text: 1 kap. Anmälan av verksamhet

text: Föreskrifter

text: Anmälan enligt

text: 2 kap. 1 § patientsäkerhetslagen (2010:659)

text: ska göras av den som inte sedan tidigare bedriver verksamhet inom detta område. En sådan anmälan ska göras för varje särskild verksamhet som ska ledas av en verksamhetschef.

type: stycke

text: För verksamhet inom tandvården och för verksamhet enligt

text: 7 kap. 2 § patientsäkerhetslagen

text: ska en anmälan göras för varje särskild verksamhet som ska ledas av en chef med en motsvarande funktion som en verksamhetschef. (

text: SOSFS 2013:18

type: paragraf

text: I avtals- eller uppdragsförhållanden ska anmälan göras av den som tillhandahåller hälso- och sjukvårdsinsatserna. 3 § Anmälan enligt

text: ska, utöver vad som framgår av

text: 2 kap. 1 § patientsäkerhetsförordningen (2010:1369)

text: , innehålla uppgifter om

text: vårdgivare och organisationsnummer eller, om organisationsnummer saknas, personnummer,

text: verksamhetens namn/benämning, när verksamheten ska påbörjas, och

text: adresser och telefonnummer (inklusive faxnummer då sådana finns).

text: Om verksamheten enbart kommer att bedrivas under kortare perioder, ska detta anges i anmälan. (

text: SOSFS 2013:18

text: ) 4 § Anmälan enligt

text: ska göras på blanketten ”Anmälan av verksamhet enligt

text: patientsäkerhetslagen (2010:659)

text: ” (bilagan) eller på motsvarande elektronisk blankett.

text: Allmänna råd

text: Tidpunkt för anmälan

text: Vårdgivaren bör avvakta med anmälan till dess att alla obligatoriska uppgifter kan lämnas. Anmälan enligt

text: bör inte göras tidigare än två månader innan verksamheten ska påbörjas. Den får dock aldrig göras senare än den lagstadgade tiden för anmälan, dvs. senast en månad innan verksamheten påbörjas.

text: Befintlig vårdgivare som utvidgar med ny verksamhet

text: En vårdgivare som sedan tidigare bedriver verksamhet och som enligt

text: 2 kap. 2 § patientsäkerhetslagen

text: ska anmäla att verksamheten utökas med en ny särskild verksamhet bör anmäla denna förändring på blanketten ”Anmälan av verksamhet enligt

text: patientsäkerhetslagen (2010:659)

text: ” (bilagan), dvs. samma blankett som ska användas vid anmälan av verksamhet enligt

text: 2 kap. 1 § samma lag

text: Förändring av tidigare anmäld verksamhet

text: Om en verksamhet förändras eller flyttas bör anmälan endast göras i de fall ändringen avser en uppgift som anges i 2 kap. 1 § första stycket 1–3

text: eller i

text: 1 kap. 3 §

text: dessa föreskrifter. Förändringar som rör uppgifter enligt

text: 2 kap. 1 § första stycket 4

text: –6 samma förordning behöver inte anmälas.

text: En vårdgivare som övertar en verksamhet bör vid anmälan om detta särskilt uppmärksamma Inspektionen för vård och omsorg på att det gäller ett övertagande av en verksamhet som tidigare bedrivits av en annan vårdgivare. Detta kan t.ex. anges på anmälningsblanketten under ”Övriga upplysningar”.

text: Nedlagd verksamhet

text: En verksamhet bör anmälas som nedlagd om uppehåll i verksamheten planeras för den närmaste tolvmånadersperioden. Detsamma gäller för verksamhet som inte har bedrivits under den senaste tolvmånadersperioden. (

text: SOSFS 2013:18

type: kapitel

text: 2 kap. Upphävt (

text: SOSFS 2013:18

text: Sedan den 1 juni 2013 är det Inspektionen för vård och omsorg (IVO) som handlägger anmälningar. Enklaste och snabbaste sättet att göra en anmälan är digitalt via länken till IVO:s vårdgivarregister. Om du ändå vill skicka in en anmälan via blankett finns den som bilaga till föreskriften. Ladda i så fall ner författningen och skriv ut den. Socialstyrelsen har fortfarande ansvaret för föreskriften. Anmäl verksamhet enligt

text: patientsäkerhetslagen (2010:659)

text: , PSL

text: Bilaga – Blankett – Anmälan av verksamhet enligt

text: patientsäkerhetslagen (2010:659)

text: , psl–

text: SOSFS 2013:18

fs: sosfs

publisher: Socialstyrelsen

title: Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om anmälan av verksamheter på hälso- och sjukvårdens område

type: foreskrift


text: De rättspsykiatriska undersökningsenheter som ska svara för läkarintyg enligt

text: 7 § lagen (1991:2041)

text: om särskild personutredning i brottmål, m.m. och för rättspsykiatriska undersökningar enligt

text: 1 § förordningen (1991:1413)

text: om rättspsykiatrisk undersökning anges i bilagan. Av bilagan framgår också upptagningsområde för varje undersökningsenhet. (

text: SOSFS 2009:20

text: Fördelning av de rättspsykiatriska undersökningarna

type: rubrik

text: /Upphör att gälla U:2010-01-01/ Vid fördelningen av de rättspsykiatriska undersökningarna mellan undersökningsenheterna inom ett upptagningsområde ska chefen för Rättsmedicinalverkets rättspsykiatriska avdelning ta hänsyn till var den misstänkte bor eller, om den misstänkte inte har stadigvarande bostad, var inom upptagningsområdet han eller hon vistas. (

text: SOSFS 2009:20

text: Meddelande till rätten

text: När en underrättelse enligt

text: 14 § förordningen (1992:289)

text: om särskild personutredning i brottmål, m.m. lämnas, ska chefen för den rättspsykiatriska undersökningsenheten inom upptagningsområdet omgående ge rätten besked om vilken läkare som ska avge intyget. 4 § När en underrättelse enligt

text: 4 § första stycket förordningen (1991:1413)

text: om rättspsykiatrisk undersökning lämnas, ska chefen för Rättsmedicinalverkets rättspsykiatriska avdelning inom upptagningsområdet omgående ge rätten besked om vid vilken undersökningsenhet den rättspsykiatriska undersökningen ska göras. 1. Denna författning träder i kraft den 1 april 1999. 2. Genom denna författning upphävs • Rättsmedicinalverkets föreskrifter (

text: SOSFS 1997:2

text: ) Upptagningsområden för rättspsykiatriska undersökningar • Rättsmedicinalverkets föreskrifter (

text: SOSFS 1997:3

text: ) Upptagningsområden för läkarundersökningar vid särskild personutredning i brottmål.

text: Bilagor

text: Bilaga

text: Undersökningsenheter och upptagningsområden för läkarundersökningar vid särskild personutredning i brottmål och för rättspsykiatrisk undersökning

title: Rättsmedicinalverkets föreskrifter om fördelning på undersökningsenheter av läkarundersökningar vid särskild personutredning i brottmål och av rättspsykiatriska undersökningar


text: Läkare och i förekommande fall sjuksköterskor och biomedicinska analytiker skall, innan behandling med läkemedel ges eller undersökning med radiokontrastmedel eller andra medel påbörjas, ta reda på om patienten tidigare haft symtom på överkänslighet och i så fall mot vilka ämnen.

text: Åtgärder vid vaccination

text: Läkare och i förekommande fall sjuksköterskor skall vid vaccination

text: ta reda på om patienten tidigare haft överkänslighetsreaktioner i form av anafylaktisk chock, urtikaria eller Quinckes ödem eller om patienten har en känd överkänslighet mot ägg, antibiotika eller andra ämnen som kan finnas i vaccinet,

text: kontrollera att det aktuella vaccinet inte innehåller ämnen som patienten uppgivit sig vara överkänslig mot, och

text: kontrollera att vaccinet inte heller innehåller ämnen som kan korsreagera mot de ämnen som patienten uppgivit sig vara överkänslig mot.

text: Åtgärder vid hudtestning

text: Vid hudtestning i samband med utredning av en misstänkt IgE-beroende allergi bör s.k. pricktest användas. Intrakutantest bör endast utföras vid en specialistenhet med särskilda kunskaper inom området och endast sedan pricktest med det aktuella allergenet har utförts.

text: Åtgärder vid hyposensibilisering

text: En hyposensibilisering bör inledas vid en specialistenhet med särskilda kunskaper inom området och där det finns erforderliga resurser för att omedelbart behandla en anafylaktisk reaktion. Underhållsbehandling av en patient med pollenorsakad rinit eller konjunktivit samt underhållsbehandling av insektsallergi kan dock utföras vid någon annan enhet av läkare med kunskaper och erfarenheter inom området och med resurser att behandla överkänslighetsreaktioner. Vid hyposensibilisering bör patienten stanna kvar minst en halv timme efter injektionen. Innan patienten lämnar mottagningen bör patientens tillstånd kontrolleras. Om patientens tillstånd är nedsatt av pågående sjukdom eller allergenpåverkan, bör den ansvarige läkaren överväga att uppskjuta behandlingen till ett senare tillfälle eller att ge en lägre dos allergen än föregående gång. En allergeninjektion bör helst ges i armen så att en stas kan sättas ovanför injektionsstället för att göra resorptionen långsammare. Stasen bör sättas på ett sådant sätt att den arteriella cirkulationen inte upphävs. Hyposensibilisering bör inte påbörjas om en kvinna är gravid. Om en kvinna blir gravid under pågående underhållsbehandling, kan behandlingen dock fortsätta.

text: Åtgärder vid undersökning med kontrastmedel

text: Verksamhetschefen bör utfärda skriftliga instruktioner för intravenös administrering av kontrastmedel till en patient som tidigare reagerat med en överkänslighetsreaktion. I instruktionerna bör hänsyn tas till graden av den tidigare reaktionen och indikationen för undersökningen.

text: Krav på utrustning och personal

text: Verksamhetschefen ska ansvara för att det på mottagningar, avdelningar och på annan plats där behandlingar med risk för överkänslighetsreaktion utförs finns - personal med kompetens att behandla överkänslighetsreaktioner, och - akutbricka eller akutväska. Verksamhetschefen ska även ansvara för att det i den lokala instruktionen för läkemedelshantering anges vilka läkemedel för behandling av överkänslighetsreaktioner som en läkare får ordinera enligt generella direktiv. (

text: SOSFS 2009:16

text: Verksamhetschefen ska dessutom vid behandling av patienter med ökad risk för överkänslighetsreaktion ansvara för att - en läkare som kan ordinera läkemedel för behandling av överkänslighetsreaktioner finns tillgänglig på plats, och - syrgas och utrustning för att ge konstgjord andning med andningsmask samt andningsblåsa finns att tillgå. (

text: SOSFS 2009:16

text: Även sug och nebulisator bör finnas att tillgå. (

text: SOSFS 2009:16

text: Den läkare, eller i förekommande fall sjuksköterska, som ansvarar för vaccination, allergidiagnostik, hyposensibilisering med allergen, behandling med immunglobulin eller artfrämmande serum ska ha försäkrat sig om att föreskriven utrustning och kompetent personal finns tillgänglig innan en behandling påbörjas. (

text: SOSFS 2009:16

text: Vid intrakutantestning med allergen och vid hyposensibiliering bör det finnas en spruta med uppdragen adrenalinlösning, 1 mg/ml, samt beta-adrenerg substans för inhalation, hydrokortison för injektion och volymexpander för infusion i beredskap. (

text: SOSFS 2009:16

title: Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om att förebygga och ha beredskap för att behandla vissa överkänslighetsreaktioner

text: SOSFS 1999:26

text: (M) Föreskrifter och allmänna råd

text: Att förebygga och ha beredskap för att behandla vissa överkänslighetsreaktioner

text: Socialstyrelsens författningssamling

text: SOSFS_1999-26 (M).indd 1 2014-06-09 10.18

text: SOSFS_1999-26 (M).indd 2 2014-06-09 10.18

text: SOSFS_1999-26 (M).indd 3 2014-06-09 10.18

text: SOSFS_1999-26 (M).indd 4 2014-06-09 10.18

text: SOSFS_1999-26 (M).indd 5 2014-06-09 10.18

text: SOSFS_1999-26 (M).indd 6 2014-06-09 10.18

text: SOSFS_1999-26 (M).indd 7 2014-06-09 10.18

text: SOSFS_1999-26 (M).indd 8 2014-06-09 10.18


text: 1 kap. Övergripande föreskrifter för allmäntjänstgöring

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter används beteckningen AT för praktisk tjänstgöring som läkare (allmäntjänstgöring) enligt

text: 3 kap. 5 § patientsäkerhetsförordningen (2010:1369)

text: . AT-läkare används som beteckning för läkare som fullgör AT. Med tjänstgöringsavsnitt avses i föreskrifterna de grupper av specialiteter som avses i 3 respektive 4 kap. samt de specialiteter som avses i 5 respektive 6 kap. Med målbeskrivning avses bestämmelserna i 2-6 kap. (

text: SOSFS 2014:18

text: AT:s längd

text: I

text: finns bestämmelser om AT:s och de olika tjänstgöringsavsnittens längd. Deltidstjänstgöring, dock lägst halvtid, ska tillgodoräknas som AT i proportion till tjänstgöringens omfattning. (

text: SOSFS 2014:18

text: Upphävd. (

text: HSLF-FS 2020:18

text: Profil och avgränsning

text: Under AT skall den nyutexaminerade läkaren ges förutsättningar att tillämpa och utveckla sina kunskaper och erfarenheter från grundutbildningen.

text: AT skall bestå av utbildning samt läkararbete under professionellt ansvar för att ge klinisk träning och introduktion i arbetslivet. AT skall ge tillfälle till både yrkesmässig och personlig utveckling.

text: AT skall lägga grunden för kommande specialiseringstjänstgöring.

text: AT skall ge AT-läkaren förutsättningar för att kunna utöva läkaryrket i enlighet med

text: vetenskap och beprövad erfarenhet,

text: kravet på sakkunnig och omsorgsfull vård och behandling,

text: inom hälso- och sjukvården vedertagna etiska värderingar, och

text: de lagar, förordningar och andra författningar som reglerar läkarens yrkesutövning.

text: AT skall också ge AT-läkaren förutsättningar för att kunna medverka i utvärdering, utveckling och förbättring av hälso- och sjukvårdsverksamheten.

text: Ledarskap och utvecklingsarbete

text: AT-läkaren skall under hela sin tjänstgöring regelbundet beredas möjlighet att delta i arbetsledning och ges inblick i administrativa rutiner, såsom verksamhetsplanering och uppföljning samt formerna för medbestämmande. AT-läkaren skall vidare uppmanas att medverka i kompetensutveckling på arbetsplatsen. Under AT skall särskild vikt läggas vid att AT-läkaren utvecklar sin förmåga att självständigt lösa problem och att söka kunskap på egen hand. Med utgångspunkt i begrepp som moral, etik och professionalitet skall AT-läkaren regelbundet ges tillfälle till fördjupad reflektion och erfarenhetsutbyte samt till diskussion om den egna läkarrollen.

text: Teoretisk utbildning

text: Parallellt med den kliniska tjänstgöringen skall AT-läkaren beredas tillfälle att bedriva teoretiska studier och delta i kompletterande utbildning i form av kurser, konferenser och liknande. Den personliga handledaren som avses i 9 § skall i samråd med AT-läkaren planlägga litteraturstudier och kursdeltagande.

text: Generell handlingsplan

text: Arbetsgivaren skall utforma en generell handlingsplan för AT. Den målbeskrivning som gäller enligt dessa föreskrifter skall ligga till grund för handlingsplanen. Handlingsplanen skall garantera att målbeskrivningen uppfylls.

text: Handledning

text: Den handledning av AT-läkaren som arbetsgivaren svarar för enligt

text: ska fullgöras dels av en specialistkompetent läkare under varje tjänstgöringsavsnitt (personlig handledare), dels av någon annan befattningshavare med ett övergripande ansvar för AT-läkarens sammanhållna kompetensutveckling (huvudhandledare). Så snart som möjligt efter AT-läkarens anställning ska huvudhandledaren i samråd med AT-läkaren utforma en individuell skriftlig handlednings- och tjänstgöringsplan. AT-läkaren ska beredas möjlighet att tillsammans med den personliga handledaren och huvudhandledaren regelbundet utvärdera sin tjänstgöring. Arbetsgivaren ska eftersträva kontinuitet mellan handledare och AT-läkare och i möjligaste mån undvika byte av handledare. (

text: SOSFS 2014:18

text: Uppfyllelse av målbeskrivningen

text: Efter fullgjord AT skall AT-läkaren uppfylla de mål som anges i 2-6 kap. AT-läkaren skall vidare efter varje fullgjort tjänstgöringsavsnitt uppfylla de mål som gäller för avsnittet. Efter fullgörandet av varje tjänstgöringsavsnitt skall en verksamhetschef skriftligen intyga att AT-läkaren uppfyller de krav som anges i målbeskrivningen för avsnittet.

text: AT i annan stat inom EES eller i Schweiz (

text: HSLF-FS 2016:37

text: Vid en ansökan om legitimation för yrket ska AT-läkaren få AT som har genomförts i en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i Schweiz erkänd, om han eller hon uppfyller kraven i 12–17 §§.

text: Ett erkännande får högst omfatta nio månaders tjänstgöring på heltid eller motsvarande. Vid deltidstjänstgöring, dock lägst halvtid, ska AT-läkaren få tjänstgöringen erkänd i proportion till dess omfattning.

text: AT ska ha genomförts efter avlagd svensk läkarexamen. (

text: HSLF-FS 2016:37

text: AT får endast genomföras inom dels invärtesmedicinska specialiteter och barn- och ungdomsmedicin, dels kirurgiska specialiteter, med en minimitid inom var och en av de båda grupperna om tre månader. (

text: HSLF-FS 2016:37

text: AT-läkaren ska genomföra AT under handledning och inom ramen för en anställning.

text: AT-läkaren ska för respektive tjänstgöringsavsnitt uppfylla de mål som anges i 3 och 4 kap. (

text: HSLF-FS 2016:37

text: Arbetsgivaren ska utforma en handlingsplan för AT hos denne. Till grund för planen ska ligga målbeskrivningen i de delar som gäller för den aktuella tjänstgöringen. Handlingsplanen ska garantera att målbeskrivningen i dessa delar uppfylls. (

text: HSLF-FS 2016:37

text: Arbetsgivaren ska ansvara för handledningen. Den ska fullgöras dels av en specialistläkare under varje tjänstgöringsavsnitt (personlig handledare), dels av någon annan befattningshavare med ett övergripande ansvar för AT-läkarens sammanhållna kompetensutveckling (huvudhandledare). Den personliga handledaren ska vara behörig att utöva yrket specialistläkare i tjänstgöringslandet och därutöver ha

text: en specialistläkarutbildning som uppfyller de krav som framgår av

text: artikel 25 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005

text: om erkännande av yrkeskvalifikationer, i lydelsen enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/55/EU

text: , eller

text: förvärvat rättigheter till yrket som specialistläkare med stöd av

text: artikel 23 i direktivet

text: Den personliga handledaren ska i samråd med AT-läkaren planlägga litteraturstudier och kursdeltagande.

text: För handledningen ska även gälla de krav som anges i 9 § andra– fjärde styckena. (

text: HSLF-FS 2016:37

text: AT-läkaren ska vid ansökan om legitimation ge in intyg om AT.

text: Efter varje tjänstgöringsavsnitt som AT-läkaren har fullgjort ska chefen för verksamheten skriftligen intyga att AT-läkaren uppfyller de krav som anges i målbeskrivningen för avsnittet. Intyget ska innehålla uppgifter om tjänstgöringens omfattning angiven i kalendertid och procent.

text: AT-läkaren ska även på begäran av Socialstyrelsen ge in ett intyg som visar att den personliga handledaren uppfyller de krav som anges i 15 § första stycket. (

text: HSLF-FS 2016:37

text: För AT ska även gälla kraven om

text: profil och avgränsning i 4 § och 5 § första stycket 1–3 och andra stycket,

text: ledarskap och utvecklingsarbete i 6 §, och

text: teoretisk utbildning i 7 § första meningen. (

text: HSLF-FS 2016:37

text: AT-läkaren ska utöver erkänd AT i en annan EES-stat än Sverige eller i Schweiz genomföra minst sex månaders AT inom allmänmedicin i Sverige samt den ytterligare AT som behövs för att uppfylla kraven i

text: HSLF-FS 2020:18

text: 2 kap. Allmänna mål

text: Under AT skall AT-läkaren uppnå en god förmåga att självständigt och med hög säkerhet kunna utföra de medicinska basrutinerna i hälso- och sjukvården.

text: AT-läkaren skall också förvärva ett terapeutiskt förhållningssätt – utifrån ett vetenskapligt och humanistiskt synsätt – som inkluderar såväl förmåga till helhetssyn som förmåga att upprätthålla en god patient–läkarrelation i diagnostik och terapi. Detta innebär att AT-läkaren skall förvärva kunskaper och färdigheter inom respektive tjänstgöringsavsnitt samt attityder och förhållningssätt i överensstämmelse med etiska värderingar i samhället. AT-läkaren skall efter AT kunna arbeta med insikt om och respekt för sin egen kompetens, dess möjligheter och begränsningar.

text: Efter fullgjord AT skall AT-läkaren

text: behärska diagnostik och principerna för terapi av de vanligaste sjukdomstillstånden inom verksamhetsområdena medicin, kirurgi, psykiatri och allmänmedicin,

text: på egen hand primärt kunna handlägga livshotande akuta tillstånd,

text: initialt kunna leda arbetet på ett akutrum,

text: kunna leda arbetet i en mindre grupp,

text: korrekt kunna rapportera akut sjuka patienter till bakjour samt till mottagande enheter,

text: vara väl förtrogen med rutinerna i kliniskt arbete och behärska anamnesupptagning, somatisk status, receptförskrivning och remitteringsförfaranden,

text: ha kännedom om vanliga radiologiska undersökningsmetoders och laboratorieprovers möjligheter och begränsningar i olika kliniska situationer,

text: ha fått en inblick i hur olika tillstånd av smärta, kris och ångest kan mötas och lindras,

text: ha god kännedom om de särskilda problem och krav som finns i vården av äldre och vid vården i livets slutskede,

text: kunna ge patienter och anhöriga svåra besked på ett tillfredsställande sätt,

text: behärska rutinerna i anslutning till dödsfall,

text: ha fått en god förståelse för vikten av att tidigt beakta alkohol- och narkotikamissbruk liksom oönskade effekter av läkemedel,

text: kunna känna igen tillstånd som kan ha förorsakats av våld,

text: känna till problem och behov som kan vara särskilt utmärkande för olika etniska minoriteter och flyktingar i hälso- och sjukvården,

text: vara medveten om sjukhushygienens betydelse,

text: ha förvärvat erfarenhet av preventivt patientarbete, framför allt på individnivå,

text: kunna upprätthålla ett bra samarbete med andra discipliner och serviceorgan inom hälso- och sjukvården,

text: kunna samverka med myndigheter och serviceorgan utanför hälso- och sjukvården såsom socialtjänst, försäkringskassa och arbetsförmedling,

text: ha fått en god inblick i sjukvårdens organisation och roll i samhället och ha blivit väl förtrogen med de samarbetsformer som finns mellan sjukvårdens olika vårdnivåer inklusive hemsjukvården,

text: ha god kännedom om de lagar, förordningar och andra författningar, t.ex. de bestämmelser som reglerar sekretess och tystnadsplikt, som är av betydelse för arbetet inom hälso- och sjukvården och för läkarens förhållande till patienten,

text: ha förvärvat erfarenheter av IT-baserat verksamhetsstöd för dokumentation, uppföljning och beslutsfattande,

text: ha kännedom om metoder och tillvägagångssätt vid kliniskt förändringsarbete, samt

text: ha kännedom om metoder som bidrar till att sjukvården bedrivs kostnadseffektivt.

text: 3 kap. Kirurgiska specialiteter (

text: SOSFS 2014:18

text: AT-läkaren skall under tjänstgöringen i detta tjänstgöringsavsnitt i tillämpliga delar uppnå de mål som anges i 2 kap. i en sådan omfattning att målen helt kan vara uppfyllda efter fullgjord AT. För tjänstgöringen gäller vidare de delmål som anges i 2-5 §§ samt att tjänstgöringen skall, med betoning på akuta tillstånd, ge grundläggande kunskaper om handläggning av de medfödda och förvärvade sjukdomar och skador som behandlas med kirurgiska metoder. 2 § AT-läkaren skall efter fullgjord tjänstgöring i detta tjänstgöringsavsnitt självständigt kunna utföra/handlägga

text: lilla kirurgin, framför allt sårrevision, suturering och mindre excisioner,

text: infektioner i ytliga mjukdelar och i urinvägar,

text: urinstämma,

text: proctoskopi och rectoskopi,

text: arteriell punktion och venös infart,

text: nedläggning av nasogastrisk sond,

text: immobiliseringsteknik, och

text: ledpunktion.

text: initialt omhändertagande av trauma inom hela det kirurgiska specialitetsområdet, framför allt skalle, thorax, rygg, extremiteter, buk, genitalia och hud inklusive brännskada,

text: akut buksmärta,

text: akut skrotal smärta,

text: vätskebalans och chockbehandling,

text: perifera cirkulationsrubbningar,

text: primär handläggning av ryggsmärta,

text: sjukdomar i perifera ligament och muskelfästen,

text: diagnostik och handläggning av vanliga kirurgiska sjukdomar, framför allt benigna gastrointestinala sjukdomar samt bukväggsdefekter,

text: indikationer för utredning vid misstanke om gastrointestinal, urogenital eller mammar malignitet,

text: orotrakealintubation, och

text: lumbalpunktion.

text: AT-läkaren skall efter fullgjord tjänstgöring i detta tjänstgöringsavsnitt ha kännedom om

text: preoperativ bedömning och postoperativt normalförlopp,

text: differentialdiagnostik vid akut ledsvullnad, och

text: handläggning av och metoder för behandling av cancersmärta.

text: AT-läkaren skall under tjänstgöringen ha närvarit vid gastroskopi, vid kirurgiska ingrepp i bukhålan, vid operation av bukväggsdefekter samt vid ortopediska ingrepp.

text: 4 kap. Invärtesmedicinska specialiteter

text: AT-läkaren skall under tjänstgöringen i detta tjänstgöringsavsnitt i tillämpliga delar uppnå de mål som anges i 2 kap. i en sådan omfattning att målen helt kan vara uppfyllda efter fullgjord AT. För tjänstgöringen gäller vidare de delmål som anges i 2-4 §§ samt att tjänstgöringen skall ge grundläggande kunskaper och praktisk utbildning i diagnostik och handläggning av medicinska sjukdomar med stark betoning på akuta tillstånd och sjukdomstillstånd hos äldre patienter. 2 § AT-läkaren skall efter fullgjord tjänstgöring i detta tjänstgöringsavsnitt självständigt kunna utföra/handlägga vid mottagning för akut jourverksamhet och vid motsvarande vårdenheter

text: tillstånd och sjukdomar i hjärta och kärl såsom instabil kranskärlssjukdom och hjärtinfarkt, hjärtsvikt, arytmier, cerebrovaskulära tillstånd, djup ventrombos, lungemboli och malign hypertoni,

text: tillstånd och sjukdomar i lungorna såsom pneumothorax, astma och respiratorisk insufficiens, i

text: nfektionssjukdomar såsom lunginflammationer, urinvägsinfektioner, sepsistillstånd och meningiter,

text: endokrina och metaboliska tillstånd såsom hyper- och hypoglykemi, binjurebarksinsufficiens och hyperkalcemi,

text: neurologiska tillstånd med eller utan medvetandepåverkan såsom yrsel, huvudvärk, kramptillstånd och oklar medvetslöshet,

text: gastrointestinala tillstånd, t.ex. blödning och akut skov av inflammatorisk tarmsjukdom,

text: njurinsufficiens, speciellt i kombination med elektrolyt- och syra–basrubbningar,

text: akuta artriter,

text: förgiftningstillstånd, allmänna samt specifika, förorsakade av vissa läkemedel, alkohol och narkotika,

text: övriga akuta tillstånd såsom allergiska reaktioner, hemolytiska tillstånd och drunkningstillstånd, samt

text: konfusionstillstånd.

text: AT-läkaren skall efter fullgjord tjänstgöring i detta tjänstgöringsavsnitt ha god kännedom om och viss erfarenhet av rutinmässiga kontroller av patienter med

text: diabetes mellitus,

text: hypertoni,

text: perifer arteriell insufficiens,

text: hyperthyreos och hypothyreos,

text: artros,

text: anemi, och

text: demens.

text: Parkinsons sjukdom,

text: speciella problem hos immunsupprimerade patienter,

text: diagnostik och behandling av reumatoid artrit och systemisk lupus erythematosus (SLE),

text: agranulocytos,

text: leukemi,

text: ikterustillstånd,

text: utredning av hematuri och proteinuri, och

text: kronisk njurinsufficiens.

text: 5 kap. Psykiatri

text: AT-läkaren skall under tjänstgöringen i detta tjänstgöringsavsnitt i tillämpliga delar uppnå de mål som anges i 2 kap. i en sådan omfattning att målen helt kan vara uppfyllda efter fullgjord AT. För tjänstgöringen gäller vidare de delmål som anges i 2-4 §§ samt att tjänstgöringen skall ge grundläggande kunskaper om utredning och behandling av psykisk sjukdom inklusive demens- och beroendesjukdomar. Tonvikten skall läggas på psykiatriska tillstånd som kan komma att handläggas av alla läkare. 2 § AT-läkaren skall efter fullgjord tjänstgöring i detta tjänstgöringsavsnitt självständigt kunna

text: bemöta patienter med psykisk störning på ett professionellt sätt,

text: behärska grunderna i krisbearbetning och kunna genomföra stödsamtal,

text: utföra psykiatrisk anamnes och bedöma psykisk status,

text: bedöma suicidrisk,

text: utföra inledande diagnostik och behandling av akuta psykiatriska tillstånd som psykoser, förstämningstillstånd och ångest- och beroendetillstånd, samt

text: bedöma indikation för och utfärda vårdintyg enligt lagen (

text: ) om psykiatrisk tvångsvård (LPT) och lagen (

text: ) om rättspsykiatrisk vård (LRV).

text: äldrepsykiatri,

text: beroendesjukdomar och psykiskt störda missbrukare,

text: förstämningstillstånd,

text: ångestsjukdomar,

text: psykoser,

text: psykiatriska problem vid psykisk utvecklingsstörning och förvärvade hjärnskador,

text: somatiska sjukdomar som kan ge psykiska symtom och psykosomatiska tillstånd,

text: psykiska symtom som biverkan av läkemedel, och

text: psykofarmakologi.

text: biologiska, psykologiska och sociala faktorers betydelse för psykisk sjukdom,

text: grunderna i gruppdynamik och teampsykiatri, särskilt läkarrollens betydelse i detta sammanhang,

text: personlighetsstörningar,

text: psykoterapeutiska metoder,

text: electroconvulsiv terapi (ECT),

text: psykiatrisk rehabilitering,

text: barn- och ungdomspsykiatri,

text: rättspsykiatri,

text: Hawaii- och Madriddeklarationerna samt psykiatrins särskilda etiska frågeställningar,

text: lagen (

text: ) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM) och lagen (

text: ) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU), och

text: lagen (

text: ) om rättspsykiatrisk vård (LRV).

text: 6 kap. Allmänmedicin

text: AT-läkaren ska under tjänstgöringen i detta tjänstgöringsavsnitt i tillämpliga delar uppnå de mål som anges i 2 kap. i en sådan omfattning att målen helt kan vara uppfyllda efter fullgjord AT. För tjänstgöringen gäller vidare de delmål som anges i 2–4 §§ samt att tjänstgöringen ska ge grundläggande kunskaper om utredning och behandling av de vanligaste sjukdomarna i alla åldersgrupper och förmåga att handlägga oselekterade patientproblem. En central uppgift är vård av kroniskt sjuka och gamla.

text: Under det allmänmedicinska tjänstgöringsavsnittet ska AT-läkarens förmåga till kommunikation, information, empati och självkännedom samt förmåga att aktivt söka och hämta in ny information och nya kunskaper särskilt tränas. (

text: HSLF-FS 2020:18

text: AT-läkaren skall efter fullgjord tjänstgöring i detta tjänstgöringsavsnitt självständigt kunna handlägga

text: akuta bröstsmärtor,

text: akuta andningssvårigheter,

text: lindriga skador och sjukdomar i rörelseorganen,

text: fall inom lilla kirurgin,

text: infektionssjukdomar hos barn och vuxna,

text: fall med buksmärtor inklusive gynekologiska och urologiska tillstånd,

text: otiter och vaxpropp,

text: dödsfall i hem eller på institution, och

text: utfärdande av vårdintyg och andra vanligt förekommande intyg.

text: kroniska sjukdomar såsom diabetes, hjärt/kärlsjukdomar, led/muskelsjukdomar, astma/allergier, thyroidea-sjukdomar och anemier,

text: hudsjukdomar såsom eksem, psoriasis, urticaria, pityriasis och hudsvamp,

text: vanliga symtom som trötthet, huvudvärk, yrsel, hosta, avmagring, klåda, illamående och led/muskelvärk,

text: bedömning av tinnitus och hörselnedsättning,

text: bedömning av röda ögon, synnedsättning, ögonsmärtor och ögonskador inklusive främmande kropp i ögat,

text: identifiering och behandling av missbruk av tobak, alkohol, läkemedel och narkotika,

text: krisbehandling, och

text: depression, ångest och sömnstörningar.

text: hemsjukvård,

text: ätstörningar, och

text: verksamhet inom barnavårdscentral (BVC), mödravårdscentral (MVC), skolhälsovård och ungdomsmottagning.

title: Allmäntjänstgöring för läkare

text: SOSFS 1999:5

text: (M) Föreskrifter

text: Allmäntjänstgöring för läkare

text: Socialstyrelsens författningssamling

text: SOSFS_1999-5 (M).indd 1 2014-06-09 14.34

text: SOSFS_1999-5 (M).indd 2 2014-06-09 14.34

text: SOSFS_1999-5 (M).indd 3 2014-06-09 14.34

text: SOSFS_1999-5 (M).indd 4 2014-06-09 14.34

text: SOSFS_1999-5 (M).indd 5 2014-06-09 14.34

text: SOSFS_1999-5 (M).indd 6 2014-06-09 14.34

text: SOSFS_1999-5 (M).indd 7 2014-06-09 14.34

text: SOSFS_1999-5 (M).indd 8 2014-06-09 14.34

text: SOSFS_1999-5 (M).indd 9 2014-06-09 14.34

text: SOSFS_1999-5 (M).indd 10 2014-06-09 14.34

text: SOSFS_1999-5 (M).indd 11 2014-06-09 14.34

text: SOSFS_1999-5 (M).indd 12 2014-06-09 14.34


title: Bilaga 2 – Tabeller – Socialbidrag 1999


text: Dessa föreskrifter ska tillämpas vid särskilda förordnanden att utöva läkaryrket för icke legitimerade läkare inom landstingens hälso- och sjukvård. Med landsting avses i dessa föreskrifter även kommun som inte ingår i landsting.

text: Bemyndigande för landsting

text: En sådan nämnd som avses i

text: 7 kap. 1 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30)

text: får i följande fall anställa läkare som inte har svensk legitimation.

text: Den som avlagt läkarexamen i Sverige eller i ett annat nordiskt land eller av Socialstyrelsen föreskrivits allmäntjänstgöring som villkor för legitimation får anställas som läkare för allmäntjänstgöring eller med ett vikariatsförordnande.

text: Den som genomgått utländsk utbildning och enligt ett särskilt beslut av Socialstyrelsen fullgör provtjänstgöring under sex månader får anställas med ett vikariatsförordnande under handledning.

text: Den som genomgår medicinsk grundutbildning vid en svensk fakultet och har fullbordat studier till och med den nionde terminen med godkända kurser och prov får anställas med ett vikariatsförordnande under handledning. Om vikariatet avser ett ämne som den studerande genomgår efter den nionde terminen, krävs godkänd kurs och godkänt prov även i detta ämne.

text: Anställning av medicine studerande i primärvården får inte förekomma. Vad som avses med primärvård framgår av

text: 2 kap. 6 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30)

text: HSLF-FS 2017:28

text: Övriga bestämmelser

text: Dessa föreskrifter innebär inte något undantag från bestämmelserna i

text: 5 kap. 12 § hälso- och sjukvårdsförordningen (2017:80)

text: . Ett vikariatsförordnande som omfattar minst sex månader ska alltså tillsättas i samma ordning som en anställning tills vidare. (

text: HSLF-FS 2017:28

text: För övriga läkare som inte har legitimation krävs för anställning med vikariatsförordnande Socialstyrelsens särskilda förordnande att utöva läkaryrket. Det är landstinget som inger ansökan om ett särskilt förordnande till Socialstyrelsen.

text: En enskild person kan inte ansöka om ett särskilt förordnande att utöva läkaryrket.

text: Bemyndigandet enligt 2 § får återkallas av Socialstyrelsen beträffande en viss läkare. (

text: SOSFS 2007:3

text: Mer hos andra

text: Hälso- och sjukvårdslagen (HSL)

title: Bilaga 2 – Tabeller – Socialbidrag 1999


title: HSLF-FS 2015-23 Socialstyrelsens föreskrifter om upphävande av föreskrifterna (SOSFS 2000:9) om undantag från kravet på legitimation för vikarie på anställning som sjuksköterska

text: De upphävda föreskrifterna gäller fortfarande för anställningar om vilka beslut har fattats med stöd av föreskrifterna före utgången av december 2015. Socialstyrelsen OLIVIA WIGZELL Gastón Fernández Palma

text: HSLF-FS 2015:23

text: HSLF-FS kan laddas ned eller beställas via Socialstyrelsens publikationsservice webb: www.socialstyrelsen.se/publikationer e-post: publikationsservice@socialstyrelsen.se

text: 2 Edita Bobergs AB, Falun, 2015


text: Upphävande av Socialstyrelsens och riksarkivets allmänna råd (

text: SOSFS 1991:22

text: Socialstyrelsens författningssamling

text: I Socialstyrelsens författningssamling (SOSFS) publiceras verkets föreskrifter och allmänna råd. • Föreskrifter är bindande regler. • Allmänna råd innehåller rekommendationer om hur en författning kan eller bör tillämpas och utesluter inte andra sätt att uppnå de mål som avses i författningen. Socialstyrelsen ger årligen ut en förteckning över gällande föreskrifter och allmänna råd.

text: SOSFS kan beställas från Socialstyrelsens kundtjänst, 120 88 Stockholm, fax 08-779 96 67, e-post socialstyrelsen@strd.se ISSN 0346-6000 och 6019 Artikelnr 2001-10-1 Tryck: Modin-Tryck, Stockholm 2001

text: Socialstyrelsens författningssamling

text: Ansvarig utgivare: Chefsjurist Kristina Widgren

text: Socialstyrelsens kungörelse om upphävande av Socialstyrelsens och riksarkivets allmänna råd (

text: SOSFS 1991:22

text: ) om handhavandet (M och S)

text: av patientjournaler i vissa fall; Utkom från trycket

text: den 22 mars 2001 den 12 februari 2001.

text: Socialstyrelsen beslutar i samråd med Riksarkivet att Socialstyrelsens och riksarkivets allmänna råd (

text: SOSFS 1991:22

text: ) om handhavandet av patientjournaler i vissa fall skall upphöra att gälla.

text: Socialstyrelsen

text: KERSTIN WIGZELL Ingmar Hammer (Hälso- och sjukvårdsavdelningen)

text: 1 Riksarkivets författningssamling (

text: RA-FS 2001:1

text: ). 2 (

text: RA-FS 1991:14

title: och riksarkivets allmänna råd (SOSFS 1991:22)2 om handhavandet av patientjournaler i vissa fall skall upphöra att gälla.

text: SOSFS 1991:22

text: Socialstyrelsens författningssamling

text: Socialstyrelsens författningssamling

text: SOSFS 1991:22

text: ) om handhavandet (M och S)

text: den 22 mars 2001 den 12 februari 2001.

text: SOSFS 1991:22

text: Socialstyrelsen

text: 1 Riksarkivets författningssamling (

text: RA-FS 2001:1

text: ). 2 (

text: RA-FS 1991:14


title: Upphävande av vissa föreskrifter och allmänna råd inom medicinteknik

text: SOSFS 2001:11

text: (M) Föreskrifter

text: Socialstyrelsens författningssamling

text: SOSFS_2001-11 (M).indd 1 2014-06-09 14.43

text: SOSFS_2001-11 (M).indd 2 2014-06-09 14.43

text: SOSFS_2001-11 (M).indd 3 2014-06-09 14.43

text: SOSFS_2001-11 (M).indd 4 2014-06-09 14.43


title: Upphävande av Socialstyrelsens föreskrifter (SOSFS 1999:4) om uppgiftsskyldighet till sjukvårdsregistret

text: SOSFS 2001:13

text: (M) Föreskrifter

text: SOSFS 1999:4

text: Socialstyrelsens författningssamling

text: SOSFS_2001-13 (M).indd 1 2014-06-09 14.45

text: SOSFS_2001-13 (M).indd 2 2014-06-09 14.45

text: SOSFS_2001-13 (M).indd 3 2014-06-09 14.45

text: SOSFS_2001-13 (M).indd 4 2014-06-09 14.45


title: Omskärelse av pojkar

text: Dessa föreskrifter skall tillämpas i samband med sådana ingrepp

text: som avses i

text: 1 § lagen (2001:499)

text: om omskärelse av pojkar.

text: Kompetenskrav för andra än legitimerade läkare

text: Föreskrifter

text: För att få ett sådant särskilt tillstånd som avses i 6 § lagen (2001:

text: 499) om omskärelse av pojkar skall den som söker tillståndet ha de kunskaper och den erfarenhet som krävs för att kunna utföra omskärelser på ett sätt som motsvarar vad som inom hälso- och sjukvården betecknas som vetenskap och beprövad erfarenhet. Kunskaperna och erfarenheten skall vara dokumenterade.

text: Allmänna råd

text: Den sökande kan visa sin kompetens genom intyg eller annan dokumentation som styrker genomgången utbildning och tidigare erfarenheter inom området. Den sökande bör styrka att han kan utföra ingreppet enligt kraven i 2 § genom – referenser från personer med kännedom om eller erfarenhet av hans tidigare verksamhet eller deltagande i sådan verksamhet, – en egen redogörelse för och beskrivning av tidigare verksamhet eller deltagande i sådan verksamhet, – att ange vilka metoder för ingreppet, smärtlindringen och eftervården han använder eller avser att använda sig av,

text: SOSFS 2001:14

text: – att redovisa sina kunskaper om vad som gäller inom hälso- och sjukvården på det aktuella området, samt – att redogöra för vilka komplikationer som uppstått i samband med ingrepp han tidigare utfört eller deltagit i och hur dessa har åtgärdats.

text: Den sökande bör styrka att han även i övrigt är lämplig att utföra omskärelser genom referenser från personer som har nära kännedom om honom.

text: Smärtlindring

text: Föreskrifter

text: När det kirurgiska ingreppet utförs och under läkningsprocessen

text: skall pojken ges adekvat smärtlindring med hänsyn till ålder, mognad och övriga medicinska förhållanden i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet. Av

text: 4 § lagen (2001:499)

text: om omskärelse av pojkar framgår att ingreppet skall utföras med smärtlindring som ombesörjs av en legitimerad läkare eller en legitimerad sjuksköterska. Målet för den läkare som ordinerar medel för och ombesörjer smärtlindringen eller den sjuksköterska som ombesörjer smärtlindringen skall vara att med så liten risk för komplikationer som möjligt, uppnå så god smärtlindring som möjligt.

text: Allmänna råd

text: Om en omskärelse utförs på en pojke under hans första levnadsår, bör lokalbedövning användas med hänsyn till de risker som narkos medför i denna ålder. Ytanestesi med kräm eller salva följt av infiltrationsanestesi innebär vanligen en fullgod smärtlindring. Särskild uppmärksamhet bör ägnas risken för överdosering av lokalbedövningsmedel. I övriga åldrar bör i första hand allmän narkos övervägas. Alternativt kan ingreppet göras under lokalbedövning med gängse metoder, lämpligen med ledningsanestesi i form av s.k. penisblockad.

text: Ingreppets utförande i övrigt

text: Föreskrifter

text: Det kirurgiska ingreppet och åtgärderna under läkningsprocessen

text: skall utföras så att de kan anses förenliga med kravet på vetenskap och beprövad erfarenhet inom hälso- och sjukvården.

text: Vid en omskärelse skall operationsområdet steriltvättas och sterila

text: instrument användas. Vid omskärelser som utförs utanför hälso- och sjukvården skall de hygieniska förhållandena i övrigt i godtagbar grad motsvara dem som

text: enligt vetenskap och beprövad erfarenhet gäller vid mindre kirurgiska ingrepp som utförs inom hälso- och sjukvården.

text: Information om ingreppet

text: Föreskrifter

text: Informationen som avses i

text: 3 § lagen (2001:499)

text: om omskärelse av

text: pojkar skall lämnas i god tid före det planerade ingreppet, så att pojken och vårdnadshavarna har möjlighet att ta ställning till om ingreppet skall utföras. Den skall utformas på ett sätt och på ett språk som medför att de berörda till fullo kan tillgodogöra sig informationen. Information skall ges om – att en pojke inte får omskäras mot sin vilja, – hur ingreppet kommer att utföras, – den smärta som ingreppet kan förorsaka och vilken smärtlindring som bedöms adekvat, – läkningsprocessen samt risker för och symptom på komplikationer, – vilken eftervård som planeras, – att ingreppet är oåterkalleligt, samt – när en omskärelse i det enskilda fallet är olämplig med hänsyn till pojkens ålder eller utvecklingsstadium och skälen för denna bedömning.

text: Allmänna råd

text: Den som skall utföra ingreppet svarar själv enligt

text: 3 § lagen (2001:499)

text: om omskärelse av pojkar för att informationen ges eller att den förmedlas av en medicinskt kunnig person. Den som lämnar information till pojken bör ha kunskap om och erfarenhet av att samtala med barn i pojkens ålder. Personen i fråga bör på lämpligt sätt försäkra sig om pojkens egen inställning.

text: Vårdnadshavares begäran om eller medgivande till omskärelse

text: Allmänna råd

text: I

text: 3 § lagen (2001:499)

text: om omskärelse av pojkar anges att omskärelse får utföras på begäran av eller efter medgivande av pojkens vårdnadshavare och efter det att vårdnadshavaren har informerats om vad ingreppet innebär. Står pojken under vårdnad av två vårdnadshavare, skall vad som nu sagts gälla båda. Vid tveksamhet om nödvändiga medgivanden finns för att utföra ingreppet bör den som skall utföra omskärelsen begära skriftliga klarlägganden från berörda vårdnadshavare.

text: SOSFS 2001:14

text: Denna författning träder i kraft den 1 oktober 2001.

text: Socialstyrelsen KERSTIN WIGZELL Jan Vikenhem (Hälso- och sjukvårdsavdelningen)


title: Upphävande av allmänna råd om privat omsorg för äldre och handikappade

text: Socialstyrelsens författningssamling

text: SOSFS_2001-15 (S).indd 1 2014-06-09 10.15

text: SOSFS_2001-15 (S).indd 2 2014-06-09 10.15

text: SOSFS_2001-15 (S).indd 3 2014-06-09 10.15

text: SOSFS_2001-15 (S).indd 4 2014-06-09 10.15


title: Socialstyrelsens föreskrifter om kompetenskrav för sjuksköterskor vid förskrivning av läkemedel

text: En sjuksköterska får förskriva läkemedel i enlighet med de förutsättningar som framgår av bilagan om

text: 1. något av utbildningskraven i 2 § är uppfyllda, 2. sjuksköterskan tjänstgör vid någon av verksamheterna som anges i 3 §, 3. sjuksköterskan sänder en begäran om förskrivningsrätt till Socialstyrelsen och bifogar handlingar som styrker att kraven enligt punkterna 1 och 2 är uppfyllda, 4. förskrivningsrätten är införd i Socialstyrelsens register över hälsooch sjukvårdspersonal, och 5. sjuksköterskan skriftligen fått en förskrivarkod av Socialstyrelsen.

text: För att få förskrivningsrätt krävs att sjuksköterskan uppfyllt något

text: av utbildningskraven 1. legitimation som sjuksköterska med vidareutbildning som omfattar 50 poäng, inklusive 10 poäng i farmakologi och sjukdomslära, 2. legitimation som sjuksköterska med specialistsjuksköterskeexamen som omfattar 50 poäng, inklusive 10 poäng i farmakologi och sjukdomslära, 3. legitimation som sjuksköterska med vidareutbildning som omfattar 40 poäng, samt därutöver 10 poäng i farmakologi och sjukdomslära, 4. legitimation som sjuksköterska med specialistsjuksköterskeexamen som omfattar 40 poäng, samt därutöver 10 poäng i farmakologi och sjukdomslära, 5. legitimation som sjuksköterska med sjuksköterskeexamen som omfattar 120 poäng, samt därutöver 20 poäng i farmakologi och sjukdomslära, eller

text: SOSFS 2001:16

text: 6. grundutbildning som legitimerad sjuksköterska i allmän hälso- och sjukvård som omfattar 120 poäng, samt därutöver 20 poäng i farmakologi och sjukdomslära.

text: För att få förskrivningsrätten krävs vidare för distriktssköterskor

text: att de tjänstgör som distriktssköterska inom landstingets eller kommunens primärvård eller hemsjukvård eller inom kommunens hälso- och sjukvård i övrigt enligt

text: 18 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)

text: . För andra sjuksköterskor krävs att de tjänstgör inom kommunens hälso- och sjukvård enligt

text: . Med landsting eller kommun jämställs privata vårdgivare som utför motsvarande uppgifter med offentlig finansiering. Förskrivningsrätten gäller endast under den tid sjuksköterskan tjänstgör vid någon av de angivna verksamheterna.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 december 2001. 2. Genom författningen upphävs Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: SOSFS 1994:11

text: ) Rätt för sjuksköterskor i öppen hälsooch sjukvård att förskriva vissa läkemedel.

text: Socialstyrelsen

text: KERSTIN WIGZELL Inga-Lisa Johansson (Hälso- och sjukvårdsavdelningen)

text: Bilaga

text: Förskrivningsrätt för sjuksköterskor

text: Avsnitt Sida

text: 01 MUN OCH SVALG 06 02 MAGE OCH TARM 06 03 NUTRITION 07 04 SÅRBEHANDLING 07 05 HUDINFEKTIONER 07 06 EKSEM 08 07 ANSIKTE OCH HÅRBOTTEN 08 08 HUD, övrigt 09 09 INFEKTION 09 10 INKONTINENS OCH SLEMHINNEBESVÄR 10 11 MÖDRAVÅRD 10 12 SMÄRTA 10 13 ÖRON – NÄSA – HALS 11 14 ÖGON 11 15 ÖVRIGT 12

text: SOSFS 2001:16

text: 1 MUN OCH SVALG

text: Indikation Substans/preparat ATC-kod Anmärkning

text: Hög kariesrisk i samband med Natriumfluorid A01A A01 Ej nyinsättning

text: muntorrhet

text: 1.2 Amfotericin A01A B04 Oral och peroral candidiasis ------ Nystatin A07A A02

text: 2 MAGE OCH TARM

text: 2.1 Antacida A02A D01 Endast receptfria

text: Symtomatisk behandling vid

text: styrkor och epigastralgier och halsbränna Ranitidin A02B A02 förpackningar Famotidin A02B A03

text: 2.2 Symtomatisk behandling vid

text: Alginsyra A02E A01 ------

text: hiatusinsufficiens, sura uppstötningar och halsbränna

text: 2.3 Endast Minifom Silikoner A02D A01 Spädbarnskolik droppar 2.4 Bisakodyl A06A B02

text: Tillfällig förstoppning

text: Sennaglykosider A06A B06

text: Natriumpikosulfat A06A B08 ------ Sagrada, A06A B57 kombinationer Ispaghula A06A C01

text: Sterkuliagummi A06A C03

text: Kostfiber A06A C07

text: Mineralsalter i A06A D10 Movicol kombination

text: Laktulos A06A D11

text: Laktitol A06A D12

text: Sorbitol A06A G07 ------ Laurylsulfat A06A G11

text: Natriumdokusat inkl. A06A G10 kombinationer

text: Koldioxidutvecklande A06A X02 medel 2.5 Loperamid A07D A03 Symtomatisk behandling -----av ospecifika diarréer Loperamidoxid A07D A05

text: 2.6 Lidokain D04A B01

text: Tillfälligt vid anala besvär

text: C05A A01 Ej nyinsättning Antihemorrojdalia, utvärtes medel C05A A04

text: C05A X03 ------

text: Springmask och spolmask Se avsnitt 9 Infektion

text: 3 NUTRITION

text: 3.1 Multivitaminer, A11A Förebyggande av vitamin- och kombinationer mineralbrist vid ensidig kost eller -----otillräckligt födointag hos vuxna Multivitaminer utan A11B tillsatser

text: 4 SÅRBEHANDLING

text: Klorhexidin D08A C02 ------

text: Sårdesinfektion 4.2

text: Cadexomer jod D03A X01 ------

text: Vätskande och infekterade sår 4.3

text: Zinkbandage D09A B01 ------

text: Venösa bensår 4.4

text: Lidokain D04A B01 Endast utvärtes

text: Smärtande sår

text: 5 HUDINFEKTIONER

text: 5.1 Nystatin D01A A01

text: Candidainfekterade blöjutslag

text: och intertriginös candida Klotrimazol D01A C01 ------ Mikonazol D01A C02

text: Ekonazol D01A C03

text: Bifonazol D01A C10

text: 5.2 Klotrimazol D01A C01

text: Fotsvamp

text: Mikonazol D01A C02 ------ Ekonazol D01A C03

text: Bifonazol D01A C10

text: Endast Terbinafin D01A E15 lokalbehandling

text: SOSFS 2001:16

text: Hydrokortison plus Fotsvamp eller intertriginös D07A A02 -----svampmedel enligt 5.2

text: candida, med besvärande klåda

text: 5.4 Väteperoxid D08A X01 Impetigo ------ Mupirocin D06A X09 5.5 Hydrokortison plus D07C A01 ------ Eksem med sekundärinfektion antibiotikum

text: 6 EKSEM

text: Hydrokortison D07A A02 ------

text: Eksem 6.2 Medelstarka steroider: Akuta eksem av varierande genes

text: Klobetason D07A B01

text: Hydrokortisonbutyrat D07A B02 ------ Flupredniden D07A B07

text: Desonid D07A B08

text: Triamcinolon D07A B09

text: Alklometason D07A B10

text: Hydrokortison plus Akuta och kroniska eksem D07X A01 -----andra medel

text: av varierande genes

text: 6.4 Hydrokortison med D07C A01 ------ Eksem med sekundärinfektion antibiotikum

text: 7 ANSIKTE OCH HÅRBOTTEN

text: 7.1 Tretinoin D10A D01

text: Lindrig acne vulgaris

text: Adapalen D10A D03 ------ Bensoylperoxid D10A E01

text: Azelainsyra D10A X03 7.2 Ketokonazol D01A C08

text: Mjällbildning och seborroisk

text: Selensulfid D11A C03 ------

text: dermatit i hårbotten

text: Svavel plus salicylsyra D11A C08

text: 7.3 Permetrin P03A C04 Huvudlöss ------ Malation P03A X03 7.4 Disulfiram, P03A A54 Huvudlöss och flatlöss kombinationer ------ Malation P03A X03

text: 8 HUD, övrigt

text: 8.1 Dessutom Decubal Torr hud med 2 och 5 resp. 10 % karbamid Essex B kräm med 2 % karbamid Karbamid D02A E01 Essex kräm med 2 % karbamid Essex lotion med 2 % karbamid Locobase med 2 % karbamid

text: Dessutom Decubal med 20 % propylenglykol Propylenglykol D02A X00 Essex kräm med 20 % propylenglykol Essex lotion med 20 % propylenglykol

text: Salicylsyra D02A F00 ------

text: Avlägsnande av fjäll och krustor

text: 8.3 Heparin och Hematom och tromboflebiter C05B A01 -----heparinoida substanser

text: 8.4 Ytanestesi av huden i samband

text: Lidokain plus prilokain N01B B20 ------

text: med nålstick och ytliga kirurgiska ingrepp, t.ex. revision av bensår 8.5

text: Klemastin R06A A04 ------

text: Tillfällig klåda

text: 8.6 Disulfiram, P03A A54 ------ Skabb kombinationer

text: 9 INFEKTION

text: Scarlatina, mikrobiologiskt Penicillin V J01C E02 ------

text: verifierad 9.2 Tonsillit hos patient i samma

text: Penicillin V J01C E02 ------

text: hushåll som aktuellt fall av scarlatina

text: 9.3 Pyrvin P02C X01 Springmask ------ Mebendazol P02C A01

text: Mebendazol P02C A01 ------

text: Spolmask

text: SOSFS 2001:16

text: 10 INKONTINENS OCH SLEMHINNEBESVÄR

text: 10.1 Emepron G04B D01

text: Trängningsinkontinens

text: Oxybutynin G04B D04 Ej nyinsättning

text: Tolterodin G04B D07 10.2 Östriol G03C A04 Lokalbehandling,

text: Senila slemhinnebesvär

text: ej nyinsättning Östradiol G03C A03

text: 11 MÖDRAVÅRD

text: 11.1 Endast nasala Oxytocin H01B B02 Amningsstimulering beredningar

text: 12 SMÄRTA

text: 12.1 Acetylsalicylsyra N02B A01

text: Tillfällig lätt till måttlig smärta

text: Acetylsalicylsyra med N02B A51 koffein ------

text: Paracetamol N02B E01

text: Ibuprofen M01A E01

text: 12.2 Ibuprofen M01A E01

text: Dysmenorré utan organisk orsak

text: Naproxen M01A E02 Oral tillförsel, ej nyinsättning Ketoprofen M01A E03

text: Diklofenak M01A B05

text: 12.3 Lokala smärttillstånd av lätt till

text: måttlig intensitet i samband med Ketoprofen gel 2,5 % M02A A10 ------

text: muskel- och ledskador, t.ex. sportskador

text: 13 ÖRON – NÄSA – HALS

text: 13.1 Oximetazolin R01A A05 Rinit ------ Xylometazolin R01A A07

text: 13.2 Natriumkromoglikat R01A C01 Allergisk rinit ------ Levokabastin R01A C02

text: 13.3 Klemastin R06A A04

text: Allergisk rinit och konjunktivit

text: Cetirizin R06A E07 ------ Loratadin R06A X13

text: Akrivastin R06A X18

text: Ebastin R06A X22

text: Svalgsmärtor med sväljnings- Lidokain R02A D02 Ges inte till barn

text: svårigheter

text: 13.5 Hydrokortison plus Extern otit D07C A01 fusidinsyra ------ Hydrokortison plus oxytetracyklin och S03C A04 polymyxin B

text: 14 ÖGON

text: 14.1 Nafazolin, Allergisk konjunktivit S01G A51 kombinationer ------ Natriumkromoglikat S01G X01

text: Levokabastin S01G X02

text: 14.2 Klemastin R06A A04

text: Allergisk rinit och konjunktivit

text: Akrivastin R06A X18

text: Ebastin R06A X22 14.3 Kloramfenikol S01A A01 Bakteriell konjunktivit ------ Fusidinsyra S01A A13

text: Bibrokatol S01A X05 ------

text: Lättare yttre ögoninflammation 14.5 Tillstånd av torra ögon p.g.a.

text: Tårsubstitut S01X A20 ------

text: naturlig tårvätskeinsufficiens eller blåst, damm etc.

text: SOSFS 2001:16

text: 15 ÖVRIGT

text: 15.1 Dimenhydrinat R06A A02 Ges inte till barn

text: Tillfälligt illamående

text: eller gravida kvinnor Cyklizin R06A E03

text: Meklozin R06A E05 Ges inte till barn 15.2 Dimenhydrinat R06A A02 Ges inte till barn Åksjuka eller gravida kvinnor Cyklizin R06A E03

text: Meklozin R06A E05 Ges inte till barn

text: Hjälp mot abstinensbesvär Nikotin N07B A01 ------

text: vid rökavvänjning

text: 15.4 Pentoxiverin R05D B05 Hosta ------ Noskapin R05D A07


title: Upphävande av föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 1994:28) Tillfälligt statsbidrag till gruppbostäder och sjukhem m.m.

text: SOSFS 2001:18

text: (S) Föreskrifter

text: SOSFS 1994:28

text: Socialstyrelsens författningssamling

text: SOSFS_2001-18 (S).indd 1 2014-06-09 14.47

text: SOSFS_2001-18 (S).indd 2 2014-06-09 14.48

text: SOSFS_2001-18 (S).indd 3 2014-06-09 14.48

text: SOSFS_2001-18 (S).indd 4 2014-06-09 14.48


title: Upphävande av allmänna råd om smärtbehandling i livets slutskede

text: Socialstyrelsens författningssamling

text: I Socialstyrelsens författningssamling (SOSFS) publiceras verkets föreskrifter och allmänna råd. • Föreskrifter är bindande regler. • Allmänna råd innehåller rekommendationer om hur en författning kan eller bör tillämpas och utesluter inte andra sätt att uppnå de mål som avses i författningen. Socialstyrelsen ger årligen ut en förteckning över gällande föreskrifter och allmänna råd.

text: SOSFS kan beställas från Socialstyrelsens kundtjänst, 120 88 Stockholm, fax 08-779 96 67, e-post socialstyrelsen@strd.se ISSN 0346-6000 Artikelnr 2001-10-4 Tryck: Modin-Tryck, Stockholm 2001

text: Socialstyrelsens författningssamling

text: Ansvarig utgivare: Chefsjurist Kristina Widgren

text: Socialstyrelsens kungörelse SOSFS om upphävande av allmänna råd 2001:4 (M)

text: om smärtbehandling i livets slutskede; Utkom från trycket

text: den 14 maj 2001 den 6 april 2001.

text: Socialstyrelsen beslutar att Allmänna råd 1989:1 Smärtbehandling i livets slutskede, utgivna i den särskilda skriftserien ”Allmänna råd från Socialstyrelsen”, skall upphöra att gälla.

text: Socialstyrelsen

text: KERSTIN WIGZELL Jan Vikenhem (Hälso- och sjukvårdsavdelningen)


title: Upphävande av Socialstyrelsens föreskrifter (SOSFS 1994:9) Varningstexter och innehålls-deklaration på tobaksvaror samt begränsning av tjärhalten i cigaretter

text: Socialstyrelsen

text: KERSTIN WIGZELL Anders Alexandersson (Enheten för hälsoskydd)


text: Tillämpningsområde

text: I dessa allmänna råd ges rekommendationer om hantering och märkning av biologiskt avfall som uppkommer i hälso- och sjukvården, annan medicinsk verksamhet samt från undervisning och forskning som är förknippad med sådana verksamheter.

text: För biologiskt avfall som är smittförande och omfattas av avfallstyp 18 01 03, bilaga 4,

text: avfallsförordningen (2011:927)

text: gäller Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: SOSFS 2005:26

text: ) om hantering av smittförande avfall från hälso- och sjukvården. (

text: SOSFS 2015:2

text: De allmänna råden gäller inte för sådant biologiskt avfall som omfattas av

text: begravningslagen (1990:1144)

text: eller foster eller abortmaterial som omhändertagits efter abort.

text: Definitioner

text: Termer och begrepp som används i dessa allmänna råd har samma betydelse som i 2, 9 och

text: 15 kap.

text: miljöbalken

text: och

text: avfallsförordningen (2011:927)

text: SOSFS 2015:2

text: Med biologiskt avfall avses i dessa allmänna råd fast ämne eller fast substans från människa.

text: Olägenhet för människors hälsa

text: Vid bedömningen av om det biologiska avfallet innebär en olägenhet för människors hälsa enligt

text: 9 kap. 3 § miljöbalken

text: bör hänsyn tas till om det genom sin lukt, sitt utseende eller på annat sätt i inte ringa omfattning, fysiskt eller psykiskt, kan påverka människors hälsa menligt. Exempel på sådant biologiskt avfall är – vävnader eller organ, – identifierbara kroppsdelar, eller – kasserade anatomiska preparat.

text: För att undvika att risk för olägenhet för människors hälsa uppkommer bör försiktighetsmått enligt

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: vidtas. Om det biologiska avfallet hanteras och märks i enlighet med nedanstående allmänna råd, anses godtagbara försiktighetsmått vidtagna.

text: Hantering och märkning av biologiskt avfall

text: Allmänt

text: Det biologiska avfallet bör samlas upp i anslutning till den verksamhet där det uppkommer.

text: Förpackningar som används för biologiskt avfall bör vara av ett sådant material att avfall inte kan läcka ut vid hanteringen. De bör förslutas så att lukt inte kan uppkomma.

text: Det biologiska avfallet bör inte komprimeras.

text: Lokala skriftliga rutiner för hanteringen och märkningen bör utformas. De bör samordnas med rutinerna för övriga avfallskategorier som uppkommer från verksamheten.

text: Förvaring

text: För att undvika lukt som innebär olägenhet bör biologiskt avfall som kommer att förvaras längre tid än ett dygn men mindre än fem dygn förvaras i ett utrymme med en lufttemperatur av högst + 8 °C. Om avfallet kan komma att förvaras längre tid än fem dygn, bör det frysas. Fryst biologiskt avfall bör inte förvaras längre tid än ett år. Förvaringsutrymmet bör hållas låst. Det bör vara lätt att rengöra och tåla desinfektion.

text: Märkning

text: Förpackningar och förvaringsutrymmen bör väl synligt märkas med texten ”biologiskt avfall” i svart på gul botten. Om avfallet även är smittförande, gäller i stället bestämmelserna om hantering och märkning i Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: SOSFS 2005:26

text: SOSFS 2015:2

text: Transport

text: Vid transport av biologiskt avfall bör alla förpackningar eller behållare och eventuella ytteremballage vara hela, förslutna och väl synligt märkta med texten ”biologiskt avfall” i svart på gul botten.

text: Transporten bör genomföras på ett sådant sätt att förpackningen eller behållaren och eventuella ytteremballage inte skadas och avfall läcker ut eller lukt sprider sig. Den transportvagn som används för biologiskt avfall bör vara lätt att rengöra och tåla desinfektion.

text: Bortskaffande

text: Biologiskt avfall bör förbrännas. På förbränningsanläggningen bör det biologiska avfallet inte förvaras tillsammans med andra avfallsslag.

text: För att undvika risk för olägenhet för människors hälsa är det viktigt att avfallet förbränns snarast och på sådant sätt att inga identifierbara rester kan konstateras.

title: Försiktighetsmått vid hantering och märkning av sådant biologiskt avfall som kan medföra olägenhet för människors hälsa enligt miljöbalken

text: Socialstyrelsen

text: NINA REHNQVIST Åsa Ahlgren (Enheten för hälsoskydd)


title: Upphävande av Socialstyrelsens allmänna råd (SOSFS 1995:2) LSS och det egna valet

text: SOSFS 1995:2

text: ) LSS och det egna valet

text: Socialstyrelsens författningssamling

text: I Socialstyrelsens författningssamling (SOSFS) publiceras verkets föreskrifter och allmänna råd. • Föreskrifter är bindande regler. • Allmänna råd innehåller rekommendationer om hur en författning kan eller bör tillämpas och utesluter inte andra sätt att uppnå de mål som avses i författningen. Socialstyrelsen ger årligen ut en förteckning över gällande föreskrifter och allmänna råd.

text: SOSFS kan beställas från Socialstyrelsens kundtjänst, 120 88 Stockholm, fax 08-779 96 67, e-post socialstyrelsen@strd.se ISSN 0346-6019 Artikelnr 2002-10-10 Tryck: Modin-Tryck, Stockholm 2002

text: Socialstyrelsens författningssamling

text: Ansvarig utgivare: Chefsjurist Kristina Widgren

text: Socialstyrelsens kungörelse SOSFS om upphävande av Socialstyrelsens allmänna råd 2002:10 (S)

text: SOSFS 1995:2

text: ) LSS och det egna valet; Utkom från trycket

text: den 12 december 2002 den 19 november 2002.

text: Socialstyrelsen beslutar att Socialstyrelsens allmänna råd (

text: SOSFS 1995:2

text: ) LSS och det egna valet skall upphöra att gälla.

text: Socialstyrelsen

text: KERSTIN WIGZELL Ellinor Englund (Socialtjänstavdelningen)