text: Ämnesplanen för ämnet truckteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 mars 2020 och ska tillämpas på kurser som påbörjas från och med den 1 juli 2020. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Magnus Carlsson

text: Bilaga

text: Truckteknik

text: Ämnet truckteknik behandlar funktion hos, service, underhåll, inspektion, felsökning och reparationer av truckar inom truckkategorierna A och B samt olika tilläggsutrustningar och redskap.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet truckteknik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om olika truckar samt deras olika användningsområden. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att genomföra service, underhåll och inspektion av olika truckar, deras olika tilläggsutrustningar och redskap. Genom undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att utveckla förmåga att genomföra enklare felsökning och reparationer. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda manualer och relevanta informationssystem. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta på ett kvalitetsmässigt sätt utifrån lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla en yrkesidentitet och ett yrkesmässigt språk samt förmåga att kommunicera med såväl arbetskamrater som kunder. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla en förståelse för vikten av ett ansvarsfullt förhållningssätt gentemot kunden och kundens egendom. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta med problemlösning såväl självständigt som tillsammans med andra. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att dokumentera och kvalitetssäkra arbetet samt reflektera över hur arbetsprocessen har påverkat resultatet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med uppgifter som återspeglar och förbereder för situationer som eleverna kommer att möta i yrkeslivet. Dessa uppgifter ska ge eleverna möjlighet att arbeta med problemlösning under laborativa former.

text: Undervisningen i ämnet truckteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om olika truckar, tilläggsutrustning och redskap samt deras olika system och komponenter och hur de samverkar. 2. Förmåga att genomföra service, underhåll och inspektion av truckar, tilläggsutrustning och redskap. 3. Förmåga att genomföra enklare felsökning, diagnostisering och reparationer av olika truckar, tilläggsutrustning och redskap samt deras olika system och komponenter. 4. Förmåga att använda specialverktyg samt verktyg och övrig utrustning. 5. Förmåga att använda manualer, scheman, digitala informationssystem i samband med service, underhåll, inspektion, felsökning och reparationer.

text: SKOLFS 2022:307

text: Kurser i ämnet

text: Truckteknik, 200 poäng, som bygger på kursen mobila maskiner – systemoch diagnosteknik 2.

text: Truckteknik, 200 poäng

text: Kurskod: TRCTRU0

text: Kursen truckteknik omfattar punkterna 1–7 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Olika truckar (truckkategorierna A och B), deras konstruktion, funktion, system och komponenter samt deras användningsområden, bland annat eldrivna ledstaplare, plocktruckar och motvikstruckar samt motviktstruckar med förbränningsmotorer med och utan flerbränslesystem. – Olika tilläggsutrustningar och redskap, deras konstruktion, funktion, system och komponenter samt användningsområden, bland annat olika alternativa lyftaggregat, gafflar och bommar. – Metoder för och genomförande av service, underhåll och inspektion av truckar, tilläggsutrustning och redskap. – Säkerhetskontroll av truckars funktioner och tilläggsutrustning. – Högvoltsbatterier och gasolflaskor, deras användning, funktion och konstruktion. – Konsekvenser av eftersatt underhåll beträffande ekonomi, driftstörningar och trafiksäkerhet. – Metoder för och genomförande av enklare felsökning och diagnostisering av truckar, tilläggsutrustningar och redskap samt deras olika system och komponenter. – Metoder för och genomförande av demontering, montering och justering av komponenter i samband med reparationer. – Metoder för reparationer av enklare fel i truckar, tilläggsutrustningar och redskap samt deras olika system och komponenter. – Rutiner för servicearbeten hos kund. – Metoder för användning av specialverktyg samt vård av dessa på ett kvalitetsmässigt sätt. – Fordonstillverkares anvisningar och teknisk information på svenska och engelska. – Metoder för att använda arbetsinstruktioner, servicelitteratur och system för reservdelsbeställning på svenska och engelska. – Säkerhet på arbetsplatsen och förebyggande av person- och egendomsskador. 3

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt funktionsprinciper för och konstruktioner av olika truckar, tilläggsutrustning och redskap, deras olika system och komponenter och hur de samverkar. Eleven utför, i samråd med handledare, service, underhåll och inspektion av olika A- och B-truckar, deras tilläggsutrustning och redskap. Dessutom utför eleven, i samråd med handledare, i bekanta situationer enklare felsökning och reparationer av olika A- och B-truckar, deras tilläggsutrustning och redskap. Vid reparationer utför eleven, i samråd med handledare, i bekanta situationer den demontering, montering samt justering av komponenter som arbetet kräver. I arbetet använder eleven med viss säkerhet rätt arbetsmetod och med visst handlag specialverktyg, verktyg och utrustning. Dessutom använder eleven med viss säkerhet manualer, scheman och digitala informationssystem. Eleven arbetar på ett säkert, miljö- och kvalitetsmässigt sätt utifrån lagar och andra bestämmelser samt fordons- eller utrustningstillverkarens krav. När eleven kommunicerar med kunder och arbetskamrater använder eleven med viss säkerhet ett yrkesmässigt språk. I kommunikationen med kunder anpassar eleven språket efter målgruppen. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är tillfredsställande. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt funktionsprinciper för och konstruktioner av olika truckar, tilläggsutrustning och redskap, deras olika system och komponenter och hur de samverkar. Eleven utför, efter samråd med handledare, service, underhåll och inspektion av olika A- och B-truckar, deras tilläggsutrustning och redskap. Dessutom utför eleven, efter samråd med handledare, i bekanta situationer enklare felsökning och reparationer av olika A- och B-truckar, deras tilläggsutrustning och redskap. Vid reparationer utför eleven, efter samråd med handledare, i bekanta situationer den demontering, montering samt justering av komponenter som arbetet kräver.

text: SKOLFS 2022:307

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat funktionsprinciper för och konstruktioner av olika truckar, tilläggsutrustning och redskap, deras olika system och komponenter och hur de samverkar. Eleven utför, efter samråd med handledare, service, underhåll och inspektion av olika A- och B-truckar, deras tilläggsutrustning och redskap. Dessutom utför eleven, efter samråd med handledare, i bekanta men även nya situationer enklare felsökning och reparationer av olika A- och B-truckar, deras tilläggsutrustning och redskap. Vid reparationer utför eleven, efter samråd med handledare, i bekanta men även nya situationer den demontering, montering samt justering av komponenter som arbetet kräver. I arbetet använder eleven med säkerhet rätt arbetsmetod och med mycket gott handlag specialverktyg, verktyg och utrustning. Dessutom använder eleven med säkerhet manualer, scheman och digitala informationssystem. Eleven arbetar på ett säkert, miljö- och kvalitetsmässigt sätt utifrån lagar och andra bestämmelser samt fordons- eller utrustningstillverkarens krav. När eleven kommunicerar med kunder och arbetskamrater använder eleven med säkerhet ett yrkesmässigt språk. I kommunikationen med kunder anpassar eleven språket efter målgruppen. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är gott. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet truckteknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Magnus Carlsson

text: Bilaga

text: Truckteknik

text: Ämnets syfte

text: 6. Förmåga att arbeta och samarbeta på ett säkert, miljö- och kvalitetsmässigt sätt utifrån lagar och andra bestämmelser. 7. Förmåga att använda ett yrkesmässigt språk samt kunna anpassa språket efter målgruppen.

text: Kurser i ämnet

text: Truckteknik, 200 poäng

text: Kurskod: TRCTRU0

text: Centralt innehåll

text: – Säkerhet på arbetsplatsen och förebyggande av person- och egendomsskador. – Brandförebyggande åtgärder och åtgärder vid risk för brand. – Lagar och andra bestämmelser som gäller för arbetet. – Arbete med problemlösning och uppgifter såväl självständigt som tillsammans med andra. – Yrkesmässigt språk, kommunikation och målgruppsanpassning.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Eleven utför, efter samråd med handledare, service, underhåll och inspektion av olika A- och B-truckar, deras tilläggsutrustning och redskap. Dessutom utför eleven, efter samråd med handledare, i bekanta situationer enklare felsökning och reparationer av olika A- och B-truckar, deras tilläggsutrustning och redskap. Vid reparationer utför eleven, efter samråd med handledare, i bekanta situationer den demontering, montering samt justering av komponenter som arbetet kräver. I arbetet använder eleven med viss säkerhet rätt arbetsmetod och med gott handlag specialverktyg, verktyg och utrustning. Dessutom använder eleven med viss säkerhet manualer, scheman och digitala informationssystem. Eleven arbetar på ett säkert, miljö- och kvalitetsmässigt sätt utifrån lagar och andra bestämmelser samt fordons- eller utrustningstillverkarens krav. När eleven kommunicerar med kunder och arbetskamrater använder eleven med viss säkerhet ett yrkesmässigt språk. I kommunikationen med kunder anpassar eleven språket efter målgruppen. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är tillfredsställande. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Beslut om upphävande av Skolverkets allmänna råd (SKOLFS 2016:2) om utbildning för nyanlända elever

text: Ansvarig utgivare: Eva Westberg Redaktörer: Ingela Byström och Lena Nordqvist Redaktionens adress: Skolverket, Box 4002, 171 04 Solna Telefon: 08-527 332 00

type: stycke

text: Prenumeration och separatexemplar: Norstedts Juridik kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90 E-post: kundservice@nj.se Internet: www.nj.se/offentliga publikationer Best.nr 83320-185-192

text: Elanders Sverige AB, 2020

type: foreskrift


title: Förordning om skolindex för år 2021

text: Senaste förordning i ämnet

text: SKOLFS 2019:31

text: . 1


title: Förordning om belopp för bidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar för bidragsåret 2021

text: Bidrag som avses i 24 § första stycket 1

type: rubrik

text: Antal elever i skolan Belopp

text: högst 10 90 630 kronor 11–53 89 700 kronor för skolor med 11 elever. Därefter reduceras beloppet med 970 kronor för varje elev som tillkommer. lägst 54 46 470 kronor

text: Bidrag som avses i 24 § första stycket 2

text: Belopp

text: Elever i årskurs 1–3 47 710 kronor

text: Bidrag som avses i 32 §

text: Antal elever i skolan Belopp

text: högst 5 16 810 kronor 6–19 16 160 kronor för skolor med 6 elever. Därefter reduceras beloppet med 690 kronor för varje elev som tillkommer. lägst 20 6 530 kronor Senaste förordning i ämnet

text: SKOLFS 2019:32

text: . 1

text: SKOLFS 2020:198

text: Bidrag som avses i 24 § första stycket 3 och 33 §

text: Belopp

text: 3 620 kronor

text: 1. Denna förordning ska kungöras i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS). 2. Förordningen träder i kraft den 1 januari 2021. 3. Genom förordningen upphävs förordningen (

text: SKOLFS 2019:32

text: ) om be lopp för bidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar för bi dragsåret 2020. 4. Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande i fråga om stats bidrag för bidragsåret 2020.

text: På regeringens vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Eva Lenberg (Utbildningsdepartementet)

text: Ansvarig utgivare: Eva Westberg Redaktörer: Ingela Byström och Lena Nordqvist Redaktionens adress: Skolverket, Box 4002, 171 04 Solna Telefon: 08-527 332 00 Prenumeration och separatexemplar: Norstedts Juridik kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90 E-post: kundservice@nj.se Internet: www.nj.se/offentliga publikationer Best.nr 83320-197-198

text: Elanders Sverige AB, 2020


identifier: SKOLFS 2020:2

title:
Skolverkets föreskrifter
om interkommunal ersättning för visst stöd på
introduktionsprogrammet avseende 2020

text: Dessa föreskrifter gäller för det stöd inom den interkommunala ersättningen som avses i

text: 17 kap. 24 § första stycket 2 skollagen (2010:800)

type: paragraf

text: Ersättning

text: Ersättning för det stöd som avses i 1 § ska för 2020 uppgå till 4 000 kr per elev och ämne. 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 februari 2020 och gäller till och med den 31 december 2020. 2. Föreskrifterna ska tillämpas från och med den 1 januari 2020. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON José Luis Berrospi

text: Ansvarig utgivare: Ulrika Jonasson Redaktörer: Ingela Byström och Lena Nordqvist Redaktionens adress: Skolverket, Box 4002, 171 04 Solna Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20

text: Prenumeration och separatexemplar: Norstedts Juridik kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90 E-post: kundservice@nj.se Internet: www.nj.se/offentliga publikationer

text: Elanders Sverige AB, 2020


text: Ämnesplanen för ämnet anatomi och fysiologi finns i bilagan till dessa föreskrifter. _____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 31 mars 2020 och ska tillämpas på kurser som påbörjas efter den 30 juni 2021. 2. Betyg i kurserna anatomi och fysiologi 1 och anatomi och fysiologi 2 kan inte ingå i en examen tillsammans med betyg i kursen medicin 1 i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2010:96

text: ) om ämnesplan för ämnet medicin i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Anatomi och fysiologi

text: Ämnet anatomi och fysiologi grundar sig huvudsakligen på de medicinska kunskapsområdena anatomi, fysiologi, mikrobiologi och farmakologi. Ämnet behandlar människokroppens uppbyggnad och funktion, vanliga mikroorganismer och deras spridningsvägar samt läkemedel.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet anatomi och fysiologi ska syfta till att eleverna utvecklar grundläggande kunskaper om människokroppens uppbyggnad och funktion. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om människans normala fysiska utveckling från befruktning till livets slut. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper i medicinsk terminologi vilket bidrar till kommunikativ förmåga inom området. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla grundläggande kunskaper om läkemedel och deras användningsområden samt förmåga att utföra enklare form av läkemedelsberäkning och att göra rimlighetsbedömningar av resultaten. Undervisningen ska vidare ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om vanliga mikroorganismer och hur de sprids samt kunskaper om hur man förhindrar smittspridning. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla grundläggande kunskaper om hur kroppens försvarssystem fungerar.

text: Undervisningen i ämnet anatomi och fysiologi ska ge eleverna

text: förutsättningarna att utveckla följande: 1. Kunskaper om hur människokroppen är uppbyggd och fungerar. 2. Kunskaper om människans normala fysiska utveckling. 3. Förmåga att använda medicinsk terminologi. 4. Kunskaper om vanliga läkemedels användningsområden, administreringssätt samt förmåga att utföra enklare läkemedelsberäkning. 5. Kunskaper om lagar och andra bestämmelser kopplade till läkemedel. 6. Kunskaper om mikroorganismer och hur de sprids, smittförebyggande åtgärder samt kunskaper om kroppens försvarssystem.

text: Kurser i ämnet

text: Anatomi och fysiologi 1, 50 poäng. Anatomi och fysiologi 2, 50 poäng, som bygger på kursen anatomi och fysiologi 1.

text: Kurskod: ANOANA01

text: Kursen anatomi och fysiologi 1 omfattar punkterna 1 och 3–6 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Grundläggande om människokroppens uppbyggnad och funktion. – Grundläggande medicinsk terminologi. – Grundläggande om läkemedel och läkemedelshantering, däribland olika administreringssätt, halveringstid, terapeutisk bredd och vanliga biverkningar. – Bestämmelser kring delegering och personligt ansvar för läkemedelshantering. – Vanliga mikroorganismer och hur de sprids. – Åtgärder för att förebygga smitta.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt människokroppens uppbyggnad och funktion. I beskrivningarna använder eleven med viss säkerhet medicinsk terminologi. Eleven beskriver översiktligt vanliga läkemedel och deras hantering samt redogör för lagar och andra bestämmer som gäller för användning och hantering av läkemedel. Eleven ger också exempel på vanliga mikroorganismer och beskriver översiktligt hur de sprids.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt människokroppens uppbyggnad och funktion. I beskrivningarna använder eleven med viss säkerhet medicinsk terminologi. Eleven beskriver utförligt vanliga läkemedel och deras hantering samt redogör för lagar och andra bestämmer som gäller för användning och hantering av läkemedel. Eleven ger också exempel på vanliga mikroorganismer och beskriver utförligt hur de sprids.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat människokroppens uppbyggnad och funktion. I beskrivningarna använder eleven med säkerhet medicinsk terminologi. Eleven beskriver utförligt och nyanserat vanliga läkemedel och deras hantering samt redogör för lagar och andra bestämmer som gäller för användning och hantering av läkemedel. Eleven ger också exempel på vanliga mikroorganismer och beskriver utförligt och nyanserat hur de sprids.

text: Anatomi och fysiologi 2, 50 poäng

text: Kurskod: ANOANA02

text: Kursen anatomi och fysiologi 2 omfattar punkterna 1–6 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Människokroppens uppbyggnad och funktion samt dess förmåga till ämnesomsättning, rörelse, retbarhet, skydd och försvar. – Kroppens vätske-, elektrolyt- och näringsbalans. – Människans utveckling från barn till äldre. – Den fysiologiska processen kring människans fortplantning från befruktning till förlossning. – Fördjupad medicinsk terminologi. – Vanliga läkemedel och deras verkningssätt, användningsområden och vilka biverkningar de kan ha. – Enklare läkemedelsberäkning samt relevansbedömning av resultatet. – Lagar och andra bestämmelser som gäller för läkemedelsanvändning. – Kroppens försvarssystem mot mikroorganismer och virus.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt människokroppens uppbyggnad och funktion. Vidare redogör eleven översiktligt för kroppens vätske- och elektrolytbalans. Dessutom redogör eleven översiktligt för människans normala fysiska utveckling. I beskrivningarna använder eleven med viss säkerhet medicinsk terminologi. Eleven beskriver översiktligt vanliga läkemedel, deras verkningssätt, hantering, användningsområden och biverkningar samt redogör för lagar och andra bestämmer som gäller för läkemedelsanvändning och läkemedelshantering. Vidare utför eleven enkel läkemedelsberäkning med tillfredsställande resultat och bedömer relevansen av resultatet. Eleven beskriver översiktligt kroppens försvarssystem.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt människokroppens uppbyggnad och funktion. Vidare redogör eleven utförligt för kroppens vätske- och elektrolytbalans. Dessutom redogör eleven utförligt för människans normala fysiska utveckling. I beskrivningarna använder eleven med viss säkerhet medicinsk terminologi. Eleven beskriver utförligt vanliga läkemedel, deras verkningssätt, hantering, användningsområden och biverkningar samt redogör för lagar och andra bestämmer som gäller för läkemedelsanvändning och läkemedelshantering. Vidare utför eleven enkel läkemedelsberäkning med tillfredsställande resultat och bedömer relevansen av resultatet. Eleven beskriver utförligt kroppens försvarssystem.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat människokroppens uppbyggnad och funktion. Vidare redogör eleven utförligt och nyanserat för kroppens vätske- och elektrolytbalans. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för människans normala fysiska utveckling. I beskrivningarna använder eleven med säkerhet medicinsk terminologi. Eleven beskriver utförligt och nyanserat vanliga läkemedel, deras verkningssätt, hantering, användningsområden och biverkningar samt redogör för lagar och andra bestämmer som gäller för läkemedelsanvändning och läkemedelshantering. Vidare utför eleven enkel läkemedelsberäkning med gott resultat och bedömer relevansen av resultatet. Eleven beskriver utförligt och nyanserat kroppens försvarssystem.

title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet anatomi och
fysiologi i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet anatomi och fysiologi finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 31 mars 2020 och ska tillämpas på kurser som påbörjas efter den 30 juni 2021. 2. Betyg i kurserna anatomi och fysiologi 1 och anatomi och fysiologi 2 kan inte ingå i en examen tillsammans med betyg i kursen medicin 1 i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2010:96

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Anatomi och fysiologi

text: Ämnets syfte

text: förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om hur människokroppen är uppbyggd och fungerar. 2. Kunskaper om människans normala fysiska utveckling. 3. Förmåga att använda medicinsk terminologi. 4. Kunskaper om vanliga läkemedels användningsområden, administreringssätt samt förmåga att utföra enklare läkemedelsberäkning. 5. Kunskaper om lagar och andra bestämmelser kopplade till läkemedel. 6. Kunskaper om mikroorganismer och hur de sprids, smittförebyggande åtgärder samt kunskaper om kroppens försvarssystem.

text: Kurser i ämnet

text: Kurskod: ANOANA01

text: Centralt innehåll

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Anatomi och fysiologi 2, 50 poäng

text: Kurskod: ANOANA02

text: Centralt innehåll

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


title:
Skolverkets föreskrifter
om nationella prov i årskurs 3, 6 och 9 i
grundskolan läsåret 2021/2022

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i

text: 17 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella prov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: ) om hantering och genomförande av nationella prov.

text: Huvudmannen ska senast den 18 juni 2022 skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas. Bestämmelser om huvudmannens rapportering av provresultat för samtliga elever finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:142

text: ) om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m.

text: Föreskrifterna ska tillämpas på nationella prov i grundskolan läsåret 2021/2022.

text: Nationella prov i årskurs 3

text: Ett nationellt prov i årskurs 3 i grundskolan består av flera delprov. Samtliga delprov ska genomföras under tidsperioden den 14 mars 2022 till och med den 20 maj 2022.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 3 i grundskolan till och med den 30 juni 2025.

text: SKOLFS 2020:200

text: Nationella prov i årskurs 6

text: Ett nationellt prov i årskurs 6 i grundskolan består av flera delprov.

text: Vissa delprov i de nationella proven ska genomföras på de datum som anges nedan. Av lärarinformation till delproven framgår vilket delprov som ska genomföras på respektive datum.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum

text: Svenska/ 6 tisdag 8 februari 2022 svenska som andraspråk 6 torsdag 10 februari 2022

text: Engelska 14 tisdag 5 april 2022 14 torsdag 7 april 2022

text: Matematik 18 onsdag 4 maj 2022 18 fredag 6 maj 2022 Andra delprov i de nationella proven ska genomföras under den tidsperiod som anges i lärarinformationen för respektive delprov.

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum än det som anges i 8 § första stycket. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt enligt första stycket till någon annan.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 6 i grundskolan till och med den 30 juni 2028.

text: Nationella prov i årskurs 9

text: Ett nationellt prov i årskurs 9 i grundskolan består av flera delprov.

text: Vissa delprov i de nationella proven ska genomföras på de datum och påbörjas vid den tidpunkt som anges nedan. Av lärarinformation till delproven framgår vilket delprov som ska genomföras på respektive datum.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum Klockslag

text: Svenska/ 12 tisdag 22 mars 2022 kl. 09.00 svenska som andraspråk 12 torsdag 24 mars 2022 kl. 09.00

text: Biologi/fysik/kemi 14 onsdag 6 april 2022 kl. 09.00

text: Engelska 17 tisdag 26 april 2022 kl. 09.00 17 torsdag 28 april 2022 kl. 09.00

text: Ämne Vecka Veckodag Datum Klockslag

text: Geografi/historia/ 18 tisdag 3 maj 2022 kl. 09.00 religionskunskap/ 18 torsdag 5 maj 2022 kl. 09.00 samhällskunskap

text: Matematik 19 onsdag 11 maj 2022 kl. 09.00 19 fredag 13 maj 2022 kl. 09.00 Andra delprov i de nationella proven ska genomföras under den tidsperiod som anges i lärarinformationen för respektive delprov.

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum eller vid en senare tidpunkt än vad som anges i 12 § första stycket. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt enligt första stycket till någon annan.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 9 i grundskolan längst till och med den 30 juni 2028.

text: Undantagsbestämmelse

text: Skolverket kan besluta om kortare återanvändningstid än vad som anges i 6, 10 och 14 §§ om det finns särskilda skäl.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2021 och gäller till och med den 30 juni 2028.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Carl Welander Sellvall


title:
Skolverkets föreskrifter
om nationella prov i årskurs 4, 7 och 10 i
specialskolan läsåret 2021/2022

text: Specialskolan ska i årskurs 4, 7 och 10 använda tillämpliga delar av de nationella prov som används i årskurs 3, 6 och 9 i grundskolan.

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i

text: 17 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella prov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: ) om hantering och genomförande av nationella prov.

text: Huvudmannen ska senast den 18 juni 2022 skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas. Bestämmelser om huvudmannens rapportering av provresultat för samtliga elever finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:142

text: ) om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m.

text: Föreskrifterna ska tillämpas på nationella prov i specialskolan läsåret 2021/2022.

text: Nationella prov i årskurs 4

text: Ett nationellt prov i årskurs 4 i specialskolan består av flera delprov. Samtliga delprov ska genomföras under tidsperioden den 14 mars 2022 till och med den 20 maj 2022.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 4 i specialskolan till och med den 30 juni 2025.

text: SKOLFS 2020:201

text: Nationella prov i årskurs 7

text: Ett nationellt prov i årskurs 7 i specialskolan består av flera delprov.

text: Vissa delprov i de nationella proven ska genomföras på de datum som anges nedan. Av lärarinformation till delproven framgår vilket delprov som ska genomföras på respektive datum.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum

text: Svenska/ 6 tisdag 8 februari 2022 svenska som andraspråk 6 torsdag 10 februari 2022

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum än det som anges i 9 § första stycket. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt enligt första stycket till någon annan.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 7 i specialskolan till och med den 30 juni 2028.

text: Nationella prov i årskurs 10

text: Ett nationellt prov i årskurs 10 i specialskolan består av flera delprov.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum Klockslag

text: Ämne Vecka Veckodag Datum Klockslag

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum eller vid en senare tidpunkt än vad som anges i 13 § första stycket. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt enligt första stycket till någon annan.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 10 i specialskolan längst till och med den 30 juni 2028.

text: Undantagsbestämmelse

text: Skolverket kan besluta om kortare återanvändningstid än vad som anges i 7, 11 och 15 §§ om det finns särskilda skäl.

text: På Skolverkets vägnar


title:
Skolverkets föreskrifter
om nationella prov i årskurs 3 och 6 i sameskolan
läsåret 2021/2022

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i

text: 17 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)

text: SKOLFS 2013:19

text: SKOLFS 2011:142

text: Föreskrifterna ska tillämpas på nationella prov i sameskolan läsåret 2021/2022.

text: Nationella prov i årskurs 3

text: Ett nationellt prov i årskurs 3 i sameskolan består av flera delprov. Samtliga delprov ska genomföras under tidsperioden den 14 mars 2022 till och med den 20 maj 2022.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 3 i sameskolan till och med den 30 juni 2025.

text: SKOLFS 2020:202

text: Nationella prov i årskurs 6

text: Ett nationellt prov i årskurs 6 i sameskolan består av flera delprov.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum

text: Engelska 14 tisdag 5 april 2022 14 torsdag 7 april 2022

text: Matematik 18 onsdag 4 maj 2022 18 fredag 6 maj 2022 Andra delprov i de nationella proven ska genomföras under den tidsperiod som anges i lärarinformationen för respektive delprov.

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum än det som anges i 8 § första stycket. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt enligt första stycket till någon annan.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 6 i sameskolan längst till och med den 30 juni 2028.

text: Undantagsbestämmelse

text: Skolverket kan besluta om kortare återanvändningstid än vad som anges i 6 och 10 §§ om det finns särskilda skäl.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2021 och gäller till och med den 30 juni 2028.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Carl Welander Sellvall


title:
Skolverkets föreskrifter
om nationella prov i gymnasieskolan läsåret 2021/2022

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella prov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: ) om hantering och genomföran de av nationella prov.

text: Ett nationellt prov består av flera delprov.

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas på de nationella proven i gymnasiesko lan läsåret 2021/2022.

text: Följande delprov i de nationella proven ska genomföras på de datum och påbörjas vid den tidpunkt som anges nedan.

text: Kurs Delprov Vecka Veckodag Datum Klockslag

text: Engelska 5 C 46 fredag 19 november 2021 kl. 09.00 Engelska 5 B 48 onsdag 1 december 2021 kl. 09.00 Engelska 5 C 18 onsdag 4 maj 2022 kl. 09.00 Engelska 5 B 19 tisdag 10 maj 2022 kl. 09.00

text: Engelska 6 C 47 onsdag 24 november 2021 kl. 09.00 Engelska 6 B 48 tisdag 30 november 2021 kl. 09.00 Engelska 6 C 18 fredag 6 maj 2022 kl. 09.00 Engelska 6 B 19 torsdag 12 maj 2022 kl. 09.00

text: Matematik B, C, D 50 onsdag 15 december 2021 kl. 09.00 1a, 1b, 1c Matematik B, C, D 20 torsdag 19 maj 2022 kl. 09.00 1a, 1b, 1c

text: Matematik B, C, D 49 torsdag 9 december 2021 kl. 09.00 2a, 2b, 2c Matematik B, C, D 20 fredag 20 maj 2022 kl. 09.00 2a, 2b, 2c

text: Matematik B, C, D 50 tisdag 14 december 2021 kl. 09.00 3b, 3c Matematik B, C, D 20 tisdag 17 maj 2022 kl. 09.00 3b, 3c

text: Matematik 4 B, C, D 50 torsdag 16 december 2021 kl. 09.00 Matematik 4 B, C, D 20 onsdag 18 maj 2022 kl. 09.00

text: Svenska 1/ B 47 tisdag 23 november 2021 kl. 09.00 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ C 47 torsdag 25 november 2021 kl. 09.00 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ B 17 onsdag 27 april 2022 kl. 09.00 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ C 17 fredag 29 april 2022 kl. 09.00 svenska som andraspråk 1

text: Svenska 3/ A 46 onsdag 17 november 2021 kl. 09.00 svenska som andraspråk 3 Svenska 3/ A 18 måndag 2 maj 2022 kl. 09.00 svenska som andraspråk 3 Andra delprov i de nationella proven, än de som avses i första stycket, ska genomföras under den tidsperiod som anges i lärarinformationen för respekti ve delprov.

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genom föras på ett senare datum eller vid en senare tidpunkt än vad som anges i 5 § första stycket. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt enligt första stycket till någon annan.

text: Huvudmannen ska skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter. Uppgifter som avser nationella prov genomförda höstterminen 2021 ska läm nas senast den 28 januari 2022. Uppgifter som avser nationella prov genom förda vårterminen 2022 ska lämnas senast den 18 juni 2022. Skolverket beslu tar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas.

text: Bestämmelser om huvudmannens rapportering av provresultat för samtliga elever finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:142

text: ) om uppgiftsinsam ling från huvudmännen inom skolväsendet m.m.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för gymnasieskolan längst till och med den 30 juni 2032, om inte annat framgår av respektive prov eller delprov. Skolverket kan besluta om kortare återanvändningstid än vad som anges i första stycket om det finns särskilda skäl.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2021 och gäller till och med den 30 juni 2032.

text: På Skolverkets vägnar


title:
Skolverkets föreskrifter
om nationella prov i kommunal vuxenutbildning
på gymnasial nivå andra kalenderhalvåret 2021
och första kalenderhalvåret 2022

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i

text: 17 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella prov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: ) om hantering och genomförande av nationella prov.

text: Ett nationellt prov består av flera delprov.

text: Föreskrifterna ska tillämpas på nationella prov i kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå andra kalenderhalvåret 2021 och första kalenderhalvåret 2022.

text: Följande gäller som första datum och första tidpunkt för genomförande av de delprov i de nationella proven som framgår nedan.

text: Kurs Delprov Vecka Veckodag Första datum och klockslag

text: Engelska 5 B, C 36 måndag 6 september 2021 kl. 09.00 Engelska 5 C 46 fredag 19 november 2021 kl. 09.00 Engelska 5 B 48 onsdag 1 december 2021 kl. 09.00 Engelska 5 C 18 onsdag 4 maj 2022 kl. 09.00 Engelska 5 B 19 tisdag 10 maj 2022 kl. 09.00

text: Engelska 6 B, C 36 måndag 6 september 2021 kl. 09.00 Engelska 6 C 47 onsdag 24 november 2021 kl. 09.00 Engelska 6 B 48 tisdag 30 november 2021 kl. 09.00 Engelska 6 C 18 fredag 6 maj 2022 kl. 09.00 Engelska 6 B 19 torsdag 12 maj 2022 kl. 09.00

text: Matematik 1b B, C, D 36 måndag 6 september 2021 kl. 09.00 Matematik B, C, D 50 onsdag 15 december 2021 kl. 09.00 1a, 1b, 1c Matematik B, C, D 20 torsdag 19 maj 2022 kl. 09.00 1a, 1b, 1c

text: Svenska 1/ B, C 36 måndag 6 september 2021 kl. 09.00 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ B 47 tisdag 23 november 2021 kl. 09.00 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ C 47 torsdag 25 november 2021 kl. 09.00 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ B 17 onsdag 27 april 2022 kl. 09.00 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ C 17 fredag 29 april 2022 kl. 09.00 svenska som andraspråk 1

text: Svenska 3/ A 36 måndag 6 september 2021 kl. 09.00 svenska som andraspråk 3 Svenska 3/ A 46 onsdag 17 november 2021 kl. 09.00 svenska som andraspråk 3 Svenska 3/ A 18 måndag 2 maj 2022 kl. 09.00 svenska som andraspråk 3

text: Sista datum för genomförande av ett nationellt prov som avses i 5 § är ett år från första datum för genomförande. Om ett nationellt prov har delprov med olika första datum för genomförande ska provets sista datum för genomförande bestämmas utifrån det datum som infaller först. Samma sista datum för genomförande gäller för samtliga delprov som ingår i ett nationellt prov.

text: Huvudmannen ska skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter. Uppgifter som avser nationella prov genomförda det andra kalenderhalvåret 2021 ska lämnas senast den 15 februari 2022. Uppgifter som avser nationella prov genomförda det första kalenderhalvåret 2022 ska lämnas senast den 15 september 2022. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas. Bestämmelser om huvudmannens rapportering av provresultat för samtliga elever finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:142

text: ) om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå som avses i 5 § längst till och med den 30 juni 2032, om inte annat framgår av respektive prov eller delprov. Skolverket kan besluta om kortare återanvändningstid än vad som anges i första stycket om det finns särskilda skäl.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Carl Welander Sellvall


title:
Skolverkets föreskrifter
om nationella prov i kommunal vuxenutbildning
i svenska för invandrare andra kalenderhalvåret
2021 och första kalenderhalvåret 2022

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i

text: 17 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)

text: SKOLFS 2013:19

text: Ett nationellt prov i kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare består av flera delprov.

text: Föreskrifterna ska tillämpas på nationella prov i kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare andra kalenderhalvåret 2021 och första kalenderhalvåret 2022.

text: Följande gäller som första datum för genomförande av de nationella prov som framgår nedan.

text: Kurs Nationellt prov Första datum för genomförande

text: Sfi D D, nr 1 2022 17 januari 2022 Sfi C C, nr 1 2022 17 januari 2022 Sfi B B, nr 1 2022 17 januari 2022 Sfi D D, nr 2 2022 21 mars 2022 Sfi C C, nr 2 2022 25 april 2022 Sfi B B, nr 2 2022 23 maj 2022

text: Sista datum för genomförande av ett nationellt prov i kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare som avses i 5 § är tre år från första datum för genomförande.

text: Huvudmannen ska skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter. Skolverket beslutar särskilt om hur och när uppgifterna för respektive prov ska lämnas. Bestämmelser om huvudmannens rapportering av provresultat för samtliga elever finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:142

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare som avses i 5 § längst till och med den 30 juni 2032. Skolverket kan besluta om kortare återanvändningstid än vad som anges i första stycket om det finns särskilda skäl.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2021 och gäller till och med den 30 juni 2032.

text: På Skolverkets vägnar

text: Ansvarig utgivare: Eva Westberg Redaktörer: Ingela Byström och Lena Nordqvist Redaktionens adress: Skolverket, Box 4002, 171 04 Solna Telefon: 08-527 332 00 Prenumeration och separatexemplar: Norstedts Juridik kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90 E-post: kundservice@nj.se Internet: www.nj.se/offentliga publikationer Best.nr 83320-199-205

text: 2 Elanders Sverige AB, 2020


text: 1. De upphävda föreskrifterna gäller fortfarande för utbildning som har påbörjats före utgången av juni 2022. 2. Vid tillämpningen av bilagan till de upphävda föreskrifterna ska ”kunskapskrav” ersättas av ”betygskriterier”. Vid tillämpningen ska dessutom betygskriterierna för betyget B innebära att elevens kunskaper sammantaget bedöms vara mellan A och C och betygskriterierna för betyget D innebära att elevens kunskaper sammantaget bedöms vara mellan C och E.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Cecilia Hågemark

text: Senaste lydelse av föreskrifternas rubrik

text: SKOLFS 2012:24

text: . 1

title:
Föreskrifter
om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS
2010:62) om ämnesplan för ämnet näthandel i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på
gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Cecilia Hågemark

text: SKOLFS 2012:24

text: . 1


text: Ämnesplanen för ämnet barn- och ungdomsvård finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 31 mars 2020 och ska tillämpas på kurser som påbörjas efter den 30 juni 2021. 2. Betyg i kursen – barn- och ungdomshälsa kan inte ingå i en examen tillsammans med betyg i kursen barnhälsovård i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2014:19

text: ) om ämnesplan för ämnet hälsovård i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå, – barn och ungdomssjukvård kan inte ingå i en examen tillsammans med betyg i kursen barn- och ungdomssjukvård i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2010:102

text: ) om ämnesplan för ämnet sjukvård i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Barn- och ungdomsvård

text: Ämnet barn- och ungdomsvård är tvärvetenskapligt och har sin grund i hälsovetenskap, vårdvetenskap, pedagogik, medicin och etik. Det behandlar hälso- och sjukvård för barn och ungdomar.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet barn- och ungdomsvård ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om såväl hälsofrämjande åtgärder som olika former av hälsovårdande insatser för barn och ungdomar. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om sambanden mellan livsstil, livsvillkor och hälsa. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om sjukdomar och medicinskt omhändertagande av barn och ungdomar. Den ska också ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att planera egna arbetsinsatser samt utföra, dokumentera och utvärdera vård- och omsorgsuppgifter vid vanligt förekommande barnsjukdomar och skador. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om omhändertagande vid olycksfall. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att samarbeta och kommunicera med andra människor på ett yrkesetiskt sätt utifrån allas lika värde. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar kunskaper om barns och ungdomars reaktioner i olika situationer. Den ska också bidra till att eleverna utvecklar förmåga att använda teknisk utrustning samt att utföra medicintekniska uppgifter. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser som reglerar området. Genom fältstudier eller genom att medverka i olika verksamheter ska eleverna ges möjlighet att få inblick i och erfarenhet av arbetsuppgifter kopplade till barn- och ungdomsvård. Problemlösning och handlingsberedskap ska stimuleras i undervisningen. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att inhämta, granska och värdera ny kunskap inom området.

text: Undervisningen i ämnet barn- och ungdomsvård ska ge eleverna

text: förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om barn- och skolhälsovårdens uppdrag, organisation och utveckling samt lagar och andra bestämmelser inom området. 2. Kunskaper om barn och ungdomars hälsa och om sambanden mellan livsstil, livsvillkor och hälsa. 3. Kunskaper om barnsjukdomar och vanliga skaderisker för barn och ungdomar. 4. Förmåga att planera egna arbetsinsatser samt att utföra vård- och omsorgsuppgifter och medicintekniska uppgifter vid sjukdomar och olycksfall samt kunskaper om smärta och smärtbehandling för barn och ungdomar.

text: 5. Förmåga att uppmärksamma symtom och förändringar i barns och ungdomars hälsotillstånd samt att kunna rapportera och dokumentera sitt arbete och resultat med och utan hjälp av välfärdsteknik. 6. Förmåga att bemöta, kommunicera, samarbeta och samverka med barn, ungdomar och närstående i olika situationer på ett yrkesetiskt sätt. 7. Kunskaper om barns och ungdomars reaktioner fysiskt, psykiskt, socialt och existentiellt vid ohälsa och i krissituationer samt hur dessa kan förebyggas. 8. Förmåga att använda teknisk utrustning utifrån säkerhetsföreskrifter.

text: Kurser i ämnet

text: Barn- och ungdomshälsa, 100 poäng. Barn- och ungdomssjukvård, 200 poäng, som bygger på kursen hälso- och sjukvård 2

text: Barn- och ungdomshälsa, 100 poäng

text: Kurskod: BAOBAR0

text: Kursen barn- och ungdomshälsa omfattar punkterna 1–3 och 5–6 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Barn- och skolhälsovårdens uppdrag, organisation och utveckling. – Förebyggande barnhälsoarbete, däribland kontroller, vaccinationer och tandvård. – Lagar som reglerar skolhälsovården, däribland FN:s konvention om barnets rättigheter. – Barns och ungdomars hälsa och välbefinnande. – Sambanden mellan levnadsvanor, livsvillkor samt barns och ungdomars hälsa och välbefinnande. – Förebyggande av skador hos barn och ungdomar. – Vanliga barnsjukdomar. – Vård och omsorg vid vanligt förekommande barnsjukdomar. – Rutiner för uppmärksammande av förändringar i barns och ungdomars hälsotillstånd. – Kommunikation med barn, ungdomar och vårdnadshavare.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för barn- och skolhälsovårdens utveckling, organisation och arbete. Eleven ger exempel på förebyggande hälsoarbete samt beskriver utförligt insatsernas betydelse för barns och ungdomars hälsa. Eleven redogör även för lagar som reglerar verksamheterna. Dessutom redogör eleven utförligt för barns och ungdomars hälsa och sambanden mellan levnadsvanor och livsvillkor för hälsa och välbefinnande. Eleven redogör utförligt för vanliga barnsjukdomar och skaderisker samt hur de kan förebyggas och behandlas. Eleven redogör utförligt för vård- och omsorgsuppgifter i samband med vanliga barnsjukdomar. I arbetet uppmärksammar, rapporterar och dokumenterar eleven, efter samråd med handledare, symtom och förändringar i barns och ungdomars hälsotillstånd. Arbetet utförs med ett tillfredsställande resultat. Eleven kommunicerar med viss säkerhet i samarbete och möten med människor. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Barn- och ungdomssjukvård, 200 poäng

text: Kurskod: BAOBAN0

text: Kursen barn- och ungdomssjukvård omfattar punkterna 3–8 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Vanliga sjukdomar och skador hos barn och ungdomar och hur de kan förebyggas. – Omhändertagande vid olycksfall. – S-HLR Barn. – Vård- och omsorgsåtgärder samt medicinska åtgärder vid sjukdomar hos barn och ungdomar. – Vård av friska nyfödda. – Amningens betydelse. – Omhändertagande av prematura barn. – Smärta och smärtbehandling hos barn. – Rehabilitering och habilitering. – System och rutiner för rapportering och dokumentation av symtom och gjorda åtgärder med och utan hjälp av välfärdsteknik. – Etiska frågeställningar i samband med barns och ungdomars sjukdomar, däribland otillräcklig smärtlindring. – Barns och ungdomars samt närståendes behov i anslutning till hälso- och sjukvård, däribland behov av information och delaktighet. – Hantera balansen mellan barns och ungdomars behov och vårdnadshavares och närståendes behov. – Betydelse av lek och andra skapande aktiviteter för barns välbefinnande. – Barns och ungdomars reaktioner i kris och hur dessa kan hanteras inom vården. – Medicinteknisk och annan utrustning. – Gällande säkerhetsföreskrifter för medicinteknisk och annan utrustning.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för vanliga sjukdomar och skador hos barn och ungdomar samt hur de kan förebyggas. Dessutom planerar och utför eleven, i samråd med handledare, vård- och omsorgsuppgifter och medicintekniska uppgifter för sjuka, skadade eller för tidigt födda barn. I arbetet uppmärksammar, rapporterar och dokumenterar eleven, i samråd med handledare, symtom och förändringar i barns och ungdomars hälsotillstånd. Arbetet utförs med ett tillfredsställande resultat. Eleven diskuterar översiktligt etiska frågeställningar av betydelse för barn och ungdomar som är drabbade av sjukdomar. Eleven bemöter, kommunicerar och samarbetar med viss säkerhet med barn, ungdomar och vårdnadshavare. Eleven redogör översiktligt för barns och ungdomars reaktioner vid ohälsa och i krissituationer. Eleven använder, i samråd med handledare, olika former av teknisk utrustning utifrån gällande säkerhetsföreskrifter. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för vanliga sjukdomar och skador hos barn och ungdomar samt hur de kan förebyggas. Dessutom planerar och utför eleven, efter samråd med handledare, vård- och omsorgsuppgifter och medicintekniska uppgifter för sjuka, skadade eller för tidigt födda barn. I arbetet uppmärksammar, rapporterar och dokumenterar eleven, efter samråd med handledare, symtom och förändringar i barns och ungdomars hälsotillstånd. Arbetet utförs med ett tillfredsställande resultat. Eleven diskuterar utförligt etiska frågeställningar av betydelse för barn och ungdomar som är drabbade av sjukdomar. Eleven bemöter, kommunicerar och samarbetar med viss säkerhet med barn, ungdomar och vårdnadshavare. Eleven redogör utförligt för barns och ungdomars reaktioner vid ohälsa och i krissituationer. Eleven använder, efter samråd med handledare, olika former av teknisk utrustning utifrån gällande säkerhetsföreskrifter. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för vanliga sjukdomar och skador hos barn och ungdomar samt hur de kan förebyggas. Dessutom planerar och utför eleven, efter samråd med handledare, vård- och omsorgsuppgifter och medicintekniska uppgifter för sjuka, skadade eller för tidigt födda barn. I arbetet uppmärksammar, rapporterar och dokumenterar eleven, efter samråd med handledare, symtom och förändringar i barns och ungdomars hälsotillstånd. Arbetet utförs med ett gott resultat. Eleven diskuterar utförligt och nyanserat etiska frågeställningar av betydelse för barn och ungdomar som är drabbade av sjukdomar. Eleven bemöter, kommunicerar och samarbetar med säkerhet med barn, ungdomar och vårdnadshavare. Eleven redogör utförligt och nyanserat för barns och ungdomars reaktioner vid ohälsa och i krissituationer. Eleven använder, efter samråd med handledare, olika former av teknisk utrustning utifrån gällande säkerhetsföreskrifter. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

title:
Föreskrifter om ämnesplan för ämnet barn och ungdomsvård i gymnasieskolan och inom
kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: SKOLFS 2014:19

text: SKOLFS 2010:102

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Barn- och ungdomsvård

text: Ämnets syfte

text: förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om barn- och skolhälsovårdens uppdrag, organisation och utveckling samt lagar och andra bestämmelser inom området. 2. Kunskaper om barn och ungdomars hälsa och om sambanden mellan livsstil, livsvillkor och hälsa. 3. Kunskaper om barnsjukdomar och vanliga skaderisker för barn och ungdomar. 4. Förmåga att planera egna arbetsinsatser samt att utföra vård- och omsorgsuppgifter och medicintekniska uppgifter vid sjukdomar och olycksfall samt kunskaper om smärta och smärtbehandling för barn och 2 ungdomar.

text: Kurser i ämnet

text: Barn- och ungdomshälsa, 100 poäng. Barn- och ungdomssjukvård, 200 poäng som bygger på kursen hälso- och sjukvård 2.

text: Barn- och ungdomshälsa, 100 poäng

text: Kurskod: BAOBAR0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Barn- och skolhälsovårdens uppdrag, organisation och utveckling. – Förebyggande barnhälsoarbete, däribland kontroller, vaccinationer och tandvård. – Lagar och andra bestämmelser som reglerar skolhälsovården, däribland FN:s konvention om barnets rättigheter. – Barns och ungdomars hälsa och välbefinnande. – Sambanden mellan levnadsvanor, livsvillkor samt barns och ungdomars hälsa och välbefinnande. – Förebyggande av skador hos barn och ungdomar. – Vanliga barnsjukdomar. – Vård och omsorg vid vanligt förekommande barnsjukdomar. – Rutiner för uppmärksammande av förändringar i barns och ungdomars hälsotillstånd. – Kommunikation med barn, ungdomar och vårdnadshavare.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för barn- och skolhälsovårdens utveckling, organisation och arbete. Eleven ger exempel på förebyggande hälsoarbete samt beskriver översiktligt insatsernas betydelse för barns och ungdomars hälsa. Eleven redogör även för lagar som reglerar verksamheterna. Dessutom redogör eleven översiktligt för barns och ungdomars hälsa och sambanden mellan levnadsvanor och livsvillkor för hälsa och välbefinnande. Eleven redogör översiktligt för vanliga barnsjukdomar och skaderisker samt hur de kan förebyggas och behandlas. Eleven redogör översiktligt för vård- och omsorgsuppgifter i samband med vanliga barnsjukdomar. I arbetet uppmärksammar, rapporterar och dokumenterar eleven, i samråd med handledare, symtom och förändringar i barns och ungdomars hälsotillstånd. Arbetet utförs med ett tillfredsställande resultat. Eleven kommunicerar med viss säkerhet i samarbete och möten med människor. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för barn- och skolhälsovårdens utveckling, organisation och arbete. Eleven ger exempel på förebyggande hälsoarbete samt beskriver utförligt och nyanserat insatsernas betydelse för barns och ungdomars hälsa. Eleven redogör även för lagar som reglerar verksamheterna. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för barns och ungdomars hälsa och sambanden mellan levnadsvanor och livsvillkor för hälsa och välbefinnande. Eleven redogör utförligt och nyanserat för vanliga barnsjukdomar och skaderisker samt hur de kan förebyggas och behandlas. Eleven redogör utförligt och nyanserat för vård- och omsorgsuppgifter i samband med vanliga barnsjukdomar. I arbetet uppmärksammar, rapporterar och dokumenterar eleven, efter samråd med handledare, symtom och förändringar i barns och ungdomars hälsotillstånd. Arbetet utförs med ett gott resultat. Eleven kommunicerar med säkerhet i samarbete och möten med människor. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Barn- och ungdomssjukvård, 200 poäng

text: Kurskod: BAOBAN0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Vanliga sjukdomar och skador hos barn och ungdomar och hur de kan förebyggas. – Omhändertagande vid olycksfall. – S-HLR Barn. – Vård- och omsorgsåtgärder samt medicinska åtgärder vid sjukdomar hos barn och ungdomar. – Vård av friska nyfödda. – Amningens betydelse. – Omhändertagande av prematura barn. – Smärta och smärtbehandling hos barn. – Rehabilitering och habilitering. – System och rutiner för rapportering och dokumentation av symtom och gjorda åtgärder med och utan hjälp av välfärdsteknik. – Etiska frågeställningar i samband med barns och ungdomars sjukdomar, däribland otillräcklig smärtlindring. – Barns och ungdomars samt närståendes behov i anslutning till hälso- och sjukvård, däribland behov av information och delaktighet. – Hantering av balansen mellan barns och ungdomars behov och vårdnadshavares och närståendes behov. 5

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


title:
Skolverkets föreskrifter
om nationella prov i skolväsendet vid spridning
av viss smitta

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2021 och gäller till och med den 30 juni 2021.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Westerholm


text: Ämnesplanen för ämnet funktionsförmåga och funktionsnedsättning finns i bilagan till dessa föreskrifter ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 31 mars 2020 och ska tillämpas på kurser som påbörjas efter den 30 juni 2021.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Ämnet har ett helhetsperspektiv på funktionsförmåga och funktionsnedsättning utifrån pedagogiska, etiska och kulturella aspekter.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet funktionsförmåga och funktionsnedsättning ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om människans utveckling. Dessutom ska undervisningen ge eleverna kunskaper om vilka konsekvenser olika funktionsnedsättningar har för människor i vardagen samt vilka möjligheter de har med hjälp av olika former av stöd. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper för att i olika situationer skapa likvärdighet, delaktighet och tillgänglighet för människor med funktionsnedsättningar. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att genomföra olika insatser för individer och grupper i behov av stöd. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om samhällets olika insatser för människor med funktionsnedsättningar. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att möta människor med respekt och utifrån en demokratisk värdegrund samt utifrån överenskommelser om mänskliga rättigheter. Såväl egna som samhällets attityder till och värderingar av människors olikheter och rättigheter ska behandlas i undervisningen. Vidare ska undervisningen leda till förmåga att arbeta utifrån lagar och andra bestämmelser. Problemlösning och handlingsberedskap ska stimuleras i undervisningen. Genom fältstudier eller genom att medverka i olika verksamheter ska eleverna ges möjlighet att få inblick i och erfarenhet av sociala och pedagogiska sammanhang. Eleverna ska även ges möjlighet att kunna arbeta utifrån ett etiskt och inkluderande förhållningssätt. Eleverna ska ges möjlighet att reflektera över och diskutera ämnesinnehållet, den historiska utvecklingen och centrala begrepp. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att inhämta, granska och värdera ny kunskap inom området.

text: 5. Kunskaper om samhällets olika insatser för människor med funktionsnedsättning. 6. Förmåga att planera, genomföra, utvärdera, följa upp och dokumentera olika insatser för att skapa goda villkor för människor. 7. Förmåga att kommunicera och arbeta så att den enskilde individens önskemål, behov och självbestämmande beaktas och står i centrum samt förmåga att reflektera över sitt eget förhållningssätt i mötet med den enskilde och dennas nätverk. 8. Kunskaper om den historiska utvecklingen inom verksamhetsområdet och de värderingar och normer som påverkat synen på funktionsnedsättningar. 9. Kunskaper om de lagar och övriga bestämmelser som styr verksamhetsområdet samt förmåga att arbeta utifrån dessa.

text: Kurser i ämnet

text: Funktionsförmåga och funktionsnedsättning 1, 100 poäng. Betyg i kursen kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i kursen specialpedagogik 1. Funktionsförmåga och funktionsnedsättning 2, 100 poäng, som bygger på kursen funktionsförmåga och funktionsnedsättning 1. Betyg i kursen kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i kursen specialpedagogik 2.

text: Kurskod: FUTFUN01

text: Kursen funktionsförmåga och funktionsnedsättning 1 omfattar punkterna 1– 4 och 6–9 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Barn och ungas utveckling vid funktionsnedsättning. – Olika funktionsnedsättningar, till exempel olika former av rörelsehinder, intellektuella funktionsnedsättningar och syn- och hörselnedsättningar samt deras konsekvenser i vardagen. – Identitetsutveckling och självbild vid funktionsnedsättning. – Livsvillkor och möjlighet till utveckling utifrån samhällets stöd och service. – Tillgänglighet i inre och yttre miljö. – Sinnesstimulering för att främja kommunikation och samspel. – Sexualitet och relationer. – Pedagogiska arbetssätt och välfärdsteknologi som främjar delaktighet och självbestämmande. – Planering, genomförande, dokumentation och utvärdering av stöd- och hjälpinsatser till den enskilde utifrån biståndsbedömning. – Bemötande och professionellt förhållningssätt. – Teamarbete och samverkan internt och externt. – Förebyggande arbete och rutiner för hantering av hot- och våldssituationer. 3

text: – Historiska perspektiv över vilka normer, värderingar och synsätt som påverkat synen på funktionsnedsättning. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland FN:s konvention om barnets rättigheter och FN:s-konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning samt de intentioner som finns bakom lagarna.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för faktorer som påverkar hur barn och unga med funktionsnedsättning utvecklas. Eleven beskriver även översiktligt olika funktionsnedsättningar och deras konsekvenser för människors liv, lärande och deltagande i olika sammanhang. Dessutom redogör eleven översiktligt för hur likvärdighet, tillgänglighet och delaktighet kan skapas i olika situationer med hjälp av specialpedagogiska hjälpmedel, välfärdsteknologi och arbetssätt. Eleven beskriver översiktligt alternativ och kompletterande kommunikation. Eleven planerar, organiserar och utför vanligt förekommande arbetsuppgifter och aktiviteter i samråd med handledare. Eleven gör en dokumentation av utförda uppgifter och aktiviteter. Resultatet av elevens arbete är tillfredsställande. Dessutom interagerar och kommunicerar eleven i samarbete och möten med människor med tillfredsställande resultat. Eleven diskuterar översiktligt egna och andras attityder, värderingar och handlingar i relation till människor med funktionsnedsättningar. Eleven redogör för funktionshinderområdets historiska utveckling och redogör för lagar och andra bestämmelser som styr verksamheten samt redogör på ett översiktligt sätt för intentionerna bakom lagstiftningen. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för faktorer som påverkar hur barn och unga med funktionsnedsättning utvecklas. Eleven beskriver även utförligt olika funktionsnedsättningar och deras konsekvenser för människors liv, lärande och deltagande i olika sammanhang. Dessutom redogör eleven utförligt för hur likvärdighet, tillgänglighet och delaktighet kan skapas i olika situationer med hjälp av specialpedagogiska hjälpmedel, välfärdsteknologi och arbetssätt. Eleven beskriver utförligt alternativ och kompletterande kommunikation. Eleven planerar, organiserar och utför vanligt förekommande arbetsuppgifter och aktiviteter efter samråd med handledare. Eleven gör en dokumentation av utförda uppgifter och aktiviteter. Resultatet av elevens

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för faktorer som påverkar hur barn och unga med funktionsnedsättning utvecklas. Eleven beskriver även utförligt och nyanserat olika funktionsnedsättningar och deras konsekvenser för människors liv, lärande och deltagande i olika sammanhang. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för hur likvärdighet, tillgänglighet och delaktighet kan skapas i olika situationer med hjälp av specialpedagogiska hjälpmedel, välfärdsteknologi och arbetssätt. Eleven beskriver utförligt och nyanserat alternativ och kompletterande kommunikation. Eleven planerar, organiserar och utför vanligt förekommande arbetsuppgifter och aktiviteter efter samråd med handledare. Eleven gör en dokumentation av utförda uppgifter och aktiviteter. Resultatet av elevens arbete är gott. Dessutom interagerar och kommunicerar eleven i samarbete och möten med människor med gott resultat. Eleven diskuterar utförligt och nyanserat egna och andras attityder, värderingar och handlingar i relation till människor med funktionsnedsättningar. Eleven redogör för funktionshinderområdets historiska utveckling och redogör för lagar och andra bestämmelser som styr verksamheten samt redogör på ett utförligt och nyanserat sätt för intentionerna bakom lagstiftningen. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Kurskod: FUTFUN02

text: Kursen funktionsförmåga och funktionsnedsättning 2 omfattar punkterna 2– 3 och 5–7 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Neuropsykiatriska funktionsnedsättningar, däribland autism, ADHD och ADD. Livsvillkor och konsekvenser i den dagliga livsföringen. – Förvärvad hjärnskada och dess konsekvenser i den dagliga livsföringen. – Utanförskap i samband med funktionsnedsättning. – Kunskaper om olika specialpedagogiska hjälpmedel och arbetssätt. – Olika verksamheter, till exempel habilitering, daglig verksamhet och olika anpassade utbildningar. – Stöd- och hjälpinsatser inom området funktionsnedsättning. Insatser enligt LSS, individuell plan och god man för att underlätta människors möjligheter till ett aktivt deltagande i samhället. – Planering, genomförande, dokumentation och utvärdering av stöd- och hjälpinsatser till den enskilde. – Pedagogiska arbetssätt, metoder och förhållningssätt som främjar individens självbestämmande och möjlighet till utveckling, till exempel genom lågaffektivt bemötande, cirkulärt tänkande, delaktighetsmodellen och empowerment. – Metoder för reflektion över egna och arbetslagets arbetsmetoder för att utveckla ett individanpassat arbetssätt.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt olika neuropsykiatriska funktionsnedsättningar och deras konsekvenser för människors liv, lärande och deltagande i olika sammanhang. Dessutom redogör eleven översiktligt för hur likvärdighet, tillgänglighet och delaktighet kan skapas i olika situationer med hjälp av specialpedagogiska hjälpmedel och arbetssätt. Eleven beskriver översiktligt olika verksamheter och insatser för människor med funktionsnedsättningar. Eleven planerar, organiserar och utför vanligt förekommande arbetsuppgifter och aktiviteter, i samråd med handledare, på ett yrkesmässigt sätt. Eleven gör en enkel dokumentation av utförda uppgifter och aktiviteter. I arbetet använder eleven med viss säkerhet metoder och hjälpmedel som är relevanta för uppgiften. Dessutom interagerar och kommunicerar eleven i samarbete och möten med människor med tillfredsställande resultat. Eleven diskuterar översiktligt egna och andras attityder, värderingar och handlingar i relation till människor med funktionsnedsättningar. I diskussionen framför eleven enkla argument för sina åsikter samt visar respekt för andras åsikter. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt olika neuropsykiatriska funktionsnedsättningar och deras konsekvenser för människors liv, lärande och deltagande i olika sammanhang. Dessutom redogör eleven utförligt för hur likvärdighet, tillgänglighet och delaktighet kan skapas i olika situationer med hjälp av specialpedagogiska hjälpmedel och arbetssätt. Eleven beskriver utförligt olika verksamheter och insatser för människor med funktionsnedsättningar. Eleven planerar, organiserar och utför vanligt förekommande arbetsuppgifter och aktiviteter, efter samråd med handledare, på ett yrkesmässigt sätt. Eleven gör en noggrann dokumentation av utförda uppgifter och aktiviteter. I arbetet använder eleven med viss säkerhet metoder och hjälpmedel som är relevanta för uppgiften. Dessutom interagerar och kommunicerar eleven i samarbete och möten med människor med tillfredsställande resultat. Eleven diskuterar utförligt egna och andras attityder, värderingar och handlingar i relation till människor med funktionsnedsättningar. I diskussionen framför eleven välgrundade argument för sina åsikter samt visar respekt för andras åsikter. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat olika neuropsykiatriska funktionsnedsättningar och deras konsekvenser för människors liv, lärande och deltagande i olika sammanhang. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för hur likvärdighet, tillgänglighet och delaktighet kan skapas i olika situationer med hjälp av specialpedagogiska hjälpmedel och arbetssätt. Eleven beskriver utförligt och nyanserat olika verksamheter och insatser för människor med funktionsnedsättningar. Eleven planerar, organiserar och utför vanligt förekommande arbetsuppgifter och aktiviteter, efter samråd med handledare, på ett yrkesmässigt sätt. Eleven gör en noggrann och utförlig dokumentation av utförda uppgifter och aktiviteter. I arbetet använder eleven med säkerhet metoder och hjälpmedel som är relevanta för uppgiften. Dessutom interagerar och kommunicerar eleven i samarbete och möten med människor med gott resultat. Eleven diskuterar utförligt och nyanserat egna och andras attityder, värderingar och handlingar i relation till människor med funktionsnedsättningar. I diskussionen framför eleven välgrundade och nyanserade argument för sina åsikter samt visar respekt för andras åsikter. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav. 7

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet funktionsförmåga och funktionsnedsättning i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet funktionsförmåga och funktionsnedsättning finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 31 mars 2020 och ska tillämpas på kurser som påbörjas efter den 30 juni 2021.

text: På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet funktionsförmåga och funktionsnedsättning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om faktorer som påverkar hur barn och unga med funktionsnedsättning utvecklas. 2. Kunskaper om fysiska, psykiska, intellektuella och sociala funktionsnedsättningar samt deras orsaker och konsekvenser i vardagen. 3. Kunskaper om pedagogiska arbetssätt och hjälpmedel samt förmåga att använda dessa för att möjliggöra individens delaktighet och självbestämmande inklusive välfärdsteknologi. 4. Kunskaper om alternativ och kompletterande kommunikation. 5. Kunskaper om samhällets olika insatser för människor med funktions- 2 nedsättning.

text: 6. Förmåga att planera, genomföra, utvärdera, följa upp och dokumentera olika insatser för att skapa goda villkor för människor. 7. Förmåga att kommunicera och arbeta så att den enskilde individens önskemål, behov och självbestämmande beaktas och står i centrum samt förmåga att reflektera över sitt eget förhållningssätt i mötet med den enskilde och dennes nätverk. 8. Kunskaper om den historiska utvecklingen inom verksamhetsområdet och de värderingar och normer som påverkat synen på funktionsnedsättningar. 9. Kunskaper om de lagar och övriga bestämmelser som styr verksamhetsområdet samt förmåga att arbeta utifrån dessa.

text: Kurser i ämnet

text: Kurskod: FUTFUN01

text: Kursen funktionsförmåga och funktionsnedsättning 1 omfattar punkterna 1–4 och 6–9 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: – Historiska perspektiv över vilka normer, värderingar och synsätt som påverkat synen på funktionsnedsättning. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland FN:s konvention om barnets rättigheter och FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning samt de intentioner som finns bakom lagarna.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven planerar, organiserar och utför vanligt förekommande arbetsuppgifter och aktiviteter efter samråd med handledare. Eleven gör en dokumentation av utförda uppgifter och aktiviteter. Resultatet av elevens arbete är tillfredsställande. Dessutom interagerar och kommunicerar eleven i samarbete och möten med människor med tillfredsställande resultat. Eleven diskuterar utförligt egna och andras attityder, värderingar och handlingar i relation till människor med funktionsnedsättningar. Eleven redogör för funktionshinderområdets historiska utveckling och redogör för lagar och andra bestämmelser som styr verksamheten samt redogör på ett utförligt sätt för intentionerna bakom lagstiftningen. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Kurskod: FUTFUN02

text: Kursen funktionsförmåga och funktionsnedsättning 2 omfattar punkterna 2–3 och 5–7 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Neuropsykiatriska funktionsnedsättningar, däribland autism, ADHD och ADD, dess livsvillkor och konsekvenser i den dagliga livsföringen. – Förvärvad hjärnskada och dess konsekvenser i den dagliga livsföringen. – Utanförskap i samband med funktionsnedsättning. – Kunskaper om olika specialpedagogiska hjälpmedel och arbetssätt. – Olika verksamheter, till exempel särskola, andra anpassade utbildningar och daglig verksamhet. – Stöd- och hjälpinsatser inom området funktionsnedsättning. Insatser enligt LSS, Individuell plan och god man för att underlätta människors möjligheter till ett aktivt deltagande i samhället. – Planering, genomförande, dokumentation och utvärdering av stöd- och hjälpinsatser till den enskilde. – Pedagogiska arbetssätt, metoder och förhållningssätt som främjar individens självbestämmande och möjlighet till utveckling, till exempel genom lågaffektivt bemötande, cirkulärt tänkande, delaktighetsmodellen och empowerment. – Metoder för reflektion över egna och arbetslagets arbetsmetoder för att utveckla ett individanpassat arbetssätt.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


title:
Statens skolinspektions föreskrifter
om anmälan att bedriva fjärrundervisning

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om anmälan att bedriva fjärrundervisning enligt

text: 4 a kap. 6 § förordning (2014:854)

text: om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning,

text: 5 a kap. 6 § skolförordningen (2011:185)

text: och

text: 4 a kap. 6 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: om att bedriva fjärrundervisning enligt

text: 21 kap.

text: skollagen (2010:800)

text: inom viss utbildning i 1. grundskolan 2. grundsärskolan 3. specialskolan 4. sameskolan 5. gymnasieskolan 6. gymnasiesärskolan.

text: Allmänna bestämmelser om anmälan

text: Anmälan ska ske på den blankett som finns på Statens skolinspektions webbplats, www.skolinspektionen.se. Anmälan får ges in elektroniskt i enlighet med bestämmelserna i 5 § denna föreskrift eller i pappersform.

text: Anmälan ska vara egenhändigt undertecknad av huvudmannen eller av behörig företrädare för huvudmannen. Anmälan som ges in elektroniskt ska förses med elektronisk underskrift som stödjer sig på en e-legitimation som ställts ut av en sådan utfärdare som Statens skolinspektion anvisar. Genom underskriften försäkrar huvudmannen på heder och samvete att uppgifter i anmälan och därtill bifogade handlingar är sanna.

text: Handlingar som ska bifogas anmälan får bifogas som elektroniska kopior i enlighet med bestämmelsen i 5 § denna föreskrift.

text: Anmälan och handlingar som ska bifogas anmälan får överföras elektroniskt endast genom den elektroniska tjänst som anges på Statens skolinspektions webbplats. Överföringen ska ske i sådant format och med sådana rutiner att Statens skolinspektion kan ta emot, läsa och bevara handlingarna.

text: Statens skolinspektion kan vid behov kräva att huvudmannen ger in anmälan i pappersform och bifogade handlingar i original.

text: Innehållet i anmälan

text: Anmälan ska avse ett beslut om fjärrundervisning vid en viss skolenhet eller att en huvudman ska utföra uppgifter som avser fjärrundervisning åt en annan huvudman.

text: Huvudmannen ska lämna en redogörelse för de uppgifter som efterfrågas i den blankett som finns på Statens skolinspektions webbplats.

text: Handlingar som ska bifogas anmälan

text: Till anmälan ska bifogas de handlingar som anges i den blankett som finns på Statens skolinspektions webbplats.

text: Övrigt

text: Statens skolinspektion kan kräva ytterligare uppgifter från huvudmannen än vad som anges i dessa föreskrifter.

text: Statens skolinspektion kan medge undantag från kraven i dessa föreskrifter. Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 december 2020. På Statens skolinspektions vägnar HELÈN ÄNGMO Jonas Hedström


title:
Statens skolinspektions föreskrifter
om ansökan om godkännande som utförare av
utbildning där distansundervisning används

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om ansökan om godkännande av en huvudman som utförare av utbildning där distansundervisning används enligt

text: 22 kap. 9 § skollagen (2010:800)

text: inom 1. grundskola, 2. grundsärskola, 3. specialskola 4. sameskola 5. utbildning i gymnasieskola, 6. utbildning i gymnasiesärskola.

text: Bestämmelser om sista dag när ansökan om godkännande som utförare av utbildning där distansundervisning används ska ha kommit in till Statens skolinspektion finns i

text: 4 b kap. 3 § förordning (2014:854)

text: 5 b kap. 3 § skolförordningen (2011:185)

text: och

text: 4 b kap. 3 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: Allmänna bestämmelser om ansökan

text: Ansökan om godkännande som utförare av distansundervisning ska ske på någon av de blanketter som finns på Statens skolinspektions webbplats, www.skolinspektionen.se. Ansökan får ges in elektroniskt i enlighet med bestämmelserna i 6 § denna föreskrift eller i pappersform.

text: Ansökan ska vara egenhändigt undertecknad av sökanden eller av behörig företrädare för sökanden. Ansökan som ges in elektroniskt ska förses med elektronisk underskrift som stödjer sig på en e-legitimation som ställts ut av en sådan utfärdare som Statens skolinspektion anvisar.

text: Genom underskriften försäkrar den sökande på heder och samvete att uppgifterna i ansökan och därtill bifogade handlingar är sanna.

text: Handlingar som ska bifogas ansökan får bifogas som elektroniska kopior i enlighet med bestämmelsen i 6 § denna föreskrift.

text: Ansökan och handlingar som ska bifogas ansökan får överföras elektroniskt endast genom den elektroniska tjänst som anges på Statens skolinspektions webbplats. Överföringen ska ske i sådant format och med sådana rutiner att Statens skolinspektion kan ta emot, läsa och bevara handlingarna.

text: Statens skolinspektion kan vid behov kräva att sökanden ger in ansökan i pappersform och bifogade handlingar i original.

text: Innehållet i ansökan

text: Ansökan ska avse en viss utbildning vid en viss skolenhet.

text: Vissa bestämmelser om innehållet i en ansökan som avser utbildning i grundskolan, grundsärskolan, specialskolan och sameskolan finns i

text: 5 b kap. 4 § skolförordningen (2011:185)

text: Vissa bestämmelser om innehållet i en ansökan som avser utbildning i gymnasieskola och gymnasiesärskola finns i

text: 4 b kap. 4 § förordning (2014:854)

text: om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning och

text: 4 b kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: Sökanden ska lämna en redogörelse för de uppgifter som anges i de blanketter som finns på Statens skolinspektions webbplats.

text: Handlingar som ska bifogas ansökan

text: Till ansökan ska bifogas de handlingar som anges i de blanketter som finns på Statens skolinspektions webbplats. För det fall sökanden inte kan bifoga de handlingar som anges ska en redogörelse lämnas i ansökan av orsaken till detta.

text: Sökanden ska till ansökan bifoga uppgifter som visar att det finns ett tillräckligt elevunderlag för att driva en stabil verksamhet. Vidare ska sökanden bifoga uppgifter som visar att utbildningen tillgodoser ett behov hos huvudmän som vill ge elever särskilt stöd i form av distansundervisning eller, om det är fråga om en sådan utbildning som avses i

text: 22 kap. 13 § skollagen

text: , bedöms vara efterfrågad av sådana elever som avses i

text: 22 kap. 8 § samma lag

text: Övrigt

text: Statens skolinspektion kan även komma att inhämta upplysningar om sökanden hos kreditupplysningsföretag.

text: Statens skolinspektion kan komma att använda uppgifter som rör sökanden och som förekommer i andra ärenden hos Statens skolinspektion eller annan tillsynsmyndighet som underlag vid bedömningen av ansökan om godkännande.

text: Statens skolinspektion kan kräva ytterligare uppgifter från sökanden än vad som anges i dessa föreskrifter.

text: Statens skolinspektion kan medge undantag från kraven i dessa föreskrifter.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 december 2020.

text: På Statens skolinspektions vägnar

text: HELÈN ÄNGMO Jonas Hedström

text: Ansvarig utgivare: Eva Westberg Redaktörer: Ingela Byström och Lena Nordqvist Redaktionens adress: Skolverket, Box 4002, 171 04 Solna Telefon: 08-527 332 00 Prenumeration och separatexemplar: Norstedts Juridik kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90 E-post: kundservice@nj.se Internet: www.nj.se/offentliga publikationer Best.nr 83320-222-228

text: Elanders Sverige AB, 2020