publisher: Statens jordbruksverk

title: Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om fjäderfähållning inom lantbruket m.m.

text: De mått som anges i denna författning är minsta mått och centrummått för normal inredning om inte annat anges. Avvikelse från föreskrivna mått kan dock godtas i befintliga stallar under förutsättning att följande kriterier uppfylls: 1. djurmiljön i stallet som helhet är mycket god, 2. konsekvenserna av måttavvikelsen bedöms endast ha ringa påverkan på djuret avseende den funktion som måttföreskriften syftar till, 3. måttavvikelsen innebär inte någon ökad risk för skador, stress eller ohälsa hos djuren, samt 4. måttavvikelsen innebär inte att tillsynen och skötseln av djuren försvåras. Detsamma gäller vid förprövningspliktig ombyggnad om länsstyrelsen vid prövningen bedömer att kriterierna i punkterna 1 – 4 ovan uppfylls i stallet efter åtgärden och att planlösningen i stallet är god.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter betyder:

text: Allmänna råd Definieras i

text: 1 § författningssamlingsförordningen (1976:725)

text: som sådana generella rekommendationer om tillämpningen av en författning som anger hur någon kan eller bör handla i ett visst hänseende.

text: Daglig dödlighet (%) Antalet slaktkycklingar som har dött i en stallavdelning samma dag, inklusive sådana som har avlivats på grund av sjukdom eller av andra skäl, dividerat med totala antalet slaktkycklingar i stallavdelningen den aktuella dagen, multiplicerat med 100.

text: dBA Enhet för mätning av bl.a. ljudnivå (ljudtrycksnivå). "A" anger att det ingående ljudet vägts över det standardiserade A-filtret före nivåangivelsen. dBskalan är logaritmisk. En ökning eller minskning av ljudnivån med 10 dBA uppfattas av det mänskliga örat som en fördubbling respektive halvering av ljudet.

text: Djurhållare Fysiska eller juridiska personer som enligt avtal eller lag ansvarar för eller handhar djur, oavsett om detta sker stadigvarande eller tillfälligt.

text: Dränerande golv Ett samlingsbegrepp för genomsläppliga golv. Gödseldränerande golv är golv som är konstruerade för att släppa igenom träck, urin

text: och i viss mån strömedel till ett underliggande utrymme.

text: Forcerad ventilation Ventilationsflöden som överstiger 5,6 m /h per slaktkyckling.

text: Gödseldeflektor Utrustning i vissa hönsburar. En från fodertrågets bakkant utstickande plåt som har till syfte att skydda äggen mot bl. a. nedsmutsning och hackning samt att förhindra rymning och gödselnedfall i underliggande burvånings fodertråg.

text: Gödseldränerande golv Se dränerande golv.

text: Hårdgjord yta Ytan anses vara hårdgjord om den består av betong, asfalt eller annat likvärdigt material.

text: Höns Med höns avses vuxna tuppar och hönor.

text: Kontinuerlig uppfödning Hållande av, i normalfallet, djur av olika åldrar i stall eller stallavdelning. Insättning av nya djur sker efterhand.

text: Kontrollprogram Ett program som tagits fram i syfte att säkra en god djuromsorg och som är godkänt av Jordbruksverket, samt är knutet till en bestämmelse i denna författning.

text: Omgångsuppfödning Hållande av djurgrupp/flock med individer av likartad ålder i eget stall eller egen stallavdelning. Insättning av ny djurgrupp sker inom en begränsad tidsperiod och inte förrän stallet eller stallavdelningen tömts helt.

text: ppm Koncentration av ett visst ämne mätt i miljondelar (parts per million).

text: Rede Avskilt utrymme för äggläggning.

text: Stall Byggnad för hållande av djur.

text: Stallavdelning Del av ett stall som är avskilt från andra delar av stallet, normalt med täta väggar.

text: Ströbad/sandbad Utrymme med luckert strömedel där värphöns i bur kan tillfredsställa sina beteendebehov såsom att picka, sprätta och utföra sandbadsbeteende.

text: Ströbädd En bädd av strö som gödslas ut med ett intervall från någon eller några veckor upp till ett år. En ströbädd hålls torr genom att nytt strömedel tillförs ovanpå det gamla. En ströbädd som "brinner", dvs. utvecklar värme under en biologisk nedbrytningsprocess, kallas vanligen djupströbädd.

text: Termisk komfort Djuren har termisk komfort inom den s.k. termoneutrala zonen. I denna zon kan djuren utan svårigheter upprätthålla sin värmebalans. Den termoneutrala zonen begränsas nedåt av den nedre kritiska temperaturen och uppåt av den övre kritiska temperaturen. När omgivningen har en temperatur under den undre kritiska temperaturen måste djuren öka sin ämnesomsättning och äta mer foder för att behålla sin kroppstemperatur. Vid temperaturer över den övre kritiska temperaturen kommer djurens kroppstemperatur att stiga på grund av att de av fysikaliska skäl inte kan bli av med sin överskottsvärme. De kritiska temperaturgränserna påverkas av en mängd faktorer såsom djurets vikt, djurets hälsa, utfodringsintensitet, lufthastighet, luftfuktighet, liggytor, strö, antal djur i gruppen samt djurens möjlighet till rörelse.

text: Tillgänglig area För hönsen ständigt tillgängliga areor med minst 0,3 m bredd och minst 0,45 m fri höjd. Redesarean får inte medräknas. För unghöns avses ständigt tillgängliga areor.

text: Totalarea Begreppet avser areor där djuren kan röra sig utan hinder. Anordningar för utfodring som inkräktar på totalarean inräknas inte i denna.

text: Unghöns Med unghöns avses växande tuppar och hönor.

text: Övertemperatur Skillnaden mellan förväntad och rådande, högre stalltemperatur.

text: Tillsyn

text: Djurägaren och djurhållaren har ansvaret för fjäderfänas välbefinnande.

text: Personer som har hand om fjäderfän ska ha tillräckliga kunskaper och färdigheter samt vara tillräckligt många för att dessa föreskrifter ska kunna följas.

text: Fjäderfän ska normalt ses till minst en gång dagligen om inte annat framgår av denna författning. Nykläckta, sjuka eller skadade djur samt djur som beter sig onormalt ska ses till oftare.

text: Fjäderfän ska hållas på ett sådant sätt att tillsynen över dem kan ske utan svårigheter.

text: Automatiska system och anordningar som inverkar på djurskydd och djurhälsa ska kontrolleras dagligen.

text: Skötsel

text: Fjäderfän ska hållas tillfredsställande rena.

text: Ett fjäderfäs rörelsefrihet får inte begränsas genom att en tyngd eller annat hindrande föremål fästs vid djuret. Rörelsefriheten får inte heller begränsas genom att olika delar av djurets kropp binds samman eller genom att djuret binds samman med ett annat djur.

text: Vid drivning ska fjäderfän hanteras lugnt. Djuren ska ha tillräckligt med utrymme för att kunna förflytta sig och tydligt kunna uppfatta drivvägen.

text: Allmänna råd till 1 kap. 14 § och till

text: 2 kap. 7 § djurskyddslagen

text: Djurstallar bör utformas så att flyttning, transport och utlastning av djuren underlättas. Drivgångar bör ha släta ytor utan skarpa hörn. Speciella utlastningsrum eller boxar bör inrättas vid behov. Lastrampers lutning bör vara så liten som möjligt.

text: Föremål och ämnen som kan skada fjäderfäna ska förvaras så att de är oåtkomliga för dessa.

text: Utrymmen

text: Fjäderfän som behöver särskild vård ska kunna tas omhand lösgående i ett närbeläget utrymme och ska där vid behov kunna hysas individuellt. Utrymmet ska ha ett klimat som djuren är vana vid. För fjäderfän som under den kalla årstiden hålls i stallar med utomhusliknande klimat ska det även finnas behandlingsplatser som kan värmas upp eller på annat sätt vara anpassade så att djurens behov av termisk komfort tillgodoses. Första stycket gäller inte fjäderfästallar där sjuka eller skadade djur omedelbart avlivas.

text: Golv

text: Golv, sitt- och liggytor ska ha en jämn och halksäker yta. Boxar eller sitt- och liggytor med rörligt golv samt utgödslingssystem i öppna skrapgångar ska utrustas, utformas och skötas så att djuren inte tillfogas skador och så att utrustningen inte inverkar menligt på djurens beteende och hälsa. Detsamma gäller utformningen av dränerande golvytor.

text: Brandskydd och elsäkerhet

text: Vid förprövningspliktig ny-, till- eller ombyggnad av stallar ska dessa utformas så att det för fjäderfäna finns godtagbart byggnadstekniskt eller likvärdigt skydd mot brand samt godtagbara förutsättningar att rädda djuren vid brand. Detsamma gäller när en stallbyggnad ändras eller används på ett sätt som innebär en ökad brandrisk.

text: Allmänna råd till 1 kap. 18 §

text: Belysningsanordningar, elektriska ledningar och andra elinstallationer som fjäderfäna kan nå, ska vara försedda med lämpliga skydd eller vara utförda så att det inte föreligger någon skaderisk.

text: Renhållning och strö

text: Stallutrymmen ska rengöras och utgödslas minst en gång dagligen, om inte systemet för djurhållning är uppbyggt för andra rutiner som ger god hygien. Vid kontinuerlig uppfödning ska stall eller stallavdelning rengöras noggrant minst en gång årligen. Vid omgångsuppfödning ska stall eller stallavdelning rengöras noggrant före varje insättning av en ny omgång djur. Stallar ska dessutom desinficeras innan en ny omgång djur sätts in.

text: Ligg- och sittytor ska hållas rena och torra samt vara anpassade efter fjäderfäslag och stallklimat (termisk komfort).

text: Strömedel ska vara av lämplig typ och ha god hygienisk kvalitet.

text: Stallklimat och luftkvalitet

text: I stall ska djuren ha ett klimat som är anpassat till fjäderfäslag och djurhållningsformen (termisk komfort).

text: I värmeisolerade stallar får den relativa luftfuktigheten under vintern endast undantagsvis överstiga 80 procent, såvida inte stalltemperaturen understiger 10°C. I sådana fall får den numeriska summan av stalltemperaturen och den relativa luftfuktigheten inte överstiga 90.

text: I oisolerade stallar får den relativa fuktigheten inte annat än undantagsvis överstiga uteluftens relativa fuktighet med mer än 10 procentenheter.

text: I ett stall får fjäderfän endast tillfälligtvis utsättas för luftföroreningar som överstiger följande värden om inte annat anges i denna författning: - ammoniak: 10 ppm, - koldioxid: 3 000 ppm, - svavelväte: 0,5 ppm, - organiskt damm: 10 mg/m³.

text: Utgödslingssystem ska vara utformade så att djur i en stallavdelning inte kommer i direktkontakt med gödsel från annan avdelning. Luft får inte tas in i en stallavdelning via ett utgödslings- eller urindräneringssystem eller via utrymmen som kan innehålla luftföroreningar eller smittämnen som kan påverka djurens hälsa negativt. Öppningar mellan stallavdelningar ska kunna stängas och vara stängda när de inte används.

text: I mekaniskt ventilerade stallar ska det finnas nödventilation.

text: Mekaniskt ventilerade stallavdelningar med fler än 2 000 djur ska vara utrustade med larmanordning som varnar för: 1. övertemperaturer, 2. strömavbrott, samt 3. fel på larmanordningen. Larmanordningen ska vara utformad så att larmet uppmärksammas på ett betryggande sätt. Utrustningen ska kontrolleras regelbundet och före varje insättning av en ny omgång djur.

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 1 § djurskyddslagen

text: Stallar för fler än 2 000 fjäderfän bör vara utrustade med reservelverk. Även stallar med mekanisk ventilation utan krav på larm bör vara utrustade med en larmanordning som varnar för övertemperaturer, strömavbrott och fel på larmanordningen om ett ventilationsbortfall bedöms kunna medföra lidande för djuren.

text: Dagsljusinsläpp och belysning

text: Stallar för fjäderfän får vara försedda med andra ljusinsläpp för dagsljus än fönster.

text: Fönster som fjäderfäna kan nå, ska vara försedda med lämpliga skydd eller vara utförda så att det inte föreligger någon skaderisk.

text: Stallar för fjäderfän som saknar ljusinsläpp för dagsljus och som var i bruk före den 1 januari 1994 behöver inte förses med ljusinsläpp om inte förprövningspliktig till- eller ombyggnad genomförs.

text: Fjäderfän ska ha tillgång till ljus som stödjer deras dygnsrytm och beteendebehov. I stallar med plats för mer än 350 djur ska ljusinsläpp för dagsljus vara placerade på ett sådant sätt att de ger en jämn fördelning av ljuset i djurutrymmet.

text: I stallar där användningen av dagsljus orsakar djurskydds- eller djurhälsoproblem får dagljusliknande artificiellt ljus användas i stället för ljusinsläpp för dagsljus. Det artificiella ljuset ska vara anpassat till djurens behov, kunna styras, ha en spektralbredd på minst 300 nm, och innehålla ultraviolett ljus i UVA-området.

text: Stallar för fjäderfän ska vara försedda med fast monterad belysning som inte förorsakar djuren obehag och som medger att tillsyn kan utövas utan svårigheter. Belysningen ska ge ett ljus som är flimmerfritt eller har en flimmerfrekvens på minst 120 Hz. Kravet på fast monterad belysning i första stycket gäller inte utrymmen som endast är avsedda att ge skydd då djuren hålls utomhus under förutsättning att tillräcklig belysning som möjliggör tillsyn är ordnad på annat sätt.

text: Buller

text: Buller i stallar får inte ha en sådan nivå och frekvens att det påverkar djurens hälsa menligt. I stallar får fjäderfän endast tillfälligtvis utsättas för mekaniskt buller överstigande 65 dBA. I stallar med slaktkycklingar får dock bullernivån 65 dBA överstigas vid forcerad ventilation då väderleken kräver detta under förutsättning att bullernivån inte överstiger 75 dBA.

text: Foder och dricksvatten

text: Fjäderfän ska dagligen ges foder av lämplig struktur. Fodergivan ska garantera en tillräcklig, allsidig och välbalanserad näringstillförsel.

text: Fjäderfän ska få dricksvatten minst två gånger per dygn.

text: Anordningar, installationer och utrymme

text: Utfodrings- och dricksvattensystem ska vara utformade, dimensionerade och placerade så att fjäderfäna lugnt och naturligt kan inta sitt foder och vatten.

text: Utevistelse

text: Stängsel ska vara väl uppsatt och underhållet samt i övrigt utformat och anordnat på ett sådant sätt att fjäderfän som hålls inom stängslet eller drivs mellan stängsel inte skadas. Stängsel som innehåller taggtråd får inte användas till fjäderfän.

text: Utomhusytor ska vara fria från föremål med uppenbar risk att skada fjäderfäna.

text: Markytor som är hårt belastade av fjäderfäna ska vara hårdgjorda, dränerade eller naturligt ha motsvarande funktion.

text: 2 KAP. SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR VÄRPHÖNS OCH UNGHÖNS

text: Detta kapitel innehåller särskilda bestämmelser för värpande hönor och unga hönor som hålls för produktion av ägg för livsmedel, samt avelsdjur.

text: Skötsel

text: Endast hönsraser som har en medelvikt under 2,4 kg får hållas i burar. Djuren får hållas i burar högst två år.

text: Unghöns ska vara uppfödda i inhysningssystem som förbereder dem för det system som de ska hållas i som vuxna.

text: Allmänna råd till 2 kap. 3 §

text: Värphöns i bursystem bör vara uppfödda i bursystem för unghöns. Frigående värphöns bör vara uppfödda som frigående unghöns. Unghöns uppfödda i bursystem bör inte användas som frigående värphöns i flervåningssystem.

text: Utrymmen, inredning och utrustning

text: Unghöns ska ha tillgång till sittpinnar.

text: Burar för värphöns eller unghöns ska ha täta sidoväggar.

text: Burar för värphöns ska vara försedda med klonötare.

text: Golvet i ett rede får inte vara utfört så att fåglarna ligger direkt på rutnät av metall.

text: Dränerande golv ska vara så konstruerat att det ger stöd åt de främre klorna på varje fot.

text: I anläggningar där djuren har möjlighet till utevistelse ska utomhusytorna ha en area som är anpassad till beläggningsgraden och markytans beskaffenhet så att föroreningar undviks. Utomhusytorna ska vara försedda med skydd mot dåligt väder och rovdjur. I anläggningar med plats för mer än 350 djur ska flera öppningar ge tillträde till utomhusytorna.

text: Minsta utrymme för värphöns i bur anges i tabell 1.

text: Tabell 1 Area, Tillgänglig area, Höjd, Kortaste sida,

text: 2 2

text: m /djur m /djur m m

text: 1) 2) Bur 0,060 0,45 Rede 0,015 0,20 0,24 Ströbad 0,015 0,20 0,24 1) 2 En bur får inte vara mindre än 0,2 m . I minimiarea får inte inräknas yta under gödseldeflektor som inkräktar mer än 0,07 m in i buren, räknat vinkelrätt från burens front. 2) Avser tillgänglig area.

text: Övriga mått m.m. för värphöns i bur anges i tabell 2.

text: Tabell 2

text: Trådtjocklek 2 mm

text: Golv

text: Lutning högst 12 % Minst två koppar eller nipplar ska vara åtkomliga från varje bur.

text: Vatten

text: Varje nippel får betjäna högst två burfack. Fodertråg 120 mm trågkant per djur Sittpinne 150 mm per djur Fri bredd för inspektionsgångar 0,90 m Avstånd golv – nedersta burraden 0,35 m Antal burvåningar Högst 3 Antal värphöns per bur Högst 16

text: Utrymme för frigående värphöns anges i tabell 3.

text: Tabell 3

text: Hönsraser med en 9 höns / m medelvikt < 2,4 kg tillgänglig area Envåningssystem 2 Hönsraser med en 7,5 höns / m

text: Högsta beläggning

text: medelvikt ≥ 2,4 kg tillgänglig area - 7 höns / m tillgänglig area Flervåningssystem 2 - 20 höns/ m golvarea - minsta area 0,0125 m / höna Fackrede - dock minst 0,075 m - kortaste sidan 0,24 m Rede 2 - minsta area 0,010 m / höna Kollektivrede - dock minst 0,140 m - kortaste sidan 0,35 m - minst 1/3 av golvarean Ströarea 2 - dock minst 0,025 m / djur

text: Utan hinder av 12 § får stallar hos äggproducenter med flervåningssystem 2 2 beläggas med upp till 9 höns/m tillgänglig area, dock högst 20 höns per m golvarea, under förutsättning att samtliga punkter nedan är uppfyllda: 1. Besättningen är ansluten till frivillig organiserad hälsokontroll med plan och riktlinjer som Jordbruksverket har godkänt för salmonellakontroll. 2. Besättningen är ansluten till frivillig organiserad hälsokontroll med plan och riktlinjer som Jordbruksverket har godkänt för hälsokontroll av spolmask. 3. Djurens välfärd är god och djuren har en för sin ålder god kondition. Dokumenterade rutiner och åtgärdsplan finns och följs upp för att: a) Se till att fothälsan är god och att fotskador hålls på en låg nivå.

text: 2 Bestämmelser om frivillig organiserad hälsokontroll finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2015:17

text: ) om frivillig organiserad hälsokontroll av husdjur. 3 Bestämmelser om frivillig organiserad hälsokontroll finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2015:17

text: ) om frivillig organiserad hälsokontroll av husdjur.

text: b) Hantera eventuella utbrott av fjäderplockning och hackning. 4. Ströbädden är lucker. Dokumenterade rutiner och åtgärdsplan finns och följs upp för att hantera eventuella problem. 5. Dokumenterade rutiner för skötsel av stallets klimatiserings- och utgödslingssystem finns och följs upp. 6. Tilläggsvärme finns om stallklimatet kräver det. 7. Reservelverk finns. 8. Personer som hanterar värphöns ska ha för sina arbetsuppgifter relevant utbildning, eller ha motsvarande kompetens gällande djurskyddslagstiftning, djurens fysiologi och behov, inhysning, stallklimat, samt hantering vid avlivning, infångning och lastning.

text: Övriga mått m.m. för frigående värphöns anges i tabell 4.

text: Tabell 4

text: Golv Lutning högst 12 % Rakt tråg Minst 25 mm trågkant/djur Vatten Runt tråg Minst 10 mm trågkant/djur Nippel eller kopp Högst 10 höns / nippel eller kopp Rakt tråg Minst 100 mm trågkant / djur

text: Fodertråg

text: Runt tråg Minst 40 mm trågkant / djur Sittpinne Minst 150 mm / djur Fri höjd mellan våningar i 0,45 m

text: flervåningssystem

text: Antal våningar i flervåningssystem Högst 4 Höjd 0,35 Öppningar till utomhusytorna Bredd 0,40 m, dock minst 2,0 m totalt per 1 000 höns 1) Minst två tillgängliga för varje djur. 2) Centrumavstånd mellan sittpinnar ska vara minst 300 mm och minsta avstånd till vägg 200 mm. 3) Ska vara utspridda utefter hela byggnadens längd.

text: Utrymme för unghöns i bur anges i tabell 5.

text: Tabell 5

text: 1) Minsta Vatten Burarea 2) utrymme Högsta Högsta antal Minsta Ålder, Högsta Burhöjd , vid rakt antal burvåningar, sittpinnelängd, veckor antal m

text: 2 fodertråg, djur/ st mm/djur djur/m mm/djur nippel, st

text: 0-3 90 0,25 20 15 4 20 4-6 60 0,38 42 8 3 40 7-15 30 0,38 50 8 3 65 16-18 25 0,38 60 8 3 100 1) I minimiarea får inte inräknas yta under gödseldeflektor som inkräktar mer än 0,07 m in i buren, räknat vinkelrätt från burens front. 2) Lägsta höjd inom föreskriven golvarea.

text: Utrymme för frigående unghöns anges i tabell 6.

text: Tabell 6 Envåningssystem, Flervåningssystem , tillgänglig tillgänglig Minsta Ålder, Minsta area area sittpinnelängd, veckor ströarea Högsta antal Högsta antal mm/djur

text: 2 2

text: djur/m djur/m

text: 1/3 av 0-3 55 55 20 golvarean 1/3 av 4-6 25 25 40 golvarean 2) 1/3 av 7-15 15 10 65 golvarean 2) 1/3 av 16-18 10 10 100 golvarean 1/3 av 17-21 9 7 120 golvarean 1) Antalet våningar får vara högst 4 stycken. 2) 2 Djurbeläggningen får dock inte överstiga 20 unghöns per m golvarea.

text: Utan hinder av 16 § får stallar hos unghönsuppfödare med flervåningssystem som uppfyller kraven i samtliga punkter nedan, beläggas enligt tabell 7. Dock får högst 18 unghöns per m tillgänglig area vid 18 veckors ålder hållas. 1. Besättningen är ansluten till frivillig organiserad hälsokontroll med plan och riktlinjer som Jordbruksverket har godkänt för salmonellakontroll. 2. Besättningen är ansluten till frivillig organiserad hälsokontroll med plan och riktlinjer som Jordbruksverket har godkänt för hälsokontroll av spolmask. 3. Djurens välfärd är god och djuren har en för sin ålder god kondition och jämnhet i flocken. Dokumenterade rutiner och åtgärdsplan finns och följs upp för att hantera eventuella utbrott av fjäderplockning och hackning. 4. Ströbädden är lucker. Dokumenterade rutiner och åtgärdsplan för att hantera eventuella problem finns och följs upp. 5. Dokumenterade rutiner för skötsel av stallets klimatiserings- och utgödslingssystem finns och följs upp. 6. Tilläggsvärme finns och justeras efter unghönsens behov. 7. Reservelverk finns. 8. Personer som hanterar unghöns ska ha relevant utbildning, eller ha motsvarande kompetens gällande djurskyddslagstiftning, djurens fysiologi och behov, inhysning, stallklimat, samt hantering vid avlivning, infångning och lastning.

text: 4 Bestämmelser om frivillig organiserad hälsokontroll finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2015:17

text: Tabell 7 Flervåningssystem , tillgänglig Ålder, area veckor Högsta antal djur/m

text: 0-3 82 4-6 42 7-14 21 15 20 16 19 17 19 18 18 1) Antalet våningar får vara högst 4 stycken. 2) 2 Djurbeläggningen får dock inte överstiga 20 unghöns per m golvarea.

text: Övriga mått för frigående unghöns anges i tabell 8.

text: Tabell 8 Minsta Minsta utrymme vid Vatten, utrymme vid vattentråg Ålder, högsta rakt veckor Rakt, Runt, antal fodertråg, mm/djur mm/djur djur/nippel mm/djur

text: 0-3 20 5 4 30 4-6 20 5 5 30 7-15 42 7 5 20 16-18 50 7 5 15 19-21 55 8 6 15

text: Renhållning och strö

text: I system för frigående värphöns med plats för mer än 350 djur får sittpinnar inte vara placerade över ströbädden. I flervåningssystem för frigående unghöns eller värphöns ska våningsplanen utföras så att spillning inte kan falla ner på lägre våningsplan. Även i övrigt ska inredning i stallar vara utformad så att djuren inte blir nedsmutsade av foder-, vatten- eller gödselspill.

text: Ströbadet i burar för värphöns ska vara tillgängligt för hönsen under en sammanhängande period på minst fem timmar per dygn under den för hönsen aktiva delen av dygnet.

text: Ströbadet i burar för värphöns ska vara utformat så att hönsen kommer i direktkontakt med strömedlet vid ströbadning samt avgränsat så att strömedlet hålls kvar i ströbadet.

text: Unghöns ska ha ständig tillgång till strömedel som kan tillfredsställa deras beteendebehov av att picka, sprätta och sandbada.

text: Allmänna råd till 2 kap. 1 § djurskyddsförordningen

text: Strömedel med grov struktur, såsom exempelvis kutterspån, bör inte användas i bursystem.

text: Stallklimat och luftkvalitet

text: I stallar med envåningssystem får djuren endast tillfälligtvis utsättas för ammoniakhalter som överstiger 25 ppm i stalluften.

text: Allmänna råd till 2 kap. 24 §

text: Stallar med gödseldränerande golv som inte omfattas av kravet på mekanisk utgödsling enligt 2 kap. 23 § bör ha utgödslingssystem som medger att regelbunden utgödsling kan ske under det gödseldränerande golvet. Utgödsling under gödseldränerande golvytor bör ske minst 2 gånger per vecka.

text: Ljus

text: Belysning i stallar med plats för mer än 350 fjäderfän ska tändas och släckas med automatisk, tidsstyrd dimfunktion eller motsvarande.

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 2 § djurskyddslagen

text: Värphöns bör ha en sammanhängande mörkerperiod på minst åtta timmar per dygn.

text: 3 KAP. SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR SLAKTKYCKLING

text: Tillsyn och skötsel

text: Allmänna råd till

text: 4 kap. 1 § djurskyddslagen

text: Om en slaktkyckling uppvisar svårigheter att gå, eller i övrigt visar tecken på skada eller sjukdom bör den avlivas.

text: Slaktkycklingar ska ses till minst två gånger dagligen.

text: Personer som hanterar slaktkycklingar på anläggningar med plats för fler än 500 slaktkycklingar ska ha genomgått en utbildning eller på annat sätt förvärvat motsvarande kunskaper för att kunna sköta slaktkycklingar på ett djurskyddsmässigt korrekt sätt. Framförallt gäller detta kunskap om regelverk, djurens fysiologi, behov och beteende, varsam hantering i samband med infångning, lastning och transport, akutvård och avlivning samt förebyggande smittskydd.

text: Om fler än 500 djur hålls på anläggningen, ska relevanta fakta om uppfödningen (antal djur, totalarea, hybrid, daglig dödlighet, samt – om möjligt - orsak) journalföras. Journalerna ska bevaras i minst tre år.

text: Utrymmen

text: Slaktkycklingar som föds upp inomhus ska hållas på ströbädd med en torr och lucker yta.

text: I slaktkycklingstallar får beläggningsgraden högst vara 20 kg slaktkyckling per kvadratmeter golvarea. Utan hinder av första stycket får stallar hos slaktkycklinguppfödare som är anslutna till ett kontrollprogram, beläggas i enlighet med kontrollprogrammet, dock högst 36 2 2 kg per m golvarea och högst 25 djur per m golvarea.

text: Foder och dricksvatten

text: Djuren ska ha ständig tillgång till foder eller måltidsutfodras med för djuren lämpliga intervall. Fodret får tas bort från djuren tidigast 12 timmar före beräknad slakttidpunkt.

text: Anordningar för dricksvatten ska placeras och underhållas så att vattenspill i ströbäddar minimeras.

text: Utrymmen för foder och vatten anges i tabell 9.

text: Tabell 9 Minsta Minsta utrymme vid utrymme vid Högsta antal Ålder, fodertråg vattentråg djur/ veckor Rakt, Runt, Rakt, Runt, vattennippel, mm/ mm/ mm/ mm/ st djur djur djur djur

text: 0 – 7 20 12 10 4 20 8 – 10 35 20 15 5 15 1) 8 mm vid fri tillgång på foder.

text: Ljus och belysning

text: Slaktkycklingar ska med undantag av första uppfödningsveckan och de sista tre dagarna före slakt, ha en mörkerperiod om minst sex timmar per dygn, varav en sammanhängande mörkerperiod på minst fyra timmar. I stallar för slaktkycklingar ska belysningen på minst 80 % av den tillgängliga ytan vara minst 20 lux mätt i fåglarnas ögonhöjd. På veterinärs inrådan får ljusstyrkan tillfälligt minskas.

text: Anordningar och installationer

text: Transportband i anordning för automatisk uppsamling eller räkning av kycklingar får inte ha en hastighet eller i övrigt användas på ett sätt som innebär lidande för djuren eller tillfogar dem skador. Anordningen ska vara försedd med lättåtkomlig manövercentral och nödstopp samt kontrolleras regelbundet och före användning varje gång den varit avstängd. När anordningen är i drift, ska den vara ständigt bemannad på ett sådant sätt att tillsynen över samtliga djur som vistas i anordningen kan ske samtidigt. Svaga eller skadade djur som upptäcks ska omedelbart avskiljas och tas om hand och, om inte ett gott djurskydd kan upprätthållas på annat sätt, avlivas.

text: 4 KAP. SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR AVELSDJUR INOM SLAKTKYCKLINGPRODUKTIONEN

text: Detta kapitel innehåller särskilda bestämmelser för avelsdjur för slaktkycklingproduktion. Med avelsdjur avses både växande och vuxna tuppar och hönor i denna produktion.

text: Skötsel

text: Avelsdjuren får inte hållas i burar.

text: Avelsdjur ska vara uppfödda i inhysningssystem som förbereder dem för det system som de ska hållas i som vuxna.

text: Utrymmen, inredning och utrustning

text: Vuxna djur ska ha tillgång till sittpinne eller annan upphöjd sittyta. Upphöjd sittyta ska finnas i en mängd så att alla djur har möjlighet att sitta samtidigt.

text: Allmänna råd till 4 kap. 5 §

text: Sittytan för avelsdjur mellan 1,6 - 3,0 kg bör inte understiga 160 cm²/kg och för avelsdjur mellan 3 - 5 kg inte understiga 115 cm²/kg.

text: Utrymme för höns anges i tabell 10.

text: Tabell 10

text: < 2,4 kg 9 höns / m tillgänglig area Högsta beläggning Envåningssystem 2 ≥ 2,4 kg 7,5 höns / m tillgänglig area - minsta area 0,0125 m / höna Fackrede - dock minst 0,075 m - kortaste sidan 0,24 m Rede 2 - minsta area 0,010 m / höna Kollektivrede - dock minst 0,140 m - kortaste sidan 0,35 m - minst 1/3 av golvarean Ströarea 2 - dock minst 0,025 m / djur

text: Övriga mått m.m. för höns anges i tabell 11.

text: Tabell 11

text: Golv Lutning högst 12 % Rakt tråg Minst 25 mm trågkant/djur Vatten Runt tråg Minst 10 mm trågkant/djur Nippel eller kopp Högst 10 höns / nippel eller kopp Minst 125 mm trågkant / höna, 150 mm

text: Rakt tråg

text: trågkant tupp

text: Fodertråg

text: Minst 80 mm trågkant / höna, 100 mm

text: Runt tråg

text: trågkant tupp Sittpinne Minst 150 mm / djur Höjd 0,45 m Öppningar till utomhusytorna Bredd 0,40 m, dock minst 2,0 m totalt per 1 000 höns 1) Minst två tillgängliga för varje djur. 2) Centrumavstånd mellan sittpinnar ska vara minst 300 mm och minsta avstånd till vägg 200 mm. 3) Ska vara utspridda utefter hela byggnadens längd.

text: Utrymme för unghöns anges i tabell 12.

text: Tabell 12 Envåningssystem, Minsta Ålder, tillgänglig Minsta sittpinnelängd, veckor area Ströarea

text: 2 mm/djur Högsta antal djur/m

text: 0-3 55 1/3 av golvarean 10 4-6 25 1/3 av golvarean 20 7-15 15 1/3 av golvarean 33 16-18 10 1/3 av golvarean 50 19-21 9 1/3 av golvarean 60

text: Övriga mått för unghöns anges i tabell 13.

text: Tabell 13 Minsta Minsta utrymme vid Vatten, utrymme vid vattentråg Ålder, högsta rakt veckor Rakt, Runt, antal fodertråg, mm/djur mm/djur djur/nippel mm/djur

text: Renhållning och strö

text: Inredning i stallar ska vara utformad så att avelsdjuren inte blir nedsmutsade av foder-, vatten- eller gödselspill. I stall med plats för mer än 350 djur får sittpinnar inte vara placerade över ströbädden.

text: Avelsdjuren ska ha ständig tillgång till strömedel som kan tillfredsställa deras beteendebehov av att picka, sprätta och sandbada.

text: Stallklimat och luftkvalitet

text: Vid förprövningspliktig ny-, till- eller ombyggnad av ett stall med gödseldränerande golv ska stallet ha mekaniskt utgödslingssystem som medger att regelbunden utgödsling kan ske under det gödseldränerande golvet. Första stycket gäller inte för envåningssystem där det gödseldränerande golvet utgör högst 1/3 av avelsdjurens tillgängliga area.

text: I stallar med envåningssystem får avelsdjuren endast tillfälligtvis utsättas för ammoniakhalter som överstiger 25 ppm i stalluften.

text: Allmänna råd till 4 kap. 16 §

text: Stallar med gödseldränerande golv bör ha utgödslingssystem som medger att regelbunden utgödsling kan ske under det gödseldränerande golvet. Utgödsling under gödseldränerande golvytor bör ske minst 2 gånger per vecka.

text: Ljus och belysning

text: Stallar för avelsdjur behöver inte vara försedda med fönster eller andra ljusinsläpp för dagsljus om djuren istället förses med ett dagsljusliknande artificiellt ljus som är anpassat till djurens behov, som kan styras och har en spektralbredd på minst 300 nm samt innehåller ultraviolett ljus i UVA- området.

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 2 § djurskyddslagen

text: Avelsdjuren bör ha en sammanhängande mörkerperiod på minst åtta timmar per dygn.

text: 5 KAP. SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR KALKONER

text: Skötsel och utrymmen

text: Kalkoner ska hållas frigående och ska ha tillgång till ströbädd om de föds upp inomhus.

text: Utrymme för kalkoner anges i tabell 14.

text: Tabell 14 Minsta Minsta Golvarea Minsta mått utrymme utrymme på Djurkategori Högsta Högsta vid runt vid runt värprede , antal antal fodertråg, vattentråg,

text: 2 2 m

text: djur/m kg/m mm/djur mm/djur

text: bredd: 0,35 Avelsdjur, höns 2,5 djup: 0,5 30 12 höjd: 0,45 Avelsdjur, tuppar 2,5 60 24 ≤ 10 kg 30 18 8

text: Slaktdjur

text: > 10 kg 30 30 12 1) Högst 4,5 djur/rede

text: Utan hinder av 2 § får stallar hos slaktkalkonuppfödare som är anslutna till ett kontrollprogram, beläggas i enlighet med kontrollprogrammet, dock högst med 40 kg 2 2 per m för djur < 7 kg och högst 45 kg per m för djur > 7 kg.

text: 6 KAP. SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR ANKOR OCH GÄSS

text: Skötsel och utrymmen

text: Ankor och gäss som föds upp inomhus ska hållas på ströbädd.

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 2 § djurskyddslagen

text: Ankor och gäss bör ha tillgång till badvatten.

text: Utrymme för ankor och gäss anges i tabell 15.

text: Tabell 15

text: Golvarea

text: Enbart Vid möjlighet Djurkategori inomhus till utevistelse Värprede, m högsta högsta högsta högsta antal antal antal antal

text: 2 2 2 2

text: djur/m kg/m djur/m kg/m

text: bredd: 0,4 Ankor 2 4 djup: 0,4 höjd: 0,5

text: Avelsdjur

text: bredd: 0,6 Gäss 1 2 djup: 0,6 höjd: 0,6 Ankor 16 20

text: Slaktdjur 1) 2)

text: Gäss 14 18 1) Under första uppfödningsveckan får beläggningen vara högst 15 djur/m². Beläggningen ska därefter sänkas successivt. Efter 4 veckor gäller tabellvärdena. 2) Uppfödning i ligg- och utfodringshall med rastgård: - golvarea i ligghall 32 kg/m², - rastgård 10 ggr ligghallsarean, - runt fodertråg 7 mm/djur (fri utfodring), - rakt vattentråg 9 mm/djur.

text: SJVFS 2017:28

text: ) om fjäderfähållning inom lantbruket m.m. upphör att gälla. De allmänna råden ska gälla från samma tidpunkt.

text: CHRISTINA NORDIN


fs: sjvfs

title: Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om kaninhållning inom lantbruket m.m.

text: Grundläggande bestämmelser om hur djur ska hållas och skötas finns i

text: djurskyddslagen (2018:1192)

text: och

text: djurskyddsförordningen (2019:66)

type: stycke

type: paragraf

text: Dessa föreskrifter och allmänna råd innehåller bestämmelser om hållande och skötsel av kaniner inom lantbruket m.m.

text: Endast kaniner som är födda i fångenskap får födas upp för produktion av kött, päls eller ull eller hållas som avelskaniner.

text: Kaniner får hållas och skötas på annat sätt än vad som anges i dessa föreskrifter om en veterinär av veterinärmedicinska skäl har ordinerat detta.

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i denna författning under förutsättning att det inte strider mot någon bindande EU-rättsakt,

text: djurskyddslagen (2018:1192)

text: eller

text: djurskyddsförordningen (2019:66)

text: De mått som anges i denna författning är minsta mått och centrummått för normal inredning om inte annat anges. Avvikelse från föreskrivna mått kan dock godtas i befintliga stallar under förutsättning att följande kriterier uppfylls: 1. djurmiljön i stallet som helhet är mycket god, 2. konsekvenserna av måttavvikelsen bedöms endast ha ringa påverkan på djuret avseende den funktion som måttföreskriften syftar till, 3. måttavvikelsen innebär inte någon ökad risk för skador, stress eller ohälsa hos djuren, samt 4. måttavvikelsen innebär inte att tillsynen och skötseln av djuren försvåras. Detsamma gäller vid förprövningspliktig ombyggnad av stallar om länsstyrelsen vid prövningen bedömer att kriterierna i punkterna 1 – 4 ovan uppfylls i stallet efter åtgärden och att planlösningen i stallet är god.

text: Definitioner

type: rubrik

text: I dessa föreskrifter betyder:

text: Allmänna råd Definieras i

text: 1 § författningssamlingsförordningen (1976:725)

text: som sådana generella rekommendationer om tillämpningen av en författning som anger hur någon kan eller bör handla i ett visst hänseende.

text: Avelskanin Hon- eller hankanin som hålls i syfte att avla fram kaniner för produktion av kött, päls eller ull.

text: Betesbur En bur utan botten eller med nätbotten som är placerad på gräsbevuxen mark så att djuren har möjlighet att beta.

text: Bomaterial Bäddbart material såsom halm eller hö.

text: dBA Enhet för mätning av bl.a. ljudnivå (ljudtrycksnivå). "A" anger att det ingående ljudet vägts över det standardiserade A-filtret före nivåangivelsen. dBskalan är logaritmisk. En ökning eller minskning av ljudnivån med 10 dBA uppfattas av det mänskliga örat som en fördubbling respektive halvering av ljudet.

text: Djurhållare Fysiska eller juridiska personer som enligt avtal eller lag ansvarar för eller handhar djur, oavsett om detta sker stadigvarande eller tillfälligt.

text: Dränerande golv Ett samlingsbegrepp för genomsläppliga golv.

text: Förvaringsutrymme En bur eller annan behållare, ett rum, en inhägnad eller ett annat avgränsat utrymme, där djur hålls.

text: Hårdgjord yta Ytan anses vara hårdgjord om den består av betong, asfalt eller annat likvärdigt material.

text: Kanin Däggdjur tillhörande arten Europeisk kanin (Oryctolagus cuniculus).

text: Kaninunge Kanin från födelsen och högst 8 veckor gammal.

text: Kontinuerlig uppfödning Hållande av, i normalfallet, djur av olika åldrar i stall eller stallavdelning. Insättning av nya djur sker efterhand.

text: Liggarea Avser boxareor som är godkända som liggytor. Anordningar för utfodring som inkräktar på liggarean inräknas inte i denna.

text: Omgångsuppfödning Hållande av djurgrupp/flock med individer av likartad ålder i eget stall eller egen stallavdelning. Insättning av ny djurgrupp sker inom en begränsad tidsperiod och inte förrän stallet eller stallavdelningen tömts helt.

text: ppm Koncentration av ett visst ämne mätt i miljondelar (parts per million).

text: Spalt Mellanrummet mellan stavarna i ett spaltgolv.

text: Spaltgolv Spaltgolv är en typ av dränerande golv som består av stavar av t.ex. betong, trä, metall eller plast vilka läggs med visst avstånd från varandra.

text: Stall Byggnad för hållande av djur.

text: Stallavdelning Del av ett stall som är avskilt från andra delar av stallet, normalt med täta väggar.

text: Termisk komfort Djuren har termisk komfort inom den s.k. termoneutrala zonen. I denna zon kan djuren utan svårigheter upprätthålla sin värmebalans. Den termoneutrala zonen begränsas nedåt av den nedre kritiska temperaturen och uppåt av den övre kritiska temperaturen. När omgivningen har en temperatur under den undre kritiska temperaturen måste djuren öka sin ämnesomsättning och äta mer foder för att behålla sin kroppstemperatur. Vid temperaturer över den övre kritiska temperaturen kommer djurens kroppstemperatur att stiga på grund av att de av fysikaliska skäl inte kan bli av med sin överskottsvärme. De kritiska temperaturgränserna påverkas av en mängd faktorer såsom djurets vikt, djurets hälsa, utfodringsintensitet, lufthastighet, luftfuktighet, liggytor, strö, antal djur i gruppen samt djurens möjlighet till rörelse.

text: Totalarea Begreppet avser areor där djuren kan röra sig utan hinder, som regel liggarea och gödslingsarea. Anordningar för utfodring som inkräktar på totalarean inräknas inte i denna.

text: Ungdjur Växande kanin som är äldre än 8 veckor och högst 6 månader gammal.

text: Övertemperatur Skillnaden mellan förväntad och rådande, högre stalltemperatur.

text: 2 KAP. TILLSYN OCH SKÖTSEL

text: Tillsyn

text: Djurägaren och djurhållaren har ansvaret för kaninernas välbefinnande.

text: Personer som har hand om kaniner ska ha tillräckliga kunskaper och färdigheter samt vara tillräckligt många för att dessa föreskrifter ska kunna följas.

text: Kaniner ska normalt ses till minst en gång dagligen. Nyfödda, sjuka eller skadade kaniner samt kaniner som beter sig onormalt ska ses till oftare. Detsamma gäller för högdräktiga kaniner, särskilt vid tiden kring förlossningen. Kaninerna ska under hela parningsperioden ges extra tillsyn.

text: Kaniner ska hållas på ett sådant sätt att tillsynen över dem kan ske utan svårigheter.

text: Automatiska system och anordningar som inverkar på djurskydd och djurhälsa ska kontrolleras dagligen.

text: Skötsel

text: Kaniner ska hållas i en berikad miljö som ger goda möjligheter till sysselsättning och ha tillgång till lämpligt gnagmaterial.

text: Allmänna råd till 2 kap. 6 §

text: Miljöberikning kan bestå av anordningar som ger kaniner möjlighet att klättra på, hoppa upp på, krypa under eller stimulerar födosöksbeteende. Även möjlighet för visuell kontakt med andra kaniner bör finnas. Gnagmaterial bör utgöras av färska grenar eller kvistar med bark.

text: Kaniner ska ha tillgång till bäddbart bomaterial.

text: Allmänna råd till 2 kap. 7 §

text: Bomaterial bör bestå av halm eller hö.

text: Kaninernas klor ska inspekteras regelbundet och klippas vid behov.

text: Kaniner ska hållas tillfredsställande rena. Kaniner ska vid behov ges tillräcklig pälsvård.

text: Allmänna råd till 2 kap. 9 §

text: Angorakaniner bör klippas minst en gång var tredje månad.

text: Kaniner ska hållas på sådant sätt att de inte skadar varandra. Könsmogna okastrerade hanar ska inte hållas tillsammans. En hona ska inte hållas kontinuerligt tillsammans med en könsmogen okastrerad hane. Inför parningen ska honan placeras hos hanen.

text: Allmänna råd till 2 kap. 10 §

text: Tidpunkten för, och tillvägagångssättet vid sammanförandet av djur till par eller grupp bör väljas med hänsyn till djurets ålder och kön samt andra omständigheter. Par och grupper av kaniner bör sättas samman av unga djur och hållas oförändrade. Vuxna kaniner bör sammanföras på en plats som är okänd för alla. Vid ett sammanförande bör även förvaringsutrymmet eller inredningen ändras. Vuxna honor med diande ungar bör inte sammanföras i nya grupper. En grupp

text: bör inte bestå av fler än tio vuxna djur. Kaniner som hålls i par eller grupp bör ha tillgång till gömställen eller föremål som ger dem möjlighet att komma utom synhåll för varandra. Ungdjur bör hållas kullvis och könssorteras innan 12 veckors ålder.

text: Kaninungar ska avvänjas tidigast vid en ålder av 6 veckor. Endast i undantagsfall om välbefinnandet hos modern eller ungarnas hotas får avvänjning göras vid lägre ålder. Kaninungar ska inte hållas ensamma. Ungdjur ska inte hållas tillsammans med modern.

text: Allmänna råd till 2 kap. 11 § Kaninungar bör efter avvänjningen hållas kullvis. Ungdjur bör könssorteras senast vid 12 veckors ålder.

text: En kanins rörelsefrihet får inte begränsas genom att en tyngd eller annat hindrande föremål fästs vid kaninen. Rörelsefriheten får inte heller begränsas genom att olika delar av kaninens kropp binds samman eller genom att kaninen binds samman med ett annat djur.

text: Vid drivning ska kaniner hanteras lugnt. Kaniner ska ha tillräckligt med utrymme för att kunna förflytta sig och ska tydligt kunna uppfatta drivvägen.

text: Allmänna råd till 2 kap. 13 § och till

text: 2 kap. 7 § djurskyddslagen

text: Kaninstallar bör utformas så att flyttning, transport och utlastning av djuren underlättas. Drivgångar bör ha släta ytor utan skarpa hörn. Speciella utlastningsrum eller boxar bör inrättas vid behov. Lastrampers lutning bör vara så liten som möjligt.

text: Föremål och ämnen som kan skada kaninerna ska förvaras så att de är oåtkomliga för dessa.

text: 3 KAP. UTFODRING OCH VATTENTILLDELNING

text: Foder och dricksvatten

text: Kaniner ska dagligen ges foder av lämplig struktur. Fodergivan ska garantera en tillräcklig, allsidig och välbalanserad näringstillförsel. Ytterligare bestämmelser om foder finns bl.a. i

text: 2 kap. 4 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: Kaniner ska ha fri tillgång till långstråigt grovfoder, såsom hö och gräs.

text: Kaniner ska få dricksvatten minst två gånger per dygn. När temperaturen i kaninens utrymme understiger 0º C ska dricksvattnet vara ljummet.

text: Anordningar, installationer och utrymme

text: Utfodrings- och dricksvattensystem ska vara utformade, dimensionerade och placerade så att kaninerna lugnt och naturligt kan inta sitt foder och vatten.

text: 4 KAP. STALLMILJÖ

text: Renhållning och strö

text: Stallutrymmen ska rengöras och utgödslas minst en gång dagligen om inte systemet för djurhållning är uppbyggt för andra rutiner som ger god hygien. Vid kontinuerlig uppfödning ska stall eller stallavdelning rengöras noggrant minst en gång årligen. Vid omgångsuppfödning ska stall eller stallavdelning rengöras noggrant före varje insättning av en ny omgång djur.

text: Ligg- och sittytor ska hållas rena och torra samt vara anpassade efter kaninerna och stallklimat (termisk komfort).

text: Allmänna råd till 4 kap. 2 §

text: Under den kalla årstiden bör liggytorna i stallar med utomhusliknande klimat vara försedda med en bädd av halm eller annat skyddande material som är lämpligt för djuren.

text: Strömedel ska vara av lämplig typ och ha god hygienisk kvalitet.

text: Förvaringsutrymmen för kaniner ska vara försedda med strö av halm eller annat jämförbart material.

text: Allmänna råd till 4 kap. 4 §

text: Strömedel till angorakaniner bör utgöras av halm. Strömedel bör finnas i sådan mängd att kaniners behov av att gräva tillgodoses.

text: Stallklimat och luftkvalitet

text: I stall ska kaninerna ha ett klimat som är anpassat till dem och djurhållningsformen (termisk komfort).

text: Förvaringsutrymmen ska vara utformade och placerade så att kaninerna skyddas mot direkt solljus, vinddrag och nederbörd.

text: Hållande av kaniner utomhus vintertid får endast ske om förvaringsutrymmet är upphöjt från marken.

text: I värmeisolerade stallar får den relativa luftfuktigheten under vintern endast undantagsvis överstiga 80 procent, såvida inte stalltemperaturen understiger 10°C. I sådana fall får den numeriska summan av stalltemperaturen och den relativa luftfuktigheten inte överstiga 90. I oisolerade stallar får den relativa fuktigheten inte annat än undantagsvis överstiga uteluftens relativa fuktighet med mer än 10 procentenheter.

text: I ett stall får djur endast tillfälligtvis utsättas för luftföroreningar som överstiger följande värden - ammoniak: 10 ppm, - koldioxid: 3 000 ppm, - svavelväte: 0,5 ppm, - organiskt damm: 10 mg/m³.

text: Utgödslingssystem ska vara utformade så att djur i en stallavdelning inte kommer i direktkontakt med gödsel från annan avdelning. Luft får inte tas in i en stallavdelning via ett utgödslings- eller urindräneringssystem eller via utrymmen som kan innehålla luftföroreningar eller smittämnen som kan påverka djurens hälsa negativt. Öppningar mellan stallavdelningar ska kunna stängas och vara stängda när de inte används.

text: I mekaniskt ventilerade stallar ska det finnas nödventilation.

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 1 § djurskyddslagen

text: Stallar med mekanisk ventilation bör vara utrustade med en larmanordning som varnar för övertemperaturer, strömavbrott och fel på larmanordningen om ett ventilationsbortfall bedöms kunna medföra lidande för djuren.

text: Dagsljusinsläpp och belysning

text: Kaninstallar får vara försedda med andra ljusinsläpp för dagsljus än fönster.

text: Fönster som kaninerna kan nå ska vara försedda med lämpliga skydd eller vara utförda så att det inte föreligger någon skaderisk.

text: Kaninerna ska ha tillgång till dagsljus och belysning som stödjer deras dygnsrytm och beteendebehov.

text: Stallar ska vara försedda med fast monterad belysning som inte förorsakar kaninerna obehag och som medger att tillsyn kan utövas utan svårigheter. Kravet på fast monterad belysning gäller inte för förvaringsutrymmen utomhus för kaniner under förutsättning att tillräcklig belysning som möjliggör tillsyn är ordnad på annat sätt.

text: Buller

text: Kaniner ska hållas så att buller, föroreningar eller andra yttre faktorer inte innebär störning för djuren.

text: Buller i stallar får inte ha en sådan nivå och frekvens att det påverkar kaninernas hälsa menligt. I stallar får kaniner endast tillfälligtvis utsättas för mekaniskt buller överstigande 65 dBA.

text: 5 KAP. UTRYMMEN OCH UTRUSTNING

text: Utrymmen, utrustning och inredning

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 1 § djurskyddslagen

text: Anläggningen bör sektioneras, så att avelsdjur, dräktiga och digivande honor kan hållas åtskilda från växande djur och djur som föds upp till slakt.

text: Det ska finnas lämplig utrustning för att på ett djurskyddsmässigt godtagbart sätt hantera kaniner vid undersökning, behandling, provtagning och avlivning.

text: Kaniner som behöver särskild vård ska kunna tas omhand lösgående i ett närbeläget utrymme och ska där vid behov kunna hysas individuellt. Utrymmet ska ha ett klimat som kaninerna är vana vid. För kaniner som under den kalla årstiden hålls i stallar med utomhusliknande klimat ska det även finnas behandlingsplatser som kan värmas upp eller på annat sätt vara anpassade så att djurens behov av termisk komfort tillgodoses.

text: Allmänna råd till 5 kap. 2 §

text: Ett behandlingsutrymme som ska kunna värmas upp bör utformas så att uppvärmning till minst 10°C kan ske inom en timme.

text: I anslutning till förvaringsutrymmen ska ett särskilt mottagningsutrymme finnas där kaniner som tillförs besättningen ska hållas avskilda från övrig djurhållning under minst två veckor.

text: Förvaringsutrymmen för kaniner ska vara utformade så att kaninen kan ha bekväm sovställning, fritt sträcka ut kroppen, resa sig på ett naturligt sätt samt utföra pälsvård utan svårigheter.

text: Förvaringsutrymmen ska vara rymningssäkra. Utrymmenas öppningar ska vara utformade och placerade på ett sådant sätt att kaninerna kan tas in och ur utrymmet på ett säkert sätt. Om förvaringsutrymmen är placerade intill varandra ska de vara utformade eller uppställda så att kaninerna inte kan skada varandra.

text: Allmänna råd till 5 kap. 5 §

text: Boxväggar i boxar utan lock bör vara minst 1,20 m höga. Avståndet mellan bursystem placerade mot varandra bör vara minst 1,40 m.

text: Kaninhonor ska ha tillgång till bokammare senast en vecka innan beräknad tid för förlossning och fram till minst fyra veckor efter förlossningen. När honor hålls i grupp ska det finnas minst en bokammare per hona. En bokammare ska vara avgränsad med minst två väggar och tak samt vara utformad så att kaninhonan och kaninungarna kan ligga i naturliga viloställningar.

text: Kaniner ska ha tillgång till en hylla med tillräckligt utrymme för att kunna sitta på och under denna. Hyllan får utgöras av bolådans tak.

text: Minsta utrymme vid grupphållning av kaniner avsedda för slakt anges i tabell 1. Hyllans area räknas inte in i angivna areor.

text: Tabell 1

text: 1 2 2

text: Vikt Längd Bredd Höjd Totalarea Liggarea (kg) (m) (m) (m) per djur per djur (m ) (m )

text: < 3,0 2,00 1,25 0,70 0,30 0,18

text: > 3,0 2,50 1,50 0,70 0,37 0,22

text: 1. Avser avståndet mellan förvaringsutrymmets golv och tak.

text: 2. Vid gruppstorlek > 10 kaniner ska arean ökas med 5 %.

text: Minsta utrymme per djur vid grupphållning av andra kaniner än sådana som anges i 8 § anges i tabell 2. Hyllans area räknas inte in i angivna areor.

text: Tabell 2

text: Vikt (kg) Totalarea Liggarea Totalarea Liggarea Kortaste Lägsta

text: 2 2 2

text: (m ) (m ) Digivande Digivande sidan höjd avelshona avelshona (m) (m) inklusive inklusive kull kull (m ) (m )

text: < 2,0 0,30 0,18 0,70 0,42 0,50 0,50 > 2,0-3,5 0,35 0,21 0,80 0,48 0,60 0,60 > 3,5-4,5 0,40 0,24 0,90 0,54 0,70 0,80 > 4,5-6,0 0,45 0,27 1,00 0,60 0,70 0,80 > 6,0 0,50 0,30 1,20 0,72 0,80 0,90 1. Bokammare får inräknas i totalarean. 2. Avser avståndet mellan förvaringsutrymmets golv och tak.

text: Minsta utrymme per djur vid individuell hållning anges i tabell 3. Hyllans area räknas inte in i angivna areor.

text: Tabell 3

text: Vikt Totalarea Liggarea Totalarea Liggarea Kortaste Lägsta

text: 2 2 1

text: (kg) (m ) (m ) Digivande Digivande sidan höjd avelshona avelshona (m) (m) inklusive kull inklusive

text: 2 2

text: (m ) kull (m )

text: < 2,0 0,50 0,30 0,70 0,42 0,50 0,50 > 2,0-3,5 0,70 0,42 0,80 0,48 0,60 0,60 > 3,5-4,5 0,80 0,56 0,90 0,54 0,70 0,80 > 4,5-6,0 0,90 0,63 1,00 0,60 0,70 0,80 > 6,0 1,00 0,60 1,20 0,72 0,80 0,90 1. Avser avståndet mellan förvaringsutrymmets golv och tak. 2. Bokammare får inräknas i totalarean.

text: Minsta utrymme i bokammare för avelshona med kull anges i tabell 4.

text: Tabell 4

text: Vikt (kg) Längd (m) Bredd (m) Höjd (m)

text: < 2,0 0,35 0,30 0,30 > 2,0-3,5 0,35 0,30 0,35 > 3,5-4,5 0,40 0,30 0,35 > 4,5-6,0 0,45 0,35 0,40 > 6 0,50 0,40 0,40

text: Golv

text: Golv, ligg- och sittytor ska ha en jämn och halksäker yta. Boxar eller liggytor med rörligt golv samt utgödslingssystem i öppna skrapgångar ska utrustas, utformas och skötas så att kaninerna inte tillfogas skador och så att utrustningen inte inverkar menligt på kaninernas beteende och hälsa. Detsamma gäller utformningen av dränerande golvytor.

text: Liggytan får inte bestå av dränerande golv.

text: Dränerande golv av nät får endast användas i betesburar under förutsättning att kaninerna kommer i god kontakt med marken. Övriga dränerande golv ska bestå av plast och får endast användas i utrymmen med en temperatur på minst 10°C.

text: Största andelen öppning i spaltgolv eller andra dränerande golv får vara högst 35 procent och öppningarnas bredd får vara högst 15 mm. Första stycket gäller inte för betesburar.

text: Brandskydd och elsäkerhet

text: Vid förprövningspliktig ny-, till- eller ombyggnad av stallar ska dessa utformas så att det för kaninerna finns godtagbart byggnadstekniskt eller likvärdigt skydd mot brand samt godtagbara förutsättningar att rädda djuren vid brand. Detsamma gäller när en stallbyggnad ändras eller används på ett sätt som innebär en ökad brandrisk.

text: Allmänna råd till 5 kap. 16 §

text: Lantbrukets brandskyddskommittés rekommendationer bör följas vid nybyggnad och större om- och tillbyggnad av stall.

text: Belysningsanordningar, elektriska ledningar och andra elinstallationer som kaninerna kan nå ska vara försedda med lämpliga skydd eller vara utförda så att det inte föreligger någon skaderisk.

text: Det ska finnas en godtagbar plan för hur djurskyddet ska upprätthållas vid elavbrott.

text: 6 KAP. BETE OCH UTEVISTELSE

text: Betesmarker och rastgårdar

text: Stängsel ska vara väl uppsatt och underhållet samt i övrigt utformat och anordnat på ett sådant sätt att kaniner som hålls inom stängslet eller drivs mellan stängsel inte skadas. Stängsel som innehåller taggtråd får inte användas till kanin.

text: Utomhusytor ska vara fria från föremål med uppenbar risk att skada kaninerna.

text: Markytor som är hårt belastade av kaninerna ska vara hårdgjorda, dränerade eller naturligt ha motsvarande funktion.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Denna författning träder i kraft, i fråga om 5 kap. 3, 8-10 och 13-15 §§ den 1 juli 2019, och i övrigt den 1 april 2019, då Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2017:29

text: ) om kaninhållning inom lantbruket m.m. upphör att gälla. De allmänna råden ska gälla från samma tidpunkt. Vid förprövningspliktig ny-, till- eller ombyggnad av sådana stallar eller andra förvaringsutrymmen som avses ovan gäller dock de nya föreskrifterna.

text: CHRISTINA NORDIN

text: Helena Elofsson (Avdelningen för djurskydd och hälsa)