som avses i första stycket 2 och som sker till ett annat EU-land ska åtföljas av ett djurhälsointyg i enlighet med förlaga 1 i bilaga IV till

text: rådets direktiv 90/539/EEG

text: . Intyget ska innehålla följande fras: ”Djurhälsovillkoren för denna sändning är i enlighet med

text: kommissionens beslut 2006/115/EG

text: Om förutsättningarna för undantag enligt 9 § är uppfyllda gäller att kläckäggen som omfattas av undantaget ska produceras, hanteras, behandlas, lagras och transporteras på ett sådant sätt att de inte äventyrar djurhälsosituationen för andra

text: 5 EGT L 268, 14.9.1992, s. 54 (Celex 31992L0065).

text: Restriktioner för förflyttning av färskt kött, malet kött, maskinurbenat kött, köttberedningar och köttprodukter från fjäderfän, andra fåglar i fångenskap eller

text: frilevande fågelvilt

text: Färskt kött, malet kött, köttberedningar, maskinurbenat kött och köttprodukter från fjäderfän, andra fåglar i fångenskap eller frilevande fågelvilt får inte förflyttas ut ur skyddsområdet. Jordbruksverket eller den länsstyrelse verket bestämmer kan, efter att ha gjort en riskbedömning från smittskyddssynpunkt, medge undantag för 1. färskt fjäderfäkött, inklusive kött från ratiter, med ursprung i eller utanför skyddsområdet och som har producerats i enlighet med bilaga II och avsnitten II och III i bilaga III till förordning

text: (EG) nr 853/2004

text: och som kontrollerats i enlighet med avsnitten I, II och III samt avsnitt IV kapitlen V och VII i bilaga I till

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 854/2004 av den 29 april 2004

text: om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel . 2. malet kött, köttberedningar, maskinurbenat kött och köttprodukter som innehåller kött som avses i punkten 1 och som producerats i enlighet med avsnitten V och VI i bilaga III till förordning

text: (EG) nr 853/2004

text: . 3. färskt kött av frilevande fågelvilt med ursprung i skyddsområdet om köttet är märkt med det kontrollmärke som fastställs i bilaga 2 till Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:93

text: ) om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel. Köttet ska vidare vara avsett för transport till en anläggning för den behandling som krävs för aviär influensa i enlighet med bilaga 3 till verkets föreskrifter

text: SJVFS 2004:93

text: . 4. köttprodukter av kött från frilevande fågelvilt som har genomgått en behandling som krävs för aviär influensa i enlighet med bilaga 3 till verkets föreskrifter

text: SJVFS 2004:93

text: . 5. färskt kött av frilevande fågelvilt med ursprung utanför skyddsområdet och som producerats på anläggningar inom skyddsområdet i enlighet med avsnitt IV i bilaga III till förordning

text: (EG) nr 853/2004

text: och kontrollerats i enlighet med avsnitt IV kapitel VIII i bilaga I till förordning

text: (EG) nr 854/2004

text: . 6. malet kött, köttberedningar, maskinurbenat kött och köttprodukter som innehåller kött som avses i punkten 5 och som producerats på anläggningar inom skyddsområdet i enlighet med avsnitten V och VI i bilaga III till förordning

text: (EG) nr 853/2004

text: . En sändning av produkter som avses i första stycket punkten 5 och 6 och som sker till ett annat EU-land ska åtföljas av ett handelsdokument där följande anges: ”Djurhälsovillkoren för denna sändning är i enlighet med

text: kommissionens beslut 2006/115/EG

text: Om förutsättningarna för undantag enligt 11 § är uppfyllda gäller att produkterna som omfattas av undantaget ska produceras, hanteras, behandlas, lagras och transporteras på ett sådant sätt att de inte äventyrar djurhälsosituationen för andra

text: 6 EUT L 139, 30.4.2004, s. 26 (Celex 32004R0854).

text: Restriktioner för förflyttning av fjäderfäprodukter från skyddsområdet

text: Nedanstående fjäderfäprodukter får inte sändas från skyddsområdet. Jordbruksverket eller den länsstyrelse verket bestämmer kan, efter att ha gjort en riskbedömning från smittskyddssynpunkt, medge undantag för 1. animaliska biprodukter från fjäderfän som uppfyller villkoren i kapitlen II.A, III.B, IV.A, VI.A, VI.B, VII.A, VIII.A, IX.A och X.A i bilaga VII och kapitlen II.B och III.II.A i bilaga VIII till

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002

text: om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda som livsmedel . 2. obearbetade fjädrar och delar av fjädrar enligt kapitel VIII.A.1 a i bilaga VIII till förordning

text: (EG) nr 1774/2002

text: från fjäderfä som kommer från plats utanför skyddsområdet. 3. bearbetade fjädrar från fjäderfä eller delar av fjädrar från fjäderfä som har behandlats med ånga eller med någon annan metod som säkerställer att inga patogener återstår. 4. produkter som härrör från fjäderfän eller andra fåglar i fångenskap som i enlighet med gemenskapslagstiftningen inte omfattas av några djurhälsokrav eller som inte omfattas av några förbud eller restriktioner av djurhälsoskäl, inklusive de produkter som avses i kapitel VII.A.1 a i bilaga VIII till förordning

text: (EG) nr 1774/2002

text: . En sändning av produkter som avses i första stycket punkten 3 ska åtföljas av ett handelsdokument i enlighet med kapitel X i bilaga II till förordning

text: (EG) nr 1774/2002

text: med följande tillägg. I punkt 6.1 i dokumentet ska anges att produkterna har behandlats med ånga eller med någon annan metod som säkerställer att inga patogener återstår. Handelsdokumentet behövs dock inte för bearbetade dekorationsfjädrar, bearbetade fjädrar som medförs av resande för privat bruk eller sändningar av bearbetade fjädrar som sänts till privatpersoner för icke-industriellt syfte. (

text: SJVFS 2006:22

text: Om förutsättningarna för undantag enligt 13 § är uppfyllda gäller att de animaliska biprodukterna som omfattas av undantaget ska produceras, hanteras, behandlas, lagras och transporteras på ett sådant sätt att de inte äventyrar djurhälsosituationen för andra produkter som uppfyller samtliga djurhälsokrav för handel, utsläppande på marknaden eller export till tredje land.

text: Restriktioner för transport eller spridning av obearbetat använt strö eller

text: fjäderfägödsel utanför skyddsområdet

text: Transport eller spridning av obearbetat använt strö eller fjäderfägödsel som härrör från anläggningar inom skyddsområdet får inte ske utanför skyddsområdet. Förbudet gäller dock inte en transport som sker för behandling i enlighet med

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002

text: . Transporten ska godkännas av Jordbruksverket.

text: 7 EGT L 273, 10.10.2002, s. 1 (Celex 32002R1774).

text: Förbud mot jakt

text: Jakt får inte ske på vilda fåglar.

text: Undersökning och provtagning

text: Undersökning och provtagning för laboratorieanalys ska ske av fjäderfän som hålls på anläggningar i den omfattning och på det sätt som Jordbruksverket bestämmer.

text: Restriktioner och åtgärder inom ett övervakningsområde

text: Anmälan av anläggningar

text: Djurhållare som håller fjäderfän eller andra fåglar i fångenskap på en anläggning inom övervakningsområdet ska anmäla anläggningens adress till Jordbruksverkets smittbekämpningsenhet. En anmälan behöver dock inte göras beträffande anläggningar som har registrerats enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2003:20

text: SJVFS 2006:11

text: Smittrening

text: Restriktioner för förflyttning av fjäderfän och andra fåglar i fångenskap ut ur

text: övervakningsområdet

text: Förflyttning av fjäderfän och andra fåglar i fångenskap ut ur övervakningsområdet är förbjudet under 15 dagar från tidpunkten för Jordbruksverkets beslut att inrätta området. Jordbruksverket eller den länsstyrelse verket bestämmer kan, efter att ha gjort en riskbedömning från smittskyddssynpunkt, medge undantag för 1. fjäderfä, inklusive uttjänta värphöns till ett slakteri i skydds- eller övervakningsområdet för omedelbar slakt eller, om detta inte är möjligt, till ett slakteri som Jordbruksverket anvisar utanför områdena. 2. dagsgamla kycklingar från övervakningsområdet till anläggningar som står under under officiell övervakning i Sverige.

text: 3. värpfärdiga unghöns, slaktkalkoner och annat fjäderfä och fågelvilt i hägn från övervakningsområdet till anläggningar under officiell övervakning i Sverige. 4. sällskapsfåglar av de arter som avses i

text: till anläggningar i Sverige där inga fjäderfän hålls om sändningen består av högst fem burfåglar. Undantag för förflyttning krävs dock inte för sällskapsfåglar som hållits inomhus sedan övervakningsområdet upprättades om de förflyttas till anläggningar i Sverige där inga fjäderfän hålls och sändningen består av högst fem burfåglar. 5. fåglar som hålls i djurparker, nöjesparker, på cirkusar eller försökslaboratorier som är godkända organ, institut och center enligt

text: artikel 13 i direktiv 92/65/EEG

text: SJVFS 2006:22

text: Förbud mot jakt

text: Jakt får inte ske på vilda fåglar.

text: Undantag

text: Denna författning träder i kraft den 22 februari 2006.

text: Denna författning träder i kraft den 21 mars 2006.

text: CHRISTINA HUHTASAARI

text: Maria Möller (Avel- och djurhållningsenheten)

text: SJVFS 2006:8

text: . 9

text: SJVFS 2006:22