fs: fffs

publisher: Finansinspektionen

title: Finansinspektionens föreskrifter om produktingripande i fråga om kontrakt som avser prisskillnader (CFD-kontrakt)

text: 1 kap. Föreskrifternas tillämpningsområde

type: rubrik

text: Dessa föreskrifter gäller för företag som tillhandahåller investeringstjänster enligt lagen (

text: ) om värdepappersmarknaden.

type: stycke

type: paragraf

type: kapitel

text: 2 kap. Definitioner

text: I föreskrifterna ska termer och uttryck ha samma betydelse som i lagen (

text: ) om värdepappersmarknaden och

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 av den 15 maj 2014

text: om marknader för finansiella instrument och om ändring av förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: Därutöver ska termer och uttryck ha följande betydelse:

text: CFD-kontrakt: kontrakt som avser prisskillnader och är ett annat derivat än en option, future eller swap, eller ett räntesäkringsavtal som, oavsett om det handlas på en handelsplats eller inte, syftar till att ge innehavaren en lång eller kort exponering mot variationer i ett pris, en nivå eller ett värde på en underliggande tillgång och som måste avvecklas kontant eller som kan avvecklas kontant på en av parternas begäran av ett annat skäl än fallissemang eller någon annan händelse som leder till att kontraktet upphör,

text: initial säkerhetsmarginal: en betalning för att ingå ett CFD-kontrakt, exklusive kommissioner, transaktionsavgifter och andra åtföljande kostnader,

text: marginalavslutningsskydd: avslutande av en eller flera av en kunds öppna CFDpositioner på de villkor som är mest fördelaktiga för kunden enligt 9 kap. 1 och 31 §§ lagen om värdepappersmarknaden när summan av medlen på ett CFD-handels– konto och det orealiserade nettoresultatet för samtliga öppna CFD-positioner som är kopplade till det kontot minskar till mindre än hälften av skyddet för den initiala säkerhetsmarginalen för samtliga på kontot öppna CFD-positioner,

text: negativt saldoskydd: en begränsning av en kunds totala skuld för samtliga CFDkontrakt på ett CFD-handelskonto upp till medlen på kontot,

text: riskvarning: skriftlig information som varnar en kund för riskerna förknippade med CFD-kontrakt, och som är utformad enligt bestämmelserna i 4 kap.,

text: skydd för initial säkerhetsmarginal: den initiala säkerhetsmarginalen som fastställs enligt bilaga 1, uteslutna icke-monetära förmåner: andra icke-monetära förmåner än informationseller undersökningsverktyg som har samband med CFD-kontrakt.

text: 3 kap. Förbud mot marknadsföring, distribution och försäljning

text: Förbud

text: Ett företag får inte marknadsföra, distribuera eller sälja CFD-kontrakt till ickeprofessionella kunder.

text: Undantag från förbudet i vissa fall

text: Det som anges i 1 § gäller inte om ett företag ser till att 1. kunden betalar in ett skydd för den initiala säkerhetsmarginalen i samband med att det tecknar ett CFD-kontrakt, 2. kunden får ett marginalavslutningsskydd, 3. kunden får ett negativt saldoskydd, 4. kunden inte får en direkt eller indirekt betalning, en monetär eller en utesluten icke-monetär förmån i samband med marknadsföring, distribution eller försäljning av ett CFD-kontrakt, utan endast får den realiserade vinst som faller ut till följd av kontraktet, och 5. meddelanden som företaget direkt eller indirekt skickar till icke-professionella kunder eller information som företaget offentliggör till icke-professionella kunder för att marknadsföra, distribuera eller sälja ett CFD-kontrakt, innehåller en riskvarning som är utformad enligt 4 kap. 1–7 §§.

text: 4 kap. Riskvarningar

text: Utformning av en riskvarning

text: Ett företag ska, när det skickar ett meddelande eller offentliggör information enligt 3 kap. 2 §, se till att riskvarningen tydligt framgår av texten. Riskvarningen – får inte ha mindre textstorlek än den övriga texten i meddelandet eller informationen som offentliggörs, och – ska vara på samma språk som den övriga texten i meddelandet eller informationen.

text: Om ett företag under de senaste tolv månaderna (beräkningsperiod) har tillhandahållit ett öppet CFD-kontrakt som är kopplat till en icke-professionell kunds CFD-handelskonto, ska riskvarningen innehålla specifik information om den procentuella andel av företagets icke-professionella kunder som har förlorat pengar på CFD-kontrakt.

text: Beräkning av procentuell andel kunder som har gjort förluster

text: Ett företag ska beräkna en procentuell andel av icke-professionella kunder som har förlorat pengar på CFD-kontrakt enligt följande: 1. en icke-professionell kund ska anses ha förlorat pengar på sitt CFD-handelskonto om summan av alla realiserade och icke-realiserade nettovinster på CFD-kontrakt som är kopplade till handelskontot under beräkningsperioden är negativ, 2. företaget ska inkludera alla kostnader som har ett samband med ett CFD-kontrakt som en kostnad vid beräkningen, 3. företaget ska undanta följande poster i beräkningen: – ett CFD-handelskonto som inte hade en öppen position under beräkningsperioden, – vinster och förluster från andra produkter än CFD-kontrakt som är kopplade till CFD-handelskontot, och – insättningar eller uttag av medel från CFD-handelskontot.

text: Ett företag ska göra en beräkning enligt 3 § var tredje månad och den ska omfatta de föregående 12 månaderna fram till dagen för beräkningen.

text: Företagsspecifika riskvarningar

text: Ett företag som under beräkningsperioden har tillhandahållit ett öppet CFDkontrakt kopplat till en icke-professionell kunds CFD-handelskonto, ska när den utfärdar en riskvarning säkerställa att riskvarningen utformas enligt 1. avsnitt A i bilaga 2, om meddelandet eller den offentliggjorda informationen lämnas på ett varaktigt medium eller en webbplats, 2. avsnitt B i bilaga 2, om meddelandet eller den offentliggjorda informationen lämnas på ett annat medium än ett varaktigt medium eller en webbplats, eller 3. avsnitt C i bilaga 2, om standardvillkoren hos en extern marknadsförings– leverantör medger färre tecken än vad som framgår av riskvarningarna i avsnitt A respektive avsnitt B i bilaga 2.

text: Standardiserade riskvarningar

text: Ett företag som under beräkningsperioden inte har tillhandahållit ett öppet CFDkontrakt kopplat till en icke-professionell kunds CFD-handelskonto, ska när det utfärdar en riskvarning säkerställa att riskvarningen utformas enligt 1. avsnitt D i bilaga 2 om meddelandet eller den offentliggjorda informationen lämnas på ett varaktigt medium eller en webbplats, 2. avsnitt E i bilaga 2 om meddelandet eller den offentliggjorda informationen lämnas på ett annat medium än ett varaktigt medium eller en webbplats, eller 3. avsnitt F i bilaga 2 om standardvillkoren hos en extern marknadsföringsleverantör medger färre tecken än vad som framgår av riskvarningarna i avsnitt D respektive E i bilaga 2.

text: Användning av en förkortad riskvarning

text: Om ett företag använder en förkortad riskvarning enligt 5 § 3 eller 6 § 3 ska meddelandet eller den offentliggjorda informationen innehålla en direktlänk till en webbsida som innehåller riskvarningen i det format som anges i 5 § 1 eller 6 § 1. _______________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 augusti 2019.

text: ERIK THEDÉEN Claudia Bäckström

text: Bilaga 1

text: Procentandelar för den initiala säkerhetsmarginalen per typ av underliggande tillgång

text: 1. 3,33 procent av det nominella värdet på ett CFD-kontrakt när det underliggande valutaparet är sammansatt av två av följande valutor:

text: – US-dollar, – euro, – japanska yen, – brittiska pund, – kanadensiska dollar, eller – schweiziska franc.

text: 2. 5 procent av det nominella värdet på ett CFD-kontrakt när det underliggande indexet, det underliggande valutaparet eller den underliggande råvaran är:

text: a) något av följande aktieindex:

text: – Financial Times Stock Exchange 100 (FTSE 100), – Cotation Assistée en Continu 40 (CAC 40), – Deutsche Bourse AG German Stock Index 30 (DAX 30), – Dow Jones Industrial Average (DJIA), – Standard & Poors 500 (S&P 500), – NASDAQ Composite Index (NASDAQ), – NASDAQ 100 Index (NASDAQ 100), – Nikkei Index (Nikkei 225), – Standard & Poors/Australian Securities Exchange 200 (ASX 200), – EURO STOXX 50 Index (EURO STOXX 50),

text: b) ett valutapar som omfattar minst en valuta som inte anges i punkt 1 eller

text: c) guld.

text: 3. 10 procent av det nominella värdet på CFD-kontraktet när den underliggande råvaran eller det underliggande aktieindexet är en annan råvara eller ett annat aktieindex än det som anges under punkten 2.

text: 4. 50 procent av det nominella värdet på CFD-kontraktet när den underliggande tillgången är en kryptovaluta.

text: 5. 20 procent av det nominella värdet på CFD-kontraktet när den underliggande tillgången är

text: – en aktie, eller – en tillgång som inte anges under någon av punkterna i denna bilaga.

text: Bilaga 2

text: Riskvarningar

text: A. Företagsspecifik riskvarning enligt 4 kap. 5 § 1

text: CFD-kontrakt är komplexa instrument som innebär stor risk för snabba förluster på grund av hävstången.

text: [infoga procentandel per företag] procent av alla icke-professionella kunder förlorar pengar på CFD-handel hos den här leverantören.

text: Du bör tänka efter om du förstår hur CFD-kontrakt fungerar och om du har råd med den stora risk som finns för att du kommer att förlora dina pengar.

text: B. Förkortad företagsspecifik riskvarning enligt 4 kap. 5 § 2

text: Du bör tänka efter om du har råd med den stora risk som finns för att du kommer att förlora dina pengar.

text: C. Teckenbegränsad företagsspecifik riskvarning enligt 4 kap. 5 § 3

text: [infoga procentandel per företag] procent av CFD-konton tillhörande ickeprofessionella kunder förlorar pengar.

text: D. Standardiserad riskvarning enligt 4 kap. 6 § 1

text: Mellan 74 och 89 procent av alla icke-professionella kunder förlorar pengar på CFD-handel.

text: E. Förkortad standardiserad riskvarning enligt 4 kap. 6 § 2

text: F. Teckenbegränsad standardiserad riskvarning enligt 4 kap. 6 § 3

text: Mellan 74–89 procent av CFD-konton som tillhör icke-professionella kunder förlorar pengar.

type: foreskrift


title: Finansinspektionens föreskrifter om produktingripade i fråga om binära optioner

text: Dessa föreskrifter gäller för företag som tillhandahåller investeringstjänster enligt lagen (

text: ) om värdepappersmarknaden.

text: Definitioner

text: I föreskrifterna ska termer och uttryck ha samma betydelse som i lagen (

text: ) om värdepappersmarknaden och

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014

text: av den 15 maj om marknader för finansiella instrument och om ändring av förordning

text: (EU) nr 648/2012

text: Förbud mot marknadsföring, distribution och försäljning

text: Ett företag får inte marknadsföra, distribuera eller sälja binära optioner till ickeprofessionella kunder. Med binär option avses ett derivat som, oavsett om den handlas på en handelsplats eller inte 1. måste avvecklas kontant eller kan avvecklas kontant på begäran av en av parterna av ett annat skäl än utebliven betalning, eller någon annan händelse som leder till att kontraktet upphör, 2. enbart kan generera en betalning till en kund i samband med att den avvecklas eller förfaller, och betalningen är begränsad till – ett i förväg fastställt belopp eller noll om den underliggande tillgången för derivatet uppfyller ett eller flera i förväg fastställda villkor, och – ett i förväg fastställt belopp eller noll om den underliggande tillgången för derivatet inte uppfyller ett eller flera i förväg fastställda villkor.

text: Undantag från förbudet

text: Förbudet i 3 § gäller inte när ett företag marknadsför, distribuerar eller säljer binära optioner som uppfyller följande krav:

text: – Det lägre av de två i förväg fastställda beloppen som kunden kan få ut vid avveckling eller förfall minst motsvarar den totala betalning som kunden har gjort för den binära optionen. Den totala betalningen innefattar eventuella arvoden, transaktionsavgifter och andra kostnader i samband med förvärvet av den binära optionen.

text: – Löptiden från utfärdandet av den binära optionen till den binära optionens förfall är minst 90 kalenderdagar.

text: – Det finns ett prospekt för den binära optionen som är upprättat och godkänt i enlighet med kraven i

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG av den 4 november 2003

text: om de prospekt som skall offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel, och om ändring av direktiv

text: , och som finns tillgängligt för allmänheten,

text: – Den binära optionen inte utsätter leverantören av den binära optionen för marknadsrisk under den binära optionens löptid,

text: – företaget som marknadsför, distribuerar eller säljer den binära optionen eller någon av dennes koncernenheter inte gör någon vinst eller förlust på den binära optionen, annat än arvoden, transaktionsavgifter eller andra kostnader som tillkännagetts i samband med tecknandet av den binära optionen.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 2 juli 2019.

text: ERIK THEDÉEN

text: Claudia Bäckström


title: Finansinspektionens föreskrifter och allmänna råd om vissa försäkringsföreningar som har undantag

text: 1 kap. Tillämpningsområde och definitioner

text: Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter gäller för sådana försäkringsföreningar som enligt

text: 1 kap. 19 d § försäkringsrörelselagen (2010:2043)

text: har beviljats undantag från 4 kap. 2 och 4 §§, 5–

text: 10 kap.

text: 16 kap

text: och

text: 19 kap.

text: samma lag.

text: Bestämmelserna i 3 kap. 2–4 och 6 §§, 7 kap. 5 § första stycket, 7 kap. 8 § andra stycket och 8 kap. 1 § första stycket gäller inte för en sådan mindre försäkringsförening som avses i

text: 1 kap. 19 d § andra stycket försäkringsrörelselagen (2010:2043)

text: Genomsnittligt beräknade försäkringsförmåner

text: Genomsnittligt beräknade försäkringsförmåner enligt

text: ska fastställas på det sätt som anges i andra och tredje styckena.

text: Om en förmån avser försäkring där återbäring beräknas enligt retrospektivreserveller pensionstilläggsmetoden, ska de genomsnittligt beräknade förmånerna vid varje kalenderårs slut fastställas genom att föreningens försäkringstekniska avsättningar och fördelade återbäringsmedel relateras till antalet försäkringstagare och andra ersättningsberättigade.

text: Om en förmån avser övrig ekonomisk hjälp vid sjukdom, olycksfall eller dödsfall – eller annan ekonomisk förmån – ska de genomsnittligt beräknade förmånerna fastställas på följande sätt: Det genomsnittligt utbetalda ersättningsbeloppet under de senaste fem åren relateras till medelantalet försäkringstagare och andra ersättningsberättigade under samma period.

text: Definitioner

text: Termer och uttryck i dessa föreskrifter har samma betydelse som i

text: försäkringsrörelselagen (2010:2043)

text: , Finansinspektionens föreskrifter och allmänna råd (

text: FFFS 2015:9

text: ) om försäkringsföretag som har beviljats undantag beroende på storlek och Finansinspektionens föreskrifter och allmänna råd (

text: FFFS 2011:27

text: ) om förenklad årsredovisning i försäkringsföretag som har undantag.

text: Därutöver gäller följande definitioner:

text: 1. Premier: medlemsavgifter som en försäkringsförening tar ut. 2. Interna regler: policy- och styrdokument, riktlinjer, instruktioner eller andra skriftliga dokument som utfärdaren (styrelse, verkställande direktör eller någon annan befattningshavare) använder för att styra verksamheten.

text: 2 kap. Tillstånd

text: Bestämmelser om när en försäkringsförening anses vara en mindre förening finns i

text: . En försäkringsförening ska, när föreningen ansöker om tillstånd att bedriva försäkringsrörelse eller om Finansinspektionen begär det, lämna myndigheten uppgifter så att genomsnittligt beräknade försäkringsförmåner per försäkringstagare eller annan ersättningsberättigad kan fastställas enligt

text: 1 kap. 19 d § andra stycket

text: och

text: 19 e § första stycket 2

text: försäkringsrörelselagen

text: Verksamhetsplan

text: En sådan verksamhetsplan som avses i

text: 2 kap. 18 § försäkringsrörelselagen (2010:2043)

text: , ska innehålla skattningar av det schablonmässiga kapitalkravet enligt 6 kap. 3 §. Verksamhetsplanen ska också innehålla uppgifter om 1. den typ av risker eller åtaganden som försäkringsföreningens verksamhet ska omfatta, med fördelning på försäkringsklasser, 2. hur föreningen styrs i enlighet med

text: 1 kap. 19 e § första stycket 4 försäkringsrörelselagen

text: , 3. grundprinciper för avgiven återförsäkring, 4. försäkringstekniska avsättningar enligt 4 kap. 1 och 2 §§, och 5. de tillgångar som är avsedda att täcka det schablonmässiga kapitalkravet.

text: Fördelning av risker på försäkringsklasser

text: Skadeförsäkringsklasser

text: En försäkringsförening ska, när det gäller tillstånd för direkt skadeförsäkringsrörelse, koppla de risker som anges i 2 kap. 10 § Finansinspektionens föreskrifter och allmänna råd (

text: FFFS 2015:8

text: ) om försäkringsrörelse till de skadeförsäkringsklasser som anges i

text: 2 kap. 11 § försäkringsrörelselagen (2010:2043)

text: . Om ett tillstånd omfattar två eller flera skadeförsäkringsklasser ska en sådan grupp av klasser betecknas på det sätt som anges i 2 kap. 11 § Finansinspektionens föreskrifter och allmänna råd om försäkringsrörelse.

text: Livförsäkringsklasser

text: En försäkringsförening ska, när det gäller tillstånd för direkt livförsäkringsrörelse, koppla de risker som anges i 2 kap. 12 § Finansinspektionens föreskrifter

text: och allmänna råd (

text: FFFS 2015:8

text: ) om försäkringsrörelse till de livförsäkringsklasser som anges i

text: 2 kap. 12 § försäkringsrörelselagen (2010:2043)

text: 3 kap. Information

text: Information innan en försäkring meddelas

text: En försäkringsförening ska informera om de uppgifter som anges i 2–8 §§.

text: Allmänna råd

text: Informationen bör tillhandahållas kostnadsfritt och i varaktig form. Om informationen finns tillgänglig i elektronisk form, bör försäkringstagare på begäran kunna få den i pappersform.

text: En försäkringsförening ska informera de som erbjuds att teckna en försäkring om 1. föreningens gällande stadgar, 2. årlig premie och avgiftsuttag för försäkringen, 3. vad försäkringen omfattar, 4. uppgifter om försäkringsbelopp, 5. rätt till återbäring eller värdesäkring, 6. övriga försäkringsvillkor, samt 7. kontaktuppgifter till föreningen. I informationen ska försäkringsföreningen särskilt framhålla viktiga begränsningar i försäkringen.

text: En försäkringsförening ska, för de förmånsslag som gäller för föreningen och som anges nedan, även informera de som erbjuds att teckna en försäkring om – vilka villkor som gäller för de som kan få försäkringsbelopp vid dödsfallsskydd samt om eventuella avgifter som kan komma att tas ut från försäkringen, och – hur lång tid som ålderspension kan betalas ut eller planeras att betalas ut. Om efterlevandepension finns ska försäkringsföreningen informera om hur skyddet i så fall är utformat, och om eventuella avgifter som kan komma att tas ut från försäkringen.

text: Information under försäkringstid men före utbetalningstid

text: En försäkringsförening ska informera försäkringstagare och andra ersättningsberättigade om ändringar som görs i försäkringen.

text: En försäkringsförening som har förmåner med periodiskt beräknad återbäring ska årligen informera försäkringstagare och andra ersättningsberättigade om

text: 1. aktuellt försäkringskapital, 2. aktuell återbäring och huruvida återbäringen kan återtas, 3. huruvida återköp av försäkringen kan ske och i så fall till vilket värde, samt 4. aktuellt dödsfallsskydd vid premiebetalning som har upphört. Första stycket 1 gäller inte för en försäkringsförening som tillämpar en metod för höjning av pensionsbelopp som inte är direkt kopplat till föreningens avkastning.

text: Information om överföring av försäkringsvärde

text: En försäkringsförening vars försäkringsavtal omfattas av rätt till överföring av försäkringens värde enligt

text: 11 kap. 5 § försäkringsavtalslagen (2005:104)

text: ska, om en försäkringstagare eller en annan ersättningsberättigad begär det, lämna relevant information om vad försäkringstagaren eller den annars ersättningsberättigade bör känna till inför en överföring.

text: Information under utbetalningstid

text: En försäkringsförening ska inför första utbetalningstillfället och därefter årligen informera försäkringstagare och andra ersättningsberättigade om aktuell förmån som ska betalas ut samt under hur lång tid sådan utbetalning är planerad. Vid temporär utbetalning ska föreningen även informera försäkringstagare och andra ersättningsberättigade när ett år kvarstår av utbetalningstiden. Föreningen ska, vid ändringar i villkoren, informera försäkringstagare och andra ersättningsberättigade om hur ändringarna påverkar eventuellt kommande utbetalningar av en förmån i form av värdesäkring eller tilläggsbelopp på grund av återbäring.

text: Uppgifter i stadgarna

text: Om en försäkringsförenings stadgar innehåller de uppgifter som anges i 3–7 §§, är det tillräckligt att föreningen lämnar stadgarna till den som erbjuds att teckna en försäkring, försäkringstagare och andra ersättningsberättigade. Om en försäkringsförenings stadgar ändras ska försäkringstagare och andra ersättningsberättigade informeras om ändringarnas innehåll.

text: 4 kap. Försäkringstekniska avsättningar

text: En försäkringsförening ska göra försäkringstekniska avsättningar för sina åtaganden med anledning av ingångna försäkringsavtal.

text: De försäkringstekniska avsättningarna ska omfatta 1. ej intjänade premier och kvardröjande risker, 2. livförsäkringsavsättning, 3. oreglerade skador, samt

text: 4. återbäring och rabatter.

text: För en försäkringsförening som har undantag enligt

text: 1 kap. 1 § lagen (1995:1560)

text: om årsredovisning i försäkringsföretag finns bestämmelser om beräkning av försäkringstekniska avsättningar i Finansinspektionens föreskrifter och allmänna råd (

text: FFFS 2011:27

text: ) om förenklad årsredovisning i försäkringsföretag som har undantag. För en förening som inte har ett sådant undantag finns bestämmelser om beräkning av försäkringstekniska avsättningar i Finansinspektionens föreskrifter och allmänna råd (

text: FFFS 2019:23

text: ) om årsredovisning i försäkringsföretag och tjänstepensionsföretag.

text: Allmänna råd

text: När en försäkringsförening diskonterar de försäkringstekniska avsättningarna bör föreningen använda den diskonteringsräntekurva som Finansinspektionen publicerar på myndighetens webbplats, eller den diskonteringsräntesats som följer av Finansinspektionens föreskrifter (

text: FFFS 2007:24

text: ) om försäkringstekniska grunder.

text: 5 kap. Investeringar

text: En försäkringsförening ska ha tillgångar som uppgår till minst ett belopp som svarar mot de försäkringstekniska avsättningar som föreningen har gjort för egen räkning med tillägg av ett belopp som motsvarar det schablonmässiga kapitalkravet enligt 6 kap.

text: Med försäkringstekniska avsättningar för egen räkning avses de försäkringstekniska avsättningarna, som anges i 4 kap., med avdrag för avgiven återförsäkring.

text: Allmänna råd

text: En försäkringsförening bör ha en förteckning över de tillgångar som motsvarar de försäkringstekniska avsättningarna och det schablonmässiga kapitalkravet. Förteckningen bör på begäran kunna lämnas till Finansinspektionen.

text: Lokalisering av tillgångar

text: En försäkringsförenings tillgångar ska förvaras så att de är åtkomliga för föreningen.

text: Hantering av valutakursrisk

text: En försäkringsförenings tillgångar ska investeras så att risken för valutakursförluster begränsas.

text: Riskspridning

text: En försäkringsförening ska investera i finansiella instrument och andra tillgångar på ett sådant sätt att lämplig riskspridning uppnås. Föreningen ska när den gör investeringar beakta föreningens åtaganden och förändringar i tillgångarnas framtida värde och avkastning. Föreningen ska investera samtliga tillgångar så att föreningens betalningsberedskap är tillfredsställande och den förväntade avkastningen tillräcklig.

text: Begränsningsregler för tillgångar som motsvarar de försäkringstekniska avsättningarna och det schablonmässiga kapitalkravet

text: En försäkringsförenings riskspridning enligt 4 § ska göras med beaktande av de begränsningsregler, för tillgångar som motsvarar de försäkringstekniska avsättningarna och det schablonmässiga kapitalkravet, som anges i 6–17 §§.

text: Tillåtna tillgångar

text: De tillgångar som motsvarar de försäkringstekniska avsättningarna och det schablonmässiga kapitalkravet får, med de begränsningar som anges i 7, 8 och 10– 17 §§, bestå av investeringar i följande tillgångar:

text: 1. obligationer eller andra skuldförbindelser som svenska staten, en svensk kommun eller jämförbar samfällighet svarar för,

text: 2. obligationer eller andra skuldförbindelser som Europeiska unionen, utländska stater eller utländska centralbanker svarar för,

text: 3. obligationer eller andra skuldförbindelser som en utländsk kommun eller jämförbar utländsk samfällighet med befogenhet att kräva in offentlig uppbörd svarar för,

text: 4. obligationer eller andra skuldförbindelser som internationella organisationer svarar för,

text: 5. fordringar på premier eller andra fordringar på försäkringstagare som har samband med försäkringsavtal, om ett sådant rättssubjekt som anges i 1–4 svarar för fordran,

text: 6. fordringar på premier för skadeförsäkring som ännu inte ska betalas för senare perioder än pågående när flera premieperioder har avtalats och då avsikten är att åtagandet ska sägas upp om betalningen är sen,

text: 7. skuldförbindelser med säkerhet i föreningens livförsäkringsbrev, inom återköpsvärdet,

text: 8. medel på konto i bank, kreditmarknadsföretag eller utländskt kreditinstitut,

text: 9. obligationer och andra skuldförbindelser som en bank, ett kreditmarknadsföretag, Svenska skeppshypotekskassan eller ett värdepappersbolag med tillstånd enligt 2 kap. 2 § första stycket 2 och 8 lagen (

text: ) om värdepappersmarknaden svarar för,

text: 10. obligationer och andra skuldförbindelser som ett utländskt kreditinstitut svarar för,

text: 11. obligationer och andra skuldförbindelser som ett publikt aktiebolag eller ett motsvarande utländskt bolag svarar för,

text: 12. aktier och andra värdepapper som kan jämställas med aktier, som har getts ut av ett publikt aktiebolag eller ett motsvarande utländskt bolag, med undantag för bolag som avses i 13,

text: 13. aktier och andra värdepapper som kan jämställas med aktier, som har getts ut av ett publikt aktiebolag eller ett motsvarande utländskt bolag, under förutsättning att bolaget har till uppgift att äga sådana tillgångar som anges i 14,

text: 14. fastigheter, tomträtter och byggnader samt andelar i sådan egendom,

text: 15. skuldförbindelser som fysiska personer och andra rättssubjekt än de som anges i 1–4 och 9–11 svarar för – och för vilka panträtt i fastighet eller tomträtt har lämnats som säkerhet – under förutsättning att panträtten ligger inom 25 procent av fastighetens eller tomträttens värde,

text: 16. skuldförbindelser som fysiska personer och andra subjekt än de som anges i 1–4 och 9–11 svarar för, och för vilka annan betryggande säkerhet än panträtt i fastighet eller tomträtt har lämnats som säkerhet,

text: 17. kassa,

text: 18. andelar i värdepappersfonder och i sådana fondföretag som avses i

text: 1 kap. 7 § lagen (2004:46)

text: om värdepappersfonder samt i specialfonder som avses i

text: 1 kap. 11 § 23 lagen (2013:561)

text: om förvaltare av alternativa investeringsfonder,

text: 19. beslutad överskjutande skatt,

text: 20. återförsäkringsgivares fordran hos den avgivande försäkringsföreningen (återförsäkringstagaren), som grundas på att återförsäkringstagaren har hållit kvar tillgångar som motsvarar en avgiven återförsäkring.

text: Allmänna råd

text: Vid tillämpning av 6 § 4 bör försäkringsföreningen samråda med Finansinspektionen innan den investerar i skuldförbindelser som har utfärdats av andra internationella organisationer än Världsbanken, Internationella valutafonden, Europeiska investeringsbanken eller Europeiska unionen.

text: Investering av aktier och andelar i dotterföretag

text: En försäkringsförening får investera i aktier och andelar i dotterföretag, om dotterföretaget har till uppgift att direkt eller indirekt äga tillgångar som anges i 6 § 14 och de byggnader som hör till dessa fastigheter och tomträtter är brandförsäkrade. Detsamma gäller byggnader som hör till fastigheter och tomträtter som utgör säkerhet för skuldförbindelser enligt 6 § 15.

text: En försäkringsförening får investera i aktier och andra värdepapper, som kan jämställas med aktier som har getts ut av ett privat aktiebolag, som tillgångar, endast om företaget är ett dotterföretag som anges i 7 §.

text: Tillåtelse att investera andra tillgångar

text: En försäkringsförening får, efter medgivande från Finansinspektionen, tillfälligt investera i andra tillgångar än sådana som anges i 6 §, om det finns särskilda skäl.

text: Begränsade investeringar i tillgångar

text: Begränsad användning av överlåtbara värdepapper

text: En försäkringsförening får investera i överlåtbara värdepapper endast om de är kortfristigt realiserbara eller upptagna till handel på en reglerad marknad, eller en motsvarande marknad utanför EES. Första stycket gäller inte sådana aktier och andelar som avses i 7 §. Begränsad investering i tillgångar som belastas av säkerhetsrätt

text: En försäkringsförening får investera i tillgångar endast till den del de inte belastas av panträtt eller annan säkerhetsrätt.

text: Särskilda begränsningar för investeringar i vissa tillgångar

text: Derivatinstrument

text: En försäkringsförening får investera i derivatinstrument för att sänka risken eller för att i övrigt effektivisera förvaltningen av föreningens tillgångar och skulder.

text: Onoterade tillgångar

text: En försäkringsförening får investera i finansiella instrument och andra tillgångar som inte är upptagna till handel på en reglerad marknad. Sådana investeringar ska hållas på aktsamma nivåer.

text: Allmänna råd

text: En sådan mindre försäkringsförening som avses i

text: bör inte investera i derivatinstrument eller onoterade tillgångar.

text: Generella begränsningar för enhandsengagemang

text: En försäkringsförenings tillgångar ska vara differentierade på ett sådant sätt att värdet av en enskild placering motsvarar högst följande andelar av de samlade tillgångarna: 1. 5 procent om placeringen består av en fastighet, tomträtt eller byggnad, eller av en grupp av sådan egendom som är belägen på ett sådant sätt att den ur risksynpunkt utgör en investering. Motsvarande ska gälla för andelar i sådan egendom. 2. 5 procent om placeringen består av obligationer, skuldförbindelser, aktier eller andra värdepapper som kan jämställas med aktier från samma emittent eller låntagare, om inte något annat följer av 3 eller 4. 3. 10 procent om placeringen består av obligationer, skuldförbindelser, aktier eller andra värdepapper som kan jämställas med aktier från samma emittent eller låntagare, och emittenten eller låntagaren är ett sådant rättssubjekt som anges i 6 § 9 eller 10.

text: 4. 25 procent om placeringen består av skuldförbindelser från samma emittent, utgivna enligt lagen (

text: ) om utgivning av säkerställda obligationer eller motsvarande utländska skuldförbindelser.

text: Begränsningarna i 14 § 2 och 3 gäller inte sådana tillgångar som anges i 6 § 1–5.

text: Det sammanlagda innehavet av placeringar enligt 14 § 2–4 som kommer från samma emittent eller låntagare får utgöra högst 25 procent av tillgångarna.

text: Det sammanlagda innehavet av sådana placeringar som avses i 14 § 3 får utgöra högst 40 procent av tillgångarna. Andelen aktier eller andra värdepapper som kan jämställas med aktier från samma emittent får dock inte överstiga 5 procent av tillgångarna.

text: En försäkringsförening ska, när den tillämpar 14 och 16 §§, behandla de tillgångar som tillhör ett dotterföretag enligt 7 §, som om tillgångarna hade ägts direkt av försäkringsföreningen.

text: Föreningen ska även, när den tillämpar 14 och 16 §§, jämställa förlagsbevis och förlagsandelsbevis med sådana tillgångar som anges i 6 § 12 och 13.

text: Grupper av emittenter eller låntagare med inbördes anknytning

text: En försäkringsförening ska, när den tillämpar 14 § 2–4, tillämpa begränsningarna på motsvarande sätt för grupper av emittenter eller låntagare med inbördes anknytning. Föreningen ska vid tillämpningen beakta de tillgångar som tillhör ett dotterföretag enligt 7 §, som om tillgångarna hade ägts direkt av försäkringsföreningen, och jämställa förlagsbevis och förlagsandelsbevis med tillgångar som anges i 6 § 12 och 13.

text: Undantag

text: En försäkringsförening får, efter medgivande från Finansinspektionen, beviljas tillfälligt undantag från de begränsningar som anges i 14 och 16 §§.

text: 6 kap. Kapitalbas och schablonmässigt kapitalkrav

text: Kapitalbas

text: Tillräcklig kapitalbas

text: En försäkringsförening ska vid varje tidpunkt ha en tillräcklig kapitalbas, som täcker det schablonmässiga kapitalkravet som beräknas enligt 3 §.

text: Kapitalbasens sammansättning

text: En försäkringsförenings kapitalbas får omfatta följande poster:

text: 1. eget kapital med avdrag för immateriella tillgångar,

text: 2. obeskattade reserver, och 3. övervärden i tillgångar. Föreningen får, efter medgivande av Finansinspektionen, ta med andra poster i kapitalbasen eller dra av andra poster från kapitalbasen än de som anges i första stycket. Övervärden i tillgångar enligt första stycket 3 får ingå i föreningens kapitalbas, endast om detta värde framgår av föreningens årsredovisning.

text: Schablonmässigt kapitalkrav

text: En försäkringsförening ska för sin verksamhet beräkna ett schablonmässigt kapitalkrav, som utgör 5 procent av föreningens försäkringstekniska avsättningar, definierade enligt 4 kap.

text: 7 kap. Styrning av en försäkringsförening

text: Styrning

text: Bestämmelser om styrning av vissa försäkringsföreningar finns i

text: 1 kap.

text: 19 e § första stycket 4

text: och

text: andra stycket

text: försäkringsrörelselagen (2010:2043)

text: Allmänna råd

text: En försäkringsförening bör fastställa en strategi och mål för den verksamhet som föreningen driver. Föreningen bör även följa upp att strategin följs och att föreningens mål nås. Väsentliga förändringar som avser verksamhet och organisation bör beslutas av styrelsen. En försäkringsförening bör i interna regler fastställa en arbetsordning för styrelsen. En försäkringsförening bör se till att det finns ändamålsenliga system för intern information.

text: Intern styrning och kontroll

text: En försäkringsförening ska verka för att en god intern kontroll präglar organisationen och driften av föreningens verksamhet.

text: Allmänna råd

text: En försäkringsförening bör genom en god intern kontroll säkerställa en – ändamålsenlig förvaltning av verksamheten, – tillförlitlig finansiell rapportering, – god förmåga att identifiera, mäta, övervaka och hantera sina risker, samt

text: – god förmåga att följa lagar, förordningar, föreskrifter och andra regler som gäller för verksamheten. En försäkringsförening kan uppnå en god intern kontroll genom att exempelvis – ta fram ändamålsenliga interna regler, – fördela ansvar och arbete så att risken för intressekonflikter undviks, – följa upp verksamheten löpande och se till att det finns interna kontroller som säkerställer en ändamålsenlig förvaltning av verksamheten, en tillförlitlig rapportering, en ändamålsenlig riskhantering och en god regelefterlevnad, – säkerställa att redovisningen är fullständig och riktig samt att transaktioner rapporteras i tid, och – säkerställa kontinuitet i verksamheten samt skydda föreningens och kundernas tillgångar.

text: Hantering och kontroll av risker

text: En försäkringsförening ska säkerställa att föreningens hantering av risker (riskhantering) och uppföljningen av föreningens risker (riskkontroll) är tillfredsställande.

text: Allmänna råd

text: Styrelsen bör fastställa interna regler i fråga om riskhanteringen och riskkontrollen. Det bör löpande säkerställas att dessa regler följs. Risker som försäkringsföreningen bör hantera och kontrollera är exempelvis – kredit- och motpartsrisker, – marknadsrisker (ränte-, valuta- och kursrisker), – likviditetsrisker, – försäkringsrisker, och – operativa risker (risken för förluster till följd av att interna processer och rutiner är felaktiga eller inte ändamålsenliga, mänskliga fel, felaktiga system eller externa händelser inklusive legala risker).

text: Regelefterlevnad

text: En försäkringsförening ska säkerställa att föreningen följer de lagar, förordningar, föreskrifter och andra regler som gäller för verksamheten.

text: Oberoende granskning (Internrevision)

text: En försäkringsförening ska ha en funktion för internrevision som ska granska och utvärdera den interna kontrollen.

text: Funktionen för internrevision ska

text: 1. fastställa sina prioriteringar utifrån ett riskbaserat tillvägagångssätt,

text: 2. rapportera resultatet av sina granskningar till föreningens styrelse, och

text: 3. vara oberoende från den verksamhet som granskas.

text: ska, i stället för det som anges i första stycket, regelbundet utvärdera om det behövs en oberoende granskning av föreningens interna kontroll. Vid utvärderingen ska föreningen beakta verksamhetens art, omfattning och komplexitet samt dess risker, liksom om det har skett förändringar i verksamheten sedan föregående utvärdering. Om föreningen vid utvärderingen kommer fram till att det finns behov av en oberoende granskning ska föreningen säkerställa att en sådan granskning görs. Den oberoende granskningen ska uppfylla kraven i andra stycket 2 och 3.

text: Uppdragsavtal

text: En försäkringsförening får uppdra åt någon utanför föreningen att utföra delar av verksamheten. Föreningen ansvarar dock alltid för den verksamhet som har lagts ut.

text: En försäkringsförening som lägger ut delar av verksamheten till en uppdragstagare utanför föreningen ska upprätta ett skriftligt uppdragsavtal som reglerar parternas rättigheter och skyldigheter i fråga om den utlagda verksamheten.

text: En försäkringsförening som lägger ut delar av verksamheten till en uppdragstagare utanför föreningen, ska säkerställa att Finansinspektionen även i fortsättningen kan utöva en effektiv tillsyn över föreningen, samt att föreningens skyldigheter mot Finansinspektionen eller föreningens försäkringstagare och andra ersättningsberättigade inte åsidosätts.

text: Om en förening avser att lägga ut en central del av den tillståndspliktiga verksamheten ska föreningen anmäla detta i förväg till Finansinspektionen.

text: Allmänna råd

text: När föreningen lägger ut verksamhet till en uppdragstagare bör den säkerställa att

text: – risker hanteras ändamålsenligt i den utlagda verksamheten,

text: – det finns ändamålsenliga övervakningsrutiner för den utlagda verksamheten,

text: – uppdragstagaren skyddar konfidentiell information både när det gäller föreningen och dess medlemmar, och

text: – det upprättas strategier för hur uppdraget ska kunna avslutas och verksamheten återtas till föreningen utan betydande störning av viktig verksamhet hos föreningen.

text: , ska informera Finansinspektionen om den har lagt ut en central del av den tillståndspliktiga verksamheten i samband med den årliga rapporteringen enligt 9 kap. 1 §.

text: 8 kap. Försäkringsteknisk utredning

text: Allmänt

text: En försäkringsförening ska upprätta och lämna in en försäkringsteknisk utredning av föreningens ekonomiska ställning till Finansinspektionen. Utredningen ska

text: – lämnas in före september månads slut året efter det att föreningen har beviljats tillstånd och därefter minst vart tredje år före september månads slut, och

text: – baseras på föreningens ekonomiska ställning per den 31 december året innan utredningen upprättades.

text: Föreningen ska även i andra fall upprätta och lämna in en sådan utredning om Finansinspektionen begär det.

text: Första stycket gäller inte för en sådan mindre försäkringsförening som avses i

text: . En sådan förening behöver bara upprätta och lämna in en försäkringsteknisk utredning om Finansinspektionen begär det, eller när föreningen avser att genom särskilda enskilda beslut höja beloppen för någon eller några av de försäkringsförmåner som erbjuds.

text: En försäkringsförenings försäkringstekniska utredning ska genomföras av en person som

text: – har de kunskaper och erfarenheter i försäkrings- och finansmatematik som är lämpliga med hänsyn till arten och omfattningen av samt komplexiteten hos riskerna i föreningens verksamhet, eller

text: – av Finansinspektionen har förklarats behörig att genomföra utredningen.

text: Utredningens innehåll

text: Försäkringsgrenar

text: En försäkringsförening med flera försäkringsgrenar eller flera olika slags försäkringsförmåner, ska i den försäkringstekniska utredningen behandla varje sådan gren eller förmån var för sig.

text: Försäkringsförmåner

text: En försäkringsförening ska i den försäkringstekniska utredningen beskriva de försäkringsförmåner som erbjuds försäkringstagare och andra ersättningsberättigade.

text: Försäkringstekniska avsättningar

text: En försäkringsförening ska i den försäkringstekniska utredningen, före summering och avdrag, ange försäkringstekniska avsättningar i separata delar som är relevanta för verksamheten. Delarna ska vara specificerade på kapitalvärden för

text: – framtida försäkringsutfästelser,

text: – försäkringar som är under periodisk utbetalning,

text: – framtida förvaltningskostnader, och

text: – framtida premier och avgifter.

text: En försäkringsförening ska därutöver ange antaganden för försäkringsrisk (dödlighet, sjuklighet eller andra riskantaganden), driftskostnader och framtida avkastningsskatt.

text: 1 kap. 1 § lagen (1995:1560)

text: om årsredovisning i försäkringsföretag, ska kapitalvärdena baseras på Finansinspektionens föreskrifter och allmänna råd (

text: FFFS 2011:27

text: ) om förenklad årsredovisning i försäkringsföretag som har undantag. För de föreningar som inte har undantag baseras kapitalvärdena på Finansinspektionens föreskrifter och allmänna råd (

text: FFFS 2019:23

text: Överskott

text: En försäkringsförening ska för varje försäkringsgren eller försäkringsförmån, i den försäkringstekniska utredningen, ange aktuellt ekonomiskt överskott och, om det är tillämpligt för föreningens verksamhet, förhållandet mellan föreningens tillgångar och dess åtaganden inklusive fördelat återbäringskapital (konsolideringsnivå).

text: Allmänna råd

text: Föreningen bör i den försäkringstekniska utredningen ange om aktuellt ekonomiskt överskott föreslås påverka föreningens olika förmåner, inklusive återbäring. Om ett sådant förslag lämnas bör föreningen beakta hur konsolideringsnivån påverkas av förslaget.

text: Referenser till kontributionsprincipen

text: En livförsäkringsförening ska i den försäkringstekniska utredningen beskriva hur föreningen tillämpar

text: 13 kap. 23 § försäkringsrörelselagen (2010:2043)

text: (kontributionsprincipen), baserat på förmånernas utformning enligt försäkringsavtalet eller föreningens stadgar. I utredningen ska föreningen referera till gällande försäkringsavtal eller till föreningens stadgar.

text: Stadgeändring

text: En försäkringsförening ska i den försäkringstekniska utredningen ange om det sedan föreningen senast skickade in en utredning till Finansinspektionen, har skett någon stadgeändring som har betydelse för det som anges och de slutsatser som dras i den nu aktuella utredningen. Föreningen ska särskilt ange vilka effekter en sådan stadgeändring bedöms ha.

text: 9 kap. Rapportering

text: En försäkringsförening ska varje år lämna de uppgifter som framgår av bilaga 1 till Finansinspektionen. Anvisningar till de uppgifter som ska lämnas finns i bilaga 2.

text: Uppgifterna enligt 1 § ska lämnas till Finansinspektionen via e-post eller post senast den 15 maj. Uppgifterna ska avse förhållanden per den 31 december.

text: En försäkringsförening ska så snart som möjligt lämna in en ny rapport med korrigerade uppgifter till Finansinspektionen, om de uppgifter som föreningen har lämnat in innehåller fel.

text: Finansinspektionen kan efter ansökan från en försäkringsförening besluta om att helt eller delvis undanta föreningen från kravet att lämna uppgifter enligt 1 §, om det finns särskilda skäl.

text: 10 kap. Åtgärdsplan om kapitalkravet inte uppfylls

text: Bestämmelser om en försäkringsföreningens skyldighet att upprätta en åtgärdsplan finns i

text: 18 kap.

text: försäkringsrörelselagen (2010:2043)

text: Innehållet i åtgärdsplanen

text: En försäkringsförenings åtgärdsplan ska innehålla uppgifter om föreningens ekonomiska situation vid tidpunkten för planens upprättande och en beskrivning av de åtgärder som föreningen avser att vidta för att åter uppfylla det schablonmässiga kapitalkravet. En åtgärdsplan ska även innehålla uppgifter och prognoser om 1. driftskostnader, särskilt löpande kostnader och provisioner, 2. intäkter och kostnader för direkt försäkring samt för avgiven återförsäkring, 3. balansräkning, och 4. tillgångar som innehas för att täcka försäkringstekniska avsättningar och för att uppfylla det schablonmässiga kapitalkravet.

text: 11 kap. Avgifter för återköp och överföring

text: Bestämmelser om återköp och överföring finns i

text: 4 kap.

text: försäkringsrörelselagen (2010:2043)

text: En försäkringsförening får, när den beräknar direkta kostnader för administrativ hantering av återköp eller överföringar enligt

text: 4 kap. 17 c § försäkringsrörelselagen (2010:2043)

text: , beakta följande kostnader om de avser åtgärder som utförs för att uppfylla en begäran om återköp eller överföring: 1. personalkostnader, 2. kostnader för utskrifter, porto och digitala utskick, samt 3. datakostnader. _______________ Dessa föreskrifter och allmänna råd träder i kraft den 1 november 2020.

text: ERIK THEDÉEN Nanny Hiort

text: Bilaga 1

text: Försäkringsföreningar med undantag

text: INSTITUT ÅR INSTITUTNUMMER

text: HANDLÄGGARE TELEFONNUMMER ORG.NUMMER

text: Diarienummer: XXXX:XXXX

text: Belopp anges i kronor

text: A. Uppgifter för försäkringsföreningar med undantag – år

text: KAPITALBAS

text: A1 Eget kapital A2 Obeskattade reserver A3 Årets resultat A4 Övervärden i tillgångar A5 Övriga poster efter medgivande av Finansinspektionen A6 Summa kapitalbas före avdragsposter (A1:A5) =

text: Avdragsposter

text: A7a Immateriella poster i balansräkningen A7b Avdragsposter efter medgivande av Finansinspektionen A8 Summa kapitalbas (A6-(A7a+A7b)) =

text: SCHABLONMÄSSIGT KAPITALKRAV

text: A9 Försäkringstekniska avsättningar (efter avgiven återförsäkring) A10 Schablonmässigt kapitalkrav (A9 x 0,05) =

text: A11 Över- eller underskott (A8-A10) =

text: UPPGIFTER OM TILLGÅNGAR

text: A12 Byggnader och mark A13 Aktier och andelar A14 Obligationer och räntebärande värdepapper A15 Övriga placeringstillgångar A16 Övriga tillgångar

text: A17 Summa tillgångar (A12:A16)

text: UPPGIFTER OM ANTAL FÖRSÄKRINGSTAGARE OCH ANDRA ERSÄTTNINGSBERÄTTIGADE

text: A18 Försäkringstagare och andra ersättningsberättigade vid årets början A19 Inträden under året A20 Utträden på grund av dödsfall A21 Utträden på grund av annullation A22 Övriga förändringar (+/-) A23 Försäkringstagare och andra ersättningsberättigade vid årets slut A24 därav med periodisk utbetalning av pension eller sjukersättning

text: KOMMENTAR (max 800 tecken)

text: Bilaga 2

text: Anvisningar till blankett Försäkringsföreningar med undantag

text: Samtliga belopp ska anges i kronor utan decimal. Beloppen får avrundas till närmaste tusental och då anges hundratal med tre nollor.

text: Kapitalbas

text: Under denna post anger föreningen de poster som ingår i kapitalbasen och som inte behöver medgivande av Finansinspektionen. Posterna som redovisas är Eget kapital (A1), Obeskattade reserver (A2), Årets resultat (A3) och Övervärden i tillgångar (A4).

text: A7a Immateriella tillgångar

text: Posten avser sådana avdrag för tillgångar som föreningen har redovisat som immateriella tillgångar.

text: Poster som behöver medgivande av Finansinspektionen

text: Under posterna Övriga poster efter medgivande av Finansinspektionen (A5) eller Avdrag efter medgivande av Finansinspektionen (A7a) anges de poster som föreningen i ett enskilt fall har fått godkänt av Finansinspektionen för att ingå i föreningens kapitalbas. Om flera poster har godkänts så summeras dessa för respektive post.

text: Schablonmässigt kapitalkrav

text: A9 Försäkringstekniska avsättningar (efter avgiven återförsäkring)

text: Under denna post redovisas föreningens försäkringstekniska avsättningar som har beräknats för att täcka föreningens åtaganden med anledning av ingångna försäkringsavtal.

text: A10 Schablonmässigt kapitalkrav

text: Under denna post redovisas beräkningen av det schablonmässiga kapitalkravet. Posten räknas med automatik fram om uppgifterna fylls i Finansinspektionens Excelformulär. Alternativt ska uppgiften i post A9 multipliceras med 5 procent.

text: A11 Över-/underskott

text: Posten räknas med automatik fram om uppgifterna lämnas i Finansinspektionens Excelformulär och visar då om företaget har ett kapitalkrav med över- eller underskott i förhållande till kapitalbasen. Alternativt ska uppgiften i post A8 dras av mot den i A10.

text: Uppgifter om tillgångar

text: A12 Byggnader och mark

text: Redovisa innehav av fastigheter, tomträtter och byggnader.

text: A13 Aktier och andelar

text: Redovisa innehav av aktier och av värdepappersfonder som övervägande investerar i aktier.

text: A14 Obligationer och räntebärande värdepapper

text: Redovisa obligationer och räntebärande värdepapper. Det inkluderar även penningmarknadsinstrument, aktieindexobligationer, förlagsbevis och konverteringslån samt värdepappersfonder som utgörs av korta och långa räntefonder.

text: A15 Övriga placeringstillgångar

text: Redovisa de övriga placeringstillgångar (investeringar) som inte redovisas under A12–A14.

text: A16 Övriga tillgångar

text: Redovisa de övriga tillgångar som inte klassas som placeringstillgångar, till exempel kassa eller banktillgodohavanden, fordringar samt förutbetalda kostnader och upplupna intäkter.

text: A17 Summa tillgångar

text: Summan ska överensstämma med föreningens balansräkning. Posten räknar automatiskt fram en summa av tillgångarna om uppgifterna lämnas i Finansinspektionens Excelformulär. Alternativt ska uppgifterna i A12–A16 summeras.

text: Uppgifter om försäkringstagare och andra ersättningsberättigade

text: Redovisa antalet försäkringstagare och andra ersättningsberättigade som fanns vid årets början. Redovisa sedan vilka förändringar som har skett under året samt antalet försäkringstagare och andra ersättningsberättigade vid årets slut. Endast för post A22 behöver minustecken anges om det är en negativ förändring.

text: A18 respektive A23 Försäkringstagare och andra ersättningsberättigade vid årets början respektive slut

text: Antalsuppgift vid föregående års slut ska överensstämma med antalsuppgift vid årets början. Med ”andra ersättningsberättigade” avses de anhöriga till avlidna försäkringstagare som får efterlevandepension.

text: A21 Utträden på grund av annullation

text: Med ”annullation” avses de försäkringstagare som antingen via återköp eller på annat sätt har avslutat sin försäkring. Vid dödsfall ska dock i stället antalsuppgift anges i post A20.

text: A22 Övriga förändringar (+/-)

text: Här anges till exempel nya ersättningsberättigade som har tillkommit på grund av försäkringstagares dödsfall eller korrigering av lämnade uppgifter för tidigare år.

text: A24 därav med periodisk utbetalning av pension eller sjukersättning

text: Här anges det antal som vid årets slut får periodisk ersättning i form av ålderspension, efterlevandepension eller sjukersättning.

text: A25 Kommentarer

text: Här anges med högst 800 tecken de kommentarer som föreningen vill göra i anslutning till redovisningen. Mindre försäkringsförening som avses i

text: , lämnar under denna del information om de

text: Bilaga 2

text: centrala delar av den tillståndspliktiga verksamheten som föreningen har lagt ut till en uppdragstagare utanför föreningen.


title: Finansinspektionens föreskrifter om eurokurs på försäkringsområdet

text: Dessa föreskrifter gäller vid tillämpning av a) lagen (

text: ) om utländska försäkringsgivares och tjänstepensionsinstituts verksamhet i Sverige, b)

text: försäkringsrörelselagen (2010:2043)

text: , c) lagen (

text: ) om tjänstepensionsföretag, d) Finansinspektionens föreskrifter som har meddelats med stöd av

text: försäkringsrörelseförordningen (2011:257)

text: , eller e) Finansinspektionens föreskrifter som har meddelats med stöd av förordningen (

text: ) om tjänstepensionsföretag.

text: Vid omräkning till svenska kronor av ett belopp som i en författning enligt 1 § har angetts i euro, ska en euro från och med den 31 december varje år anses motsvara det värde i svenska kronor som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (EUT) och som avser närmast föregående sista dagen i oktober månad. _______________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 november 2020.

text: ERIK THEDÉEN Nanny Hiort


title: Finansinspektionens allmänna råd om ersättningspolicy i börser och clearingorganisationer

text: 1 kap. Tillämpningsområde och definitioner

text: Tillämpningsområde

text: Dessa allmänna råd gäller för 1. börser, och 2. clearingorganisationer. De allmänna råden ger vägledning om hur ett företag bör mäta, styra, rapportera och ha kontroll över de risker som ersättningssystem kan medföra. Om ett företag är moderföretag i en koncern bör moderföretagets styrelse verka för att riktlinjer som stämmer överens med dessa allmänna råd fastställs av alla företag i koncernen som står under finansiell tillsyn. Detta gäller om inte 1. bindande utländsk reglering innebär att vissa delar av eller hela ersättningspolicyn inte kan tillämpas, eller 2. förhållandena för rörliga ersättningar på en utländsk arbetsmarknad påtagligt avviker från de förhållanden som råder i Sverige.

text: Definitioner

text: I dessa allmänna råd används följande termer i den betydelse som anges här: 1. Anställd i ledande position: En verkställande direktör, vice verkställande direktör och en person i företagets ledning som är ansvarig direkt inför styrelsen, verkställande direktören eller vice verkställande direktören. 2. Anställd som kan påverka företagets risknivå: En anställd som tillhör en personalkategori som i tjänsten utövar, eller kan utöva, ett inte oväsentligt inflytande på företagets risknivå. Dessa personalkategorier definieras i företagets ersättningspolicy. De bör normalt omfatta bland annat anställda i ledande positioner, anställda med kontrollfunktioner och ledande strategiska befattningar (till exempel affärsområdeschef), handlare och mäklare inom kapitalmarknad samt anställda med ansvar för kreditgivning (till exempel ledamot i en kreditkommitté). 3. Ersättning: Det som företaget betalar ut direkt eller indirekt till en person inom ramen för en anställning (kontant lön, andra kontanta ersättningar, ersättningar i form

text: av aktier eller aktierelaterade instrument, pensionsavsättningar, avgångsvederlag, bilförmåner, med mera).

text: 4. Ersättningspolicy: Ett dokument som anger grunder och principer för hur ersättningar ska fastställas, hur policyn ska tillämpas och följas upp samt hur företaget definierar vilka anställda som kan påverka företagets risknivå.

text: 5. Företag: Ett sådant företag som anges i 1 kap. under rubriken Tillämpningsområde, första stycket.

text: 6. Kontrollfunktion: En funktion för riskhantering, regelefterlevnad (compliance), internrevision eller liknande.

text: 7. Rörlig ersättning: En del av ersättningen, vanligtvis resultatbaserad, som inte är fastställd på förhand när det gäller belopp och omfattning. Som rörlig ersättning räknas, i detta sammanhang, lön som inte är provisionsbaserad och som saknar koppling till sådana framtida riskåtaganden som kan komma att ändra företagets resultat- eller balansräkning.

text: Annan lagstiftning

text: Dessa allmänna råd gäller endast om de är förenliga med tillämplig arbetsrättslagstiftning. Vidare har de allmänna råden ingen inverkan på de rättigheter som arbetsmarknadens parter har vid kollektivförhandlingar. De allmänna råden påverkar inte heller förpliktelser enligt redan gällande, bindande avtal.

text: Företaget bör säkerställa att de avtal som det ingår med enskilda anställda är förenliga med dessa allmänna råd.

text: Proportionalitet

text: När de allmänna råden tillämpas ska hänsyn tas till företagets storlek samt verksamhetens art, omfattning och komplexitet.

text: 2 kap. Ersättningspolicy

text: Företaget bör ha en ersättningspolicy för att kunna identifiera, mäta, styra, internt rapportera och kontrollera de risker som dess verksamhet är förknippad med. Ersättningspolicyn bör vara förenlig med och främja en effektiv riskhantering, och inte uppmuntra till ett överdrivet risktagande. Ersättningspolicyn bör omfatta alla anställda.

text: Ersättningspolicyn bör regelbundet ses över, så att den utvecklas i takt med förändringar i företagets situation. Företaget bör grunda sin ersättningspolicy på en analys av hur ersättningen påverkar de risker som företaget utsätts för och hur dessa risker hanteras.

text: Långsiktighet

text: Ersättningspolicyn bör utformas så att ersättningen till enskilda anställda inte motverkar företagets långsiktiga intressen.

text: Ersättningspolicyn bör utformas så att företagets totala ersättningar för en enskild period inte äventyrar företagets förmåga att sammantaget redovisa positivt resultat över en konjunkturcykel.

text: Resultatmätning

text: När företaget använder rörliga ersättningar bör det ta hänsyn till hur dessa kan påverka resultatet på lång sikt. När företaget bestämmer underlag för ersättningar bör det uppmärksamma att resultatet i efterhand kan påverkas av nuvarande och framtida risker. I sin resultatmätning bör företaget ta hänsyn till de faktiska kostnaderna för att hålla kapital och likviditet, som följer av den verksamhet som resultatmätningen avser.

text: Företaget bör grunda en resultatbaserad ersättning på såväl en anställds resultat som den berörda resultatenhetens och företagets totala resultat. När företaget bestämmer ersättningen till en enskild anställd, bör det ta hänsyn till kvalitativa kriterier, som att den anställde följer interna regler och förfaranden samt respekterar reglerna om uppförande mot kunder och investerare.

text: Balans mellan fast och rörlig ersättning

text: Om ersättningen innehåller en rörlig del, bör företaget se till att det finns en lämplig balans mellan fasta och rörliga delar. Vad som är en lämplig balans kan variera mellan olika personalkategorier och även bero på förhållandena inom det område där företaget är verksamt.

text: När företaget beslutar hur stor andel av de totala ersättningarna som ska vara rörlig, bör det särskilt beakta följande faktorer:

text: a) storleken på och kostnaden för det extra kapital som krävs för att täcka de risker som har påverkat periodens resultat,

text: b) storleken på och kostnaden för likviditetsrisken, och

text: c) risken att förväntningar om framtida intäkter inte realiseras.

text: Företaget bör se till att den totala rörliga ersättningen inte blir så stor att den begränsar företagets förmåga att stärka sin kapitalbas. Den rörliga ersättningen bör kunna bestämmas till noll.

text: Den rörliga ersättningens sammansättning

text: När företaget avgör om ersättningarna ska bestå av kontanter respektive aktier, aktierelaterade instrument eller andra finansiella instrument, eller en kombination av dessa, bör företaget sträva efter att uppmuntra långsiktigt värdeskapande och tillämpa en väl avvägd riskhorisont.

text: Begränsning av garanterad rörlig ersättning

text: En garanterad rörlig ersättning bör utgöra undantag och vara tillåten endast i samband med nyanställning och då begränsas till det första året.

text: Uppskjuten utbetalning

text: För en anställd som påverkar företagets risknivå bör minst 60 procent av den rörliga ersättningen skjutas upp i minst tre år. Detsamma bör gälla för tidpunkten för slutgiltigt förvärv av aktier, aktieoptioner eller andra aktierelaterade instrument om sådana ingår i den rörliga ersättningen.

text: Det som bör avgöra när den uppskjutna delen tidigast kan betalas ut, är vilka risker som verksamheten där den anställde arbetade medför för det långsiktigt hållbara resultatet.

text: Bortfall av ersättning

text: Ersättningspolicyn bör utformas så att företaget kan besluta att ersättning, vars utbetalning har skjutits upp, kan falla bort helt eller delvis om det i efterhand visar sig att den anställde, resultatenheten eller företaget inte har uppfyllt resultatkriterierna. Företaget bör också kunna avstå från att utbetala uppskjuten rörlig ersättning om företagets ställning har försämras väsentligt. Det gäller särskilt om företaget inte längre antas kunna fortsätta sin affärsverksamhet eller om det behöver ta emot statligt stöd enligt lagen (

text: ) om förebyggande statligt stöd till kreditinstitut.

text: Företaget bör verka för att anställda förbinder sig att inte använda personliga risksäkringsstrategier eller försäkringar för att minska eller undanröja effekterna av att rörlig ersättning, som ännu inte har betalats ut, justeras eller bortfaller om det i efterhand visar sig att resultatkriterierna inte har uppfyllts eller att företagets ställning har försämrats väsentligt.

text: Ändrade förutsättningar för ersättning

text: Bestämmelser i enskilda anställningsavtal om utbetalning av ersättningar under uppsägningstiden, eller efter anställningens slut, bör överensstämma med vad som anges i dessa allmänna råd.

text: 3 kap. Styrning

text: Ett företags styrelse bör besluta om en ersättningspolicy. Beslutet bör grundas på en tillräcklig analys av vilka risker som ersättningspolicyn kan vara förknippad med. Styrelsen bör se till att ersättningspolicyn tillämpas och följs upp.

text: Styrelsen bör också besluta om ersättningen till anställda i ledande positioner. Styrelsens beslut bör i tillämpliga fall följa de riktlinjer som bolagsstämman beslutar om.

text: Ett ersättningsutskott inom styrelsen, eller, om det inte finns ett sådant, en särskilt utsedd ledamot, bör ansvara för att bereda väsentliga ersättningsbeslut och beslut om åtgärder för att följa upp tillämpningen av företagets ersättningspolicy.

text: Styrelseledamot som bereder ersättningsbeslut

text: En ordförande i ersättningsutskottet, eller en styrelseledamot som ansvarar för att bereda beslut om ersättningar, bör inte arbeta i företagets ledning eller i ledningen för företagets dotterbolag. Denna person bör ha tillräcklig kunskap om och erfarenhet av riskanalys för att självständigt kunna bedöma ersättningspolicyns

text: lämplighet. I bedömningen bör det ingå hur ersättningspolicyn påverkar företagets risker och riskhantering.

text: Intressekonflikter

text: Ett företag bör se till att ersättningspolicyn omfattar åtgärder för att undvika intressekonflikter. Företaget bör på ett begripligt sätt beskriva, dokumentera och öppet redovisa hur det fastställer ersättningar.

text: När styrelsen utformar ersättningspolicyn bör den säkerställa att berörda kontrollfunktioner kan lämna synpunkter på innehållet. Även annan personal bör bidra till en allsidig belysning om det behövs.

text: Ledamöter i ersättningsutskott och personal som arbetar med att tillämpa ersättningspolicyn och kontrollera uppföljningen av ersättningarna, bör ha relevant sakkunskap och vara organisatoriskt oberoende av de företagsenheter de kontrollerar.

text: 4 kap. Uppföljning och kontroll

text: En kontrollfunktion bör när det är lämpligt, minst en gång om året, självständigt granska om företagets ersättningar överensstämmer med ersättningspolicyn. Kontrollfunktionen bör, när det behövs, omgående rapportera resultatet av granskningen till styrelsen. Rapportering bör i övrigt ske i vart fall årligen, senast i samband med att årsredovisningen fastställs.

text: Kontrollfunktionen kan utgöras av ett internt, befintligt kontrollorgan, såsom internrevision, riskkontroll eller en särskilt inrättad funktion. Företaget kan också anlita externa uppdragstagare, till exempel revisorer, för att utföra kontrollfunktionens uppgifter.

text: Ersättning till anställda vid kontrollfunktioner

text: Anställda som arbetar med att granska verksamheten, till exempel riskkontrollfunktionen, funktionen för regelefterlevnad och internrevisionen, bör vara oberoende av de företagsenheter de övervakar. De bör också ha lämpliga befogenheter och resurser samt få ersättning oberoende av de företagsområden de kontrollerar.

text: Anställda vid kontrollfunktionerna bör alltid få en sådan ersättning som gör det möjligt för företaget att anställa kvalificerad och erfaren personal till dessa funktioner.

text: 5 kap. Offentliggörande av uppgifter om ersättningar

text: En redogörelse för företagets ersättningar bör offentliggöras i samband med att årsredovisningen fastställs.

text: Företaget kan lämna redogörelsen i årsredovisningen, i en bilaga till årsredovisningen eller på företagets webbplats. Om redogörelsen inte tas in i eller läggs som bilaga till årsredovisningen, bör företaget i årsredovisningen upplysa om var informationen offentliggörs. Redogörelsen bör finnas tillgänglig minst ett år efter att den har offentliggjorts.

text: Företaget bör lämna relevant, tydlig och begriplig information om företagets ersättningar.

text: Följande uppgifter bör offentliggöras:

text: 1. beslutsgången för ersättningspolicyn, i tillämpliga fall även uppgifter om ersättningsutskottets sammansättning och befogenheter samt relevanta intressenters roll.

text: 2. kriterierna för resultatmätning och riskjustering,

text: 3. sambandet mellan resultat och ersättning,

text: 4. de resultatkriterier som ligger till grund för rättigheter till aktier, aktierelaterade instrument, finansiella instrument och andra rörliga ersättningsdelar,

text: 5. principer för uppskjuten utbetalning och villkor för att utnyttja rättigheter,

text: 6. den riskanalys som ligger till grund för hur ersättningspolicyn utformats,

text: 7. det senaste räkenskapsårets kostnadsförda totalbelopp för ersättningar, fördelat på kategorierna anställda i ledande positioner respektive övriga anställda som påverkar företagets risknivå och alla anställda, uppdelat på fast respektive rörlig ersättning och med angivande av antal personer som har fått fast respektive rörlig ersättning samt i förekommande fall uppdelat på affärsområden eller motsvarande resultatenheter,

text: 8. procentuell fördelning av rörlig ersättning på a) kontanter, b) aktier, aktierelaterade instrument och andra finansiella instrument, samt c) övrigt,

text: 9. ersättningar intjänade under det senaste räkenskapsåret, utbetalda ersättningar specificerade på ersättningar som har intjänats under det senaste räkenskapsåret och utbetalda ersättningar som har intjänats under tidigare räkenskapsår samt justerad intjänad ersättning som inte har betalats ut,

text: 10. det senaste räkenskapsårets ackumulerade utestående uppskjutna ersättningar, i förekommande fall uppdelade på utnyttjade och outnyttjade rättigheter,

text: 11. det senaste räkenskapsårets kostnadsförda totalbelopp för avgångsvederlag och garanterade rörliga ersättningar, antal personer som har omfattats av sådana ersättningar och motiveringar,

text: 12. det senaste räkenskapsårets ackumulerade totalbelopp för avgångsvederlag och garanterade rörliga ersättningar som har utfästs, antal personer som omfattas av sådana utfästelser och det högsta utfästa enskilda beloppet av det slaget, samt

text: 13. det senaste räkenskapsårets utbetalda avgångsvederlag och garanterade rörliga ersättningar. Uppgifter enligt punkterna 7–13 bör publiceras i en form som inte riskerar att avslöja enskilda personers ekonomiska förhållanden.

text: Information till anställda

text: Företaget bör informera anställda som berörs av ersättningspolicyn, dels om vilka kriterier som styr deras ersättning, dels om hur deras resultat bedöms. Bedömningsprocessen och ersättningspolicyns utformning bör dokumenteras i en tydlig beskrivning som är tillgänglig för alla anställda. ______________ Dessa allmänna råd träder i kraft den 1 november 2020, då Finansinspektionens allmänna råd (

text: FFFS 2016:21

text: ) om ersättningspolicy i understödsföreningar, börser och clearingorganisationer ska upphöra att gälla.

text: ERIK THEDÉEN

text: Nanny Hiort


title: Föreskrifter om ändring i Finansinspektionens föreskrifter (FFFS 2010:1) om kvartalsstatistik för vissa värdepappersbolag

text: ERIK THEDÉEN Nanny Hiort

text: Bilaga 2

text: Anvisningar till blankett Kvartalsstatistik för vissa värdepappersbolag

text: 2. Klassificering av motparter

text: I blanketten klassificeras motparter enligt Standard för institutionell sektor indelning 2014 (INSEKT 2014). Det innebär bland annat att alla hänvisningar till motparter gäller inhemska motparter, om inget annat anges.

text: Som stöd vid klassificering av svenska motparter kan ett företag via Statistiska centralbyrån (SCB) få tillgång till SCB:s företagsregister.

text: Monetära finansinstitut, MFI

text: Banker (kod 122100, 122200)

text: Med banker avses bankaktiebolag, sparbanker, medlemsbanker och filialer till utländska banker i Sverige.

text: Riksbanken (kod 121000)

text: Med Riksbanken avses Sveriges riksbank.

text: Bostadsinstitut (kod 122300)

text: Med bostadsinstitut avses företag vilka har som huvuduppgift att ge krediter för bostadsköp.

text: Monetära värdepappersbolag och fondkommissionärer (kod 122500)

text: Med monetära värdepappersbolag (monetära vp-bolag) avses företag som bedriver handel med finansiella instrument för egen räkning och som har klassificerats som monetära finansinstitut av Sveriges riksbank.

text: Penningmarknadsfonder (kod 123000)

text: Med penningmarknadsfonder avses sådana penningmarknadsfonder som klassificerats som monetära finansinstitut av Sveriges riksbank.

text: Andra MFI (kod 122400, 122900, 123000)

text: Med andra MFI avses andra monetära kreditmarknadsföretag, övriga monetära finansinstitut och penningmarknadsfonder som klassificerats som monetära finansinstitut av Sveriges riksbank.

text: Andra MFI (kod 122400, 122900)

text: Med andra MFI avses andra monetära kreditmarknadsföretag och övriga monetära finansinstitut som klassificerats som monetära finansinstitut av Sveriges riksbank.

text: Övriga finansiella bolag

text: Investmentbolag (kod 125400)

text: Med investmentbolag avses aktiebolag som huvudsakligen förvaltar aktier och andra värdepapper och beskattas som investmentbolag.

text: Icke-monetära värdepappersbolag och fondkommissionärer (kod 125200)

text: Med icke-monetära värdepappersbolag (icke-monetära vp-bolag) avses bolag som bedriver handel med finansiella instrument för egen räkning och som inte har klassificerats som monetära finansinstitut av Sveriges riksbank.

text: Värdepappersfonder och specialfonder utom penningsmarknadsfonder (kod 124000)

text: Med värdepappersfonder (vp-fonder) och specialfonder avses fonder som består av aktier och andra finansiella instrument och inte är klassificerade som monetära finansinstitut av Sveriges riksbank. Observera att i INSEKT 2014 används begreppet investeringsfond som nu har utgått ur fondlagstiftningen.

text: Försäkringsföretag och pensionsinstitut (kod 128100, 128200, 128300, 129100, 129200, 129300, 129400)

text: Med försäkringsföretag och pensionsinstitut avses företag som ägnar sig åt finansförmedling i syfte att sprida risker. Exempelvis livförsäkringsbolag och sakförsäkringsbolag. Här ingår även pensionsstiftelser.

text: Finansiella servicebolag (kod 126100, 126200)

text: Med finansiella servicebolag avses företag som inte själva är finansförmedlare, men som har en verksamhet som stöder och är nära besläktad med finansförmedling. Här ingår exempelvis fondbolag, försäkringsmäklare och värdepappersbolag som inte handlar för egen räkning.

text: Andra finansiella bolag (kod 127000, 125900, 125300, 125100, 124000)

text: Med andra finansiella bolag avses icke-monetära finansinstitut, holdingbolag för enheter som sysslar med finansförmedling, övriga finansförmedlare och ickevinstdrivande organisationer som betjänar finansiella företag.

text: Andra finansiella bolag (kod 127000, 125900, 125300, 125100)

text: Med andra finansiella bolag avses icke-monetära finansinstitut som ovan, förutom vp-fonder och specialfonder.

text: Icke-finansiella bolag (111000, 112000, 113000, 114000)

text: Med icke-finansiella bolag avses företag och företagsliknande enheter vars huvudsakliga aktivitet är produktion av varor och icke-finansiella tjänster. Här ingår även utländska företags filialer i Sverige och icke-finansiella företags ickevinstdrivande organisationer samt statliga affärsverk.

text: Hushåll (kod 141000, 142000, 143000, 144100, 144200, 144300)

text: Med hushåll avses individer eller grupper av individer i egenskap av konsumenter samt företagarhushåll, d.v.s. enskild firma eller liknande.

text: Ändringen innebär att understödsföreningar har tagits bort.

text: Hushållens icke-vinstdrivande organisationer (HIO) (kod 151000, 152100, 152200)

text: Med hushållens icke-vinstdrivande organisationer avses organisationer som inte är marknadsproducenter i syfte att tillvarata hushållens intressen. Här ingår exempelvis aktiesparklubbar, fackföreningar och religiösa samfund.

text: Offentlig sektor

text: Staten (kod 131110, 131120, 131130, 131200 )

text: Med staten avses riksdag, departement, myndigheter och Riksgäldskontoret. Här ingår även andra institutioner som kan hänföras till statlig sektor.

text: Kommun & landsting (kod 131311, 131312, 131313, 131321, 131322, 131323)

text: Med kommun och landsting avses kommuner, landsting och kommunförbund samt andra institutioner som kan hänföras till kommunal sektor.

text: Sociala trygghetsfonder (kod 131400)

text: Med sociala trygghetsfonder avses AP-fonderna och Pensionsmyndigheten.

text: Euroländer, EMU (kod 211100)

text: Med euroländer avses motparter som finns i något av de länder som har antagit euron som valuta. Här ingår även dessa länders ambassader i Sverige.

text: Övriga EU (kod 211200, 212100, 212200)

text: Med övriga EU avses motparter som finns i något av de EU-länder, förutom Sverige, som inte har antagit euron som valuta. Här ingår även dessa länders ambassader i Sverige.

text: Övriga världen (kod 220000)

text: Med övriga världen avses motparter som finns i ett land utanför EU. Här ingår även dessa länders ambassader i Sverige.

text: 3. Rapportering av kvartalsuppgifter

text: Uppgifterna rapporteras på följande blanketter, A–B: – Tillgångar (A) – Skulder (B)

text: A. Tillgångar

text: Kassa och tillgodohavanden hos centralbanker 11000

text: Kassa 11001

text: Här rapporteras innehav av utelöpande sedlar och mynt. Kassatillgångar omfattar lagliga betalningsmedel, inklusive utländska sedlar och mynt. Här upptas även som

text: likvid erhållna checkar och postväxlar, vilka per rapportdagen inte remitterats för inlösen i bank.

text: Riksbanken 11002

text: Här rapporteras tillgodohavanden hos Sveriges riksbank.

text: Övrigt 11003

text: Här rapporteras tillgodohavanden hos utländska centralbanker och girokonton i myndighetsform där följande förutsättningar är uppfyllda: 1. centralbanken eller plusgirot hör hemma i ett land där företaget är etablerat, och 2. tillgodohavandet kan disponeras fritt när som helst. Sådana fordringar på centralbanker och plusgiron i myndighetsform som inte uppfyller kraven ovan ska rapporteras som ”Utlåning”.

text: Utlåning 12000

text: Med utlåning avses fordran på motpart, dock inte fordran som utgörs av obligationer eller andra omsättningsbara värdepapper.

text: Utlåning rapporteras till nominellt värde och bruttobelopp, dvs. före nedskrivningar. Utlåning rapporteras exklusive upplupen ränta som ska rapporteras under förutbetalda kostnader och upplupna intäkter. Avdrag ska göras för konstaterade kreditförluster.

text: Clearingfordringar på centralbanker och kreditinstitut rapporteras under denna post.

text: Vid äkta återköpstransaktioner rapporterar mottagande part den utbetalda köpeskillingen som en fordran på överförande part. Fordran bör rapporteras under denna post.

text: En fordran i form av kontantsäkerhet vid värdepappersupplåning bör rapporteras under denna post.

text: Osäkra fordringar som ännu inte återbetalats eller avskrivits rapporteras under denna post. Enkla skuldebrev rapporteras som utlåning.

text: Innehav av andra värdepapper som inte är omsättnings- eller överlåtbara och som inte har någon andrahandsmarknad rapporteras som utlåning.

text: Ursprunglig löptid upp t.o.m. ett år 12100

text: Med detta avses fordran med ursprunglig löptid upp till och med ett år på motpart, se avsnittet klassificering av motparter ovan, dock inte fordran som utgörs av obligationer eller andra räntebärande värdepapper.

text: Ursprunglig löptid över ett år 12200

text: Med detta avses en fordran med en ursprunglig löptid på över ett år på motpart, dock inte fordran som utgörs av obligationer eller andra räntebärande värdepapper.

text: Obligationer och andra räntebärande värdepapper 13000

text: Här rapporteras innehav av obligationer och andra räntebärande värdepapper (inklusive nollkupongs- och diskonteringsinstrument), som är överlåtbara och

text: vanligen har en andrahandsmarknad eller kan användas för avräkning i marknaden och som inte ger innehavaren någon form av äganderätt till den institution som emitterat värdepapperen.

text: Här rapporteras även konvertibla skuldebrev.

text: Under denna post rapporteras även belåningsbara statsskuldförbindelser. Här ingår

text: – statsskuldsförbindelser, statsobligationer, statsskuldväxlar och andra liknande värdepapper som är emitterade av offentliga organ och är belåningsbara i centralbanken i det land där företaget är etablerat, samt

text: – andra värdepapper som är belåningsbara i centralbanken i det land där företaget är etablerat, om belåningsbarheten följer av nationell lagstiftning.

text: Den del av innehavet av obligationer och andra räntebärande värdepapper som är belåningsbara i centralbanker specificeras på raderna 13199 samt 13299.

text: Här rapporteras även överförbara lån som omstrukturerats till ett stort antal identiska dokument och har en andrahandsmarknad.

text: Värdepapper som lånats ut mot säkerhet ska stå kvar i den ursprungliga ägarens balansräkning om det finns ett bindande åtagande att låta lånet gå tillbaka (och inte endast en option att låta det återgå). Avsikten härmed är att behandla dessa transaktioner på samma sätt som repo- och liknande transaktioner.

text: Enkla skuldebrev rapporteras inte här, utan under någon av utlåningsposterna.

text: Återköpta egna obligationer och förlagsbevis får inte rapporteras under denna post utan ska ha avräknats från skuldsidans emitterade värdepapper och efterställda skulder. Obligationer och andra räntebärande värdepapper värderas till sitt verkliga värde oavsett hur de värderas enligt reglerna för externredovisning.

text: Ursprunglig löptid upp t.o.m. ett år 13100

text: Här rapporteras överlåtbara skuldförbindelser med en ursprunglig löptid upp till och med ett år.

text: Ursprunglig löptid över ett år 13200

text: Här rapporteras överlåtbara skuldförbindelser med en ursprunglig löptid på över ett år.

text: Aktier och andelar 14000

text: Här rapporteras innehav av aktier och andelar, andra än andelar i vp-fonder och specialfonder, samt teckningsrätter och delrätter på aktier.

text: Här rapporteras även aktier och andelar i intresseföretag eller koncernföretag.

text: Exempel på andelar är andel i en bostadsrättsförening eller andel i en annan ekonomisk förening.

text: Noterade aktier och andelar värderas till sitt verkliga värde.

text: Noterade aktier 14100

text: Som noterade aktier räknas aktier upptagna till handel på en reglerad marknad eller en handelsplattform enligt lagen (

text: ) om värdepappersmarknaden eller motsvarande utländsk reglerad marknad eller handelsplattform.

text: Onoterade aktier 14200

text: Som onoterade aktier räknas aktier som inte är upptagna till handel på en reglerad marknad eller en handelsplattform.

text: Beloppen anges till bokfört värde.

text: Andra ägarandelar 14300

text: Här rapporteras andelar i ekonomiska föreningar, kooperativ och handels- och kommanditbolag.

text: Fondandelar 15000

text: Här rapporteras andelar i svenska vp-fonder och specialfonder samt andelar i utländska fondföretag som är registrerade utomlands.

text: Immateriella anläggningstillgångar och materiella tillgångar

text: Här rapporteras materiella och immateriella tillgångar. Finansiella anläggningstillgångar rapporteras under respektive instrumenttyp såsom utlåning, obligationer och andra räntebärande värdepapper, aktier och andra andelar eller andelar i vpfonder och specialfonder m.m.

text: Immateriella anläggningstillgångar 16100

text: Här rapporteras t.ex. goodwill.

text: Materiella tillgångar 16200

text: Här rapporteras byggnader och mark, maskiner och tekniska anläggningar, inventarier, verktyg och installationer, pågående nyanläggningar samt förskott avseende materiella anläggningstillgångar.

text: Posten omfattar såväl sådana fastigheter som företaget övertagit för skyddande av fordran som fastigheter där den egna verksamheten bedrivs.

text: Övriga tillgångar

text: Här rapporteras bl.a. finansiella derivatpositioner med positivt bokfört värde och fondlikvidfordringar.

text: Finansiella derivat 17000

text: Här rapporteras finansiella derivatpositioner såsom optioner, terminer, swappar och liknande finansiella instrument som har ett positivt bokfört värde.

text: Derivatinstrument, t.ex. för optioner erlagda premier, värderas till verkligt värde.

text: Notera att aktierelaterade och ränterelaterade derivatinstrument inte rapporteras tillsammans med motsvarande underliggande instrument.

text: Övrigt 18000

text: Som övrigt definieras tillgångar som inte kan hänföras till någon annan kategori och här inkluderas bl.a. fondlikvidfordringar.

text: Varav fondlikvidfordringar 18011, 18021, 18031 och 18041

text: Med fondlikvidfordringar avses samtliga fordringar som avser affärer gjorda i finansiella instrument vilka bokförts per affärsdagen.

text: Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter 19100

text: Här rapporteras sådana utgifter som bokförts under räkenskapsperioden men som utgör dels kostnader för perioden efter balansdagen, dels sådana intäkter som bokförts under räkenskapsperioden men utgör inkomster efter balansdagen.

text: Varav upplupen ränta 19110, 19120, 19130, 19131 och 19132

text: Här specificeras upplupen ränta på utlåning samt upplupen kupongränta på räntebärande värdepapper.

text: Summa tillgångar 10000

text: I posten summeras tillgångsbeloppen rad 11001–19132.

text: Filialdifferens 31000

text: Posten berör endast företag som har filialer utomlands och förekommer endast i filialrapporteringen (jfr motsvarande post för negativa differenser 33000). I posten rapporteras positiva differenser som uppstår då mellanhavanden med företaget exkluderas i balansräkningen för egna filialers sammanlagda ställning.

text: Balansomslutning 32000

text: I posten rapporteras balansomslutningen enligt balansräkningen i statistikrapporten. Posten anges såväl i en balansräkning för företaget som i en balansräkning för egna filialers sammanlagda ställning.

text: B. Skulder

text: In- och upplåning 21000

text: Med in- och upplåning avses skulder till fordringsägare, dock inte skuld som utgörs av obligationer eller andra värdepapper som rapporteras under emitterade värdepapper samt skulder som rapporteras som efterställda skulder. In- och upplåning rapporteras till nominellt värde. In- och upplåning rapporteras exklusive upplupen ränta som rapporteras under upplupna kostnader och förutbetalda intäkter. Som repor tas upp bokfört värde av erhållen köpeskilling vid äkta/bindande återköpstransaktioner och återbetalningsbara likvida medel som ställts som säkerhet för värdepapperslån.

text: Ursprunglig löptid till och med ett år 21100 Med detta avses skuld med ursprunglig löptid upp till och med ett år, dock inte skuld som utgörs av obligationer eller andra värdepapper som rapporteras under emitterade värdepapper samt skulder som rapporteras som efterställda skulder.

text: Ursprunglig löptid över ett år 21200

text: Med detta avses skuld med ursprunglig löptid över ett år, dock inte skuld som utgörs av obligationer eller andra värdepapper som rapporteras under emitterade värdepapper samt skulder som rapporteras som efterställda skulder.

text: Emitterade värdepapper 22000

text: Här rapporteras obligationer och andra skulder för vilka omsättnings- eller överlåtbara värdepapper har emitterats. Om ingen specificering av motparter kan anges bör skulden läggas mot det land som emissionen gjorts i.

text: Emitterade värdepapper värderas till bokfört värde.

text: Löpande skuldebrev rapporteras under denna post medan enkla skuldebrev rapporteras under in- och upplåning.

text: Återköpta egna skuldebrev räknas av från den utestående skulden.

text: Ursprunglig löptid till och med ett år 22100

text: Här rapporteras skuldförbindelser med en ursprunglig löptid upp till och med ett år.

text: Ursprunglig löptid över ett år 22200

text: Här rapporteras skuldförbindelser med en ursprunglig löptid över ett år.

text: Övriga skulder

text: Finansiella derivat 23000

text: Här rapporteras finansiella derivatpositioner såsom optioner, terminer, swappar och liknande finansiella instrument som har ett negativt bokfört värde.

text: Vid värdering av skulder som utgörs av derivatinstrument med negativa värden ska värdering ske enligt verkligt värde.

text: Övrigt 24000

text: Som övrigt definieras skulder som inte kan hänföras till någon annan kategori, här inkluderas bl.a. fondlikvidskulder.

text: Varav fondlikvidskulder 24011, 24021, 24031 och 24041

text: Med fondlikvidskulder avses samtliga skulder som avser gjorda affärer i finansiella instrument vilka bokförts per affärsdagen.

text: Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter 25100

text: Här rapporteras dels inkomster som bokförts under räkenskapsperioden men som utgör intäkter för perioder efter balansdagen, dels kostnader som avser rapportperioden men som innebär utgifter först efter balansdagen.

text: Varav upplupen ränta 25110, 25120, 25121 och 25122

text: Här specificeras upplupen ränta på in- och upplåning samt upplupen kupongränta på emitterade värdepapper.

text: Avsättningar 26000

text: För posten tillämpas 20 §, bilaga 1, Föreskrifter och allmänna råd (

text: FFFS 2008:25

text: ) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag.

text: Efterställda skulder 27000

text: Under denna post rapporteras sådana skulder som, vare sig de representerar värdepapper eller inte, i händelse av likvidation eller konkurs enligt avtal åter-betalas först efter det att övriga borgenärer tillgodosetts. Exempel på efter-ställda skulder är förlagslån (vilka specificeras på rad 27100).

text: Obeskattade reserver 28000

text: Här rapporteras t.ex. ackumulerade överavskrivningar, ersättningsfonder, periodiseringsfonder och andra obeskattade reserver.

text: Eget kapital 29000

text: Här rapporteras sådant kapital som är tecknat av aktieägare eller andra andelsinnehavare. Under denna post rapporteras även överkursfond, uppskrivningsfond och andra fonder. Balanserad vinst eller förlust samt periodens resultat rapporteras under denna post.

text: Summa skulder 20000

text: I posten summeras skuldposterna 21100–29000.

text: Filialdifferens 33000

text: Posten berör endast företag som har filialer utomlands och förekommer endast i filialrapporteringen (jfr motsvarande post för positiva differenser 31000). I posten rapporteras negativa differenser som uppstår då mellanhavanden med företaget exkluderas i balansräkningen för egna filialers sammanlagda ställning.

text: Balansomslutning 34000

text: I posten rapporteras balansomslutningen enligt balansräkningen i statistikrapporten. Posten anges såväl i en balansräkning för institutet som i en balansräkning för egna filialers sammanlagda ställning.


title: Föreskrifter om ändring i Finansinspektionens föreskrifter (FFFS 2014:33) om kontracykliskt buffertvärde

text: Det kontracykliska buffertvärdet enligt

text: 7 kap. 1 § lagen (2014:966)

text: om kapitalbuffertar ska vara 0 procent. _______________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 16 mars 2020.

text: ERIK THEDÉEN Viktor Thell


title: Finansinspektionens föreskrifter och allmänna råd om skyldighet för kreditinstitut som driver verksamhet genom filial i att rapportera vissa uppgifter

text: Dessa föreskrifter och allmänna råd gäller för kreditinstitut som driver verksamhet genom filial i Sverige och som har sitt huvudkontor i ett tredjeland.

text: Uppgifter till Finansinspektionen

text: Ett kreditinstitut enligt 1 § ska lämna Finansinspektionen uppgifter om 1. de totala tillgångar som motsvarar verksamheten för filialen, 2. de likvida tillgångar som filialen har tillgång till, 3. den kapitalbas som filialen har till sitt förfogande, 4. de arrangemang för insättningsskydd som finns tillgängliga för insättare i filialen, 5. filialens arrangemang för riskhantering, 6. hur filialen styrs inklusive vilka personer som har nyckelfunktioner för filialens verksamhet, 7. de planer för återhämtning som filialen omfattas av, 8. de produkter och tjänster som filialen tillhandahåller samt, 9. det totala antalet kunder som filialen har.

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013

text: om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv

text: och om upphävande av direktiv

text: och

text: i lydelsen enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/878

text: Allmänna råd

text: Kreditinstitutet bör lämna uppgifterna via Finansinspektionens webbplats och tjänsten Rapporteringsportalen på det sätt som närmare anvisas där.

text: Ett kreditinstitut enligt 1 § ska fyra gånger om året lämna uppgifter enligt 2 § 1– 3 senast den 1. 30 april för uppgifter med referensdatum den 31 mars, 2. 31 juli för uppgifter med referensdatum den 30 juni, 3. 31 oktober för uppgifter med referensdatum den 30 september, samt 4. 31 januari för uppgifter med referensdatum den 31 december.

text: Ett kreditinstitut enligt 1 § ska årligen lämna uppgifter enligt 2 § 4–9 senast den 31 januari. Referensdatum för uppgifterna ska vara den 31 december. _______________ Dessa föreskrifter och allmänna råd träder i kraft den 29 december 2020.

text: ERIK THEDÉEN Sara Ehnlund Martinussen


text: Finansinspektionens författningssamling

text: Utgivare: Chefsjurist Eric Leijonram, Finansinspektionen, www.fi.se ISSN 1102-7460

text: Allmänna råd

text: Utkom från trycket

text: om upphävande av Finansinspektionens allmänna råd (FFFS den 21 december 2020

text: 2000:10) om hantering av marknads- och likviditetsrisker i kreditinstitut och värdepappersbolag;

text: beslutade den 15 december 2020. Genom dessa allmänna råd upphävs Finansinspektionens allmänna råd (

text: FFFS 2000:10

text: ) om hantering av marknads- och likviditetsrisker i kreditinstitut och värdepappersbolag från och med den 1 januari 2021. _______________

text: ERIK THEDÉEN Sara Ehnlund Martinussen


title: Finansinspektionens allmänna råd om undantag från amorteringskrav på grund av särskilda skäl

text: Finansinspektionens författningssamling

text: Utgivare: Finansinspektionen, Sverige, www.fi.se ISSN 1102-7460

text: Finansinspektionens allmänna råd

text: Utkom från trycket

text: den 20 april 2020

text: skäl;

text: beslutade den 14 april 2020.

text: Finansinspektionen lämnar följande allmänna råd för tillämpningen av 11 § Finansinspektionens föreskrifter (

text: FFFS 2016:16

text: ) om amortering av krediter mot säkerhet i bostad.

text: Undantag från amorteringskrav på grund av särskilda skäl

text: Det följer av 11 § Finansinspektionens föreskrifter (

text: FFFS 2016:16

text: ) om amortering av krediter mot säkerhet i bostad att ett företag får medge att en kredittagare under en begränsad tid inte amorterar enligt föreskrifterna, om det skulle uppstå särskilda skäl för det under kreditens löptid.

text: Särskilda skäl kan vara att kredittagaren på grund av sjukdom, arbetslöshet eller motsvarande får eller kan antas få nedsatt inkomst. I undantagsfall behöver de särskilda skälen inte avse omständigheter som är hänförliga till den enskilde kredittagaren. Således kan särskilda skäl även vara en mycket kraftig nedgång i svensk ekonomi.

text: De särskilda skälen bör i regel vara av ett sådant slag att de inte kan förutses när kreditavtalet ingås med kredittagaren. Vid en mycket kraftig nedgång i svensk ekonomi bör det dock vara möjligt för ett företag att i direkt anslutning till att kreditavtalet ingås, medge att kredittagaren under en begränsad period inte amorterar enligt föreskrifterna med hänvisning till att det finns särskilda skäl.

text: Dessa allmänna råd träder i kraft den 14 april 2020.

text: ERIK THEDÉEN

text: Viktor Thell


text: Dessa föreskrifter och allmänna råd gäller för utländska kreditinstitut inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) som driver verksamhet genom en filial i Sverige som har klassificerats som betydande enligt artikel 51.1

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013

text: om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv

text: och om upphävande av direktiv

text: och

text: Uppgifter till Finansinspektionen

text: Ett kreditinstitut enligt 1 § ska lämna Finansinspektionen de uppgifter i kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) 2021/451

text: av den 17 december 2020 om tekniska genomförandestandarder för tillämpningen av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013

text: vad gäller instituts tillsynsrapportering och om upphävande av genomförandeförordning

text: (EU) nr 680/2014

text: , som framgår av bilagan, och som avser den betydande filialen.

text: Institutet ska lämna uppgifterna per balansdagarna 31 mars, 30 juni, 30 september och 31 december. (

text: FFFS 2024:18

text: Ett kreditinstitut enligt 1 § ska komma in med uppgifter enligt 2 § till Finansinspektionen, senast den 12 maj, 11 augusti, 11 november och 11 februari.

text: Allmänna råd

text: Institutet bör lämna uppgifterna via Finansinspektionens webbplats och tjänsten Periodisk rapportering på det sätt som närmare anvisas där.

text: Undantag om det finns särskilda skäl

text: Finansinspektionen får om det finns särskilda skäl, och efter skriftlig ansökan från ett kreditinstitut enligt 1 §, besluta att institutet inte behöver lämna uppgifter enligt 2 § i fråga om rapportering av

text: – ytterligare övervakningsverktyg (ALMM), och – likviditetstäckningskrav (LCR DA). _______________

text: Dessa föreskrifter och allmänna råd träder i kraft den 1 oktober 2020 och tillämpas första gången på rapportering som avser balansdagen den 31 december 2020.

text: FFFS 2024:18

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2025.

text: Bilaga

text: Rapportering av kapitalbas och kapitalkrav (COREP)

text: – Kreditrisker, motpartsrisker och transaktioner utan samtidig prestation (schablonmetoden/internmetoden) – Geografisk uppdelning av exponering efter gäldenärens hemvist (schablonmetoden/internmetoden) Kreditrisk: värdepapperisering (schablonmetoden/internmetoden) – Detaljerad information om värdepapperisering – Förluster som härrör från utlåning där säkerhet ställs i form av fast egendom av risk – Operativ risk

text: Rapportering av de ytterligare övervakningsverktygen (ALMM)

text: – Löptidsmetodmall – Koncentration av finansiering per: motpart och produkttyp – Priser för olika finansieringstider – Förlängning av finansiering – Koncentration av utfärdarens/motpartens likviditetstäckningskapacitet

text: Rapportering av likviditetstäckningskravet (LCR DA)

text: – Likviditetstäckning (tillgångar/utflöden/inflöden)

text: Rapportering av finansiell information (FINREP)

text: – Balansräkning (exklusive eget kapital) – Resultaträkning – Uppdelning av finansiella tillgångar (exklusive finansiella tillgångar som värderas till verkligt värde via övrigt totalresultat) – Uppdelning av finansiella skulder – Låneåtaganden, finansiella garantier och andra erhållna åtaganden – Förändringar i reserveringar och avsättningar för kreditförluster – Uppdelning av valda poster i resultaträkningen – Presterande och nödlidande exponeringar – Exponeringar med anstånd – Geografisk uppdelning – Av tillgångar efter motpartens hemvist – Av exponeringar utanför balansräkningen efter motpartens hemvist – Efter motpartens hemvist av lån och förskott som inte innehas för handel till ickefinansiella företag, per Nace-kod – Avsättningar – Förmånsbestämda planer och ersättningar till anställda – Förändringar i förmånsbestämda förpliktelser

title: Finansinspektionens föreskrifter och allmänna råd om utländska kreditinstituts rapportering för betydande filialer i

text: och om upphävande av direktiv

text: och

text: Uppgifter till Finansinspektionen

text: Ett kreditinstitut enligt 1 § ska lämna Finansinspektionen de uppgifter i Kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 680/2014

text: av den 16 april 2014 om tekniska standarder för genomförande av instituts tillsynsrapportering enligt

text: Allmänna råd

text: Undantag om det finns särskilda skäl

text: ERIK THEDÉEN Ulrika Båth Bertram

text: Bilaga