fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets föreskrifter om kompetensprofiler för utnämning till lektor

text: Bestämmelser om vem som får utnämnas till lektor finns i 2 kap. 24 §

type: stycke

text: skollagen (2010:800)

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om kompetensprofiler som

text: anger vad som avses med sådan pedagogisk skicklighet som krävs för att kunna utnämnas till lektor.

text: Rektorns och förskolechefens uppgifter

type: rubrik

text: Bestämmelser om rektorns eller förskolechefens yttrande över pedago-

text: gisk skicklighet finns i

text: 4 kap. 11 § förordningen (2011:326)

text: om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare och utnämning till lektor.

text: Kompetensprofil för den legitimerade läraren

text: För att kunna utnämnas till lektor ska läraren ha visat pedagogisk skick-

text: lighet genom att – ha breda och gedigna kunskaper inom sitt undervisningsämne eller i ämnesdidaktik, – ha förmåga att sprida engagemang och intresse för ämnet hos eleverna genom att göra undervisningen utmanande, spännande och stimulerande, – ha strävan att utifrån aktuell forskning inom områden med relevans för undervisningen medvetet och systematiskt utveckla elevernas lärande, – ha samverkat med andra lärare, tagit del av andras kunskaper och erfarenheter och delat med sig av sina egna, och – ha drivit skolutveckling utifrån aktuell forskning.

text: Kompetensprofil för den legitimerade förskolläraren

text: För att kunna utnämnas till lektor ska förskolläraren ha visat pedagogisk

text: skicklighet genom att 1

text: – ha breda och gedigna kunskaper inom områden som omfattas av förskolans uppdrag, – ha förmåga att göra barns lärande utmanande, spännande och stimulerande, – ha strävan att utifrån aktuell forskning inom områden med relevans för utbildningen medvetet och systematiskt utveckla barnens lärande, – ha samverkat med andra förskollärare, tagit del av andras kunskaper och erfarenheter och delat med sig av sina egna, och – ha drivit skolutveckling utifrån aktuell forskning.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2011.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Silja Jundin

text: Ansvarig utgivare: Ulrika Lindén Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20 Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: 2 Elanders Sverige AB, 2011

type: foreskrift


identifier: SKOLFS 2011:6

title: Skolverkets föreskrifter och allmänna råd om nationella slutprov för svenskundervisning för invandrare 2011

text: Nationella slutprov i svenskundervisning för invandrare (sfi) kan vara

text: it- eller pappersbaserade och består av delprov.

type: paragraf

text: Skolhuvudmannen beslutar om it- eller pappersbaserade slutprov ska

text: användas.

text: För genomförande av nationella slutprov utgivna 2011 gäller följande

text: datum. Pappersbaserade prov första halvåret

text: Kurs Slutprov Första datum för genomförande

text: B B VT 2011 28 mars C C VT 2011 4 april D D VT 2011 21 mars

text: Pappersbaserade prov andra halvåret

text: B B HT 2011 19 september C C HT 2011 12 september D D HT 2011 5 september

text: Rektorn ansvarar för att de instruktioner om provens genomförande och

text: hantering som medföljer proven följs.

text: Skolhuvudmannen ska skicka in ett urval av elevlösningar och läraren-

text: käter samt rapportera resultat till Stockholms universitet. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas.

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 4 § offentlighets-

text: och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Skolverket återanvänder de nationella slutproven i sfi, dock längst till

text: och med den 1 februari 2017.

text: Allmänna råd

text: Dessa föreskrifter bör även tillämpas av enskild utbildningsanordnare som enligt förordningen (

text: ) om betygsrätt för vuxenutbildning har beviljats betygsrätt för utbildning motsvarande sfi. Det som gäller för skolhuvudman i föreskrifterna bör i sådana fall gälla för 1. enskild utbildningsanordnare (inklusive folkhögskola) när utbildning motsvarande sfi anordnas på uppdrag av annan juridisk person än kommun, och 2. folkhögskola som enligt bestämmelserna i

text: 1 kap. 10 §

text: och

text: 13 kap.

text: skollagen (1985:1100)

text: kan vara huvudman för utbildning motsvarande sfi.

text: Dessa föreskrifter och allmänna råd träder i kraft den 20 mars 2011.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Anna Sundborg


title: Förordning om ersättning för elever i sameskolan eller i förskoleklass eller fritidshem vid en skolenhet inom sameskolan

text: Denna förordning innehåller föreskrifter om sådan ersättning som en

text: elevs hemkommun ska betala till staten för elever i sameskolan, i förskoleklass eller fritidshem vid en skolenhet inom sameskolan enligt

text: 13 kap. 22 § skollagen (2010:800)

text: Fastställande av ersättning per kalenderår

text: Ersättningen ska bestämmas efter samma grunder som elevens hem-

text: kommun tillämpar vid fördelning av resurser i sin egen grundskola, förskoleklass eller fritidshem. Ersättningen ska fastställas per kalenderår. Den ska grunda sig på kommunens budget för det kommande budgetåret.

text: Ändringar under löpande budgetår

text: Om ytterligare resurser ges till den kommunala verksamheten under

text: budgetåret, ska motsvarande tillskott betalas till staten. Om då kommunen minskar ersättningen till motsvarande kommunal verksamhet får ersättningen till staten minskas i motsvarande mån genom att återstående utbetalningar under budgetåret sätts ner.

text: Avgifter

text: När en kommun beslutar om ersättning ska den ta hänsyn till om och

text: i så fall vilka avgifter som tas ut i den kommunala verksamheten och i den statliga verksamheten.

text: Allmänt om ersättningen

text: Ersättningen för elever i sameskolan och elever i förskoleklass vid en

text: skolenhet inom sameskolan ska avse kostnad för

text: 1. undervisning, 2. lärverktyg, 3. elevhälsa, 4. måltider, 5. administration, och 6. lokalkostnader.

text: Vid tillämpning av 5 § ska ersättning för

text: 1. undervisning avse kostnader för skolans rektor och andra anställda med ledningsuppgifter, skolans undervisande personal, stödåtgärder till barn och elever, arbetslivsorientering, kompetensutveckling av personalen och liknande kostnader, 2. lärverktyg avse kostnader för läroböcker, litteratur, datorer, maskiner som används i undervisningen, skolbibliotek, studiebesök och liknande kostnader, 3. elevvård och hälsovård avse kostnader för sådan elev- och hälsovård som inte tillhandahålls av undervisande personal utan exempelvis av kurator och sjuksköterska, 4. måltider avse kostnader för livsmedel, personal, transporter och därmed sammanhängande administration och liknande kostnader, 5. administration avse administrativa kostnader som ska beräknas till tre procent av grundbeloppet, och 6. lokalkostnader avse kostnader för hyra, driftskostnader, inventarier som inte är läromedel, kapitalkostnader i form av ränta på lån och liknande, dock inte kostnader för amortering.

text: Ersättningen för elever i fritidshem vid en skolenhet inom sameskolan

text: ska avse kostnad för 1. omsorg och pedagogisk verksamhet, 2. pedagogiskt material och utrustning, 3. måltider, 4. administration, och 5. lokalkostnader.

text: Vid tillämpning av 7 § ska ersättning för

text: 1. omsorg och pedagogisk verksamhet avse kostnader för anställda med ledningsuppgifter, personal i den pedagogiska verksamheten och omsorgen samt kompetensutveckling av personalen och liknande kostnader, och 2. pedagogiskt material och utrustning avse kostnader för lek- och lärprodukter, maskiner som används i verksamheten, studiebesök och liknande kostnader. För övriga kostnadsslag ska 6 § 4, 5 och 6 tillämpas på motsvarande sätt.

text: Tilläggsersättning

text: Tilläggsersättning ska lämnas för elever som har ett omfattande behov

text: av särskilt stöd. Med tilläggsersättning avses ersättning för assistenthjälp, anpassning av lokaler eller andra extraordinära stödåtgärder som inte har anknytning till den vanliga undervisningen.

text: Hemkommunen är inte skyldig att betala tilläggsersättning för en elev i behov av särskilt stöd, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen.

text: Utbetalning av ersättning

text: Ersättning för höstterminen lämnas för den som är elev i utbildningen

text: den 15 september med betalning senast den 15 oktober och den 15 november med betalning senast den 15 december. Ersättning för vårterminen lämnas för den som är elev i utbildningen den 15 februari med betalning senast den 15 mars och den 15 april med betalning senast den 15 maj. Ersättningen ska lämnas till Sameskolstyrelsen.

text: 1. Denna förordning ska kungöras i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS). 2. Förordning träder i kraft den 1 juli 2011. 3. Genom förordningen upphävs förordningen (

text: SKOLFS 1995:50

text: ) om ersättning för elever i sameskolan.

text: På regeringens vägnar

text: JAN BJÖRKLUND Margareta Wiman (Utbildningsdepartementet)


title: Förordning om upphävande av vissa författningar som kungjorts i Statens skolverks författningssamling

text: 1. förordningen (

text: SKOLFS 1991:43

text: ) om kombination av studier och schack vid gymnasieskolan i Norrköping, 2. förordningen (

text: SKOLFS 1991:51

text: ) om resestipendier för lärare i ungdomsskolan, 3. Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 1997:21

text: ) om ansökan om statsbidrag för nordiska elever i gymnasieskolan, 4. Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 1998:25

text: ) om kriterier för utmärkelsen Miljöskola, 5. Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2009:3

text: ) om utprövning av ämnesprov i svenska, svenska som andraspråk och matematik i årskurs 3 i grundskolan läsåret 2008/2009, och 6. Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2009:4

text: ) om utprövning av ämnesprov i biologi, fysik och kemi i årskurs 9 i grundskolan läsåret 2008/2009.

text: Denna förordning ska kungöras i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS).

text: På regeringens vägnar

text: JAN BJÖRKLUND Claes Mårtensson (Utbildningsdepartementet)


title: Skolverkets föreskrifter om vissa bidrag för elever vid fristående gymnasieskolor (riksprislistan) avseende den nya gymnasieskolan Gy 2011 höstterminen 2011 m.m.;

text: I

text: 16 kap.

text: 55 §§

text: skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om en

text: hemkommuns skyldigheter att lämna bidrag till en fristående skola.

text: Om en elevs hemkommun inte erbjuder det program eller den inriktning

text: som en elev har antagits till vid en fristående gymnasieskola, ska hemkommunen som bidrag lämna det belopp som framgår av 3 §. I

text: 16 kap. 54 § skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om ytterligare bidrag som kommunen ska lämna i vissa fall (tilläggsbelopp).

text: Program i Gy 2011 Grundbelopp inklusive måltider för 2011 (kr/elev och bidragsår)

text: Bygg- och anläggningsprogrammet exklusive inriktningen anläggningsfordon 102 300 Bygg- och anläggningsprogrammet inriktning anläggningsfordon 121 500 Barn- och fritidsprogrammet 78 500 El- och energiprogrammet 97 900 Ekonomiprogrammet 72 200 Estetiska programmet exklusive inriktningen musik 89 800 Estetiska programmet inriktningen musik 106 800 Fordons- och transportprogrammet exklusive inriktningen transport 113 200

text: Fordons- och transportprogrammet inriktning transport 137 900 Handels- och administrationsprogrammet 78 300 Hotell- och turismprogrammet 87 300 Humanistiska programmet 70 800 Hantverksprogrammet 96 100 Industritekniska programmet 117 100 Naturvetenskapsprogrammet 76 900 Naturbruksprogrammet 169 100 Restaurang- och livsmedelsprogrammet 103 000 Samhällsvetenskapsprogrammet 72 100 Teknikprogrammet 85 300 VVS- och fastighetsprogrammet 102 400 Vård- och omsorgsprogrammet 81 100

text: Bidrag för visst stöd på introduktionsprogram

text: I

text: 17 kap. 35 § skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om en hem-

text: kommuns skyldighet att i vissa fall lämna bidrag till huvudmannen för elever på introduktionsprogrammet programinriktat individuellt val.

text: Bidrag för den del av utbildningen som avser det stöd som eleven behö-

text: ver för att uppnå behörighet för yrkesprogrammet ska utgå med ett belopp på 2 700 kr per elev och ämne. Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket och ska tillämpas på utbildning som påbörjas efter den 1 juli 2011. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM José Luis Berrospi


title: Skolverkets föreskrifter om nationella kursprov i gymnasieskolan läsåret 2011/2012

text: Bestämmelser om i vilken utsträckning gymnasieskolor inom skolvä-

text: sendet ska delta i nationella prov finns i

text: 8 kap. 3 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: . För utbildning på fristående gymnasieskolor som har påbörjats före den 1 juli 2011 ska nationella prov användas i samma utsträckning som för utbildning på gymnasieskolor som påbörjats före den 1 juli 2011.

text: Ett nationellt kursprov består av delprov. Dessa kan vara tidsbundna

text: eller inte tidsbundna.

text: För genomförandet av de nationella kursprovens tidsbundna delar läs-

text: året 2011/2012 gäller följande datum.

text: Utbildning som har påbörjats före den 1 juli 2011

text: Kurs Delprov Vecka Datum Provtid i minuter

text: Engelska A C 46 Fredag 18 november 2011 80 Engelska A B 47 Onsdag 23 november 2011 130 Engelska A C 18 Torsdag 3 maj 2012 80 Engelska A B 20 Onsdag 16 maj 2012 130 Engelska B C 47 Fredag 25 november 2011 100 Engelska B B 48 Onsdag 30 november 2011 130 Engelska B C 18 Fredag 4 maj 2012 100 Engelska B B 19 Onsdag 9 maj 2012 130 Matematik A 50 Onsdag 14 december 2011 210 Matematik A 21 Tisdag 22 maj 2012 210 Matematik B 49 Fredag 9 december 2011 240 Matematik B 21 Onsdag 23 maj 2012 240 Matematik C 50 Tisdag 13 december 2011 240 Matematik C 21 Fredag 25 maj 2012 240 1

text: Matematik D 49 Tisdag 6 december 2011 240 Matematik D 20 Torsdag 24 maj 2012 240 Svenska B/ 46 Torsdag 17 november 2011 300 svenska som andraspråk B Svenska B 17 Onsdag 25 april 2012 300 svenska som andraspråk B

text: Utbildning som har påbörjats efter den 1 juli 2011

text: Kurs Delprov Vecka Datum

text: Engelska 5 C 46 Fredag 18 november 2011 Engelska 5 B 47 Onsdag 23 november 2011 Engelska 5 C 18 Torsdag 3 maj 2012 Engelska 5 B 20 Onsdag 16 maj 2012 Engelska 6 C 18 Fredag 4 maj 2012 Engelska 6 B 19 Onsdag 9 maj 2012 Matematik 1 c 50 Onsdag 14 december 2011 Matematik 1 a, b, c 21 Tisdag 22 maj 2012 Matematik 2 b 21 Onsdag 23 maj 2012 Svenska 1/svenska som B 48 Tisdag 29 november 2011 andraspråk 1 Svenska 1/svenska som C 48 Fredag 2 december 2011 andraspråk 1 Svenska 1/svenska som B 17 Tisdag 24 april 2012 andraspråk 1 Svenska 1/svenska som C 17 Torsdag 26 april 2012 andraspråk 1

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta om senare datum för

text: proven än vad som anges i 3 §.

text: Rektorn ansvarar för att de instruktioner om provens genomförande och

text: hantering som medföljer proven följs.

text: Skolhuvudmannen ska skicka in ett urval av elevlösningar och läraren-

text: käter samt rapportera resultat. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas. Uppgifter som avser höstterminen ska lämnas senast den 20 januari 2012 och uppgifter som avser vårterminen senast den 15 juni 2012.

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 4 § offentlighets-

text: och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Skolverket återanvänder kursproven enligt vad som anges nedan, om

text: inte annat framgår av respektive prov eller delprov.

text: Ämne Datum

text: Svenska B/svenska som 31 januari 2012 resp. 30 juni 2012 andraspråk B Svenska 1/svenska som 31 januari 2012 resp. 30 juni 2018 andraspråk 1 Engelska 31 december 2017 resp. 30 juni 2018 Matematik A, B, C, D 31 december 2017 resp. 30 juni 2018 Matematik 1 31 december 2017 resp. 30 juni 2012 Matematik 2 ––––– 30 juni 2012

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 augusti 2011 och gäller till och med den 30 juni 2018.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Anna Sundborg


identifier: SKOLFS 2023:5

identifier: SKOLFS 2022:7

identifier: SKOLFS 2019:9

text: De kursplaner för ämnena engelska, kommunikation, rörelse och drama, svenska och teckenspråk som framgår av bilagan till dessa föreskrifter ska gälla för döva och hörselskadade elever med intellektuell funktionsnedsättning i specialskolan. __________ Dessa föreskrifter träder i kraft fyra veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Niclas Westin

text: Bilaga

text: KURSPLANER

text: Engelska för döva och hörselskadade elever med intellektuell funktionsnedsättning

text: Språk är människans främsta redskap för att tänka, kommunicera och lära. Att ha kunskaper i flera språk kan ge nya perspektiv på omvärlden, ökade möjligheter till kontakter och större förståelse för olika sätt att leva. Engelska språket omger oss i vardagen och används inom så skilda områden som politik, utbildning och ekonomi. Kunskaper i engelska ökar därför individens möjligheter att ingå i olika sociala och kulturella sammanhang och att delta i internationellt studie- och arbetsliv.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet engelska ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i engelska språket och kunskaper om områden och sammanhang där engelska används. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla sin flerspråkighet samt tilltro till sin förmåga att använda språket i olika situationer och för skilda syften. Genom undervisningen ska eleverna ges möjligheter att i skrift, och utifrån sina individuella förutsättningar i tal, utveckla en allsidig kommunikativ förmåga. Denna förmåga innebär att förstå språket och att kunna formulera sig och samtala med andra på engelska. I mötet med det engelska språket ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmågan att sätta innehållet i relation till egna erfarenheter, livsvillkor och intressen. Undervisningen ska även ge eleverna möjligheter att utveckla förståelse av olika livsvillkor samt kulturella och sociala förhållanden i områden och sammanhang där engelska används. Eleverna ska ges förutsättningar att kunna använda olika verktyg för lärande, förståelse, skapande och kommunikation. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse för språk och kulturer och förmedla nyttan av språkkunskaper. Undervisningen i ämnet engelska ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förståelse av engelska i skrift och utifrån individuella förutsättningar i tal, – förmåga att formulera sig och kommunicera på engelska i skrift och utifrån individuella förutsättningar i tal, och – förståelse av förhållanden i olika sammanhang och områden där engelska används.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–4

text: Kommunikationens innehåll

text: – Innehållsområden som är välbekanta för eleverna. – Vardagliga och elevnära situationer samt personer och platser.

text: – Vardagsliv i något område där engelska används.

text: Läsa och/eller lyssna − reception

text: – Tydlig engelska som är kontaktskapande, från olika medier, även i kombination med illustrationer. – Enkla dialoger och samtal. – Filmer och dramatiserade berättelser för barn. – Instruktioner och beskrivningar. – Ord i närmiljön, till exempel på skyltar och i reklam.

text: Tala och/eller skriva och samtala – produktion och interaktion – Enkla samtal för kontakt. Frågor och svar. – Korta fraser, däribland hälsnings-, avskeds- och artighetsfraser. – Lekar och spel. – Enkla ord.

text: I årskurs 5–7

text: Kommunikationens innehåll

text: – Innehållsområden som är välbekanta för eleverna. – Vardagliga och elevnära situationer samt intressen, personer och platser. – Vardagsliv och levnadssätt i några sammanhang och områden där engelska används.

text: Läsa och/eller lyssna – reception

text: – Tydlig engelska som är instruerande, beskrivande och kontaktskapande, från olika medier, även i kombination med illustrationer. – Dialoger och samtal. – Berättelser för barn och unga, även i dramatiserad form. – Sånger eller sångtexter. – Ord i närmiljön, till exempel på skyltar och i reklam.

text: Tala och/eller skriva och samtala – produktion och interaktion – Samtal och skrivande för kontakt och kommunikation. Frågor och svar. – Beskrivningar och presentationer. – Lekar, spel och dramatiseringar. – Ord och enkla fraser.

text: I årskurs 8–10

text: Kommunikationens innehåll

text: – Aktuella och för eleverna välbekanta innehållsområden. – Vardagliga situationer samt intressen, personer och platser. – Åsikter, känslor och erfarenheter. – Vardagsliv, levnadssätt och traditioner i olika sammanhang och områden där engelska används.

text: Läsa och/eller lyssna – reception

text: – Tydlig engelska som är instruerande, informerande, beskrivande och kontaktskapande, från olika medier, däribland meddelanden. – Olika slags samtal. – Berättelser, även i dramatiserad form, samt sånger eller sångtexter.

text: Tala och/eller skriva och samtala – produktion och interaktion – Samtal och skrivande för kontakt och kommunikation. – Framställningar som är berättande, beskrivande och informerande. – Dramatiseringar och rollspel. – Ord och fraser i meddelanden och beskrivningar.

text: Kommunikation för döva och hörselskadade elever med intellektuell funktionsnedsättning

text: I ämnesområdet kommunikation ingår svenskt teckenspråk, svenska, modersmål och engelska. Språk är människans främsta redskap för att tänka, kommunicera och lära. Genom språket utvecklar människor sin identitet, uttrycker känslor och tankar och förstår hur andra känner och tänker. Att kunna kommunicera på olika sätt ökar förutsättningarna för delaktighet i vardagen och i samhället.

text: Syfte

text: Undervisningen inom ämnesområdet kommunikation ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i att kommunicera med andra. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla svenskt teckenspråk och utifrån sina individuella förutsättningar tal samt andra former för kommunikation, så att de får tilltro till sin förmåga att kommunicera och uttrycka sig i olika sammanhang och för skilda syften. Därigenom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar sitt språk och sitt självbestämmande. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse för att delta i, ta emot och tolka olika former av kommunikation. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur olika verktyg för kommunikation kan användas. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sin förståelse av tecken, ord och begrepp samt förmågan att läsa, skriva och delta i skriftspråkliga aktiviteter. I undervisningen ska eleverna få möta och uppleva olika typer av texter, scenkonst och annat estetiskt berättande. Därigenom får eleverna förutsättningar att utveckla sitt språk, den egna identiteten och sin förståelse för omvärlden. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur man söker information från olika källor. På så sätt ska eleverna ges förutsättningar för ökad självständighet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sin förmåga att kommunicera på svenskt teckenspråk och svenska. Elever med annat modersmål än svenskt teckenspråk eller svenska ska också ges möjlighet att utveckla sin förmåga att kommunicera på modersmålet. Undervisningen ska på

text: så sätt bidra till att eleverna utvecklar sin identitet och sin flerspråkighet. Alla elever ska även få möta det engelska språket i olika sammanhang. Undervisningen i ämnesområdet kommunikation ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att uttrycka sig och kommunicera i olika sammanhang, – förmåga att tolka olika texter och andra former av kommunikation, och – förmåga att söka information från olika källor.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–4

text: Samspela, samtala, avläsa, läsa och skriva

text: – Kommunikation i olika sammanhang. Kroppsspråk, tecken, ord och andra former för kommunikation. Att uttrycka känslor och avsikter samt att tolka andras uttryck. – Grundläggande strukturer för kommunikation. Turtagning samt att initiera och avsluta samspel eller samtal. – Kommunikationsverktyg. Hur de kan användas för att förstärka elevens kommunikation. – Bokstavsformer och handalfabetet, utifrån elevens erfarenhet och intresse. Strategier för att avläsa, avkoda och förstå enkla ord och fraser. – Kommunikation om innehållet i olika texter. – Strategier för att skriva enkla ord. – Språkliga strukturer, till exempel gemener och versaler.

text: Texter

text: – Tecken- och ordlekar. – Olika typer av teckenspråkiga texter. – Skönlitteratur för barn. Sångtexter, bilderböcker och sagor. – Sakprosatexter för barn. Beskrivande och förklarande texter. – Texter som kombinerar ord och bild samt texter i digitala miljöer för barn.

text: Informationssökning

text: – Informationssökning i några källor och vardagssituationer, till exempel scheman och symboler.

text: Engelska

text: – Engelska ord i bekanta och elevnära sammanhang.

text: I årskurs 5–7

text: – Kommunikation i olika sammanhang och miljöer. Kroppsspråk, tecken, ord och andra former för kommunikation. Att uttrycka känslor och avsikter på olika sätt samt att tolka andras uttryck. Att ställa frågor, svara och ge kommentarer.

text: – Grundläggande strukturer för kommunikation. Turtagning samt att initiera, upprätthålla och avsluta samspel eller samtal. – Kommunikationsverktyg. Hur de kan användas för att förstärka elevens kommunikation. – Möjligheter och risker vid kommunikation i digitala medier. – Bokstavsformer och handalfabetet, utifrån elevens erfarenhet och intresse. Strategier för att avläsa, avkoda och förstå enkla ord, fraser och meningar. – Kommunikation om innehållet i olika texter. – Strategier för att skriva enkla ord och meningar. – Att skriva för hand och med digitala verktyg. – Språkliga strukturer, till exempel ords böjningsformer.

text: Texter

text: – Tecken- och ordlekar. – Olika typer av teckenspråkiga texter. – Skönlitteratur för barn och unga. Sångtexter, bilderböcker, kapitelböcker, sagor och myter. – Sakprosatexter för barn och unga. Beskrivande, förklarande och instruerande texter. – Texter som kombinerar ord och bild samt texter i digitala miljöer.

text: Informationssökning

text: – Informationssökning i olika elevnära källor, till exempel i scheman, i instruktioner och på webbplatser för barn och unga.

text: Engelska

text: – Engelska ord och fasta språkliga uttryck i bekanta och elevnära sammanhang. – Engelska i digitala medier, till exempel för att söka kulturupplevelser.

text: I årskurs 8–10

text: – Kommunikation i olika sammanhang och miljöer. Kroppsspråk, tecken, ord och andra former för kommunikation. Att uttrycka känslor, avsikter, kunskaper och åsikter på olika sätt samt att tolka andras uttryck. – Att ställa frågor, svara, ge kommentarer samt beskriva och berätta i olika sammanhang och med olika syften. – Grundläggande strukturer för kommunikation. Turtagning samt att initiera, upprätthålla och avsluta samspel eller samtal. – Kommunikationsverktyg. Hur de kan användas för att förstärka elevens kommunikation. – Möjligheter och risker vid kommunikation i digitala medier. – Bokstavsformer och handalfabetet, utifrån elevens erfarenhet och intresse. Strategier för att avläsa, avkoda och förstå enkla ord, fraser och meningar.

text: – Att kommunicera om och återge delar av innehållet i olika texter. – Strategier för att skriva enkla ord och meningar. – Att skriva för hand och med digitala verktyg. – Språkliga strukturer, till exempel tecken- och ordföljd samt meningsbyggnad.

text: Texter

text: – Tecken- och ordlekar. – Olika typer av teckenspråkiga texter. – Skönlitteratur för ungdomar. Sångtexter, kapitelböcker, lyrik, dramatik, sagor och myter. – Sakprosatexter för ungdomar. Beskrivande, förklarande, instruerande och argumenterande texter. – Texter som kombinerar ord och bild samt texter i digitala miljöer.

text: Informationssökning

text: – Informationssökning i olika källor, till exempel i tidningar och söktjänster på internet.

text: Engelska

text: – Engelska ord, fraser och fasta språkliga uttryck i bekanta och elevnära sammanhang. – Ungdomskultur i olika sammanhang där engelska används, till exempel i digitala medier.

text: Rörelse och drama för elever med intellektuell funktionsnedsättning

text: Drama, musik och dans finns i alla kulturer och berör människor, såväl kroppsligt som tanke- och känslomässigt. Dessa estetiska uttrycksformer används i en mängd sammanhang, har olika funktion och betyder olika saker för var och en av oss. De är också en viktig del i människors sociala gemenskap och har betydelse för individens identitetsutveckling. Att kunna uttrycka sig genom olika estetiska uttrycksformer ökar möjligheterna att delta i både skolans och samhällets kulturliv.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet rörelse och drama ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om och får erfarenhet av estetiska uttryck i olika genrer och sammanhang. Genom undervisningen ska eleverna ges förutsättningar att utveckla medvetenhet om och tilltro till den egna kroppens estetiska uttrycksmöjligheter. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att använda rörelse, drama, dans och musik samt teckenspråk och digitala verktyg för kommunikation, samspel och eget skapande. Den ska också ge eleverna förutsättningar att omsätta egna idéer i estetiska uttryck, och stimulera dem att utveckla kreativitet och improvisationsförmåga. 7

text: Genom undervisningen ska eleverna ges möjligheter att utveckla kunskaper om de olika estetiska uttryckens ursprung och utveckling. De ska också ges möjligheter att utveckla ett reflekterande förhållningssätt till olika estetiska uttryck. Elevernas erfarenheter och tankar om estetiska uttryck ska även utmanas och fördjupas i mötet med andras erfarenheter och tankar. Undervisningen i ämnet rörelse och drama ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att utöva rörelse och drama i olika genrer och sammanhang, – förmåga att uttrycka och gestalta idéer genom rörelse och drama, och – förmåga att uppleva och reflektera över innehållet i och betydelsen av estetiska uttryck i olika sammanhang.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–4

text: Utöva och skapa

text: – Rörelse, drama, lekar och danser i olika former. – Gestaltning, till exempel av känslor, personer och djur. – Imitation och improvisation med rörelser och mimik. – Dramatisering av sagor, berättelser och sångtexter. – Teckenspråkspoesi och betydelsen av handform och ansiktsuttryck.

text: Verktyg för utövande och skapande

text: – Kroppen och hur den kan användas för olika estetiska uttryck. – Byggstenar för att utöva och skapa till exempel puls, tempo och dynamik. – Hur rytm kan uttryckas genom kroppen och språket. – Digitala verktyg för estetiska uttryck, skapande och kommunikation.

text: Uppleva och reflektera

text: – Scenkonst och estetiska uttryck, till exempel teater och dans. – Estetiska uttryck som förekommer i traditioner och högtider, däribland en inblick i svensk och nordisk sång- och danslekstradition. – Associationer i form av tankar, känslor och inre bilder som uppkommer i samband med upplevelser av estetiska uttryck.

text: I årskurs 5–7

text: Utöva och skapa

text: – Rörelse, drama och dans med varierat uttryck i olika genrer. – Gestaltning och rollspel. – Imitation och improvisation med rörelser och mimik. – Dramatisering, till exempel av berättelser, sångtexter och korta dialoger. – Teckenspråkspoesi och betydelsen av rörelse och rytm.

text: Verktyg för utövande och skapande

text: – Kroppen och hur den kan användas för estetiska uttryck, till exempel ge- 8 nom variation av tempo och dynamik.

text: – Byggstenar för att utöva och skapa, till exempel rytm, dynamik och form. – Hur rytm kan uttryckas genom kroppen och språket. – Digitala verktyg för estetiska uttryck, skapande och kommunikation.

text: Uppleva och reflektera

text: – Scenkonst och andra estetiska uttryck från olika kulturer. Karaktäristiska drag för olika genrer, till exempel teater på teckenspråk, akrobatik och populärmusik. – Estetiska uttryck i samband med elevens vardagliga och högtidliga sammanhang, däribland nationalsången och några av de vanligaste psalmerna. – Enkel tolkning och bearbetning av rörelsegestaltning, dramatiseringar och teckenspråkspoesi.

text: I årskurs 8–10

text: Utöva och skapa

text: – Rörelse och drama samt danser från olika tidsperioder. – Gestaltning och rollspel där både aktörer och åskådare medverkar. – Imitation och improvisation med rörelser och mimik. – Dramatisering av några välkända texter och pjäser. – Teckenspråkspoesi och betydelsen av rörelse, rytm och språknyanser.

text: Verktyg för utövande och skapande

text: – Kroppen och hur den kan användas för estetiska uttryck, till exempel för att förmedla ett budskap. – Byggstenar för att utöva och skapa, till exempel nyanser, intensitet och form. – Hur rytm kan uttryckas genom kroppen och språket. – Digitala verktyg för estetiska uttryck, skapande och kommunikation.

text: Uppleva och reflektera

text: – Scenkonst och andra estetiska uttryck i olika genrer från skilda kulturer och tidsperioder. Karaktäristiska drag för olika genrer, till exempel teater på teckenspråk, balett och cirkus. – Estetiska uttrycks funktion, till exempel för att uttrycka identitet och grupptillhörighet. – Hur egna och andras dramatiseringar och rörelsegestaltningar samt teckenspråkspoesi kan tolkas och bearbetas till innehåll och form.

text: Svenska för döva och hörselskadade elever med intellektuell funktionsnedsättning

text: Språk är människans främsta redskap för att tänka, kommunicera och lära. Genom språket utvecklar människor sin identitet, uttrycker känslor och tankar och förstår hur andra känner och tänker. Att ha ett rikt och varierat språk är betydelsefullt för att kunna förstå och verka i ett samhälle där kulturer, livsåskådningar, generationer och språk möts. Att behärska både svenska och

text: svenskt teckenspråk är värdefullt för att som döv eller hörselskadad kunna vara delaktig i samhälls- och arbetslivet.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet svenska ska syfta till att eleverna, i skrift och utifrån sina individuella förutsättningar i tal samt genom andra former för kommunikation, utvecklar sin flerspråkighet och tillägnar sig kunskaper i och om det svenska språket. Genom undervisningen ska eleverna ges förutsättningar att utveckla sitt svenska språk och sitt svenska teckenspråk parallellt, så att de får tilltro till sin språkförmåga och kan använda båda språken för att uttrycka sig i olika sammanhang och för skilda syften. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla språken för att tänka, kommunicera och lära. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse för att läsa och skriva. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur man formulerar egna åsikter och tankar i olika slags texter och genom skilda medier. Undervisningen ska även syfta till att eleverna utvecklar förmågan att skapa och bearbeta texter, enskilt och tillsammans med andra. Eleverna ska ges möjlighet att kommunicera i digitala miljöer med interaktiva och föränderliga texter. Eleverna ska även stimuleras till att uttrycka sig genom olika estetiska uttrycksformer. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur man söker och kritiskt värderar information från olika källor. I undervisningen ska eleverna få möta och utveckla kunskaper om skönlitteratur. Eleverna ska ges möjlighet att läsa och reflektera över skönlitterära verk i olika genrer. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om olika former av sakprosa. I mötet med olika typer av texter, scenkonst och annat estetiskt berättande ska eleverna ges förutsättningar att utveckla sitt språk, den egna identiteten och sin förståelse för omvärlden. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om svenska språkets uppbyggnad samt om hur språkbruk varierar beroende på sociala sammanhang och medier. Eleverna ska också ges möjligheter att utveckla kunskaper för att göra jämförelser mellan svenskan och det svenska teckenspråket och urskilja likheter och olikheter mellan språken. På så sätt ska undervisningen bidra till att stärka elevernas medvetenhet om och tilltro till den egna språkliga och kommunikativa förmågan. Undervisningen ska också bidra till att eleverna får förståelse för att sättet man uttrycker sig på kan få konsekvenser för en själv och för andra människor. Därigenom ska eleverna ges förutsättningar att ta ansvar för det egna språkbruket i olika sammanhang och medier. Undervisningen i ämnet svenska ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att formulera sig och kommunicera i skrift och utifrån sina individuella förutsättningar i tal samt med andra former för kommunikation, – förmåga att läsa och reflektera över skönlitteratur och andra texter, och – förmåga att söka information från olika källor och värdera dessa.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–4

text: Läsa, skriva och samtala

text: – Gemensam och enskild läsning. Strategier för att avkoda, förstå och tolka ord, begrepp, fraser och enkla texter. – Att resonera om innehållet i olika texter. – Gemensamt och enskilt skrivande. Strategier för att skriva ord, meningar och enkla texter. Skapande av texter där ord och bild samspelar, såväl med som utan digitala verktyg. – Handstil och att skriva med digitala verktyg. Skrivna bokstävers form i jämförelse med handalfabetet. – Alfabetet. – Språkliga strukturer och normer. Grundläggande skrivregler med gemener och versaler samt de vanligaste skiljetecknen. – Strukturerade samtal. Att berätta om vardagliga händelser samt att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. Att ta aktiv del, ställa frågor och ge kommentarer. – Att ge och ta emot instruktioner. – Presentationer och berättande. Föremål, bilder, digitala medier och verktyg samt andra hjälpmedel som kan stödja presentationer.

text: Texter

text: – Skönlitteratur för barn. Bilderböcker, sångtexter och sagor. Texter som belyser människors upplevelser och erfarenheter. – Sakprosatexter för barn. Beskrivande, förklarande och instruerande texter. – Texter som kombinerar ord och bild samt texter i digitala miljöer för barn.

text: Tvåspråkighet

text: – Likheter och olikheter mellan skrivet språk, talat språk och svenskt teckenspråk. – Olika sätt att hantera kommunikativa situationer i skolan och familjen.

text: Språkbruk

text: – Språkliga strategier för att minnas och lära, till exempel grafiska modeller. – Ord, fraser och begrepp för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. – Hur ord och fraser uppfattas av omgivningen beroende på kroppsspråk och mimik. Språkbruk samt möjligheter och risker vid egen kommunikation i digitala medier.

text: Informationssökning och källkritik

text: – Informationssökning i källor för barn. – Hur texters avsändare påverkar innehållet.

text: I årskurs 5–7

text: Läsa, skriva och samtala

text: – Gemensam och enskild läsning. Strategier för att avkoda, förstå och tolka ord, begrepp, fraser och texter. – Att återge delar av innehållet i olika texter samt resonera om budskap och handling i texterna. – Gemensamt och enskilt skrivande. Strategier för att skriva enkla texter. Skapande av texter där ord och bild samspelar. – Grundläggande textbearbetning. – Handstil och att skriva med digitala verktyg. Skrivna bokstävers form i jämförelse med handalfabetet. – Alfabetet och alfabetisk ordning. – Språkliga strukturer och normer. Meningsbyggnad med gemener och versaler, skiljetecken och sambandsord. Ords böjningsformer. – Digitala verktyg för stavning och ordförståelse. – Olika former av samtal. Att ta aktiv del, ställa frågor samt uttrycka känslor, kunskaper och åsikter i olika samtalssituationer och i samband med demokratiska beslutsprocesser. – Presentationer och berättande. Disposition med inledning, innehåll och avslutning. Bilder, digitala medier och verktyg samt andra hjälpmedel som kan stödja presentationer. Hur gester och kroppsspråk kan påverka en presentation.

text: Texter

text: – Skönlitteratur för barn och unga. Bilderböcker, kapitelböcker, lyrik, dramatik, sagor och myter. Texter som belyser människors villkor och identitets- och livsfrågor. – Berättande texters budskap, språkliga drag och uppbyggnad. Hur en berättande text kan organiseras med inledning, händelseförlopp och avslutning. – Några skönlitterärt betydelsefulla barn- och ungdomsboksförfattare och deras verk. – Sakprosatexter för barn och unga. Beskrivande, förklarande och instruerande texter och hur deras innehåll kan organiseras. – Texter som kombinerar ord och bild samt texter i digitala miljöer.

text: Tvåspråkighet

text: – Likheter och olikheter i hur texter byggs upp på svenska och på svenskt teckenspråk. Hur ord, tecken, fraser och satser ser ut. – Olika sätt att hantera kommunikativa situationer i skolan, familjen och närsamhället.

text: Språkbruk

text: – Språkliga strategier för att minnas och lära, till exempel bilder och grafiska modeller. – Ord, fraser och begrepp för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter.

text: – Formellt och informellt språk. Skillnader i språkanvändning beroende på mottagare, syfte och sammanhang. Språkbruk samt möjligheter och risker vid egen kommunikation i digitala medier.

text: Informationssökning och källkritik

text: – Informationssökning i olika medier och källor, till exempel i böcker, på webbplatser och i söktjänster på internet. – Hur texters avsändare påverkar innehållet.

text: I årskurs 8–10

text: Läsa, skriva och samtala

text: – Gemensam och enskild läsning. Strategier för att avkoda, förstå och tolka olika texter. Att urskilja texters budskap och syfte. Att urskilja innehåll som kan vara direkt uttalat eller indirekt uttryckt i texten. – Att återge delar av innehållet i olika texter. Att resonera om texter med koppling till upphovsperson, andra texter och egna erfarenheter. – Gemensamt och enskilt skrivande. Strategier för att skriva olika typer av texter med anpassning till olika mottagare. Skapande av texter där ord och bild samspelar. – Bearbetning av egna och gemensamma texter till innehåll och form. – Handstil och att skriva med digitala verktyg. – Språkliga strukturer och normer. Stavning, meningsbyggnad och textbindning. De vanligaste ordklasserna. – Digitala verktyg för ordförståelse och språkriktighet. – Alfabetisk ordning. Hur man hittar i innehållsförteckningar och ordböcker. – Olika former av samtal. Att uttrycka känslor, tankar och kunskaper, ta aktiv del, ställa frågor och föra resonemang, samt formulera åsikter och argument. – Presentationer och berättande. Anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Stödord och olika verktyg för att planera och genomföra presentationer, såväl med som utan digital teknik.

text: Texter

text: – Skönlitteratur för ungdomar. Epik, lyrik och dramatik. Texter som belyser människors villkor och identitets- och livsfrågor. – Berättande texters språkliga drag och uppbyggnad. Miljö- och personbeskrivningar samt dialoger. – Några skönlitterärt betydelsefulla författare och deras verk. – Sakprosatexter för ungdomar. Beskrivande, förklarande, instruerande och argumenterande texter. Texternas syfte, innehåll, uppbyggnad och typiska språkliga drag. – Texter i digitala miljöer samt andra texter som kombinerar ord och bild. Texternas innehåll, uppbyggnad och typiska språkliga drag.

text: Tvåspråkighet

text: – Likheter och olikheter mellan texter på svenska och på svenskt teckenspråk. Texter som illustrerar skillnaderna mellan språken. – Olika sätt att hantera kommunikativa situationer i skolan, familjen och samhället.

text: Språkbruk

text: – Språkliga strategier för att minnas och lära, till exempel grafiska modeller och stödord. – Ord, fraser och begrepp för att på ett varierat sätt uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. Ords och begrepps nyanser och värdeladdning. – Skillnader i språkanvändning beroende på syfte, mottagare och sammanhang. Språkets betydelse för att utöva inflytande. – Ansvarsfullt agerande vid kommunikation i digitala och andra medier och i olika sammanhang.

text: Informationssökning och källkritik

text: – Informationssökning på bibliotek och på internet, i böcker och massmedier samt genom intervjuer. – Hur man jämför källor och prövar deras tillförlitlighet med ett källkritiskt förhållningssätt.

text: Teckenspråk för döva och hörselskadade elever med intellektuell funktionsnedsättning

text: Språk är människans främsta redskap för att tänka, kommunicera och lära. Genom språket utvecklar människor sin identitet, uttrycker känslor och tankar och förstår hur andra känner och tänker. Att ha ett rikt och varierat språk är betydelsefullt för att kunna förstå och verka i ett samhälle där kulturer, livsåskådningar, generationer och språk möts. Att behärska både svenskt teckenspråk och svenska är värdefullt för att som döv eller hörselskadad kunna vara delaktig i samhälls- och arbetslivet.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet teckenspråk ska syfta till att eleverna utvecklar sin flerspråkighet och tillägnar sig kunskaper i och om svenskt teckenspråk. Genom undervisningen ska eleverna ges förutsättningar att utveckla sitt svenska teckenspråk och sitt svenska språk parallellt så att de får tilltro till sin språkförmåga och kan använda båda språken för att uttrycka sig i olika sammanhang och för skilda syften. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla språken för att tänka, kommunicera och lära. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse för att teckna och avläsa. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur man formulerar egna åsikter och tankar i olika slags samtal, i texter på svenskt teckenspråk och genom skilda medier. Undervisningen ska även syfta till att eleverna utvecklar förmågan att skapa och bearbeta texter på svenskt 14 teckenspråk enskilt och tillsammans med andra. Eleverna ska ges möjlighet

text: att kommunicera i digitala miljöer med interaktiva och föränderliga teckenspråkiga texter. Eleverna ska även stimuleras till att uttrycka sig genom olika estetiska uttrycksformer. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur man söker och kritiskt värderar information från olika källor på svenskt teckenspråk. I undervisningen ska eleverna möta samt få utveckla kunskaper om texter på svenskt teckenspråk från olika genrer och skilda sammanhang. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om olika former av teckenspråkig sakprosa. I mötet med olika typer av texter, scenkonst och annat estetiskt berättande på svenskt teckenspråk ska eleverna ges möjlighet att utveckla sitt språk, den egna identiteten och sin förståelse för omvärlden. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sina kunskaper om det svenska teckenspråkets uppbyggnad, dess historia och utveckling. Eleverna ska också ges möjligheter att utveckla kunskaper för att göra jämförelser mellan det svenska teckenspråket och svenskan och urskilja likheter och olikheter mellan språken. På så sätt ska undervisningen bidra till att stärka elevernas medvetenhet om, och tilltro till, den egna språkliga och kommunikativa förmågan. Undervisningen ska också bidra till att eleverna får förståelse för att sättet man kommunicerar på kan få konsekvenser för en själv och för andra människor. Därigenom ska eleverna ges förutsättningar att ta ansvar för det egna språkbruket i olika sammanhang och medier. Undervisningen i ämnet teckenspråk ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att uttrycka sig och kommunicera på svenskt teckenspråk i samtal och texter i olika sammanhang, – förmåga att tillgodogöra sig och reflektera över olika typer av texter på svenskt teckenspråk, – förmåga att använda olika medier för att söka information på svenskt teckenspråk, och – kunskaper om dövas och hörselskadades livsvillkor under olika tider och på skilda platser.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–4

text: Teckna, avläsa och samtala

text: – Samtal, även via digitala medier, med fokus på ett innehåll. Olika former för att ge och ta ordet samt för att påkalla uppmärksamhet. – Att fråga, kommentera och berätta om vardagliga händelser samt att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. – Att ge och ta emot instruktioner. – Framställningar för olika mottagare. Föremål, bilder och annat som kan stödja framställningen. – Teckenspråkets struktur i enkla satser. Olika typer av satser och andra icke-manuella grammatiska markörer.

text: Språkbruk

text: – Olika sätt att hantera kommunikativa situationer i skolan och familjen. – Tecken, fraser och begrepp som används för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. – Hur teckenspråkstolk används vid tolkade samtal.

text: Teckenspråkiga texter

text: – Berättande texter för barn. – Beskrivande och förklarande texter för barn.

text: Tvåspråkighet

text: – Likheter och olikheter mellan svenskt teckenspråk och svenska.

text: Informationssökning och källkritik

text: – Informationssökning i elevnära, teckenspråkiga källor.

text: Kultur och språk

text: – Teckenspråk i teater, bildkonst och poesi. – Hur tecken och vardagsfraser används i olika situationer.

text: I årskurs 5–7

text: Teckna, avläsa och samtala

text: – Samtal, även via digitala medier, med fokus på turtagning och fördelning av ordet. – Att aktivt ta del, ställa frågor, påkalla uppmärksamhet samt uttrycka känslor, kunskaper och åsikter i olika samtalssituationer och i samband med demokratiska beslutsprocesser. – Berättande om fiktiva och verkliga händelser utifrån egna intressen, erfarenheter och upplevelser. – Framställningar av olika slag och för olika mottagare. Bilder, digitala medier och verktyg samt andra hjälpmedel som kan stödja framställningen. – Att återge delar av innehållet i olika teckenspråkiga texter samt att resonera om budskap och handling. – Teckenspråkets struktur i enkla satser. Olika typer av satser och andra icke-manuella grammatiska markörer.

text: Språkbruk

text: – Olika sätt att hantera kommunikativa situationer i skolan, familjen och närsamhället. – Tecken, fraser och begrepp som används för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. – Hur teckenspråkstolk används vid tolkade samtal.

text: Teckenspråkiga texter

text: – Berättande texter för barn och unga samt faktatexter och andra texter som är författade på eller översatta till teckenspråk. Texternas innehåll och form. – Beskrivande, förklarande och instruerande texter.

text: Tvåspråkighet

text: – Likheter och olikheter i hur texter byggs upp på svenskt teckenspråk och på svenska. Hur tecken, ord, fraser och satser ser ut.

text: Informationssökning och källkritik

text: – Att söka teckenspråkig information, till exempel genom intervjuer och på webbplatser för barn.

text: Kultur och språk

text: – Teckenspråkets uttrycksformer inom poesi, scen- och bildkonst. – Samtalsmönster i teckenspråkig kommunikation. – Skolgång för döva och hörselskadade i Sverige samt skolans betydelse.

text: I årskurs 8–10

text: Teckna, avläsa och samtala

text: – Samtal och diskussioner, även via digitala medier. – Att aktivt ta del i samtal samt uttrycka åsikter, känslor, tankar och kunskaper. Samtalsregler. – Berättande och beskrivande för olika syften, mottagare och sammanhang. – Framställningar av olika slag och för olika mottagare. Olika verktyg för att planera och genomföra en framställning, såväl med som utan digital teknik. – Bearbetning av egna teckenspråkiga texter till innehåll och form. Att ge och ta emot respons på texter. – Att återge delar av innehållet i olika teckenspråkiga texter samt att resonera om innehållet. – Teckenspråkets uppbyggnad. Teckenbildning, fras- och satskonstruktioner. – Teckens form och betydelse och hur tecken kan anpassas i olika sammanhang.

text: Språkbruk

text: – Olika sätt att hantera kommunikativa situationer i skolan, familjen och samhället. – Språkliga strategier för att minnas, lära och strukturera ett material, till exempel tankekartor och digitala verktyg. – Tecken, fraser och begrepp som används för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. – Synonymer och bildspråk. Teckens och begrepps nyanser och värdeladdning. 17

text: – Skillnader i språkanvändning beroende på i vilket sammanhang och med vem man kommunicerar, till exempel skillnaden mellan att samtala med en kamrat och att kontakta en organisation. – Kommunikation med personer med dövblindhet och vad man behöver ta hänsyn till i form av språkliga anpassningar, belysning och klädsel. – Ansvarsfullt agerande vid kommunikation i digitala och andra medier. – Hur teckenspråkstolk används vid tolkade samtal och framställningar. Tolkens tystnadsplikt.

text: Teckenspråkiga texter

text: – Berättande texters språkliga drag och uppbyggnad, miljö- och personbeskrivningar samt dialoger. – Beskrivande, instruerande, informerande och argumenterande texter, till exempel nyheter. Texternas uppbyggnad, syfte och form. – Texter i till exempel digitala forum som är författade av eller handlar om teckenspråkiga personer.

text: Tvåspråkighet

text: – Likheter och olikheter mellan texter på svenskt teckenspråk och på svenska. Texter som illustrerar skillnaderna mellan språken.

text: Informationssökning och källkritik

text: – Informationssökning på teckenspråk i olika medier och källor samt genom intervjuer. – Hur man prövar teckenspråkiga källors tillförlitlighet med ett källkritiskt förhållningssätt.

text: Kultur och språk

text: – Teckenspråkets uttrycksformer inom poesi, scen- och bildkonst. – Teckenspråkets betydelse för att känna tillhörighet och få tillgång till information. – Teckenspråkets ursprung och förändring över tid. – Dövas och hörselskadades situation i Sverige och olika delar av världen. – Teckenspråkets ställning i förhållande till de nationella minoritetsspråken i Sverige.

title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner för vissa ämnen i specialskolan för döva eller hörselskadade elever med intellektuell funktionsnedsättning

text: De kursplaner för ämnena engelska, kommunikation, rörelse och drama, svenska och teckenspråk som framgår av bilagan till dessa föreskrifter ska gälla för döva och hörselskadade elever med utvecklingsstörning i specialskolan.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft fyra veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Niclas Westin

text: Bilaga

text: KURSPLANER

text: Engelska för döva och hörselskadade elever med utvecklingsstörning

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet engelska ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i engelska språket i skrift och utifrån sina individuella förutsättningar i tal. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla sin förmåga att kommunicera på engelska och en tilltro till sin förmåga att använda språket i olika situationer och för skilda syften. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar sin förmåga att förstå engelska och formulera sig och samspela med andra. I mötet med engelska språket ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmågan att sätta innehållet i relation till egna erfarenheter, livsvillkor och intressen. Genom undervisningen ska eleverna få förutsättningar att utveckla sina kunskaper om kulturer och samhällen där engelska används. På så sätt ska undervisningen stimulera elevernas intresse för språk och kulturella företeelser i områden där språket används och förmedla nyttan av språkkunskaper. Eleverna ska även ges möjlighet att använda olika verktyg för lärande, förståelse och kommunikation. Genom undervisningen i ämnet engelska ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att • förstå innehållet i språket, • formulera sig och kommunicera i skrift och utifrån individuella förutsättningar i tal, • anpassa språket för olika syften och i olika sammanhang, och • reflektera över livsvillkor och kulturella företeelser i områden där engelska används.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–7

text: Tala och/eller skriva och samtala – produktion och interaktion

text: • Vardagliga hälsnings-, avskeds- och artighetsfraser. • Frågeord, frågor och svar. • Korta fraser om vardagliga ämnen. • Enkla presentationer. • Sånger, ramsor, lekar, spel och dramatiseringar. 2 • Ord och ordbilder.

text: Läsa och /eller lyssna – reception

text: • Berättelser, sånger och ramsor. • Filmer och dramatiserade berättelser för barn. • Instruktioner och beskrivningar. • Ord och ordbilder, till exempel på skyltar och i reklam.

text: Kultur och samhälle

text: • Familjeliv och vardag i delar av världen där det engelska språket används.

text: I årskurs 8–10

text: Tala och/eller skriva och samtala – produktion och interaktion • Samtal om vardagshändelser och bekanta och aktuella ämnen. • Dramatiseringar och rollspel. • Samtal om egna tankar och upplevelser. • Olika former av presentationer. • Beskrivningar och meddelanden.

text: Läsa och/eller lyssna – reception

text: • Engelska från olika medier. • Filmer och dramatiserade berättelser för unga. • Beskrivande och informerande texter som förekommer i vardagen, till exempel instruktioner och nyhetsartiklar. • Berättande texter.

text: Kultur och samhälle

text: • Människors livsvillkor, familjeliv och vardag i delar av världen där det engelska språket används.

text: Kommunikation för döva och hörselskadade elever med utvecklingsstörning

text: Språk är människans främsta redskap för att tänka, kommunicera och lära. Genom kommunikation utvecklar människor sin identitet, uttrycker känslor och tankar och förstår hur andra känner och tänker. Kommunikation ökar förutsättningarna för delaktighet i vardagen och i samhället.

text: Syfte

text: Undervisningen inom ämnesområdet kommunikation ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i att samspela med andra och en tilltro till sin förmåga att aktivt påverka sin situation. Eleverna ska ges förutsättningar att kommunicera i olika sammanhang och kunna uttrycka sig med tydlig avsikt på teckenspråk och på svenska, i skrift och utifrån sina individuella förutsättningar i tal, samt med andra kommunikationsformer. Därigenom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar sin kommunikativa förmåga och sin identitet.

text: Vidare ska undervisningen stimulera elevernas vilja att ta emot och tolka kommunikation. På så sätt ska eleverna ges möjligheter att utveckla sin förmåga att samtala och förstå. Genom undervisningen ska eleverna möta och uppleva olika former av kommunikation såsom bilder, litteratur, film, teater, drama och rörelse. Därigenom ska eleverna ges förutsättningar att utveckla sin förståelse för omvärlden. Genom undervisningen ska eleverna stimuleras att utveckla kunskaper om hur man söker information i olika källor och hur digitala kommunikationsverktyg kan användas. På så sätt ska eleverna ges förutsättningar för ökad självständighet. Vidare syftar undervisningen till att eleverna utvecklar kunskaper om ämnesspecifika begrepp. Därigenom ska eleverna ges förutsättningar för ökad delaktighet i sociala sammanhang. För elever med annat modersmål än teckenspråk eller svenska ska undervisningen bidra till att eleverna stärks i sin utveckling till att bli flerspråkiga. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sin tecken-, ord- och begreppsförståelse på såväl teckenspråk och svenska som på modersmålet. Undervisningen ska på så sätt bidra till att eleverna utvecklar såväl sitt modersmål som sin identitet. Genom undervisningen inom ämnesområdet kommunikation ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att • samspela med andra, • tolka teckenspråk och svenska samt andra former av kommunikativa uttryck, • söka information från olika källor, och • använda tecken, ord, begrepp, symboler och andra uttryckssätt för kommunikation.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–10

text: Samspela och kommunicera

text: • Grundläggande kommunikativa mönster och strukturer; turtagning, hur man initierar, upprätthåller och avslutar samspel eller samtal. • Kommunikation i olika sammanhang och miljöer, till exempel under rasten, i affären eller genom digitala kommunikationsverktyg. • Hur känslor kan uttryckas och hur uttrycken kan tolkas. • Tecken, ord och kroppsspråk. Hur man kan uttrycka sin avsikt på olika sätt. • Språkliga strukturer, tecken- och ordföljd samt meningsbyggnad i teckenspråk och svenska. • Kommunikationsverktyg. Hur de kan användas för att förstärka elevens kommunikation.

text: Tolka och förstå

text: • Samtal om teckenspråkig text, böcker och bilder. Berättande texter och poetiska texter för barn och unga: ramsor, sånger, bilderböcker, kapitelböcker, lyrik, dramatik, sagor och myter. • Tolka kommunikativa uttryck som tecken, ord eller kroppsspråk. • Tecken- och ordlekar. • Ordbilder utifrån elevens erfarenhet och intresse. • Bokstäver och handalfabetet, utifrån elevens erfarenhet och intresse. • Skriva för hand eller på dator, till exempel elevens namn.

text: Informationssökning

text: • Information i vardagssituationer, till exempel scheman, symboler och instruktioner. • Informationssökning i olika medier och källor, till exempel tidningar, uppslagsböcker och sökmotorer på internet.

text: Ämnesspecifika begrepp

text: • Tecken, ord, begrepp och symboler inom ämnesområdet kommunikation för att öka delaktigheten.

text: Rörelse och drama för elever med utvecklingsstörning

text: Drama, musik och dans finns i alla kulturer och berör människor, såväl kroppsligt som tanke- och känslomässigt. Dessa estetiska uttrycksformer används i en mängd sammanhang, har olika funktion och betyder olika saker för var och en av oss. De är också en viktig del i människors sociala gemenskap och kan påverka individens identitetsutveckling. Att kunna uttrycka sig genom olika estetiska uttrycksformer ökar möjligheterna att delta i både skolans och samhällets kulturliv.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet rörelse och drama ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper som gör det möjligt att delta i, och få erfarenhet av, de estetiska uttrycksformerna drama, musik, dans och rörelse. Genom undervisningen ska eleverna ges förutsättningar att utifrån egna upplevelser och intryck utveckla medvetenhet om och tilltro till den egna kroppens fysiska uttrycksmöjligheter. Vidare ska undervisningen ge eleverna förutsättningar att omsätta sina egna idéer i handling och stimulera dem att utveckla sin kreativitet och improvisationsförmåga. Genom undervisningen ska eleverna också få kunskaper om hur digitala verktyg kan användas i den skapande processen. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att använda drama, musik, rörelse och dans för att samspela och kommunicera med andra. Eleverna ska också ges möjligheter att reflektera över och samtala om olika estetiska uttryck. Syftet är att elevernas erfarenhet av estetiska uttryck ska utmanas och fördjupas i mötet med andra. På så sätt ska undervisningen i rörelse och

text: drama bidra till att eleverna får kunskaper om och förståelse för de olika estetiska uttrycksformernas ursprung och utveckling. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om ämnesspecifika tecken, ord, begrepp och symboler. På så sätt ska eleven ges förutsättningar att samtala om estetiska uttrycksformer och presentera och utvärdera arbetsprocessen. Genom undervisningen i ämnet rörelse och drama ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att • utöva drama, musik, dans och rörelse i olika genrer och sammanhang, • använda kroppsspråket för att kommunicera, • uttrycka egna idéer genom de estetiska uttrycksformerna, • reflektera över estetiska uttryck från olika sociala, kulturella och historiska sammanhang, och • använda ämnesspecifika tecken, ord, begrepp och symboler.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–7

text: Estetiska uttryck och verktyg

text: • Hur man kan använda kroppen för att berätta genom imitation. • Kroppens fysiska uttrycksmöjligheter i rytmiska lekar, rörelselekar och rörelsesånger. • Danslekar. • Rytm och sång i olika former. • Teckenspråkspoesi, med betoning på handform och ansiktsuttryck, samt olika sätt att tolka denna. • Rollspel samt gestaltning av känslor, personer och djur. • Dramatisering av sagor, berättelser, sånger, rim och ramsor. • Digitala verktyg som hjälpmedel i den skapande processen. • Enkla former för bearbetning av dramatiseringar och musikaliska uttryck.

text: Estetiska sammanhang och funktioner

text: • Drama och musik som knyter an till elevens vardagliga och högtidliga sammanhang, bland annat nationalsången och några av de vanligaste psalmerna. • Samtida dramer och musik från olika kulturer.

text: Ämnesspecifika begrepp

text: • Grundläggande tecken, ord, begrepp och symboler inom ämnet rörelse och drama, för att till exempel samtala om estetiska uttrycksformer och utvärdera arbetsprocesser.

text: I årskurs 8–10

text: Estetiska uttryck och verktyg

text: • Hur man kan använda kroppen för att berätta genom imitation och gestalt- 6 ning.

text: • Dans och rörelse i olika genrer.

text: • Rytm och sång i olika genrer.

text: • Teckenspråkspoesi med betoning på rörelse, rytm och i dikter. Olika sätt att tolka teckenspråkspoesi. • Rollspel och gestaltning där både aktörer och åskådare medverkar. • Dramatiseringar av berättelser. • Digitala verktyg för dramatisk och musikalisk komposition, till exempel verktyg för foto och rörliga bilder. • Olika sätt att ge och ta emot respons på dramatiseringar och musikaliska uttryck, samt hur man kan bearbeta egna och andras dramatiseringar och musikaliska uttryck.

text: Estetiska sammanhang och funktioner

text: • Scenkonst i olika genrer, till exempel teater på teckenspråk. • Drama och musik som knyter an till elevens vardagliga och högtidliga sammanhang. • Dramer och musik från samtiden och olika historiska epoker, samt från olika kulturer.

text: Ämnesspecifika begrepp

text: • Tecken, ord, begrepp och symboler inom ämnet rörelse och drama för att till exempel samtala om upplevelser och intryck av estetiska uttrycksformer och utvärdera arbetsprocesser.

text: Svenska för döva och hörselskadade elever med utvecklingsstörning

text: Språk är människans främsta redskap för att tänka, kommunicera och lära. Genom språket utvecklar människor sin identitet, uttrycker känslor och tankar och förstår hur andra känner och tänker. Att ha ett rikt och varierat språk och att som döv och hörselskadad behärska både svenska och teckenspråk är betydelsefullt för att kunna förstå och verka i ett samhälle där kulturer, livsåskådningar, generationer och språk möts.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet svenska ska syfta till att döva och hörselskadade elever, i skrift och utifrån sina individuella förutsättningar i tal, utvecklar kunskaper i och om svenska språket. Genom undervisningen ska eleverna ges förutsättningar att utveckla sitt svenska språk och sitt teckenspråk parallellt så att de får tilltro till sin språkförmåga och kan använda båda språken för att uttrycka sig i olika sammanhang och för olika syften. Det innebär att eleverna genom undervisningen ska ges möjlighet att utveckla språken för att tänka, kommunicera och lära. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar sin läs- och skrivförmåga och sitt intresse för att läsa och skriva. Genom undervisningen ska eleverna få möta och utveckla kunskaper om och ges möjligheter att uttrycka sig genom litteratur, bilder, film, teater, drama och rörelse. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om

text: och tilltro till sin förmåga att formulera och uttrycka egna åsikter och tankar. Därigenom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar sitt språk, sin identitet och sin förståelse för omvärlden. Vidare ska undervisningen syfta till att eleverna utvecklar sina kunskaper om hur det svenska språket är uppbyggt. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper för att göra jämförelser mellan svenskan och teckenspråket och urskilja likheter och olikheter mellan språken. På så sätt ska undervisningen bidra till att stärka elevernas medvetenhet om den egna språkliga och kommunikativa förmågan. Undervisningen ska också ge eleverna möjligheter att utveckla och fördjupa sin ord- och begreppsförståelse. Undervisningen ska ge eleverna möjligheter att utveckla kunskaper om hur man söker och kritiskt värderar information från olika källor. Undervisningen ska dessutom bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om digitala kommunikationsverktyg. Genom undervisningen i ämnet svenska ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att • formulera sig och kommunicera i skrift och utifrån sina individuella förutsättningar i tal, • läsa, förstå och reflektera över olika texter, • anpassa språket efter olika syften, mottagare och sammanhang, • bearbeta innehållet i litteratur, bilder, film, teater, drama och andra medier, och • söka och värdera information från olika källor.

text: Centralt innehåll

text: I årskurser 1–7

text: Läsa, skriva och samtala

text: • Lässtrategier för att avkoda och förstå texter. • Ordbilder i närmiljön samt utifrån elevens erfarenhet och intresse. • Strategier för att skriva olika typer av texter, till exempel meddelanden. • Alfabetet och den alfabetiska ordningen. • Skriftspråkets uppbyggnad. Mellanrum mellan ord, stor bokstav och punkt. • Skrivverktyg. Hur till exempel ordbehandlingsprogram med bildstöd kan användas när man skriver. • Handstil och att skriva på dator. Skrivna bokstävers form i jämförelse med handalfabetet. • Hur man kan använda omskrivningar och visuell förstärkning för att förstå och göra sig förstådd. • Kommunikation för olika syften. Ta del av, svara, fråga, berätta samt uttrycka önskemål och känslor. • Samtalsregler, kroppsspråk och mimik. • Presentationer. Hur man genomför presentationer inför grupp. Bilder och andra verktyg som kan stödja presentationer.

text: Berättande texter och faktatexter

text: • Berättande texter och poetiska texter för barn: rim, ramsor, sånger, bilderböcker, kapitelböcker, lyrik, dramatik, sagor och myter. • Berättande texters budskap, uppbyggnad och innehåll. Hur en berättande text kan organiseras med inledning, händelseförlopp och avslutning. • Några barnboksförfattare. • Beskrivande och förklarande texter för barn, till exempel faktatexter, och hur deras innehåll kan organiseras. • Texter som kombinerar ord och bild, till exempel film, interaktiva spel och webbtexter.

text: Tvåspråkighet

text: • Likheter och olikheter mellan skrivet språk, talat språk och teckenspråk. • Likheter och olikheter i hur texter byggs upp på svenska och på teckenspråk. Hur ord, tecken, fraser och satser ser ut. • Strategier för att som döv eller hörselskadad hantera vardagliga situationer i skola, familj och närsamhälle.

text: Språkbruk

text: • Språkliga strategier för att minnas och lära, till exempel tankekartor. • Skillnader i språkanvändning beroende på vem man kommunicerar med och med vilket syfte. • Ord, begrepp och kroppsspråk som används för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter.

text: Informationssökning

text: • Informationssökning i böcker och på webbsidor för barn.

text: I årskurs 8–10

text: Läsa, skriva och samtala

text: • Lässtrategier för att avkoda och förstå olika texter. Sökläsning och läsning mellan raderna. • Strategier för att skriva olika typer av texter och hur man anpassar innehållet till olika mottagare. Olika sätt att bearbeta egna texter till innehåll och form. • Skriftspråkets uppbyggnad. Skiljetecken och stavningsregler. • Alfabetisk ordning. Hur man hittar i innehållsförteckningar och ordböcker. • Handstil och att skriva på dator. • Skrivverktyg. Hur till exempel ordbehandlingsprogram med stavningskontroll kan användas när man skriver. • Digitala kommunikationsverktyg. • Hur man kan använda omskrivningar och visuell förstärkning för att förstå och göra sig förstådd. • Kommunikation för olika syften. Hur åsikter, intresse och argument kan uttryckas.

text: • Presentationer. Stödord, bilder och digitala medier som verktyg för att planera och genomföra en presentation.

text: Berättande texter och faktatexter

text: • Berättande texter och poetiska texter för barn och unga: skönlitteratur, lyrik, dramatik, sagor och myter. • Berättande texters budskap och uppbyggnad med miljö- och personbeskrivningar samt dialoger. • Några barn- och ungdomsförfattare. • Beskrivande, förklarande och instruerande texter, till exempel nyhetsartiklar, spelinstruktioner och recept. Texternas innehåll, uppbyggnad och typiska språkliga drag. • Texter som kombinerar ord och bild, till exempel webbtexter, interaktiva spel och tv-program. Texternas innehåll, uppbyggnad och typiska språkliga drag.

text: Tvåspråkighet

text: • Likheter och olikheter mellan texter på svenska och på teckenspråk. Texter som belyser skillnaderna mellan språken. • Likheter och olikheter i uppbyggnad mellan svenskan och teckenspråket. • Strategier för att som döv eller hörselskadade hantera vardagliga situationer i skola, familj och samhälle.

text: Språkbruk

text: • Språkliga strategier för att minnas och lära, till exempel tankekartor och stödord. • Skillnader i språkanvändning beroende på vem man skriver till och med vilket syfte. • Ord, fraser, begrepp och kroppsspråk som används för att uttrycka budskap. • Variationer i det svenska språket, till exempel slanguttryck och dialekter. • Ordspråks och metaforers betydelse.

text: Informationssökning

text: • Informationssökning i olika medier och källor, till exempel i uppslagsböcker, genom intervjuer och via sökmotorer på internet. • Källkritik. Hur man bedömer informationens rimlighet och hur texters avsändare påverkar innehållet.

text: Teckenspråk för döva och hörselskadade elever med utvecklingsstörning

text: Språk är människans främsta redskap för att tänka, kommunicera och lära. Genom språket utvecklar människor sin identitet, uttrycker känslor och tankar och förstår hur andra känner och tänker. Att ha ett rikt och varierat språk och att som döv och hörselskadad behärska både teckenspråk och svenska är

text: betydelsefullt för att kunna förstå och verka i ett samhälle där kulturer, livsåskådningar, generationer och språk möts.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet teckenspråk ska syfta till att elever utvecklar kunskaper i och om teckenspråket. Genom undervisningen ska eleverna ges förutsättningar att utveckla sitt teckenspråk och sitt svenska språk parallellt så att de får tilltro till sin språkförmåga och kan använda båda språken för att uttrycka sig i olika sammanhang och för olika syften. Det innebär att eleverna genom undervisningen ska ges möjlighet att utveckla språken för att tänka, kommunicera och lära. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar sin förmåga att tillgodogöra sig teckenspråkiga texter och sitt intresse för att teckna och lyssna. Genom undervisningen ska eleverna få möta och utveckla kunskaper om, och ges möjligheter att uttrycka sig genom, teckenspråkiga texter, bilder, teater, drama och rörelse. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om och tilltro till sin förmåga att formulera och uttrycka egna åsikter och tankar. Därigenom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar sitt språk, sin identitet och sin förståelse för omvärlden. Vidare ska undervisningen syfta till att eleverna utvecklar sina kunskaper om hur teckenspråket är uppbyggt och om dess historia och utveckling. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper för att göra jämförelser mellan teckenspråket och svenskan och urskilja likheter och olikheter mellan språken. På så sätt ska undervisningen bidra till att stärka elevernas medvetenhet om den egna språkliga och kommunikativa förmågan. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förståelse för att sättet man kommunicerar på kan få konsekvenser för andra människor. Undervisningen ska också ge eleverna möjligheter att utveckla och fördjupa sin tecken- och begreppsförståelse. Undervisningen ska ge eleverna möjligheter att utveckla kunskaper om hur man söker och kritiskt värderar information från olika källor. Den ska dessutom bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om digitala kommunikationsverktyg. Genom undervisningen i ämnet teckenspråk ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att • uttrycka sig nyanserat på teckenspråk i texter och samtal, • tillgodogöra sig, förstå och reflektera över olika typer av texter, • anpassa språket efter olika syften och skilda mottagare, • bearbeta innehållet i språket, bilder, teater, drama och andra medier, • använda internet och andra medier för att kommunicera, och • reflektera över dövas och hörselskadades livsvillkor ur ett historiskt och kulturellt perspektiv.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–7

text: Teckna, lyssna och samtala

text: • Berättande texter om fiktiva eller verkliga händelser utifrån egna intressen, erfarenheter och upplevelser. • Teckenspråkets struktur i enkla satser. Olika typer av satser och andra icke-manuella grammatiska markörer. • Samtal med fokus på turtagning. Olika former för att ge och ta ordet, ge och ta emot återkoppling på vad som har sagts, samt för att påkalla och behålla uppmärksamhet. • Enkla presentationer. Hur man genomför presentationer inför grupp. Bilder och andra verktyg som kan stödja presentationen.

text: Språkbruk

text: • Strategier för att hantera kommunikativa situationer i skolan, familjen och närsamhället, till exempel hur man kan be om hjälp. • Tecken, fraser och begrepp som används för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. • Teckenspråkstolkning och hur man går till väga vid tolkade samtal, till exempel hur tolk används.

text: Berättande texter och faktatexter

text: • Berättande texter för barn. Texternas innehåll och form. • Beskrivande och förklarande texter, till exempel faktatexter och andra texter på teckenspråk. Texternas innehåll och form.

text: Tvåspråkighet

text: • Likheter och olikheter i hur texter byggs upp på teckenspråk och på svenska. Hur tecken, ord, fraser och satser ser ut.

text: Informationssökning

text: • Olika sätt att söka teckenspråkig information, till exempel genom intervjuer och på webbsidor för barn.

text: Kultur och språk

text: • Teckenspråkigt beteende i olika kommunikativa situationer. • Teckenspråk i teater, bildkonst och poesi. • Skolgång för döva och hörselskadade i Sverige genom tiderna, samt skolans betydelse för teckenspråket.

text: I årskurs 8–10

text: Teckna, lyssna och samtala

text: • Berättande och beskrivande texter med olika syften och i olika sammanhang. • Olika sätt att bearbeta egna texter till innehåll och form. • Teckenspråkets uppbyggnad. Teckenbildning, fras- och satskonstruktioner. • Teckens form och betydelse och hur tecken kan anpassas efter mottagare och situation. • Samtal och diskussioner med fokus på turtagning och fördelning av ordet. Att ge och ta emot återkoppling på vad som har sagts. • Presentationer. Bilder och digitala medier som verktyg för att planera och genomföra en presentation.

text: Språkbruk

text: • Strategier för att hantera kommunikativa situationer i skolan, familjen och samhället, till exempel hur man ber om hjälp och hur situationen kan anpassas för att kunna delta. • Språkliga strategier för att minnas, lära och strukturera ett material, till exempel tankekartor. • Tecken, fraser och begrepp som används för att uttrycka budskap. • Synonymer och bildspråk. Teckens och begrepps nyanser och värdeladdning. • Skillnader i språkanvändning beroende på vem man kommunicerar med, till exempel skillnaden mellan att samtala med en kamrat och att kontakta en myndighet. • Ansvar för och konsekvenser av eget språkbruk i kamratgruppen och i digitala forum. • Teckenspråkstolkning och hur man går till väga vid tolkade samtal och föredrag, till exempel tolkens uppgift och tystnadsplikt.

text: Berättande texter och faktatexter

text: • Berättande texters budskap och uppbyggnad med miljö- och personbeskrivningar samt dialoger. • Beskrivande, förklarande och instruerande texter, till exempel nyheter. Texters innehåll, uppbyggnad och typiska språkliga drag. • Texter i till exempel digitala forum som är författade av eller handlar om teckenspråkiga personer.

text: Tvåspråkighet

text: • Likheter och olikheter mellan texter på teckenspråk och på svenska. Texter som belyser skillnaderna mellan språken. • Likheter och olikheter i uppbyggnad mellan teckenspråket och svenskan.

text: Informationssökning

text: • Olika sätt att söka teckenspråkig information i olika medier och källor, till exempel genom intervjuer och på internet. • Källkritik. Hur man bedömer källors tillförlitlighet.

text: Kultur och språk

text: • Teckenspråkets betydelse för att känna tillhörighet och få tillgång till information. • Teckenspråkets uttrycksformer inom poesi, scen- och bildkonst. • Teckenspråkets ursprung och förändring över tid. • Dövas och hörselskadades situation i Sverige och olika delar av världen.