title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om stegar och arbetsbockar samt allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna

text: Dessa föreskrifter gäller bärbara stegar och arbetsbockar. Bestämmelserna i 10–18 §§ om användning av stegar gäller dock i tillämpliga delar alla stegar. Bestämmelserna i 4–8 §§ gäller endast stegar och arbetsbockar som tillverkats i mer än 20 exemplar för att säljas. Bestämmelserna i 10 och 12 §§ gäller inte vid räddningstjänst som staten eller kommunerna ansvarar för enligt

text: 2 § lagen (2003:778)

text: om skydd mot olyckor. De gäller inte heller de övningar som behöver genomföras för att sådan räddningstjänst skall kunna utföras på ett säkert sätt. Bestämmelserna i 4–9 §§ gäller inte stegar och arbetsbockar som avlämnats från tillverkare eller importör före 1 januari 1987.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter används följande beteckningar med nedan angiven betydelse.

text: Anliggande stege Stege som i rest läge lutar mot vägg eller liknande. Fristående stege Stege som i rest läge står utan stöd. Arbetsbock Fristående arbetsplan med trappsteg där höjden till planet är högst 1250 mm och planets sidor minst 600 mm respektive 250 mm.

text: 1) Jfr

text: rådets direktiv 89/655/EG av den 30 november 1989

text: om minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet (EGT L 393, 30.12.1989, s. 13, Celex 31989L0655), senast ändrat genom

text: rådets direktiv 2001/45/EG

text: (EGT L 195, 19.7.2001, s. 46, Celex 32001L0045). 5

text: Utförande och typkontroll

text: Stegar och arbetsbockar skall vara – dimensionerade så att de erbjuder betryggande säkerhet vid den högsta belastning som de är avsedda för, – stabila och så enkla som möjligt att hantera och transportera, – konstruerade så att de inte glider isär eller fälls ihop under användning, – utförda av material som är av god kvalitet, samt tillräckligt beständigt eller skyddat mot korrosion och åldrande med hänsyn till avsedd användning samt – utformade så att arbete från, och gång i, stege eller arbetsbock inte blir onödigt tröttande.

text: Stegar och arbetsbockar får användas eller avlämnas för att tas i bruk endast om de 1. är typkontrollerade enligt 5 § av ett kontrollorgan i tredjepartsställning eller ett certifieringsorgan som är ackrediterat för sådan typkontroll respektive certifiering enligt lagen (SFS 1992:1119) om teknisk kontroll och 2. därvid har visat sig uppfylla kraven i 5 §. Kravet på typkontroll av stegar i första stycket 1. och 2. gäller inte stegar som uppfyller följande villkor. – Stegen är certifierad av ett certifieringsorgan som är ackrediterat för sådan certifiering enligt lagen (SFS 1992:1119) om teknisk kontroll. – Certifieringen visar att stegen uppfyller kraven i den svenska standarden SS 2091 Stegar–bärbara stegar, utgåva 4, den norska standarden NS-INSTA 650:1995, Stiger–bærbare stiger eller annan standard som visats vara likvärdig från säkerhetssynpunkt med dessa. Certifiering enligt andra stycket kan också utföras av ett certifieringsorgan i något annat land inom EES som – är ackrediterat för uppgiften mot tillämplig standard i EN 45 000-serien av ett ackrediteringsorgan som kan visa att det uppfyller och tillämpar kraven i EN 45 010 eller – på annat sätt erbjuder likvärdiga garantier vad gäller teknisk och yrkesmässig kompetens samt garantier för oberoende.

text: Vid typkontroll skall stege eller arbetsbock ha granskats av kontrollorganet eller certifieringsorganet och visat sig uppfylla kraven i 3 §. Vidare skall stegar eller arbetsbockar ha provats av kontrollorganet, certifieringsorganet eller ett provningslaboratorium i tredjepartsställning som är ackrediterat för sådan provning enligt lagen (SFS 1992:1119) om teknisk kontroll

text: • beträffande stege enligt svensk standard SS 2091, Stegar–bärbara stegar, utgåva 4 del E, • beträffande arbetsbock enligt bilagan till dessa föreskrifter, och vid provningen visat sig uppfylla där ställda krav.

text: Ett kontrollorgan eller ett certifieringsorgan som har genomfört typkontroll eller certifiering och funnit att stegen eller arbetsbocken uppfyller kraven i 5 §, skall utfärda typkontrollintyg respektive certifikat. Typkontroll eller certifiering enligt 4 § gäller endast för stege eller arbetsbock som till material, dimension och utförande stämmer överens med det provade exemplaret. Typkontrollen eller certifieringen gäller dock även för stege eller arbetsbock som är kortare respektive lägre än det provade exemplaret, om den i övrigt stämmer överens med detta exemplar.

text: Typkontroll eller certifiering enligt 4 § gäller i fem år när det gäller avlämnande av nya stegar eller arbetsbockar från tillverkare eller importör och måste därefter göras om. Den gäller i övrigt utan tidsbegränsning.

text: Märkning m.m.

text: Stegar och arbetsbockar skall då de avlämnas för att tas i bruk vara tydligt och varaktigt märkta med tillverkarens eller importörens namn, tillverkningsår och typbeteckning. Stegar som är certifierade enligt 4 § andra eller tredje stycket skall dessutom vara märkta med en hänvisning till tillämpad standard. Övriga stegar och arbetsbockar skall vara märkta med uppgift om att de är typkontrollerade enligt dessa föreskrifter samt kontrollorganets eller certifieringsorganets namn och typkontrollintygets nummer.

text: Stegar och arbetsbockar skall om det behövs vara tydligt och varaktigt märkta med monteringsanvisningar, då de avlämnas för att tas i bruk.

text: Användning

text: Stege får användas endast som tillträdesled och för kortvarigt arbete från stegen. Arbete från stege får endast ske om riskerna med att använda stege är så små att annan säkrare utrustning inte är befogad.

text: Stegar skall användas på ett sådant sätt att man kan stå stadigt och hålla sig fast på ett säkert sätt. Detta gäller särskilt om något måste bäras i handen.

text: Endast lätt och hanterlig börda får hanteras på stege eller arbetsbock. Bärbar stege får endast beträdas av en person åt gången. Vid arbete från stege eller arbetsbock får endast sådana verktyg och redskap användas som kan hanteras säkert från stegen eller arbetsbocken.

text: Stege och arbetsbock skall ha för ändamålet lämplig längd respektive höjd. När stege används som tillträdesled skall tillträdet kunna göras på ett säkert sätt. Stegen skall vara tillräckligt mycket högre än det plan som skall nås med hjälp av stegen, om inte andra anordningar ändå gör det möjligt att hålla sig fast på ett säkert sätt.

text: Utskjutande stegdel i toppen på fristående stege får inte beträdas.

text: Stegar skall placeras på ett sådant sätt att deras stabilitet under användningen säkras. Stege eller arbetsbock som inte kan ställas upp säkert skall stagas eller förankras. Stege eller arbetsbock skall vila på ett stadigt, hållfast och orörligt underlag av lämplig storlek så att stegpinnarna eller trappstegen är horisontella. Stege eller arbetsbock med hjul skall säkras mot lägesförändring innan de används.

text: Stegar som är sammansatta av flera delar skall användas på ett sådant sätt att det säkerställs att de olika delarna inte oavsiktligt kan rubbas i förhållande till varandra. Upphängda stegar skall vara fastsatta på ett säkert sätt och, med undantag för repstegar, så att de inte kan rubbas eller komma i svängning.

text: Följande typer av stegar får användas endast om de är stagade eller förankrade. – Anliggande stege som är längre än 5 m. – Fristående stege med plattform och knästöd och mer än 2 m höjd till plattformen. – Annan fristående stege som är högre än 3 m.

text: Stegar och arbetsbockar skall underhållas väl och fortlöpande kontrolleras. De får inte användas om deras hållfasthet eller säkerhet i övrigt är nedsatt.

text: Särskilda bestämmelser

text: Bestämmelserna i 4 och 8 §§ utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap.

text: och

text: 2 §§

text: arbetsmiljölagen

text: (SFS 1977:1160). Brott mot nu nämnda föreskrifter kan enligt

text: 8 kap. 2 § första stycket samma lag

text: medföra böter.

text: Ikraftträdande och övergångsbestämmelser

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2005. Samtidigt upphävs Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om stegar och arbetsbockar (

text: AFS 1999:10

text: ). Typgodkännande och typkontroll enligt äldre bestämmelser gäller som typkontroll enligt dessa föreskrifter. Bestämmelserna om märkning i 8 § andra stycket andra meningen

text: AFS 1999:10

text: gäller även i fortsättningen stegar som typkontrollerats enligt de föreskrifterna.

text: KENTH PETTERSSON

text: Jan Westman Maria Hagberg

text: Bilaga

text: Provningsbestämmelser för arbetsbockar

text: Allmänt

text: Vid provning skall längd mätas i mm, vinkelmått i grader och provlast i newton (N). Mätinstrument vid provning skall ha minst följande noggrannhet: 1 mm för längdmätning 1º för vinkelmätning 10 % för provlaster, dock högst 20 N.

text: 1. Provning av arbetsbockens ben och plattform

text: Under varje ben på arbetsbocken skall en hjulförsedd platta placeras. En provlast på 3 500 N skall anbringas vertikalt mitt på plattformen under 1 minut. Lasten skall anbringas över hela plattformens bredd och över en längd av 100 mm. Efter att provlasten avlägsnats får det inte finnas några kvarstående deformationer på arbetsbocken.

text: 2. Provning av arbetsbockens steg

text: En provlast på 3 500 N skall anbringas vertikalt mitt på det längsta ostöttade steget eller på det längsta steget om alla steg är stöttade (extra förstärkta). Lasten skall anbringas under en tid av 1 minut. Den skall anbringas över hela stegets bredd och över en längd av 100 mm. Efter att provlasten avlägsnats får det inte finnas några kvarstående deformationer, vare sig i förbindelsen mellan ben och steg eller i själva steget.

text: 3. Vridprovning av steg

text: Ett vridande moment av 100 Nm skall anbringas mitt på steget med en 80 mm bred tvinganordning. Vridmomentet skall anbringas omväxlande i de båda riktningarna sammanlagt 10 gånger i vardera riktningen och under 1 minut varje gång. Under provningen får det uppstå högst ±1º relativ rörelse i förbindelsen mellan ben och steg.

text: Det får efter provningen inte finnas några kvarstående deformationer vare sig i förbindelsen eller i själva steget.

text: 4. Provning av stabilitet (mätning av funktionsmått)

text: Det utvändiga måttet vid basen (b2), höjden (H) och plattformens bredd (b1) skall mätas. Därvid skall följande gälla: b2 ≥ b1 + 0,1 H. Se figur A.

text: Figur A

text: Lutningen på stegdel och stöddel skall mätas. Lutningen skall vara mellan 60–70º (α) för stegdelen och mellan 65–85º (ß) för stöddelen. Se figur B.

text: Figur B

text: Arbetsmiljöverkets allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna om stegar och arbetsbockar

text: Arbetsmiljöverket meddelar följande allmänna råd om tillämpningen av Arbetsmiljöverkets föreskrifter (

text: AFS 2004:3

text: ) om stegar och arbetsbockar. Allmänna råd har en annan juridisk status än föreskrifter. De är inte tvingande, utan deras funktion är att förtydliga innebörden i föreskrifterna (till exempel upplysa om lämpliga sätt att uppfylla kraven samt visa exempel på praktiska lösningar och förfaringssätt) och att ge rekommendationer, bakgrundsinformation samt hänvisningar.

text: Bakgrund

text: Föreskrifterna är en revidering av Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om stegar och arbetsbockar,

text: AFS 1999:10

text: . Stegar och arbetsbockar används i yrkeslivet inom alla verksamhetsområden. Undersökningar i Sverige och utomlands visar att olycksfall vid användning av stegar är mycket vanliga. De vanligaste olycksfallsorsakerna är att stegen välter, glider på underlaget eller går sönder under användning. Vad gäller arbetsbockar är material- eller konstruktionsfel en vanlig orsak till olycksfall. Sverige skall som medlem av Europeiska unionen (EU) överföra EGdirektiv till svenska föreskrifter. Reglerna inom EU för arbetstagarnas säkerhet och hälsa anges i ett ramdirektiv (

text: ) som ger de grundläggande reglerna för säkerhet på arbetsplatsen. Ett antal särdirektiv ger också minimikrav som inte får underskridas i EU:s medlemsländer. Det andra särdirektivet (

text: , ändrat genom direktiv

text: och direktiv

text: ) innehåller krav för säker användning av arbetsutrustning i arbetet. Allmänna bestämmelser om användning av arbetsutrustning baserade på det andra särdirektivet finns i Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om användning av arbetsutrustning. Den här revideringen av föreskrifterna om stegar och arbetsbockar baseras på direktiv

text: . Direktivet behandlar ytterligare krav för användning av arbetsutrustning avsedd för tillfälligt arbete på nivåer över mark- eller golvplan. De krav i direktivet som gäller användning av annan sådan arbetsutrustning än stegar återfinns i andra föreskrifter från Arbetsmiljöverket. I samband med anpassningen till EG-rätten har även vissa andra ändringar gjorts. Tillämpningsområdet har förtydligats och dessutom utvidgats så att föreskrifterna i vissa delar omfattar även andra stegar än bärbara. De allmänna råden har kompletterats och hänvisningarna har uppdaterats.

text: Kommentarer till vissa paragrafer

text: Till 1 §

text: Bärbar stege definieras, i svensk standard SS 2091 utgåva 4, som stege som kan transporteras och resas utan hjälpmedel. En stege brukar betraktas som bärbar om den kan hanteras av två personer. Exempel på stegar som inte är bärbara är fastmonterade stegar och stegar som förflyttas med hjälpmedel. Fast monterad stege används till exempel för uppstigning på tak eller skorstenar, nedstigning i inspektionsbrunnar m.m. Bestämmelser om fast monterade stegar finns bland annat i Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om arbetsplatsens utformning och om byggnads- och anläggningsarbete samt i Boverkets Byggregler (BBR). Standard för fast monterade stegar finns i svensk standard SS 83 13 40 utgåva 3, Stegar för fast vertikal montering–Funktionskrav och i SS 83 13 36 utgåva 2, Skorstensstege–Funktionskrav. Dessutom är en standard för tillträde till maskiner, SS-EN-ISO 14122-4, under utarbetande.

text: Figur 1 Utskjutsstege Figur 2 Fristående stege

text: Figur 3 Kombinationsstege (fristående Figur 4 Arbetsbock med utskjutande stegdel i toppen och utskjutningsstege)

text: Till 2 § Exempel på stegar och arbetsbockar ges i figurerna 1–4. Beteckningar som gäller olika typer av stegar och stegdelar finns även i del A i svensk standard SS 2091, Stegar–Bärbara stegar, utgåva 4. Till 3 § Stegar utförda enligt svensk standard SS 2091, utgåva 4, är exempel på stegar som uppfyller kraven i paragrafen vad gäller material och utformning. Vid dimensionering av stegar kan man anta att de skall utsättas för en belastning motsvarande lägst en person med börda. För arbetsbockar kan man utgå från en belastning av två personer med börda. Detta motsvarar kraven i provningsbestämmelserna för stegar och arbetsbockar enligt svensk standard SS 2091, utgåva 4 respektive dessa föreskrifters bilaga. Man kan normalt utgå från att platstillverkade stegar och arbetsbockar av trä uppfyller kraven om de är utförda enligt exempel i figur 5 och 6 och virket utgörs av konstruktionsvirke i klass K24 (måtten i mm).

text: Figur 5

text: Figur 6

text: Utöver kraven i paragrafen behöver stegar och arbetsbockar vid vissa arbeten ha ytterligare egenskaper. Vid till exempel arbete där det finns risk för beröring med spänningsförande anläggningsdel är det viktigt att använda isolerade stegar. Exempel på sådana arbeten är till exempel felsökning, inkoppling till befintlig anläggning och industrirengöring av elektriska anläggningsdelar. Under uppbyggnad av en elektrisk installation sker många arbeten när installationen inte står under spänning. Sådana arbeten kan utan risk utföras med till exempel metallstege. Till 4 § Den nordiska standarden INSTA 650:1993 för bärbara stegar är överförd som nationell standard genom svensk standard, SS 2091, utgåva 4 och norsk standard, NS-INSTA 650:1995. Till 6 § Stegar och arbetsbockar av samma typ tillverkas ofta i olika längder respektive höjder. Om tillverkaren väljer samma material, dimensioner och utförande i olika storlekar behöver provning i samband med typkontroll eller certifiering endast utföras på den längsta stegen respektive den högsta arbetsbocken, vilket normalt är den ur provningssynpunkt mest kritiska typen. Uppfyller dessa stegar respektive arbetsbockar provningskraven är det uppenbart att även kortare stegar eller lägre arbetsbockar av samma typ uppfyller kraven. Till 7 § Paragrafen innebär att typkontrollerade stegar och arbetsbockar eller certifierade stegar som levererats från tillverkare eller importör och som förvaras i lager eller tagits i bruk på arbetsplats får användas utan tidsbegränsning.

text: Till 9 § Av

text: 3 kap. 8 § arbetsmiljölagen

text: följer att med stege eller arbetsbock skall vid avlämnande följa tillräckliga anvisningar om montering, användning och skötsel. Exempel på stege där monteringsanvisningar enligt paragrafen normalt behövs är sektionsstege, utskjutsstege och kombinationsstege.

text: Till 10–12 §§

text: Tillträde

text: I Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om användning av arbetsutrustning finns allmänna bestämmelser om hur valet av lämpligaste sättet för tillträde till en tillfällig arbetsplats på nivåer över mark- eller golvplan skall ske. Bestämmelser om hur förbindelseleder och tillträdesleder skall vara utformade finns även i Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om arbetsplatsens utformning och i Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om byggnadsoch anläggningsarbete. Stege är i allmänhet olämplig som tillträdesled, bland annat eftersom många allvarliga fallolyckor inträffar när man använder stegar. En tillämpning av de nu nämnda bestämmelserna leder i de flesta fall fram till att annat sätt än stege skall användas för tillträde.

text: Arbete från stege

text: I föreskrifterna om användning av arbetsutrustning finns även allmänna bestämmelser om vilken arbetsutrustning som skall väljas för tillfälligt arbete på nivåer över mark- eller golvplan. De handlar om förutsättningarna för att man skall få använda sådan utrustning, val av utrustning, åtgärder för att minimera risker m.m. Vid tillämpningen av 10–12 §§ gäller även de ovan nämnda bestämmelserna. Arbete från stege är ofta olämpligt och förenat med risker för olycksfall och för ohälsa på grund av ergonomiskt oriktiga arbetsställningar. De bedömningar som skall göras enligt 10 § och enligt bestämmelserna i Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om användning av arbetsutrustning leder erfarenhetsmässigt i de flesta fall fram till att annan säkrare utrustning än stege, till exempel ställning, skall användas. De kortvariga arbeten det kan vara fråga om i 10 § är städning, byte av trasiga lampor, enklare smörjning, enstaka monteringsarbete samt utbyten och justeringar etc. Emellertid är till exempel ett monteringsarbete ibland så omfattande att det inte kan räknas som kortvarigt. Det kan vara riskabelt att stå på en anliggande stege och arbeta med båda händerna. Om möjligt bör man därför arbeta med ena handen och

text: hålla fast sig med den andra. Det är då viktigt att verktyg och liknande är sådana att de kan hanteras med den fria handen. Person som skall transportera material eller verktyg förutsätts normalt använda transportled. Exempel på transportled är hiss, trappa och liknande. Till 13 § Det är normalt lämpligt att välja en så lång stege att arbetet kan ske från högst fjärde steget uppifrån räknat. Från fristående stege med plattform och knästöd kan dock arbetet utföras från alla steg inklusive plattformen. Exempel på hur tillträdet kan ordnas visas i figur 7.

text: Figur 7

text: Till 14 § Figur 3 (vänstra bilden) i kommentaren till 2 § visar exempel på fristående stege med utskjutande stegdel i toppen. Till 15 § Risken att stegen glider eller välter vid användning är beroende av stegtyp. Se figur 11. För anliggande stege är risken störst att den glider rakt ut vid basen, därefter kommer risken att den anliggande stegen glider i sidled i toppen. För fristående stege är risken störst att stegen välter i sidled. En anliggande stege har i regel den säkraste uppställningen vid lutningen ca 4:1 (75º). Ett sätt att kontrollera att anliggande stege har lämplig lutning är att göra som figur 9 visar. Ett annat sätt är till exempel att förse stegen med markeringstejp som visar när stegen är rätt uppställd.

text: Figur 8

text: Figur 9

text: Figur 10

text: SP, Sveriges Provnings- och Forskningsinstitut, har undersökt olika typer av glidskydd för stegar (Teknisk rapport SP-RAPP 1983:49). I undersökningen har man jämfört olika typer av glidskydd på vanligen förekommande underlag. Med ledning av resultaten från provningarna har man sedan angett en lämplig provningsmetod för glidskydd. SP har även givit ut rapporten ”Glidskydd på stegar – Provning och utvärdering av funktion” (SP-AR 2000:33). Vid arbete på lutande plan kan lämpligt förlängningsben användas för att utjämna nivåskillnaderna. Exempel, se figur 8. Till 16 § De stegar som avses i paragrafens första stycke är till exempel utskjutsstegar och sektionsstegar. Till 17 § Skillnaden mellan kraven för olika typer av fristående stegar beror på att arbete från stege utan plattform normalt sker från högst fjärde steget uppifrån räknat medan arbete från stege med plattform kan ske från plattformen. Längden (L) och höjden (H) hos stegar brukar mätas enligt nedanstående figur 11.

text: Figur 11

text: Exempel på stagning eller förankring; se figur 12 .

text: Figur 12 Stagning eller förankring

text: Till 18 § Exempel på skador kan vara brustna stegpinnar, sprickor eller kraftiga bucklor i sidostyckena eller defekta spärranordningar. 21

text: Information från Arbetsmiljöverket

text: AFS 1982:17

text: Anteckningar om jourtid, övertid och mertid

text: AFS 1998:4

text: Användning av arbetsutrustning

text: AFS 2001:3

text: Användning av personlig skyddsutrustning

text: AFS 1998:5

text: Arbete vid bildskärm

text: AFS 1994:1

text: Arbetsanpassning och rehabilitering

text: AFS 2000:42

text: Arbetsplatsens utformning (ändrad genom

text: AFS 2003:1

text: AFS 1998:1

text: Belastningsergonomi

text: AFS 1992:10

text: Buller

text: AFS 1982:3

text: Ensamarbete

text: AFS 1999:7

text: Första hjälpen och krisstöd

text: AFS 2000:4

text: Kemiska arbetsmiljörisker

text: AFS 1993:17

text: Kränkande särbehandling i arbetslivet

text: AFS 1996:1

text: Minderåriga

text: AFS 1980:14

text: Psykiska och sociala aspekter på arbetsmiljön

text: AFS 2001:1

text: Systematiskt arbetsmiljöarbete

text: AFS 1997:11

text: Varselmärkning och varselsignalering på arbetsplatser

text: För att hålla sig uppdaterad om Arbetsmiljöverkets föreskrifter kan det vara bra att regelbundet via Internet gå in på vår webbplats www.av.se och under ”Regler” kontrollera vilka föreskrifter som gäller för den aktuella verksamheten. För att få reda på hur den aktuella lag- eller förordningstexten ser ut kan man exempelvis via Internet gå in på www.lagrummet.gov.se och ta fram den senaste versionen av lagar och förordningar som man är intresserad av. Notera att det kan finnas fel i dokument på Internet och att det är den tryckta versionen som gäller rättsligt.

text: 45297 Afs 3 Omsl 04-06-28 08.47 Sida 1

text: ARBETSMILJÖVERKETS FÖRFATTNINGSSAMLING

text: STEGAR OCH ARBETSBOCKAR

text: ARBETSMILJÖVERKET

text: Publikationsservice

text: Box 1300 • 171 25 SOLNA ISBN 91-7930-436-2 Tfn: 08-730 97 00 •Telefax: 08-735 85 55 ISSN 1650-3163


fs: afs

publisher: Stockholm 2004

title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om användning av traktorer samt allmänna råd om tillämpning av föreskrifterna

text: Dessa föreskrifter gäller jordbruks- och skogsbrukstraktorer som är konstruerade och tillverkade för en hastighet mellan 6 och 40 kilometer i timmen.

type: stycke

type: paragraf

text: Definitioner

type: rubrik

text: I dessa föreskrifter används följande beteckningar med nedan angiven betydelse.

text: Jordbruks- och Ett motordrivet fordon med minst två axlar skogsbrukstraktor som är försett med hjul och/eller band och vars huvuduppgift grundas på dess dragkraft. Fordonet skall vara särskilt konstruerat för att dra, skjuta, bära eller driva redskap, maskiner eller släpvagnar avsedda för jordbruk eller skogsbruk. Fordonet kan vara utrustat för transport av gods och passagerare.

text: Överrullningsskydd Förarhytt eller skyddsram avsedd att skydda föraren om fordonet välter eller överstegras.

text: Tjänstevikt Fordonets vikt inklusive bränsle, smörjolja, vatten och verktyg. I tjänstevikten inräknas även förarens vikt, vilken skall anses vara 70 kg. Fordonets överrullningsskydd räknas inte in i tjänstevikten.

text: Anmälan har gjorts enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37, Celex 31998L0034), ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/48/EG

text: (EGT L 217, 5.8.1998, s. 18, Celex 31998L0048). 5

text: Allmänna krav

text: En traktor skall uppfylla kraven enligt Bilaga 1 till dessa föreskrifter. Kraven enligt Bilaga 1 gäller inte traktorer som, då de släpptes ut på marknaden eller togs i drift, omfattades av Vägverkets föreskrifter om traktorer (

text: VVFS 1993:1

text: eller

text: VVFS 2003:26

text: ). Kraven enligt Bilaga 1 gäller inte heller traktorer för vilka ett EU-typgodkännande har utfärdats.

text: När en traktor används skall kraven enligt Bilaga 2 till dessa föreskrifter vara uppfyllda.

text: Den som arbetar med en traktor skall – känna till traktorns konstruktion samt dess säkerhetsanordningar och egenskaper i den omfattning som behövs för en säker användning i olika arbetssituationer, – använda lämplig arbetsteknik för att undvika ohälsa och olycksfall samt – ta hänsyn till de särskilda risker för ohälsa och olycksfall som terrängen och väderleken kan medföra.

text: Maskiner och redskap som kopplas till en traktor skall vara anpassade till denna så att kombinationen utgör en säker arbetsenhet.

text: Ett överrullningsskydd på en traktor skall undersökas regelbundet med avseende på sprickbildning eller annan skada. Är överrullningsskyddet så skadat att hållfastheten påverkas får traktorn inte användas förrän detta bytts ut eller reparerats. Ett överrullningsskydd som har blivit väsentligt deformerat skall kasseras. Ett överrullningsskydd skall efter reparation ha minst samma hållfasthet som före skadan.

text: Vid förarplatsen får inte finnas oskyddade trycksatta hydraulslangar från maskiner eller redskap som är kopplade till traktorn.

text: När en traktor används skall första förband medföras. Första förbandet skall vara lättåtkomligt och skyddat mot yttre skada.

text: Ikraftträdande och övergångsbestämmelser

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2005. Samtidigt upphävs Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1985:6

text: ) med föreskrifter om motorredskap och traktorer. Bestämmelserna i Bilaga 1 till dessa föreskrifter, punkterna 3 och 4.1, gäller inte traktorer som tagits i bruk före den 1 juli 1986. Bestämmelserna i Bilaga 1 till dessa föreskrifter, punkterna 4.2 och 4.4, gäller inte traktorer som tagits i bruk före den 1 januari 1990.

text: KENTH PETTERSSON

text: Lennart Ahnström Maria Hagberg Forss

text: Bilaga 1

text: Tekniska krav

text: 1 Överrullningsskydd

text: 1.1 En hjulburen traktor med en tjänstevikt av 600 kg eller mer skall ha överrullningsskydd. 1.2 Ett överrullningsskydd skall vara så konstruerat att föraren och i förekommande fall andra personer som vistas på traktorn har tillfredsställande skyddsutrymme om traktorn välter eller överstegrar. Andra personer får vistas på traktorn endast om denna är utrustad för detta.

text: 2 Förarhytt

text: 2.1 En förarhytt skall in- och utvändigt vara utförd så att utstående delar, hörn och kanter inte medför skaderisker. 2.2 Förarhyttens dörrar skall inte oavsiktligt kunna gå upp eller slå igen.

text: 3 Förarplats

text: Förarsitsen skall vara utformad så att föraren inte utsätts för skadlig belastning. Den skall vara väl förankrad och placerad på sådant avstånd från väggar, tak och liknande ytor att föraren kan arbeta obehindrat och utan risk att skada sig. Förarsitsen skall gå att reglera och vara vibrationsdämpande.

text: 4 Manöverorgan och kraftuttag

text: 4.1 Motorn på en traktor skall kunna startas via startmotor endast om kraftöverföringen till drivhjulen är frånkopplad. 4.2 En traktor med differentialspärr skall ha indikator som tydligt anger när spärren är inkopplad. 4.3 Separata bromsfunktioner för höger och vänster hjul skall kunna kopplas ihop. 4.4 Ett manöverorgan utanför förarhytten för lägesreglering av trepunktskoppling skall vara utfört och placerat så att ingen kan skadas när redskap kopplas till och från traktorn. Manöverorganet skall vara utfört som hålldon.

text: Bilaga 2

text: Organisatoriska krav

text: 1 Allmänt

text: 1.1 En traktor får användas under den kalla årstiden endast om förarplatsen går att värma upp. Vid kortare arbetspass under den kalla årstiden får dock en traktor utan uppvärmningsbar förarplats användas. 1.2 En traktor med förarhytt får användas vid varm väderlek endast om lämplig temperatur kan hållas i hytten. 1.3 Lösa föremål får inte ligga på golvet runt förarplatsen. 1.4 Om det finns risk för oavsiktlig, farlig rörelse efter det att föraren har lämnat förar- eller manöverplatsen skall traktorn eller till traktorn kopplade maskiner eller redskap säkras.

text: 2 Särskilda arbeten

text: 2.1 En traktor som används vid skogsarbete skall ha skydd som hindrar att föremål kan tränga in till förarplatsen. 2.2 Föraren skall skyddas mot risker från bekämpningsmedel eller damm. 2.3 Används en traktor med förarhytt vid körning på isbelagt vatten eller på fryst mosse så skall förarhytten ha taklucka. 2.4 Det är inte tillåtet att vistas under redskap i trepunktkopplingen eller under frontlastare om dessa befinner sig i upplyft läge och inte har säkrats.

text: 3 Undantag

text: En traktor behöver inte ha överrullningsskydd när den – används vid körning inomhus där rumshöjden är så låg att överrullningsskyddet inte får plats, – används stationärt, – används i fruktodling eller – körs kortare sträckor i direkt anslutning till sådan användning som nu har angivits.

text: Arbetsmiljöverkets allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna om användning av traktorer

text: Arbetsmiljöverket meddelar följande allmänna råd om tillämpningen av Arbetsmiljöverkets föreskrifter (

text: AFS 2004:6

text: ) om användning av traktorer.

text: Allmänt

text: Allmänna råd har en annan juridisk status än föreskrifter. Allmänna råd är inte tvingande, utan deras funktion är att förtydliga innebörden i föreskrifterna t.ex. genom att upplysa om lämpliga sätt att uppfylla kraven, visa exempel på praktiska lösningar och förfaringssätt och att ge rekommendationer, bakgrundsinformation och hänvisningar.

text: Bakgrund

text: Efterhand som olika typer av traktorer har utvecklats har det också uppstått nya risker för olycksfall och arbetssjukdomar. Tidigare uppmärksammades de svåra olycksfall, oftast dödsfall, som inträffade när traktorer välte eller överstegrade och föraren kom i kläm under fordonet. Under senare delen av 1950-talet inträffade i medeltal mer än 30 sådana dödsolyckor per år. Då fanns det inte krav på överrullningsskydd på traktorer. Därför bestämdes att nya traktorer fr.o.m. den 1 juli 1959 skulle utrustas med överrullningsskydd. Detta krav utvidgades fr.o.m. den 1 oktober 1965 till att omfatta alla traktorer som framfördes av arbetstagare. Sedan började man även att klä in skyddsramen för att ge föraren en godtagbar arbetsmiljö vad gäller klimat och buller. Förarhytten är numera en integrerad del av fordonet. Numera inträffar olycksfall vid arbete med traktorer vanligtvis i samband med på- och avstigning, vid till- och frånkoppling av arbetsredskap och vid reparation och underhåll samt då fordonet oavsiktligt kommer i rullning. Andra vanliga olyckor vid arbete med traktorer beror på bristande arbetsteknik och felaktig bedömning av risker för ohälsa och olycksfall.

text: Kommentarer till vissa paragrafer

text: Till 1 § Föreskrifterna utgör ett komplement till föreskrifterna (

text: AFS 1998:4

text: ) om användning av arbetsutrustning och anger preciseringar och förtydliganden som bedöms vara väsentliga för traktorer som omfattas av 1 §.

text: Till 2 § Med skogsbruks- och jordbrukstraktor avses t.ex. inte skotare, skördare eller drivare. Till 5 § Det är viktigt att den som kör traktor är förtrogen med traktorns manöveregenskaper t.ex. vad gäller pedalkrafter. Regler om kraftutövning vid arbete med reglage finns i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om belastningsergonomi. Till 7 § Det är viktigt att reparation av överrullningsskydd utförs av någon med goda kunskaper och erfarenheter av svetsnings- och riktningsarbete. Den som utför reparationen bör också ha tillgång till lämplig utrustning. Försäkringsbolagen i Sverige har utarbetat riktlinjer för hur reparationsarbetet lämpligen kan utföras så att resultatet blir tillfredsställande. Det är lämpligt att samråd sker med traktortillverkare eller dennes representant.

text: Kommentarer till Bilaga 1

text: Till 3 Risken för skadlig belastning minskas bl.a. genom att förarsitsen – är utförd så att föraren kan ändra sittställning, – har ryggstöd som stöder ländryggen när föraren sitter upprätt, – har fjädring som är lätt att ställa in efter förarens kroppsvikt och – är lätt att ställa in i fordonets längd- och höjdriktning. Till 4.4 Risken för olycksfall är stor om någon befinner sig i området mellan eller strax bakom traktorns bakhjul samtidigt som dragstängerna i trepunktskopplingen höjs eller sänks.

text: Kommentarer till Bilaga 2

text: Till 1.1 Den kalla årstiden är den tiden på året då dygnsmedeltemperaturen normalt ligger under 0°C. Det är viktigt att förarplatsen kan värmas upp till tillräcklig temperatur och med jämnt fördelad värme. Till 1.2 En lämplig temperatur kan uppnås genom att öppna fönster, använda fläkt eller klimatanläggning. Till 1.4 Maskiner och redskap som är kopplade till traktorn kan oftast säkras genom att traktorns motor stängs av. När stoppet är beroende av bibehållet lufttryck, hydraultryck eller vakuum kan andra säkringsmetoder behövas, t.ex. mekaniska säkringar eller stöd. Till 2.1 Föremål som avses kan t.ex. vara stockar och grenar. Vid lastning av virke kan stockar glida ur gripen och skada föraren om denne inte är

text: skyddad. Lämpligt skydd kan vara en hytt utrustad med galler eller säkerhetsrutor på hyttens bakruta och bakre sidorutor. Till 2.2 En traktor är t.ex. vid besprutningsarbete eller harvning lämpligt utrustad om det finns ett primärt skydd för föraren genom att den är försedd med hytt. Till 2.4 Säkring av redskap i upplyft läge kan göras mekaniskt eller med hjälp av innesluten vätska i hydraulcylindrar.

text: Information från Arbetsmiljöverket

text: AFS 1982:17

text: AFS 1998:4

text: Användning av arbetsutrustning

text: AFS 2001:3

text: AFS 1998:5

text: Arbete vid bildskärm

text: AFS 1994:1

text: Arbetsanpassning och rehabilitering

text: AFS 2000:42

text: Arbetsplatsens utformning (ändrad genom

text: AFS 2003:1

text: AFS 1998:1

text: Belastningsergonomi

text: AFS 1992:10

text: Buller

text: AFS 1982:3

text: Ensamarbete

text: AFS 1999:7

text: Första hjälpen och krisstöd

text: AFS 2000:4

text: Kemiska arbetsmiljörisker

text: AFS 1993:17

text: Kränkande särbehandling i arbetslivet

text: AFS 1996:1

text: Minderåriga

text: AFS 1980:14

text: AFS 2001:1

text: Systematiskt arbetsmiljöarbete

text: AFS 1997:11

text: Information från Arbetsmiljöverket

text: AFS 1982:17

text: AFS 1998:4

text: Användning av arbetsutrustning

text: AFS 2001:3

text: AFS 1998:5

text: Arbete vid bildskärm

text: AFS 1994:1

text: Arbetsanpassning och rehabilitering

text: AFS 2000:42

text: Arbetsplatsens utformning (ändrad genom

text: AFS 2003:1

text: AFS 1998:1

text: Belastningsergonomi

text: AFS 1992:10

text: Buller

text: AFS 1982:3

text: Ensamarbete

text: AFS 1999:7

text: Första hjälpen och krisstöd

text: AFS 2000:4

text: Kemiska arbetsmiljörisker

text: AFS 1993:17

text: Kränkande särbehandling i arbetslivet

text: AFS 1996:1

text: Minderåriga

text: AFS 1980:14

text: AFS 2001:1

text: Systematiskt arbetsmiljöarbete

text: AFS 1997:11

text: ARBETSMILJÖVERKET

text: Publikationsservice

text: Box 1300 • 171 25 SOLNA ISBN 91-7930-441-9 Tfn: 08-730 97 00 •Telefax: 08-735 85 55 ISSN 1650-3163

type: foreskrift