fs: csnfs

publisher: Centrala studiestödsnämnden

title: 2001:1 Centrala studiestödsnämndens föreskrifter och allmänna råd om beviljning av studiemedel

text: 1 kap. Definitioner

type: rubrik

text: I dessa föreskrifter och allmänna råd menas med

type: stycke

text: 1. Beviljningsperiod Den tidsperiod från och med den första kalendervecka till och med den sista kalendervecka som något av följande studiestöd har beviljas för i samma beslut - studiemedel enligt

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: , - studiestartsstöd enligt lagen (

text: ) om studiestartsstöd, eller - omställningsstudiestöd enligt lagen (

text: ) om omställningsstudiestöd.

text: 2. Eftergymnasial En svensk utbildning som är förtecknad i avdelning B 1 i utbildning

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: 3. Fastställd studietid För vissa länder där läsårsstuderande och terminsstuderande vid högskole- och universitetsutbildningar följer den ordinarie terminsindelningen har CSN särskilt föreskrivit vad som anses ingå i en normal kursplan.

text: 4. Hemort Den ort där den studerande har sin egentliga hemvist.

text: 5. Prisbasbelopp Det prisbasbelopp som definieras i

text: 2 kap.

text: och

text: 7 §§

text: socialförsäkringsbalken

text: 6. Senaste beviljnings- Den beviljningsperiod där den kalendermässigt senaste period veckan som CSN har beviljat studiemedel, studiestartsstöd eller omställningsstudiestöd för finns.

text: 7. Studiebidrag Studiemedel i form av bidrag i enlighet med

text: 3 kap.

text: 13 b §§

text: studiestödslagen

text: 8. Studielån Studiemedel i form av lån i enlighet med

text: 3 kap.

text: och

text: 15 §§

text: studiestödslagen

text: 9. Studieomfattning Studiernas omfattning uttryckt i poäng eller heltidsveckor.

text: 10. Studieort Den ort där utbildningen eller undervisningen är förlagd.

text: 11. Studieperiod Den tidsperiod, t.ex. en termin, som kurser eller paket av kurser pågår. För studier vid utbildningsprogram som omfattas av bilaga 1 anses en studieperiod alltid uppgå till 20 veckor per termin.

text: 12. Studiestödsperiod Den del av en studieperiod som en studerande beviljas studiemedel, studiestartsstöd eller omställningsstudiestöd för. Uttrycks i ett antal kalenderveckor.

text: 13. Studietakt Studieomfattning i förhållande till studieperiodens längd uttryckt i studier på heltid, minst 75 procent av heltid och minst 50 procent av heltid.

text: 14. Utbytesprogram Ett program som innebär att det finns ett avtal om utbyte av studerande mellan två läroanstalter i olika länder, och att den utskickande läroanstalten på förhand intygar att studierna inom programmet i sin helhet kan tillgodoräknas som en del i den studerandes utbildning vid den läroanstalten.

text: CSNFS 2022:2

type: kapitel

text: 1 a kap. Har upphävts genom

text: CSNFS 2005:14

ordinal: 1 a

text: 1 b kap. Utbildningar vid folkhögskola (

text: CSNFS 2023:1

text: Bestämmelser i förordning

text: Bestämmelser om vilka utbildningar vid folkhögskola som ger rätt till studiemedel enligt avdelning A 1, A 2, B 1 och B 2 i bilagan till

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: finns i samma bilaga. (

text: CSNFS 2023:1

type: paragraf

text: Utbildningar vid folkhögskola inom avdelning A 1 (

text: CSNFS 2023:1

text: Utbildning på grundskolenivå

text: Med utbildning på grundskolenivå avses en utbildning som till sitt innehåll motsvarar de ämnen som finns i grundskolan eller inom kommunal vuxenutbildning på grundläggande nivå. En utbildning där innehållet till största del motsvarar de ämnen som finns i grundskolan eller inom kommunal vuxenutbildning på grundläggande nivå, ska anses vara en utbildning på grundskolenivå. (

text: CSNFS 2023:1

text: Utbildning som motsvarar kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå (

text: CSNFS 2023:1

text: En utbildning där innehållet till största del motsvarar kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå, ska anses vara en utbildning på gymnasienivå enligt avdelning A 1. (

text: CSNFS 2023:1

text: Rubriken har upphävts genom

text: CSNFS 2023:1

text: De allmänna råden för tillämpningen av bestämmelserna i bilagan till

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: om indelningen av folkhögskoleutbildningar har upphävts genom

text: CSNFS 2023:1

text: Rubriken har upphävts genom

text: CSNFS 2023:1

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: CSNFS 2023:1

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2023:1

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2023:1

text: Rubriken har upphävts genom

text: CSNFS 2023:1

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2023:1

text: De allmänna råden till 6 § har upphävts genom

text: CSNFS 2023:1

text: Rubriken har upphävts genom

text: CSNFS 2023:1

text: Rubriken har upphävts genom

text: CSNFS 2023:1

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2023:1

text: De allmänna råden för tillämpningen av

text: 3 kap. 9 § studiestödsförordningen (2000:655)

text: har upphävts genom

text: CSNFS 2023:1

ordinal: 1 b

text: 2 kap. Tid som studiemedel kan lämnas för

text: Bestämmelser i lag och förordning m.m.

text: Bestämmelser om tid som studiemedel kan lämnas för finns i

text: 3 kap. 5 § studiestödslagen (1999:1395)

text: , samt i

text: 3 kap.

text: och

text: 4 a §§

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: . För vissa utlandsstudier finns även bestämmelser i 12 kap. 25–27 §§ dessa föreskrifter och allmänna råd. (

text: CSNFS 2011:6

text: Veckor med studiemedel

text: De allmänna råden till

text: 3 kap. 4 § första stycket studiestödsförordningen (2000:655)

text: har upphävts genom

text: CSNFS 2007:4

text: Beräkning av studietid och studietakt vid studier enligt

text: CSNFS 2022:2

text: Vid studier som avses i

text: lämnas studiemedel för det antal veckor som anges i 1 b–1 d §§. För studier vid sådana utbildningsprogram som omfattas av bilaga 1 lämnas studiemedel däremot för den tid som framgår av

text: 3 kap. 4 a § studiestödsförordningen

text: . Resultatet av de beräkningar som ska göras enligt dessa paragrafer avrundas till närmast högre heltal. Med det faktiska antalet veckor avses antalet kalenderveckor som helt eller delvis infaller under studieperioden. (

text: CSNFS 2011:6

text: Under en studieperiod kan heltidsstudiemedel lämnas för så många veckor som motsvarar antalet högskolepoäng under perioden dividerat med 1,5. Första stycket gäller inte om det faktiska antalet veckor under studieperioden 1. understiger antalet veckor enligt första stycket, eller 2. överstiger antalet veckor enligt första stycket med mer än två veckor och med mer än 14 procent. I de fall som avses i andra stycket 1 lämnas heltidsstudiemedel för det faktiska antalet veckor under studieperioden. I de fall som avses i andra stycket 2 kan heltidsstudiemedel inte lämnas. (

text: CSNFS 2008:2

text: Vid studier som inte ger rätt till heltidsstudiemedel enligt 1 b § lämnas studiemedel med 75 procent av helt belopp för så många veckor som motsvarar antalet högskolepoäng under perioden dividerat med 1,125. Första stycket gäller inte om det faktiska antalet veckor under studieperioden 1. understiger antalet veckor enligt första stycket, eller 2. överstiger antalet veckor enligt första stycket med mer än två veckor och med mer än 14 procent. I de fall som avses i andra stycket 1 lämnas studiemedel med 75 procent av helt belopp för det faktiska antalet veckor under studieperioden. I de fall som avses i andra stycket 2 kan studiemedel med 75 procent av helt belopp inte lämnas. (

text: CSNFS 2008:2

text: Vid studier som inte ger rätt till heltidsstudiemedel eller med 75 procent av helt belopp enligt 1 b och 1 c §§ lämnas studiemedel med 50 procent av helt belopp för så många veckor som motsvarar antalet högskolepoäng under perioden dividerat med 0,75. Första stycket gäller inte om det faktiska antalet veckor under studieperioden 1. understiger antalet veckor enligt första stycket, eller 2. överstiger antalet veckor enligt första stycket med mer än två veckor och med mer än 14 procent. I de fall som avses i andra stycket 1 lämnas studiemedel med 50 procent av helt belopp för det faktiska antalet veckor under studieperioden. I de fall som avses i andra stycket 2 kan studiemedel inte lämnas. (

text: CSNFS 2008:2

text: Övriga studier

text: Om studier, som avses i

text: 3 kap. 4 § andra stycket studiestödsförordningen (2000:655)

text: , under den första eller den sista kalenderveckan i en studieperiod pågår under alla veckodagar med undantag för lördag, söndag, annan allmän helgdag, midsommarafton, julafton eller nyårsafton ska studietiden anses omfatta hela veckan. (

text: CSNFS 2022:2

text: Om studiemedel kan lämnas för ytterligare en vecka enligt bestämmelserna i

text: 3 kap. 4 § tredje stycket studiestödsförordningen (2000:655)

text: , lämnas studiemedel för den första av de båda kalenderveckorna. (

text: CSNFS 2007:4

text: Studier vid olika utbildningar under en studieperiod

text: CSNFS 2023:5

text: Om studier som avses i

text: och studier som avses i andra stycket samma paragraf bedrivs under samma studieperiod, beräknas studietiden för den samlade studieperioden enligt 3 kap. 4 § andra och tredje styckena förordningen samt 2 kap. 2–3 §§ dessa föreskrifter och allmänna råd. (

text: CSNFS 2023:5

text: 3 kap. Studietakt

text: Bestämmelser i lag och förordning m.m.

text: Bestämmelser om studietakt och studieomfattning finns i

text: 3 kap.

text: och

text: 13 §§

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: , samt i

text: 3 kap.

text: 4 a

text: och

text: 6 §§

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: . Bestämmelser om vad som anses utgöra studier på hel- respektive deltid kan framgå av andra författningar. (

text: CSNFS 2011:6

text: Hel- och deltidsstudier

text: Rubriken har upphävts genom

text: CSNFS 2023:1

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2023:1

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2023:1

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2022:2

text: Utlandsstudier

text: En studerande anses bedriva heltidsstudier om studietakten bedöms som heltidsstudier i det land där han eller hon är antagen till utbildningen. En studerande som bedriver utlandsstudier inom ramen för ett utbytesprogram där utbytet utgår från Sverige anses dock bedriva heltidsstudier om studietakten bedöms som heltidsstudier i Sverige. (

text: CSNFS 2017:2

text: Till 5 § första stycket meddelar CSN följande allmänna råd

text: Utgångspunkten vid bedömningen av studietakten bör vara offentlig reglering av vad som är att anse som heltidsstudier. För utbildningar där det inte är reglerat vad som är heltidsstudier, bör studietakten normalt bestämmas utifrån vad skolan bedömer vara heltidsstudier. Om skolans bedömning saknas eller framstår som orimlig bör det studieåtagande som krävs för att slutföra en heltidsutbildning i normal tid, vara vägledande för bedömningen. (

text: CSNFS 2017:2

text: Beräkning av studietakt

text: För utbildningar där det inte är reglerat vad som är att anse som studier på hel respektive deltid ska läroanstalten meddela studietakten till CSN. För övriga utbildningar beräknas studietakten genom att studieomfattningen under en hel studieperiod ställs i relation till antalet veckor under samma tidsperiod. Om studier bedrivs vid olika utbildningar under samma studieperiod, görs motsvarande beräkning av studietakten genom att den sammanlagda studieomfattningen ställs i relation till den totala studieperiodens längd. (

text: CSNFS 2023:5

text: Om studierna bedrivs med olika studietakt under skilda delar av en studieperiod, lämnas studiemedel utifrån den genomsnittliga studietakten. Studiemedel kan dock lämnas för olika studietakt under skilda delar av en studieperiod, om 1. den studerande begär det, och 2. det gäller klart avgränsningsbara utbildningsavsnitt med olika studietakt. (

text: CSNFS 2017:2

text: Beräkning av studietakt vid avbrott av kurser

text: Om en studerande avbryter en kurs, lämnas studiemedel för tiden efter den kalendervecka som avbrottet skett med hänsyn till den för övriga kurser genomsnittliga studietakten för hela studieperioden. (

text: CSNFS 2019:7

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2017:2

text: De allmänna råden till 9 § har upphävts genom

text: CSNFS 2017:2

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2005:3

text: De allmänna råden till 10 § har upphävts genom

text: CSNFS 2005:3

text: 4 kap. Prövning av studieresultat

text: Bestämmelser i lag och förordning

text: Bestämmelser om rätt till studiemedel med hänsyn till tidigare studieresultat finns i

text: 3 kap. 7 § studiestödslagen (1999:1395)

text: och

text: 3 kap.

text: 5 a §§

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: CSNFS 2013:5

text: Tidsperioder som prövas

text: Studieresultaten från den studerandes senaste beviljningsperiod ska ligga till grund för prövningen av om den studerande har bedrivit sina tidigare studier i normal studietakt. Om studieresultat från andra studiestödsperioder än de som ingår i den studerandes senaste beviljningsperiod inte har prövats, ska även dessa studieresultat tas med vid prövningen. Om den studerandes senaste beviljningsperiod har omfattat kortare tid än ett år, får även studieresultaten från tidigare studiestödsperioder ligga till grund för prövningen. Studieresultaten från den eller de studiestödsperioder som tillsammans med den studerandes senaste beviljningsperiod omfattar högst 53 kalenderveckor i följd får läggas till grund för prövningen, om kravet på studieresultat då blir lägre. (

text: CSNFS 2022:2

text: De allmänna råden till 2 § har upphävts genom

text: CSNFS 2014:1

text: I följande fall har studieresultaten prövats redan i samband med den tidigare ansökan. Det gäller när en studerande ansöker om studiemedel för 1. en studieperiod som studiemedel, studiestartsstöd eller omställningsstudiestöd delvis redan har beviljats för och om de veckor den nya ansökan avser tillsammans med den senaste beviljningsperioden omfattar högst 53 kalenderveckor i följd, eller 2. en studieperiod som helt ligger inom en pågående beviljningsperiod. (

text: CSNFS 2022:2

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2025:4

text: De allmänna råden till 4 § har upphävts genom

text: CSNFS 2025:4

text: Studieresultat som räknas med vid prövningen

text: Vid ansökan om studiemedel för en ny studieperiod får studieresultat, som en studerande uppnår senast fyra veckor in på perioden, läggas till studieresultaten för den

text: senaste beviljningsperioden. Dessa studieresultat får då inte räknas med när studieresultaten från den nya beviljningsperioden senare ska prövas. (

text: CSNFS 2014:1

text: De allmänna råden till den tidigare 5 § punkten 2 har upphävts genom

text: CSNFS 2014:1

text: Beräkning av vilket studieresultat som är att jämställa med studier i

text: normal studietakt (

text: CSNFS 2022:2

text: Beräkning

text: Vad som är studier i normal studietakt enligt

text: 3 kap. 5 § studiestödsförordningen (2000:655)

text: samt 4 kap. 8, 9, 14 §§ och 18−22 b §§ dessa föreskrifter och allmänna råd fastställs utifrån det antal veckor som den studerande har studerat med studiemedel på heltid. Veckor med studiemedel för deltidsstudier ska räknas om till veckor med studiestöd för heltidsstudier. (

text: CSNFS 2023:5

text: Till 6 § meddelar CSN följande allmänna råd

text: Om en studerande under en studiestödsperiod har fått studiestöd under sjukdom enligt

text: 3 kap.

text: 32 §§

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: 12 § förordningen (2017:532)

text: om studiestartsstöd eller

text: 18 § förordningen (2022:857)

text: om omställningsstudiestöd, bör han eller hon inte anses ha studerat med studiestöd under denna tid. Detsamma bör gälla för tid då en studerande har fått studiestöd enligt 3 kap. 32 a–h §§

text: studiestödsförordningen

text: , 13−

text: 15 §§

text: förordningen om studiestartsstöd eller 19−

text: 21 §§

text: förordningen om omställningsstudiestöd 1. vid tillfällig vård av barn, 2. vid vård av närstående, eller 3. i samband med att ett barn under 18 år har avlidit. (

text: CSNFS 2022:2

text: Avrundning

text: Antalet heltidsveckor med studiemedel enligt 6 § avrundas till närmast lägre heltal. (

text: CSNFS 2022:2

text: Det krav på studieresultat som är studier i normal studietakt avrundas till närmast lägre heltal. (

text: CSNFS 2022:2

text: Normal studietakt (

text: CSNFS 2020:5

text: Tidigare studier med studiestartsstöd och omställningsstudiestöd (

text: CSNFS 2022:2

text: Vad som är normal studietakt vid studier med studiestartsstöd enligt

text: 15 § lagen (2017:527)

text: om studiestartsstöd framgår av

text: 8 § förordningen (2017:532)

text: om studiestartsstöd och 5 kap. Centrala studiestödsnämndens föreskrifter och allmänna råd (

text: CSNFS 2017:1

text: ) om beviljning av studiestartsstöd. (

text: CSNFS 2022:2

text: Vad som är normal studietakt vid studier med omställningsstudiestöd enligt

text: 19 § lagen (2022:856)

text: om omställningsstudiestöd framgår av

text: 16 § förordningen (2022:857)

text: om omställningsstudiestöd och 7 kap. Centrala studiestödsnämndens föreskrifter och allmänna råd (

text: CSNFS 2022:5

text: ) om beviljning av omställningsstudiestöd. (

text: CSNFS 2022:2

text: Utbildning på grundskole- och gymnasienivå med studiemedel (

text: CSNFS 2022:2

text: Vid studier på en kommunal vuxenutbildning eller på en utbildning enligt förordningen (

text: ) om statsbidrag för utbildning som kombineras med traineejobb, eller när del av sådan utbildning förläggs utomlands, är normal studietakt att den studerande ska ha klarat av 75 procent av sitt studieåtagande för studier som bedrivs med studiemedel. (

text: CSNFS 2022:2

text: Vid studier på 1. en övrig utbildning under avdelning A i bilagan till

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: , eller 2. en gymnasial utbildning utomlands och när en del av en sådan gymnasial utbildning utomlands förläggs i Sverige är normal studietakt att den studerande ska ha uppnått studieresultat i den takt som utbildningsplanen föreskriver. Mindre och tillfälliga förseningar kan dock accepteras. (

text: CSNFS 2015:1

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2010:2

text: CSNFS 2010:2

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2010:2

text: Allmänt om utbildning på eftergymnasial nivå

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2010:2

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2010:2

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2015:1

text: Utbildning på eftergymnasial nivå med studiemedel (

text: CSNFS 2022:2

text: Vid studier på en sådan utbildning under avdelning B 2 i bilagan till

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: som inte omfattas av

text: 3 kap. 5 § första stycket samma förordning

text: , eller när del av sådan utbildning utan att ingå i ett utbytesprogram förläggs utomlands, är normal studietakt att den studerande ska ha klarat av 1. 62,5 procent av sitt studieåtagande under de första 40 veckorna med studiemedel vid heltidsstudier, och 2. 75 procent av sitt studieåtagande för studier som därefter bedrivs med studiemedel. (

text: CSNFS 2018:2

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2010:2

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2010:2

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2010:2

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2007:11

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2007:11

text: Vid studier på en utbildning under avdelning B 1 i bilagan till

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: , eller när del av sådan utbildning utan att ingå i ett utbytesprogram förläggs utomlands, är normal studietakt att den studerande ska ha uppnått

text: studieresultat i den takt som utbildningsplanen föreskriver. Mindre och tillfälliga förseningar kan dock accepteras. (

text: CSNFS 2018:2

text: För studier på en utbildning utomlands och när delar av sådan utbildning utan att ingå i ett utbytesprogram förläggs i Sverige eller i annat land, tillämpas 20–22 a §§. Detta gäller dock inte när studierna förläggs vid sådan utbildning som avses i

text: CSNFS 2018:2

text: Vid studier på en icke-poängsatt utbildning utomlands, eller när del av sådan utbildning utan att ingå i ett utbytesprogram förläggs i Sverige eller i ett annat land, är normal studietakt att den studerande ska ha uppnått studieresultat i den takt som utbildningsplanen föreskriver. Mindre och tillfälliga förseningar kan dock accepteras. (

text: CSNFS 2018:2

text: Vid studier på en poängsatt utbildning i Australien eller Nya Zeeland är normal studietakt att den studerande, under de första 40 veckorna med studiemedel för heltidsstudier ska ha klarat av 62,5 procent av det genomsnittliga studieåtagandet som krävs för att kunna slutföra en examen i studielandet i normal tid. Därefter är normal studietakt att den studerande som lägst ska ha klarat av det antal poäng eller motsvarande som enligt 3 kap. 5 § innebär rätt till studiemedel för heltidsstudier. Första stycket gäller även när delar av en poängsatt utbildning i Australien utan att ingå i ett utbytesprogram förläggs utanför Australien och när delar av en poängsatt utbildning i Nya Zeeland förläggs utanför Nya Zeeland. (

text: CSNFS 2018:3

text: Vid studier på en poängsatt utbildning i Kanada och USA som är på undergraduatenivå är normal studietakt att den studerande, under de första 40 veckorna med studiemedel för heltidsstudier, ska ha klarat av 62,5 procent av det genomsnittliga studieåtagande som krävs för att kunna slutföra en examen i studielandet i normal tid. Därefter är normal studietakt att den studerande som lägst ska ha klarat av det antal poäng eller motsvarande som enligt 3 kap. 5 § innebär rätt till studiemedel för heltidsstudier. Vid studier på en poängsatt utbildning i Kanada och USA som är på graduatenivå är normal studietakt att den studerande som lägst ska ha klarat av det antal poäng eller motsvarande som enligt 3 kap. 5 § innebär rätt till studiemedel för heltidsstudier. Första och andra styckena gäller även när delar av en sådan poängsatt utbildning i Kanada utan att ingå i ett utbytesprogram förläggs utanför Kanada och när delar av en sådan poängsatt utbildning i USA utan att ingå i ett utbytesprogram förläggs utanför USA.

text: CSNFS 2018:3

text: Vid studier på en annan poängsatt utbildning utomlands än en sådan som avses i 21–22 §§ eller när del av sådan utbildning utan att ingå i ett utbytesprogram förläggs i Sverige eller i annat land, är normal studietakt att den studerande, under de första 40 veckorna med studiemedel för heltidsstudier, ska ha klarat av 62,5 procent av det antal poäng eller motsvarande som enligt 3 kap. 5 § innebär rätt till studiemedel för heltidsstudier. Därefter är normal studietakt att den studerande ska ha klarat av 75 procent av det antal poäng eller motsvarande som enligt 3 kap. 5 § innebär rätt till studiemedel för heltidsstudier. (

text: CSNFS 2018:3

text: Utbildning inom ramen för ett utbytesprogram

text: Vid utlandsstudier som bedrivs inom ramen för ett utbytesprogram där utbytet utgår från Sverige, är normal studietakt vad som anses vara normal studietakt vid den utbildning där utbytet ska tillgodoräknas. (

text: CSNFS 2015:1

text: Äldre studieresultat

text: För att en period med studiemedel ska anses ha avslutats för mer än tio år sedan, i enlighet med

text: 3 kap. 5 a § studiestödsförordningen (2000:655)

text: , ska det ha gått mer än tio år

text: mellan den sista kalenderveckan i den studerandes senaste beviljningsperiod och den första kalendervecka som den studerande ansöker om studiemedel för. (

text: CSNFS 2022:2

text: Särskilda skäl

text: Till

text: 3 kap. 7 § andra stycket första punkten studiestödslagen (1999:1395)

text: meddelar CSN följande

text: allmänna råd

text: Som särskilda skäl att lämna studiemedel även om en studerande inte har bedrivit sina tidigare studier i normal takt bör räknas till exempel egen eller nära anhörigs sjukdom, dödsfall i familjen eller allvarliga brister hos utbildningsanordnaren som den studerande inte har kunnat råda över. (

text: CSNFS 2014:1

text: Återkvalificering

text: En studerande har åter rätt till studiemedel från och med veckan efter den kalendervecka då kraven på studieresultat har uppnåtts enligt -

text: 3 kap. 7 § studiestödslagen (1999:1395)

text: 15 § lagen (2017:527)

text: om studiestartsstöd, eller -

text: 19 § lagen (2022:856)

text: om omställningsstudiestöd, och - föreskrifter meddelade i anslutning till dessa bestämmelser. Om den studerande byter utbildningsform kan återkvalificering också ske genom att han eller hon redovisar godkända studieresultat från den nya utbildningen. Studiemedel kan även då beviljas från och med veckan efter den vecka då godkända studieresultat motsvarande kravet enligt första stycket har uppnåtts. (

text: CSNFS 2022:2

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2010:2

text: 5 kap. Längsta tid för rätt till studiemedel

text: Bestämmelser i lag och förordning

text: Bestämmelser om längsta tid för rätt till studiemedel vid studier på grundskolenivå, gymnasienivå respektive eftergymnasial nivå finns i

text: 3 kap.

text: 10 §§

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: , samt i

text: 3 kap.

text: 7 §§

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: CSNFS 2008:2

text: Till 3 kap. 8−

text: 10 §§ studiestödslagen (1999:1395)

text: och

text: 3 kap.

text: och

text: 7 §§

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: meddelar CSN följande allmänna råd (

text: CSNFS 2019:7

text: Färdighetsträning

text: Med färdighetsträning bör avses en utbildning på en nivå som motsvarar årskurs 6 eller lägre i grundskolan.

text: Tidigare utbildning

text: Att helt sakna grundskoleutbildning eller motsvarande utbildning

text: a) Att helt sakna grundskoleutbildning:

text: En studerande bör anses helt sakna en grundskoleutbildning om han eller hon inte har slutfört alla obligatoriska ämnen eller ämnesblock som finns i grundskolan, med undantag av ämnena bild, hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa, musik samt slöjd.

text: b) Att helt sakna motsvarande utbildning:

text: En studerande bör anses helt sakna en utbildning som motsvarar en grundskoleutbildning om han eller hon 1. inte har slutfört alla ämnen, med undantag av ämnet hem- och konsumentkunskap, som ingår i den grundläggande vuxenutbildningen, 2. inte har slutfört en annan utbildning vars ämnesinnehåll motsvarar de ämnen som avses under a), och 3. inte har slutfört en utbildning utomlands som ger tillträde till det som motsvarar en gymnasieutbildning i det landet.

text: Treårig gymnasieutbildning eller motsvarande utbildning

text: a) Treårig gymnasieutbildning:

text: En studerande som har slutfört ett nationellt program i gymnasieskolan bör anses ha en treårig gymnasieutbildning.

text: b) Motsvarande utbildning:

text: En studerande som har slutfört en svensk eller utländsk utbildning som, med godkända betyg eller motsvarande, ger behörighet för högskolestudier i Sverige, bör anses ha en utbildning som motsvarar en treårig gymnasieutbildning. En studerande som har slutfört en utbildning utomlands som, med godkända betyg eller motsvarande, ger behörighet för högskolestudier i det landet bör anses ha en utbildning som motsvarar en treårig gymnasieutbildning.

text: Att slutföra ett ämne eller en utbildning

text: En studerande som har deltagit i ett ämne eller i en utbildning i en sådan omfattning att hans eller hennes insatser kan värderas och betyg kan sättas bör anses ha slutfört ämnet eller utbildningen. Betygen behöver dock inte vara godkända.

text: Tid som inte räknas in

text: Om en studerande under en eller flera hela veckor i en studiestödsperiod har fått studiemedel vid sjukdom enligt bestämmelserna i

text: 3 kap.

text: 32 §§

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: , bör han eller hon inte anses ha studerat under dessa veckor. De veckorna bör därför inte räknas in i de tider som anges i

text: 3 kap.

text: och

text: 14 §§

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: . Detsamma bör gälla för de veckor då en studerande har fått studiemedel enligt 3 kap. 32 a–h §§

text: studiestödsförordningen

text: 1. vid tillfällig vård av barn, 2. vid vård av närstående, eller 3. i samband med att ett barn under 18 år har avlidit. Tiden bör inte heller räknas för en studerande som 1. har betalat tillbaka studiemedel enligt bestämmelserna i

text: 6 kap. 2 § studiestödslagen

text: i den ordning som föreskrivs i

text: 17 kap.

text: dessa föreskrifter och allmänna råd, 2. har betalat tillbaka studiemedel som lämnats för samma tid som han eller hon tagit emot andra förmåner enligt

text: 3 kap. 15 § studiestödslagen

text: , eller 3. har fått ett beslut om återkrav av studiemedel enligt

text: 5 kap.

text: eller

text: 2 §

text: studiestödslagen

text: . Vid återkrav på grund av för hög inkomst gäller detta dock endast för den tid som hela det utbetalda beloppet har krävts tillbaka.

text: Särskilda skäl

text: Studiemedel med hänsyn till särskilda skäl får enligt

text: 3 kap. 8 § fjärde stycket studiestödslagen (1999:1395)

text: lämnas i högst 40 veckor. Begränsningen till 40 veckor bör gälla per studienivå. Särskilda skäl bör anses finnas om en person av arbetsmarknadsskäl eller av personliga eller andra liknande skäl behöver fullfölja en utbildning eller behöver en vidareutbildning eller en breddad utbildning som inte ryms inom återstående antal studiemedelsveckor. För att studiemedel ska kunna lämnas med hänsyn till särskilda skäl, bör det före studiernas början ha gått en viss tid sedan den studerande hade studiestöd. (

text: CSNFS 2019:7

text: 5 a kap. Rätt till studielån med hänsyn till den studerandes ålder

text: Bestämmelser i lag och förordning

text: Bestämmelser om rätt till studielån med hänsyn till den studerandes ålder finns i

text: 3 kap. 9 § studiestödslagen (1999:1395)

text: , samt i

text: 3 kap. 8 § studiestödsförordningen (2000:655)

text: CSNFS 2008:2

text: Tid med studielån

text: Vid bedömningen av rätten till studielån enligt

text: 3 kap. 9 § studiestödslagen (1999:1395)

text: ska enbart tid med studielån beaktas. (

text: CSNFS 2008:2

text: Sammanhängande period

text: Den studerande anses ha fått studielån under en sammanhängande period om han eller hon har fått studielån i minst en vecka under varje, på varandra följande kalenderhalvår. (

text: CSNFS 2008:2

text: Vad som menas med att inte längre ha studielån

text: Att en studerande inte längre har studielån enligt

text: 3 kap. 9 § tredje stycket studiestödslagen (1999:1395)

text: innebär att ingen skuld på studielån enligt

text: 4 kap.

text: studiestödslagen

text: återstår. (

text: CSNFS 2022:2

text: Prövningen av om en studerande har studielån enligt

text: ska göras med hänsyn till de förhållanden som gällde vid början av en pågående sammanhängande period med studiemedel, om detta är till fördel för den studerande. Detta gäller även om den studerande var yngre än 51 år när perioden med studiemedel började. Med en sammanhängande period med studiemedel menas att den studerande har fått studiemedel under varje, på varandra följande kalenderhalvår. (

text: CSNFS 2022:2

text: Veckor med studielån som inte har räknats med på grund av att det inte återstod någon skuld vid en studiemedelsperiods början ska inte heller räknas med om den studerande vid ett senare tillfälle återkommer i studier. (

text: CSNFS 2008:2

text: För att en studerande inte längre ska anses ha studielån enligt

text: , får det inte återstå någon skuld på studielånet. (

text: CSNFS 2022:2

text: 6 kap. Det högre bidragsbeloppet

text: Bestämmelser i lag och förordning

text: Bestämmelser om ett högre bidragsbelopp och om förtur till det högre bidragsbeloppet finns i

text: 3 kap. 13 § studiestödslagen

text: , samt i

text: 3 kap.

text: 9 a

text: och

text: 10 §§

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: CSNFS 2024:1

text: Studier som motsvarar utbildning i avdelning A 1

text: Till

text: 3 kap. 9 § första stycket studiestödsförordningen (2000:655)

text: meddelar CSN följande

text: allmänna råd

text: Bedömningen av om studier på gymnasial nivå motsvarar studier vid en läroanstalt eller utbildning som anges i avdelning A 1 i bilagan till

text: studiestödsförordningen

text: bör utgå från kriterier som förkunskapskrav, utbildningens längd, kursinnehåll och resultat i form av behörighet eller examina. (

text: CSNFS 2015:1

text: Tidigare studier på högskolenivå

text: Till

text: 3 kap. 9 § andra stycket studiestödsförordningen (2000:655)

text: meddelar CSN följande

text: allmänna råd

text: Med genomförda högskolestudier om minst 120 högskolepoäng enligt

text: bör avses att den studerande har klarat antingen minst så många poäng eller motsvarande i utlandet. (

text: CSNFS 2015:3

text: Rubriken har utgått genom

text: CSNFS 2024:1

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2024:1

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2024:1

text: De allmänna råden till

text: 3 kap 9 b § andra stycket studiestödsförordningen (2000:655)

text: har upphävts genom

text: CSNFS 2024:1

text: Studier som endast delvis ger rätt till det högre bidragsbeloppet

text: Till

text: 3 kap.

text: 9 a

text: och

text: 10 §§

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: meddelar CSN följande

text: allmänna råd

text: En studerande som dels bedriver studier som ger rätt till det högre bidragsbeloppet, dels bedriver andra studier som inte ger rätt till det högre bidragsbeloppet bör ha rätt till det högre bidragsbeloppet för de förstnämnda studierna, om studietakten för dessa är minst 50 procent av heltid. Studietakten bör beräknas genom att studieomfattningen för de

text: förstnämnda studierna ställs i relation till den totala studieperiodens längd. (CSNFS

text: Förtur till det högre bidragsbeloppet enligt

text: Med att fortsätta en viss utbildning menas fortsatta studier på respektive grundskoleeller gymnasienivå, eller byten mellan nivåerna i enlighet med 3–7 §§.

text: Studerande utan grundskoleutbildning

text: En studerande som saknar slutbetyg eller motsvarande från en grundskoleutbildning eller motsvarande utbildning och som har studerat på grundskolenivå med det högre bidragsbeloppet har förtur till detta för fortsatta studier på grundskole- eller gymnasienivå till dess att han eller hon har rätt till slutbetyg eller motsvarande. En studerande som saknar slutbetyg eller motsvarande från en grundskoleutbildning eller motsvarande utbildning och som har studerat på gymnasienivå med det högre bidragsbeloppet har förtur till detta för fortsatta studier på grundskolenivå till dess att han eller hon har rätt till slutbetyg eller motsvarande. (

text: CSNFS 2008:2

text: Studerande utan treårig gymnasieutbildning (

text: CSNFS 2022:2

text: En studerande som saknar examensbevis eller studiebevis eller motsvarande från gymnasieskolan eller motsvarande svensk eller utländsk utbildning och som har studerat på grundskolenivå med det högre bidragsbeloppet har förtur till detta vid fortsatta studier på gymnasienivå till dess att han eller hon har rätt till examensbevis, studiebevis eller motsvarande. En studerande som saknar examensbevis eller studiebevis eller motsvarande från gymnasieskolan eller motsvarande svensk eller utländsk utbildning och som har studerat på gymnasienivå med det högre bidragsbeloppet har förtur till detta vid fortsatta studier på gymnasienivå till dess att han eller hon har rätt till examensbevis, studiebevis eller motsvarande. (

text: CSNFS 2013:1

text: Studerande med grundskoleutbildning (

text: CSNFS 2022:2

text: En studerande som har slutbetyg eller motsvarande från en grundskoleutbildning eller motsvarande utbildning och som har bedrivit repetitions- eller kompletteringsstudier på grundskolenivå med det högre bidragsbeloppet har förtur till detta för fortsatta repetitionseller kompletteringsstudier på grundskolenivå. (

text: CSNFS 2008:2

text: Studerande med treårig gymnasieutbildning

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2005:5

text: En studerande som har examensbevis eller studiebevis eller motsvarande från gymnasieskolan eller motsvarande svensk eller utländsk utbildning och som har bedrivit repetitions- eller kompletteringsstudier på grundskolenivå med det högre bidragsbeloppet har förtur till detta för fortsatta repetitions- eller kompletteringsstudier på grundskolenivå. (

text: CSNFS 2013:1

text: Till 3–7 §§ meddelar CSN följande allmänna råd

text: En studerande som anses helt sakna en grundskoleutbildning och en utbildning som motsvarar en grundskoleutbildning bör också anses sakna slutbetyg eller motsvarande från grundskoleutbildning eller motsvarande svensk eller utländsk utbildning, En studerande som anses sakna en treårig gymnasieutbildning bör också anses sakna examensbevis eller studiebevis eller motsvarande från gymnasieskolan eller motsvarande svensk eller utländsk utbildning. För vad som bör avses med att helt sakna en grundskoleutbildning och en utbildning som motsvarar en grundskoleutbildning samt för vad som bör avses med en treårig gymnasieutbildning gäller de allmänna råden i kap. 5 under rubriken ”Tidigare utbildning”. (

text: CSNFS 2013:1

text: 3 kap. 9 a § studiestödsförordningen (2000:655)

text: En studerande som tidigare har haft det högre bidragsbeloppet enligt

text: har förtur till det högre bidragsbeloppet enligt samma bestämmelse. (

text: CSNFS 2015:3

text: Rubriken har utgått genom

text: CSNFS 2024:1

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2024:1

text: 3 kap. 10 § studiestödsförordningen (2000:655)

text: har förtur till det högre bidragsbeloppet för fortsatta studier vid en sådan utbildning. (

text: CSNFS 2015:3

text: De allmänna råden till

text: 3 kap 9 § studiestödsförordningen (2000:655)

text: har upphävts genom

text: CSNFS 2015:3

text: 6 a kap. Tilläggsbidrag

text: Bestämmelser i lag och förordning

text: Bestämmelser om tilläggsbidrag finns i

text: 3 kap.

text: 13 a

text: 13 b §§

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: , samt i

text: 3 kap.

text: 11 a

text: 11 d §§

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: CSNFS 2008:2

text: Fördelning av tilläggsbidrag

text: Bestämmelser om fördelningen av tilläggsbidraget när vårdnadshavarna är folkbokförda på olika adresser och barnet är folkbokfört hos en av dem finns i

text: 3 kap. 11 d § studiestödsförordningen (2000:655)

text: . Bestämmelser om fördelningen av tilläggsbidraget i andra situationer än den som avses i första stycket finns i 3–4 §§ dessa föreskrifter och allmänna råd. (

text: CSNFS 2008:2

text: Tilläggsbidrag lämnas till en vårdnadshavare

text: När båda vårdnadshavarna studerar får tilläggsbidrag för ett barn lämnas till endast en av dem. (

text: CSNFS 2005:12

text: Överenskommelser om tilläggsbidrag

text: Vårdnadshavarna får komma överens om att tilläggsbidraget ska lämnas till den andre vårdnadshavaren. Ett beslut enligt första stycket som innebär att tilläggsbidraget ska lämnas till den andre vårdnadshavaren ska gälla endast för de kalenderveckor som bidraget inte har betalats ut. (

text: CSNFS 2008:2

text: En överenskommelse mellan två vårdnadshavare enligt

text: eller 6 a kap. 4 § dessa föreskrifter och allmänna råd om att tilläggsbidraget ska lämnas till den andre vårdnadshavaren måste gälla alla kalenderveckor som båda vårdnadshavarna har beviljats studiemedel för. (

text: CSNFS 2008:2

text: 7 kap. Tilläggslån

text: Bestämmelser i lag och förordning

text: Bestämmelser om tilläggslån finns i

text: 3 kap. 14 § studiestödslagen (1999:1395)

text: , samt i

text: 3 kap. 12 § studiestödsförordningen (2000:655)

text: Grundläggande villkor

text: En förutsättning för att tilläggslån ska lämnas är att den studerande har ordinarie studielån för de kalenderveckor som tilläggslånet gäller. (

text: CSNFS 2008:2

text: Studiernas början (

text: CSNFS 2018:2

text: Med studiernas början enligt

text: 3 kap. 12 § första stycket studiestödsförordningen (2000:655)

text: avses det senaste kalenderåret 1. då den studerande har studiemedel, och 2. som följer på ett kalenderår under vilket studiemedel inte har lämnats. (

text: CSNFS 2024:2

text: De allmänna råden till 3 § andra stycket har upphävts genom

text: CSNFS 2024:2

text: Rubriken har upphävts genom

text: CSNFS 2024:2

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2024:2

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2024:2

text: . Rubriken har upphävts genom

text: CSNFS 2024:2

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2024:2

text: 8 kap. Merkostnadslån

text: Bestämmelser i lag och förordning

text: Bestämmelser om merkostnadslån finns i

text: 3 kap. 15 § studiestödslagen (1999:1395)

text: samt i

text: 3 kap.

text: 13 c §§

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: CSNFS 2015:1

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2008:2

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2008:2

text: Grundläggande villkor

text: Merkostnadslån för - musikinstrument enligt 7-8 §§, - resor vid utlandsstudier enligt 12 §, - resor vid insamling av material till uppsats eller avhandling enligt 13 §, och - resor och logi vid studie- och praktikresa enligt 15 § kan lämnas till en studerande, som 1. har studiebidrag under hela studieperioden för de studier som merkostnadslånet gäller, och 2. har rätt till studielån under minst en vecka under samma studieperiod. Om det finns särskilda skäl kan merkostnadslån lämnas även om den studerande inte har studiebidrag under hela studieperioden. (

text: CSNFS 2015:6

text: Merkostnadslån för - utlandsstudier enligt

text: 3 kap. 13 a § studiestödsförordningen (2000:655)

text: , - dubbel bosättning enligt 9-10 §§, - pendlingsresor under studietiden enligt 11 §, och - försäkring vid utlandsstudier enligt 14 §, kan lämnas för de veckor som den studerande har studiebidrag och studielån. (CSNFS

text: Merkostnadslån för undervisningsavgifter enligt

text: 3 kap. 13 § första stycket 2 studiestödsförordningen (2000:655)

text: kan lämnas till en studerande som har 1. studiebidrag för den utbildning och de veckor som merkostnadslånet gäller, och 2. rätt till studielån under minst en av dessa veckor. (

text: CSNFS 2015:1

text: Lägsta belopp

text: En studerande kan inte få något merkostnadslån om det belopp som han eller hon har rätt till understiger 0,55 procent av prisbasbeloppet per kalenderhalvår. Om studiestödsperioden sträcker sig längre än ett kalenderhalvår, har den studerande rätt till merkostnadslån för hela studiestödsperioden. Detta gäller även om beloppet understiger 0,55 procent av prisbasbeloppet för något av kalenderhalvåren. (

text: CSNFS 2008:2

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2005:12

text: Närmare bestämmelser om merkostnadslån

text: Musikinstrument

text: En studerande kan få merkostnadslån för inköp av ett musikinstrument enligt

text: 3 kap. 13 § studiestödsförordningen (2000:655)

text: . En studerande kan även få merkostnadslån för renovering av ett musikinstrument. För att en studerande ska kunna få merkostnadslån för inköp enligt första stycket krävs, förutom att studierna ska bedrivas vid någon av de utbildningar som anges i

text: , att läroanstalten styrker att instrumentet är nödvändigt för genomförandet av utbildningen. (

text: CSNFS 2016:2

text: Merkostnadslån kan lämnas för inköp eller renovering av ett instrument med ett belopp som motsvarar den faktiska kostnaden för inköpet eller renoveringen. Merkostnadslån enligt första stycket kan dock totalt lämnas med högst ett belopp som totalt motsvarar 300 procent av prisbasbeloppet. (

text: CSNFS 2016:21

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2016:2

text: Till 7–8 §§ meddelar CSN följande allmänna råd

text: I beloppet för ett inköp av ett musikinstrument får det ingå sådan utrustning som är nödvändig för att den studerande ska kunna spela instrumentet. Värderingen av det gamla instrumentet bör göras av högskolan. (

text: CSNFS 2008:2

text: Dubbel bosättning

text: En studerande inom EES eller i Schweiz, eller som bedriver studier inom ramen för ett utbytesprogram, kan i vissa fall få merkostnadslån för kostnader för dubbel bosättning. Detta gäller om han eller hon, förutom en bostad på hemorten inom EES eller i Schweiz, även har behov av en bostad på studieorten. För att få merkostnadslån krävs det att den studerande 1. har vårdnaden om barn under 18 år, eller 2. stadigvarande bor hos eget, makes, makas eller sambos barn som är a) under 18 år, eller b) i åldern 18-20 år och går i grundskolan, gymnasieskolan eller annan jämförlig grundutbildning på hemorten. Merkostnadslån kan lämnas med högst 1,26 procent av prisbasbeloppet per kalendervecka. (

text: CSNFS 2015:1

text: En studerande som enligt kursplanen läser på distans inom EES eller i Schweiz kan få merkostnadslån för kostnader för enstaka övernattningar på studieorten. Merkostnadslån kan lämnas med högst 1,26 procent av prisbasbeloppet per kalendervecka. (

text: CSNFS 2015:1

text: Till 9–10 §§ meddelar CSN följande allmänna råd

text: Merkostnadslån för dubbel bosättning bör lämnas endast om avståndet mellan hemorten och studieorten är så långt att det får anses nödvändigt att den studerande även har en bostad på studieorten. Den totala restiden bör vara minst två timmar per dag med allmänna färdmedel. Hänsyn bör dock tas till om en resa med allmänna färdmedel mellan hemorten och studieorten måste starta orimligt tidigt eller avslutas orimligt sent. (

text: CSNFS 2008:2

text: Pendlingsresor under studietiden

text: En studerande som inte bor på studieorten under studietiden kan få merkostnadslån för kostnaderna för pendlingsresor mellan hemorten och studieorten under en studiestödsperiod, om han eller hon är bosatt och studerar inom EES eller i Schweiz. Merkostnadslån kan lämnas för den del av resekostnaderna som överstiger 0,34 procent av prisbasbeloppet multiplicerat med antalet kalenderveckor under studiestödsperioden, dock med högst 1,26 procent av prisbasbeloppet per kalendervecka. (

text: CSNFS 2018:2

text: De allmänna råden till 11 § har upphävts genom

text: CSNFS 2015:1

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2015:1

text: Resor vid utlandsstudier

text: Vid utlandsstudier kan merkostnadslån lämnas för resor till och från det land där studierna bedrivs. Merkostnadslån för resor vid utlandsstudier kan lämnas med följande belopp per kalenderhalvår: 1. För resor i samband med studier inom EES, i Schweiz eller i Storbritannien med högst 10 procent av prisbasbeloppet. 2. För resor i samband med studier utanför EES, Schweiz eller Storbritannien med högst 30 procent av prisbasbeloppet. Om det finns synnerliga skäl får lån lämnas med ett högre belopp. (

text: CSNFS 2020:2

text: Till 12 § meddelar CSN följande allmänna råd

text: Det bör finnas synnerliga skäl att lämna merkostnadslån med ett högre belopp om det exempelvis krävs specialarrangemang i samband med resor. (

text: CSNFS 2018:2

text: Resor vid insamling av material till uppsats eller avhandling

text: Den som studerar på en högskola i Sverige eller på en utbildning i utlandet motsvarande en svensk högskoleutbildning och som behöver resa för att samla in material till en uppsats eller avhandling kan få merkostnadslån för sådana resor. För uppsatser gäller dock att uppsatsen måste omfatta minst 15 högskolepoäng eller motsvarande. För uppsatser kan lån lämnas med högst 28 procent av prisbasbeloppet per uppsats. För avhandlingar kan lån lämnas med högst 28 procent av prisbasbeloppet för varje resa och för varje 30 högskolepoäng som avhandlingen omfattar. (

text: CSNFS 2018:2

text: Försäkring vid utlandsstudier

text: Vid utlandsstudier kan en studerande få merkostnadslån för att teckna en personförsäkring. Merkostnadslån kan lämnas med ett visst belopp per kalendervecka som 1. för studier inom EES och Schweiz uppgår till 0,40 procent av prisbasbeloppet, 2. för studier i USA uppgår till 0,81 procent av prisbasbeloppet, och 3. för studier i ett geografiskt område, som ligger utanför EES, Schweiz och USA, uppgår till 0,54 procent av prisbasbeloppet. (

text: CSNFS 2015:6

text: Resor och logi vid studie- och praktikresa

text: I samband med en obligatorisk studie- och praktikresa kan merkostnadslån lämnas för resor och logi. För att lån ska kunna lämnas till en studerande vid en svensk läroanstalt, krävs det att läroanstalten svarar för minst hälften av den studerandes kostnader för resor och logi. Lån kan lämnas med högst 15 procent av prisbasbeloppet per kalenderhalvår. (

text: CSNFS 2008:2

text: Till 15 § meddelar CSN följande allmänna råd

text: Läroanstalten bör specificera kostnaderna för resor och logi, eftersom merkostnadslån inte kan lämnas för övriga kostnader. Om detta inte är möjligt görs det ett schablonavdrag med samma belopp som värdet av de naturaförmåner som ska tas upp i deklarationen.

text: CSNFS 2008:2

text: Undervisningsavgifter

text: De allmänna råden till

text: har upphävts genom

text: CSNFS 2024:2

text: De allmänna råden till

text: 3 kap. 13 c § första stycket studiestödsförordningen (2000:655)

text: har upphävts genom

text: CSNFS 2018:2

text: Till

text: 3 kap.

text: 13 c § andra

text: och

text: tredje styckena

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: meddelar

text: CSN följande allmänna råd

text: Merkostnadslån för undervisningsavgifter, som har skrivits av med stöd av

text: 4 kap. 23 § studiestödslagen (1999:1395)

text: , bör inte begränsa rätten till fortsatta merkostnadslån.

text: CSNFS 2015:1

text: lämnas med ett visst belopp per kalendervecka enligt 3 kap. 13 b § eller med ett högre belopp enligt

text: 3 kap. 13 c § studiestödsförordningen

text: . För varje studiestödsperiod lämnas lån med högst det belopp som motsvarar avgiften för undervisning under studiestödsperioden. Vid tillämpningen av

text: 3 kap.

text: 13 b

text: 13 c §§

text: studiestödsförordningen

text: ska det belopp som lämnas fördelas per vecka i den studiestödsperiod som undervisningsavgiften avser. (

text: CSNFS 2018:2

text: Till 16 § andra stycket meddelar CSN följande allmänna råd

text: Avgiften för undervisning under studiestödsperioden bör bestämmas på följande sätt. 1. Undervisningsavgiften delas med det totala antalet veckor med studiemedel för heltidsstudier (heltidsveckor) som avgiften avser och multipliceras därefter med antalet heltidsveckor i studiestödsperioden. 2. Om det inte går att fastställa exakt hur många veckor avgiften avser, beräknas först hur stor avgiften är per studieperiod. Undervisningsavgiften delas då med det totala antalet studieperioder som avgiften avser. För varje studiestödsperiod beräknas sedan avgiften för undervisning genom att avgiften för aktuell studieperiod delas med det totala antalet heltidsveckor som studieperioden omfattar. Resultatet multipliceras därefter med antalet heltidsveckor i studiestödsperioden. (

text: CSNFS 2015:1

text: Till grund för beräkningen enligt

text: 3 kap. 13 c § andra stycket studiestödsförordningen (2000:655)

text: ska läggas det prisbasbelopp som gäller för det år då den sista kalenderveckan i studiestödsperioden infaller. (

text: CSNFS 2015:1

text: Övriga kostnader

text: För andra skäliga merkostnader i samband med studierna än de som avses i 7 § andra stycket och i 9-15 §§ lämnas merkostnadslån endast för kostnader som

text: 1. inte kan anses täckas av ordinarie bidrag och lån, 2. är direkt förknippade med studierna, och 3. är nödvändiga för att den studerande ska kunna fullfölja sina studier. Merkostnadslån enligt första stycket lämnas endast om villkoren i 4 eller 4 a § är uppfyllda. (

text: CSNFS 2015:1

text: De allmänna råden till 17 § har upphävts genom

text: CSNFS 2015:1

text: Kostnader som betalas i utländsk valuta

text: Merkostnader som en studerande betalar i utländsk valuta räknas om till svenska kronor utifrån den valutakurs som gäller den första bankdagen det år beviljningsperioden börjar. Om denna valutakurs inte är känd räknas merkostnaderna om till svenska kronor utifrån den valutakurs som gäller den första bankdagen det år då beslutet om merkostnadslån fattas. Det får göras en omräkning av de kostnader som avser studiestödsperioder som påbörjas året efter beslutet om merkostnadslån fattades. Dessa kostnader får räknas om till svenska kronor utifrån den valutakurs som gäller den första bankdagen det år studiestödsperioden börjar. Detta gäller dock under förutsättning att 1. den studerande begär en ny beräkning, och 2. omräkningen leder till att den studerande kan få ytterligare merkostnadslån. (

text: CSNFS 2018:2

text: 9 kap. Beräkning av studiemedel

text: Bestämmelser i lag och förordning

text: Bestämmelser om beräkning av studiemedel finns i

text: 3 kap.

text: 22 §§

text: och

text: 6 kap. 5 §

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: , samt i

text: 3 kap. 16 § studiestödsförordningen (2000:655)

text: CSNFS 2017:2

text: Veckobelopp och fribelopp

text: Vid beräkning av studiemedlens veckobelopp i samband med beviljning och vid beräkning av fribelopp enligt

text: 3 kap.

text: 22 §§

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: ska vecka 1–26 anses höra till det första kalenderhalvåret och vecka 27–53 till det andra kalenderhalvåret. (

text: CSNFS 2008:2

text: Vid olika studietakt under kalenderhalvåret räknas fribeloppet fram genom att fribeloppet först fastställs för den av perioderna som har högst studietakt och sedan minskas med beloppet för antalet tillkommande veckor med en lägre studietakt. (

text: CSNFS 2008:2

text: Avrundning

text: Vid beräkning av studiemedelsbelopp och vid minskning av belopp ska avrundningen nedåt till helt krontal ske per kalendervecka. (

text: CSNFS 2017:2

text: Minskning av studiemedel på grund av inkomst

text: Om inte annat följer av 6 §, ska minskningen av studiemedelsbelopp enligt

text: 3 kap. 18 § studiestödslagen (1999:1395)

text: göras genom att det belopp som ska dras bort från studiemedelsbeloppet fördelas jämnt på beviljade veckor under kalenderhalvåret. Vid olika studietakt ska minskningen ske i förhållande till studietakten. (

text: CSNFS 2008:2

text: Vid studier under ett sådant studieår om 40 veckor som nämns i

text: ska minskningen fördelas på höstterminens 20 veckor respektive vårterminens 20 veckor. (

text: CSNFS 2008:2

text: Lägsta belopp

text: Studiemedel får enligt

text: 3 kap. 22 § studiestödslagen (1999:1395)

text: inte lämnas om beloppet per vecka motsvarar eller är lägre än 0,25 procent av prisbasbeloppet. Utgångspunkten vid beräkningen ska vara det belopp som den studerande har rätt till i genomsnitt per vecka under ett kalenderhalvår. Vid studier under ett sådant studieår om 40 veckor som nämns i

text: ska genomsnittet räknas på höstterminens 20 veckor respektive vårterminens 20 veckor. (

text: CSNFS 2017:2

text: 10 kap. Inkomstprövning

text: Bestämmelser i lag och förordning

text: Bestämmelser om vad som ska räknas som en studerandes inkomst finns i

text: 3 kap. 19 § studiestödslagen (1999:1395)

text: , samt i

text: 3 kap. 17 § studiestödsförordningen (2000:655)

text: . Bestämmelser om de olika inkomstslagen finns i

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: CSNFS 2017:2

text: Inkomstens fördelning på kalenderhalvår

text: Överskott i inkomstslaget tjänst

text: Överskott i inkomstslaget tjänst ska hänföras till det kalenderhalvår det kan disponeras eller på annat sätt kommer den studerande till del. Överskott i inkomstslaget tjänst för ett kalenderår ska fördelas med hälften på varje kalenderhalvår om det inte kan bestämmas under vilket kalenderhalvår det kan disponeras eller kommer den enskilde till del. (

text: CSNFS 2017:2

text: Överskott i inkomstslagen näringsverksamhet och kapital

text: Till

text: meddelar CSN följande allmänna råd

text: När den studerande begär det bör överskott i inkomstslagen näringsverksamhet och kapital kunna fördelas till lika stora delar per kalenderhalvår. (

text: CSNFS 2019:7

text: Inkomst som inte beskattas i Sverige

text: För den som inte beskattas för sin huvudsakliga inkomst i Sverige ska inkomsten beräknas på motsvarande sätt som i Sverige. (

text: CSNFS 2019:7

text: De allmänna råden till 3 § har upphävts genom

text: CSNFS 2019:7

text: Inkomst i utlandet räknas om till svenska kronor utifrån den valutakurs som gäller den första bankdagen för inkomståret. Om denna valutakurs inte är känd räknas inkomsten om

text: till svenska kronor utifrån den valutakurs som gäller den första bankdagen det år då beslutet om studiemedel fattas. Om beräkningen har gjorts utifrån valutakursen den första bankdagen under beslutsåret, får det göras en omräkning av inkomsten för sådan inkomst som avser det därpå följande inkomståret. Detta gäller dock under förutsättning att 1. den studerande begär en ny beräkning, och 2. omräkningen leder till att den studerande kan få ytterligare studiemedel. (

text: CSNFS 2019:7

text: 11 kap. Studerande som är föremål för kriminalvård (

text: CSNFS 2019:7

text: Bestämmelser i lag och förordning

text: Bestämmelser om studiemedel då uppehället är bekostat av staten eller en kommun finns i

text: 3 kap. 20 § andra stycket studiestödslagen (1999:1395)

text: , samt i

text: 3 kap. 18 § studiestödsförordningen (2000:655)

text: Kriminalvård

text: Till en studerande som omfattas av

text: fängelselagen (2010:610)

text: och är inskriven på anstalt får studiemedel endast lämnas vid studier på eftergymnasial nivå och då endast med den del som utgörs av studiebidrag. När en studerande verkställer ett fängelsestraff utanför anstalten enligt

text: 11 kap. 5 § fängelselagen

text: får dock studiemedel lämnas. (

text: CSNFS 2019:7

text: 12 kap. Studiemedel för utlandsstudier

text: Bestämmelser i lag och förordning

text: Bestämmelser om studiemedel för utlandsstudier finns i

text: 3 kap. 23 § studiestödslagen (1999:1395)

text: , samt i

text: 3 kap.

text: 25 a §§

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: CSNFS 2015:1

text: Krav på antagning, tentamen och examen

text: Studiemedel lämnas bara till den som har antagits till den utbildning som ansökan avser. (

text: CSNFS 2019:9

text: och 2020:1).

text: Bosättningskrav

text: Till

text: meddelar CSN följande allmänna råd Vid bedömningen av om en studerande ska anses vara bosatt i Sverige bör bestämmelserna i

text: 5 kap.

text: 8 §§

text: socialförsäkringsbalken

text: tillämpas. (

text: CSNFS 2015:1

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2015:1

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2015:1

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2015:1

text: Undantag från bosättningskravet

text: De allmänna råden till 5 § har upphävts genom

text: CSNFS 2005:12

text: Studerande som har haft studiestöd eller utbildningsbidrag för doktorander för

text: utlandsstudier

text: Det krav på bosättning som anges i

text: 3 kap. 23 § första stycket studiestödslagen (1999:1395)

text: gäller inte för en person som 1. uppfyllde bosättningskravet när han eller hon började sina utlandsstudier med studiemedel enligt

text: studiestödslagen

text: eller med utbildningsbidrag för doktorander, och 2. fortsätter att läsa med sådant stöd utan uppehåll. (

text: CSNFS 2019:7

text: De allmänna råden till 6 § första stycket har upphävts genom

text: CSNFS 2004:2

text: Bosättning i utlandet på grund av sjukdom

text: Det krav på bosättning som anges i

text: gäller inte för en svensk medborgare som har bosatt sig i utlandet på grund av sjukdom, om han eller hon tidigare har varit bosatt i Sverige. (

text: CSNFS 2015:1

text: Synnerliga skäl

text: Om det finns synnerliga skäl lämnas studiemedel även om den studerande inte uppfyller kravet på bosättning i

text: CSNFS 2015:1

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2015:1

text: Utlandsstudier som inte ger rätt till studiemedel

text: Till

text: 3 kap. 23 § första stycket 1 studiestödsförordningen (2000:655)

text: meddelar CSN följande allmänna råd (

text: CSNFS 2019:7

text: Bedömningen av om en utländsk utbildning är jämförbar med en svensk utbildning som inte ger rätt till studiemedel bör utgå från kriterier som förkunskapskrav, utbildningens längd, kursinnehåll och resultat i form av behörighet eller examina. (

text: CSNFS 2016:2

text: Till

text: 3 kap. 23 § första stycket 2 studiestödsförordningen (2000:665)

text: meddelar CSN följande

text: allmänna råd

text: Med utbildning som inte rimligen bör ge rätt till studiemedel bör exempelvis avses utbildning i ett geografiskt område till vilket Utrikesdepartementet avråder från alla resor eller vilket de uppmanar svenska medborgare att lämna, eller utbildning som innehåller moment som 1. är olagliga i Sverige eller där utbildningen bedrivs, eller 2. har som syfte att den studerande ska kunna bedriva verksamhet som är olaglig i Sverige eller där utbildningen bedrivs. (

text: CSNFS 2018:2

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2015:1

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2015:1

text: Bedömning av utbildningens nivå

text: Allmänt om bedömningen

text: En utländsk utbildning ska anses vara på samma nivå som en motsvarande eller jämförbar svensk utbildning. (

text: CSNFS 2015:1

text: Till 9 § meddelar CSN följande allmänna råd

text: Bedömningen av om en utländsk utbildning motsvarar eller är jämförbar med en svensk utbildning bör utgå från kriterier som förkunskapskrav, utbildningens längd, kursinnehåll och resultat i form av behörighet eller examina. (

text: CSNFS 2015:1

text: När en utbildning bedrivs på olika nivåer

text: Om olika delar av en utländsk utbildning motsvarar eller är jämförbara med svenska utbildningar på både gymnasial och eftergymnasial nivå, ska den utländska utbildningen i sin helhet anses vara på gymnasial nivå, om merparten av utbildningen bedöms vara gymnasial. Med en utländsk utbildning enligt första stycket avses den kurs eller det sammanhållna paket av kurser som den studerande antas till vid ett och samma tillfälle. Om flera examina utfärdas under denna period, anses kurserna som leder fram till den första examen vara en utbildning. Därefter betraktas kurserna som ligger mellan två examina som en utbildning. (

text: CSNFS 2015:1

text: De allmänna råden till

text: 3 kap. 23 § 1 studiestödsförordningen (2000:655)

text: har upphävts genom

text: CSNFS 2015:1

text: Utbildning på gymnasial nivå

text: Studier med lika stor fördel i Sverige

text: Bedömningen av om studier på gymnasial nivå i länder utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och Schweiz kan anses motsvara studier på gymnasial nivå i Sverige ska utgå från förkunskapskrav, utbildningens längd, kursinnehåll och resultat i form av behörighet eller examina. (

text: CSNFS 2019:7

text: Till

text: 3 kap. 22 § studiestödsförordningen (2000:655)

text: meddelar CSN följande allmänna råd

text: Motsvarande studier bör exempelvis inte anses kunna bedrivas med lika stor fördel i Sverige om 1. en studerande ansöker om studiemedel för att, utan avbrott, fortsätta en gymnasial utbildning som ger rätt till studiehjälp, och som har påbörjats innan det andra kalenderhalvåret när han eller hon fyller 20 år, 2. undervisningsavgiften för utbildningen utomlands är väsentligt lägre, 3. utbildningen i Sverige skulle ta väsentligt längre tid, eller

text: 4. utbildningen i Sverige normalt sett inte är öppen för den studerande med hänsyn till hans eller hennes ålder, 5. utbildningen utgör en påbyggnad inom samma ämnesområde till en gymnasieutbildning som den studerande har läst i Sverige. (

text: CSNFS 2019:7

text: Godtagbar standard

text: En gymnasial utbildning anses ha godtagbar standard om något av följande villkor är uppfyllt. 1. Utbildningen är erkänd av en statlig myndighet som har statens uppdrag att godkänna utbildningar. 2. Utbildningen är erkänd av en regional myndighet som har statens uppdrag att godkänna utbildningar. 3. Utbildningen har en godtagbar kvalitetssäkring från en ackrediteringsorganisation som kvalitetssäkrar gymnasiala utbildningar. 4. Om det finns synnerliga skäl. En gymnasial utbildning kan inte anses ha godtagbar standard enligt första stycket om den som har erkänt eller kvalitetssäkrat utbildningen saknar möjlighet eller system för att regelbundet kontrollera efterlevnaden av de kriterier som legat till grund för erkännandet eller kvalitetssäkringen. (

text: CSNFS 2025:2

text: Till 11 § första stycket punkt 3 meddelar CSN följande allmänna råd (

text: CSNFS 2025:2

text: För att kvalitetssäkringen ska anses vara godtagbar bör den ackrediteringsorganisation som kvalitetssäkrar gymnasiala utbildningar 1. ha flera års erfarenhet av att kvalitetssäkra utbildningar, 2. vara oberoende från de utbildningar som kvalitetssäkras, 3. kvalitetssäkra fler än ett fåtal utbildningar, och 4. hålla en hög kvalitet i sin bedömningsverksamhet. (

text: CSNFS 2025:2

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2015:1

text: De allmänna råden till 12 § första stycket har upphävts genom

text: CSNFS 2015:1

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2015:1

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2005:5

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2015:1

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2015:1

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2004:2

text: De allmänna råden till 16 § har upphävts genom

text: CSNFS 2004:2

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2015:1

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2015:1

text: De allmänna råden till 18 § har upphävts genom

text: CSNFS 2015:1

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2015:1

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2009:6

text: . Rubriken har upphävts genom

text: CSNFS 2024:2

text: De allmänna råden till

text: 3 kap. 21 § studiestödsförordningen (2000:655)

text: har upphävts genom

text: CSNFS 2015:1

text: . De allmänna råden till

text: 3 kap. 24 § andra stycket studiestödsförordningen (2000:655)

text: har upphävts genom

text: CSNFS 2024:2

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2005:12

text: De allmänna råden till 21 § har upphävts genom

text: CSNFS 2005:12

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2015:1

text: . Rubriken har upphävts genom

text: CSNFS 2019:7

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2019:7

text: . Rubriken har upphävts genom

text: CSNFS 2024:2

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2015:1

text: De allmänna råden till

text: 3 kap. 24 a § andra stycket studiestödsförordningen (2000:655)

text: har upphävts genom

text: CSNFS 2019:7

text: Fastställd studietid för vissa länder

text: Den tid som studiemedel kan lämnas för utlandsstudier beräknas, om inte annat anges i andra stycket, i enlighet med

text: 3 kap. 5 § studiestödslagen (1999:1395)

text: 3 kap. 4 § studiestödsförordningen (2000:655)

text: och 2 kap. 2 och 3 §§ dessa föreskrifter och allmänna råd. För vissa länder där läsårsstuderande och terminsstuderande vid högskole- och universitetsutbildningar följer den ordinarie terminsindelningen har CSN särskilt föreskrivit vad som anses ingå i en normal kursplan (fastställd studietid). De utbildningssystem där fastställda studietider får tillämpas framgår av 26 och 27 §§. (

text: CSNFS 2018:2

text: För nedanstående länder där läsåret har två terminer är den fastställda studietiden följande: 1. Australien 19 och 19 veckor 2. Danmark 21 och 21 veckor 3. Grekland 18 och 20 veckor 4. Italien 21 och 21 veckor 5. Kanada 16 och 16 veckor 6. Nederländerna 20 och 21 veckor 7. Norge 19 och 22 veckor 8. Polen 17 och 20 veckor 9. Spanien 19 och 20 veckor 10. Tyskland 21 och 21 veckor 11. Österrike 21 och 21 veckor. (

text: CSNFS 2008:1

text: För Storbritannien är den fastställda studietiden för läsåret vid helårsstudier och tvåterminssystem totalt 39 veckor, och vid treterminssystem 13, 13 och 13 veckor. För USA är den fastställda studietiden för läsåret vid semesterplan 17 och 17 veckor, vid quarterplan 13, 13 och 13 veckor och vid trimesterplan 15, 15 och 15 veckor. (

text: CSNFS 2008:1

text: 13 kap. Har upphävts genom

text: CSNFS 2010:2

text: 13 a kap. Studiefinansiering från ett annat land

text: Bestämmelser i lag och förordning

text: Bestämmelser om studiefinansiering från ett annat land finns i

text: 3 kap. 25 § studiestödslagen (1999:1395)

text: , samt i

text: 3 kap. 33 a § studiestödsförordningen (2000:655)

text: CSNFS 2008:2

text: Utländsk studiefinansiering

text: Utländsk studiefinansiering enligt

text: är när det gäller 1. studiebidrag och studielån enligt 3 kap. 11 – 13 §§, tilläggsbidrag enligt 3 kap. 13 a – b §§ och tilläggslån enligt

text: samt merkostnadslån enligt

text: 3 kap. 13 § första stycket 1 studiestödsförordningen (2000:655)

text: , sådant studiestöd eller motsvarande studiefinansiering från ett annat land som lämnas för samma ändamål, 2. merkostnadslån enligt 3 kap. 13 § första stycket 2-3

text: studiestödsförordningen

text: , sådant studiestöd eller motsvarande studiefinansiering från ett annat land som lämnas för samma ändamål som det aktuella merkostnadslånet. (

text: CSNFS 2016:2

text: 14 kap. Uppgiftsskyldighet för den studerande

text: Bestämmelser i lag och förordning

text: Bestämmelser om studerandes skyldighet att anmäla ändrade förhållanden som har betydelse för rätten till studiemedel finns i

text: 3 kap. 27 § studiestödslagen (1999:1395)

text: . Anmälningsskyldigheten för en studerande som gör uppehåll i studierna på grund av sjukdom, tillfällig vård av barn, vård av närstående eller i samband med att ett barn under 18 år har avlidit framgår av 3 kap. 28, 32 b, 32 e respektive

text: 32 h §§ studiestödsförordningen (2000:655)

text: CSNFS 2012:3

text: Vad som ska anmälas

text: En studerande ska anmäla till CSN om han eller hon 1. helt eller delvis avbryter sina studier, 2. förändrar sin studietid, 3. gör ett uppehåll i studierna av en annan anledning än vad som framgår av 1 § andra stycket under sju dagar eller mer och när studierna återupptas, 4. byter läroanstalt, 5. byter utbildning, 6. får en inkomst som överstiger fribeloppet, eller 7. får ny inkomst så att en redan lämnad inkomstuppgift som överstiger fribeloppet förändras. Den studerande ska även anmäla till CSN om det i övrigt sker förändringar i hans eller hennes förhållanden som kan påverka rätten till studiemedel eller studiemedlens storlek. (

text: CSNFS 2025:4

text: När anmälan ska göras

text: En anmälan om ändrade förhållanden ska ha kommit in till CSN senast inom en vecka efter det att förändringen har inträffat. Om anmälan kommer in senare ska den studerande anses ha fullgjort sin anmälningsskyldighet endast om det finns särskilda skäl. Om den studerande är omyndig ska anmälan göras av förmyndaren. Om den studerande har en förvaltare enligt

text: föräldrabalken

text: , ska anmälan göras av förvaltaren om detta ingår i hans eller hennes uppdrag. (

text: CSNFS 2025:4

text: De allmänna råden till

text: 3 kap. 30 § studiestödsförordningen (2000:655)

text: har upphävts genom

text: CSNFS 2025:4

text: 15 kap. Ansökan och beviljning

text: Bestämmelser i lag och förordning

text: Bestämmelser om ansökan med mera finns i

text: 3 kap. 29 § studiestödslagen (1999:1395)

text: , samt i

text: 3 kap.

text: och

text: 37 §§

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: CSNFS 2019:7

text: Ansökan och ansökningsblanketter

text: Ansökan om studiemedel ska göras på den manuella eller elektroniska blankett som CSN bestämmer. Vid elektronisk överföring ska den webbplats på internet som CSN anvisar användas. (

text: CSNFS 2011:5

text: Elektronisk ansökan

text: Ansökan om studiemedel får göras elektroniskt om den studerande är myndig och inte har en förvaltare enligt

text: 11 kap. 7 § föräldrabalken

text: CSNFS 2011:5

text: En elektronisk ansökan om studiemedel ska skrivas under med hjälp av en elegitimation som ställts ut av en sådan utfärdare som CSN godtar. (

text: CSNFS 2021:3

text: Medgivande

text: Den studerande ska i ansökan om studiemedel för studier vid en läroanstalt

text: utomlands lämna ett medgivande att läroanstalten, till CSN, får lämna uppgifter om den studerandes 1. antagning, 2. studieaktivitet, 3. undervisningsavgifter, och 4. studieresultat. (

text: CSNFS 2015:1

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2017:2

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2008:2

text: Maximal beviljningstid

text: Med ett år i sänder i

text: 3 kap. 37 § studiestödsförordningen (2000:655)

text: avses en period om högst 53 kalenderveckor i taget. (

text: CSNFS 2015:1

text: Ansökan om studiemedel

text: En ansökan om ytterligare studiemedel under en beviljningsperiod, som studiemedel redan har beviljats för i ett och samma beslut, anses ha kommit in till CSN redan i samband med den ursprungliga ansökan om studiemedel för den aktuella beviljningsperioden. Detta gäller under förutsättning att den nya ansökan kommer in senast den sista dagen i den beviljningsperioden. (

text: CSNFS 2017:2

text: Utländska medborgare

text: När en studerande som inte är svensk medborgare ansöker om studiemedel för utlandsstudier eller för första gången ansöker om studiemedel för studier i Sverige, ska han eller hon lämna uppgifter om sina förhållanden på den manuella eller elektroniska blankett som CSN bestämmer. En sådan blankett ska även lämnas in 1. om den studerande har uppfyllt villkoren för rätt till svenskt studiestöd och det tidsbegränsade beslutet om rätt till svenskt studiestöd inte omfattar den tid som den nya ansökan om studiemedel avser, 2. om den studerandes förhållanden har ändrats och de ändrade förhållandena kan påverka rätten till studiemedel, 3. om den studerande efter den senaste prövningen har varit utanför Sverige i mer än sex månader, eller 4. om CSN begär det. (

text: CSNFS 2017:2

text: 16 kap. Utbetalning

text: Bestämmelser i lag och förordning

text: Bestämmelser om utbetalning av studiemedel finns i

text: 3 kap. 30 § studiestödslagen (1999:1395)

text: , samt i

text: 3 kap. 39 § studiestödsförordningen (2000:655)

text: Förskottsvis utbetalning varje månad

text: Bestämmelser om att utbetalning av studiemedel vid studier i Sverige sker förskottsvis varje månad finns i

text: . Vid utlandsstudier sker utbetalning av studiemedel förskottsvis varje månad, om inte annat följer av 4 a §. (

text: CSNFS 2015:1

text: Vad en förskottsvis utbetalning varje månad får omfatta

text: En utbetalning avser i regel studiemedel för fyra veckor, men den kan även omfatta ett annat antal veckor i början och slutet av en studiestödsperiod. Särskilda bestämmelser om den första utbetalningen i en studiestödsperiod finns i 16 kap. 3 §. (

text: CSNFS 2015:1

text: Den första utbetalningen i en studiestödsperiod avser studiemedel för minst tre veckor. Om det återstår två eller färre veckor till nästa ordinarie utbetalningsdag, görs både den första och den andra utbetalningen samtidigt.

text: Antal veckor till och med Antal veckor som första Utbetalning görs även vid den kalendervecka då nästa utbetalningen omfattar nästföljande ordinarie ordinarie utbetalningsdag är utbetalningsdag planerad 1 5 Nej 2 6 Nej 3 3 Ja 4 4 Ja 5 5 Ja (

text: CSNFS 2015:1

text: CSNFS 2015:1

text: Tidpunkt för utbetalning som sker förskottsvis varje månad

text: Med undantag av den första utbetalningen för en studiestödsperiod betalas studiemedel ut den 25:e i månaden. Om denna dag inte är en bankdag, görs utbetalningen närmast föregående bankdag. Studiestödsperiodens första utbetalning görs tidigast den första dagen i studiestödsperioden. Om studiemedel betalas ut på annat sätt än förskottsvis varje månad enligt 4 a §, kan utbetalning dock göras tidigast tre veckor före studiestödsperiodens början. (

text: CSNFS 2015:1

text: När studiemedel kan betalas ut på annat sätt än förskottsvis varje månad

text: Studier i Sverige

text: Till

text: meddelar CSN följande allmänna råd

text: Om den studerande kan visa att han eller hon, före den tidpunkt studiemedel annars skulle ha betalats ut, exempelvis har höga inledande levnadskostnader, bör det finnas särskilda skäl att betala ut studiemedel på annat sätt än förskottsvis varje månad. Detsamma bör gälla för utbetalning av studiemedel i form av merkostnadslån, om den studerande kan visa att han eller hon, före den tidpunkt studiemedel annars skulle ha betalats ut, måste bekosta sådant som lånet är avsett att täcka. (

text: CSNFS 2015:6

text: Utlandsstudier

text: Vid utlandsstudier får studiemedel betalas ut på annat sätt än förskottsvis varje månad, om den studerande 1. annars skulle få svårigheter att få tillgång till utbetalningarna, eller

text: 2. kan visa att han eller hon, före den tidpunkt studiemedel annars skulle ha betalats ut, måste betala kostnader för kost och logi till sin utländska läroanstalt. Studiemedel i form av merkostnadslån får även betalas ut på annat sätt om den studerande kan visa att han eller hon, före den tidpunkt studiemedel annars skulle ha betalats ut, måste bekosta sådant som lånet är avsett att täcka. (

text: CSNFS 2025:4

text: De allmänna råden till 4 a § första stycket har upphävts genom

text: CSNFS 2025:4

text: Vid utlandsstudier får en utbetalning av studiemedel på annat sätt än förskottsvis varje månad enligt 4 a § omfatta en studieperiod men som mest 26 veckor. - En utbetalning av merkostnadslån för undervisningsavgifter får dock omfatta en eller flera studieperioder men som mest 26 veckor, - En utbetalning av merkostnadslån för försäkring vid utlandsstudier får dock omfatta en eller flera studieperioder men som mest 53 veckor. (

text: CSNFS 2025:4

text: CSNFS 2015:1

text: Villkor för utbetalning

text: Studier i Sverige

text: Vid studier i Sverige kan den studerande få den första utbetalningen av studiemedel i en studiestödsperiod när en studieförsäkran enligt 7 § har kommit in till CSN. Den studerande kan dock få en utbetalning av merkostnadslån för undervisningsavgifter som avser flera studiestödsperioder med studiemedel, när en studieförsäkran för den första av dessa perioder har kommit in till CSN. (

text: CSNFS 2017:2

text: En studieförsäkran för studier i Sverige enligt 6 § ska innehålla 1. en försäkran av den studerande om att studierna har påbörjats och att han eller hon avser att studera vid den läroanstalt och utbildning samt under den tid och i den studieomfattning som studiemedel har beviljats för, och 2. läroanstaltens intygande om vilken utbildning som den studerande har påbörjat och registrerat sig på samt uppgifter om utbildningens studieomfattning och tid. CSN kan komma överens med en läroanstalt om att uppgifterna enligt andra punkten inte behöver lämnas via den studerande, utan att de kan lämnas direkt till CSN så snart den studerande har registrerat sig på utbildningen. (

text: CSNFS 2015:1

text: Utlandsstudier

text: Vid utlandsstudier kan den studerande få den första utbetalningen av studiemedel i en studiestödsperiod när en studieförsäkran enligt 9 § har kommit in till CSN. Den studerande kan dock få en sådan utbetalning av merkostnadslån för undervisningsavgifter eller för försäkring vid utlandsstudier som avses i 5 § och som avser flera studiestödsperioder med studiemedel, när en studieförsäkran för den första av dessa perioder har kommit in till CSN. En studieförsäkran enligt första och andra styckena får lämnas tidigast fyra veckor före studiestödsperiodens början. (

text: CSNFS 2025:4

text: En studieförsäkran för utlandsstudier enligt 8 § ska innehålla

text: 1. en försäkran av den studerande om att han eller hon avser att studera vid den läroanstalt och utbildning samt under den tid och i den studieomfattning som studiemedel har beviljats för, och 2. läroanstaltens intygande om att den studerande är registrerad för de studier för vilka studiemedel har beviljats. En studieförsäkran avseende den första, tredje eller femte studiestödsperioden i en beviljningsperiod med studiemedel ska dock innehålla läroanstaltens intygande enligt första stycket 2, endast om det finns behov av det. (

text: CSNFS 2023:5

text: Till 9 § andra stycket meddelar CSN följande allmänna råd

text: Det bör exempelvis anses finnas behov av att ställa krav på läroanstaltens intygande om 1. den studerande tidigare har fått studiemedel för utlandsstudier felaktigt eller med för högt belopp på grund av att studierna har avbrutits eller aldrig har påbörjats, eller om den studerande på annat sätt har orsakat en sådan utbetalning, 2. den studerande tidigare har vilselett CSN och om vilseledandet har lett till eller riskererat att leda till ett felaktigt beslut att bevilja studiemedel för utlandsstudier, 3. studiemedel enligt 4 a § ska betalas ut på annat sätt än förskottsvis varje månad och om den studerande utan ett krav på läroanstaltens intygande skulle få betydande belopp utbetalda innan studiestödsperiodens början, eller 4. beslutet om studiemedel avser studier vid en utländsk läroanstalt där studerande tidigare har fått felaktiga beslut om studiemedel på grund av att de har lämnat vilseledande uppgifter till CSN. (

text: CSNFS 2023:5

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2015:1

text: Utbetalningssätt

text: Studiemedlen sätts in på det konto som den studerande har meddelat CSN:s betalningsförmedlande bank. Om den studerande inte har meddelat banken vilket konto som utbetalningen ska sättas in på, görs utbetalningen av banken på ett särskilt utbetalningskort. En utbetalning av banken får göras på annat sätt än enligt första och andra styckena, om den studerande inte kan få ett konto i en svensk bank och dessutom 1. saknar ett svenskt personnummer, 2. inte är folkbokförd i Sverige, eller 3. befinner sig utomlands. (

text: CSNFS 2022:2

text: CSNFS 2015:1

text: Rubrik Har utgått genom

text: CSNFS 2022:2

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2022:2

text: 17 kap. Återbetalning av studiemedel som den studerande inte önskar

text: utnyttja (

text: CSNFS 2022:2

text: Bestämmelser i lag

text: Bestämmelser om rätten att betala tillbaka icke-önskat studiemedel finns i

text: 6 kap. 2 § studiestödslagen (1999:1395)

text: CSNFS 2008:2

text: Återbetalning

text: Med att genast betala tillbaka studiemedel enligt

text: 6 kap. 2 § studiestödslagen (1999:1395)

text: avses inbetalning senast 30 dagar från 1. utbetalningsdagen, eller 2. studiestödsperiodens början. För att räknas som återbetalning enligt samma bestämmelse ska beloppet vara tillgängligt på CSN:s konto senast den dag som anges i första stycket. Studiemedel som betalas tillbaka enligt denna paragraf måste gälla belopp som har betalats ut för en eller flera hela kalenderveckor. Återbetalningen får dock avgränsas till att gälla endast en sådan del av ett studiemedelsbelopp som har betalats ut i form av studiebidrag, tilläggsbidrag eller studielån. (

text: CSNFS 2023:5

text: Vid tillämpning av 2 § anses merkostnadslån som lämnas med ett belopp per kalendervecka och som har betalats ut på annat sätt än förskottsvis varje månad enligt 16 kap. 4 a § vara utbetalda den dag sådant studiemedel som avses i

text: 3 kap. 11 § studiestödslagen (1999:1395)

text: har betalats ut för samma vecka. Detsamma ska gälla för sådant merkostnadslån som redan har betalats för efterföljande veckor. (

text: CSNFS 2022:2

text: 18 kap. Uppläggningsavgift för studielån

text: Bestämmelser i lag och förordning

text: Bestämmelser om CSN:s rätt att ta ut en uppläggningsavgift för sina administrativa kostnader vid beviljning av studielån finns i

text: 6 kap. 4 § studiestödslagen (1999:1395)

text: , samt i

text: 6 kap. 4 § studiestödsförordningen (2000:655)

text: CSNFS 2008:2

text: Avgift per kalenderhalvår

text: För en studiestödsperiod om högst 26 veckor ska en uppläggningsavgift betalas endast för ett kalenderhalvår. Om studiestödsperioden sträcker sig över två kalenderhalvår, ska avgiften betalas för det kalenderhalvår under vilket studiemedel för flest antal veckor lämnas. Vid lika antal veckor ska avgiften betalas för det andra av de båda kalenderhalvåren. Om en uppläggningsavgift redan har betalats för det kalenderhalvår som avgiften gäller, behöver en ny avgift inte betalas. Uppläggningsavgiften dras från den första utbetalningen av studielån för studiestödsperioden. (

text: CSNFS 2008:2

text: Ingen uppläggningsavgift

text: En studerande som inte vill utnyttja det studiestöd som har beviljats för ett kalenderhalvår och därför betalar tillbaka hela beloppet enligt bestämmelserna i

text: 6 kap. 2 § studiestödslagen (1999:1395)

text: och 17 kap. dessa föreskrifter och allmänna råd, behöver inte betala tillbaka ett belopp motsvarande uppläggningsavgiften. (

text: CSNFS 2008:2

text: 19 kap. Uppgiftsskyldighet för läroanstalter

text: Bestämmelser i lag och förordning

text: Bestämmelser om en läroanstalts skyldighet att lämna uppgifter till CSN finns i

text: 6 kap. 6 § studiestödslagen (1999:1395)

text: , samt i

text: 6 kap. 10 § studiestödsförordningen (2000:655)

text: CSNFS 2017:2

text: Uppgifter om utbildningar

text: Läroanstalten ska vid två tillfällen per år lämna uppgift om de utbildningar hos läroanstalten som ger rätt till studiemedel. Uppgifter ska även lämnas om den tid som utbildningen pågår och om utbildningens studieomfattning. (

text: CSNFS 2008:3

text: Uppgifter om studerande

text: Uppgifter inför och vid studiestarten

text: För en studerande som har beviljats studiemedel ska läroanstalten lämna uppgifter om den studerandes utbildning, studietid och studieomfattning. (

text: CSNFS 2008:3

text: Uppgifter under studietiden

text: När en studerande som har ansökt om eller beviljats studiemedel har påbörjat studierna på en utbildning ska läroanstalten lämna uppgift om det genom att bekräfta att han eller hon har registrerats på utbildningen. (

text: CSNFS 2022:2

text: Läroanstalten ska för studerande som har ansökt om eller beviljats studiemedel till CSN omgående lämna uppgift om 1. att den studerande helt eller delvis avbryter sina studier, 2. att den studerande förlänger sin studietid, och 3. det i övrigt sker förändringar i den studerandes utbildning, studietid och studieomfattning som kan påverka rätten till studiemedel eller studiemedlens storlek. (

text: CSNFS 2022:2

text: De allmänna råden till 5 § 1 har upphävts genom

text: CSNFS 2023:5

text: Uppgifter om studieresultat

text: En läroanstalt ska lämna följande uppgift om studieresultat för studerande som har ansökt om eller beviljats studiemedel:

text: Högskolor och universitet Uppgift om antal godkända högskolepoäng på utbildningen. Kommunal vuxenutbildning Uppgift om antal godkända gymnasiepoäng eller verksamhetspoäng. Övriga utbildningsanordnare Uppgift om att studierna har fullgjorts i den takt som utbildningsplanen föreskriver. (

text: CSNFS 2017:2

text: Hur uppgifter lämnas

text: Uppgifter lämnas på det sätt som CSN efter samråd med läroanstalten har beslutat om. (

text: CSNFS 2008:3

text: Bilaga 1

text: Utbildningsprogram där studiemedel i enlighet med

text: 3 kap. 5 § fjärde stycket studiestödslagen (1999:1395)

text: och

text: 3 kap. 4 a § första stycket 1 studiestödsförordningen (2000:655)

text: får lämnas för annan tid än tid då den studerande bedriver studier.

text: Under förutsättning att de villkor som anges i

text: 3 kap. 4 a § första stycket 1 studiestödsförordningen

text: är uppfyllda får studiemedel lämnas för annan tid än tid då den studerande bedriver studier för studier vid följande utbildningsprogram.

text: Chalmers tekniska högskola

text: - Affärsutveckling och entreprenörskap inom byggteknik - Arkitektur - Arkitektur och teknik - Byggingenjör

text: - Automation och mekatronik, civilingenjör - Bioteknik, civilingenjör - Datateknik, civilingenjör - Elektroteknik, civilingenjör - Industriell ekonomi, civilingenjör - Informationsteknik, civilingenjör - Kemiteknik, civilingenjör - Kemiteknik med fysik, civilingenjör - Maskinteknik, civilingenjör - Teknisk design, civilingenjör - Teknisk matematik, civilingenjör - Teknisk fysik, civilingenjör - Väg- och vattenbyggnad, civilingenjör

text: - Dataingenjör - Designingenjör - Ekonomi och produktionsteknik - Elektroingenjör - Intelligent System Design - Kemiingenjör - Maskiningenjör

text: - Applied Mechanics, MSC Progr. - Applied Physics, MSC Progr. - Architecture and Engineering, MSC Progr. - Architecture and Urban Design, MSC Progr. - Automotive Engineering, MSC Progr. - Bioinformatics and Systems Biology, MSC Progr. - Biomedical Engineering, MSC Progr. - Biotechnology, MSC Progr. - Chemistry and Biosciences, MSC Progr.

text: - Communication Engineering, MSC Progr. - Complex Adaptive Systems, MSC Progr. - Computer Science – Algorithms, Languages and Logic, MSC Progr. - Computer Systems and Networks, MSC Progr. - Design and Construction Project Management, MSC Progr. - Design for Sustainable Development, MSC Progr. - Electric Power Engineering, MSC Progr. - Embedded Electronic System Design, MSC Progr. - Engineering Mathematics and Computational Science, MSC Progr. - Entrepreneurship and Business Design, MSC Progr. - Environmental Measurements and Assessments, MSC Progr. - Erasmus Mundus Complex Systems Science, MSC Progr. - Erasmus Mundus Industrial Ecology, MSC Progr. - Erasmus Mundus Nanoscience and Nanotechnology, MSC Progr. - Fundamental Physics, MSC Progr. - Geo and Water Engineering, MSC Progr. - Industrial Design Engineering, MSC Progr. - Industrial Ecology, MSC Progr. - Industrial Ecology – for a Sustainable Society, MSC Progr. - Infrastructure and Environmental Engineering, MSC Progr. - Innovative and Sustainable Chemical Engineering, MSC Progr. - Integrated Electronic System Design, MSC Progr. - Interaction Design and Technologies, MSC Progr. - International Project Management, MSC Progr. - Lärande och ledarskap, MSC Progr. - Management and Economics of Innovation, MSC Progr. - Maritime Management, MSC Progr. - Materials and Nanotechnology, MSC Progr. - Materials Chemistry and Nanotechnology, MSC Progr. - Materials Engineering, MSC Progr. - Microtechnology, MSC Progr. - Nanoscale Science and Technology, MSC Progr. - Nanotechnology, MSC Progr. - Naval Architecture and Ocean Engineering, MSC Progr. - Networks and Distributed Systems, MSC Progr. - Nuclear Engineering, MSC Progr. - Physics and Astronomy, MSC Progr. - Product Development, MSC Progr. - Production Engineering, MSC Progr. - Quality and Operations Management, MSC Progr. - Radio and Space Science, MSC Progr. - Secure and Dependable Computer Systems, MSC Progr. - Software Engineering, MSC Progr. - Software Engineering and Technology, MSC Progr. - Sound and Vibration, MSC Progr. - Structural Engineering and Building Performance Design, MSC Progr. - Structural Engineering and Building Technology, MSC Progr.

text: - Supply Chain Management, MSC Progr. - Sustainable Energy Systems, MSC Progr. - Systems, Control and Mechatronics, MSC Progr. - Technology, Society and the Environment, MSC Progr. - Wireless and Photonics Engineering, MSC Progr. - Wireless, Photonics and Space Engineering, MSC Progr.

text: - Mekatronikingenjör - Sjöingenjör - Sjöfart och logistik - Sjökaptensprogram

text: Högskolan i Borås

text: - Byggingenjör - Elektroingenjör – elkraft och värmeteknik - Energiingenjör

text: - Högskoleingenjör i industriell ekonomi - Högskoleingenjör i industriell ekonomi – affärsingenjör - Högskoleingenjör i industriell ekonomi – arbetsorganisation - Högskoleingenjör i industriell ekonomi – logistik

text: - Högskoleingenjörsutbildning i elektroteknik - Högskoleingenjörsutbildning i energiteknik - Högskoleingenjörsutbildning i kemiteknik - Högskoleingenjörsutbildning i maskinteknik

text: - Högskoletekniker i byggteknik - produktion - Högskoletekniker i energi- och processteknik - Högskoletekniker i process och miljöteknik - Högskoletekniker i processteknik – vatten och miljö

text: - Industriell ekonomi – affärsingenjör - Industriell ekonomi – arbetsorganisation och ledarskap - Industriell ekonomi – internationell affärsingenjör - Industriell ekonomi – logistikingenjör

text: - IT-tekniker - Kemiingenjör – tillämpad bioteknik

text: - Magisterutbildning i industriell ekonomi - kvalitet och miljö - Magisterutbildning i industriell ekonomi – logistik - Magisterutbildning i elektroteknik – medicinteknik

text: - Maskiningenjör – produktutveckling

text: - Masterutbildning i energi- och materialåtervinning – hållbara tekniska system

text: - Masterutbildning i energi- och materialåtervinning – industriell bioteknik

text: - Utvecklingsingenjör - elektronik och data

text: Kungliga Tekniska högskolan

text: - Arkitektutbildning

text: - Civilingenjörsutbildning i bioteknik - Civilingenjörsutbildning i datateknik - Civilingenjörsutbildning i design och produktframtagning - Civilingenjörsutbildning i elektroteknik - Civilingenjörsutbildning i farkostteknik - Civilingenjörsutbildning i industriell ekonomi - Civilingenjörsutbildning i informationsteknik - Civilingenjörsutbildning i kemi och kemiteknik - Civilingenjörsutbildning i kemivetenskap - Civilingenjörsutbildning i lantmäteri - Civilingenjörsutbildning i maskinteknik - Civilingenjörsutbildning i materialdesign - Civilingenjörsutbildning i materialteknik - Civilingenjörsutbildning i medicinsk teknik - Civilingenjörsutbildning i medieteknik - Civilingenjörsutbildning i mikroelektronik - Civilingenjör och lärare - Civilingenjörsutbildning i samhällsbyggnad - Civilingenjörsutbildning i teknisk fysik - Civilingenjörsutbildning i teknisk kemi - Civilingenjörsutbildning i väg- och vattenbyggnadsteknik - Civilingenjörsutbildning öppen ingång

text: - Högskoleingenjörsutbildning i byggteknik och design - Högskoleingenjörsutbildning i byggteknik och ekonomi - Högskoleingenjörsutbildning i byggteknik och hälsa - Högskoleingenjörsutbildning i datateknik - Högskoleingenjörsutbildning i datateknik och ekonomi - Högskoleingenjörsutbildning i datateknik och elektronik, - Högskoleingenjörsutbildning i datateknik och hälsa - Högskoleingenjörsutbildning i elektronik och datateknik - Högskoleingenjörsutbildning i elektronik och kommunikation - Högskoleingenjörsutbildning i elektroteknik - Högskoleingenjörsutbildning i elektroteknik och ekonomi - Högskoleingenjörsutbildning i elektroteknik och hälsa - Högskoleingenjörsutbildning i informationssystem - Högskoleingenjörsutbildning i IT-affärssystem - Högskoleingenjörsutbildning i kemiteknik - Högskoleingenjörsutbildning i maskinteknik - Högskoleingenjörsutbildning i maskinteknik och ekonomi - Högskoleingenjörsutbildning i maskinteknik och hälsa

text: - Högskoleingenjörsutbildning i medicinsk teknik - Högskoleingenjörsutbildning i medieteknik - Högskoleingenjörsutbildning i mekatronik och industriell IT - Högskoleingenjörsutbildning i teknik och ekonomi, öppen ingång

text: - Högskoleutbildning i byggproduktion - Högskoleutbildning i byggteknik och fastighetsförmedling

text: - Kandidatprogram, affärssystem - Kandidatprogram, fastighet och finans - Kandidatprogram, informations- och kommunikationsteknik - Kandidatprogram, medicinsk informatik

text: - Magisterprogram, datalog - Magisterprogram, datornätverk - Magisterprogram, entreprenörskap och innovationsledning - Magisterprogram, ergonomi och Människa-Teknik-Organisation - Magisterprogram, fastighetsföretagande - Magisterprogram, industriell ekonomi - Magisterprogram, industriell produktion - Magisterprogram, internetteknik - Magisterprogram, ljusdesign - Magisterprogram, medicinsk teknik - Magisterprogram, människa-datorinteraktion - Magisterprogram, nanomaterial och nanoteknologi - Magisterprogram, produktframtagning - Magisterprogram, programvaruteknik för distribuerade system - Magisterprogram, programvaruutveckling - Magisterprogram, projektledning och verksamhetsutveckling - Magisterprogram, teknik för interaktiva system - Magisterprogram, teknik- och vetenskapsfilosofi - Magisterprogram, tillämpad logistik

text: - Masterprogram, arkitektur - Masterprogram, biomedicinska material - Masterprogram, bioteknik - Masterprogram, beräknings- och systembiologi - Masterprogram, datalogi - Masterprogram, datorsimuleringar inom teknik och naturvetenskap - Masterprogram, distribuerade system - Masterprogram, elektrofysik - Masterprogram, elkraftteknik - Masterprogram, Erasmus Mundus, Industrial Management - Masterprogram, fastigheter och byggande - Masterprogram, fastighetsföretagande - Masterprogram, fastighetsvetenskap - Masterprogram, flyg- och rymdteknik - Masterprogram, fordonsteknik - Masterprogram, fotonik

text: - Masterprogram, fusionsenergi och teknisk fysik - Masterprogram, geodesi och geoinformatik - Masterprogram, husbyggnads- och anläggningsteknik - Masterprogram, huskonstruktion - Masterprogram, hållbar energiteknik - Masterprogram, hållbar miljöteknik och infrastruktur - Masterprogram, hållbar samhällsplanering och stadsutformning - Masterprogram, inbyggda system - Masterprogram, informations- och kommunikationssäkerhet - Masterprogram, industriell ekonomi - Masterprogram, industriell och miljöinriktad bioteknologi - Masterprogram, industriell produktion - Masterprogram, industriell produktutveckling - Masterprogram, informations- och kommunikationsteknik - Masterprogram, innovations- och tillväxtekonomi - Masterprogram, innovativ uthållig energiteknik - Masterprogram, integrerad produktdesign - Masterprogram, internetteknik - Masterprogram, IT-entreprenörskap - Masterprogram, kemi och kemiteknik - Masterprogram, kemiteknik för energi och miljö - Masterprogram, kommunikationssystem - Masterprogram, konstruktion och realisering av IT-produkter och –system - Masterprogram, kärnenergiteknik - Masterprogram, ljud och vibrationer - Masterprogram, läkemedelsteknik - Masterprogram, makromolekylära material - Masterprogram, marina system - Masterprogram, maskininlärning - Masterprogram, matematik - Masterprogram, material och sensorsystem för miljötekniska tillämpningar - Masterprogram, materialteknik - Masterprogram, media management - Masterprogram, medicinsk bildbehandling - Masterprogram, medicinsk bioteknologi - Masterprogram, medicinsk teknik - Masterprogram, medieteknik - Masterprogram, miljöteknik och hållbar infrastruktur - Masterprogram, modern fysik - Masterprogram, molekylär vetenskap och teknik - Masterprogram, människa-datorinteraktion - Masterprogram, nanoteknik - Masterprogram, nätverkstjänster och system - Masterprogram, programvaruteknik för distribuerade system - Masterprogram, samhällsplanering - Masterprogram, smarta elektriska nätverk och system - Masterprogram, systembiologi - Masterprogram, systemkonstruktion på kisel - Masterprogram, systemteknik och robotik

text: - Masterprogram, säker och mobil kommunikation - Masterprogram, teknik för interaktiva system - Masterprogram, teknik och hållbar utveckling - Masterprogram, teknik och ledning för energi- och miljösystem - Masterprogram, teknik och ledning för informationssystem - Masterprogram, teknisk fysik - Masterprogram, teknisk infrastruktur - Masterprogram, teknisk materialvetenskap - Masterprogram, teknisk mekanik - Masterprogram, tillämpad fysik - Masterprogram, tillämpad matematik och beräkningsmatematik - Masterprogram, transport och geoinformatik - Masterprogram, transportsystem - Masterprogram, trådlösa system - Masterprogram, urban planering och design - Masterprogram, vattensystemteknik

text: - Master’s Program, Environmental Engineering and Sustainable Infrastructure - Master’s Program, Materials Processing - Master’s Program, Quantum Physics - Master’s Program, Real Estate Management - Master’s Program, Scientific Computing - Master’s Program, Spatial Planning - Master’s Program, Sustainable Energy Engineering

text: Linköpings universitet

text: - Biologi: Ekologi, miljö- och naturvårdprogrammet - Biologi: Etologi och djurbiologiprogrammet - Biologi/kemi med matematik-programmet - Biologi: Molekylärgenetik och fysiologiprogrammet - Biologiprogrammet

text: - Civilingenjörsutbildning datateknik - Civilingenjörsutbildning design och produktutveckling - Civilingenjörsutbildning elektronikdesign - Civilingenjörsutbildning energi, miljö och management - Civilingenjörsutbildning industriell ekonomi - Civilingenjörsutbildning industriell ekonomi internationell - Civilingenjörsutbildning informationsteknologi - Civilingenjörsutbildning kemisk biologi - Civilingenjörsutbildning kommunikations- och transportsystem - Civilingenjörsutbildning kommunikation, transport och samhälle - Civilingenjörsutbildning maskinteknik - Civilingenjörsutbildning medicinsk teknik - Civilingenjörsutbildning medieteknik - Civilingenjörsutbildning teknisk biologi - Civilingenjörsutbildning teknisk fysik och elektroteknik

text: - Civilingenjörsutbildning teknisk fysik och elektroteknik internationell

text: - Fysikprogrammet - Grafisk design och kommunikation

text: - Högskoleutbildning i driftteknik - Högskoleutbildning i elteknik och automation

text: - Ingenjörsutbildning byggnadsteknik - Ingenjörsutbildning data- och elektro - Ingenjörsutbildning datateknik - Ingenjörsutbildning elektronik - Ingenjörsutbildning elektroteknik - Ingenjörsutbildning industriella el- och IT-system - Ingenjörsutbildning kemi- och bioteknik - Ingenjörsutbildning kemisk analysteknik - Ingenjörsutbildning maskinteknik - Ingenjörsutbildning medie och kommunikationsteknik - Ingenjörsutbildning teknisk logistik

text: - Kandidatprogrammet i biologi - Kandidatprogram i datavetenskap - Kandidatprogrammet i ekologi, miljö- och naturvård - Kandidatprogrammet i etologi och djurbiologi - Kandidatprogram i flygtrafik och logistik - Kandidatprogram i fysik - Kandidatprogram i fysik och nanovetenskap - Kandidatprogram i industriell ekonomi - Kandidatprogram i innovativ programmering - Kandidatprogram i kemi – molekylär design - Kandidatprogram i kemisk biologi - Kandidatprogram i matematik - Kandidatprogrammet i molekylärgenetik och fysiologi - Kandidatprogram i samhällets logistik

text: - Kemiprogrammet - Kemisk biologiprogrammet

text: - Magisterprogram i maskinteknik - Magisterutbildning i ergonomi

text: - Mastersprogram i datavetenskap - Mastersprogram i matematik

text: - Master’s Program in Advanced Computer Graphics - Master’s Program in Applied Biology - Master’s Program in Applied Ethology and Animal Biology - Master’s Program in Biomedical Engineering - Master’s Program in Communication and Interactivity - Master’s Program in Communication Electronics

text: - Master’s Program in Communication Systems - Master’s Program in Computational Sciences - Master’s Program in Computer Science - Master’s Program in Computer Systems - Master’s Program in Ecology and the Environment - Master’s Program in Energy and Environmental Engineering - Master’s Program in Engineering Mechanics - Master’s Program i fysik och nanovetenskap - Master’s Program in Intelligent Transport Systems and Logistics - Master’s Program in Management of Innovation and Prod Development - Master’s Program in Manufacturing Management - Master’s Program in Materials Physics and Nanotechnology - Master’s Program in Mechanical Engineering - Master’s Program in Molecular Electronics and System Design - Master’s Program in Molecular Genetics and Physiology - Master’s Program i organisk syntes / läkemedelskemi - Master’s Program in Protein Science - Master’s Program in Software Engineering and Management - Master’s Program in System-on-Chip (Socware) - Master’s Program in Wireless Networks and Electronics

text: - Matematikprogrammet - Musikproducentprogrammet

text: - Möbeldesign – Carl Malmsten Furniture Studies - Möbelkonservering - Carl Malmsten Furniture Studies - Möbelsnickeri – Carl Malmsten Furniture Studies - Möbeltapetsering – Carl Malmsten Furniture Studies

text: - Utbildningsprogram för datavetenskap - Yrkeshögskoleutbildning i driftteknik - Yrkeshögskoleutbildning i industriell elteknik och elektronik

text: Lunds universitet

text: - Arkitektutbildning - Brandingenjörsutbildning

text: - Civilingenjörsutbildning i bioteknik - Civilingenjörsutbildning i datateknik - Civilingenjörsutbildning i ekosystemteknik - Civilingenjörsutbildning i elektroteknik - Civilingenjörsutbildning i industriell ekonomi - Civilingenjörsutbildning i informations- och kommunikationsteknik - Civilingenjörsutbildning i kemiteknik - Civilingenjörsutbildning i lantmäteri - Civilingenjörsutbildning i maskinteknik - Civilingenjörsutbildning i riskhantering

text: - Civilingenjörsutbildning i teknisk fysik - Civilingenjörsutbildning i teknisk matematik - Civilingenjörsutbildning i teknisk nanovetenskap - Civilingenjörsutbildning i väg- och vattenbyggnad

text: - Högskoleingenjörsutbildning i byggteknik – järnvägsteknik - Högskoleingenjörsutbildning i byggteknik – väg- och trafikteknik - Högskoleingenjörsutbildning i byggteknik inriktning infrastrukturteknik – järnvägsteknik - Högskoleingenjörsutbildning i byggteknik inriktning väg- och trafikteknik - Högskoleingenjörsutbildning i byggteknik med arkitektur - Högskoleingenjörsutbildning i datateknik

text: - Industridesignutbildning - Kandidatutbildning i industridesign - Livsmedelsteknisk högskoleutbildning – YTH

text: - Masterutbildning i bioteknik - Masterutbildning i fotonik - Masterutbildning i hållbar stadsgestaltning - Masterutbildning i livsmedelsteknik och nutrition - Masterutbildning i nanovetenskap - Masterutbildning i system på chips - Masterutbildning i trådlös kommunikation - Masterutbildning i vattenresurshantering

text: Uppsala universitet

text: - Kandidatprogrammet i matematik - Lärarprogrammet - Masterprogrammet i matematik

text: CSNFS 2016:2

text: Bilaga 2

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2016:2

text: Bilaga 3

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2005:14

text: Bilaga 4

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2018:2

text: Bilaga 5

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2006:2

text: Bilaga 6

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2016:2

text: Till

text: CSNFS 2001:1

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2001. Bestämmelser om upphävande av vissa föreskrifter finns i CSN:s föreskrifter (

text: ) om upphävande av vissa föreskrifter och allmänna råd om studiestöd. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om studiestöd som avser tid före ikraftträdandet eller som därefter lämnas enligt

text: studiestödslagen (1973:349)

text: eller lagen (

text: ) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa eller föreskrifter som meddelats med stöd av någon av de lagarna om inte annat följer av tredje punkten. 2. Till en studerande som före den 1 juli 2001 har påbörjat en utbildning och för den utbildningen beviljats studiemedel enligt

text: studiestödslagen (1973:349)

text: får studiemedel lämnas även enligt den nya lagen för att den studerande ska kunna slutföra studierna, utan hinder av att utbildningen enligt bestämmelserna i

text: 12 kap.

text: inte längre ger rätt till studiemedel. 3. För kurser inom gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning som påbörjats före den 1 juli 2001 ska läroanstalten redovisa studiernas omfattning med utgångspunkt i gymnasiepoäng enligt

text: 3 kap. 5 §

text: . Därvid ska 1 (en) tidigare studiestödspoäng utgöra 4,2 gymnasiepoäng eller studiestödspoäng för påbyggnadsutbildning eller orienteringskurs. 4. Vad gäller tillämpningen av reglerna om prövning av studieresultat ska följande gälla. a) Om den studerande före den 1 juli 2001 har påbörjat en utbildning där studieresultatkraven är lägre enligt äldre bestämmelser ska de äldre bestämmelser gälla så länge den studerande bedriver studier på den utbildningen. b) Om kravet på studieresultat är lägre enligt reglerna i

text: 4 kap.

text: än enligt äldre bestämmelser ska reglerna i

text: 4 kap.

text: tillämpas även på tid före den 1 juli 2001.

text: Till 2–4 och 6 punkterna i övergångsbestämmelserna till

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: meddelar CSN följande allmänna råd.

text: En utbildning bör fortsätta i ett sammanhang för att kunna slutföras med studiestöd enligt äldre bestämmelser. I en sammanhängande utbildning bör medges ett uppehåll om längst åtta månader. Ett längre uppehåll kan godtas endast om det beror på omständigheter som den studerande inte kunnat råda över. Det krävs inte att studiestöd har lämnats under en sammanhängande tid. Vid tillämpningen av tredje punkten i övergångsbestämmelserna krävs inte att studierna har bedrivits i ett sammanhang om studierna bedrivs inom en klart avgränsad studiegång (ett program eller liknande).

text: Till 5 och 5 a punkterna i övergångsbestämmelserna till

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: meddelar CSN följande allmänna råd.

text: Vid omräkning av tid enligt den gamla

text: studiestödslagen (1973:349)

text: och lagen (

text: ) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa till motsvarande antal veckor enligt den nya

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: gäller följande. 1. Om den studerande har haft studiemedel för heltidsstudier multipliceras antalet hela perioder om 15 dagar med 15 och divideras med 7. Om den studerande har haft studiemedel för deltidsstudier multipliceras antalet hela perioder om 30 dagar med 30 och divideras med 7. Beroende på om han eller hon har haft studiemedel motsvarande 50, 75 eller 90 procent av det belopp som lämnas vid heltidsstudier, multipliceras kvoten med 0,5; 0,75 respektive 0,9. 2. Om den studerande har haft särskilt vuxenstudiestöd eller särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa för heltidsstudier divideras antalet dagar för vilka stödet har lämnats med 7. Om den studerande har haft något av dessa stöd för deltidsstudier med ett belopp motsvarande 50, 75 eller 90 procent av det belopp som lämnas vid heltidsstudier, multipliceras kvoten av divisionen i

text: första stycket

text: med 0,5; 0,75 respektive 0,9. 3. Beräkningar enligt punkterna 1 och 2 görs för varje kalenderhalvår för sig. Det antal veckor som fås fram för varje kalenderhalvår avrundas nedåt till närmaste heltal.

text: 4. Tid under vilken den studerande har fått studiestöd för minst sju dagar i följd räknas inte in om den studerande enligt då gällande bestämmelser fick stödet a) för uppehåll i studierna under egen sjukdom, b) för uppehåll i studierna på grund av att han eller hon var smittbärare, c) vid ledighet för vård av barn, eller d) vid ledighet för vård av närstående. 5. Tid för vilken den studerande har fått studiestöd som har betalats tillbaka enligt bestämmelserna i

text: 9 kap. 5 § studiestödslagen (1973:349)

text: och Centrala studiestödsnämndens föreskrifter (

text: CSNFS 1993:20

text: ) om återbetalning av ej önskat studiestöd räknas inte in. 6. Tid för vilken den studerande har fått studiestöd som senare har återkrävts med stöd av

text: 9 kap. 2 § studiestödslagen (1973:349)

text: räknas inte in för den tid som avser det återkrävda beloppet. Vid återkrav på grund av för hög inkomst gäller detta dock bara i fråga om sådan tid för vilken hela det utbetalade beloppet har återkrävts. 7. Antalet dagar enligt punkterna 4–6 beräknas för varje kalenderhalvår för sig. Summan divideras med 7 och kvoten avrundas uppåt till närmaste heltal. Antalet på så sätt framräknade veckor dras från antalet veckor som har beräknats enligt punkterna 1–3. 8. I fråga om studier till och med 2001 räknas högst 40 veckor per kalenderår in även om antalet blir större efter omräkning enligt punkterna 1–7.

text: CSNFS 2004:13

text: Till

text: CSNFS 2002:3

text: Dessa allmänna råd gäller från och med den dag som infaller två veckor efter den dag då de allmänna råden utkom från trycket i nämndens författningssamling. (utkom från trycket

text: den 1 februari 2002)

text: Till

text: CSNFS 2002:4

text: Denna författning träder i kraft den 15 april 2002 och skall tillämpas i fråga om studier som bedrivs från och med den 1 juli 2002.

text: Till

text: CSNFS 2002:5

text: Denna författning träder i kraft den 15 april 2002. Genom författningen upphävs nämndens föreskrifter (

text: CSNFS 2001:12

text: ) om vilka utbildningar som kan ge rätt till studiemedel i form av studiebidrag för studerande i åldrarna 51–55 år. Bestämmelserna i 1 a kap. skall tillämpas för tid från och med den 1 januari 2002. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om studiemedel i form av studiebidrag som avser tiden före den 1 januari 2002.

text: Till

text: CSNFS 2002:10

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2002. Genom författningen upphävs nämndens föreskrifter (

text: CSNFS 2001:7

text: ) om studiemedelsbelopp i form av studielån för studier utomlands.

text: Till

text: CSNFS 2002:11

text: Denna författning träder i kraft två veckor efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkom från trycket i nämndens författningssamling. (utkom från trycket den 28 juni

text: Till

text: CSNFS 2002:12

text: Denna författning träder i kraft den 1 oktober 2002. Bestämmelserna ska tillämpas för tid från och med den 1 juli 2002. Genom författningen upphävs CSN:s beslut den 14 juni 2001 (dnr 2001-210-8991) och den 20 juni 2001 (dnr 2001-210-10617). Nämnda beslut gäller fortfarande i fråga om studiemedel som avser tid före den 1 juli 2002.

text: Till

text: CSNFS 2002:16

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2003.

text: Till

text: CSNFS 2003:1

text: Denna författning träder i kraft två veckor efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkom från trycket i nämndens författningssamling. (Utkom från trycket den 3 mars 2003)

text: Till

text: CSNFS 2003:2

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2003 och ska tillämpas i fråga om studier som bedrivs från och med den 1 januari 2003.

text: Till

text: CSNFS 2003:6

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2003. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om studiestöd som avser tid före ikraftträdandet.

text: Till

text: CSNFS 2003:8

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2003 och ska tillämpas för studieperioder med start tidigast samma datum. För studieperioder med tidigare startdatum gäller de äldre bestämmelserna.

text: Till

text: CSNFS 2003:10

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2004 och gäller för studier från och med detta datum.

text: Till

text: CSNFS 2004:1

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2004.

text: Till

text: CSNFS 2004:2

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2004. 2. Äldre föreskrifter i 12 kap. 6 och 16 §§ gäller fortfarande i fråga om studiestöd som avser tid före ikraftträdandet.

text: Till

text: CSNFS 2004:3

text: Dessa allmänna råd gäller från och med den 15 april 2004.

text: Till

text: CSNFS 2004:6

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2004. 2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om studiemedel som gäller tiden före ikraftträdandet.

text: Till

text: CSNFS 2004:8

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2004. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om studiestöd som avser tid före ikraftträdandet.

text: Till

text: CSNFS 2004:11

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2005 och gäller för studier från och med detta datum.

text: Till

text: CSNFS 2004:13

text: Dessa allmänna råd gäller från och med den 1 januari 2005.

text: Till

text: CSNFS 2005:3

text: Denna författning träder i kraft två veckor efter den dag då författningen enligt uppgift på den kom ut från trycket i nämndens författningssamling. (utkom från trycket den 1 april

text: För en studerande som före ikraftträdandet har beviljats studiemedel med stöd av 3 kap. 10 § får studiemedel fortfarande lämnas enligt denna paragraf under den tid som den studerande kan behöva för att slutföra studierna, dock längst till den 1 juli 2007.

text: Till

text: CSNFS 2005:4

text: Denna författning träder i kraft den 23 maj 2005.

text: Till

text: CSNFS 2005:5

text: Denna författning träder i kraft, i fråga om 8 kap. 10 § den 1 juli 2005 och i övrigt två veckor efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkom från trycket i nämndens författningssamling. (Utkom från trycket den 7 juni 2005).

text: Till

text: CSNFS 2005:8

text: Denna författning träder i kraft den 1 augusti 2005. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om studiestöd som avser tid före ikraftträdandet.

text: Till

text: CSNFS 2005:9

text: Denna författning träder i kraft den 15 december 2005 och ska tillämpas för studier efter den 15 augusti 2005. Äldre bestämmelser gäller fortfarande ifråga om studiestöd som avser tid före den 15 augusti 2005.

text: Till

text: CSNFS 2005:12

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2006. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för studiemedel som avser tid före ikraftträdandet.

text: Till

text: CSNFS 2005:14

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2006. 2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för studiemedel som avser tid före ikraftträdandet. 3. Vid prövning av rätt till studiebidrag enligt punkten 3 övergångsbestämmelserna till förordningen (

text: ) om ändring i

text: studiestödsförordningen

text: ska de upphävda

text: 1 a kap.

text: och bilaga 3 tillämpas. 4. Vid tillämpning av punkten 2 i övergångsbestämmelserna till lagen (

text: ) om ändring i

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: ska med att inte längre ha studielån eller återbetalningspliktiga studiemedel enligt

text: studiestödslagen (1973:349)

text: samt lagen (

text: ) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa avses att ingen skuld av sådana studielån eller återbetalningspliktiga studiemedel återstår. Om en studerande har fått beslut om återkrav av studiemedel enligt dessa lagar och om återkravsskulden inte har betalats helt, ska han eller hon anses ha studielån. Prövningen av om en studerande har studielån eller återbetalningspliktiga studiemedel enligt punkten 2 i övergångsbestämmelserna till lagen (

text: ) om ändring i

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: görs i enlighet med

text: 5 a kap.

text: 7 §§

text: dessa föreskrifter.

text: Till 4 punkten i övergångsbestämmelserna till förordningen (

text: ) om ändring i

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: meddelar CSN följande allmänna råd

text: Vid tillämpning av punkten 4 i övergångsbestämmelserna till förordningen (

text: ) om ändring i

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: bör CSN:s allmänna råd till

text: 3 kap.

text: 10 §§

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: och

text: 3 kap.

text: och

text: 7 §§

text: studiestödsförordningen

text: i dess lydelse före den 1 juli 2006 vara vägledande.

text: Till

text: CSNFS 2005:17

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2006 och gäller för studier från och med detta datum.

text: Till

text: CSNFS 2006:1

text: Denna författning träder i kraft, i fråga om 15 kap. 2 och 2 a §§ den 22 maj 2006 och i övrigt den 1 juni 2006.

text: Till

text: CSNFS 2006:2

text: Denna författning träder i kraft, i fråga om 3 kap. 3–5 §§ den 1 juli 2006, och i övrigt den 1 januari 2007. Till en studerande som före ikraftträdandet, men efter den 1 juli 2005, har haft studiemedel för en viss utbildning på folkhögskola enligt avdelning A 1, A 2 eller B 1 i bilagan till

text: studiestödsförordningen

text: , får studiemedel, utan hinder av CSN:s föreskrifter i denna författning, lämnas enligt samma avdelning även efter den 1 januari 2007 för den tid som krävs för att den studerande ska kunna slutföra utbildningen, dock längst till och med utgången av december 2008.

text: Till

text: CSNFS 2006:6

text: 1. Denna författning träder i kraft, i fråga om 10 kap. 2 §, den 1 januari 2007, och i övrigt den 1 juli 2006. 2. Äldre bestämmelser i 8 kap. 14 § gäller fortfarande för studieperioder med startdatum före denna dag. Äldre bestämmelser i övrigt gäller fortfarande för studiemedel som avser tid före ikraftträdandet.

text: Till

text: CSNFS 2006:9

text: Till

text: CSNFS 2006:10

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2006.

text: Till

text: CSNFS 2006:13

text: Denna författning träder i kraft den 1 augusti 2006. Äldre bestämmelser gäller fortfarande ifråga om studiestöd som avser tid före ikraftträdandet.

text: Till

text: CSNFS 2006:19

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2007 och gäller för studier från och med detta datum.

text: Till

text: CSNFS 2007:4

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2007. 2. Om den beviljningsperiod som avses i 4 kap. 14 och 15 §§ endast pågår under tid före ikraftträdandet, ska kravet på studieresultat för beviljningsperioden beräknas enligt äldre bestämmelser om detta medför ett lägre resultatkrav. Detta gäller även för beräkningen av det genomsnittliga resultatkravet för samtliga veckor med studiestöd. Resultatkravet kan räknas om till högskolepoäng genom att det multipliceras med 1,5 och avrundas till närmast lägre heltal. 3. Om den beviljningsperiod som avses i 4 kap. 14 och 15 §§ pågår under tid både före och efter ikraftträdandet, ska kravet på studieresultat för beviljningsperioden, om detta medför ett lägre resultatkrav, fastställas till summan av a) och b): a) kravet på studieresultat för tid före ikraftträdandet beräknat enligt punkten 2 b) kravet på studieresultat för tid efter ikraftträdandet. I de fall som avses i första stycket ska, vid tillämpningen av 4 kap. 15 §, det genomsnittliga resultatkravet för samtliga veckor med studiestöd beräknas enligt äldre bestämmelser om detta medför ett lägre resultatkrav. Resultatkravet kan räknas om till högskolepoäng genom att det multipliceras med 1,5 och avrundas till närmast lägre heltal. 4. Bestämmelsen i 8 kap. 13 § ska tillämpas i sin äldre lydelse i fråga om en uppsats eller avhandling som är angiven i poäng enligt punkten 3 i övergångsbestämmelserna till förordningen (

text: ) om ändring av

text: högskoleförordningen (1993:100)

text: Till punkten 5 i övergångsbestämmelserna till förordningen (

text: ) om ändring i

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: meddelar CSN följande allmänna råd:

text: En studerande på ett yrkestekniskt utbildningsprogram som omfattar mer än 90 högskolepoäng bör ha rätt till det högre bidraget. Bidraget lämnas dock inte för tid utöver 90 högskolepoäng.

text: Till

text: CSNFS 2007:6

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2007.

text: Till

text: CSNFS 2007:7

text: Denna författning träder i kraft den 1 november 2007 och tillämpas för studier från och med den 1 januari 2007.

text: Till

text: CSNFS 2007:11

text: 1. Denna författning träder i kraft två veckor efter den dag då författningen enligt uppgift på den kom ut från trycket i nämndens författningssamling. (utkom från trycket den 18 december 2007) Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om studiemedel som avser tid före ikraftträdandet. 2. I det fall den senaste beviljningsperioden omfattar tid före ikraftträdandet och kravet på studieresultat är högre enligt de nya bestämmelserna än enligt de äldre, får bestämmelserna tillämpas i sin äldre lydelse.

text: Till

text: CSNFS 2007:12

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2008.

text: Till

text: CSNFS 2008:1

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2008. 2. Äldre bestämmelser i 7 kap. gäller fortfarande för tilläggslån som avser studier före ikraftträdandet. 3. För studerande som före den 1 juli 2008 har beviljats tilläggslån ska äldre bestämmelser i 7 kap. fortfarande tillämpas vid prövning av den studerandes rätt till tilläggslån för tid efter den 1 juli 2008, under förutsättning att de studier som tilläggslån söks för är en direkt fortsättning på de studier som tilläggslån tidigare har beviljats för.

text: Till

text: CSNFS 2008:2

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2008.

text: Till

text: CSNFS 2008:3

text: Denna författning träder i kraft den 1 oktober 2008 och ska tillämpas på studier som bedrivs efter ikraftträdandet. Äldre bestämmelser gäller för studietid före ikraftträdandet.

text: Till

text: CSNFS 2008:7

text: Denna författning träder i kraft två veckor efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkom från trycket i nämndens författningssamling. (utkom från trycket den 8 december 2008).

text: Till

text: CSNFS 2009:5

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2009.

text: Till

text: CSNFS 2009:6

text: Denna författning träder i kraft två veckor efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkom från trycket i nämndens författningssamling. Den upphävda 12 kap. 20 § ska dock inte tillämpas för studier som bedrivs från och med den 27 augusti 2007.(utkom från trycket den 12 oktober 2009).

text: Till

text: CSNFS 2009:10

text: Denna författning träder i kraft den 1 december 2009.

text: Till

text: CSNFS 2009:11

text: Denna författning träder i kraft två veckor efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkom från trycket i nämndens författningssamling. (utkom från trycket den 7 december 2009).

text: Till

text: CSNFS 2009:13

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2011 och tillämpas för studier som bedrivs från och med 2011. 2. En studerande som påbörjat sina studier senast den 31 december 2010 kan beviljas tilläggslån enligt 7 kap. 4 § i sin äldre lydelse även efter utgången av 2010.

text: Till

text: CSNFS 2009:15

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2010. De nya bestämmelserna tillämpas även för vård som påbörjats före ikraftträdandet.

text: Till

text: CSNFS 2010:1

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2010 och tillämpas för studier som bedrivs från och med den 1 juli 2010. 2. 8 kap. 12 § i dess äldre lydelse tillämpas för en ansökan om merkostnadslån som har lämnats in innan den 1 juli 2010.

text: Till

text: CSNFS 2010:2

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2011 i fråga om 6 kap. 1 § och de allmänna råden närmast före 6 a kap. och i övrigt den 1 juli 2010. 2. För de ansökningar som har kommit in till CSN efter ikraftträdandet och som avser tid därefter tillämpas bestämmelserna i 4 kap. i dess nya lydelse. 3. För en studerande som före den 1 januari 2011 har beviljats studiemedel med det högre bidragsbeloppet för en specialpedagogisk utbildning eller en specialpedagogisk påbyggnadsutbildning till en sådan utbildning bör CSN:s allmänna råd till

text: 3 kap.

text: 10 §§

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: , införda i 6 kap. dessa föreskrifter, under rubriken Det högre bidragsbeloppet vid studier på högskolenivå, i dess lydelse före den 1 januari 2011 vara vägledande.

text: Till

text: CSNFS 2010:9

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2011.

text: Till

text: CSNFS 2011:1

text: 1. Denna författning träder i kraft två veckor efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkom från trycket i nämndens författningssamling. 2. Ifråga om ansökningar om studiemedel som har kommit in till Centrala studiestödsnämnden före ikraftträdandet tillämpas 4 kap. 19–22 §§ i dess äldre lydelse. (utkom från trycket den 14 februari 2011).

text: Till

text: CSNFS 2011:2

text: Denna författning träder i kraft två veckor efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkom från trycket i nämndens författningssamling.

text: Till

text: CSNFS 2011:3

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2011.

text: Till

text: CSNFS 2011:5

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2011 och tillämpas för en ansökan om studiemedel som inkommer efter den 14 maj 2011.

text: Till

text: CSNFS 2011:6

text: 1. Denna författning träder i kraft den 2 augusti 2011. 2. Bestämmelserna i 1 kap., 2 kap. 1 och 1 a §§ samt 3 kap. 1 och 3 §§ ska dock tillämpas i fråga om studier som har bedrivits från och med den 1 juli 2008.

text: Till

text: CSNFS 2012:1

text: Denna författning träder i kraft två veckor efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkom från trycket i nämndens författningssamling och ska tillämpas i fråga om studiemedel som lämnas för tid efter den 30 juni 2012. (utkom från trycket den 1 juni 2012).

text: Till

text: CSNFS 2012:2

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2012. 2. Bestämmelserna i bilaga 1 ska dock tillämpas i fråga om studier som har bedrivits efter den 30 juni 2008.

text: Till

text: CSNFS 2012:3

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2012.

text: Till

text: CSNFS 2013:1

text: Denna författning träder i kraft den 15 juni 2013.

text: Till

text: CSNFS 2013:2

text: Denna författning träder i kraft två veckor efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkom från trycket i nämndens författningssamling och ska tillämpas i fråga om studiemedel som lämnas för tid efter den 30 juni 2013.

text: Till

text: CSNFS 2013:3

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2013. 2. Bestämmelserna i bilaga 1 ska dock tillämpas i fråga om studier som har bedrivits efter den 30 juni 2008.

text: Till

text: CSNFS 2013:5

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2013.

text: Till

text: CSNFS 2014:1

text: Denna författning träder i kraft den 15 mars 2014.

text: Till

text: CSNFS 2014:2

text: Denna författning träder i kraft två veckor efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkom från trycket i nämndens författningssamling och ska tillämpas i fråga om studiemedel som lämnas för tid efter den 30 juni 2014.

text: (Utkom från trycket den 19 maj 2014.)

text: Till

text: CSNFS 2014:5

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2014.

text: Till

text: CSNFS 2015:1

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juni 2015. 2. De nya bestämmelserna i 3 kap., 4 kap., 8 kap. 7, 7 a, 9-10, 14 och 17 §§, 12 kap. 6- 6 b §§, 15 kap. 3 § samt de allmänna råden till

text: ska tillämpas från och med den 1 juni 2015. 3. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för beslut om merkostnadslån enligt 8 kap. 11 § som har meddelats före ikraftträdandet. 4. Övriga bestämmelser tillämpas för studieperioder som inleds efter den 1 juli 2015, om ansökan om studiemedel har kommit in till Centrala studiestödsnämnden efter ikraftträdandet och den studerande inte redan har beviljats studiemedel för samma period enligt äldre föreskrifter. För andra studieperioder gäller fortfarande äldre bestämmelser. 5. Bestämmelserna i 8 kap. 11 a § och 12 kap. 3-5 och 6 c §§ ska dock inte tillämpas efter ikraftträdandet.

text: Till

text: CSNFS 2015:2

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juni 2015. 2. Beloppen för merkostnadslån för resor i bilaga 4 ska tillämpas i fråga om studiemedel som lämnas för tid efter den 30 juni 2015. 3. När 12 kap. 22 § enligt

text: CSNFS 2015:1

text: ska tillämpas i dess lydelse före den 1 juni 2015 ska bilaga 4 i dess tidigare lydelse tillämpas.

text: Till

text: CSNFS 2015:3

text: Denna författning träder i kraft den 1 oktober 2015.

text: Till

text: CSNFS 2015:6

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2016. 2. Ifråga om ansökningar om studiemedel som har kommit in till Centrala studiestödsnämnden före ikraftträdandet tillämpas 8 kap. 4 och 14 §§ i dess äldre lydelse.

text: Till

text: CSNFS 2016:2

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2016 och gäller för studier från och med samma datum.

text: Till

text: CSNFS 2017:2

text: Denna författning träder i kraft den 2 juli 2017.

text: Till

text: CSNFS 2018:1

text: 1. Denna författning träder i kraft två veckor efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkom från trycket i nämndens författningssamling. 2. Författningen tillämpas för studiemedel som lämnas för tid från och med den 1 juli 2018.

text: Till

text: CSNFS 2018:2

text: 1. Denna författning träder ikraft två veckor efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkom från trycket i nämndens författningssamling. 2. Om den studerande har beviljats tilläggslån för tid innan ikraftträdandet, får bestämmelserna i 7 kap. 3 och 3 a §§ i den äldre lydelsen tillämpas om det innebär att tilläggslån fortsatt kan lämnas. 3. Bestämmelsen i 8 kap. 12 § i den nya lydelsen tillämpas för studier som påbörjas efter den 30 juni 2018. 4. Efter ikraftträdandet tillämpas bestämmelsen i 8 kap. 16 § i den nya lydelsen för studier som påbörjas efter utgången av juni 2018, om ansökan om studiemedel har kommit in till Centrala studiestödsnämnden den 1 maj 2018 eller senare. 5. Bestämmelsen i 8 kap. 16 § i den äldre lydelsen gäller fortfarande för studier med studiemedel som påbörjats före utgången av juni 2018, dock längst till och med 2019 för studier på gymnasial nivå och längst till och med 2023 för studier på eftergymnasial nivå.

text: Till

text: CSNFS 2018:3

text: Denna författning träder i kraft två veckor efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkom från trycket i nämndens författningssamling. (Utkom från trycket den 5 juni

text: Till

text: CSNFS 2019:7

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2020.

text: Till

text: CSNFS 2019:9

text: Denna författning träder i kraft den 1 februari 2020.

text: Till

text: CSNFS 2020:1

text: Till

text: CSNFS 2020:2

text: Denna författning träder i kraft den 1 mars 2020 och tillämpas från och med den 1 februari 2020.

text: Till

text: CSNFS 2020:5

text: 1. Denna författning träder ikraft två veckor efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkom från trycket i nämndens författningssamling och ska

text: tillämpas vid prövning av ansökningar som endast avser studier efter den 31 maj 2020 eller senare. 2. Äldre bestämmelser om normal studietakt i 4 kap. 8 § får fortfarande tillämpas om den senaste beviljningsperioden omfattar tid före ikraftträdandet och kravet på studieresultat blir högre enligt de nya bestämmelserna.

text: Till

text: CSNFS 2021:2

text: 1. Denna författning träder ikraft den 1 oktober 2021. 2. Bestämmelserna i 5 a kap. 5 § i den nya lydelsen tillämpas första gången i fråga om studiemedel som lämnas för tid från och med den 1 januari 2022. 3. För studiemedel som avser tid före den 1 januari 2022 gäller 5 a kap. 5 § i den äldre lydelsen.

text: Till

text: CSNFS 2021:3

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2022.

text: Till

text: CSNFS 2022:1

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2022.

text: Till

text: CSNFS 2022:2

text: 1. Denna författning träder ikraft den 1 oktober 2022. 2. För utbetalningar som skett före ikraftträdandet gäller 17 kap. 2 § i den äldre lydelsen. 3. 17 kap. 3 § gäller för utbetalningar som sker efter ikraftträdandet.

text: Till

text: CSNFS 2023:1

text: Denna författning träder i kraft den 1 maj 2023.

text: Till

text: CSNFS 2023:5

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2023.

text: Till

text: CSNFS 2024:1

text: 1. Denna författning träder ikraft den 1 februari 2024. 2. De upphävda paragraferna gäller fortfarande för studerande som före ikraftträdandet har beviljats det högre bidragsbeloppet enligt

text: 3 kap. 9 b § studiestödsförordningen (2000:655)

text: Till

text: CSNFS 2024:2

text: 1. Denna författning träder ikraft den 15 maj 2024 och tillämpas i fråga om ansökningar om studiemedel som kommit in till Centrala studiestödsnämnden efter ikraftträdandet. 2. För den som har beviljats tilläggslån innan ikraftträdandet får bestämmelserna i 7 kap. 3–4 §§ och det allmänna rådet till 7 kap. 3 § andra stycket i den äldre lydelsen fortsatt tillämpas, dock som längst för ansökningar som kommit in till Centrala studiestödsnämnden senast den 30 juni 2027.

text: Till

text: CSNFS 2025:2

text: Denna författning träder ikraft den 1 juli 2025.

text: Till

text: CSNFS 2025:4

text: 1. Dessa föreskrifter och allmänna råd träder i kraft den 1 januari 2026, men vad gäller 4 kap. 4 § först den 1 juli 2026. 2. Bestämmelserna i 14 kap. 2 och 3 §§ i den äldre lydelsen gäller för beviljningsperioder som har startat före ikraftträdandet. 3. Bestämmelserna i 16 kap. 4 a och 5 §§ i den äldre lydelsen gäller för ansökningar som har kommit in till CSN före den 19 mars 2026.