title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd om stöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus;

text: ) om stöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus. De allmänna råden som inte är bindande, innehåller rekommendationer och exempel beträffande tillämpningen av föreskrifterna i denna författning och i förordningen. De allmänna råden föregås av texten Allmänt råd och är tryckta med mindre och indragen text omedelbart efter den föreskrift som de hänför sig till. Termer och begrepp som inte definieras särskilt i denna författning används i samma betydelse som i förordningen.

text: Beräkning av stödberättigande kostnader

text: Om åtgärden även avser uppvärmning av ett utrymme eller en tillbyggnad som inte värmts upp tidigare skall den stödberättigande kostnaden proportioneras med utgångspunkt i åtgärdernas faktiska kostnader.

text: Ansökan om stöd

text: En ansökan om stöd skall vara skriftlig och göras på blankett som Boverket har fastställt. Sökanden, eller behörig företrädare för denne, skall underteckna blanketten och lämna de uppgifter som anges.

text: Om en anordning för biobränsle installeras skall följande handlingar bifogas ansökan: 1. handling som visar att anordningen är effektstyrd och medger en kontinuerlig och automatisk bränsletillförsel och 2. om konverteringen innebär installation av fastbränsleanordning, handling som visar att anordningen uppfyller utsläppskraven för sådana anläggningar i tätort enligt Boverkets byggregler (

text: BFS 1993:57

text: Om en anordning för solvärme installeras skall, om länsstyrelsen så begär, en handling bifogas som visar att solfångaren uppfyller kraven på provning av solfångare enligt 5 § i Boverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: BFS 2000:16

text: Jfr prop. 2005/06:1, utg.omr. 21, bet. 2005/06: FiU1, rskr. 2005/06:34. Senast omtryckt genom

text: BFS 2002:19

text: DIREL 1

text: Ansökan om slutligt beslut om stöd

text: En ansökan om slutligt beslut om stöd skall vara skriftlig och göras på blankett som Boverket har fastställt. Sökanden, eller behörig företrädare för denne, skall underteckna blanketten och lämna de uppgifter som anges.

text: Till ansökan om slutligt beslut om stöd skall följande handlingar bifogas: 1. kopior på fakturor eller motsvarande handlingar som visar arbetskostnad och materialkostnad, 2. om ansökan avser arbetskostnad, handling som visar innehav av F-skattsedel för den som utfört åtgärden, eller

text: Allmänt råd

text: 3. om utländska företag anlitas, kopia på intyg eller annan handling som visar att företaget genomgår sådan kontroll i sitt hemland som avses i förordningens 10 §.

text: Denna författning träder i kraft den 15 januari 2006.

text: På Boverkets vägnar

text: INES UUSMANN

text: Christina Nordenbladh (Bidragsenheten)


fs: bfs

publisher: Boverket

title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd om stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem i bostadshus;

text: Denna författning innehåller föreskrifter och allmänna råd till förordningen (

text: ) om stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem i bostadshus. De allmänna råden som inte är bindande, innehåller rekommendationer och exempel beträffande tillämpningen av föreskrifterna i denna författning och i förordningen. De allmänna råden föregås av texten Allmänt råd och är tryckta med mindre och indragen text omedelbart efter den föreskrift som de hänför sig till. Termer och begrepp som inte definieras särskilt i denna författning används i samma betydelse som i förordningen.

type: stycke

type: paragraf

text: Oljeuppvärmningssystem

type: rubrik

text: För stöd krävs att oljeuppvärmningssystemet är i bruk.

text: Allmänt råd

text: Ett oljeuppvärmningssystem bör i normalfallet anses vara i bruk om sökanden kan visa att sotning för eldning med olja utförts inom två år från det att ansökan om stöd inkom till länsstyrelsen.

text: Beräkning av stödberättigande kostnader

text: Ansökan om stöd

text: En handling som visar att oljeuppvärmningssystemet är i bruk skall bifogas ansökan.

text: Om en anordning för biobränsle installeras skall även följande handlingar bifogas ansökan: 1. handling som visar att anordningen är effektstyrd och medger en kontinuerlig och automatisk bränsletillförsel och

text: Jfr prop. 2005/06:32, bet. 2005/06: NU8, rskr. 2005/06:133.

text: OLJA 1

text: 2. om konverteringen innebär installation av fastbränsleanordning, handling som visar att anordningen uppfyller utsläppskraven för sådana anläggningar i tätort enligt Boverkets byggregler (

text: BFS 1993:57

text: Om en anordning för solvärme installeras skall, om länsstyrelsen så begär, en handling bifogas ansökan som visar att solfångaren uppfyller kraven på provning av solfångare enligt 5 § i Boverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: BFS 2000:16

text: ) om bidrag till investeringar i solvärme.

text: Ansökan om slutligt beslut om stöd

text: Allmänt råd

text: En uppgift om innehav av F-skattsedel får godtas, om den lämnas i en anbudshandling, en faktura eller någon jämförlig handling som även innehåller stödmottagarens och betalningsmottagarens namn och adress samt betalningsmottagarens personnummer eller organisationsnummer. Uppgift om innehav av F-skattsedel får dock inte godtas, om det framkommer att mottagaren av stödet känner till att uppgiften är oriktig.

text: På Boverkets vägnar

text: INES UUSMANN

text: Christina Nordenbladh (Bidragsenheten)

text: Senast omtryckt genom

text: BFS 2002:19

type: foreskrift


title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd (2006:6) om certifiering av sakkunniga kontrollanter av kulturvärden vid ändring av byggnadsverk;

text: Dessa föreskrifter gäller för certifiering av sådana sakkunniga som avses i

text: 9 kap. 9 § första stycket plan- och bygglagen (1987:10)

text: , PBL, som skall utföra de kontroller som behövs för att verifiera att samhällets krav om tillvaratagande av kulturvärden enligt

text: 3 kap.

text: PBL tillgodoses.

text: Allmänt råd

text: Med kulturvärden avses byggnadstekniska, historiska, kulturhistoriska, miljömässiga, konstnärliga och arkitektoniska värden. Samtliga dessa värden innefattas även i begreppet kulturhistoriskt sammanhang.

text: Den sakkunnige kontrollanten skall kunna sätta in, analysera och tolka byggnadsverk i ett kulturhistoriskt sammanhang. Därutöver skall den sakkunnige äga kunskap om: – i Sverige förekommande äldre byggnadstekniker och material, – arkitekturhistoria och byggnadstradition, – restaureringarnas teori och historia.

text: Certifiering

text: Certifiering får lämnas för: – behörighet N för kontroll av normal art, – behörighet K för kontroll av kvalificerad art.

text: Allmänt råd

text: Det är byggnadsverkets kulturvärden, ändringens omfattning och projektets komplexitet som avgör vilka krav som bör ställas på den sakkunniga kontrollanten. För ett enklare ingrepp i ett byggnadsverk med stora värden kan ibland en kontroll av normal art räcka. För omfattande ingrepp i ett byggnadsverk med många motstridiga intressen kan kontroll av kvalificerad art krävas, även om byggnadsverkets värden inte är lika betydande.

text: 1 Jfr prop. 1993/94:178, bet. 1993/94:BoU18, rskr. 1993/94:372.

text: KUL 1

text: Krav på teoretisk kunskap

text: Den sakkunnige kontrollanten skall ha kunskap om och förståelse för de olika anspråk som kan ställas på en byggnad vid ändring. För både behörighet N och K krävs att sökanden skall ha kunskap om planoch

text: bygglagen (1987:10)

text: , PBL, lagen (

text: ) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m., BVL, lagen om kulturminnen m.m. (

text: ), KML, samt de förordningar och föreskrifter som meddelats med stöd av dessa lagar liksom om Boverkets allmänna råd om ändring av byggnad, BÄR (

text: ). Vidare krävs kännedom om tillämpliga delar av

text: miljöbalken (1998:808)

text: och förordningar meddelade med stöd av den. Särskild vikt skall läggas vid de delar av regelverket som är tillämpliga vid ändring av byggnad. Sökandens kunskap skall kontrolleras genom skriftligt kunskapsprov.

text: För att få behörighet N skall den sakkunnige kontrollanten ha antingen a) högskoleexamen med kulturhistorisk inriktning som omfattar minst 120 poäng, varav minst 60 poäng skall ha byggnadsantikvarisk inriktning, b) arkitektexamen innefattande eller kompletterad med 40 poäng med byggnadsantikvarisk inriktning, c) högskoleexamen med byggnadsteknisk inriktning (byggnadsingenjör) innefattande eller kompletterad med 40 poäng med byggnadsantikvarisk inriktning eller d) intyg enligt ikraftträdandebestämmelserna om att kunskaper motsvarande utbildningskravet innehas.

text: För att få behörighet K skall den sakkunnige kontrollanten ha antingen a) högskoleexamen från byggnadsantikvariskt program omfattande minst 120 poäng, b) arkitektexamen innefattande eller kompletterad med 60 poäng med byggnadsantikvarisk inriktning, c) högskoleexamen med byggnadsteknisk inriktning (byggnadsingenjör) innefattande eller kompletterad med 60 poäng med byggnadsantikvarisk inriktning eller d) intyg enligt ikraftträdandebestämmelserna om att kunskaper motsvarande utbildningskravet innehas.

text: Allmänt råd till 5 och 6 §§

text: Med byggnadsantikvarisk inriktning menas en sådan utbildning som innefattar alla de i 2 § angivna momenten. Om kunskaperna inhämtats genom kurser som inte har renodlat byggnadsantikvarisk inriktning kan det sammanlagda poängantalet som erfordras bli högre än det som anges för byggnadsantikvarisk utbildning.

text: En förteckning över utbildningar som vid en bedömning har ansetts kunna antas uppfylla kraven enlig 5 och 6 §§, liksom i vilken mån olika kurser kan antas uppfylla de i 2 § angivna kriterierna för N respektive K nivå, publiceras på Boverkets hemsida. Underlaget för förteckningen sammanställs av Riksantikvarieämbetet.

text: Med arkitektexamen och byggnadsingenjörsexamen avses även motsvarande utbildningar från annat EU/EES-land. Utbildningskravet kan även tillgodoses genom andra utländska utbildningar som motsvarar kraven i 5 och 6 §§ och uppfyller de i 2 § angivna kriterierna.

text: KUL 1

text: Med högskoleexamen avses även annan eftergymnasial utbildning i den mån den i övrigt uppfyller de uppställda kriterierna.

text: Poängangivelsen utgår ifrån det vid ikraftträdandet gällande poängberäkningssystemet, där 40 poäng motsvarar ett års heltidsstudier.

text: Ikraftträdandebestämmelsen begränsar under vilken tid ett intyg enligt d) kan utfärdas, men innebär inte någon begränsning av intygets giltighetstid.

text: Krav på praktisk erfarenhet

text: För att få behörighet N skall den sakkunnige kontrollanten ha utfört minst tre årsarbeten, varav ett under den senaste treårsperioden, omfattande arbetsuppgifter som i väsentlig grad innefattar kulturhistorisk värdering av bebyggelse.

text: För att få behörighet K skall den sakkunnige kontrollanten ha utfört minst tre årsarbeten, varav ett under den senaste treårsperioden, med uppgifter som i väsentlig grad innefattar kulturhistorisk värdering av bebyggelse. Den sakkunnige skall även ha arbetat med kulturhistorisk konsekvensanalys av ändringsförslag och kontroll av kulturvärden vid ändring av byggnad.

text: Allmänt råd

text: Arbetserfarenheten bör minst omfatta två större eller tio mindre projekt som innefattar kulturhistorisk konsekvensanalys av ändringsförslag och kontroll av kulturvärden vid ändring av byggnad.

text: Den praktiska erfarenheten skall styrkas genom intyg.

text: Allmänt råd

text: Intyget utgör endast ett konstaterande av att ett visst arbete har utförts, men ingen kvalitetsbedömning av det utförda arbetet. Om intygsgivaren har tillräcklig kännedom om arbetets art och omfattning kan intyget även omfatta arbeten som utförts på uppdrag av någon annan än intygsgivaren.

text: För båda nivåerna bör intyg lämnade av länsstyrelse, länsmuseum, byggnadsnämnd eller Riksantikvarieämbetet kunna godtas. För nivå N bör dessutom intyg lämnade av certifierad sakkunnig kontrollant kulturvärden med behörighet K, under vars insyn den sökande har arbetat, kunna godtas.

text: Lämplighet för uppgiften

text: Den sakkunnige kontrollanten skall vara lämplig för uppgiften. Lämpligheten skall styrkas med intyg omfattande den senaste yrkesverksamma treårsperioden.

text: Allmänt råd

text: Lämplighetsintyget utgör en bedömning där intygsgivaren uttalar sig om ifall den sökanden kan antas vara lämplig för uppgiften.

text: För båda nivåerna bör intyg lämnade av länsstyrelse, länsmuseum eller Riksantikvarieämbetet kunna godtas. För nivå N bör dessutom intyg lämnade av certifierad sakkunnig kontrollant kulturvärden med behörighet K, under vars insyn den sökande har arbetat, kunna godtas.

text: KUL 1

text: Certifieringens giltighet

text: Certifiering av sakkunnig kontrollant får lämnas för en period av högst fem år. Certifieringsorganet skall omgående översända beslut om meddelad eller återkallad certifiering av sakkunnig kontrollant till Boverket.

text: Allmänt råd

text: Boverket för en förteckning över personer certifierade enligt denna föreskrift.

text: Rapporteringsskyldighet

text: Sakkunnig kontrollant skall årligen inlämna rapport till certifieringsorganet med uppgift om genomförda uppdrag som kontrollant eller samordnare av kontroller av kulturvärden.

text: Allmänt råd

text: Rapporten bör omfatta uppgifter om uppdragsgivare, under vilken tid uppdragen varat, fastighetsbeteckning på objekt som uppdragen omfattar samt en kort karaktärisering av uppdragens art.

text: Omcertifiering

text: För att få nytt beslut om riksbehörighet, innan giltighetstiden för tidigare beslut går ut, omcertifiering, skall en förnyad skriftlig kunskapsprövning av den sakkunnige kontrollantens kompetens med avseende på regelverken enligt 4 § göras. Likaså skall erfarenhet av praktiskt arbete styrkas och lämplighet för uppgiften åter prövas.

text: Allmänt råd

text: För att bli omcertifierad bör man ha arbetat minst två år på heltid eller deltid under den senaste femårsperioden med sådana relevanta uppgifter som anges i 7 och 8 §§.

text: Återkallande av certifiering

text: Har den certifierade uppvisat uppenbar olämplighet för uppgiften, eller har erhållit certifiering på felaktiga grunder, får det organ som utfärdat certifieringen återkalla denna.

text: Allmänt råd

text: Uppenbar olämplighet kan bestå i utfärdande av felaktiga eller falska intyg eller uppvisad oskicklighet vid utförande av arbetsuppgiften.

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2006. Fram till den 1 januari 2011 gäller följande: Om den sakkunnige kontrollanten inte uppfyller utbildningskraven enligt 5 och 6 §§, men genom en mångårig yrkesverksamhet visat att det teoretiska kunskapskravet ändå är uppfyllt, kan intyg om detta utfärdas.

text: KUL 1

text: Allmänt råd

text: Intygsgivaren kan ha erhållit kännedom om den sökandes kunskapsnivå antingen genom egen kännedom om den sökandes verksamhet eller genom kontakt med andra som har sådan kännedom. Även rapporter, artiklar eller andra publikationer utarbetade av den sökande får läggas till grund för intyget. Begreppet mångårig yrkesverksamhet får tolkas utifrån verksamhetens art, omfattning och komplexitet.

text: För nivå N bör intyg från länsstyrelse, länsmuseum eller Riksantikvarieämbetet kunna godtas. För nivå K bör intyg från två intygsgivare hänförliga till de ovan uppräknade instanserna kunna godtas.

text: På Boverkets vägnar

text: INES UUSMANN

text: Ann Petersson (Byggregelenheten)

text: Otto Ryding (Byggregelenheten)


title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd om säkerhet i vägtunnlar;

text: Denna författning innehåller föreskrifter och allmänna råd om tillämpningen av lagen (

text: ) och förordningen (

text: ) om säkerhet i vägtunnlar. De allmänna råden innehåller rekommendationer och exempel beträffande tillämpningen av föreskrifterna i denna författning, i lagen och i förordningen. De allmänna råden föregås av texten Allmänt råd och är tryckta med mindre typsnitt och indragen text och efter den föreskrift i denna författning som de hänför sig till. Termer och begrepp som inte särskilt definieras i denna författning, används i samma betydelse som i lagen och förordningen.

text: Allmänt råd

text: Föreskriften utgör minimikrav för vägtunnlar som definieras i lagen (

text: ) om säkerhet i vägtunnlar, d.v.s. alla vägtunnlar över 500 m projekterade efter den 1 juli 2006 samt befintliga vägtunnlar över 500 m på TEN vägnätet. Generella bestämmelser av betydelse för byggande och drift av vägtunnlar finns också i bl.a.: –

text: Byggnadsverkslagen (1994:847)

text: Väglagen (1971:948)

text: , – Lagen (

text: ) om skydd mot olyckor, –

text: Miljöbalken (1998:808)

text: , – Plan- och

text: bygglagen (1987:10)

text: och –

text: Trafikförordningen (1998:1276)

text: Bestämmelserna i denna föreskrift skall tillämpas från och med det inledande projekteringsstadiet och framåt. I samband med att projektering inleds skall byggherren anmäla det till länsstyrelsen i det län där huvuddelen av tunneln kommer att ligga.

text: Allmänt råd

text: Projekteringsstadiet kan anses som inlett när arbete med arbetsplan eller motsvarande har påbörjats.

text: BVT 1

text: Med trafikflöde avses i denna föreskrift dimensionerande årsdygnstrafik, ÅDT-DIM räknat per tunnelrör. Vid beräkningen av trafikflödet räknas varje motorfordon som en enhet. För vägar där den säsongsbetingade dagliga trafiken avsevärt överskrider ÅDT-DIM skall beräkningen av trafikflödet baseras på den säsongsmässiga trafiken. Om antalet tunga lastbilar överstiger 15 % av ÅDT-DIM, skall tilläggsrisken bedömas och tas i beaktande genom en ökning av det dimensionerande trafikflödet i tunneln för tillämpningen av säkerhetskraven i kapitel 2.

text: Allmänt råd

text: För säsongsmässig trafik kan bedömningar göras baserat på dimensionerande timtrafik Dh-DIM. Trafiktillägget i procent för tung trafik kan beräknas med följande formel: 0,6*(procent andel tung trafik – 15)

text: Säkerhetsdokumentation

text: När en tunnel är färdig att tas i drift skall säkerhetsdokumentationen, förutom det som är reglerat i lagen (

text: ) och förordningen (

text: ) om säkerhet i vägtunnlar, innehålla följande: 1. En förteckning över utförda riskanalyser enligt

text: 1 kap. 7 §

text: . 2. En plan för omledning av trafiken vid stängning av tunnlar i syfte att minimera störningar i trafiken och minimera negativa effekter i form av lägre trafiksäkerhet i omgivande områden. 3. En plan för regelbundna övningar samt deras huvudsakliga mål och syfte

text: Allmänt råd

text: Planen för övningar bör omfatta en period med minst två övningar i full skala. Om en tunnel har förbindelse med ett annat land bör en gemensam plan för räddningsinsatser enligt

text: 11 § 2 p. i förordningen (2006:421)

text: om säkerhet i vägtunnlar, överenskommits före tunneln tas i drift.

text: Kontrollenheter

text: Kontroller och besiktningar skall utföras av oberoende kontrollenheter med som längst de intervall som anges i

text: 11 § lagen (2006:418)

text: om säkerhet i vägtunnlar. Kontrollen skall omfatta att samtliga säkerhetskrav enligt

text: 3 § lagen (2006:418)

text: om säkerhet i vägtunnlar är uppfyllda. Kontrollenheterna skall ha en dokumenterat hög kompetens och erfarenhet inom det område de verkar, vilket innebär att flera kontrollenheter kan behövas för att kontrollera en tunnel. Allmänt råd: Vid den inledande kontrollen enligt

text: 10 § 5 p. i förordningen (2006:421)

text: om säkerhet i vägtunnlar bör kontrollen inriktas på att säkerhetskraven är uppfyllda och att säkerhetsutrustningens funktion är säkerställd genom funktionstester och övningar. Vid återkommande kontroll enligt 11§ lagen (

text: ) om säkerhet för vägtunnlar bör kontrollen inriktas på att säkerheten har upprätthållits genom kontinuerligt underhåll. Särskild vikt bör läggas vid om säkerhetskraven anpassats efter eventuella ändringar i tunnelns utrustning och utformning.

text: 1 Definition på ÅDT-DIM och Dh-dim finns i Vägverkets publikation 2004:80, Vägars och gators utformning (VGU)

text: BVT 1

text: Regelbundna övningar

text: Övningar i full skala skall genomföras minst vart fjärde år. Stängning av en tunnel krävs endast i de fall då rimliga åtgärder kan vidtas för att leda om trafiken. Partiella övningar eller simuleringsövningar skall genomföras varje år där emellan. I områden där flera tunnlar ligger i närheten av varandra räcker det att en övning i full skala genomförs i en av dem.

text: Allmänt råd

text: Övningarna bör grundas på de olycksrisker som redovisas i säkerhetsdokumentationen. Övningarna bör planeras och genomföras i samverkan med de myndigheter och organisationer som berörs av en olycka såväl före, som under och efter det akuta olycksförloppet.

text: Riskanalyser

text: När en riskanalys krävs enligt denna författning skall den utföras enligt de förutsättningar som anges i

text: 28 §§

text: i förordningen (

text: ) om säkerhet i vägtunnlar.

text: Allmänt råd

text: Exempel på metoder för riskanalys finns i Boverkets rapport Personsäkerhet i tunnlar, bilaga 2.2 Riskanalysmetoder. Vägledning för val av metod finns även i Vägverkets publikation 2004:124, Tunnel 2004, bilaga 8.

text: 2 Kap.

text: Allmänt

text: De säkerhetsåtgärder som skall vidtas skall grundas på en systematisk bedömning av systemets samtliga aspekter: infrastruktur, drift, trafikanter och fordon. Följande parametrar skall ingå i bedömningen: – tunnellängd, – antal tunnelrör, – antal körfält och körfältens bredd, – tunnelns tvärsnittsgeometri, – vertikal och horisontell linjeföring, – enkelriktad eller dubbelriktad trafik, – trafikflöde (inklusive fördelning över dygnet), – hastighet – risk för trafikstockningar (dagliga eller säsongsbetingade), – procentandel tunga lastbilar, – procentandel och typ av transporter av farligt gods, – tunnelns konstruktionstyp – tid innan räddningsstyrkorna når fram och deras samlade förmåga att göra en insats, – tillfartsvägarnas karakteristika samt – geografiska och meteorologiska förutsättningar. Om en tunnel har en speciell utformning när det gäller dessa parametrar, skall en riskanalys genomföras för att fastställa om ytterligare säkerhetsåtgärder eller extra utrustning behövs för att säkerställa säkerhetsnivån i tunneln. I riskanalysen skall hänsyn tas till möjliga olyckor som kan inträffa under trafikdrift och som klart påverkar säkerheten för trafikanterna i en tunnel.

text: BVT 1

text: Allmänt råd: En tunnel kan anses ha speciell utformning om någon av parametrarna avviker från den europeiska praxisen för tunnlar med motsvarande yttre förutsättningar. Exempel på speciell utformning kan t.ex. vara extremt långa tunnlar (längre än 5 km) eller användning av reversibla körfält.

text: Antal tunnelrör och körfält

text: De viktigaste kriterierna för att avgöra om en tunnel skall byggas med enkla eller dubbla tunnelrör är beräknat trafikflöde och säkerhet. Här ingår faktorer som andelen tunga lastbilar, tunnelns lutning och dess längd. Om trafikflödesprognosen ger ett högre värde än 15 000 skall tunneln projekteras och utföras så att en tunnel med dubbla enkelriktade tunnelrör är färdig att tas i drift senast när detta flöde överskrids.

text: Allmänt råd

text: Prognosperioden för trafikflödet bör omfatta minst 15 år.

text: Antalet körfält i tunnelns infartszon får inte vara färre än antalet körfält i vägens huvudsträckning utanför tunneln. Vid denna jämförelse skall eventuella nödkörfält inte medräknas. Varje förändring av antalet körfält i vägens huvudsträckning utanför tunneln skall ha avslutats på ett tillräckligt stort avstånd framför tunnelns mynning. Om geografiska förhållanden gör det omöjligt att ha detta avstånd skall ytterligare åtgärder vidtas för att upprätthålla avsedd säkerhet.

text: Allmänt råd

text: Infartzonens längd kan beräknas som det avstånd ett fordon tillryggalägger på tio sekunder vid högsta tillåtna hastighet.

text: Tunnelgeometri

text: I tunnlar med större lutningar än 3 % skall ytterligare åtgärder än de här föreskrivna vidtas för att öka säkerheten på grundval av en riskanalys. Längsgående lutningar på mer än 5 % tillåts endast om ingen annan lösning är geografiskt möjlig.

text: Allmänt råd

text: Lutningen kan beräknas såsom medellutning över en viss tunnelsträcka. Säkerhetshöjande åtgärder utöver de här föreskrivna bör genomföras vid medellutningar större än 3 % på tunnelsträckor över 1000 m. Över 6 % medellutning bör ej förekomma på sträckor längre än 200 m.

text: Om det finns körfält som är smalare än 3,5 m och tunga lastbilar är tillåtna skall ytterligare åtgärder än de här föreskrivna vidtas för att öka säkerheten på grundval av en riskanalys.

text: Utrymningsvägar och angreppsvägar för räddningsstyrkor

text: Tunnlar som saknar nödkörfält skall förses med nödgångvägar som trafikanterna kan använda sig av vid haverier eller olyckor.

text: Allmänt råd

text: Nödgångvägar bör vara minst 1,2 m breda.

text: BVT 1

text: Utrymningsvägar skall medge att trafikanterna kan ta sig ut ur tunneln och sätta sig i säkerhet i händelse av en olycka eller brand samt ge räddningsstyrkorna tillträde. Utrymningsvägar skall utformas på något av följande sätt: – direkta utgångar från tunneln till det fria, – tvärförbindelser mellan tunnelrören eller – utgångar till en separat utrymningsgång som leder till det fria.

text: Allmänt råd

text: I utrymningsvägar kan skyddsrum och andra utrymmen finnas där trafikanterna tillfälligt kan vänta innan de fortsätter till det fria.

text: Avståndet mellan två utrymningsvägar/angreppsvägar får inte överskrida 150 m. Närmast tunnelmynningarna och för tunnlar upp till 600 m längd kan dock 200 m accepteras. Lämpliga anordningar, t.ex. dörrar, skall förhindra att brand och brandgas sprids till utrymningsvägarna så att trafikanterna på ett säkert sätt kan ta sig ut ur tunneln och räddningsstyrkorna kan få tillträde till den.

text: Allmänt råd

text: Utrymningsdimensionering kan utföras enligt Vägverkets publikation 2004:124, Tunnel 2004, avsnitt 4.4.

text: Tillträde för räddningspersonal

text: Utanför varje tunnelmynning med mer än ett tunnelrör skall, om det är geografiskt möjligt, räddningsfordon kunna passera den mittremsa som skiljer vägbanorna åt, så att räddningsstyrkorna snabbt kan nå önskat tunnelrör.

text: Allmänt råd

text: En sådan överledningsplats bör ligga inom synhåll från tunnelmynningen och inte längre bort från tunnelmynningen än 500 m. Passage bör kunna ske inom det område som stängs av när trafiken leds om i samband med stängning av tunneln. Överledningsplatser kan utföras enligt Vägverkets publikation 2004:80, Vägars och gators utformning, VGU, sidoanläggningar, kap 6.

text: En tunnel och anslutande vägar skall vara utformade så att den tid det tar för räddningsstyrkorna att nå fram till olycksplatsen blir så kort som möjligt. I tunnlar med dubbelriktad trafik och omfattande trafikflöden skall det genom en riskanalys fastställas om räddningsstyrkor skall placeras vid tunnelns båda ändar.

text: Allmänt råd

text: Tiden från larm till att räddningsstyrkorna nått fram till olycksplatsen bör mätas både vid övningar och under eventuella tillbud. Trafiken kan betraktas som omfattande om trafikflödet överstiger 12 000.

text: Nöduppställningsplats

text: I tunnlar med dubbelriktad trafik som är längre än 1000 m och har ett trafikflöde som överstiger 4000 skall platser för nöduppställning anordnas på högst 500 m avstånd från varandra om nödkörfält saknas. Om sådana platser endast kan byggas till oproportionerligt höga kostnader, behöver tunneln inte förses med sådana under förutsättning att den totala bredd som är tillgänglig för fordon, förutom ordinarie körfält, är minst 3,25 m. Denna bredd utgörs normalt av icke upphöjda gångbanor eller vägrenar.

text: BVT 1

text: Vid platser för nöduppställning skall det finnas en räddningsstation eller ett nödskåp enligt 2 kap. 22 §.

text: Dränering

text: I tunnlar skall brandfarliga och giftiga vätskor kunna ledas bort genom väl utformade avloppsbrunnar eller andra anordningar inom tunneltvärsnittet. Dräneringssystemet skall förhindra att brand eller brandfarliga och giftiga vätskor sprids inne i ett tunnelrör eller mellan tunnelrören.

text: Brandmotstånd

text: Den bärande tunnelkonstruktionen skall ha en tillräckligt hög grad av brandmotstånd. Om följderna av att hela tunneln eller delar av den rasar blir katastrofala, t.ex. att tunneln vattenfylls eller att näraliggande byggnadsverk rasar, skall det särskilt beaktas.

text: Allmänt råd

text: Bärförmåga vid brand kan utformas enligt Vägverkets publikation 2004:124, Tunnel 2004, avsnitt 3.3.4.4 och 4.2.

text: Belysning

text: Belysning skall anordnas så att trafikanternas sikt blir tillfredsställande såväl i infartszonen som inne i tunneln, dag som natt.

text: Allmänt råd

text: Belysning kan utformas enligt VGU väg- och gatubelysning kapitel 6.

text: Reservbelysning skall finnas så att trafikanterna har tillräcklig sikt för att kunna köra ut ur tunneln vid strömavbrott.

text: Nödbelysning skall finnas så att trafikanterna i en nödsituation kan utrymma tunneln till fots. Belysningen skall placeras på högst 1,5 m höjd.

text: Allmänt råd

text: Nödbelysning bör fungera i minst 60 minuter vid strömavbrott.

text: Ventilation

text: Ett mekaniskt ventilationssystem skall installeras: – i alla tunnlar med dubbelriktad trafik och – i tunnlar med enkelriktad trafik och med ett trafikflöde som överstiger 8000 eller med en längd över 1000 m.

text: Vid projektering och drift av ventilationssystemet i tunnlar skall följande beaktas: – föroreningar som fordon släpper ut skall kunna kontrolleras, såväl vid normalt flöde som vid högtrafik, – föroreningar som fordon släpper ut vid ett trafikstopp till följd av ett tillbud eller en olycka skall kunna kontrolleras och – brandgaser skall kunna kontrolleras.

text: BVT 1

text: Allmänt råd

text: Dimensionering av brandgasventilation kan utformas enligt Vägverkets publikation 2004:124, Tunnel 2004, avsnitt 2.5.4 och 4.3 eller enligt PIARC rapport 05.05.B.

text: I tunnlar med dubbelriktad trafik, eller om det finns risk för trafikstockningar i tunnlar med enkelriktad trafik, får längsgående ventilation endast användas om en riskanalys visar att detta är godtagbart. och om man vid behov vidtar ytterligare säkerhetsåtgärder än de här föreskrivna. Annars skall tvärventilation eller halv tvärventilation användas.

text: Allmänt råd

text: Exempel på ytterligare säkerhetsåtgärder kan vara: 1. Etablering av en trafikledning för övervakning och styrning av trafiken. 2. Kortare avstånd mellan utrymningsvägarna. 3. Åtgärder för snabbavveckling av trafik i tunneln. 4. Etablering av brandgaskontroll, t.ex. enligt PIARC rapport 05.05.B

text: För tunnlar med dubbelriktad trafik som är längre än 3 000 m, har ett trafikflöde som överstiger 4 000 och har tvärventilation eller halv tvärventilation skall följande ventilationsåtgärder vidtas: 1. Spjäll för luft- och brandgasutsug skall installeras och kunna manövreras så att brandgaser kan kontrolleras. 2. Lufthastigheten i tunnelns längdriktning skall stå under ständig övervakning, och ventilationssystemet (spjäll, fläktar etc.) skall anpassas därefter med hjälp av ett styrsystem.

text: Räddningsstationer/nödskåp

text: Räddningsstationer/nödskåp skall placeras vid tunnelmynningarna och inne i tunneln. Avståndet mellan dem får inte överstiga 150 m. De skall vara utrustade med telefon och två brandsläckare.

text: Allmänt råd

text: Räddningsstationer bör placeras i utrymningsvägen eller i ett utrymme i tunnelväggen. I vissa fall kan nödskåp tex i form av en box på tunnelväggen accepteras. Brandsläckarna bör vara 6 kg pulversläckare.

text: Vattenförsörjning

text: Alla tunnlar skall ha brandvattenförsörjning. Brandposter skall anordnas nära tunnelmynningarna och inne i tunneln på ett avstånd från varandra som inte överstiger 200 m.

text: Allmänt råd

text: Brandposter inne i tunneln bör placeras i anslutning till utrymningsvägarna/angreppsvägarna.

text: BVT 1

text: Vägmärken, skyltar och information

text: I

text: vägmärkesförordningen (2007:90)

text: finns bestämmelser för de vägmärken och skyltar som skall användas i tunnlar. Vägmärken och markeringar skall användas för att märka ut följande säkerhetsanordningar: 1. Plats för nöduppställning: Symboler för telefon och brandsläckare skall vara angivna på en särskild skylt eller finnas med i märket. 2. Utrymningsväg: Utrymningsvägar skall markeras med en skylt ovanför dörren. Vägen till en utrymningsväg skall vara utmärkt på sidoväggarna på en höjd av 1,0–1,5 m. 3. Räddningsstationer/nödskåp: Märken skall finnas som visar var telefon och brandsläckare är placerade. Om räddningsstationerna har en dörr mot tunneln, skall en lättläst text ange att räddningsstationen inte utgör något skydd mot brand.

text: Allmänt råd

text: Exempel på informationsskylt: Detta område är inte skyddat mot brand - Följ skyltarna mot nödutgångarna

text: 4. Radio: I tunnlar där trafikanterna kan ta emot information via radio skall lämpliga märken placeras före tunnelns infartsöppning. 5. Omställbara informationsskyltar: Varje omställbar informationsskylt skall tydligt informera trafikanterna om trafikstockningar, olyckor, brand eller andra tillbud. 6. Vägmarkeringar: Avgränsningen av körfältet mot vägrenen skall anges med en kantlinje. I tunnlar med dubbelriktad trafik skall klart synliga medel användas längs mittremsan som skiljer körriktningarna åt.

text: Allmänt råd

text: Markeringar bör utformas enligt VGU Vägmarkering och vägkantsutmärkning kapitel 3.

text: Om en tunnel stängs för kortare eller längre tid skall trafikanterna upplysas om de bästa omledningsvägarna med hjälp av lättillgängliga informationssystem.

text: Informationskampanjer om säkerheten i tunnlar skall genomföras regelbundet. Kampanjerna skall baseras på internationellt överenskomna underlag. I kampanjerna skall information ges om hur trafikanterna bör uppträda när de närmar sig eller kör igenom tunnlar. Särskild vikt skall läggas vid hur man skall uppträda vid motorstopp, trafikstockningar, olyckor och bränder. Information om tillgänglig säkerhetsutrustning och om hur trafikanterna bör agera i tunnlarna skall finnas tillgänglig på platser som är lämpliga för trafikanterna

text: Allmänt råd

text: Exempel på sådana platser kan vara på rastplatser före tunnlarna, vid tunnelpåfarter där fordonen måste stanna eller på Internet.

text: BVT 1

text: Övervakningssystem

text: Tunnlar som är längre än 1000 m och har ett totalt trafikflöde över 4000 skall ha en övervakningscentral.

text: Allmänt råd

text: Övervakning av flera tunnlar kan ske från en gemensam övervakningscentral.

text: För tunnlar med flera övervakningscentraler skall vid varje tillfälle endast en övervakningscentral ha kontroll över tunnelns säkerhetsfunktioner. Detta gäller även tunnlar som har förbindelse med ett annat land.

text: System för TV-övervakning och system för automatisk upptäckt av trafiktillbud, exempelvis stillastående fordon eller bränder, skall installeras i alla tunnlar som har krav på övervakningscentral.

text: Ett system för automatisk branddetektering skall installeras om driften av den mekaniska ventilationen för brandgaskontroll skiljer sig från den automatiska driften av ventilation för kontroll av föroreningar och om tunneln saknar ledningscentral.

text: Utrustning och åtgärder för stängning av tunneln

text: Trafiksignaler skall installeras framför alla tunnelmynningar så att tunneln kan stängas i en nödsituation. Signalerna skall kunna manövreras på plats och även kunna fjärrstyras om det finns en övervakningscentral.

text: Allmänt råd

text: Ytterligare utrustning, till exempel omställbara informationsskyltar och bommar, bör placeras ut för att säkerställa att åtgärderna respekteras.

text: För tunnlar som är längre än 3000 m och har ett totalt trafikflöde som överstiger 4000 skall utrustning för att stoppa fordon vid en nödsituation placeras ut inne i tunneln med högst 1000 m intervall. Denna utrustning skall bestå av trafiksignaler och eventuellt ytterligare utrustning, som omställbara informationsskyltar, högtalare eller bommar.

text: Åtgärder skall vidtas så att tunnelrör kan stängas för trafik utan dröjsmål vid allvarliga olyckor eller tillbud. Stängning skall ske genom att utrustningen utanför tunnelöppningarna aktiveras och genom att omställbara informationsskyltar, trafiksignaler och hinder inne i tunneln används, om sådana finns. Trafiken skall dirigeras så att fordon som inte berörs av olyckan eller tillbudet snabbt kan lämna tunneln.

text: Kommunikationssystem

text: Räddningsstyrkorna skall ha möjlighet att kommunicera via radio i tunnlar. Vid behov skall särskilda radiosändare för räddningsstyrkorna installeras.

text: Om publika radiokanaler återutsänds i tunneln och om det finns en övervakningscentral, skall det vara möjligt att via återutsändningen lämna säkerhetsmeddelanden till trafikanterna utan dröjsmål.

text: BVT 1

text: Skyddsrum och andra utrymmen avsedda för trafikanter att vänta i innan de lämnar tunneln, skall vara utrustade med telefon och högtalare för informationsmeddelanden.

text: Strömförsörjning och elkretsar

text: Tunnlar skall vara försedda med reservströmkällor för att säkerställa att säkerhetsutrustningen för utrymning fungerar till dess att alla trafikanter har utrymt tunneln.

text: El-, mät- och styrkretsar skall utformas så att ett lokalt fel – orsakat av t.ex. brand – inte påverkar säkerhetsfunktioner utanför skadans närhet.

text: Brandsäker utrustning

text: All utrustning i tunnlar skall ha ett motstånd mot brandpåverkan som är anpassat till de tekniska möjligheterna och syfta till att nödvändig säkerhetsutrustning fungerar i händelse av brand.

text: Trafik i tunneln

text: Om ett körfält i en tunnel stängs av helt eller delvis för planerade anläggnings- och underhållsarbeten skall avstängningen alltid börja utanför tunneln.

text: För fordon som är märkningspliktiga enligt föreskrifter utfärdade med stöd av lagen (

text: ) om transport av farligt gods gäller följande för tillträde till tunnlar: 1. Innan man fastställer eller ändrar bestämmelser och krav för transport av farligt gods genom en tunnel skall en riskanalys genomföras. 2. Särskilda åtgärder för att minska riskerna med alla eller vissa fordon, som transporterar farligt gods i tunnlar, skall övervägas för olika fall på grundval av riskanalysen.

text: Allmänt råd

text: Lämpliga riskminskade åtgärder kan t.ex. vara deklarering före infart, transport i konvoj som eskorteras av följefordon, avstängning från övrig trafik eller styrning till vissa tider.

text: 3. Vägmärken med bestämmelser om farligt gods skall placeras så långt i förväg att förarna kan välja alternativa vägar.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2007.

text: På Boverkets vägnar

text: INES UUSMANN

text: Anders Johansson Bygg- och förvaltningsenheten


title: Boverkets föreskrifter om stöd till planeringsinsatser för vindkraft;

text: Denna författning innehåller föreskrifter till förordningen (

text: ) om stöd till planeringsinsatser för vindkraft. Termer och begrepp som inte definieras särskilt i denna författning används i samma betydelse som i förordningen.

text: Ansökan om stöd

text: Ansökan om stöd skall vara skriftlig och göras på blankett som Boverket har fastställt. Sökanden, eller behörig företrädare för denne, skall underteckna blanketten och lämna de uppgifter som anges. Till ansökan skall fogas projektbeskrivning eller motsvarande handling.

text: Om kommunen är sökande skall följande handlingar bifogas ansökan om stöd – beslut att vidta planeringsinsatsen, och – handling som visar att kommunen avsätter de medel eller andra resurser, som utöver stödet behövs för den beslutade planeringsinsatsen. Om Boverket så kräver skall dessutom vindkartering eller motsvarande handling som visar vilka vindförutsättningar som finns i det aktuella området fogas till ansökan.

text: Om länsstyrelsen är sökande skall, om Boverket så kräver, beslut enligt 3 § förordningen bifogas.

text: Om sådant organ som avses i 4 § förordningen är sökande skall, om Boverket så kräver, beslut enligt 4 § förordningen bifogas.

text: Ansökan om utbetalning av stöd

text: Ansökan om sådan utbetalning som avses i 11 § första meningen förordningen skall vara skriftlig och göras på blankett som Boverket har fastställt. Sökanden, eller behörig företrädare för denne, skall underteckna blanketten och lämna de uppgifter som anges. Ansökan skall ha kommit in till Boverket senast det datum som anges i Boverkets beslut om stöd.

text: Ansökan om slutlig utbetalning skall vara skriftlig och göras på blankett som Boverket har fastställt. Sökanden, eller behörig företrädare för denne, skall underteckna blanketten och lämna de uppgifter som anges. Ansökan om slutlig

text: VIND 1

text: utbetalning skall ha kommit in till Boverket senast det datum som anges i Boverkets beslut om stöd.

text: Till ansökan om slutlig utbetalning skall sådan rapport som avses i 10 § förordningen bifogas. Rapporten skall innehålla den redovisning som bestäms i Boverkets beslut om stöd.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2007. På Boverkets vägnar

text: INES UUSMANN

text: Yvonne Svensson Bidragsenheten


title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd om stöd för installation av energieffektiva fönster eller biobränsleanordningar i småhus;

text: Denna författning innehåller föreskrifter och allmänna råd till förordningen (

text: ) om stöd för installation av energieffektiva fönster eller biobränsleanordningar i småhus. De allmänna råden som inte är bindande, innehåller rekommendationer och exempel beträffande tillämpningen av föreskrifterna i denna författning och i förordningen. De allmänna råden föregås av texten Allmänt råd och är tryckta med mindre och indragen text omedelbart efter den föreskrift som de hänför sig till. Termer och begrepp som inte definieras särskilt i denna författning används i samma betydelse som i förordningen.

text: Allmänt råd

text: Metod för beräkning av värmegenomgångskoefficient enligt förordningens 2 § beskrivs i SS-EN ISO 6946 (1). Värmegenomgångskoefficienten för fönster bör vara baserad på provning enligt SS 024213 eller SS-EN ISO 12567-1 eller baserad på beräkning enligt SS-EN ISO 10077-1 eller SS-EN ISO 10077-2.

text: Ansökan om stöd

text: Ansökan om stöd skall vara skriftlig och göras på blankett som Boverket har fastställt. Sökanden, eller behörig företrädare för denne, skall underteckna blanketten och lämna de uppgifter som anges.

text: Om energieffektiva fönster installeras skall en handling som visar att fönstret har en värmegenomgångskoefficient på högst 1,2 Watt/m K bifogas ansökan om stöd.

text: Om en biobränsleanordning avsedd att eldas med ved installeras och länsstyrelsen begär det, skall en handling som visar storleken på ackumulatortanken och eldstadens volym i pannan bifogas ansökan om stöd.

text: Jämför prop. 2006/07:1, bet. 2006/07:NU 3, rskr. 2006/07:78

text: MILJÖROT 1

text: Ansökan om slutligt beslut om stöd

text: Ansökan om slutligt beslut om stöd skall vara skriftlig och göras på blankett som Boverket har fastställt. Sökanden, eller behörig företrädare för denne, skall underteckna blanketten och lämna de uppgifter som anges.

text: Till ansökan om slutligt beslut om stöd skall följande handlingar bifogas: 1. kopior på fakturor eller motsvarande handlingar som visar arbetskostnad och materialkostnad för stödberättigande åtgärder, 2. om ansökan avser arbetskostnad, handling som visar innehav av F-skattsedel för den som utfört åtgärden, eller 3. om utländska företag anlitas, kopia på intyg eller annan handling som visar att företaget genomgår sådan kontroll i sitt hemland som avses i förordningens 6 §.

text: Allmänt råd

text: En uppgift om innehav av F-skattsedel får godtas, om den lämnas i en anbudshandling, en faktura eller någon jämförlig handling som även innehåller stödmottagarens och betalningsmottagarens namn och adress samt betalningsmottagarens personnummer eller organisationsnummer. Uppgift om innehav av F-skattsedel får dock inte godtas, om det framkommer att mottagaren av stödet känner till att uppgiften är oriktig.

text: Om en biobränsleanordning installeras skall en handling bifogas som visar att anordningen och installationen uppfyller kraven enligt Boverkets byggregler (

text: BFS 1993:57

text: Allmänt råd

text: I normalfallet bör anordningen och installationen anses uppfylla kraven om slutbevis bifogas ansökan om slutligt beslut om stöd.

text: Denna författning träder i kraft den 1 februari 2007. Bestämmelserna skall dock tillämpas för tid från och med den 1 januari 2007.

text: På Boverkets vägnar

text: INES UUSMANN

text: Christina Nordenbladh (Bidragsenheten)

text: Mari-Louise Persson (Bygg- och förvaltningsenheten)

text: Senast omtryckt genom

text: BFS 2006:12


text: Denna författning innehåller föreskrifter och allmänna råd till lagen (

text: ) om energideklaration för byggnader och förordningen (

text: ) om energideklaration för byggnader. De allmänna råden innehåller rekommendationer och exempel beträffande tillämpningen av föreskrifterna i denna författning, i lagen och i förordningen. De allmänna råden föregås av texten Allmänt råd och är tryckta med mindre typsnitt och indragen text omedelbart efter den föreskrift som de hänför sig till. Termer som inte särskilt förklaras i lagen (

text: ) om energideklaration för byggnader, förordningen (

text: ) om energideklaration för byggnader, Boverkets byggregler (

text: ) föreskrifter och allmänna råd, BBR, avsnitt 9, eller i denna författning, har den betydelse som anges i Terminologicentrums publikation Plan- och byggtermer 1994, TNC 95. (

text: BFS 2012:9

text: Definitioner

text: I denna författning avses med: Fastighetsel Den el som ingår i byggnadens fastighetsenergi. Hushållsel Den el som ingår i hushållsenergi. Klassning Den klassning av energianvändning som görs i en skala som går från A till G, där A är en byggnad med låg energianvändning och G är en byggnad med hög energianvändning. Verksamhetsel Den el som ingår i verksamhetsenergi. (

text: BFS 2016:14

text: Undantag från skyldighet att energideklarera byggnader

text: Den huvudsakliga verksamheten ska avgöra om industrianläggningar och verkstäder är undantagna från skyldigheten att energideklarera enligt

text: 2 § 2 förordningen (2006:1592)

text: om energideklaration för byggnader. (

text: BFS 2012:9

text: Allmänt råd

text: Det är i detta fall verksamheten i byggnaden som styr kravet på energideklaration. Undantaget gäller byggnader där den huvudsakliga verksamheten är tillverkning eller en verkstad. Exempel på byggnader som omfattas av kravet på energideklaration är kontorslokaler, uppvärmda lager, lokaler för fritidsaktiviteter och konferensanläggningar. Den huvudsakliga verksamheten kan avgöras genom kontroll av hur stor del av byggnadens temperaturreglerade area (Atemp) varje verksamhet upptar. Om mer än hälften av byggnadens area utgörs av lokaler med tillverkning, kan byggnaden komma att omfattas av undantaget för

text: Konsoliderad version (fulltext) 1 (9)

text: Boverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: ) om energideklaration för byggnader, BED

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: industrianläggningar och verkstäder. Om mer än hälften av byggnadens area är kontor eller lager eller liknande där ingen tillverkning sker, omfattas byggnaden inte av undantaget. Det är alltid hela byggnaden som energideklareras om byggnaden bedöms omfattas av kravet på energideklaration. (

text: BFS 2012:9

text: Undantag från skyldigheten att inspektera vissa uppvärmnings- och luftkonditioneringssystem

text: För att ett uppvärmnings- och luftkonditioneringssystem ska vara undantaget från inspektionsskyldighet enligt

text: 8 a § första stycket 1 förordningen (2006:1592)

text: om energideklaration för byggnader ska systemet omfattas av ett avtal om energiprestanda som minst innehåller det som anges i andra och tredje styckena. Avtalet ska avse en åtgärd för att förbättra energieffektiviteten som verifieras och övervakas under hela avtalsperioden. Investeringarna i åtgärden i form av arbete, leveranser eller tjänster ska betalas i förhållande till en avtalad nivå av förbättrad energieffektivitet eller annat avtalat kriterium för energiprestanda. Av avtalet ska framgå mellan vilka parter det har slutits, vilken eller vilka byggnader det avser, under vilken tid det gäller, vilka effektivitetsåtgärder som ska genomföras eller vilka effektivitetsresultat som ska uppnås, vilka garanterade besparingar som ska erhållas samt hur mätning och verifiering av besparingarna ska ske. (

text: BFS 2021:3

text: Besiktning av byggnader

text: Besiktningen ska utföras så att byggnadens energiprestanda kan fastställas och så att anpassade och kostnadseffektiva rekommendationer om åtgärder kan lämnas till hur byggnadens energianvändning kan effektiviseras med bibehållen eller förbättrad inomhusmiljö och utan negativa konsekvenser för byggnadens tekniska egenskaper eller kulturvärden. Vid besiktning av byggnader som har förklarats som byggnadsminnen enligt

text: 3 kap. 1 § kulturmiljölagen (1988:950)

text: eller

text: 2 § förordningen (2013:558)

text: om statliga byggnadsminnen eller är sådan särskilt värdefull byggnad som avses i

text: 8 kap. 13 § plan- och bygglagen (2010:900)

text: får enbart sådana rekommendationer om åtgärder lämnas, som inte riskerar att skada byggnadens värden ur historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt. Omfattningen av besiktningen ska bedömas av den oberoende experten utifrån de uppgifter som byggnadens ägare lämnat till experten. Den oberoende experten ska verifiera de uppgifter byggnadens ägare lämnat om byggnadens energianvändning och temperaturreglerad area (Atemp) och i övrigt säkerställa att lämnade uppgifter är korrekta. (

text: BFS 2016:14

text: Allmänt råd

text: Byggnaden bör besiktas i den omfattning som krävs för att Boverkets elektroniska formulär för energideklaration kan fyllas i korrekt. Åtgärder som t.ex. intrimning av styr- och reglerfunktioner skadar normalt inte en byggnads kulturvärden. Fönsterbyten eller tilläggsisolering kan däremot innebära risk för att byggnadernas kulturvärden skadas. (

text: BFS 2012:9

text: Undantag från besiktning av byggnader

text: Besiktning behöver inte utföras om den certifierade experten verifierar att byggnaden uppfyller de krav på primärenergital enligt avsnitt 9 Energihushållning i Boverkets byggregler (

text: ) – föreskrifter och allmänna råd. (

text: BFS 2018:11

text: 2 (9) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Inspektion av uppvärmnings- och luftkonditioneringssystem

text: Vid bestämning av ett systems nominella effekt vid tillämpning av

text: 8 a § lagen (2006:985)

text: om energideklaration för byggnader får reduktion göras för användning som inte syftar till att upprätthålla termisk komfort.

text: Allmänt råd

text: Användning som inte syftar till att upprätthålla termisk komfort kan till exempel vara uppvärmning av tappvarmvatten. Nominell effekt hos ett uppvärmningssystem eller kombinerat rumsuppvärmnings- och ventilationssystem kan bestämmas utifrån – information på värmegeneratorns märkplåt, – injusteringsprotokoll för systemet, – produktdatablad för värmegeneratorn, varvid effekten bestäms för den mest representativa driftsituationen eller – leveransstatistik för fjärrvärme, varvid effekten bestäms för dimensionerande vinterutetemperatur, DVUT, beräknad enligt Boverkets byggregler (

text: ) – föreskrifter och allmänna råd. Nominell effekt hos ett luftkonditioneringssystem eller ett kombinerat luftkonditionerings- och ventilationssystem kan bestämmas utifrån – information på kylmaskinens märkplåt, – injusteringsprotokoll för systemet, – produktdatablad för kylmaskinen varvid effekten bestäms för den mest representativa driftsituationen eller – leveransstatistik för fjärrkyla.

text: I fråga om fjärrvärmeanslutna byggnader ska byggnadens fjärrvärmecentral anses utgöra värmegeneratorn vid tillämpning av

text: 9 § lagen (2006:985)

text: om energideklaration för byggnader. (

text: BFS 2021:3

text: En inspektion enligt

text: 8 a § lagen (2006:985)

text: om energideklaration för byggnader ska utföras så att en bedömning görs av systemets verkningsgrad vid normala eller genomsnittliga driftsförhållanden. (

text: BFS 2021:3

text: Byggnaders energiprestanda

text: Byggnaders energiprestanda ska anges som byggnadens primärenergital i enlighet med avsnitt 9:12 Boverkets byggregler (

text: ) föreskrifter och allmänna råd. En byggnads uppmätta energianvändning ska korrigeras för att fastställa byggnadens energianvändning knuten till ett normalt brukande och ett normalår enligt Boverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: ) om fastställande av en byggnads energianvändning vid normalt brukande och ett normalår. Normalårskorrigering sker enligt bilaga 1. Byggnader där det inte går att få fram uppgifter om den uppmätta energianvändningen får i stället deklareras genom att energiprestandan beräknas enligt Boverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: ) om fastställande av byggnadens energianvändning vid normalt brukande och ett normalår. (

text: BFS 2018:11

text: Konsoliderad version (fulltext) 3 (9)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Allmänt råd

text: Om byggnadens energianvändning utgår från en gemensam mätpunkt för flera byggnader bör energianvändningen fördelas på de ingående byggnaderna genom en uppskattning av respektive byggnads energianvändning. Sammanbyggda byggnader kan deklareras i samma deklaration om de har enhetliga byggnadstekniska förutsättningar, gemensamt inomhusklimat och gemensamt tekniskt försörjningssystem. (

text: BFS 2016:14

text: Senaste tidpunkt för energideklaration för nya byggnader

text: Nya byggnader ska deklareras senast två år efter det att byggnaden tagits i bruk. (

text: BFS 2011:7

text: Allmänt råd

text: Om byggnaden säljs inom tvåårsperioden kan den eventuella beräkning som ligger till grund för verifieringen av energianvändningen enligt Boverkets byggregler (

text: ) – föreskrifter och allmänna råd, BBR, och Boverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: ) om fastställande av byggnadens energianvändning vid normalt brukande och ett normalår, BEN, utgöra underlag för beräkning av energiprestandauppgiften. Detta bör i så fall anges i deklarationen. (

text: BFS 2016:14

text: Referensvärde

text: Som referensvärde ska anges en klassning som utgår från de krav på primärenergital som vid var tid gäller vid uppförandet av en ny byggnad enligt Boverkets byggregler (

text: ) – föreskrifter och allmänna råd. (

text: BFS 2018:11

text: Klassning

text: Klassningen av byggnadens energiprestanda, från A till G, ska anges enligt följande. Om byggnaden har en bättre energiprestanda än de krav som ställs vid uppförandet av en ny byggnad utgör intervall A ≤ 50 procent av kravet vid uppförandet av en ny byggnad och intervall B > 50 procent och ≤ 75 procent. Intervall C utgör > 75 procent och ≤ 100 procent av kravet vid uppförandet av en ny byggnad. Om byggnaden har en sämre energiprestanda än de krav som ställs vid uppförandet av en ny byggnad utgör intervall D > 100 procent och ≤ 135 procent, intervall E > 135 procent och ≤ 180 procent, intervall F > 180 procent och ≤ 235 procent och intervall G > 235 procent. (

text: BFS 2018:11

text: Övriga uppgifter som ska anges i energideklaration och inspektionsprotokoll

text: I energideklarationen och inspektionsprotokollet ska, utöver de uppgifter som följer av

text: 9 § lagen (2006:985)

text: om energideklaration för byggnader och

text: 7 § förordningen (2006:1592)

text: om energideklaration för byggnader, även anges de uppgifter som följer av Boverkets elektroniska formulär. (

text: BFS 2021:3

text: Sammanfattning av energideklaration

text: En sammanfattning av energideklarationen ska utformas på det sätt som framgår av bilaga 2 till dessa förskrifter. Sammanfattningen ska vara på svenska. (

text: BFS 2013:16

text: 4 (9) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Annonsering

text: Den uppgift om en byggnads energiprestanda som vid annonsering ska anges enligt

text: 13 § tredje stycket lagen (2006:985)

text: om energideklaration för byggnader ska vara en symbol i form av ett hus vars färg och bokstav anger byggnadens energiklass. Huset ska utformas på det sätt som framgår av bilaga 2. Vid publicering i kommersiella tryckta medier får husets mått minimeras till 9,5 mm x 9 mm och vid publicering på internet till 15 x 14 pixlar. När måttet med pixlar används ska energiklasserna A och G ha negativ text. Vid annonsering i kommersiella tryckta medier får byggnadens energiprestanda anges enbart med den för byggnadens energiklass tillämpliga bokstaven. (

text: BFS 2013:16

text: 9–11 §§ har upphävts genom (

text: BFS 2012:9

text: 12–13 §§ har upphävts genom (

text: BFS 2013:16

text: Tillgång till energideklaration

text: En sammanfattning av energideklarationen ska om inte annat följer av 15 § alltid, i en byggnad enligt

text: 5 § första stycket 2 lagen (2006:985)

text: om energideklaration, visas i enlighet med

text: 13 § första stycket 1 i lagen (2006:985)

text: om energideklaration för byggnader. (

text: BFS 2012:9

text: Allmänt råd

text: En väl synlig plats i en byggnad enligt

text: 5 § första stycket 2 lagen (2006:985)

text: om energideklaration för byggnader kan vara i anslutning till byggnadens naturliga vägar för in- och utgång. När ett intyg från en funktionskontroll av ventilationssystemet enligt

text: 5 kap. 6 § plan- och byggförordningen (2011:338)

text: finns anslaget bör, i vart fall, sammanfattningen av energideklarationen anslås i anslutning till intyget. (

text: BFS 2012:9

text: Om det med hänsyn till byggnadens kulturvärden inte finns någon lämplig plats i byggnader enligt

text: 5 § första stycket 2 lagen (2006:985)

text: om energideklaration för byggnader, får energideklarationen eller en sammanfattning av energideklarationen anslås i nära anslutning till byggnaden eller tillhandahållas lätt tillgänglig på annat sätt. (

text: BFS 2012:9

text: Överföring av energideklaration eller inspektionsprotokoll

text: En energideklaration eller ett inspektionsprotokoll ska lämnas på Boverkets elektroniska formulär. Åtkomst till det elektroniska formuläret ska ske direkt mot energideklarationsregistret. (

text: BFS 2021:3

text: För att få överföra uppgifter elektroniskt till Boverkets energideklarationsregister krävs att den certifierade energiexperten har behörighet. Begäran om behörighet ska ske på Boverkets elektroniska formulär för detta ändamål och skickas till Boverket. (

text: BFS 2013:16

text: har upphävts genom (

text: BFS 2012:9

text: Konsoliderad version (fulltext) 5 (9)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Bilaga 1

text: Normalårskorrigering genom energiindexmetod

text: Energiindexmetod

text: Energiindexet beräknas genom att aktuell månads ekvivalenta graddagar divideras med motsvarande månads ekvivalenta graddagar under ett normalår. Normalårskorrigeringen beräknas genom att energi för uppvärmning divideras med energiindexet. För att få byggnadens energianvändning som utgör underlag för energiprestanda ska energi för varmvatten, komfortkyla och fastighetsenergi adderas. (

text: BFS 2016:14

text: 6 (9) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Bilaga 2

text: Sammanfattningen ska utformas i enlighet med följande illustration

text: BFS 2018:11

text: Konsoliderad version (fulltext) 7 (9)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: I följande noter beskrivs de upplysningar som ska lämnas i sammanfattningen

text: I Sammanfattningens rubrik. II Byggnadens adress. III Den kommun i vilken byggnaden är belägen. IV Det år byggnaden uppfördes. V Energideklarations-ID. VI Energiklassning. VII Uppgift om att energideklaration i sin helhet finns hos byggnadens ägare. VIII Var mer information om energideklarationer finns att hämta. IX Sammanfattningen är upprättad enligt Boverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: ) om energideklaration för byggnader. X Denna byggnads energiklass fastställd enligt 7a § dessa föreskrifter. XI Byggnadens energiprestanda, primärenergital.

text: 8 (9) Konsoliderad version (fulltext)

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: XII Krav vid uppförande av ny byggnad, primärenergital. XIII Specifik energianvändning (tidigare energiprestanda). XIV Uppgift om huvudsakligt uppvärmningssystem. XV Uppgift om radonmätning har utförts. XVI Uppgift om ventilationskontroll har utförts. XVII Uppgift om åtgärdsförslag har lämnats. XVIII Uppgift om vem som har utfört energideklarationen och vid vilken tidpunkt. XIX Uppgift om till vilken tidpunkt energideklarationen är giltig. (

text: BFS 2018:11

text: Tryckanvisningar – Energiklassernas färger

text: BFS 2013:16

text: Konsoliderad version (fulltext) 9 (9)

title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd om energideklaration för byggnader

text: ) om energideklaration för byggnader och förordningen ( 2006:1592) om energideklaration för byggnader. De allmänna råden innehåller rekommendationer och exempel beträffande tilllämpningen av föreskrifterna i denna författning, i lagen och i förordningen. De allmänna råden föregås av texten Allmänt råd och är tryckta med mindre typsnitt och indragen text omedelbart efter den föreskrift som de hänför sig till. Termer som inte särskilt förklaras i lagen (

text: ) om energideklarationer för byggnader eller i denna författning, har den betydelse som anges i Terminologicentrums publikation Plan- och byggtermer 1994, TNC 95.

text: Definitioner

text: I denna författning avses med: Atemp Den golvarea i temperaturreglerade utrymmen som är avsedd att värmas till mer än 10°C och som är begränsade av klimatskärmens insida. Atemp skall anges i m Byggnaders energianvändning Den energi som vid normalt brukande under ett normalår behöver levereras till en byggnad (oftast benämnd köpt energi) för uppvärmning, komfortkyla, tappvarmvatten samt drift av byggnadens installationer (pumpar, fläktar eller dylikt) och övrig fastighetsel [kWh/år]. Komfortkyla Den kyla som används för att sänka byggnadens inomhustemperatur för människors komfort. Luftkonditioneringssystem Ett system för komfortkyla som innebär att kylan produceras av en kylmaskin, fjärrkyla, frikyla eller dylikt och distribueras i huset med vattenkyld ventilationsluft och/eller av kylvatten. I komfortkylsystem ingår också slutapparater i rum (tilluftsdon, kyltak eller kominationer där tilluften och/eller rumsluften kyls av kylbatterier). Normalårskorrigering Att med hjälp av en omräkningsfaktor ta hänsyn till det aktuella uppvärmningsårets utomhusklimat i förhållande till det normala utomhusklimatet. Beräknas enligt bilaga 2.

text: BED 1

text: Vid energideklaration av byggnader som har förklarats som byggnadsminnen enligt

text: 3 kap. 1 § lagen (1988:950)

text: om kulturminnen m.m. eller

text: 1 § förordningen (1988:1229)

text: om statliga byggnadsminnen m.m., eller är sådan särskilt värdefull byggnad som avses i

text: 3 kap. 12 § plan- och bygglagen (1987:10)

text: , får enbart sådana rekommendationer om åtgärder lämnas, som inte riskerar att skada byggnadens kulturvärden. Riskerar samtliga kostnadseffektiva rekommendationer att skada byggnadens kulturvärden, behöver inte byggnaden energideklareras.

text: Allmänt råd

text: Åtgärder som intrimning av styr- och reglerfunktioner eller renovering av läckande fönster och dörrar, skadar normalt inte en byggnads kulturvärden. Fönsterbyten eller tilläggsisolering kan däremot innebära hög risk för att byggnadernas kulturvärden skadas.

text: Besiktning av befintliga byggnader

text: Omfattning av besiktning, enligt förordning (

text: ) om energideklaration för byggnader, skall anpassas till i vilken mån besiktningen kan leda till rekommendationer om kostnadseffektiva åtgärder utan negativa konsekvenser för inomhusmiljön, byggnadens kulturvärden och andra väsentliga egenskapskrav. Omfattningen av besiktning i övrigt skall bedömas utifrån de uppgifter som byggnadens ägare överlämnat till den oberoende experten.

text: Allmänt råd

text: I bedömningen av kostnadseffektivitet bör även kostnaden för besiktningen vägas in. Ju högre energianvändning per m och år desto större utrymme för besiktning och därmed för rekommendationer till kostnadseffektiva åtgärder kan finnas. De uppgifter som avses i andra stycket ovan är, byggnadens energianvändning och areor, obligatorisk funktionskontroll av ventilationssystemet och radonmätning samt övriga uppgifter som skall anges i energideklarationen. I de fall den oberoende experten bedömer att det inte finns kostnadseffektiva åtgärder i den omfattning att besiktning är motiverad, kan den oberoende experten i stället ge generella råd om effektivisering, vilka är anpassade till aktuell byggnadskategori.

text: Byggnaders energiprestanda

text: Byggnaders energiprestanda, uttryckt i kWh/m och år, skall anges som, den normalårskorrigerade uppmätta energianvändningen i byggnaden, fördelad per Atemp exklusive eventuell area för varmgarage i byggnaden, om inte varmgaraget är en egen byggnad. Byggnader där den oberoende experten konstaterar att det inte går att få fram uppgifter om den faktiska energianvändningen, får istället deklareras genom att energiprestandan beräknas med relevant beräkningsprogram.

text: Allmänt råd

text: Har byggnadsägaren tillgång till alternativa areamått, exempelvis boarea (BOA) eller lokalarea (LOA), kan i befintlig bebyggelse Atemp beräknas med utgångspunkt från dessa areor. När en- eller tvåbostadshus energideklareras kan den oberoende experten med hjälp av byggnadens ägare och/eller brukare, kommunicera uppgifter

text: BED 1

text: som är nödvändiga för att kunna urskilja den energianvändning som behövs för byggnadens tekniska egenskaper från övrig energianvändning. Om byggnadens energianvändning utgår från en gemensam mätpunkt för flera byggnader bör energianvändningen fördelas på de ingående byggnaderna genom en uppskattning av respektive byggnads energianvändning. Sammanbyggda byggnader kan deklareras i samma deklaration om de har enhetliga byggnadstekniska förutsättningar, gemensamt inomhusklimat och gemensamt tekniskt försörjningssystem. För energislag som måste omvandlas till kWh, t.ex. olja och biobränsle, kan uppmätta volymer av bränslet omräknas till kWh med hjälp av bränsletypernas värmevärde. Exempel på olika bränsleslags energivärden finns i Energimyndighetens årliga skrift Energiläget. Vid nybyggnad motsvaras byggnaders energiprestanda, av byggnaders specifika energianvändning i Boverkets byggregler (

text: BFS 1993:57

text: , i dess lydelse genom

text: BFS 2006:12

text: ). Krav på mätsystem för mätning av specifik energianvändning i nya byggnader finns i Boverkets byggregler (

text: BFS 1993:57

text: Nya byggnader skall deklareras senast två år efter det att byggnaden tagits i bruk, dock inte senare än två år efter att ett slutbevis utfärdats.

text: Allmänt råd

text: BFS 1993:57

text: i dess lydelse genom

text: BFS 2006:12

text: ) utgöra underlag för beräkning av energiprestandauppgiften. Detta bör i så fall anges i deklarationen. Vid senare verifiering genom mätning efter andra uppvärmningssäsongen kan energideklarationen justeras av den oberoende experten med avseende på denna uppgift.

text: Referensvärde

text: Som referensvärde skall anges, dels de krav på specifik energianvändning i nya byggnader som gäller enligt Boverkets byggregler (

text: BFS 1993:57

text: ), EPref,nyb, dels ett för byggnadskategorin typiskt intervall för energiprestanda EPref. Typiska intervall för olika byggnadskategoriers referensvärden skall beräknas enligt bilaga 1.

text: Övriga uppgifter som skall anges i energideklarationen.

text: I deklarationen skall, utöver de uppgifter som följer av 9 och 10 §§ i lagen om energideklarationer för byggnader och 7 § i förordningen om energideklaration för byggnader, även anges de uppgifter som följer av det elektroniska formulär som fastställts av Boverket.

text: Omfattning av besiktning av luftkonditioneringssystem i vissa fall

text: De luftkonditioneringssystem som skall besiktigas enligt 11 § lagen om energideklaration för byggnader skall besiktigas i den omfattning detta krävs dels för att systemets effektivitet skall kunna bedömas dels för att jämförelse skall kunna göras mellan systemets kyleffekt och storleken på byggnadens kyleffektbehov.

text: BED 1

text: Allmänt råd

text: Effektivitet hos kylsystem kan bedömas med hjälp av uppgifter om systemets storlek, byggnadens kylbehov samt dess drift, reglering och skötsel. Storleken på kylsystemet kan anges som nominell kyleffekt. Nominell kyleffekt kan beräknas enligt SS-EN 14 511-2. Storleken på en byggnads kyleffektbehov kan anges som det projekterade kyleffektbehovet under förutsättning att verksamheten i byggnaden är densamma som vid projekteringen. I annat fall bör detta värde korrigeras eller beräknas på nytt. Kylbehovet i byggnader kan begränsas genom bland annat solavskärmning, effektiv belysning och utrustning för att minska byggnadens interna värmelaster eller alternativa kylmetoder i form av nattkyla, kylackumulering i byggnadsstommen eller liknande kylsystem som inte kräver tillskott av elenergi. Åtgärdsförslag bör ange hur kyleffekten kan bibehållas med lägre elanvändning alternativt minskas till byggnadens faktiska kylbehov. Vägledning för framtagande av dessa åtgärdsförslag finns i prEN 152 40 "Ventilation for buildings - Energy Performance of Buildings - Guidelines for inspection of air-conditioning systems" och i Svensk kylnorm från Kylbranschens Samarbetsstiftelse, (KYS).

text: Intervall för besiktning av luftkonditioneringssystem

text: Intervallen för besiktning av luftkonditioneringssystemen får högst vara tio år i de fall besiktningsprotokoll skall upprättas enligt 11 § lagen om energideklaration för byggnader.

text: Allmänt råd

text: Luftkonditioneringssystem kan även omfattas av andra kontroller, till exempel, funktionskontroll enligt förordning om funktionskontroll av ventilationssystem eller kontroll enligt föreskrifter från Statens Naturvårdsverk. Om anläggningen omfattas av någon av dessa kontroller kan en samordning ske, t.ex. med var femte funktionskontroll av ventilationssystemet, när ventilationskontrollintervallet är två år eller var tredje kontroll när då intervallet är tre år.

text: Uppgifter för besiktningsprotokoll för luftkonditioneringssystem med mer än 12 kW kyleffekt.

text: I besiktningsprotokoll skall utöver, de uppgifter som följer av 10 § lagen om energideklaration för byggnader, även anges de uppgifter som följer av det elektroniska formulär som fastställts av Boverket.

text: Krav på oberoende

text: Oberoende enligt

text: 10 § andra stycket a) förordningen (2006:1592)

text: om energideklaration av byggnader skall styrkas genom ackreditering som kontrollorgan typ A, B eller C enligt SWEDAC:s föreskrifter om kontrollorgan, där kontrollorganets oberoende gentemot uppdragsgivare, ägar- och affärsmässiga förhållande samt andra omständigheter säkerställs.

text: Krav på kompetens

text: Kompetens enligt

text: 10 § andra stycket b) förordningen (2006:1592)

text: om energideklaration byggnader hos kontrollorganet skall styrkas genom att minst en

text: BED 1

text: person i arbetsledande ställning är certifierad enligt Boverkets föreskrifter och allmänna råd för certifiering av energiexperter (

text: BFS 2007:5

text: CEX 1)

text: Allmänt råd

text: Kompetensen hos kontrollorganet indelas i normal art, kvalificerad art eller för besiktning av luftkonditioneringssystem.

text: Tillgång till energideklarationerna.

text: En Sammanfattning av energideklarationen enligt Boverkets formulär skall om inte annat följer av 15 § alltid hållas tillgänglig i enlighet med

text: 13 § första stycket i lagen (2006:985)

text: om energideklaration för byggnader. I de fall endast denna hålls tillgänglig på sådant sätt, skall uppgift om var energideklarationen i övrigt finns tillgänglig anges.

text: Allmänt råd

text: En för allmänheten väl synlig och framträdande plats i byggnader enligt 5 § 1 lagen om energideklaration för byggnader kan vara i en reception eller vid byggnadens mest frekventerade entré. En väl synlig plats i byggnader enligt 5 § 2 lagen om energideklaration för byggnader kan vara i anslutning till byggnadens naturliga vägar för inoch utgång. När ett intyg från en funktionskontroll av ventilationssystemet enligt förordning om funktionskontroll av ventilationssystem finns anslaget bör, i vart fall, Sammanfattningen av energideklarationen anslås i anslutning till intyget.

text: Om det med hänsyn till byggnadens kulturvärden inte finns någon lämplig plats, i byggnaden, får hela eller delar av energideklarationen anslås i nära anslutning till byggnaden eller tillhandahållas lätt tillgänglig på annat sätt.

text: Överlämnande av deklarationer och besiktningsprotokoll.

text: Energideklarationer respektive besiktningsprotokoll för luftkonditioneringssystem skall göras på av Boverket fastställt formulär. Energideklaration respektive besiktningsprotokoll skall undertecknas av för ändamålet behörig person.

text: För att få överföra uppgifter elektroniskt till Boverkets register över energideklarationer och besiktningsprotokoll, krävs behörighet. Sådan behörighet ges, åt fysisk person som efter begäran av tekniskt ansvarig enligt ISO/IEC 17020 inom av SWEDAC för ändamålet ackrediterat kontrollorgan enligt 13 § eller efter begäran åt oberoende expert enligt 10 § andra stycket punkt 2 förordningen (

text: ) om energideklaration för byggnader. Begäran om behörighet skall ske på av Boverket fastställt formulär och skickas till Boverket. Behörigheten upphör vid den tidpunkt då kontrollorganet anmält att behörigheten inte längre är aktuell. Under den tid när en fysisk person har behörighet att lämna uppgifter enligt ovan för ett kontrollorgans räkning, ansvarar kontrollorganet för riktigheten i de lämnade uppgifterna.

text: Boverket får upphäva en behörighet att överföra uppgifter elektroniskt till Boverkets register.

text: BED 1

text: Denna författning träder ikraft den 1 mars 2007. På Boverkets vägnar INES UUSMANN Generaldirektör Hans-OK Hjorth (Bygg- och förvaltningsenheten)

text: BED 1

text: Bilaga 1

text: Referensvärden

text: 1 Krav i nya byggnader;

text: EPref, nyb = f (nybyggnadskategori, klimatzon, q (om q i lokaler > 0,35 l/s, m )), [kWh/m , år] q = genomsnittligt uteluftsflöde under uppvärmningssässongen [l/s,m ]

text: Tabell 1 Nybyggnadsreferensvärde, EP ref, nyb, [kWh/m , år]

text: Nybyggnadskategori \ klimatzon Norr Söder En- och tvåbostadshus, – uppvärmda med direktverkande el 95 75 – övriga en- och tvåbostadshus 130 110 Flerbostadshus 130 110 Lokaler, 120 100 – tillägg för ventilationsenergi i lokaler* 90*(q-0,35) 70*(q-0,35) *om genomsnittliga q > 0,35 l/s, m

text: 2 Typiska intervall;

text: De typiska intervallen bygger på statistiska data som utgår från en referensbyggnad placerad i Eskilstuna kommun, byggt efter 1975, friliggande, utan kylanvändning och med fjärrvärme som värmekälla. Korrektionsfaktorn för denna byggnad är 1,00. Referensvärden för byggnader under andra betingelser korrigeras med hänsyn till byggnadskategori, ålder, kommun, värmekälla, byggnadstyp och kylanvändning enligt nedanstående funktioner. EPref = f (ålder, kommun, värmekälla, byggnadstyp) [kWh/m , år]

text: = (Euppv* Xålder* Xkommun * Xbyggnadstyp +Evv) * Xvärmekälla +Efastighetsel+Ekyla

text: 2.1 Intervall för referensvärden för en- och tvåbostadshus

text: Faktor Parameter

text: Euppv+vv 120 kWh/m (Eskilstuna) Xålder Justering för ålder, se tabell 2 Xkommun Justering för kommun, se tabell 4 Xvärmekälla Justering för värmekälla, se tabell 5 Xbyggnadstyp Justering för byggnadstyp, se tabell 6

text: Vid beräkning av aktuell byggnads energianvändning kan för en- och tvåbostadshus med normal användning följande schabloner användas:

text: Euppv = Euppv+vv* 0,75 = 90 kWh/m Evv = Euppv+vv* 0,25 = 30 kWh/m Efastighetsel kan i en- och tvåbostadshus anses som försumbar, dvs. lika med 0 kWh/m . Energi för kylproduktion beaktas inte i referensvärdet för en- och tvåbostadshus.

text: BED 1

text: Intervall för småhus är EPref ,+/- 10 %.

text: Intervall, EPref (småhus):

text: EP ref = (90* Xålder* Xkommun * Xbyggnadstyp+30) * Xvärmekälla

text: Undre intervallgräns = 0,9*EPref

text: Övre intervallgräns = 1,10*EPref

text: Allmänt råd

text: Vid beräkning av aktuell energiprestanda i eluppvärmda en- och tvåbostadshus kan följande schabloner användas: Euppv+vv = Etotal-Ehushållsel Ehushållsel = (530 + Atemp*12+B*690)*1,25 [kWh/ år] B= antal boende

text: 2.2 Intervall för referensvärden för flerbostadshus

text: Faktor Parameter

text: Euppv+vv 100 kWh/m (Eskilstuna) 2 Efastighetsel 20 kWh/m Xålder Justering för ålder, se tabell 3 Xkommun Justering för kommun, se tabell 4 Xvärmekälla Justering för värmekälla, se tabell 5 Xbyggnadstyp Justering för byggnadstyp, se tabell 7

text: För ett flerbostadshus med normal användning kan följande schabloner användas: Euppv = Euppv+vv * 0,75 Evv = Euppv+vv * 0,25

text: Energi för kylproduktion beaktas inte i referensvärdet för flerbostadshus.

text: Intervall EPref (Flerbostadshus):

text: EP ref= (75* Xålder* Xkommun * Xbyggnadstyp +25)* Xvärmekälla + 20

text: Undre intervallgräns = 0,9*EP ref

text: Övre intervallgräns = 1,1*EP ref

text: Allmänt råd

text: Vid beräkning av aktuell energiprestanda i eluppvärmda flerbostadshus som inte har separat mätning för respektive lägenhet kan följande schabloner användas: Euppv+vv = Etotal-Ehushållsel -Efastighetsel Ehushållsel = 1040*n+300*m [kWh/år], (exklusive ventilationsfläktar, matförvaring och tvätt) n = antal lägenheter i byggnaden. m = antal personer i byggnaden.

text: BED 1

text: Schablonvärde för tvätt och tork: 160 kWh/person, år Schablonvärde för matförvaring: 526-730 kWh/lägenhet, år (Det högre värdet för större hushåll och det lägre värdet för lägenheter med 1-2 rum och kök.)

text: Intervall för flerbostadshus ges av EPref +/- 10 %

text: 2.3 Intervall för referensvärden för lokal- och specialbyggnader

text: EPref = f (kategori, kommun, värmekälla, byggnadstyp) [kWh/m , år]

text: = (Euppv*Xkommun * Xbyggnadstyp +Evv) * Xvärmekälla + Efastighetsel + Ekyla

text: Faktor Parameter

text: Euppv+vv Se tabell 8 Efastighetsel Se tabell 9 Xkommun Justering för kommun, se tabell 4 Xvärmekälla Justering för värmekälla, se tabell 5 Xbyggnadstyp Justering för byggnadstyp, se tabell 7

text: Värdet för Efastighetsel, tabell 9, har en större osäkerhet varför den oberoende expertens bedömning har stor betydelse. Någon förenklad metod för fördelning av värmeenergin för uppvärmning respektive varmvattenproduktion kan inte ges utan det åligger den oberoende experten att göra denna fördelning.

text: Energi för kylproduktion i byggnaden eller köpt fjärrkyla beaktas i referensvärdet för lokalbyggnader och specialbyggnader. Referensvärdet räknas således upp med den elenergi som krävts för kylproduktionen alternativt den mängd fjärrkyla som köpts in. Det åligger den oberoende experten att göra denna beräkning. Intervall EPref (lokaler):

text: EP ref=(Euppv*Xkommun * Xbyggnadstyp +Evv) * Xvärmekälla + Efastighetsel + Ekyla

text: Referensvärdesintervall ges av tabell 10.

text: BED 1

text: 3 Övriga tabeller:

text: Tabell 2 Justeringsfaktor - ålder för en- och tvåbostadshus

text: Ålder Justeringsfaktor

text: (Xålder)

text: <1975 1,3 ≥1976 1,0

text: Tabell 3 Justeringsfaktor - ålder för flerbostadshus

text: Ålder Justeringsfaktor (Xålder)

text: <1975 1,4 1975-2005 1,2 nya hus 1,0

text: BED 1

text: Tabell 4 Justeringsfaktor kommun (D)

text: Län Kommun Justeringsfaktor

text: (Xkommun)

text: Nr Namn Namn

text: 10 Blekinge Samtliga kommuner 0,9

text: Avesta, Hedemora, Säter 1,1

text: 20 Dalarna Övriga utom Älvdalen 1,2

text: Älvdalen 1,3

text: 09 Gotland Gotland 1,0

text: Gävle, Hofors, Ockelbo, Sand- 1,1 viken och Söderhamn 21 Gävleborg Övriga 1,2

text: Laholm 0,9 13 Halland Övriga 1,0

text: Samtliga utom Åre 1,3 23 Jämtland Åre 1,4

text: 6 Jönköping Samtliga kommuner 1,0 Emmaboda, Kalmar, Nybro och 0,9 Torsås 8 Kalmar Övriga 1,0

text: Markaryd och Tingsryd 0,9 7 Kronoberg Övriga 1,0

text: Boden, Haparanda, Kalix, Luleå, Piteå, Älvsbyn, Överkalix, 1,4 Övertorneå, 25 Norrbotten Arjeplog, Arvidsjaur, Jokkmokk, 1,5 Pajala,

text: Gällivare och Kiruna 1,6 Samtliga utom, Osby och Östra 0,9 Göinge 12 Skåne Osby och Östra Göinge 1,0

text: 1 Stockholm Samtliga kommuner 1,0

text: 4 Södermanland Samtliga kommuner 1,0

text: BED 1

text: Enköping, Håbo, Knivsta, Norr- 1,0 tälje, Uppsala och Älvkarleby 3 Uppsala Övriga 1,1 Forshaga, Grums, Hammarö, Karlstad, Kil, Kristinehamn, 1,0 17 Värmland Säffle och Årjäng Övriga 1,1 Bjurholm, Nordmaling, Roberts- 1,3 fors, Umeå och Vännäs Dorotea, Lycksele, Norsjö, Skel- 24 Västerbotten lefteå, Vilhelmina, Vindeln och 1,4 Åsele Övriga 1,5

text: Härnösand, Kramfors och Timrå 1,2 22 Västernorrland Övriga 1,3 Arboga, Hallstahammar, 1,0 Kungsör, Köping och Västerås 19 Västmanland Övriga 1,1 Ale, Göteborg, Härryda, Kungälv, Lilla Edet, Mölndal, Orust, 0,9 Partille, Stenungsund, Tjörn och 14 Västra Götaland Öckerö Övriga 1,0

text: Askersund, Kumla och Laxå 1,0 18 Örebro Övriga 1,1

text: 5 Östergötland Samtliga kommuner 1,0

text: Tabell 5 Justering för värmekälla

text: Värmekälla Justeringsfaktor (Xvärmekälla)

text: Fjärrvärme 1 El 1 Olja 1,2 Biobränslepanna (ved, flis mm) 1,3 Pelletspanna 1,3 Gaspanna 1,1 Frånluftsvärmepump 0,6 Markvärmepump (berg, mark, sjö) 0,4 Uteluftsvärmepump (luft - vatten) 0,5 Uteluftsvärmepump (luft - luft) 0,7 (hänsyn är taget till att varmvatten inte produceras)

text: BED 1

text: Tabell 6 Justering för byggnadstyp för en- och tvåbostadshus

text: Byggnadstyp Justeringsfaktor (Xbyggnadstyp)

text: Friliggande 1,0 Gavel 0,9 Mellanliggande 0,8

text: Tabell 7 Justering för byggnadstyp övriga byggnader

text: Friliggande 1,0 Gavel 0,8 Mellanliggande 0,7

text: Tabell 8 Energi för uppvärmning och varmvatten för lokaler (Eskilstuna)

text: Kategori Euppv+vv kWh/m (Atemp), år Hotell, restaurang 140 Kontor och förvaltning 105 Butik/lager, livs 125 Butik/lager, övrigt 115 Vård, dygnet runt 150 Vård, dagtid 125 Skolor 130 Sport, idrott ( ej simhall) 90 Teater, konsert, samling 120

text: Tabell 9 Uppskattad fastighetsel för lokaler

text: Kategori Efastighetsel kWh/m (Atemp), år

text: Hotell, restaurang 40 Kontor och förvaltning 35 Butik/lager, livs 125 Butik/lager, övrigt 85 Vård, dygnet runt 35 Vård, dagtid 25 Skolor 20 Sport, idrott 15 Teater, konsert, samling 50

text: BED 1

text: Tabell 10 Referensvärdesintervall för lokaler

text: Kategori

text: Hotell, restaurang EPref +/-10 % Kontor och förvaltning EPref +/-20 % Butik/lager, livs EPref +/-10 % Butik/lager, övrigt EPref +/-10 % Vård, dygnet runt EPref +/-10 % Vård, dagtid EPref +/-20 % Skolor EPref +/-20 % Sport, idrott EPref +/-20 % Teater, konsert, samling EPref +/-20 %

text: BED 1

text: Bilaga 2

text: Normalårskorrigering genom graddags- eller energiindexmetod.

text: Graddagsmetod.

text: Graddagar räknas ut som en summering av respektive orts skillnad mellan utetemperaturens dygnsmedelvärde och +17°C. Med inverkan av solinstrålning, internlaster och personvärme antas att en inomhustemperatur på ca 20°C erhållas. Uppvärmningsbehovet antas vara noll vid en dygnsmedeltemperatur överstigande 13°C i oktober, 12°C i april och september, 11°C i augusti och 10°C i maj, juni och juli.

text: Graddagar=Σ(17-Tute) för dagar med uppvärmningsbehov

text: En korrektionsfaktor beräknas som förhållandet mellan antalet graddagar under aktuell månad och antalet graddagar under motsvarande månad ett normalår.

text: Normalårskorrigeringen beräknas genom att energi för uppvärmning divideras med korrektionsfaktorn ovan. För att få byggnadens energianvändning som utgör underlag för energiprestanda ska energi för varmvatten och kylproduktion adderas. Tute = utetemperaturens dygnsmedelvärde på respektive ort i enlighet med SMHI:s mätningar 1975-2004

text: Energiindexmetod.

text: Ekvivalenta graddagar (Edh) räknas ut som en summering av respektive orts skillnad mellan en ekvivalent temperatur och innetemperaturen (21°C) för varje timme dividerat med antalet timmar per dygn då ett värmebehov föreligger

text: EDh= Σ(21-Te) , där Te är dygnsmedelvärdet av ekvivalent temperatur

text: Energiindexet beräknas genom att aktuell månads ekvivalenta graddagar divideras med motsvarande månads ekvivalenta graddagar under ett normalår.

text: Normalårskorrigeringen beräknas genom att energi för uppvärmning multipliceras med energiindexet. För att få byggnadens energianvändning som utgör underlag för energiprestanda ska energi för varmvatten och kylproduktion adderas.