text: Ämnesplanen för ämnet modersmål – jiddisch som förstaspråk finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar JOAKIM MALMSTRÖM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Modersmål – jiddisch som förstaspråk

text: Språket är människans främsta redskap för reflektion, kommunikation och kunskapsutveckling. Genom språket kan människan uttrycka sin personlighet och med hjälp av skönlitteratur, sakprosa och andra medier lär människan känna sin omvärld, sina medmänniskor och sig själv. Judar är en nationell minoritet och jiddisch är ett nationellt minoritetsspråk i Sverige. De nationella minoriteterna och minoritetsspråken har funnits under mycket lång tid i det geografiska område som i dag utgör Sverige och de nationella minoriteternas språk och kultur är en värdefull del av den kulturella mångfalden och det gemensamma kulturarvet. För att de nationella minoriteternas språk och kultur ska leva vidare in i framtiden är det viktigt att skydda och främja dem. Kunskaper i språket och om minoritetens kultur och historia ger möjlighet att använda språket och utveckla en egen kulturell identitet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet modersmål – jiddisch som förstaspråk ska syfta till att eleverna utvecklar sin förmåga att tala, läsa, skriva och lyssna på jiddisch. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar ett rikt språk och sin flerspråkighet. Dessutom ska undervisningen stimulera elevernas läsintresse, stärka deras tilltro till den egna språkliga förmågan samt främja deras personliga utveckling och vilja att söka ny kunskap. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla sin förmåga att kommunicera i tal och skrift i olika sammanhang och för olika syften. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla de färdigheter i muntlig och skriftlig kommunikation som behövs i arbetslivet, som samhällsmedborgare och för vidare studier. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla sin förmåga att läsa, analysera, samtala om och diskutera skönlitteratur och sakprosa. Undervisningen ska stimulera eleverna att använda skönlitteratur som en källa till förståelse av egna och andras erfarenheter och livsvillkor. Eleverna ska även ges möjlighet att i skönlitteraturen se såväl det särskiljande som det allmänmänskliga i tid och rum. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet på språk och kultur samt ge eleverna möjlighet att utveckla sin kulturella identitet. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk samt om jiddischkultur och judarnas historia. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur jiddisch kan främjas och utvecklas i en flerspråkig kontext samt av språkets funktion för kommunikation, tänkande och lärande.

text: Undervisningen i ämnet modersmål – jiddisch som förstaspråk ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att kommunicera muntligt på jiddisch med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. – Förmåga att kommunicera skriftligt på jiddisch med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. – Förmåga att läsa, analysera och kritiskt granska texter på jiddisch. – Kunskaper om jiddisch och språkanvändning samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. – Kunskaper om jiddischkultur.

text: Nivåer i ämnet modersmål – jiddisch som förstaspråk

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper grundskolan ger eller motsvarande. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: JIDX1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – jiddisch som förstaspråk på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Muntlig framställning med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang samt strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av situationer. – Skriftlig framställning av olika typer av texter för kommunikation, lärande och reflektion, till exempel argumenterande texter och kreativt skrivande. – Hur texter kan anpassas till syfte, mottagare och sammanhang samt strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av texter. – Struktur och språkliga drag i olika typer av texter. Normer för språkriktighet och vilka språkliga egenskaper som gör att en text fungerar väl i sitt sammanhang. Citat- och referatteknik. – Användning av digitala verktyg för textbearbetning. – Strategier för att läsa och samtala om skönlitteratur och sakprosa. – Läsning av, samtal om och analys av olika typer av skönlitterära texter på jiddisch. – Läsning av och samtal om olika typer av sakprosa på jiddisch. – Informationssökning och kritisk granskning av information från olika typer av källor. – Ord och fasta språkliga uttryck i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. – Grundläggande begrepp som behövs för att på ett strukturerat sätt tala om jiddischens uppbyggnad och funktion samt för att diskutera språkriktighetsfrågor. 3

text: – Språklig variation, till exempel variation som har att göra med ålder och kön. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Språkbytesprocessen och dess konsekvenser samt orsaker till behovet av revitalisering av de nationella minoritetsspråken. – Jiddischens förekomst i världen samt exempel på varieteter inom jiddisch. Flerspråkighet i jiddischtalande och andra judiska miljöer. – Några nedslag i jiddischens historiska utveckling. – Kulturella företeelser inom jiddischvärlden och några estetiska uttryck inom jiddischkulturen, till exempel inom konst, musik och teater. – Nedslag i judarnas historia i Sverige.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: JIDX2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – jiddisch som förstaspråk på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Muntlig framställning i olika sammanhang med anpassning till syfte och mottagare, till exempel presentationer, intervjuer och argumentation. – Skriftlig framställning av argumenterande och utredande texter samt kreativt skrivande. – Struktur och språkliga drag i olika typer av texter, däribland i argumenterande och utredande texter. Normer för språkriktighet och vilka språkliga egenskaper som gör att en text fungerar väl i sitt sammanhang. Citat- och referatteknik. – Strategier för att läsa och samtala om skönlitteratur och sakprosa. – Läsning av, samtal om och analys av skönlitterära texter på jiddisch i olika genrer. – Läsning av och samtal om sakprosa på jiddisch, till exempel argumenterande texter som tar upp aktuella samhällsfrågor. Språk och struktur i olika typer av texter. – Informationssökning och kritisk granskning av information från olika typer av källor. – Ord och fasta språkliga uttryck i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. Jiddischens uppbyggnad, däribland hur ord, fraser och satser samspelar i språket. – Språklig variation, till exempel hur identitet kan komma till uttryck i språkanvändning. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Förutsättningar för språkrevitalisering och åtgärder för att stärka de nationella minoritetsspråken. – Nedslag i jiddischens historiska utveckling. – Kulturella företeelser inom jiddischvärlden, historiskt och i nutid. Några olika kulturutövare och estetiska uttryck inom jiddischkulturen. Jämförelse med egna erfarenheter av och kunskaper om jiddischkulturen. – Nedslag i judarnas historia i Europa.

text: Nivåkod: JIDX3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – jiddisch som förstaspråk på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Muntlig framställning i olika sammanhang, även formella, med anpassning till syfte och mottagare. – Skriftlig framställning av utredande texter med användning av olika källor, till exempel texter som behandlar någon aspekt av jiddisch. – Struktur och språkliga drag i formella texter. Normer för språkriktighet och vilka språkliga egenskaper som gör att en text fungerar väl i sitt sammanhang. Citat- och referatteknik. – Strategier för att läsa och samtala om skönlitteratur. – Läsning av, samtal om och analys av samtida och äldre skönlitterära texter på jiddisch. – Skönlitteraturens relation till förhållanden i samhället, historiskt och i nutid. – Läsning av, samtal om och analys av sakprosa på jiddisch, däribland utredande texter. Språk, stil och struktur i olika typer av texter. – Informationssökning och kritisk granskning av information från olika typer av källor. – Ord och fasta språkliga uttryck i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. Jiddischens uppbyggnad i olika typer av texter och talat språk. – Språklig variation, till exempel hur makt och normer kan komma till uttryck i språkanvändning. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Sveriges åtaganden i relation till Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. – Släktskapsförhållanden mellan jiddisch och andra språk samt betydelsefulla förändringar i jiddisch. – Kulturella företeelser inom jiddischvärlden samt några kulturutövare och estetiska uttryck inom jiddischkulturen. Några skönlitterära verk på jiddisch och deras författare. – Nedslag i judarnas historia i världen.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven kommunicerar muntligt på jiddisch med viss anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven skriver olika typer av texter på jiddisch med viss anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven följer i huvudsak skriftspråkets normer för språkriktighet. Eleven läser och analyserar olika typer av texter på jiddisch och visar godtagbar läsförståelse. Eleven för enkla resonemang om texternas innehåll, relevans och tillförlitlighet. Eleven visar godtagbara kunskaper om jiddisch samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven enkla resonemang om språkanvändning. Eleven visar godtagbara kunskaper om jiddischkultur.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven kommunicerar muntligt på jiddisch med god anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven skriver olika typer av texter på jiddisch med god anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven följer väl skriftspråkets normer för språkriktighet. Eleven läser och analyserar olika typer av texter på jiddisch och visar god läsförståelse. Eleven för utvecklade resonemang om texternas innehåll, relevans och tillförlitlighet. Eleven visar goda kunskaper om jiddisch samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven utvecklade resonemang om språkanvändning. Eleven visar goda kunskaper om jiddischkultur.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven kommunicerar muntligt på jiddisch med mycket god anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven skriver olika typer av texter på jiddisch med mycket god anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven följer mycket väl skriftspråkets normer för språkriktighet. Eleven läser och analyserar olika typer av texter på jiddisch och visar mycket god läsförståelse. Eleven för välutvecklade resonemang om texternas innehåll, relevans och tillförlitlighet. Eleven visar mycket goda kunskaper om jiddisch samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minori-

text: tetsspråk. Dessutom för eleven välutvecklade resonemang om språkanvändning. Eleven visar mycket goda kunskaper om jiddischkultur.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet modersmål – jiddisch som förstaspråk i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Modersmål – jiddisch som förstaspråk

text: Ämnets syfte

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: JIDX1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – jiddisch som förstaspråk på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Muntlig framställning med anpassning till innehåll och mottagare samt strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av situationer. – Skriftlig framställning av olika typer av texter för kommunikation, lärande och reflektion, till exempel argumenterande texter och kreativt skrivande. – Hur texter kan anpassas till syfte, mottagare och sammanhang samt strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av texter. – Struktur och språkliga drag i olika typer av texter. Normer för språkriktighet och vilka språkliga egenskaper som gör att en text fungerar väl i sitt sammanhang. Citat- och referatteknik. – Användning av digitala verktyg för textbearbetning. – Strategier för att läsa och samtala om skönlitteratur och sakprosa. – Läsning av, samtal om och analys av olika typer av skönlitterära texter på jiddisch. – Läsning av och samtal om olika typer av sakprosa på jiddisch. – Informationssökning och kritisk granskning av information från olika typer av källor. – Ord och fasta språkliga uttryck i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. – Grundläggande begrepp som behövs för att på ett strukturerat sätt tala om jiddischens uppbyggnad och funktion samt för att diskutera språkriktighetsfrågor.

text: Språklagen

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: JIDX2000X

text: Centralt innehåll

text: Språklagen

text: Nivåkod: JIDX3000X

text: Centralt innehåll

text: Språklagen

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet modersmål – meänkieli som
andraspråk (fortsättning) i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet modersmål – meänkieli som andraspråk (fortsättning) finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

type: stycke

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Anna Jägberg

text: Bilaga

type: paragraf

text: Modersmål – meänkieli som andraspråk (fortsättning)

type: rubrik

text: Språket är människans främsta redskap för reflektion, kommunikation och kunskapsutveckling. Genom språket kan människan uttrycka sin personlighet och med hjälp av skönlitteratur, sakprosa och andra medier lär människan känna sin omvärld, sina medmänniskor och sig själv. Tornedalingar är en nationell minoritet och meänkieli är ett nationellt minoritetsspråk i Sverige. De nationella minoriteterna och minoritetsspråken har funnits under mycket lång tid i det geografiska område som i dag utgör Sverige och de nationella minoriteternas språk och kultur är en värdefull del av den kulturella mångfalden och det gemensamma kulturarvet. För att de nationella minoriteternas språk och kultur ska leva vidare in i framtiden är det viktigt att skydda och främja dem. Kunskaper i språket och om minoritetens kultur och historia ger möjligheter att använda språket och utveckla en egen kulturell identitet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet modersmål – meänkieli som andraspråk (fortsättning) ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att tala, läsa, skriva och lyssna på meänkieli. Undervisningen ska i möjligaste mån bedrivas på meänkieli och bidra till att eleverna, genom språkanvändning i funktionella och meningsfulla sammanhang, utvecklar en allsidig kommunikativ förmåga. Därför ska eleverna få möta meänkieli i tal och skrift av olika slag och få sätta innehållet i relation till egna erfarenheter och kunskaper. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att formulera sig och samspela med andra i tal och skrift i olika sammanhang och för olika syften. I detta ingår även förmåga att använda olika strategier och verktyg som stöd för kommunikationen. Undervisningen ska stimulera elevernas läsintresse, stärka deras tilltro till den egna språkliga förmågan samt främja deras personliga utveckling och vilja att söka ny kunskap. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla sin förmåga att läsa och samtala om olika typer av texter, även muntligt traderade, på meänkieli. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet på språk och kultur samt ge eleverna möjlighet att utveckla sin kulturella identitet. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk samt om tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur och historia. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur meänkielin kan främjas och utvecklas i en flerspråkig kontext samt språkets funktion för kommunikation, tänkande och lärande.

text: Undervisningen i ämnet modersmål – meänkieli som andraspråk (fortsättning) ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förståelse av talad meänkieli. – Förmåga att kommunicera muntligt och skriftligt på meänkieli med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. – Förmåga att läsa texter på meänkieli. – Kunskaper om meänkieli och språkanvändning samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. – Kunskaper om tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur.

text: Nivåer i ämnet modersmål – meänkieli som andraspråk (fortsättning)

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper grundskolan ger eller motsvarande eller nivå 3 i ämnet modersmål – meänkieli som andraspråk (nybörjare). Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MEAY1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – meänkieli som andraspråk (fortsättning) på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Hörförståelse. Tydligt talad meänkieli, i varierande tempo, som är berättande och diskuterande, till exempel intervjuer och reportage. – Strategier för att uppfatta detaljer och förstå sammanhang i talad meänkieli samt för att anpassa lyssnande till framställningens form och innehåll. – Samtal om aktuella och bekanta ämnesområden samt om kultur- och samhällsliv. – Muntlig framställning, däribland beskrivande och informerande framställning. – Strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av kommunikationssituationer samt hur kommunikationen kan anpassas till syfte, mottagare och sammanhang. – Skriftlig framställning av enkla texter som är berättande, beskrivande och diskuterande. Bearbetning av egna texter. Citat- och referatteknik. Att skilja mellan en källas innehåll och sina egna tankar i egen produktion och interaktion. – Användning av digitala verktyg för textbearbetning. – Strategier för att läsa och samtala om texter. – Läsning av och samtal om olika typer av texter på meänkieli, till exempel tidningsartiklar och skönlitterära texter, även muntligt traderade. – Strategier för att i egen produktion och interaktion uttrycka sig med tydlighet, variation och flyt.

text: – Uttal, ord, kollokationer, grammatiska strukturer och stavning i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. – Hur sambandsord och andra uttryck används för att skapa struktur och språkligt sammanhängande helheter. – Informationssökning i olika typer av källor samt värdering av informationens trovärdighet och relevans. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Språkbytesprocessen och dess konsekvenser samt orsaker till behovet av revitalisering av de nationella minoritetsspråken. – Tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur i nutid. Några estetiska uttryck, till exempel inom slöjd, konst och musik.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: MEAY2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – meänkieli som andraspråk (fortsättning) på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Hörförståelse. Tydligt talad meänkieli, i varierande tempo, från olika medier. – Talad meänkieli som är berättande, förklarande och argumenterande, till exempel reportage och debatter. – Strategier för att uppfatta detaljer och förstå sammanhang i talad meänkieli samt för att anpassa lyssnande till framställningens form och innehåll. – Samtal om aktuella och bekanta ämnesområden med anknytning till kultur- och samhällsliv samt elevernas utbildning. – Muntlig framställning i och inför grupp, däribland beskrivande, informerande och argumenterande framställning. – Strategier för att bidra till och aktivt medverka i diskussioner och skriftlig interaktion, till exempel att ställa följdfrågor, formulera om, förklara och bidra med nya infallsvinklar. – Strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av kommunikationssituationer samt hur kommunikationen kan anpassas till syfte, mottagare och sammanhang. – Skriftlig framställning av texter som är berättande, beskrivande och argumenterande. Bearbetning av egna texter. Citat- och referatteknik. – Användning av digitala verktyg för textbearbetning. – Strategier för att läsa och samtala om texter. – Läsning av och samtal om olika typer av texter på meänkieli, till exempel skönlitteratur och argumenterande texter. – Strategier för att i egen produktion och interaktion uttrycka sig med tydlighet, variation och flyt. – Uttal, ord, kollokationer, grammatiska strukturer och stavning i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. – Hur variation och anpassning till syfte, mottagare och sammanhang skapas i meänkielin genom meningsbyggnad, ord, fraser och kolloka- 4 tioner.

text: – Hur sambandsord och andra uttryck används för att skapa struktur och språkligt sammanhängande helheter. – Informationssökning i olika typer av källor samt värdering av informationens trovärdighet och relevans. – Språklig variation, till exempel variation som har att göra med ålder och kön. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Förutsättningar för språkrevitalisering och åtgärder för att stärka de nationella minoritetsspråken. – Nedslag i den historiska utvecklingen av meänkieli. – Tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur, historiskt och i nutid, däribland några olika kulturutövare och estetiska uttryck. Jämförelse med egna erfarenheter och kunskaper.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: MEAY3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – meänkieli som andraspråk (fortsättning) på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Hörförståelse. Tydligt talad meänkieli, även i relativt snabbt tempo, från olika medier. – Talad meänkieli som är berättande, argumenterande och redogörande, till exempel föredrag och debatter. – Strategier för att uppfatta detaljer och förstå sammanhang i talad meänkieli samt för att anpassa lyssnande till framställningens form och innehåll. – Samtal om aktuella och bekanta ämnesområden med anknytning till kultur-, samhälls- och arbetsliv. – Muntlig framställning i och inför grupp, däribland argumenterande framställning med användning av olika källor. – Strategier för att bidra till och aktivt medverka i argumentation och skriftlig interaktion, till exempel att ställa följdfrågor, förklara, bidra med nya infallsvinklar och anknyta till andras inlägg. – Skriftlig framställning av texter, däribland argumenterande och utredande texter. Bearbetning av egna texter. Citat- och referatteknik. – Användning av digitala verktyg för textbearbetning. – Strategier för att läsa och samtala om texter. – Läsning av och samtal om skönlitteratur på meänkieli, även muntligt traderad, samt sakprosa på meänkieli, till exempel argumenterande och utredande texter. – Strategier för att i egen produktion och interaktion uttrycka sig med tydlighet, variation och flyt. – Uttal, ord, kollokationer, grammatiska strukturer och stavning i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. – Hur variation och anpassning till syfte, mottagare och sammanhang skapas genom meningsbyggnad, ordbildning och val av ord, i informella och formella sammanhang. 5

text: – Hur struktur och sammanhang skapas genom sambandsord som uttrycker till exempel orsakssammanhang och jämförelse. – Informationssökning i olika typer av källor samt värdering av informationens trovärdighet och relevans. – Språklig variation, till exempel hur identitet kan komma till uttryck i språkanvändning. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Sveriges åtaganden i relation till Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. – Meänkielins släktskapsförhållanden med andra språk samt betydelsefulla förändringar i språket. – Tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur, däribland estetiska uttryck. Några tornedalska och andra meänkielitalande författare och deras verk. – Nedslag i tornedalingars och andra meänkielitalandes historia.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll i tydligt talad meänkieli i olika sammanhang. Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på meänkieli. I kommunikationen uttrycker sig eleven på ett i någon mån fungerande sätt samt anpassar språket till syfte, mottagare och sammanhang på ett i någon mån fungerande sätt. Eleven läser och förstår huvudsakligt innehåll i olika typer av texter på meänkieli. Eleven visar godtagbara kunskaper om meänkieli samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven enkla resonemang om språkanvändning. Eleven visar godtagbara kunskaper om tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll och vissa detaljer i tydligt talad meänkieli i olika sammanhang. Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på meänkieli. I kommunikationen uttrycker sig eleven på ett i huvudsak fungerande sätt samt anpassar språket till syfte, mottagare och sammanhang på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven läser och förstår huvudsakligt innehåll och vissa detaljer i olika typer av texter på meänkieli. Eleven visar goda kunskaper om meänkieli samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven utvecklade resonemang om språkanvändning. Eleven visar goda kunskaper om tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll och väsentliga detaljer av betydelse för helheten i tydligt talad meänkieli i olika sammanhang. Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på meänkieli. I kommunikationen uttrycker sig eleven på ett fungerande sätt samt anpassar språket till syfte, mottagare och sammanhang på ett fungerande sätt. Eleven läser och förstår huvudsakligt innehåll och väsentliga detaljer av betydelse för helheten i olika typer av texter på meänkieli. Eleven visar mycket goda kunskaper om meänkieli samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven välutvecklade resonemang om språkanvändning. Eleven visar mycket goda kunskaper om tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur.

type: foreskrift


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet modersmål – meänkieli
som andraspråk (nybörjare) i gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet modersmål – meänkieli som andraspråk (nybörjare) finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Modersmål – meänkieli som andraspråk (nybörjare)

text: Språket är människans främsta redskap för reflektion, kommunikation och kunskapsutveckling. Genom språket kan människan uttrycka sin personlighet och med hjälp av skönlitteratur, sakprosa och andra medier lär människan känna sin omvärld, sina medmänniskor och sig själv. Tornedalingar är en nationell minoritet och meänkieli är ett nationellt minoritetsspråk i Sverige. De nationella minoriteterna och minoritetsspråken har funnits under mycket lång tid i det geografiska område som i dag utgör Sverige och de nationella minoriteternas språk och kultur är en värdefull del av den kulturella mångfalden och det gemensamma kulturarvet. För att de nationella minoriteternas språk och kultur ska leva vidare in i framtiden är det viktigt att skydda och främja dem. Kunskaper i språket och om minoritetens kultur och historia ger möjligheter att använda språket och utveckla en egen kulturell identitet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet modersmål – meänkieli som andraspråk (nybörjare) ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att tala, läsa, skriva och lyssna på meänkieli. Undervisningen ska i möjligaste mån bedrivas på meänkieli och bidra till att eleverna, genom språkanvändning i funktionella och meningsfulla sammanhang, utvecklar en grundläggande kommunikativ förmåga. Därför ska eleverna få möta meänkieli i tal och skrift av olika slag och få sätta innehållet i relation till egna erfarenheter och kunskaper. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att formulera sig och samspela med andra i tal och skrift i olika sammanhang och för olika syften. I detta ingår även förmåga att använda olika strategier och verktyg som stöd för kommunikationen. Undervisningen ska stimulera elevernas läsintresse, stärka deras tilltro till sin egen språkliga förmåga samt främja deras personliga utveckling och vilja att söka ny kunskap. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att läsa och samtala om olika typer av texter, även muntligt traderade, på meänkieli. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet på språk och kultur samt ge eleverna möjlighet att utveckla sin kulturella identitet. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk samt om tornedalingars and andra meänkielitalandes kultur och historia. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur meänkielin kan främjas och utvecklas i en flerspråkig kontext samt språkets funktion för kommunikation, tänkande och lärande.

text: Undervisningen i ämnet modersmål – meänkieli som andraspråk (nybörjare) ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förståelse av talad meänkieli. 2 – Förmåga att kommunicera muntligt och skriftligt på meänkieli.

text: – Förmåga att läsa enkla texter på meänkieli. – Kunskaper om meänkieli och språkanvändning samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. – Kunskaper om tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur.

text: Nivåer i ämnet modersmål – meänkieli som andraspråk (nybörjare)

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MEAW1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – meänkieli som andraspråk (nybörjare) på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Hörförståelse. Tydligt talad, enkel meänkieli, främst i långsamt tempo, däribland dialoger. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och dra slutsatser om innehållet i talad meänkieli. – Samtal om välbekanta ämnesområden samt om vardagliga situationer och intressen. – Strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av kommunikationssituationer samt hur kommunikationen kan anpassas till syfte, mottagare och sammanhang. – Muntlig framställning, däribland enkla presentationer, instruktioner, meddelanden, berättelser och beskrivningar. – Skriftlig framställning, däribland enkla meddelanden, berättelser och beskrivningar. – Strategier för att läsa och samtala om texter. – Läsning av och samtal om korta, enkla texter på meänkieli, däribland berättelser och sånger. Muntlig berättartradition. – Uttal, ord, kollokationer, grammatiska strukturer och stavning i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. –

text: Språklagen

text: Nivåkod: MEAW2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – meänkieli som andraspråk (nybörjare) på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Hörförståelse. Tydligt talad, enkel meänkieli, främst i lugnt tempo, från olika medier. – Talad meänkieli som är instruerande, beskrivande och kontaktskapande, till exempel dialoger, samtal och intervjuer. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och sammanhang i talad meänkieli samt för att anpassa lyssnande och läsning till framställningens form och innehåll. – Samtal om välbekanta ämnesområden samt om vardagsliv, intressen och händelser. – Strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av kommunikationssituationer samt hur kommunikationen kan anpassas till syfte, mottagare och sammanhang. – Muntlig framställning, däribland enkla presentationer, berättelser och beskrivningar. – Skriftlig framställning, däribland enkla berättande och beskrivande texter. – Hur olika formuleringar används för att inleda och avsluta olika typer av framställningar och samtal. – Strategier för att läsa och samtala om texter. – Läsning av och samtal om enkla texter på meänkieli, däribland berättelser, sånger och dikter. Muntlig berättartradition. – Strategier för att i egen produktion och interaktion uttrycka sig med tydlighet och någon variation. – Uttal, ord, kollokationer, grammatiska strukturer och stavning i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Förutsättningar för språkrevitalisering och åtgärder för att stärka de nationella minoritetsspråken. – Nedslag i utvecklingen av meänkieli. – Tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur, historiskt och i nutid, däribland några kulturutövare och estetiska uttryck. Jämförelse med egna erfarenheter och kunskaper.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: MEAW3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – meänkieli som andraspråk (nybörjare) på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Hörförståelse. Tydligt talad, enkel meänkieli, främst i lugnt tempo, även med inslag av dialektal variation, från olika medier.

text: – Talad meänkieli som är instruerande, informerande, beskrivande, berättande, diskuterande och kontaktskapande, till exempel samtal, intervjuer och enkla nyheter. – Samtal om välbekanta ämnesområden, kultur- och samhällsliv samt aktuella samhällsfrågor. – Strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av kommunikationssituationer samt hur kommunikationen kan anpassas till syfte, mottagare och sammanhang. – Muntlig framställning med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang, däribland beskrivande och informerande framställning. – Skriftlig framställning, däribland enkla berättande, beskrivande och diskuterande texter. – Användning av digitala verktyg för textbearbetning. – Strategier för att läsa och samtala om texter. – Läsning av och samtal om enkla texter på meänkieli, däribland berättelser, dikter och sakprosatexter. Muntlig berättartradition. – Strategier för att i egen produktion och interaktion uttrycka sig med tydlighet och någon variation. – Uttal, ord, kollokationer, grammatiska strukturer och stavning i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. – Språklig variation, till exempel variation som har att göra med ålder och kön. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Sveriges åtaganden i relation till Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. – Meänkielins släktskapsförhållanden med andra språk. – Tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur däribland estetiska uttryck. Några tornedalska och andra meänkielitalande författare och deras verk. – Nedslag i tornedalingars och andra meänkielitalandes historia.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll i tydligt talad, enkel meänkieli. Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på meänkieli. I kommunikationen uttrycker sig eleven på ett i någon mån fungerande sätt. Eleven läser och förstår huvudsakligt innehåll i enkla texter på meänkieli.

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om meänkieli samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven enkla resonemang om språkanvändning. Eleven visar godtagbara kunskaper om tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll och vissa detaljer i tydligt talad, enkel meänkieli. Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på meänkieli. I kommunikationen uttrycker sig eleven på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven läser och förstår huvudsakligt innehåll och vissa detaljer i enkla texter på meänkieli. Eleven visar goda kunskaper om meänkieli samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven utvecklade resonemang om språkanvändning. Eleven visar goda kunskaper om tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll och väsentliga detaljer av betydelse för helheten i tydligt talad, enkel meänkieli. Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på meänkieli. I kommunikationen uttrycker sig eleven på ett fungerande sätt. Eleven läser och förstår huvudsakligt innehåll och väsentliga detaljer av betydelse för helheten i enkla texter på meänkieli. Eleven visar mycket goda kunskaper om meänkieli samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven välutvecklade resonemang om språkanvändning. Eleven visar mycket goda kunskaper om tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur.


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet modersmål – meänkieli som första-språk i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet modersmål – meänkieli som förstaspråk finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Modersmål – meänkieli som förstaspråk

text: Språket är människans främsta redskap för reflektion, kommunikation och kunskapsutveckling. Genom språket kan människan uttrycka sin personlighet och med hjälp av skönlitteratur, sakprosa och andra medier lär människan känna sin omvärld, sina medmänniskor och sig själv. Tornedalingar är en nationell minoritet och meänkieli är ett nationellt minoritetsspråk i Sverige. De nationella minoriteterna och minoritetsspråken har funnits under mycket lång tid i det geografiska område som i dag utgör Sverige och de nationella minoriteternas språk och kultur är en värdefull del av den kulturella mångfalden och det gemensamma kulturarvet. För att de nationella minoriteternas språk och kultur ska leva vidare in i framtiden är det viktigt att skydda och främja dem. Kunskaper i språket och om minoritetens kultur och historia ger möjlighet att använda språket och utveckla en egen kulturell identitet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet modersmål – meänkieli som förstaspråk ska syfta till att eleverna utvecklar sin förmåga att tala, läsa, skriva och lyssna på meänkieli. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar ett rikt språk och sin flerspråkighet. Dessutom ska undervisningen stimulera elevernas läsintresse, stärka deras tilltro till den egna språkliga förmågan samt främja deras personliga utveckling och vilja att söka ny kunskap. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla sin förmåga att kommunicera i tal och skrift i olika sammanhang och för olika syften. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla de färdigheter i muntlig och skriftlig kommunikation som behövs i arbetslivet, som samhällsmedborgare och för vidare studier. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla sin förmåga att läsa, analysera, samtala om och diskutera skönlitteratur och sakprosa. Undervisningen ska stimulera eleverna att använda skönlitteratur, även muntligt traderad, och andra texter som källa till förståelse av egna och andras erfarenheter och livsvillkor. Eleverna ska ges möjlighet att i skönlitteraturen se såväl det särskiljande som det allmänmänskliga i tid och rum. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet på språk och kultur samt ge eleverna möjlighet att utveckla sin kulturella identitet. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk samt om tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur och historia. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur meänkielin kan främjas och utvecklas i en flerspråkig kontext samt av språkets funktion för kommunikation, tänkande och lärande.

text: Undervisningen i ämnet modersmål – meänkieli som förstaspråk ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att kommunicera muntligt på meänkieli med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. – Förmåga att kommunicera skriftligt på meänkieli med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. – Förmåga att läsa, analysera och kritiskt granska texter på meänkieli. – Kunskaper om meänkieli och språkanvändning samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. – Kunskaper om tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur.

text: Nivåer i ämnet modersmål – meänkieli som förstaspråk

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper grundskolan ger eller motsvarande. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MEAX1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – meänkieli som förstaspråk på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Muntlig framställning med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang samt strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av situationer. – Skriftlig framställning av olika typer av texter för kommunikation, lärande och reflektion, till exempel argumenterande texter, multimodala texter och kreativt skrivande. – Hur texter kan anpassas till syfte, mottagare och sammanhang samt strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av texter. – Struktur och språkliga drag i olika typer av texter. Normer för språkriktighet och vilka språkliga egenskaper som gör att en text fungerar väl i sitt sammanhang. Citat- och referatteknik. – Användning av digitala verktyg för textbearbetning. – Strategier för att läsa och samtala om skönlitteratur och sakprosa. – Läsning av, samtal om och analys av olika typer av texter på meänkieli från olika medier, till exempel skönlitterära texter, även muntligt traderade. – Informationssökning och värdering av information från olika typer av texter. – Ord och fasta språkliga uttryck i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. – Grundläggande begrepp som behövs för att på ett strukturerat sätt tala om meänkielins uppbyggnad samt för att diskutera språkriktighetsfrågor.

text: – Språklig variation, till exempel variation som har att göra med ålder och kön. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Språkbytesprocessen och dess konsekvenser samt orsaker till behovet av revitalisering av de nationella minoritetsspråken. – Tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur i nutid. Några estetiska uttryck, till exempel inom slöjd, konst och musik.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: MEAX2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – meänkieli som förstaspråk på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Muntlig framställning i olika sammanhang med anpassning till syfte och mottagare, till exempel presentationer, intervjuer och argumentation. – Skriftlig framställning av argumenterande och utredande texter samt kreativt skrivande. – Struktur och språkliga drag i olika typer av texter, däribland i argumenterande och utredande texter. Normer för språkriktighet och vilka språkliga egenskaper som gör att en text fungerar väl i sitt sammanhang. Citat- och referatteknik. – Strategier för att läsa och samtala om skönlitteratur och sakprosa. – Läsning av, samtal om och analys av olika typer av texter på meänkieli, till exempel argumenterande texter som tar upp aktuella samhällsfrågor. Språk och struktur i olika typer av texter. – Informationssökning och kritisk granskning av information från olika typer av källor. – Ord och fasta språkliga uttryck i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. Meänkielins uppbyggnad, däribland hur ord, fraser och satser samspelar i språket. – Språklig variation, till exempel hur identitet kan komma till uttryck i språkanvändning. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Förutsättningar för språkrevitalisering och åtgärder för att stärka de nationella minoritetsspråken. – Tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur, historiskt och i nutid, däribland några kulturutövare och estetiska uttryck. Jämförelse med egna erfarenheter och kunskaper. – Nedslag i den historiska utvecklingen av meänkieli.

text: Nivåkod: MEAX3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – meänkieli som förstaspråk på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Muntlig framställning i olika sammanhang, även formella, med anpassning till syfte och mottagare. – Skriftlig framställning av utredande texter med användning av olika källor, till exempel texter som behandlar någon aspekt av meänkieli. – Struktur och språkliga drag i olika typer av texter, däribland i utredande texter. Normer för språkriktighet och vilka språkliga egenskaper som gör att en text fungerar väl i sitt sammanhang. Citat- och referatteknik. – Strategier för att läsa och samtala om skönlitteratur och sakprosa. – Läsning av, samtal om och analys av skönlitteratur på meänkieli, även muntligt traderad, samt sakprosa på meänkieli, däribland utredande texter. Språk, stil och struktur i olika typer av texter. – Informationssökning och kritisk granskning av information från olika typer av källor. – Ord och fasta språkliga uttryck i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. Meänkielins uppbyggnad i olika typer av texter och talat språk. – Språklig variation, till exempel hur makt och normer kan komma till uttryck i språkanvändning. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Sveriges åtaganden i relation till Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. – Meänkielins släktskapsförhållanden med andra språk samt betydelsefulla förändringar i språket. – Tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur, däribland estetiska uttryck. Några tornedalska och andra meänkielitalande författare och deras verk. – Nedslag i tornedalingars och andra meänkielitalandes historia.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven kommunicerar muntligt på meänkieli med viss anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. 5

text: Eleven skriver olika typer av texter på meänkieli med viss anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven följer i huvudsak skriftspråkets normer för språkriktighet. Eleven läser och analyserar olika typer av texter på meänkieli samt visar godtagbar läsförståelse. Eleven för enkla resonemang om texternas innehåll, relevans och tillförlitlighet. Eleven visar godtagbara kunskaper om meänkieli samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven enkla resonemang om språkanvändning. Eleven visar godtagbara kunskaper om tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven kommunicerar muntligt på meänkieli med god anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven skriver olika typer av texter på meänkieli med god anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven följer väl skriftspråkets normer för språkriktighet. Eleven läser och analyserar olika typer av texter på meänkieli samt visar god läsförståelse. Eleven för utvecklade resonemang om texternas innehåll, relevans och tillförlitlighet. Eleven visar goda kunskaper om meänkieli samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven utvecklade resonemang om språkanvändning. Eleven visar goda kunskaper om tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven kommunicerar muntligt på meänkieli med mycket god anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven skriver olika typer av texter på meänkieli med mycket god anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven följer mycket väl skriftspråkets normer för språkriktighet. Eleven läser och analyserar olika typer av texter på meänkieli samt visar mycket god läsförståelse. Eleven för välutvecklade resonemang om texternas innehåll, relevans och tillförlitlighet. Eleven visar mycket goda kunskaper om meänkieli samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minori-

text: tetsspråk. Dessutom för eleven välutvecklade resonemang om språkanvändning. Eleven visar mycket goda kunskaper om tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur.


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet modersmål – romani chib som andraspråk (fortsättning) i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet modersmål – romani chib som andraspråk (fortsättning) finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Modersmål – romani chib som andraspråk (fortsättning)

text: Språket är människans främsta redskap för reflektion, kommunikation och kunskapsutveckling. Genom språket kan människan uttrycka sin personlighet och med hjälp av skönlitteratur, sakprosa och andra medier lär människan känna sin omvärld, sina medmänniskor och sig själv. Romer är en nationell minoritet och romani chib är ett nationellt minoritetsspråk i Sverige. De nationella minoriteterna och minoritetsspråken har funnits under mycket lång tid i det geografiska område som i dag utgör Sverige och de nationella minoriteternas språk och kultur är en värdefull del av den kulturella mångfalden och det gemensamma kulturarvet. För att de nationella minoriteternas språk och kultur ska leva vidare in i framtiden är det viktigt att skydda och främja dem. Kunskaper i språket och om minoritetens kultur och historia ger möjligheter att använda språket och utveckla en egen kulturell identitet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet modersmål – romani chib som andraspråk (fortsättning) ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att tala, läsa, skriva och lyssna på romani chib. Undervisningen ska i möjligaste mån bedrivas på romani chib och bidra till att eleverna, genom språkanvändning i funktionella och meningsfulla sammanhang, utvecklar en allsidig kommunikativ förmåga. Därför ska eleverna få möta romani chib i tal och skrift av olika slag och få sätta innehållet i relation till egna erfarenheter och kunskaper. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att formulera sig och samspela med andra i tal och skrift i olika sammanhang och för olika syften. I detta ingår även förmåga att använda olika strategier och verktyg som stöd för kommunikationen. Undervisningen ska stimulera elevernas läsintresse, stärka deras tilltro till den egna språkliga förmågan samt främja deras personliga utveckling och vilja att söka ny kunskap. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla sin förmåga att läsa och samtala om olika typer av texter, även muntligt traderade, på romani chib. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet på språk och kultur samt ge eleverna möjlighet att utveckla sin kulturella identitet. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk samt om romsk kultur och romernas historia. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur romani chib kan främjas och utvecklas i en flerspråkig kontext samt av språkets funktion för kommunikation, tänkande och lärande.

text: Undervisningen i ämnet modersmål – romani chib som andraspråk (fortsättning) ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förståelse av talad romani chib. – Förmåga att kommunicera muntligt och skriftligt på romani chib med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. – Förmåga att läsa texter på romani chib. – Kunskaper om romani chib och språkanvändning samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. – Kunskaper om romsk kultur.

text: Nivåer i ämnet modersmål – romani chib som andraspråk (fortsättning)

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper grundskolan ger eller motsvarande eller nivå 3 i ämnet modersmål – romani chib som andraspråk (nybörjare). Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: ROMY1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – romani chib som andraspråk (fortsättning) på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Hörförståelse. Tydligt talad romani chib, i varierande tempo, som är berättande och diskuterande, till exempel intervjuer och reportage. – Strategier för att uppfatta detaljer och förstå sammanhang i talad romani chib samt för att anpassa lyssnande till framställningens form och innehåll. – Samtal om aktuella och bekanta ämnesområden samt om kultur- och samhällsliv. – Muntlig framställning, däribland beskrivande och informerande framställning. – Strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av kommunikationssituationer samt hur kommunikationen kan anpassas till syfte, mottagare och sammanhang. – Skriftlig framställning av enkla texter som är berättande, beskrivande och diskuterande. Bearbetning av egna texter. Citat- och referatteknik. Att skilja mellan en källas innehåll och sina egna tankar i egen produktion och interaktion. – Användning av digitala verktyg för textbearbetning. – Strategier för att läsa och samtala om texter. – Läsning av och samtal om olika typer av texter på romani chib, till exempel tidningsartiklar och skönlitterära texter, även muntligt traderade. – Strategier för att i egen produktion och interaktion uttrycka sig med tydlighet, variation och flyt. 3

text: – Uttal, ord, kollokationer, grammatiska strukturer och stavning i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. – Hur sambandsord och andra uttryck används för att skapa struktur och språkligt sammanhängande helheter. – Informationssökning i olika typer av källor samt värdering av informationens trovärdighet och relevans. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Språkbytesprocessen och dess konsekvenser samt orsaker till behovet av revitalisering av de nationella minoritetsspråken. – Romani chibs förekomst i världen samt exempel på olika varieteter som talas i Sverige. Flerspråkighet i sammanhang och områden där romani chib talas. – Romsk kultur, till exempel några traditioner och företeelser i olika områden. Några estetiska uttryck inom romsk kultur, till exempel inom konst och musik.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: ROMY2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – romani chib som andraspråk (fortsättning) på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Hörförståelse. Tydligt talad romani chib, i varierande tempo, från olika medier. – Talad romani chib som är berättande, förklarande och argumenterande, till exempel reportage och debatter. – Strategier för att uppfatta detaljer och förstå sammanhang i talad romani chib samt för att anpassa lyssnande till framställningens form och innehåll. – Samtal om aktuella och bekanta ämnesområden med anknytning till kultur- och samhällsliv samt elevernas utbildning. – Muntlig framställning i och inför grupp, däribland beskrivande, informerande och argumenterande framställning. – Strategier för att bidra till och aktivt medverka i diskussioner och skriftlig interaktion, till exempel att ställa följdfrågor, formulera om, förklara och bidra med nya infallsvinklar. – Strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av kommunikationssituationer samt hur kommunikationen kan anpassas till syfte, mottagare och sammanhang. – Skriftlig framställning av texter som är berättande, beskrivande och argumenterande. Bearbetning av egna texter. Citat- och referatteknik. – Användning av digitala verktyg för textbearbetning. – Strategier för att läsa och samtala om texter. – Läsning av och samtal om olika typer av texter på romani chib, till exempel skönlitteratur och argumenterande texter. – Strategier för att i egen produktion och interaktion uttrycka sig med tydlighet, variation och flyt.

text: – Uttal, ord, kollokationer, grammatiska strukturer och stavning i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. – Hur variation och anpassning till syfte, mottagare och sammanhang skapas i romani chib genom meningsbyggnad, ord, fraser och kollokationer. – Hur sambandsord och andra uttryck används för att skapa struktur och språkligt sammanhängande helheter. – Informationssökning i olika typer av källor samt värdering av informationens trovärdighet och relevans. – Språklig variation, till exempel variation som har att göra med ålder och kön. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Förutsättningar för språkrevitalisering och åtgärder för att stärka de nationella minoritetsspråken. – Likheter och skillnader mellan olika varieteter av romani chib samt nedslag i den egna varietetens utveckling, till exempel lexikala förändringar. – Romsk kultur i olika områden, historiskt och i nutid. Några olika kulturutövare och estetiska uttryck inom romsk kultur. Jämförelse med egna erfarenheter och kunskaper.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: ROMY3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – romani chib som andraspråk (fortsättning) på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Hörförståelse. Tydligt talad romani chib, även i relativt snabbt tempo, från olika medier. – Talad romani chib som är berättande, argumenterande och redogörande, till exempel föredrag och debatter. – Strategier för att uppfatta detaljer och förstå sammanhang i talad romani chib samt för att anpassa lyssnande till framställningens form och innehåll. – Samtal om aktuella och bekanta ämnesområden med anknytning till kultur-, samhälls- och arbetsliv. – Muntlig framställning i och inför grupp, däribland argumenterande framställning med användning av olika källor. – Strategier för att bidra till och aktivt medverka i argumentation och skriftlig interaktion, till exempel att ställa följdfrågor, förklara, bidra med nya infallsvinklar och anknyta till andras inlägg. – Skriftlig framställning av texter, däribland utredande och argumenterande texter. Bearbetning av egna texter. Citat- och referatteknik. – Användning av digitala verktyg för textbearbetning. – Strategier för att läsa och samtala om texter. – Läsning av och samtal om skönlitteratur på romani chib, även muntligt traderad, och sakprosa på romani chib, till exempel utredande och argumenterande texter.

text: – Strategier för att i egen produktion och interaktion uttrycka sig med tydlighet, variation och flyt. – Uttal, ord, kollokationer, grammatiska strukturer och stavning i texter och tal som eleven möter, även i egen produktion och interaktion. – Hur variation och anpassning till syfte, mottagare och sammanhang skapas genom meningsbyggnad, ordbildning och val av ord, i informella och formella sammanhang. – Hur struktur och sammanhang skapas genom sambandsord som uttrycker till exempel orsakssammanhang och jämförelse. – Informationssökning i olika typer av källor samt värdering av informationens trovärdighet och relevans. – Språklig variation, till exempel hur identitet kan komma till uttryck i språkanvändning. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Sveriges åtaganden i relation till Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. – Släktskapsförhållanden mellan romani chib och andra språk samt nedslag i den egna varietetens utveckling. – Romsk kultur och estetiska uttryck inom romsk kultur. Några romska kulturutövare och deras verk. – Nedslag i romernas historia.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll i tydligt talad romani chib i olika sammanhang. Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på romani chib. I kommunikationen uttrycker sig eleven på ett i någon mån fungerande sätt samt anpassar språket till syfte, mottagare och sammanhang på ett i någon mån fungerande sätt. Eleven läser och förstår huvudsakligt innehåll i olika typer av texter på romani chib. Eleven visar godtagbara kunskaper om romani chib samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven enkla resonemang om språkanvändning. Eleven visar godtagbara kunskaper om romsk kultur.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll och vissa detaljer i tydligt talad romani chib i olika sammanhang. Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på romani chib. I kommunikationen uttrycker sig eleven på ett i huvudsak fungerande sätt samt anpassar språket till syfte, mottagare och sammanhang på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven läser och förstår huvudsakligt innehåll och vissa detaljer i olika typer av texter på romani chib. Eleven visar goda kunskaper om romani chib samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven utvecklade resonemang om språkanvändning. Eleven visar goda kunskaper om romsk kultur.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll och väsentliga detaljer av betydelse för helheten i tydligt talad romani chib i olika sammanhang. Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på romani chib. I kommunikationen uttrycker sig eleven på ett fungerande sätt samt anpassar språket till syfte, mottagare och sammanhang på ett fungerande sätt. Eleven läser och förstår huvudsakligt innehåll och väsentliga detaljer av betydelse för helheten i olika typer av texter på romani chib. Eleven visar mycket goda kunskaper om romani chib samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven välutvecklade resonemang om språkanvändning. Eleven visar mycket goda kunskaper om romsk kultur.


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet modersmål – romani chib som andraspråk (nybörjare) i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet modersmål – romani chib som andraspråk (nybörjare) finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Modersmål – romani chib som andraspråk (nybörjare)

text: Språket är människans främsta redskap för reflektion, kommunikation och kunskapsutveckling. Genom språket kan människan uttrycka sin personlighet och med hjälp av skönlitteratur, sakprosa och andra medier lär människan känna sin omvärld, sina medmänniskor och sig själv. Romer är en nationell minoritet och romani chib är ett nationellt minoritetsspråk i Sverige. De nationella minoriteterna och minoritetsspråken har funnits under mycket lång tid i det geografiska område som i dag utgör Sverige och de nationella minoriteternas språk och kultur är en värdefull del av den kulturella mångfalden och det gemensamma kulturarvet. För att de nationella minoriteternas språk och kultur ska leva vidare in i framtiden är det viktigt att skydda och främja dem. Kunskaper i språket och om minoritetens kultur och historia ger möjligheter att använda språket och utveckla en egen kulturell identitet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet modersmål – romani chib som andraspråk (nybörjare) ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att tala, läsa, skriva och lyssna på romani chib. Undervisningen ska i möjligaste mån bedrivas på romani chib och bidra till att eleverna, genom språkanvändning i funktionella och meningsfulla sammanhang, utvecklar en grundläggande kommunikativ förmåga. Därför ska eleverna få möta romani chib i tal och skrift av olika slag och få sätta innehållet i relation till egna erfarenheter och kunskaper. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att formulera sig och samspela med andra i tal och skrift i olika sammanhang och för olika syften. I detta ingår även förmåga att använda olika strategier och verktyg som stöd för kommunikationen. Undervisningen ska stimulera elevernas läsintresse, stärka deras tilltro till sin egen språkliga förmåga samt främja deras personliga utveckling och vilja att söka ny kunskap. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att läsa och samtala om olika typer av texter, även muntligt traderade, på romani chib. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet på språk och kultur samt ge eleverna möjlighet att utveckla sin kulturella identitet. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk samt om romsk kultur och romernas historia. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur romani chib kan främjas och utvecklas i en flerspråkig kontext samt språkets funktion för kommunikation, tänkande och lärande.

text: Undervisningen i ämnet modersmål – romani chib som andraspråk (nybörjare) ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förståelse av talad romani chib. 2 – Förmåga att kommunicera muntligt och skriftligt på romani chib.

text: – Förmåga att läsa enkla texter på romani chib. – Kunskaper om romani chib och språkanvändning samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. – Kunskaper om romsk kultur.

text: Nivåer i ämnet modersmål – romani chib som andraspråk (nybörjare)

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: ROMW1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – romani chib som andraspråk (nybörjare) på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Hörförståelse. Tydligt talad, enkel romani chib, främst i långsamt tempo, däribland dialoger. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och dra slutsatser om innehållet i talad romani chib. – Samtal om välbekanta ämnesområden samt om vardagliga situationer och intressen. – Strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av kommunikationssituationer samt hur kommunikationen kan anpassas till syfte, mottagare och sammanhang. – Muntlig framställning, däribland enkla presentationer, instruktioner, meddelanden, berättelser och beskrivningar. – Skriftlig framställning, däribland enkla meddelanden, berättelser och beskrivningar. – Strategier för att läsa och samtala om texter. – Läsning av och samtal om korta, enkla texter på romani chib, däribland berättelser och sånger. Muntlig berättartradition. – Uttal, ord, kollokationer, grammatiska strukturer och stavning i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Språkbytesprocessen och dess konsekvenser samt orsaker till behovet av revitalisering av de nationella minoritetsspråken. – Romani chibs förekomst i världen samt exempel på olika varieteter som talas i Sverige. – Traditioner och företeelser inom romsk kultur. Några estetiska uttryck inom romsk kultur, till exempel inom konst och musik.

text: Nivåkod: ROMW2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – romani chib som andraspråk (nybörjare) på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Hörförståelse. Tydligt talad, enkel romani chib, främst i lugnt tempo, från olika medier. – Talad romani chib som är instruerande, beskrivande och kontaktskapande, till exempel dialoger, samtal och intervjuer. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och sammanhang i talad romani chib samt för att anpassa lyssnande och läsning till framställningens form och innehåll. – Samtal om välbekanta ämnesområden samt om vardagsliv, intressen och händelser. – Strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av kommunikationssituationer samt hur kommunikationen kan anpassas till syfte, mottagare och sammanhang. – Muntlig framställning, däribland enkla presentationer, berättelser och beskrivningar. – Skriftlig framställning, däribland enkla berättande och beskrivande texter. – Hur olika formuleringar används för att inleda och avsluta olika typer av framställningar och samtal. – Strategier för att läsa och samtala om texter. – Läsning av och samtal om enkla texter på romani chib, däribland berättelser, sånger och dikter. Muntlig berättartradition. – Strategier för att i egen produktion och interaktion uttrycka sig med tydlighet och någon variation. – Uttal, ord, kollokationer, grammatiska strukturer och stavning i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Förutsättningar för språkrevitalisering och åtgärder för att stärka de nationella minoritetsspråken. – Likheter och skillnader mellan olika varieteter av romani chib. – Romsk kultur i olika områden, historiskt och i nutid. Några olika kulturutövare och estetiska uttryck inom romsk kultur. Jämförelse med egna erfarenheter och kunskaper.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: ROMW3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet modersmål – romani chib som andraspråk (nybörjare) på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Hörförståelse. Tydligt talad, enkel romani chib, främst i lugnt tempo, även med inslag av dialektal variation, från olika medier.

text: – Talad romani chib som är instruerande, informerande, beskrivande, berättande, diskuterande och kontaktskapande, till exempel samtal, intervjuer och enkla nyheter. – Samtal om välbekanta ämnesområden, kultur- och samhällsliv samt aktuella samhällsfrågor. – Strategier för att få fram sitt budskap i olika typer av kommunikationssituationer samt hur kommunikationen kan anpassas till syfte, mottagare och sammanhang. – Muntlig framställning med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang, däribland beskrivande och informerande framställning. – Skriftlig framställning, däribland enkla berättande, beskrivande och diskuterande texter. – Användning av digitala verktyg för textbearbetning. – Strategier för att läsa och samtala om texter. – Läsning av och samtal om enkla texter på romani chib, däribland berättelser, dikter och sakprosatexter. Muntlig berättartradition. – Strategier för att i egen produktion och interaktion uttrycka sig med tydlighet och någon variation. – Uttal, ord, kollokationer, grammatiska strukturer och stavning i texter och tal som eleven möter samt i egen produktion och interaktion. – Språklig variation, till exempel variation som har att göra med ålder och kön. –

text: Språklagen

text: och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Sveriges åtaganden i relation till Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. – Släktskapsförhållanden mellan romani chib och andra språk samt nedslag i den egna varietetens utveckling. – Romsk kultur samt estetiska uttryck inom romsk kultur. Några romska kulturutövare och deras verk. – Nedslag i romernas historia.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll i tydligt talad, enkel romani chib. Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på romani chib. I kommunikationen uttrycker sig eleven på ett i någon mån fungerande sätt. Eleven läser och förstår huvudsakligt innehåll i enkla texter på romani chib.

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om romani chib samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven enkla resonemang om språkanvändning. Eleven visar godtagbara kunskaper om romsk kultur.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll och vissa detaljer i tydligt talad, enkel romani chib. Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på romani chib. I kommunikationen uttrycker sig eleven på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven läser och förstår huvudsakligt innehåll och vissa detaljer i enkla texter på romani chib. Eleven visar goda kunskaper om romani chib samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven utvecklade resonemang om språkanvändning. Eleven visar goda kunskaper om romsk kultur.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven förstår huvudsakligt innehåll och väsentliga detaljer av betydelse för helheten i tydligt talad, enkel romani chib. Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på romani chib. I kommunikationen uttrycker sig eleven på ett fungerande sätt. Eleven läser och förstår huvudsakligt innehåll och väsentliga detaljer av betydelse för helheten i enkla texter på romani chib. Eleven visar mycket goda kunskaper om romani chib samt om lagar och andra bestämmelser som gäller nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk. Dessutom för eleven välutvecklade resonemang om språkanvändning. Eleven visar mycket goda kunskaper om romsk kultur.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet marknadsföring inom
besöksnäringen i gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet marknadsföring inom besöksnäringen finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Marknadsföring inom besöksnäringen

text: Ämnet marknadsföring inom besöksnäringen behandlar huvudsakligen marknadsföring och försäljning av tjänster och produkter inom turism- och besöksnäringen. Marknadsföring handlar om att visa vad en verksamhet står för och nå ut med dess speciella budskap och erbjudanden, men också om betydelsen av att skapa och vårda kundrelationer som genererar värde både för kunder och för en positiv framtida utveckling av verksamheten.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet marknadsföring inom besöksnäringen ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om marknadsföring och försäljning inom besöksnäringens och turismens verksamhetsområden. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om teorier, begrepp och strategier inom marknadsföring. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förståelse av sambandet mellan marknadsföring och dess påverkan på individen samt av marknadsföringens roll i köpprocessen. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om varumärkenas och företagsprofilernas värde och betydelse i all kommunikation. Undervisningen ska även belysa frågor som rör ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet inom området. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förståelse av sambandet mellan utbud och efterfrågan samt av faktorer som påverkar affärsmöjligheter och lönsamhet. Framgångsrik marknadsföring är en viktig del för en plats, ett hotell och en destination. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att använda metoder dels för marknadsanalyser, dels för marknadsföringsaktiviteter. I undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att utveckla förmåga att genomföra marknadsföring riktad mot olika kundsegment, anpassad utifrån bland annat trender och andra aspekter som etik och hållbarhet. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området samt om god marknadsföringssed. Turism- och besöksnäringen består till stor del av små och medelstora företag och innovation och idérikedom är av stor betydelse när det handlar om att utforma framgångsrik marknadsföring. Undervisningen ska därför stimulera elevernas kunskapssökande, kreativitet och vilja att omsätta idéer i praktisk handling. Genom praktiska övningar i verklighetstrogen miljö ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper inom marknadsföring och försäljning samt förmåga att använda aktuella marknadsföringsstrategier för informationsoch kommunikationsteknik.

text: Undervisningen i ämnet marknadsföring inom besöksnäringen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om marknadsföring och försäljning inom besöksnäringen.

text: – Förmåga att använda metoder och aktuell teknik inom marknadsföring samt att utvärdera sitt arbete. – Kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom marknadsföring och försäljning.

text: Nivåer i ämnet marknadsföring inom besöksnäringen

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet besöksnäringen. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MARN1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet marknadsföring inom besöksnäringen på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Marknadsföringsteorier, begrepp och olika strategier. – Marknadsföringens påverkan på individen. – Aktörer, företagsprofiler, varumärken, produkter och försäljning inom besöksnäringen. – Marknadsföringens roll i köpprocessen, från behov till beslut. Kundrelationens livscykel och faktorer som påverkar kunden i köpprocessen. – Betydelsen av kundens värderingar och upplevelse, till exempel servicekedjan vid incheckning på ett hotell, besök på en restaurang eller upplevelsepark samt besök på en mötes- och eventanläggning. – Hur kundrelationer och kundnöjdhet skapas och vårdas. – Prissättning och försäljning för olika målgrupper och kundsegment, till exempel privatpersoner, grupper och affärsresenärer med hänsyn till efterfrågan beroende på till exempel resmönster, säsong eller konjunktur. – Marknadssegmentering och kundens olika roller. Hur riktad marknadsföring kan anpassas för olika målgrupper, till exempel utifrån etiska förhållningssätt, demokratiska värderingar och hållbar utveckling. – Marknadsföring och försäljning via media. Informationsteknik och digitala medier som verktyg i marknadsföringsarbetet. – Layout och exponering av marknadsföringsmaterial. – Planering, genomförande och utvärdering av marknadsaktiviteter, till exempel mässor, evenemang, kampanjer i digitala medier, sponsring och annonsering. – Marknadsanalysmetoder och undersökningar för att anpassa tjänst eller produkt efter marknad. – Lagar och andra bestämmelser inom marknadsföring och försäljning, däribland

text: marknadsföringslagen

text: och

text: e-handelslagen

text: samt etiska regler.

text: Nivåkod: MARN2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet marknadsföring inom besöksnäringen på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Faktorer som påverkar affärsmöjligheter och lönsamhet. Utbud och efterfrågan. – Utveckling av marknadsföringsaktiviteter med hänsyn till förutsättningar och trender samt för en hållbar utveckling. – Byggande av ett varumärke och hur det hålls levande. Företagsprofilers betydelse och värde i all kommunikation. – Aktuella och relevanta marknadsföringsstrategier för informations- och kommunikationsteknik, till exempel digital och historieberättande marknadsföring. – Kundrelationens livscykel och köpprocess. Kundvärde och kundnytta. – Hantering av klagomål samt problemlösning och förebyggande arbete både fysiskt och digitalt, till exempel skapande av processer för klagomålshantering. – Relations- och transaktionsmarknadsföring. – Prissättning och presentation av tjänst, produkt eller aktivitet i olika kommunikationskanaler. – Konkurrentbevakning. Marknadspositionering, företagets unika konkurrensfördel eller säljfördel, däribland utifrån etiska förhållningssätt, demokratiska värderingar och hållbar utveckling. – Presentationsteknik, till exempel digital eller muntlig presentation, hisspresentation, pitch, storytelling eller annat presentationsmaterial. – Grafisk profil och marknadsföringsmaterial. – Utformning av en marknadsplan utifrån en affärsidé och målsättning. – Produktion och genomförande av målgruppsanpassade marknadsföringsaktiviteter, med särskild hänsyn till ekonomiska, sociala och miljömässiga hållbarhetsaspekter samt uppföljning och utvärdering. – Omvärlds- och nulägesanalys av marknaden. – Marknadskommunikation som verktyg vid framtagande av säljstimulerande aktiviteter. – Riktad försäljning och kundvård med hänsyn till indirekta och direkta omvärldsfaktorer, till exempel marknadsföringsaktiviteter med hänsyn till förutsättningar och trender samt för en hållbar utveckling. – God marknadsföringssed. Lagar och andra bestämmelser inom marknadsföring och försäljning. Utomrättsliga regler. Tvister mellan konsumenter och företag.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och

text: sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om marknadsföring och försäljning inom besöksnäringen. Dessutom för eleven enkla resonemang om marknadsföringens och försäljningens roll inom besöksnäringen. Eleven använder med viss säkerhet metoder och aktuell teknik för olika typer av marknadsföringsaktiviteter. Eleven utvärderar sitt arbete och ger enkla förslag på hur arbetet kan utvecklas. Eleven visar godtagbara kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området i samband med genomförandet av olika uppgifter.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om marknadsföring och försäljning inom besöksnäringen. Dessutom för eleven utvecklade resonemang om marknadsföringens och försäljningens roll inom besöksnäringen. Eleven använder med säkerhet metoder och aktuell teknik för olika typer av marknadsföringsaktiviteter. Eleven utvärderar sitt arbete och ger utvecklade förslag på hur arbetet kan utvecklas. Eleven visar goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området i samband med genomförandet av olika uppgifter.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om marknadsföring och försäljning inom besöksnäringen. Dessutom för eleven välutvecklade resonemang om marknadsföringens och försäljningens roll inom besöksnäringen. Eleven använder med god säkerhet metoder och aktuell teknik för olika typer av marknadsföringsaktiviteter. Eleven utvärderar sitt arbete och ger välutvecklade förslag på hur arbetet kan utvecklas. Eleven visar mycket goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området i samband med genomförandet av olika uppgifter.