fs: rpsfs

publisher: Rikspolisstyrelsen

text: Rikspolisstyrelsens författningssamling

type: rubrik

text: ISSN 0347–545X Utgivare: chefsjuristen Lotta Gustavson

type: stycke

text: Upphävande av vissa av Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd; FAP 000-0

text: Utkom från trycket beslutade den 2 juli 2009. den 27 augusti 2009

text: Följande föreskrifter och allmänna råd upphör att gälla den 1 september 2009.

text: Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om datasystemet ViCLAS (

text: RPSFS 2003:8

text: , FAP 448-2).

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar LOTTA GUSTAVSON

text: Johan Ekman (Polisavdelningen)

type: foreskrift


title: Föreskrifter och allmänna råd om förordnande av sjöfarts- och hamnskyddskontrollanter

text: Med funktionen sjöfartsskyddskontrollant avses i denna författning den som förordnats av en polismyndighet med stöd av

text: 16 § lagen (2004:487)

text: om sjöfartsskydd. Bestämmelser om sjöfartsskydd finns bl.a. i -

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 725/2004 av den 31 mars 2004

text: om förbättrat sjöfartsskydd på fartyg och i hamnanläggningar, - lagen om sjöfartsskydd, - förordningen (

text: ) om sjöfartsskydd, -

text: säkerhetsskyddslagen (1996:627)

text: och -

text: säkerhetsskyddsförordningen (1996:633)

type: paragraf

text: Med funktionen hamnskyddskontrollant avses i denna författning den som förordnats av en polismyndighet med stöd av

text: 4 kap. 3 § lagen (2006:1209)

text: om hamnskydd. Bestämmelser om hamnskydd finns bl.a. i - lagen om hamnskydd, - förordningen (

text: ) om hamnskydd, -

text: säkerhetsskyddslagen (1996:627)

text: och -

text: säkerhetsskyddsförordningen (1996:633)

text: Anmälan har gjorts enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7. 1998, s. 37, Celex 31998L0034), ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/48/EG

text: (EGT L 217, 5.8.1998, s. 18, Celex 31998L0048).

text: Begrepp i denna författning ska ha samma innebörd som i lagen (

text: ) om sjöfartsskydd och lagen (

text: ) om hamnskydd.

text: Tillämpningsområde och syfte

text: Denna författning innehåller föreskrifter och allmänna råd om polismyndighetens hantering av ärenden som avser förordnanden av sjöfartsoch/eller hamnskyddskontrollanter samt vilka krav som ska ställas på den som förordnas som kontrollant. Syftet med denna författning är att säkerställa att de personer som förordnas är lämpliga och att de har nödvändiga kunskaper för att kunna arbeta som kontrollant.

text: Ansökan till utbildning och om förordnande som sjöfartsoch/eller hamnskyddskontrollant

text: Ansökan till utbildning och om förordnande som sjöfarts- och/eller hamnskyddskontrollant ska göras till den polismyndighet inom vars distrikt kontrollanten huvudsakligen kommer att tjänstgöra.

text: Ansökan ska ske på Rikspolisstyrelsens formulär Ansökan till utbildning och om förordnande som sjöfarts- och/eller hamnskyddskontrollant (RPS 699.1). Polismyndigheten ska kontrollera att ansökningsformuläret undertecknats av den sökande och att ansökan i övrigt är fullständig.

text: Om ansökan inte är fullständig ska polismyndigheten avvisa ansökan.

text: Allmänna råd

text: Innan en ofullständig ansökan avvisas bör polismyndigheten uppmana sökanden att inkomma med komplettering av ansökan.

text: Polismyndigheten ska ta ut en avgift som Rikspolisstyrelsen fastställt för prövning av en ansökan enligt denna författning. Avgiften ska betalas när ansökan ges in. Om inte detta sker ska sökanden föreläggas att betala avgiften inom en viss tid. Följs inte föreläggandet ska ansökan avvisas.

text: Kvalifikationskrav

text: Till utbildning som sjöfarts- och/eller hamnskyddskontrollant får polismyndigheten anta endast den som 1. har fyllt 20 år, 2. har en synskärpa som på avstånd, med eller utan korrektion, är 0,7 eller bättre på varje öga var för sig och vars synskärpa med bägge ögonen är 1,0 eller bättre, 3. har en synskärpa som på nära håll, med eller utan korrektion, är tillräcklig för att kunna läsa ett N5-kort eller likvärdigt på 30-50 cm avstånd,

text: 4. har ett färgseende utan avvikelse, 5. har en hörselavvikelse på vardera öra mindre än 30 dB vid tester med audiogram för frekvenser under 2 000 Hz, 6. med hänsyn till laglydnad och övriga omständigheter är lämplig för uppdraget och 7. utifrån prövning enligt

text: och

text: 14 §§

text: säkerhetsskyddslagen (1996:627)

text: och

text: och

text: 26 §§

text: säkerhetsskyddsförordningen (1996:633)

text: kan antas vara lojal mot de intressen som skyddas i

text: säkerhetsskyddslagen

text: och i övrigt är pålitlig ur säkerhetssynpunkt.

text: Laglydnads- och lämplighetsprövning

text: Om sökanden uppfyller kraven i 9 § 1-5 ska polismyndigheten kontrollera sökandens laglydnad och lämplighet för uppdraget enligt 9 § 6 genom att inhämta uppgifter från register som förs med stöd av lagen (

text: ) om belastningsregister och lagen (

text: ) om misstankeregister.

text: Laglydnadsprövning

text: Beslut om avslag på en ansökan med anledning av bristande laglydnad ska grunda sig på en lagakraftvunnen dom, ett godkänt strafföreläggande, ett godkänt föreläggande om ordningsbot eller ett beslut om åtalsunderlåtelse enligt

text: 20 kap.

text: rättegångsbalken

text: eller

text: 16 § lagen (1964:167)

text: med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare.

text: Allmänna råd

text: Vid bedömningen av laglydnaden bör polismyndigheten ta hänsyn till brottets straffvärde, omständigheterna vid brottet och den tid som har förflutit från det att brottet begicks. Polismyndigheten bör som huvudregel ta hänsyn endast till brott som inträffat inom de senaste fem åren. Tiden bör dock utsträckas om det är fråga om brott för vilket fängelse har utdömts som påföljd. Om en sökande begått brott med fängelse i straffskalan bör polismyndigheten, med hänsyn till brottets karaktär och omständigheterna vid brottet, överväga att avslå ansökan. Som huvudregel bör exempelvis följande brott leda till att ansökan avslås; uppsåtliga brott mot liv och hälsa, brott mot frihet och frid, tillgreppsbrott som inte är ringa, vapen-, narkotika- och dopningsbrott, smuggling, brott mot tystnadsplikt och mutbrott. En ansökan bör avslås även när det är fråga om flera i och för sig mindre allvarliga brott eller förseelser som inte medfört svårare påföljd än böter, men som sammantaget tyder på bristande respekt för gällande författningar.

text: Lämplighetsprövning

text: Beslut om avslag på en ansökan med anledning av bristande lämplighet ska grunda sig på skälig misstanke om brott, omhändertagande enligt lag eller annan omständighet som har betydelse vid bedömningen av om sökanden kommer att utföra arbetsuppgifterna på ett godtagbart sätt.

text: Allmänna råd

text: Ansökan bör avslås med hänvisning till bristande lämplighet om en person är skäligen misstänkt för brott som normalt leder till att ansökan avslås på grund av bristande laglydnad enligt 11 §. En ansökan bör avslås även när det är fråga om sådana upprepade beteenden som visserligen inte har föranlett några ingripanden, men som ändå tyder på att personen är olämplig för arbetsuppgiften. Ett exempel på annan omständighet som kan innebära att sökanden bedöms som olämplig är om personen lider av en psykisk störning, missbrukar alkohol eller andra droger.

text: Prövning enligt

text: säkerhetsskyddslagen

text: Om sökanden uppfyller kraven på laglydnad och lämplighet enligt 9 § 6 ska en prövning göras enligt 9 § 7, dock med undantag för registerkontroll enligt

text: 14 § säkerhetsskyddslagen (1996:627)

text: och

text: 26 § säkerhetsskyddsförordningen (1996:633)

text: som ska ske först efter godkänd utbildning enligt 20 § denna författning. Bestämmelser om säkerhetsprövning och registerkontroll finns i Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om säkerhetsskydd (FAP 244- 1).

text: Ansökans giltighetstid

text: Ansökan från en sökande som uppfyller antagningskraven gäller de utbildningstillfällen som polismyndigheten tillhandahåller inom ett år från ansökningstillfället. Om det föreligger särskilda skäl får polismyndigheten inför utbildningen göra en förnyad laglydnads- och lämplighetsprövning enligt 9 § 6.

text: Allmänna råd

text: Sådana särskilda skäl kan vara att en längre tid har förflutit mellan ansökningstillfället och tidpunkten för utbildningen.

text: Utbildning och utbildningsintyg

text: Polismyndigheten ska utbilda det antal sjöfarts- och hamnskyddskontrollanter som det finns behov av inom polisdistriktet.

text: Polismyndigheten ska vid bedömningen av behovet av antalet kontrollanter samråda med Transportstyrelsen och, om det behövs, även med berörda hamnanläggningar, rederier och hamnar. Grundutbildningen enligt bilaga 1 och fortbildningen ska genomföras i utbildningsgrupper om högst 24 personer och under ledning av en instruktör som har genomgått av Rikspolisstyrelsen beslutad och anordnad central funktionsinriktad utbildning för instruktörer. Utbildningsmomentet självskydd ska ledas av en av Rikspolisstyrelsen godkänd självskyddsinstruktör eller av sådan instruktör utbildad person anställd vid polismyndigheten.

text: Allmänna råd

text: Polismyndigheten kan vid genomförandet av grundutbildningen och fortbildningen samordna dessa med andra polismyndigheter.

text: En sökande som innehar ett förordnande som sjöfarts- och/eller hamnskyddskontrollant ska genomgå fortbildning för att få ett nytt förordnade. Det som sägs i första stycket gäller även en sökande som tidigare har varit förordnad om han eller hon har genomgått grundutbildning eller fortbildning inom den senaste femårsperioden. Har längre tid än fem år gått ska sökanden på nytt genomgå grundutbildningen. Fortbildningen ska innehålla en repetition av grundutbildningen och omfatta minst 20 lektionstimmar.

text: Om en sökande har genomgått utbildning för ordningsvakter, skyddsvakter eller fullständig grundutbildning för väktare med godkänt resultat inom den senaste treårsperioden, får de utbildningsmoment som innebär en upprepning av redan inhämtade kunskaper undantas från grundutbildningen som sjöfarts- och hamnskyddskontrollant.

text: Allmänna råd

text: Polismyndigheten bör om möjligt vid gruppindelningen och schemaläggningen ta hänsyn till att vissa personer endast ska genomgå en förkortad grundutbildning.

text: Rikspolisstyrelsen fastställer årligen i särskilda beslut de avgifter som får tas ut för grundutbildningen och fortbildningen. Polismyndigheten ska ta ut avgiften av sökanden. Inga andra kostnader får tillkomma för sökanden. Då sökanden ska genomgå förkortad utbildning enligt 17 § ska polismyndigheten göra en motsvarande reduktion av avgiften.

text: Polismyndigheten ska efter grundutbildningen respektive fortbildningen för sjöfarts- och hamnskyddskontrollanter lämna ett utbildningsintyg till den som med godkänt resultat har genomgått utbildningen.

text: Registerkontroll

text: Efter att sökanden har genomgått grundutbildning eller fortbildning för sjöfarts- och hamnskyddskontrollanter med godkänt resultat, men innan beslut om förordnande fattas, ska polismyndigheten besluta om registerkontroll enligt

text: 14 § säkerhetsskyddslagen (1996:627)

text: och

text: . Enligt

text: 19 § säkerhetsskyddslagen (1996:627)

text: ska den som säkerhetsprövningen gäller ha gett sitt samtycke innan en registerkontroll får göras.

text: Förordnande

text: Efter att sökanden har genomgått grundutbildning eller fortbildning för sjöfarts- och hamnskyddskontrollanter med godkänt resultat och godkänts vid säkerhetsprövning med registerkontroll ska polismyndigheten snarast besluta om ett förordnande som sjöfarts- och/eller hamnskyddskontrollant.

text: Ett förordnande som sjöfartsskyddskontrollant gäller i alla svenska hamnanläggningar och inom det område som i lagen (

text: ) om Sveriges sjöterritorium definieras som Sveriges sjöterritorium. Ett förordnande som hamnskyddskontrollant gäller i alla svenska hamnar.

text: Förordnandet som sjöfarts- och/eller hamnskyddskontrollant ska meddelas för viss tid, dock högst tre år.

text: Allmänna råd

text: Ett förordnande bör i vissa fall beslutas för kortare tid än tre år. Det kan bli aktuellt exempelvis om resultatet av laglydnads- och lämplighetsprövningen motiverar en kortare förordnandetid.

text: En sökande som innehar ett förordnande för en funktion får under den tid som förordnandet gäller även förordnas för den andra funktionen utan att genomgå någon ytterligare utbildning. Ett sådant förordnande får gälla längst till den tidpunkt då det gällande förordnandet går ut.

text: Om den som innehar ett förordnande ansöker om ett nytt förordnande ska det nya förordnandet börja gälla från den tidpunkt då det gällande förordnandet går ut.

text: Polismyndigheten ska utfärda förordnandet på Rikspolisstyrelsens formulär Förordnande som sjöfartsskyddskontrollant respektive hamnskyddskontrollant (RPS 699.2). Förordnandet ska lämnas till den som har förordnats. Polismyndigheten ska behålla en kopia av beslutet om förordnande.

text: Uniformering, tjänstetecken och utrustning

text: En sjöfarts- och/eller hamnskyddskontrollant anställd av ett auktoriserat bevakningsföretag ska under tjänstgöringen bära bevakningsföretagets godkända uniform. Övriga sjöfarts- och/eller hamnskyddskontrollanter ska under tjänstgöringen bära lämplig och enhetlig klädsel, om inte polismyndigheten beslutat annat.

text: Med tjänstetecken avses funktionsbeteckning och emblem enligt bilagorna 2-3. Polismyndigheten ska föra en förteckning över utlämnade tjänstetecken i metall.

text: En kontrollant ska under tjänstgöring bära endast för funktionen tilldelad funktionsbeteckning och emblem. Om tjänstetecken i metall är förbjudna inom ett visst område, t.ex. på grund av fara för gnistor eller liknande, ska kontrollanten bära aktuellt tjänstetecken i tyg.

text: En sjöfarts- och/eller hamnskyddskontrollant ska vara utrustad med expanderbar batong och handfängsel, om inte sådan utrustning är förbjuden inom ett visst område, t.ex. på grund av fara för gnistor eller liknande. Kontrollanten får inte bära och använda andra hjälpmedel för våldsanvändning än vad som sägs i första stycket. Batongen ska vara av den typ som uppfyller lägst de krav som föreskrivs i bilaga 4. Handfängslen ska vara av metall och av samma typ som poliser får använda.

text: Polismans ledning och tillsyn

text: Sjöfarts- och/eller hamnskyddskontrollantens arbete ska enligt

text: 16 § lagen (2004:487)

text: om sjöfartsskydd och

text: 4 kap. 3 § lagen (2006:1209)

text: om hamnskydd utföras under polismans ledning. Polismyndigheten inom vars distrikt sjöfarts- och/eller hamnskyddskontrollanten tjänstgör ska i det löpande arbetet kontrollera bl.a. att kontrollanten under tjänstgöring bär de tjänstetecken och den utrustning som föreskrivs i denna författning.

text: Den polismyndighet som meddelat ett förordnande ska varje år göra en laglydnads- och lämplighetsprövning av sjöfarts- och/eller hamnskyddskontrollanten.

text: Återkallelse av förordnande

text: Den polismyndighet som meddelat ett förordnande ska återkalla detta när förutsättningar enligt 9 § inte längre föreligger eller det i övrigt finns särskilda skäl därtill.

text: Ett beslut om återkallelse ska meddelas skriftligen. Av beslutet ska framgå att förordnandehandling och tjänstetecken snarast ska återlämnas till polismyndigheten.

text: Allmänna råd

text: Särskilda skäl att återkalla ett förordnande kan föreligga om t.ex. sjöfarts- eller hamnskyddskontrollanten vägrat att lyda de order som en polis meddelat i tjänsten eller om kontrollanten på annat sätt åsidosatt sina skyldigheter i tjänsteutövningen. En polismyndighet som får kännedom om sådana omständigheter som kan ha betydelse för ett beslut om återkallelse av ett förordnande bör lämna en underrättelse om detta till den polismyndighet som förordnat personen ifråga.

text: Avstängning

text: Uppkommer fråga om att återkalla ett förordnande, och är det sannolikt att förordnandet kommer att återkallas, får den polismyndighet som meddelat förordnandet avstänga kontrollanten till dess frågan om återkallelse har prövats slutligt. I samband därmed ska förordnandehandling och tjänstetecken återtas av polismyndigheten.

text: En kontrollant som tillfälligt åsidosätter vad som åligger henne eller honom i tjänsten får avstängas av den polismyndighet inom vars distrikt denne tjänstgör.

text: Ett beslut om avstängning får meddelas muntligen. Beslutet ska dock snarast möjligt därefter meddelas även skriftligen. Av beslutet ska framgå under hur lång tid avstängningen gäller.

text: Undantag

text: Rikspolisstyrelsen får, om särskilda skäl föreligger, medge undantag från dessa föreskrifter.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2010.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: BENGT SVENSON

text: Lars Sjöberg (Rättsavdelningen)

text: Bilaga 1

text: Grundutbildning för sjöfarts- och/eller hamnskyddskontrollanter

text: I denna författning avses med en lektionstimme 45 minuter. Det antal lektionstimmar som anvisas hindrar inte att olika ämnen integreras med varandra. Vid behov får innehållet i utbildningen kompletteras med andra relevanta författningar vilka här ej har angivits.

text: Ämne Introduktion till ämnet sjöfartsskydd och hamnskydd och funktionen som sjöfarts- och/eller hamnskyddskontrollant

text: Innehåll Bl.a.

text: om förbättrat sjöfartsskydd på fartyg och i hamnanläggningar, lagen (

text: ) om sjöfartsskydd, förordningen (

text: ) om sjöfartsskydd, lagen (

text: ) om hamnskydd och förordningen (

text: ) om hamnskydd,

text: 13 kap.

text: brottsbalken

text: och lagen (

text: ) om straff för terroristbrott.

text: Mål Deltagarna ska efter utbildningsmomentet ha en god allmän kunskap om sjöfartsskydd och hamnskydd, en förståelse för vad skyddet syftar till, kontrollanternas funktion, skyddsnivåer, rutiner för skyddsrelaterade meddelanden och förfaranden i nödsituationer och katastrofplanering.

text: Genomförande Målet ska nås genom teoretisk undervisning.

text: Beräknad tid 2 lektionstimmar.

text: Ämne Specifika regler som styr sjöfarts- och hamnskyddskontrollanternas arbeten

text: Innehåll Bl.a. EG-förordningen nr 725/2004 inklusive SOLAS och ISPS-koden, lagen om sjöfartsskydd, förordningen om sjöfartsskydd, lagen om hamnskydd, förordningen om hamnskydd, förarbeten inom sjöfarts- och hamnskyddet samt Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om förordnande av sjöfarts- och hamnskyddskontrollanter, tystnadsplikt enl. 30 § lagen om sjöfartsskydd och 8 kap. 3 § lagen om hamnskydd samt skyddsplaner.

text: Mål Deltagarna ska efter utbildningsmomentet ha en god kunskap om kontrollanternas arbetsuppgifter och

text: befogenheter, ansvarsfördelningen mellan sjöfarts- och hamnskyddskontrollanter, polismans ledning, andra myndigheters uppgifter samt sekretess.

text: Beräknad tid 16 lektionstimmar.

text: Ämne Allmänna regler för sjöfarts- och hamnskyddskontrollanternas arbete

text: Innehåll Bl.a. Europakonventionen,

text: 2 kap.

text: regeringsformen

text: 24 kap. 7 § andra stycket rättegångsbalken

text: (RB) (envarsgripande),

text: 27 kap. 4 §

text: RB (beslag), 19 § lagen om sjöfartsskydd och 4 kap. 6 § lagen om hamnskydd (dokumentation),

text: 17 kap. 1 § brottsbalken

text: (BrB) (våld och hot mot tjänsteman), 23 och

text: 24 kap.

text: BrB (bl.a. nödvärn och nöd),

text: 13 kap.

text: BrB, lagen (

text: ) om straff för terroristbrott m.m. samt rekvisiten för andra för kontrollverksamheten relevanta brott,

text: 10 § första stycket 4

text: och

text: andra stycket

text: 19 § första stycket 1

text: och

text: 29 §

text: polislagen (1984:387)

text: (rätten att bruka våld och skyddsvisitation).

text: Mål Deltagarna ska efter utbildningsmomentet ha sådana kunskaper att han eller hon kan tillämpa de regler som i övrigt är relevanta för deras arbete.

text: Beräknad tid 19 lektionstimmar.

text: Ämne Säkerhetshot, hotbilder, profilering m.m.

text: Innehåll Aktuella säkerhetshot och hotbilder, igenkännande av egenskaper och beteendemönster hos personer som sannolikt hotar säkerheten, inspektions-, kontroll- och övervakningsteknik, metoder för hantering av och kontroll av folkmassor.

text: Mål Deltagarna ska efter utbildningsmomentet ha kunskap om aktuella säkerhetshot, hotbilder, profilering samt hur inspektions-, kontroll- och övervakningsteknik kan användas.

text: Beräknad tid 4 lektionstimmar.

text: Ämne Dokumentkontroll

text: Innehåll Dokument som kan förekomma i kontrollverksamheten, t.ex. rese-, gods- och identitetshandlingar.

text: Mål Deltagarna ska ha kunskap om dokumentkontroll.

text: Genomförande Genomgång och förevisning av dokument som kan förekomma i kontrollverksamheten, t.ex. rese-, gods- och identitetshandlingar.

text: Beräknad tid 2 lektionstimmar.

text: Ämne Förbjudna/farliga föremål och ämnen, metoder och tekniska hjälpmedel i kontrollarbetet m.m.

text: Innehåll Igenkännande och upptäckt av vapen samt andra farliga och förbjudna föremål, farliga ämnen och anordningar, CBRNE, metoder för visitation av personer, personliga tillhörigheter, bagage, last och fartygsförråd, användning av utrustning och system, d.v.s. tekniska hjälpmedel, som används i kontrollarbetet, teknik och tillvägagångssätt för att kringgå skyddsåtgärder, provning, kalibrering och underhåll av utrustning och system, inspektions-, kontroll och övervakningsteknik.

text: Mål Deltagarna ska efter utbildningsmomentet ha god kunskap om farliga/förbjudna ämnen och föremål. Deltagarna ska vidare ha god kunskap om de metoder som används i kontrollarbetet och känna till och kunna hantera tekniska hjälpmedel som kontrollanten normalt använder i sitt arbete.

text: Genomförande Målet ska nås genom teoretisk undervisning och praktiska övningar, om möjligt i samverkan med hamnar och rederier genom studiebesök.

text: Beräknad tid 16 lektionstimmar.

text: Ämne Yrkesetik

text: Innehåll Värderingar, människosyn, begreppsdefinitioner t.ex. etik och moral.

text: Mål Deltagarna ska efter utbildningsmomentet ha fått en god yrkesetisk grund att utgå från i sitt arbete som kontrollant.

text: Genomförande Målet ska nås genom teoretisk undervisning samt genom att i diskussioner och ev. rollspel analysera situationer som kan uppstå.

text: Beräknad tid 2 lektionstimmar.

text: Ämne Olaga diskriminering och mänskliga beteenden

text: Innehåll

text: 16 kap. 9 §

text: BrB och

text: diskrimineringslagen (2008:567)

text: Mål Deltagarna ska efter utbildningsmomentet ha kunskap om vad som avses med olaga diskriminering och de värderingar som denna lagstiftning bygger på. De ska också ha fått en övergripande kunskap om tankesätt och beteenden som kan ha sin grund i människors trosbekännelse, nationella eller etniska ursprung, och deras eventuella betydelse vid ingripanden.

text: Genomförande Målet ska uppnås genom problembaserad inlärning, undervisning och diskussioner i grupp. Särkilt ska brottet olaga diskriminering analyseras utifrån rättsfall på området. Även övrig lagstiftning mot diskriminering ska gås igenom på ett övergripande sätt. Dessutom ska de skillnader i tankesätt och beteenden belysas som kan ha sin grund i människors trosbekännelse, nationella eller etniska ursprung.

text: Beräknad tid 2 lektionstimmar.

text: Ämne Konflikthantering, självskydd, handfängsel och expanderbar batong

text: Innehåll - konflikthantering och annan yrkespsykologi, -

text: 10 § polislagen (1984:387)

text: 15 § lagen (1976:371)

text: om behandlingen av häktade och anhållna m.fl., - säkerhetstänkande, - greppteknik, - tekniker för användande av handfängsel, - information om de medicinska risker som följer med användandet av olika former av våld. Tekniker för användande av expanderbar batong ska omfatta följande moment: - grundställning, - högt och lågt utslag, - ihopslag, - färdigställning,

text: - forehand- och backhandsslag, - blockering, - materialkunskap.

text: Mål Att ge deltagarna sådana kunskaper i konflikthantering att de kan lösa konfliktsituationer utan våld eller behöva anbringa handfängsel. Deltagarna ska ha förmåga att kommunicera taktiskt med kollega samt med motparten. Förmåga att göra korrekta bedömningar och fatta rätt beslut. I de fall batong, annat våld, eller handfängsel måste användas ska deltagarna ha kunskap om lagstöd samt ha tränats så att bara det våld som behövs för att lösa uppgiften används. Deltagarna ska ha god färdighet i att använda expanderbar batong och handfängsel men också ha fått kunskap och förståelse för de medicinska risker som följer med användandet av batong och andra former av våld.

text: Genomförande Med utgångspunkt från Rikspolisstyrelsens handbok i självskydd ska lämpliga metoder läras ut om hur man avvärjer angrepp mot kroppen genom att använda grepp, handfängsel och batong i såväl teori som praktik. Den praktiska delen ska bl.a. bestå av ett rollspel där deltagarna får i uppgift att lösa en fingerad konfliktsituation. Förflyttningsövningar och händelsestyrda övningar ska ingå som metod.

text: Ämnet ska avslutas med kunskapskontroll i form av tillämpad övning.

text: Beräknad tid 14 lektionstimmar.

text: Ämne Akutsjukvård

text: Innehåll - LABC (livshotande läge, andning, blödning och chock), - hjärt- och lungräddning.

text: Mål Efter genomgången utbildning ska deltagarna ha kännedom om akuta åtgärder vid olycksfall.

text: Genomförande Målet ska uppnås genom teoretisk undervisning och om möjligt praktiska övningar.

text: Beräknad tid 1 lektionstimme.

text: Ämne Skriftligt och praktiskt prov

text: Innehåll Ett skriftligt prov med frågor som tar sikte på de ämnen som behandlats under utbildningen och ett praktiskt prov. Genomförande Deltagarna ska för att bli godkända klara såväl ett skriftligt som ett praktiskt prov. Beräknad tid 2 lektionstimmar.

text: Totalt 80 lektionstimmar

text: Bilaga 2

text: Tjänstetecken för sjöfartsskyddskontrollanter

text: Typ Placering

text: Funktionsbeteckningar

text: Funktionsbeteckningar i metall eller Funktionsbeteckningen ska bäras tyg. Funktionsbeteckningen ska fastsatt på bröstets vänstra sida vara utförd på svart botten med gul ovanför bröstfickan eller på text och bård samt försedd med motsvarande plats. fästanordning. ”Bild nr 1”.

text: Emblem Emblemet ska bäras fastsatt på Emblem i metall eller tyg. bröstets vänstra sida nedanför Emblemet ska vara utfört på svart funktionsbeteckningen. botten med gult emblem och bård samt försett med fästanordning. ”Bild nr 2”.

text: Bild nr 1

text: Bild nr 2

text: Bilaga 3

text: Tjänstetecken för hamnskyddskontrollanter

text: Typ Placering

text: Funktionsbeteckningar

text: Bild nr 1

text: Bild nr 2

text: Bilaga 4

text: 1. Teknisk beskrivning av expanderbar batong

text: En sjöfarts- eller hamnskyddskontrollant får bära och använda endast expanderbar batong med egenskaper enligt följande.

text: 1.1 Allmänt

text: Den expanderbara batongen ska hålla en mycket hög kvalité. Kraven i avsnitt 1.3 och 1.4 är minimikrav. Batongen ska kunna användas vid skiftande temperaturer och klimatförhållanden och ska kunna användas vid såväl högfrekvent som lågfrekvent mångårig användning utan att driftstörningar uppstår eller att batongen eller dess ingående delar börjar rosta. Batongen ska ej ha skarpa kanter eller ha en konstruktion som kan orsaka oavsiktliga personskador. Batongen ska vara användarvänlig och ha en greppyta som är tillverkad i ett antihalksäkert material. Greppytan ska vara tillverkad på ett sådant sätt att den ej upplevs som svettframkallande. Batongens greppyta (gummimaterial eller dylikt) ska vara fastsatt på sådant sätt att det inte kan glida eller lossna utan användande av verktyg. Greppytan bör dock gå att byta ut. Batongen ska vara enkel att fälla ut och fälla ihop. Batongen ska vara konstruerad på sådant sätt att den håller sig kvar i infällt respektive utfällt läge tills användaren önskar annat. Batongen ska ha svart ytbeläggning. Ytbeläggningen ska vara så slitstark att den tål en flerårig nötning och bör kunna motstå skador som kan uppstå om batongen tappas från cirka 1 meters höjd vid upprepade tillfällen i hårt underlag.

text: 1.2 Detaljkrav

text: Batongen ska vara tillverkad av stål och får vara 21” eller 26” i utfällt läge. Batongen ska vara konstruerad på sådant sätt att ytterspetsen har en väl avrundad form och har en större diameter än batongens angränsande sista sektion i form av en kula, cylinder eller liknande.

text: 1.3 Miljötålighet

text: Batongen ska utan prestandanedsättning klara de miljöer den möter i sin applikation i hela Sverige. Batongen ska oförpackad och i ett operativt läge tåla miljöer som motsvarar användning i utomhusmiljö. Detta betyder att batongen utan prestandanedsättning ska kunna användas i temperaturer mellan –25 och +40 °C. Batongen ska tåla lagring och transport i temperaturer mellan –40 och +70 °C med bibehållen funktion. Batongen ska tåla nedsmutsning, oljespill, is, saltvatten etc. I övrigt ska batongen utan prestandanedsättning motstå miljötålighetsprovning enligt avsnitten 1.3.1.- 1.3.3.

text: 1.3.1 Saltdimmeprovning

text: Provningen ska utföras enligt IEC 68-2-52 test Kb, 3 cykler. Batongen ska uppfylla kraven enligt ISO 4540, R8 (angripen area 0,1 - 0,25 % av totalyta).

text: 1.3.2 Temperatur, värme

text: Batongen ska klara +40 ºC i 16 timmar. Provningen ska utföras enligt IEC 68-2-2, test Bd. Batongen ska minst 200 gånger expanderas respektive fällas ihop före, efter och under provning.

text: 1.3.3 Temperatur, kyla

text: Batongen ska klara -25 ºC i 16 timmar. Provningen ska utföras enligt IEC 68-2-1, test Ad. Batongen ska minst 20 gånger expanderas respektive fällas ihop före, efter och under provning.

text: 1.4 Mekanisk prövning

text: Definition: 1. Fbp = elastiska böjkraften 2. Fbm = maximala böjkraften 3. Fdm = maximala dragkraften 4. HV30 = hårdhet enligt Vickers HV30

text: 1.4.1 Böjprovning

text: Böjprovningen ska utföras som en trepunkts böjprovning med provuppställning enligt figur A2 över två olika tvärsnitt av batongen: Yttersektion, se definition i figur A1. Övergång mellan yttersektion och centrumsektion, se definition i figur A1. Dimensionerna i provuppställningen ska vara enligt nedan:

text: Diameter stödrulle = 20 ± 1 mm Diameter belastningsrulle = 10 ± 0,5 mm Stödavstånd, centrumavstånd - stödrullar = 100 ± 1 mm

text: Belastningsrullen ska placeras på halva stödavståndet. Vid provning över tvärsnitt 2 ska provföremålet placeras så att belastningsrullens centrum är 5 mm in på centrumsektionen från övergången mellan yttersektionen och centrumsektionen. Den elastiska böjkraften, Fbp, beräknas som kraften vid skärningen mellan kraftförskjutningskurvan och en parallell förskjuten linje med samma lutning som den linjärelastiska delen av kraftförskjutningskurvan. Parallellförskjutningen, X, ska vara 1 mm. Den maximala böjkraften, Fbm, bestäms som maximum på kraften i kraftförskjutningskurvan. Se även principskissen i figur A3.

text: 1.4.2 Dragprovning

text: Dragprovning ska utföras enligt principskiss figur A4. Dragbelastningen påförs batongen genom förskjutning av ett rörligt mothåll fäst runt batongens spets. Handtaget fixeras vid övergången mellan handtaget och centrumsektionen med det fasta mothållet. Dragprovet ska fortskrida tills brott inträffar och den maximala dragkraften ska Fdm registreras.

text: 1.4.3 Hårdhetsprovning

text: Hårdheten på batong med stålspets ska bestämmas enligt HV30 i SS 11 25 17 eller motsvarande standard som gäller i något annat land inom Europeiska unionen, Turkiet eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

text: 1.4.4 Godkännande kriterium

text: Kriterier för godkännande av expanderbar batong enligt tabell 1.

text: Tabell 1

text: Provningsmetod Storhet Godkännande kriterium

text: Böjprovning Fbp, tvärsnitt 1 > 11,0 kN Fbm, tvärsnitt 1 > 1,5 kN Fbp, tvärsnitt 2 > 12,5 kN Fbm, tvärsnitt 2 > 15,0 kN Dragprovning Fdm > 25,0 kN Hårdhetsprovning HV30 > 350

text: Kravspecifikation mekaniska prov, expanderbar batong

text: Figur A1.

text: B atongsp ets

text: H andtag Centrumsektion Yttersektion

text: Figur A2.

text: Kraft, Deformation

text: Belastningsrulle Provföremål Stödrulle Stödrulle

text: Figur A3.

text: Kraft Parallell förskjutning av linjärelastiska lutningen, X

text: Fbm

text: Fbp

text: Förskjutning

text: Figur A4.

text: F i x e r a t m o t h å l l R ö r l i g t m o t h å l l R ö r e l s e r i k t n i n g , K r a f t


publisher: Polismyndigheten

title: Föreskrifter och allmänna råd om motorsport i terräng


text: Bestämmelser om handel med begagnade varor finns i lagen (

text: ) om handel med begagnade varor och förordningen (

text: ) om handel med begagnade varor.

text: Yrkesmässig handel

text: Enligt

text: 2 § lagen (1999:271)

text: om handel med begagnade varor är lagen tillämplig på yrkesmässig handel med sådana begagnade varor som finns angivna i förordningen (

text: ) om handel med begagnade varor.

text: Allmänna råd

text: Såsom handel bör anses inköp och försäljning av varor, men även s.k. inbyteshandel, dvs. när varor tas emot som vederlag vid försäljning av nya varor. Kravet på att handeln ska vara yrkesmässig bör anses vara uppfyllt i sådana fall där handeln, oavsett om verksamheten drivs i vinst- eller förvärvssyfte, har en viss minsta omfattning och varaktighet. Den handel som sker från ett fast försäljningsställe bör i princip alltid betraktas som yrkesmässig, liksom handel som sker återkommande, om samma handlare bjuder ut varor vid minst ett tiotal tillfällen per år. I yrkesmässig handel bör innefattas också sådan verksamhet som i huvudsak är säsongsbetonad även om antalet försäljningstillfällen är litet och inte uppgår till ett tiotal per år. Detsamma bör gälla auktionsförsäljning och annan försäljning som riktar sig till allmänheten, t.ex. marknadshandel, handel som sker via internet eller annonser i dagspressen och telefonförsäljning. Försäljning vid enstaka tillfällen av begagnade föremål i nu nämnda fall bör dock

text: inte anses som yrkesmässig, såvida inte antalet varor som bjuds ut är mycket stort.

text: Registrering

text: Enligt

text: 3 § lagen (1999:271)

text: om handel med begagnade varor ska den som avser att yrkesmässigt driva handel med sådana begagnade varor som anges i förordningen (

text: ) om handel med begagnade varor anmäla handeln för registrering hos den lokala polismyndighet i varje ort där handeln ska bedrivas.

text: Allmänna råd

text: Om handeln ska bedrivas från ett fast försäljningsställe bör registreringen ske hos den lokala polismyndighet inom vilket försäljningsstället är beläget. Om handeln inte sker från ett fast försäljningsställe, bör handeln anses bedrivas från de platser där varorna köps in eller bjuds ut till försäljning. Sker försäljning via internet, annonser i dagspressen eller i särskilda annonstidningar, bör handeln anses bedrivas från den plats där varorna normalt förvaras. Om det inte går att utröna var varorna förvaras, t.ex. därför att handlaren vägrar att uppge förvaringsplats, bör handeln anses bedrivas från handlarens bostad.

text: Anmälan för registrering ska göras på formuläret Anmälan och bevis om registrering enl. lagen (

text: ) om handel med begagnade varor (RPS 572.4). En anmälan som avses i

text: 6 § andra stycket förordningen (1999:272)

text: om handel med begagnade varor ska göras på formuläret Anmälan om auktionsförsäljning (RPS 572.5).

text: Bevis om registrering

text: Bevis om registrering ska utfärdas på formuläret Anmälan och bevis om registrering enl. lagen (

text: ) om handel med begagnade varor (RPS 572.4) eller formuläret Anmälan om auktionsförsäljning (RPS 572.5).

text: Register

text: Allmänna råd

text: Ett register över handlare enligt bestämmelsen i

text: 7 § förordningen (1999:272)

text: om handel med begagnade varor kan utgöras av kopior av bevis enligt 3 § ordnade på lämpligt sätt.

text: Handlarens skyldigheter

text: Med vissa undantag som framgår av

text: 3 § förordningen (1999:272)

text: om handel med begagnade varor, får en handlare enligt

text: 7 § lagen (1999:271)

text: om handel med begagnade varor inte ta emot begagnade varor av den som inte på ett tillförlitligt sätt styrker sin identitet eller är känd.

text: Allmänna råd

text: En identitet kan tillförlitligt styrkas genom att pass, körkort eller annan godkänd identitetshandling företes. Med känd bör förstås att handlaren har så mycket information om den som överlämnar varorna att dennes identitet enkelt och säkert kan fastställas av Polisen i efterhand. En person som enbart uppgivit sitt namn, personnummer eller kontonummer som avsändare av en försändelse kan inte enbart på den grunden anses som känd i lagens mening.

text: Systematisk rapportering

text: Allmänna råd

text: När polismyndigheten med stöd av

text: 13 § förordningen (1999:272)

text: om handel med begagnade varor prövar behovet av att begära systematisk rapportering rörande uppgifter om mottagna varor, bör noga övervägas dels behovet av dokumentation (inköpsnotorna), dels vilka resurser som myndigheten kan avsätta för kontroll av notorna.

text: Dispens

text: Allmänna råd

text: Undantag enligt

text: 8 § andra stycket lagen (1999:271)

text: om handel med begagnade varor får medges en viss handlare generellt eller för vissa varuslag. Polismyndigheten bör vara återhållsam med att medge undantag. Stor vikt bör läggas vid vilka varuslag som omfattas av verksamheten. Är det fråga om varor som är synnerligen stöldbegärliga, t.ex. föremål av ädelmetaller, bör polismyndigheten iaktta särskild restriktivitet. Vid bedömningen av om särskilda skäl att medge undantag föreligger bör vidare beaktas hur den berörde handlaren sköter sin verksamhet, exempelvis om inköpsnotorna är korrekt förda och om denne bistår Polisen med att identifiera och spåra misstänkt gods. Undantag bör bland annat kunna ges en skötsam handlare som auktionerar ut begagnade varor varje vecka och för handel som endast omfattar begagnade varor som tagits emot som dellikvid vid försäljning av nya varor.

text: Om undantag medges, bör liggetiden inte i något fall tillåtas understiga sju dagar. Polismyndigheten bör fortlöpande ompröva meddelade undantag.

text: Avregistrering

text: Allmänna råd

text: Innan en handlare avregistreras från ett register som anges i

text: 7 § förordningen (1999:272)

text: om handel med begagnade varor, bör polismyndigheten kontrollera att dennes uppgifter är riktiga.

text: Övrigt

text: Allmänna råd

text: Används automatiserad behandling av personuppgifter i ett register över handlare bör särskilt uppmärksammas bestämmelserna i

text: personuppgiftslagen (1998:204)

text: Undantag

text: Rikspolisstyrelsen får, om särskilda skäl föreligger, medge undantag från dessa föreskrifter.

text: Denna författning träder i kraft den 1 augusti 2010 då Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om handel med begagnade varor (

text: RPSFS 2002:6

text: , FAP 572-2), ska upphöra att gälla. På Rikspolisstyrelsens vägnar BENGT SVENSON

text: Thomas Eriksson (Rättsavdelningen)


title: Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om polismyndigheternas medverkan vid utbildning FAP 761-1 av polisaspiranter och nationell kursplan för aspirantutbildning

text: Med polisaspirant avses en polisstuderande som med godkänt resultat har avslutat de fyra första terminerna av polisutbildningen och efter rekryteringsförfarande innehar en tidsbegränsad anställning som polisaspirant. Vid anställning av polisaspirant tillämpas

text: 4 § lagen (1994:260)

text: om offentlig anställning samt annan författning som innehåller bestämmelser som gäller vid offentlig anställning.

text: Utbildningens innehåll

text: Polismyndigheterna ansvarar för genomförande av aspirantutbildningen. Den omfattar sex månader och ska genomföras i enlighet med den av Rikspolisstyrelsen fastställda nationella kursplanen.

text: Polisaspiranten ska under aspirantutbildningen utveckla sin yrkeskompetens genom att under handledning omsätta teoretiska kunskaper i praktiskt handlande samt utveckla sina praktiska färdigheter och ett professionellt förhållningssätt i enlighet med Polisens värdegrund. Utbildningen ska vara individuellt anpassad efter polisaspirantens behov i den utsträckning som behövs för att säkerställa att han eller hon efter fullgjord utbildning kan delta i det reguljära polisarbetet.

text: Polisaspiranten är inte en ordinarie resurs under utbildningstiden och får inte ingå i minimibemanning eller arbeta planerad övertid. Att aspiranten inte är en ordinarie resurs innebär att han eller hon inte får ges arbetsuppgifter som innebär att aspiranten ersätter en utbildad polis.

text: Rekrytering till aspirantutbildning

text: Allmänna råd

text: Tilldelning av utbildningsplatser sker genom Rikspolisstyrelsens försorg. Beslut om detta meddelas senast den 1 oktober respektive den 1 april varje år.

text: Polismyndigheten ansvarar för rekrytering av polisaspiranter för en tidsbegränsad anställning vid polismyndigheten. Ansökningstiden ska vara tre veckor. Polismyndigheten avgör när anställningen som polisaspirant ska tillträdas. Erbjudande om anställning som polisaspirant ska meddelas skriftligt av polismyndigheten. Den sökande ska anmodas att skriftligen inkomma med svar till polismyndigheten, angående erbjuden utbildningsplats under tidsperiod som angivits av Rikspolisstyrelsen då utbildningsplatserna utlystes.

text: Roller och ansvar

text: Polismyndigheten ska planera och genomföra aspirantutbildningen i enlighet med den av Rikspolisstyrelsen fastställda nationella kursplanen. Polismyndigheten ska vidare - utse en aspiranthandledaransvarig vid myndigheten, - utse aspiranthandledare och instruktörer för aspirantutbildningen, - fortlöpande under utbildningstiden följa upp och återkoppla utbildningsresultatet för varje polisaspirant, - efter avslutad utbildning ta ställning till om aspiranten har genomfört den med godkänt resultat och - efter varje utbildningsomgång göra en utvärdering av utbildningen och lämna över utvärderingen till Rikspolisstyrelsen.

text: Aspiranthandledaransvarig ansvarar för samordning och kompetensutveckling av aspiranthandledare och instruktörer.

text: En aspiranthandledare handleder polisaspiranterna under aspirantutbildningen, ger återkoppling till aspiranterna och bedömer uppnådda resultat.

text: En instruktör vägleder polisaspiranten och är dennes förman under respektive moment inom aspirantutbildningen. Det åligger instruktören - att ge polisaspiranten återkoppling avseende uppnådda resultat, - att upprätta bedömningsunderlag till grund för den slutliga prövningen om aspiranten har genomfört utbildningen med godkänt resultat och - att delge aspiranthandledare ifyllt bedömningsunderlag.

text: Utbildningskrav m.m.

text: Aspiranthandledare ska med godkänt resultat ha genomgått utbildning som följer en av Rikspolisstyrelsen fastställd kursplan. Till instruktör får den utses som av myndigheten bedöms vara särskilt lämpad för uppgiften.

text: Övrig utbildning

text: Polisaspiranten får under utbildningstiden delta i annan lokal utbildning, om polismyndigheten bedömer det som särskilt angeläget.

text: Ledighet och sjukdom

text: Vid sjukdom, föräldraledighet eller annan giltig frånvaro som överstiger tio arbetspass ska aspirantutbildningen förlängas med motsvarande tid.

text: Särskilt om handledning och instruktion

text: Polisaspiranten ska kontinuerligt under hela utbildningstiden handledas av den utsedde handledaren. Handledningen ska vara schemalagd och schemat, tillsammans med annan schemaläggning för aspiranten, vara färdigställt senast två veckor efter att aspiranten påbörjat sin utbildning hos polismyndigheten. Handledningssamtal ska ske kontinuerligt och minst varannan vecka. Handledning kan genomföras enskilt eller i grupp. Om schemalagd handledning inte kan genomföras på grund av sjukdom eller annan frånvaro, ska förlorad handledningstid kompenseras.

text: Loggbok

text: Polisaspiranten ska under utbildningstiden föra loggbok. Där förs anteckningar av polisaspiranten angående händelser och annat som förekommit och som kan ligga till grund för handledningssamtalen.

text: Bedömningsunderlag

text: Ett av Rikspolisstyrelsen utarbetat formulär för nationellt bedömningsunderlag ska användas av instruktören och handledaren för att bedöma polisaspiranten. Det ska innehålla dokumentation av polisaspirantens resultat under prövotiden och sparas av polismyndigheten.

text: Prövning och godkännande

text: Polismyndigheten beslutar om godkännande av polisaspiranten efter genomförd aspirantutbildning. Vid bedömningen ska polisaspirantens kunskaper och färdigheter prövas mot kursplanens uppsatta syften och mål.

text: Om polismyndigheten gör bedömningen att aspiranten inte bör godkännas, kan myndigheten besluta om förlängd tid för anställningen. En förlängning får inte överstiga sex månader och inte understiga två månader.

text: Handläggning av polisaspirantbedömning

text: Aspiranthandledaren ska vid två tillfällen under aspirantutbildningen samt en gång inför slutbedömningen upprätta bedömningsunderlag angående polisaspirantens lämplighet och färdigheter. Inför upprättande av bedömningsunderlaget ska skriftliga uppgifter rörande färdigheter och lämplighet inhämtas från de instruktörer som medverkat i aspirantens utbildning.

text: Om bedömningsunderlag som upprättas under aspirantutbildningen ger vid handen att polisaspiranten inte presterar fullgoda resultat, ska följande rutiner tillämpas. 1. Polisaspirant och aspiranthandledare ska tillsammans upprätta en handlingsplan som tas fram i överensstämmelse med det nationella bedömningsunderlaget. Handlingsplanen ska delges polismyndighetens rekryterings- och aspirantansvariga eller motsvarande befattningshavare. Den ska på ett tydligt sätt ange vilka svagheter aspiranten har uppvisat. Av handlingsplanen ska framgå vilka åtgärder som ska vidtas och hur den ska följas upp. Till handlingsplanen ska kopplas en tidsplan. 2. Om brister kvarstår efter det att handlingsplanen har genomförts, ska de som är rekryterings- och aspirantansvariga informeras. En prognos avseende polisaspirantens möjlighet att uppnå godkänt resultat inom tiden för ordinarie aspirantutbildning ska upprättas. Om prognosen ger en positiv bild, ska en ny handlingsplan upprättas. Vid behov ska aspiranten erbjudas förlängning av den tidsbegränsade anställningen. En förlängning förutsätter att polismyndigheten bedömer att polisaspiranten inom begränsad tid kan komma att uppnå godkända resultat. Angivande av en positiv prognos ska inte anses som ett förhandsbesked om ett slutligt godkännande. Om prognosen ger en negativ bild, ska en prövning ske om eventuell förlängning av tiden för anställningen, alternativt besked lämnas om att aspiranten inte kommer att erbjudas anställning när den tidsbegränsade anställningen avslutas. En bedömning över ej uppnådda kunskaper och färdigheter under anställningen sammanställs och arkiveras vid icke godkänd aspirantutbildning. Polismyndigheten fattar beslut om att den tidsbegränsade anställningen upphör. Protokoll avseende beslutet ska upprättas.

text: Slutlig bedömning

text: Den slutliga bedömningen ska grundas på en sammanvägning av uppnådda kunskaper och färdigheter. Samtliga moment under anställningen ska vara godkända. På grundval av den slutgiltiga bedömningen beslutar

text: polismyndigheten om godkännande av aspirantutbildningen och om vidare anställning. Besluten ska protokollföras. Den slutliga bedömningen bifogas den vid polismyndigheten upprättade personakten. Endast den slutliga bedömningen bifogas personakten i de fall då aspiranten är godkänd.

text: Avskiljande från anställningen m.m.

text: Allmänna råd

text: Om en polisaspirant inte blir godkänd efter genomförd utbildning, upphör anställningen när tiden för hans eller hennes tidsbegränsade anställning löper ut. Anställning som polisaspirant är inte att anse som en form av provanställning. Uppkommer en fråga om att genom ett arbetsgivarbeslut under löpande utbildningstid skilja aspiranten från hans eller hennes anställning på grund av aspirantens personliga förhållanden, ska ärendet lämnas över till Personalansvarsnämnden vid Rikspolisstyrelsen för prövning.

text: Denna författning träder i kraft den 9 februari 2009.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: Bengt Svenson

text: Magnus Lundberg

text: (HR-avdelningen)


title: Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om CBRNE

text: Denna författning syftar till att säkerställa att svensk polis har tillräcklig förmåga för att, enskilt eller i samverkan med andra myndigheter och externa aktörer, kunna fullgöra sina arbetsuppgifter i en CBRNE-miljö. Med CBRNE-miljö avses en miljö som är eller riskerar att bli kontaminerad eller påverkad av ett kemiskt (C)-, biologiskt (B)-, radiologiskt (R)-, nukleärt (N)- eller explosivt (E) ämne, som kan innebära fara för människors liv eller hälsa, djur, egendom eller miljö.

text: Allmänna råd

text: Åtgärder i en CBRNE-miljö bör utföras i följande prioriteringsordning och med beaktande av behovet och omfattningen av åtgärderna. 1. Rädda liv. 2. Skydda människors hälsa och bevara/skydda egendom och miljö. 3. Bevara/skydda bevis. 4. Återställa platsen till det normala. Det bör eftersträvas att ett avspärrat område kan tas i normalt bruk så snart som möjligt. Avspärrningar bör därför aldrig upprätthållas under längre tid eller i större omfattning än vad som bedöms vara nödvändigt med hänsyn till säkerheten eller för att kunna skydda och säkra bevis.

text: Författningsbestämmelser

text: Bestämmelser som kan vara tillämpliga vid en CBRNE-händelse finns i bl.a. -

text: epizootilagen (1999:657)

text: zoonoslagen (1999:658)

text: , - lagen (

text: ) om skydd mot olyckor, - förordningen (

text: ) om skydd mot olyckor, -

text: smittskyddslagen (2004:168)

text: , - lagen (

text: ) om skydd mot internationella hot mot människors hälsa, - Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om Polisens planering, organisation och ledning vid särskilda händelser (FAP 201- 1), - Rikspolisstyrelsens allmänna råd om polisinsatser vid särskilda händelser – Bombhot (FAP 208-2), - Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om Polisens åtgärder med misstänkt farligt föremål (FAP 208-3), - Rikspolisstyrelsens allmänna råd om särskild kontroll på flygplats (FAP 245-1) och - Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om Polisens tillsyn över transporter av farligt gods (FAP 338-1).

text: Allmänna råd

text: Information om utbildning och till ledning för Polisens hantering av en CBRNE-händelse finns i Rikspolisstyrelsens Metod- och utbildningshandbok i CBRNE.

text: Definitioner

text: Med en CBRNE-händelse avses i denna författning en händelse som kan innebära fara för människors liv eller hälsa, djur, egendom eller miljö enligt följande kategorier. 1. C-händelser – alla händelser där verkan av kemikalier utgör en fara och härrör från en - olycka vid transport, lagring, tillverkning eller annan hantering, - avsiktlig spridning genom terrorism eller annan kriminalitet eller - insats av C-stridsmedel. 2. B-händelser – alla händelser där sjukdomsalstrande mikroorganismer utgör en fara och härrör från en - olycka som förorsakar spridning av smittförande ämnen, - naturlig spridning, - avsiktlig spridning genom terrorism eller annan kriminalitet eller - insats av B-stridsmedel. 3. R/N-händelser – alla händelser där joniserande strålning utgör en fara och härrör från en - olycka vid kärnteknisk anläggning, - annan olycka med radioaktiva ämnen eller joniserande strålning, - avsiktlig spridning genom terrorism eller annan kriminalitet eller - insats av N-stridsmedel.

text: 4. E-händelse – alla händelser där ett explosivämne kan utgöra en fara genom detonation.

text: När en CBRNE-händelse inträffar eller riskerar att inträffa indelas det berörda området i tre zoner, het, varm och kall zon. De tre zonerna utgör gemensamt skadeområdet. Zonindelningen syftar bl.a. till att klargöra var någonstans miljön är farlig, vilken skydds- och övrig utrustning som behövs och var olika arbetsuppgifter kan utföras. Användningen av zonindelning och benämningarna på zonerna är internationellt vedertagna. Beträffande zonindelningarna gäller följande definitioner. 1. HET ZON – Den plats i skadeområdet där utsläppet har skett eller pågår. Oavsett vilken typ av farligt ämne som är inblandat är koncentrationen i den delen av skadeområdet så hög att alla som vistas där behöver ha särskild skyddsutrustning. 2. VARM ZON – Den varma zonen ligger utanför den heta zonen och utgör riskområdets yttre gräns. I den varma zonen finns inget aktivt utsläpp eller läckage, men det går inte att utesluta att det farliga ämnet finns i luften och därför behöver personal som arbetar där använda andningsskydd och extra skyddsutrustning, utifrån den skyddsnivå som händelsen kräver. 3. KALL ZON – Den kalla zonen sträcker sig från den varma zonen till skadeområdets yttre gräns. Zonen fungerar också som en avspärrning in mot skadeområdet. I den kalla zonen kan personalen arbeta i vanliga arbetskläder, men det ska finnas beredskap att vid ändrade förhållanden snabbt kunna använda skyddsutrustning.

text: Allmänna råd

text: Polismyndigheten bör i samråd med lokala och regionala myndigheter och externa aktörer träffa överenskommelse om rutiner och ansvarsfördelning i fråga om sanering av insatspersonal och utrustning.

text: Verksamhet

text: Rikspolisstyrelsen har det övergripande ansvaret för Polisens CBRNEförmåga och har det strategiska ansvaret i fråga om metodutveckling, utrustning, utbildning m.m. samt svarar för den övergripande samordningen med andra myndigheter och externa aktörer.

text: Bestämmelser om polisförstärkning finns dels i

text: 3 kap.

text: och

text: 11 §§

text: polisförordningen (1998:1558)

text: , dels i

text: 10 §§

text: förordningen (

text: ) med instruktion för Rikspolisstyrelsen. I Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om Polisens planering, organisation och ledning vid särskilda händelser (FAP 201-1) finns ytterligare bestämmelser om polisförstärkning samt bestämmelser om underrättelse till Rikspolisstyrelsen när en polismyndighet planerar för en

text: sådan mer omfattande särskild händelse som avses i

text: 3 § 3 förordningen (1989:773)

text: med instruktion för Rikspolisstyrelsen. I Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om Polisens åtgärder med misstänkt farligt föremål (FAP 208-3) finns bestämmelser om en polismyndighets begäran om biträde med bombtekniker och utrustning med anledning av en händelse med ett misstänkt farligt föremål.

text: Polismyndigheten ska utse lämpligt antal anställda med uppgift att vara sakkunniga i frågor om CBRNE. En av de sakkunniga ska vara utsedd att ansvara för CBRNE-frågor i polismyndigheten.

text: Allmänna råd

text: Polismyndigheten bör utse minst två anställda som sakkunniga i frågor om CBRNE.

text: Den som är sakkunnig har till uppgift att 1. planera, genomföra, följa upp och utvärdera polismyndighetens CBRNE-utbildning och skyddsmasktillpassning med tårgasprov, 2. samverka med andra myndigheter och externa aktörer i CBRNE-frågor, 3. medverka i ämnesrelaterade delar av polismyndighetens arbete med den årliga risk- och sårbarhetsanalysen och 4. vara ett stöd i polismyndighetens stabs- och ledningsarbete vid CBRNE-relaterade särskilda händelser enligt FAP 201-1.

text: Allmänna råd

text: Arbetet med CBRNE bör i lämpliga delar integreras med polismyndighetens förebyggande arbete rörande transporter av farligt gods.

text: Utbildning

text: Endast den som har genomgått av Rikspolisstyrelsen beslutad och anordnad central funktionsinriktad utbildning och innehar gällande behörighetsbevis får arbeta som sakkunnig. En sakkunnig ska vartannat år genomgå av Rikspolisstyrelsen beslutad och anordnad central funktionsinriktad utbildning. Därvid ska behörigheten omprövas och behörighetsbeviset förnyas. Polismyndigheten ansvarar för att de sakkunniga innehar gällande behörighetsbevis.

text: Endast en sakkunnig som har genomgått av Rikspolisstyrelsen beslutad och anordnad central funktionsinriktad utbildning och innehar gällande behörighetsbevis får utföra skyddsmasktillpassning och tårgasprov. En sakkunnig ska senast var femte år genomgå lokal funktionsinriktad utbildning anordnad av polismyndigheten, enligt av Rikspolisstyrelsen beslutad utbildningsplan, avseende skyddsmasktillpassning och tårgasprov. Därvid ska behörigheten omprövas och behörighetsbeviset förnyas.

text: Anställda vid polismyndigheten ska genomgå lokal funktionsinriktad CBRNE-utbildning anordnad av polismyndigheten, enligt av Rikspolisstyrelsen beslutad utbildningsplan. Polismyndighetens anställda ska senast vart tredje år genomgå lokal funktionsinriktad CBRNE-utbildning anordnad av polismyndigheten, enligt av Rikspolisstyrelsen beslutad utbildningsplan. Polismyndigheten ansvarar för att planera, genomföra och följa upp utbildning som sägs i första och andra stycket.

text: Allmänna råd

text: Utbildning enligt 11 § bör integreras med annan lämplig utbildning, såsom bastaktik, särskild polistaktik, sjukvård, vapenhantering och konflikthantering.

text: Endast den som har genomgått lokal funktionsinriktad utbildning anordnad av polismyndigheten, enligt av Rikspolisstyrelsen beslutad utbildningsplan, och som har tillgång till särskild utrustning får utföra arbetsuppgifter och samverka med andra myndigheter och externa aktörer i en het zon.

text: Följande funktioner ska genomgå utbildning och ha tillgång till utrustning som sägs i 12 §. 1. Nationella Insatsstyrkan (NI). 2. Bombskyddsgrupperna i polismyndigheterna i Stockholms län, Västra Götaland och Skåne. De funktioner som sägs i första stycket ska genomgå återkommande lokal funktionsinriktad utbildning, enligt av Rikspolisstyrelsen beslutad utbildningsplan. Utbildningen ska anordnas av ansvarig polismyndighet i den utsträckning som behövs för att med högt ställda krav på säkerheten bibehålla kompetensen.

text: Allmänna råd

text: Tiden mellan utbildningstillfällen enligt 13 § andra stycket bör inte överstiga tre år.

text: Utrustning

text: Endast sådan utrustning som är godkänd av Rikspolisstyrelsen får användas som skydds- och indikeringsutrustning. Detta gäller även vid bärprov och provning av ny utrustning. Om en utvidgad analys ska genomföras, svarar den ansvariga expertmyndigheten för att tillförlitlig och kvalitetssäkrad utrustning används.

text: All personal som kan förutses komma att tas i anspråk i en varm eller kall zon vid en CBRNE-händelse ska, efter att ha genomgått utbildning som sägs i 11 § första stycket, tilldelas personlig skyddsutrustning. Om det föreligger behov av att under en längre tid genomföra polisiära åtgärder i en varm zon, ska den personal som tas i anspråk för åtgärden tilldelas extra skyddsutrustning.

text: Allmänna råd

text: Exempel på polisiära åtgärder som kan behöva genomföras i en varm zon är utrymning, identifiering och bevakning av avlidna, omhändertagande av egendom, skydd av räddningspersonal och teknisk undersökning.

text: Personal som har tilldelats personlig skyddsutrustning ska ha utrustningen tillgänglig under tjänstgöring.

text: Allmänna råd

text: Utrustningen bör förvaras på ett med hänsyn till varje anställds arbetsuppgifter och arbetsplats anpassat sätt, så att den vid behov är lätt tillgänglig. Behovet bör bedömas bl.a. mot bakgrund av sannolikheten för den anställde att hamna i eller tas i anspråk vid en CBRNE-händelse. Det innebär att t.ex. fordonsburen personal i yttre tjänst, om möjligt, bör förvara utrustningen i fordonet. Med personal i yttre tjänst avses i det här sammanhanget den som har sina arbetsuppgifter förlagda i huvudsak utanför Polisens lokaler.

text: Dokumentation

text: Bestämmelser om dokumentation vid en särskild händelse finns i Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om planering, organisation och ledning vid särskilda händelser (FAP 201-1).

text: Allmänna råd

text: För det fall en CBRNE-händelse inte bedöms vara en särskild händelse enligt FAP 201-1 dokumenteras uppgifter om händelsen enligt andra rutiner, genom t.ex. brottsanmälan, primärrapport eller händelserapport.

text: En kopia av dokumentation om en CBRNE-händelse ska genom polismyndighetens försorg skickas till BombDataCenter (BDC).

text: Lokala föreskrifter

text: Allmänna råd

text: Polismyndigheten bör i lokala föreskrifter meddela de ytterligare bestämmelser som behövs för tillämpningen av denna författning.

text: Undantag

text: Rikspolisstyrelsen får, om särskilda skäl föreligger, medge undantag från dessa föreskrifter. Denna författning träder i kraft den 1 juni 2009. På Rikspolisstyrelsens vägnar BENGT SVENSON

text: Stig Jönsson (Polisavdelningen)


title: Föreskrifter och allmänna råd om motorsport på bana

text: 1 kap. Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter gäller vid tävling eller uppvisning i motorsport på bana under förutsättning att arrangemanget är en offentlig tillställning.

text: Allmänna råd

text: Exempel på motorsport på bana som omfattas av dessa föreskrifter är tävling och uppvisning med bil, motorcykel, snöskoter, karting och gokart.

text: Regler om motorsport i terräng finns i Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om motorsport i terräng, FAP 512-2.

type: kapitel

text: 2 kap. Definitioner

text: I dessa föreskrifter används följande beteckningar med nedan angiven betydelse.

text: Beteckning Betydelse Bananläggning Det område som innefattar bana, publikområden, uppställningsplatser för tävlings-, uppvisningsutrycknings- och bärgningsfordon, utryckningsvägar och övriga anordningar som krävs enligt dessa föreskrifter. Bana Den del av bananläggningen på vilken tävling eller uppvisning i motorsport genomförs. I banan ingår även bandepå. Parkeringsdepå En plats för uppställning av tävlingsfordon eller uppvisningsfordon under pågående tävling eller

text: RPSFS 2009:09

text: uppvisning.

text: Postering Den plats där flaggposter och/eller andra funktionärer enligt banritningen ska uppehålla sig under pågående tävling. Riskområde Det område på eller vid banan inom vilket tävlingsfordon eller uppvisningsfordon kan förekomma.

text: 3 kap. Banors lokalisering och tekniska utförande

text: Om en bana är belägen intill allmän väg, ska särskilda åtgärder vidtas för att förhindra att trafikanter på vägen distraheras av verksamheten på banan. En bananläggning ska ha erforderliga tillfarts- och utrymningsvägar.

text: Allmänna råd

text: Enligt

text: väglagen (1971:948)

text: krävs i vissa fall tillstånd från den statliga väghållningsmyndigheten eller länsstyrelsen om banan kan vara till olägenhet för vägens bestånd, drift eller brukande.

text: Inom en bananläggning ska det under tävling eller uppvisning finnas en hög brand- och olycksberedskap. Alla delar av bananläggningen ska snabbt kunna nås.

text: Mellan banan och det omgivande allmänna vägnätet ska det finnas utryckningsvägar. En utryckningsväg får inte blockeras.

text: Bana på sjöis m.m.

text: För en bananläggning på sjöis ska det, med hänsyn till skaderisker för vattentäkter och motsvarande, finnas ett medgivande från kommunen.

text: Om en bana förläggs på sjöis, havsis eller is på vattendrag ska isen ha tillräcklig bärkraft. Om en bana förläggs på sjöis, ska istjockleken vid tävlingstillfället vara minst 40 cm vid enbart kärnis eller minst 50 cm vid kärnis och mörk stöpis. Istjockleken beräknas med hänsyn till den nötning som kan ske under tävlingen så att erforderlig istjocklek återstår efter genomförd tävling. Ingen del av banan får läggas på ljus stöpis. Utan hinder av vad som sägs i andra stycket får en bana på sjöis för tävling med motorcykel förläggas på kärnis som har en tjocklek av minst 20 cm. För en bana på annan is än sjöis ska kraven på isen bestämmas med utgångspunkt i de lokala förhållandena.

text: Allmänna råd

text: Egenskaperna för annan is än sjöis varierar kraftigt, varför en bedömning av vilka krav som ska ställas på isen bör göras i det enskilda fallet. Vid bedömningen bör särskilt beaktas

text: RPSFS 2009:09

text: yttertemperaturen, banans lokalisering, vattnets salthalt och strömförhållandena.

text: Arrangören ska ansvara för mätning och kontroll av isens tjocklek och kvalitet.

text: Allmänna råd

text: Upplysningar om mätning av isens tjocklek och dokumentation av sådan mätning finns i Vägverkets publikation 2002:35 Vägar på sötvattenis.

text: 4 kap. Skyddsanordningar

text: Riskområde

text: Arrangören ansvarar för att åskådare eller andra personer som uppehåller sig inom riskområdet har fullgott skydd genom sådana särskilda skyddsanordningar som avses i 2 §. Detta gäller dock inte i fråga om funktionärer, räddningspersonal och motsvarande som för att fullgöra sin uppgift måste lämna sin normala uppehållsplats. Riskområdets storlek bestäms genom att beräkna uppbromsningssträckan i varje punkt av banan för det snabbaste fordonet. Fordonet beräknas kunna avvika med 30 grader åt vardera sidan i fordonets körriktning.

text: V² Uppbromsningssträckan (U) beräknas enligt formeln U = K

text: V är hastigheten uttryckt i km/h och K är en konstant för beräkning av stoppsträckan på plan mark med en viss friktion. För K ska följande värden användas. Hårt packad snö och is 50 Lös snö (mindre än 30 cm) 75 Övrigt 150

text: I bilagan finns tabell över uppbromsningssträckan vid olika hastigheter. Vid arrangemang där fordon enbart färdas rakt fram en kortare sträcka, högst 500 meter, får området beräknas med en vinkel av 30 grader, 15 grader åt vardera sidan från respektive ”körfälts” mitt (två banor, exempelvis

text: RPSFS 2009:09

text: dragracing). Längden av riskområdet efter mål ska minst motsvara uppbromsningssträckan för det snabbaste fordonet vid målgång.

text: Särskilda skyddsanordningar

text: Särskilda skyddsanordningar är 1. naturliga hinder i form av nivåskillnader eller mark med uppbromsande ytskikt (t.ex. sandfälla), 2. barriärer och 3. skyddsnät. Naturliga hinder och barriärer ska skydda mot fordon som kör av banan. Skyddsnät ska skydda mot splitter eller kringflygande delar i samband med en avkörning eller annan olycka. Skyddsanordningarna kan kombineras.

text: En barriär ska i sig eller i en kombination med flera barriärer kunna ta upp energin från ett påkörande fordon beräknad enligt EN-standard 1317 eller USA-standard NCHRPR 350.

text: Naturliga hinder

text: Naturliga hinder i form av nivåskillnad, där banan ligger lägre än den omgivande marken, ska vara minst 1,2 meter höga och inte möjliga att forcera av tävlingsfordonen. Om nivåskillnaden mellan bana och publik är mindre än två meter ska hindret vara vertikalt till minst 1,2 meters höjd över banan. Som naturligt hinder anses också jordvallar eller liknande.

text: Barriärer

text: En barriär ska vara utförd av stålbalk, betong, trä eller motsvarande hållfast material. Den ska ha en höjd av minst en meter, på rallycrossbana minst 1,2 meter. På dragracingbana, om betongbarriär används, ska höjden på betongbarriären vara minst 0,8 meter. Avståndet till publikområde ska då vara minst 15 meter. Används betongbarriär vid tävlingssträckan 402,33 meter ska höjden på barriären vid 300 meter efter startlinjen höjas från 0,8 meter till 1,0 meter. Används betongbarriär vid tävlingssträckan 201 meter ska höjden på barriären vara minst 0,8 meter längs hela tävlingssträckan.

text: Allmänna råd

text: För att minska risken för skador på de tävlande kan barriärer på utsatta platser förses med stötupptagande täckning. Täckmaterialet bör anpassas till tävlingsformen och kan utgöras av halmbalar, däckbarriärer, skumgummikuddar eller annat material med liknande egenskaper.

text: En däckbarriär ska bestå av bildäck av lika diameter som är staplade för att forma en barriär. Barriären ska placeras framför en permanent barriär (skyddsräcke) och fästas vid denna. Däckbarriären ska minst vara i samma höjd som den permanenta barriären (minst 1 meter).

text: RPSFS 2009:09

text: Allmänna råd

text: Närmare regler om hur däckbarriärer kan utformas finns exempelvis i Svenska Bilsportförbundets skrivelse ”Rekommendationer för uppförande av däckbarriärer Svenska banor”.

text: Vid en karting- eller gokarttävling ska en barriär utgöras av sammanbundna bildäck. Höjden ska vara minst 0,3 meter och längden minst fem meter. Barriären ska vara förankrad om dess egenvikt inte är tillräcklig för att ta upp de beräknade krafterna.

text: Vid tävling eller uppvisning vintertid kan även snövallar av minst den omfattning som anges i 8-10 §§ användas som barriär.

text: Vid banavsnitt där fordonets hastighet är högre än 60 km/h ska skyddsvallar av snö samt bevakningsvägar anordnas enligt figur 1 vid orört snötäcke under en meter och vid orört snötäcke över en meter enligt figur 1 b.

text: RPSFS 2009:09

text: Vid banavsnitt där fordonens hastighet är lägre än 60 km/h, ska skyddsvallar av snö samt bevakningsvägar anordnas enligt fig. 2 vid orört snötäcke under en meter och vid orört snötäcke över en meter enligt figur 2 b.

text: Vid tävling med motorcykel på isbana får skyddsvallar och/eller upptagningsnät anordnas enligt fig. 3 och 4.

text: En skyddsvall av snö får inte begjutas med vatten. En skyddsvall eller annan snövall som lagts utefter banan och som är täckt med is måste luckras upp före start.

text: RPSFS 2009:09

text: Vid tävling eller uppvisning med snöskoter får en snövall inte användas som skydd för publik i en ytterkurva.

text: Skyddsnät

text: Ett skyddsnät ska sättas upp i de fall polismyndigheten bedömer att det kan finnas risk för skador av kringflygande föremål.

text: Allmänna råd

text: En sådan risk för skador kan föreligga när en barriär används som skyddsanordning på en plats där ett tävlingsfordon som kör av banan kan nå barriären med högre hastighet än 50 km/h eller vid sådana arrangemang där det finns särskild risk för motorexplosion eller liknande.

text: Skyddsnätet ska ha en trådtjocklek av ca tre mm. Maskstorleken ska anpassas till tävlingsformen men får inte överstiga 90x90 mm. Nätet ska vara vajerförstärkt och väl förankrat. Det ska ha en sådan styrka att det kan ta upp energin från det tyngsta föremål som bedöms kunna flyga omkring vid en olycka. Näthöjden får avgöras från fall till fall beroende på var publiken befinner sig i förhållande till banan, men ska dock vara minst 2,5 m över bannivån.

text: Skyddsnätet ska placeras antingen på barriären eller mellan barriären och publikavspärrningen på så sätt att barriären inte kan påverka skyddsnätet vid påkörning.

text: 5 kap. Publikområden och parkeringsdepåer

text: Publikområden

text: Publikområden ska placeras, utformas och anpassas till banans linjeföring så att de blir säkra.

text: Publikområdet ska vara avgränsat på ett sådant sätt att det klart framgår inom vilket område som publiken får uppehålla sig. Mot banan ska det finnas en avspärrning med en höjd av minst 1,2 meter. Den ska utgöras av nät eller annan anordning med motsvarande funktion.

text: För banor som tillfälligt anordnas får en avspärrning göras genom två rep, det övre med en höjd av 1,2 meter på stolpar med högst fyra meters mellanrum. Vid arrangemang på isbana kan avspärrningen utgöras av en extra snövall eller liknande med en höjd av minst 1,2 meter. En sådan avspärrning ska bevakas av vakter. Visuell kontakt ska finnas mellan dessa vakter.

text: Avståndet mellan en bankant och avspärrningen ska vara minst sex meter. Mellan en särskild skyddsanordning och en avspärrning ska avståndet vara minst tre meter.

text: RPSFS 2009:09

text: Allmänna råd

text: Om den särskilda skyddsanordningen utgörs av ett naturligt hinder enligt 4 kap. 4 § och publiken befinner sig minst två meter över banan får avståndet mellan bankanten och avspärrningen minskas till tre meter och avståndet mellan skyddsanordningen (släntkrön) och avspärrningen minskas till en meter.

text: Vid en speedwaytävling med motorcykel får avståndet mellan bankanten eller den särskilda skyddsanordningen och avspärrningen minskas till två meter.

text: För en läktare, såväl permanent som tillfällig, ska det finnas ett gällande godkännandebevis för det antal åskådare läktaren är avsedd.

text: En tävling eller uppvisning ska omedelbart avbrytas om en publikavspärrning inte respekteras.

text: Parkeringsdepåer

text: En parkeringsdepå ska vara klart avgränsad från tävlingsbanan eller banan där uppvisning ska ske.

text: Inom parkeringsdepå får ett fordon inte framföras med högre hastighet än gångfart.

text: Särskilda bestämmelser för bana på sjöis m.m.

text: Vid en bana på sjöis, havsis eller is på vattendrag ska publikområden, parkeringsdepåer och parkeringsplatser placeras på land. Sådana områden får dock förläggas på sjöis om istjockleken är minst 80 cm kärnis eller minst 100 cm kärnis och mörk stöpis. Bestämmelser om istjocklek finns också i 3 kap. 5-6 §§ och om undantag i 10 kap 5 §.

text: Vid en tävling eller uppvisning med motorcykel på sjöis får parkeringsdepån utan hinder av bestämmelserna i 9 § förläggas på isen om denna består av kärnis som är minst 30 cm tjock och inga andra fordon än de deltagande fordonen tillåts komma in i depåområdet.

text: RPSFS 2009:09

text: 6 kap. Sjukvårdsberedskap

text: Under en tävling eller uppvisning ska det inom tävlingsområdet eller uppvisningsområdet finnas sjukvårdspersonal med adekvat utbildning i tillräcklig omfattning, dock minst en sjuksköterska som uppfyller Socialstyrelsens föreskrivna krav för att kunna ge prehospital sjukvård eller en läkare. Nödvändig sjukvårdsutrustning ska finnas tillgänglig bedömt utifrån en risk- och behovsanalys. De ytterligare resurser som erfordras ska bestämmas av polismyndigheten med hänsyn till förhållandena vid varje tävling eller uppvisning.

text: En ambulans eller liknande räddningsfordon utrustad för transport av sjuka och skadade ska finnas tillgänglig inom tävlingsområdet respektive uppvisningsområdet eller inom sådant avstånd att den kan beräknas vara på plats inom 15 minuter efter larm till SOS Alarm.

text: Sjukvårdspersonalen ska vara väl insatt i banans säkerhetsorganisation, tävlingens eller uppvisningens uppläggning och genomförande samt den typ av skador som kan förväntas uppstå. Tävlings- eller uppvisningsarrangören ska i god tid före en tävling eller uppvisning underrätta SOS Alarm och omkringliggande sjukvårdsinrättningar med akutmottagning om tävlingen eller uppvisningen.

text: 7 kap. Beredskap mot brand

text: Polismyndigheten ska i samband med prövning av tillstånd till tävling eller uppvisning, kontrollera att det vid en bananläggning finns en fullgod beredskap mot brand. Det ska särskilt beaktas 1. att personal som ingår i beredskapen ska ha den kunskap som krävs för uppgiften, 2. att brandsläckare ska vara utrustade med så enkla och likartade utlösningsanordningar som möjligt samt 3. att brandsläckare finns på platser där risken för brand är särskilt stor.

text: Allmänna råd

text: Vid kontroll av beredskapen mot brand bör polismyndigheten samråda med den kommunala räddningstjänsten.

text: 8 kap. Övriga säkerhetsanordningar m.m.

text: En postering ska vara skyddad på det sätt som anges i 4 kap. Detsamma gäller andra platser inom riskområdet där funktionärer, räddningspersonal, mekaniker m.fl. uppehåller sig under pågående tävling eller uppvisning, exempelvis en bandepå.

text: Vid tävling eller uppvisning ska det finnas en särskild utsedd person som är ansvarig för brandberedskapen och en särskild utsedd säkerhetschef som är ansvarig för olycksberedskapen. Samma person kan ha båda uppgifterna.

text: RPSFS 2009:09

text: 3 § En funktionär med arbetsuppgift som berör säkerhetstjänsten vid banan ska vara särskilt utbildad för sin uppgift. För en sådan funktionär eller funktionärskategori ska det finnas en särskild instruktion. En funktionär i chefsbefattning ska inneha gällande licens som har utfärdats av ett specialförbund. Detta gäller dock inte funktionärer som omnämns i 6 och 7 kap. Säkerhetschefen vid banan ska ansvara för den angivna utbildningen. Den som är under 18 år får inte vara funktionär i chefsbefattning eller anlitas till befattning som rör säkerheten för åskådarna.

text: Funktionärer och vakter ska vara så klädda eller bära sådana kännetecken att deras funktion klart framgår.

text: Inom varje bananläggning ska det finnas ett väl fungerande tele- eller radiokommunikationssystem. Vid en bana där avstånden är så korta att tävlingsledaren har ögonkontakt med banposteringar får dock annat kommunikationssätt användas, exempelvis en flagga eller ljussignal. Förbindelse ska alltid vara upprättad mellan tävlingsledare, säkerhetschef, sjukvårdsansvarig, samtliga posteringar och ambulansfordon eller liknande.

text: 9 kap. Besiktning och godkännande av bananläggning

text: Innan en bananläggning första gången tas i bruk för tävling eller uppvisning ska den besiktigas och godkännas av polismyndigheten. Till besiktningen ska banägaren eller arrangören kalla en representant för polismyndigheten och räddningstjänsten. Banägaren eller arrangören ska i god tid och senast en månad före besiktningen överlämna en skalenlig ritning över bananläggningen till polismyndigheten. Av ritningen eller tillhörande beskrivning ska det tydligt framgå alla anordningar som enligt dessa föreskrifter krävs för bananläggningen.

text: När bananläggningen har godkänts ska polismyndigheten utfärda ett godkännande. Detta ska tecknas på ritningen över den godkända bananläggningen. Av godkännandet ska framgå för vilken eller vilka tävlings/uppvisningsformer banan får användas. Ritningen ska förvaras hos polismyndigheten.

text: Har en bananläggning ändrats i förhållande till en godkänd ritning ska ändringen vara godkänd senast en månad före en tävling eller uppvisning. Besiktningen och godkännandet av en sådan ändring ska ske enligt vad som anges i detta kapitel.

text: Vid tävling eller uppvisning på tillfällig bana, får tiderna enligt 1 § andra stycket och 3 § första stycket kortas efter medgivande av polismyndigheten.

text: Allmänna råd

text: RPSFS 2009:09

text: En representant för Samarbetsorganet för utarbetandet av föreskrifter och anvisningar för motortävlingar (SAMT) kan kallas av polismyndigheten till den besiktning som nämns i 1 §. Detta organ, som har sitt sekretariat på Transportstyrelsen, är sammansatt av representanter för Rikspolisstyrelsen och Transportstyrelsen.

text: 10 kap. Tillstånd m.m.

text: En ansökan om tillstånd att anordna tävling eller uppvisning ska inges till polismyndigheten senast fyra veckor före tävlingen/uppvisningen.

text: En ansökan ska innehålla 1. arrangörens namn och adress, 2. den ansvarige tävlings- eller uppvisningsledarens personnummer, fullständiga namn, adress och telefonnummer, 3. vem som är ansvarig för brand- och olycksberedskap, 4. uppgift om tid då tävlingen eller uppvisningen ska äga rum, 5. uppgift om tävlings- eller uppvisningsform, förarklasser och fordonsgrupper enligt gällande tävlingsreglemente, 6. skalenlig ritning över banan, 7. uppgift om beräknat antal startande, 8. uppgift om beräknat antal åskådare, 9. uppgift om hur parkeringsfrågan för åskådare avses lösas och 10. protokoll över mätningar av istjockleken vid bananläggning på sjöis.

text: Vid ansökan om tillstånd att anordna snöskotercross- eller isbanetävling/uppvisning på en tillfälligt iordningställd bana i terräng ska länsstyrelsen beredas tillfälle att yttra sig.

text: Innan ett tillstånd meddelas ska polismyndigheten kontrollera att bananläggningens skick stämmer överens med godkännanderitningen.

text: 11 kap. Undantag

text: Rikspolisstyrelsen får, om särskilda skäl föreligger, medge undantag från dessa föreskrifter.

text: Denna författning träder i kraft den 1 augusti 2010 då Rikspolisstyrelsens föreskrifter om motorsport på bana (

text: RPSFS 2000:23

text: , FAP 512-1), ska upphöra att gälla.

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar

text: BENGT SVENSON

text: Thomas Eriksson (Rättsavdelningen)

text: RPSFS 2009:09

text: Bilaga

text: Uppbromsningssträckan (U) i meter vid olika hastigheter

text: V²

text: ( U = )

text: K

text: Hastighet (V) Konstant (K)

text: km/h 150 75 50 30 6 12 18 40 11 21 32 50 17 32 49 60 24 48 72 70 33 65 98 80 43 85 128 90 54 108 162 100 67 133 200 110 81 161 242 120 96 192 288 130 113 225 338 140 131 261 392 150 151 300 450 160 171 341 512 170 193 385 578 180 216 432 648 190 241 481 722 200 267 533 800 210 294 588 882 220 323 645 968 230 353 705 1058 240 384 768 1152 250 417 833 1250 300 600 1200 1800


text: Rikspolisstyrelsens författningssamling

text: ISSN 0347–545X Utgivare: chefsjuristen Monica Rodrigo

text: Upphävande av vissa av Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd FAP 000-0

text: Utkom från trycket beslutade den 16 augusti 2010. den 10 september 2010

text: Följande allmänna råd upphör att gälla den 1 oktober 2010.

text: Rikspolisstyrelsens allmänna råd om utredning av brott begångna av den som inte har fyllt femton år (

text: RPSFS 2001:14

text: , FAP 403-1).

text: På Rikspolisstyrelsens vägnar MONICA RODRIGO

text: Christina Kiernan (Polisavdelningen)


title: Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd FAP 791-3 om särskilt tjänstekort för poliser

text: Bestämmelser om tjänstekort för poliser finns i förordningen (

text: ) om tjänstekort och i

text: 4 kap. 15 § polisförordningen (1998:1558)

text: . Rikspolisstyrelsen har utfärdat föreskrifter om tjänstekort (FAP 791-1) och föreskrifter om tjänstekort för polisman (polislegitimation) (FAP 791-2).

text: Bestämmelser om arbetsmiljöns beskaffenhet och om arbetsgivarens allmänna skyldigheter när det gäller att bl.a. förebygga att arbetstagare utsätts för ohälsa eller olycksfall i arbetet finns i 2 och

text: 3 kap.

text: arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: . I Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse med föreskrifter om åtgärder mot våld och hot i arbetsmiljön samt allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna (

text: AFS 1993:2

text: ) finns bestämmelser för arbete där det kan finnas risk för våld eller hot.

text: I

text: 39 kap.

text: 3 § första

text: och

text: andra stycket

text: offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)

text: finns bestämmelser om sekretess i en myndighets personaladministrativa verksamhet.

text: Utförande

text: För särskilt tjänstekort gäller bestämmelserna i FAP 791-1 och 791-2, med de undantag som följer av denna författning.

text: På särskilt tjänstekort ska kortinnehavarens namn, personnummer och namnteckning ersättas med ett särskilt tjänstgöringsnummer, som ska vara ett annat än kortinnehavarens ordinarie tjänstgöringsnummer. Det särskilda tjänstgöringsnumret ska bestå av myndighetskoden följt av ett bindestreck och fyra siffror.

text: Det särskilda tjänstekortet ska bäras tillsammans med den av Rikspolisstyrelsen fastställda polisbrickan i ett för ändamålet avsett läderfodral.

text: På polisbrickan får inte antecknas uppgifter som direkt kan härledas till kortinnehavaren, såsom namn eller personnummer och inte heller ordinarie tjänstgöringsnummer.

text: Utfärdande

text: Enligt

text: 2 § förordningen (1958:272)

text: om tjänstekort är polismyndigheten behörig att utfärda tjänstekort för personal i den lokala polisorganisationen. Enligt

text: 4 § andra stycket samma förordning

text: får ett särskilt tjänstekort utfärdas för polismän som har arbetsuppgifter där det finns en påtaglig risk att de eller någon närstående utsätts för hot eller våld.

text: Allmänna råd

text: Ordinarie tjänstekort bör inte utfärdas för de poliser som har tilldelats särskilt tjänstekort, om inte särskilda skäl föreligger. Utfärdas ett särskilt tjänstekort för en polis som innehar ett ordinarie tjänstekort, bör det ordinarie tjänstekortet lämnas in till polismyndigheten.

text: Polismyndigheten ska utse en anställd med särskilt ansvar för att fatta beslut om utfärdande och återkallelse av särskilt tjänstekort. Polismyndigheten ska också utse en anställd med särskilt ansvar för hanteringen av särskilt tjänstekort beträffande beställning, utlämning, återlämning och förvaring.

text: Särskilt tjänstekort ska beställas enligt de rutiner som Rikspolisstyrelsen beslutar.

text: Användande

text: Särskilt tjänstekort får användas endast av en polis som i sitt ordinarie arbete saknar yttre igenkänningstecken som påvisar polisens tjänsteställning och utför arbetsuppgifter som huvudsakligen riktar sig mot grov organiserad brottslighet eller terrorism. Utan hinder av första stycket får särskilt tjänstekort användas också av poliser vid Säkerhetspolisen.

text: Allmänna råd

text: Bedömningen av behovet att utfärda särskilda tjänstekort bör i vissa fall kunna göras generellt och omfatta samtliga poliser vid en arbetsenhet där arbetstagarna uppfyller kraven i 11 §. Så kan vara fallet om arbetsenhetens verksamhet riktar sig mot individer eller grupperingar som ägnar sig åt grov organiserad brottslighet. Om endast vissa poliser vid en sådan arbetsenhet har arbetsuppgifter som

text: medför en förhöjd och konstant risk att utsättas för hot eller våld, bör särskilda tjänstekort utfärdas endast för dessa. Poliser som arbetar mot grov organiserad brottslighet, men som i sitt arbete normalt bär uniform, kan inte anses uppfylla kraven i 11 §.

text: En polis som innehar enbart särskilt tjänstekort ska använda detta när han eller hon för sin tjänsteutövning har behov av att kunna styrka sin tjänsteställning.

text: Polismyndigheten ska kontinuerligt och senast var tolfte månad ompröva behovet av särskilt tjänstekort för de poliser som har tilldelats ett sådant. En omprövning ska ske också när en polis som har tilldelats ett särskilt tjänstekort byter arbetsenhet eller arbetsuppgifter.

text: Återlämnande

text: Bestämmelser om återlämnande och återkallelse av tjänstekort finns i

text: och

text: 10 §§

text: förordningen (

text: ) om tjänstekort. Samtidigt med att särskilt tjänstekort återlämnas eller återkallas ska tillhörande polisbricka och läderfodral återlämnas.

text: När en tjänsteman som avses i

text: 1 kap. 4 § första stycket polisförordningen (1998:1558)

text: inte uppehåller tjänst som polisman ska det särskilda tjänstekortet återlämnas till utfärdaren.

text: Vid längre tids tjänstledighet ska det särskilda tjänstekortet lämnas in till polismyndigheten.

text: Särskild förteckning

text: Polismyndigheten ska föra en särskild förteckning över tjänstgöringsnumren på de särskilda tjänstekort som finns vid myndigheten. Av förteckningen ska framgå vilken polis som har tilldelats respektive tjänstgöringsnummer. Förteckningen ska förvaras så, att endast polischefen eller den han eller hon bestämmer har tillgång till den. Om inte polischefen själv svarar för vården av förteckningen, ska det av arbetsordning, tjänsteföreskrift eller ett särskilt beslut framgå vem som har vårdansvaret.

text: Lokala föreskrifter

text: Allmänna råd

text: Polismyndigheten bör i lokala föreskrifter meddela de ytterligare bestämmelser som behövs för tillämpningen av denna författning. Av särskild vikt är bestämmelser om beslutsbefogenheter samt hanteringsrutiner beträffande beställning, utlämnande, inlämning, återlämnande och förvaring av särskilt tjänstekort och polisbricka.

text: Rikspolisstyrelsen får, om särskilda skäl föreligger, medge undantag från dessa föreskrifter. Denna författning träder i kraft den 1 maj 2010. På Rikspolisstyrelsens vägnar BENGT SVENSON

text: Richard Lilja (Polisavdelningen)