title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1994:22) om certifiering m.m. av utsäde av stråsäd

text: Grundläggande bestämmelser om certifiering m.m. av utsäde finns dels i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: , dels i

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: SJVFS 2001:27

text: DEFINITIONER

text: De termer och begrepp som används i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: och i

text: 13 kap.

text: miljöbalken (1998:808)

text: har samma betydelse i dessa föreskrifter. I dessa föreskrifter avses med utsäde: frö för sådd, av de i bilagorna 1 och 2 nämnda arterna, grundutsäde: utsäde certifierat i en klass som medger reproduktion för certifiering av skörden, bruksutsäde: utsäde som inte ska användas för vidare uppförökning,

text: förädlarmaterial (F-

text: material): utsäde av en förädlad sort, som används av förädlaren eller dennes representant för upprätthållande av sorten eller för framställning av stamutsäde,

text: Jfr kommissionens genomförandedirektiv

text: (EU) 2018/1027

text: av den 19 juli 2018 om ändring av

text: rådets direktiv 66/402/EEG

text: vad gäller isoleringsavstånd för Sorghum spp. (EUT L 184, 20.7.2018, s. 4, Celex 32018L1027). 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2016:21

text: stamutsäde (utsädesklass A): utsäde som under ansvar av förädlaren eller dennes representant är framställt från F-material och som uppfyller de i bilagorna 1 respektive 2 angivna kraven för stamutsäde samt är avsett för framställning av basutsäde,

text: basutsäde (utsädesklass B) a) andra sorter än

text: hybridsorter: utsäde som är framställt från stamutsäde som levererats från förädlaren eller dennes representant, eller på förädlarens begäran är framställt från Fmaterial som uppfyller kraven för stamutsäde, och som uppfyller de i bilagorna 1 respektive 2 angivna kraven för basutsäde samt är avsett för framställning av certifikatutsäde, b) hybridsorter: utsäde som under ansvar av förädlaren eller dennes representant är framställt från F-material som uppfyller de i bilagorna 1 respektive 2 angivna kraven för stamutsäde, och som uppfyller de i bilagorna 1 respektive 2 angivna kraven för basutsäde samt är avsett för framställning av certifikatutsäde, havre: även rödhavre,

text: certifikatutsäde (utsädesklass C) av kanariegräs

text: (utom hybrider), majs, råg,

text: sorghum och sudangräs samt hybridsorter av övriga

text: arter: utsäde som är framställt från basutsäde, eller på förädlarens begäran från stamutsäde, och som uppfyller de i bilagorna 1 respektive 2 angivna kraven för certifikatutsäde samt är avsett för användning som bruksutsäde,

text: certifikatutsäde av första generationen (utsädesklass

text: C1) av durumvete, havre, nakenhavre, purrhavre,

text: korn, ris, rågvete, speltvete och vete, utom hybridsorter

text: av dessa arter: utsäde som är framställt från basutsäde, eller på förädlarens begäran från stamutsäde, och som uppfyller de i bilagorna 1 respektive 2 angivna kraven för certifikatutsäde C1 samt är avsett för framställning av certifikatutsäde av andra generationen eller för användning som bruksutsäde,

text: certifikatutsäde av andra generationen (utsädesklass

text: C2) av durumvete, havre, nakenhavre, purrhavre,

text: av dessa arter: utsäde som är framställt från certifikatutsäde av första generationen, eller på förädlarens begäran från stamutsäde eller basutsäde, och som uppfyller de i bilagorna 1 respektive 2 angivna kraven för certifikatutsäde C2 samt är avsett för användning som bruksutsäde, provtagningssäsong: perioden från den 1 juli till och med den 30 juni, officiella åtgärder: åtgärder som vidtas av Statens jordbruksverk eller av ett organ som förklarats behörigt av Jordbruksverket, OECD-systemet: de regler som är fastställda av OECD den 28 september 2000 för certifiering av utsäde av stråsäd, dokumenterad sort: officiellt godkänd sort som finns intagen i en sortlista inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i OECD:s sortlista, ännu icke godkänd sort: en sort som inte finns på EG:s gemensamma sortlista och för vilken det lämnats in en ansökan till Jordbruksverket om intagning i den svenska sortlistan, sundhetsintyg: sundhetscertifikat eller annat sundhetsintyg godkänt av Jordbruksverket. CMS: en teknik för att få fram cytoplasmatisk hansterilitet, dvs. en teknik för att, på annat sätt än sammansmältning av kromosomer, föra över en förmåga att inte producera livskraftigt pollen hos en blommande växt. (

text: SJVFS 2018:38

text: GRUNDLÄGGANDE KRAV FÖR CERTIFIERING

text: Provtagning och partistorlek

text: Provtagning av utsäde för certifiering ska ske enligt de regler som fastställts av International Seed Testing Association (ISTA). Alla utsädespartier för certifiering ska vara officiellt provtagna eller provtagna av en provtagare som auktoriserats av Jordbruksverket. Villkoren för att kunna bli en auktoriserad provtagare framgår av bilaga 3 b. I bilagan finns också bestämmelser som den auktoriserade provtagaren ska följa. Den auktoriserade provtagarens arbete kontrolleras av Jordbruksverket genom en stickprovskontroll på minst 5 %.

text: Stickprovskontroll behöver dock inte utföras på prov som tas ut av en automatisk provtagare. Alla delar av ett parti ska vara åtkomliga för provtagning. Utsäde som ska betas ska kunna provtas även före betning. Om det finns särskilda skäl får Jordbruksverket medge undantag från kravet på provtagning före betning. Certifiering får endast ske vid utsädesanläggning vars anordningar för provtagning, märkning, försegling och, i tillämpliga fall, blandning godkänts av Jordbruksverket. För att ett utsädesföretag ska kunna använda sig av en auktoriserad provtagare måste företaget godkännas av Jordbruksverket enligt bilaga 3 b och lämna den information som krävs enligt bilagan. Provtagning får ske av ett utsädesparti som avses certifieras för att saluföras i lösvikt till slutanvändaren. Om provtagningen sker i samband med inläggning av partiet i en silo eller annan lämplig behållare ska den förseglas av provtagaren efter påfyllning och provtagningen. Silon eller behållaren ska återförseglas efter leverans. Ett utsädesparti som ska certifieras ska vara enhetligt och dess vikt får inte överstiga 30 ton. Beträffande kanariegräs och sudangräs får dock utsädespartiets vikt inte överstiga 10 ton och beträffande majs får utsädespartiets vikt uppgå till högst 40 ton. I samtliga fall får dock de högsta tillåtna vikterna överskridas med högst 5 procent. (

text: SJVFS 2010:40

text: Fältbesiktning och sortkontroll

text: Utsäde för certifiering ska komma från fältbesiktigad och godkänd utsädesodling. För att godkännas ska utsädesodlingen läggas ut på fält i god hävd och utan känd förekomst av flyghavre samt uppfylla angivna krav för utsädesodling enligt bilaga 3 och krav på sortkvalitet enligt bilaga 1. Innan en utsädesodling slutligt kan godkännas av Jordbruksverket ska godkända resultat från både fältbesiktningen och från kontrollodling av grundutsädet föreligga. Detta gäller oavsett om den fältbesiktigats av Jordbruksverket eller av en auktoriserad besiktningsman enligt 5 a §. Vid slutlig fältbesiktning ska odlingen ha funnits vara fri från flyghavre. (

text: SJVFS 2008:35

text: Anmälan av utsädesodling till fältbesiktning ska ske skriftligen till Jordbruksverket. Av anmälan ska det framgå om officiell eller auktoriserad besiktningsman avses användas. För vårsådda utsädesodlingar ska anmälan ha kommit in till Jordbruksverket senast den 15 maj skördeåret och för höstsådda ska anmälan ha kommit in senast den 1 april skördeåret, om inte annan tidpunkt medges av Jordbruksverket i det enskilda fallet. För fleråriga utsädesodlingar ska anmälan ske varje år och ha kommit in till Jordbruksverket senast den 1 april skördeåret, om inte annan tidpunkt medges av Jordbruksverket i det enskilda fallet. Jordbruksverket kan medge att en utsädesodling fältbesiktigas trots att den har anmälts för fältbesiktning för sent. Det förutsätter att Jordbruksverket bedömer att det är möjligt att utföra fältbesiktningen eller, om en auktoriserad fältbesiktare avses användas, en stickprovskontroll. Under vegetationsperioden svarar Jordbruksverket för besiktning av anmäld areal enligt vad som anges i bilaga 3 samt att fastställa fältavsnittens storlek, antal och fördelning på fält som ska besiktigas. Jordbruksverket kontrollodlar partier som certifieras i klasserna A, B och C1, samt i klasserna C och C2 i den omfattning Jordbruksverket anser erforderligt. I anslutning till kontrollodlingen bedöms om den ska kombineras med laboratorieanalys.

text: Jordbruksverket, eller en auktoriserad besiktningsman enligt 5 a §, äger utan föregående meddelande om besiktning tillträde till odling som anmälts och utför besiktning i för grödan lämpligt utvecklingsstadium. Jordbruksverket underrättar skriftligen uppdragsgivaren om resultatet av kontrollodling respektive fältbesiktning. (

text: SJVFS 2018:38

text: Fältbesiktning av en utsädesodling avsedd för produktion av certifikatutsäde får utföras av en person som Jordbruksverket auktoriserat för detta ändamål. Villkoren för sådan auktorisation framgår av bilaga 3 a. I bilagan finns också bestämmelser som den auktoriserade besiktningsmannen ska följa. Jordbruksverket efterkontrollerar genom stickprov minst 5 % av utsädesodlingarna som fältbesiktigats av besiktningsmän som auktoriserats enligt första stycket. Utsädespartier från dessa utsädesodlingar ska kontrollodlas i den omfattning Jordbruksverket anser nödvändigt. (

text: SJVFS 2005:90

text: Frövarukvalitet

text: Frövarukvaliteten ska undersökas enligt ISTA:s regler. De analyser som krävs för certifiering av utsäde, för att kontrollera om kvalitetskraven i bilaga 1 uppfylls, ska utföras av det certifierande organet eller av ett laboratorium som har auktoriserats av Jordbruksverket. Villkoren för att ett laboratorium ska kunna auktoriseras framgår av bilaga 3 c. I bilagan finns också bestämmelser som det auktoriserade laboratoriet ska följa. Jordbruksverket kontrollerar genom stickprov minst 5 % av analyserna som utförts vid det auktoriserade laboratoriet. (

text: SJVFS 2008:35

text: Utsäde får godkännas för certifiering om det vid undersökning av de uttagna proven, uppfyller kvalitetskraven 1. i bilaga 1 för durumvete, havre, nakenhavre, purrhavre, korn, råg, rågvete, speltvete och vete, 2. i bilaga 2 för kanariegräs, majs, ris, sorghum och sudangräs. Sundhetsanalyserna får göras på råvaruprov under förutsättning att detta tagits ut av en officiell eller auktoriserad provtagare. Parti får inte godkännas för certifiering om utsädet enligt det certifierande organets bedömning är otillfredsställande rensat eller inte antas tåla lagring utan att grobarheten försämras. (

text: SJVFS 2010:40

text: har upphävts genom (

text: Certifiering av art- och sortblandningar

text: Blandning av utsäde av olika arter får certifieras för användning som bruksutsäde, om samtliga av blandningens beståndsdelar var för sig uppfyller certifieringskraven för respektive art. Blandning av utsäde av olika sorter av samma art får certifieras för användning som bruksutsäde, om i blandningen ingående partier var för sig uppfyller kraven. (

text: SJVFS 2008:35

text: Särskilda krav för utsäde av ännu icke godkända sorter

text: Saluföring av utsäde av en ännu icke godkänd sort får ske i enlighet med

text: kommissionens beslut 2004/842/EG

text: om genomförandebestämmelser enligt vilka medlemsstaterna får tillåta utsläppande på marknaden av utsäde som hör till sorter för vilka det har lämnats in en ansökan om införande på den nationella sortlistan för arter av lantbruks- eller köksväxter . Ansökan om saluföring till försöksodling i fältmässig skala ska lämnas in till Jordbruksverket och kan göras av den som lämnat in ansökan om sortgodkännande eller en representant för denne. Ansökan ska innehålla följande uppgifter 1. planerade försöksodlingar, 2. uppgift om sorten ska försöksodlas enbart i Sverige. Om utsädet avses saluföras till andra medlemsstater ska dessa anges, 3. sortbeskrivning, samt 4. information om hur sorten upprätthålls. (

text: SJVFS 2005:90

text: Utsädet ska uppfylla kraven i dessa föreskrifter för certifiering i lägsta certifieringsklass för arten. Märkning ska göras enligt bilaga 4.2 och 4.3. (

text: SJVFS 2013:33

text: Betat utsäde

text: Utsäde som har behandlats med bekämpningsmedel (betats) får endast certifieras om medlet är jämnt fördelat på frövaran. (

text: SJVFS 2001:27

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2016:21

text: Utlämnande av certifierat utsäde

text: Parti för certifiering ska finnas tillgängligt på platsen för certifieringen intill dess att undersökningen av kvaliteten visar att kraven, med undantag för efterkontrollen av sortäkthet och sortrenhet, i bilaga 1, är uppfyllda. Utan hinder av bestämmelsen i första stycket får det certifierande organet certifiera utsäde för utlämning till förbrukare inom landet innan resultatet av kvalitetsundersökningen är klart. Utan hinder av bestämmelsen i första stycket får det certifierande organet certifiera utsäde för utförsel till ett land inom EES innan resultatet av grobarhetsanalysen är klart. Som villkor för sådan certifiering som avses i tredje stycket gäller att 1. utlämnandet endast ska avse första handelsledet och att köparens namn och adress anges, 2. en renhetsanalys som visar att partiet uppfyller kraven uppvisas, 3. den grobarhet som framgår av föranalysen anges, 4. utsädesproducenten ska informera köparen om resultatet av grobarhetsanalysen utvisar att kvalitetskraven inte är uppfyllda. Meddelande om utsädesparti, som certifierats och lämnats ut till förbrukare innan kvaliteten undersökts och som inte uppfyller kvalitetskraven publiceras på

text: 3 EUT L 361, 9.12.2004, s. 21, Celex 32004D0842.

text: Jordbruksverkets webbplats. Publiceringen görs för vårsådda arter senast den 15 september och för höstsådda arter senast den 1 februari. (

text: SJVFS 2012:8

text: Undantag från krav på grobarhet

text: Utan hinder av bestämmelserna i 7 § kan Jordbruksverket för certifiering godkänna partier av stamutsäde och basutsäde, som inte uppfyller de i bilagorna 1 respektive 2 angivna kraven avseende grobarhet. Sådant godkännande kan meddelas under förutsättning att konstaterad grobarhet uppges vid saluföringen och att utsädet ska användas för fortsatt uppförökning. (

text: SJVFS 2008:35

text: Utsäde av genetiskt modifierade sorter

text: Utöver kraven i dessa föreskrifter får utsäde som är av en sort som är genetiskt modifierad endast saluföras om ett tillstånd till utsläppande på marknaden finns enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken (1998:808)

text: eller om ett godkännande för utsläppande på marknaden finns som uppfyller kraven om ömsesidigt erkännande enligt

text: 3 kap. 43 § förordningen (2002:1086)

text: om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön. Att sorten är genetiskt modifierad ska framgå av märkningen på förpackningen enligt märkningskraven i bilaga 4, samt av alla dokument, officiella eller andra, som fästs på eller åtföljer utsädespartiet. Uppgift om att en sort är genetiskt modifierad ska även framgå av försäljningskataloger och annan information där sorten omnämns. (

text: SJVFS 2005:55

text: MÄRKNING OCH FÖRSEGLING

text: Vid saluföring ska varje förpackning vara försedd med ett officiellt märke vars utformning och innehåll uppfyller kraven i bilaga 4. Märkningen ska utföras under det certifierande organets kontroll och utgör ett bevis på att utsädet är certifierat. Ett officiellt märke ska vara av självhäftande material eller av rivbeständigt material, påsytt på förpackningen eller fäst under plomb. Som officiellt märke får också användas outplånlig och påtryckt eller påstämplad text som Jordbruksverket godkänt och som uppfyller märkningskraven i bilaga 4. Då påtryckt eller påstämplad text används ska varje förpackning vara försedd med ett individuellt löpnummer. Företaget som utför tryckningen på förpackningarna ska underrätta det certifierande organet om antalet förpackningar som märkts, med uppgift om deras löpnummer. Det certifierande organet ska föra journal över de utsädeskvantiteter som märkts enligt detta system, med uppgifter om antalet förpackningar i varje parti, förpackningarnas innehåll och löpnummer. Det certifierande organet ska också granska producenternas journaler. (

text: SJVFS 2005:90

text: Förpackningar med utsäde som certifierats enligt 11 § tredje stycket och förpackningar med stamutsäde och basutsäde som godkänts enligt 12 § ska, utöver kraven i bilaga 4, genom säljarens eller leverantörens försorg vara försedda med ett leverantörsmärke på vilket grobarheten, leverantörens namn och adress samt utsädespartiets referensnummer anges. Dessutom ska, för utsäde som godkänts enligt 12 §, på det officiella märket anges att partiets grobarhet inte uppfyller kraven i bilagorna 1 eller 2. Leverantörsmärket ska inte kunna förväxlas med det officiella märket. (

text: SJVFS 1996:101

text: Vid märkning av förpackningar med utsäde för vilket undantag medgetts enligt 26 § ska, i fråga om utsäde av en dokumenterad sort, det officiella märket ha samma färg som för motsvarande utsädesklass. För utsäde av ej dokumenterad sort ska det officiella märket ha sådan färg som anges i bilaga 4. Märket ska alltid ange att utsädet uppfyller mindre strikta krav. (

text: SJVFS 1996:101

text: Förpackningar med sådant utsäde som avses i 20 a § ska utöver kraven i bilaga 4 vara försedda med ett leverantörsmärke med texten "Utsäde för utförsel". (

text: SJVFS 1996:101

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 1996:101

text: Vid certifiering ska varje förpackning förseglas under det certifierande organets kontroll i samband med provtagning och märkning. Försegling ska utgöras av förslutning och plombering och ska vara utförd på sådant sätt att den förstörs vid öppnandet. Följande förslutningssystem får användas utan plombering: 1. påsar av papper eller plast, förutsatt att de inte har någon annan öppning än påfyllningsanordningen och att denna är försedd med ett självhäftande system eller värmeförslutningssystem som försluter öppningen efter påfyllning på sådant sätt att den inte kan öppnas utan att skadas, 2. påsar av icke vävt material som sys ihop, förutsatt att en sifferserie som inleds med siffran 1 i påsens överkant eller liknande märkning (bokstäver, symbol) som visar att påsens ursprungliga mått inte ändrats, är tryckt med outplånlig skrift på minst ena sidan av påsens öppning, eller 3. påsar av papper eller plast, förutsatt att de inte har någon annan öppning än påfyllnadsanordningen, att de försluts genom trycket av det påfyllda utsädets vikt på påfyllnadsanordningen samt att anordningens längd inte understiger 22 % av påsens bredd. (

text: SJVFS 1996:101

text: Utsäde som certifierats i klasserna C, C1 och C2 får saluföras i lösvikt till en slutlig förbrukare från en silo eller annan behållare som har förseglats efter provtagningen. Det ska framgå av producenternas journal hur mycket utsäde som saluförts i lösvikt. De upplysningar som ska finnas på det officiella märket enligt bilaga 4 ska i detta fall anges på en särskild följesedel. Utsäde som saluförts på detta sätt får inte återtas in i utsädesanläggningen. (

text: SJVFS 2008:35

text: Ommärkning

text: Ommärkning av ett parti kan göras om resultatet av kvalitetsundersökningen visar att partiet inte uppfyller angivna frövarukvalitetskrav, men att kvalitetskraven i en lägre klass är uppfyllda. Ommärkningen ska utföras under det certifierande organets kontroll. (

text: SJVFS 2008:35

text: Annullering

text: Visar resultatet av undersökningen av frövarukvaliteten att utsädet inte uppfyller kraven, ska märkena makuleras under det certifierande organets kontroll.

text: Har förpackning med påtryckt eller påstämplad text använts, ska förpackningen tömmas eller den påtryckta eller påstämplade texten makuleras under det certifierande organets kontroll. (

text: SJVFS 2008:35

text: Certifieringens varaktighet

text: Ett utsädesparti får endast saluföras under den provtagningssäsong då förseglingen ägt rum. Utsäde som provtagits under perioden från den 1 mars t.o.m. den 30 juni får dock saluföras fram till årets slut. Förlängt godkännande av certifierat utsäde kan medges, om partiet efter provtagning och kontroll av det certifierande organet visar sig fortfarande uppfylla grobarhetskravet. Om förlängning medges, ska det certifierande organet utföra nödvändig tilläggsmärkning. (

text: SJVFS 2001:27

text: UTFÖRSEL AV UTSÄDE

text: Utsäde av en sort som inte är intagen i den svenska sortlistan eller i EG:s gemensamma sortlista för arter av lantbruksväxter men som är intagen i en nationell sortlista i ett land inom EES får certifieras för utförsel till det landet om utsädet uppfyller kraven i bilaga 1. (

text: SJVFS 2008:35

text: Utsäde för utförsel kan på begäran certifieras av Jordbruksverket enligt OECD:s system, om sorten i fråga är intagen i OECD:s sortlista eller i den officiella sortlistan i ett land som är anslutet till detta system och utsädespartiet uppfyller de av OECD fastställda kraven. Vid certifiering enligt OECD-systemet utfärdar Jordbruksverket certifieringsbevis och märker partiet enligt OECD:s regler. (

text: SJVFS 2005:90

text: Utsäde avsett för certifiering i ett land inom EES får säljas till det landet som icke slutligt certifierat utsäde under förutsättning att utsädet 1. kommer från en godkänd utsädesodling, 2. är förpackat och märkt med ett officiellt märke vars utformning och innehåll uppfyller kraven i bilaga 4, samt 3. åtföljs av ett officiellt dokument enligt bilaga 5. (

text: SJVFS 1996:101

text: INFÖRSEL AV UTSÄDE

text: Införsel av utsäde som ska användas för uppförökning eller som ska saluföras, ska av importören skriftligen anmälas till Jordbruksverket senast två veckor efter införseln. Vid införsel från ett land utanför EES är lägsta mängd som kräver anmälan 2 kg. Anmälan ska innehålla följande uppgifter: 1. ursprungsland och officiell kontrollmyndighet, 2. avsändarland, 3. art, 4. sort, 5. kvantitet, 6. referensnummer, och 7. utsädesklass.

text: Om utsädet är certifierat enligt OECD:s system ska anmälan åtföljas av ISTA:s "orange certifikat" eller annat certifikat som Jordbruksverket godkänner. (

text: SJVFS 2005:90

text: Av

text: och

text: 22 §§

text: utsädesförordningen

text: framgår att införsel av certifierat utsäde får ske från andra länder inom EES, Schweiz samt från tredjeland som godkänts av EG. Av

text: rådets beslut 2003/17/EG

text: om likvärdighet av fältbesiktningar av utsädesodlingar i tredje land och om likvärdighet av utsäde producerat i tredje land framgår att endast utsäde av de i rådsbeslutet angivna arterna får föras in och endast från de för respektive art likställda tredjeländerna. Av

text: rådets beslut 2003/17/EG

text: framgår att endast utsäde certifierat som basutsäde, certifikatutsäde av samtliga kategorier samt handelsutsäde får föras in från tredjeland. Villkoren för att utsäde ska få föras in framgår av

text: rådets beslut 2003/17/EG

text: . Villkoren för ommärkning och återförslutning av sådana likvärdiga partier framgår av

text: artikel 3 i rådets beslut 2003/17/EG

text: SJVFS 2005:90

text: Utsädesparti som förs in i landet ska åtföljas av ett officiellt dokument vari intygas antingen 1. att partiet är odlat på ett fält som vid fältbesiktning har befunnits vara fritt från flyghavre och att ett prov om 1 kg från partiet likaledes har befunnits vara fritt från flyghavre, eller 2. att ett prov om 3 kg från partiet har befunnits vara fritt från flyghavre. Partier av majs behöver inte undersökas för frihet från flyghavre. (

text: SJVFS 2018:38

text: Utsäde får föras in som icke slutligt certifierat utsäde för att certifieras som certifikatutsäde om 1. sorten är intagen i den svenska sortlistan, i EG:s gemensamma sortlista för arter av lantbruksväxter eller i Schweiz sortlista, 2. partiet åtföljs av ett officiellt dokument vari intygas att det är odlat på ett fält som vid fältbesiktning har befunnits fritt från flyghavre, 3. utsädet härstammar från basutsäde eller certifikatutsäde av första generationen, och 4. moderpartiet är sortkontrollerat av en myndighet i ett annat land inom EES, eller av en myndighet i ett land som med avseende på fältbesiktningen och certifieringen har godkänts av EG som tredje land , och 5. utsädet är märkt enligt kraven för icke slutligt certifierat utsäde samt åtföljt av ett officiellt dokument enligt bilaga 5. (

text: SJVFS 2005:90

text: Införsel av ett utsädesparti av en sort som inte är intagen i den svenska sortlistan eller i EG:s gemensamma sortlista för arter av lantbruksväxter får ske om partiet 1. har ett tillstånd för saluföring enligt

text: kommissionens beslut 2004/842/EG

text: om genomförandebestämmelser enligt vilka medlemsstaterna får tillåta utsläppande

text: 4 EGT L 8, 14.1.2003, s. 10, Celex 32003D0017. Rättelse publicerad i EUT L 75, 21.3.2003, s. 54. Ändrat genom

text: rådets beslut 2003/403/EG

text: (EUT L 141, 7.6.2003, s. 23),

text: rådets förordning (EG) nr 885/2004

text: (EUT L 168, 1.5.2004, s. 1),

text: rådets beslut 2005/834/EG

text: (EUT L 312, 29.11.2005),

text: rådets förordning (EG) nr 1791/2006

text: (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1) samt

text: rådets beslut 2007/780/EG

text: (EUT L 314, 1.12.2007, s. 20). 5 Se

text: rådets beslut 2003/17/EG av den 16 december 2002

text: om likvärdighet av fältbesiktningar av utsädesodlingar i tredje land och om likvärdighet av utsäde producerat i tredje land (EGT L8, 14.1.2003, s. 10, Celex 32003D0017), och senare rättningar och ändringar.

text: på marknaden av utsäde som hör till sorter för vilka det har lämnats in en ansökan om införande på den nationella sortlistan för arter av lantbruks- eller köksväxter , 2. förs in för uppförökning och hela skörden därefter förs ut ur landet, 3. förs in för rensning och färdigbearbetning och därefter förs ut ur landet, 4. är odlat som F-material under förädlarens kontroll och förs in för vidare uppförökning under förädlarrepresentants ansvar, eller 5. förs in för försöksmässig provning, vetenskapligt ändamål eller urvalsarbete i partier med en högsta nettovikt om 100 kg. (

text: SJVFS 2005:90

text: UNDANTAG FRÅN BESTÄMMELSERNA

text: Vid brist på utsäde eller om det annars finns särskilda skäl, kan Jordbruksverket medge undantag från de krav som angivits i denna författning. (

text: SJVFS 2012:8

text: Bestämmelser med krav på registrering av den som yrkesmässigt producerar, lagrar, saluför eller inför växter samt med krav på att vissa växter ska åtföljas av ett sundhetsintyg vid införsel från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. (

text: SJVFS 1996:101

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2019.

text: CHRISTINA NORDIN

text: Anna Pettersson (Växtregelenheten)

text: 6 EUT L 361, 9.12.2004, s. 21, Celex 32004D0842. 7

text: SJVFS 2018:38

text: Bilaga 1

text: KVALITETSKRAV FÖR UTSÄDE NÄR DET PRODUCERAS I SVERIGE

text: Utsädet ska uppfylla följande krav:

text: 1. Utsädet ska ha godtagbar sortäkthet och sortrenhet eller, för utsäde av en inavlad linje, godtagbar äkthet och renhet med avseende på dess egenskaper. För utsäde av hybridsorter ska ovannämnda bestämmelser även gälla de ingående komponenternas egenskaper. Högsta tillåtna inblandning av främmande sort (med undantag för sortblandningar), konstaterad vid kontrollodling eller laboratorieanalys, framgår av nedan angiven tabell:

text: Antalsprocent i respektive klass Art A, B C1 C2 Durumvete, havre, nakenhavre, 0,1 0,3 1,0 korn, speltvete, vete, utom hybridsorter. Rågvete, självbefruktande sorter 0,3 1,0 2,0 utom hybridsorter.

text: Övriga arter ska vara sortäkta med hänsyn till art och utsädesklass. För utsäde av hybridråg och CMS-hybrider av korn får sortäktheten godkännas för certifiering som certifikatutsäde, om resultat av officiell efterkontroll av basutsäde eller, i tillämpliga fall, blandning av komponenter, utvisar att kraven är uppfyllda.

text: För utsäde av hybridsorter av havre, nakenhavre, korn, vete, durumvete, speltvete och självbefruktande sorter av rågvete gäller att sortrenheten för utsädesklassen C ska minst vara 90 %. För hybridkorn som produceras med CMS ska den vara 85 %. Andra föroreningar än återställaren får inte överstiga 2 %. Den lägsta sortrenheten ska kontrolleras vid officiell efterkontroll som utförs på ett lämpligt antal prov.

text: 2. Utsädet ska i övrigt uppfylla följande krav beträffande renhet, inblandning av andra arter, grobarhet samt förekomst av mjöldryga. Minsta provmängd för bestämning av antal inblandningar av frön av andra arter ska vara 1 kg.

text: Rent frö Frön av andra arter Grobarhet d) Sklerotier eller fragment av sklerotier av mjöldryga Art Klass vikt-% st/kg, högst av % st/kg totalt a) stråsäd Avena sativa L. Havre A, B 99 8 2 85 2 C1 98 20 14 85 6 C2 98 20 14 85 6 Avena nuda L. Nakenhavre A, B 99 8 2 75 2 C1 98 20 14 75 6 C2 98 20 14 75 6 Hordeum vulgare L. 2-radskorn A, B 99 8 2 85 b) 2 C1 98 20 14 85 b) 6 C2 98 20 14 85 b) 6

text: 6-radskorn A, B 99 8 2 85 b) 2 C1 98 20 14 85 b) 6 C2 98 20 14 85 b) 6 Secale cereale L. Råg A, B 98 8 2 85 2 C 98 20 14 85 6 c) xTriticosecale Wittm. ex A. Camus Rågvete A,B 98 8 2 80 2 C1 98 20 14 80 6 C2 98 20 14 80 6 Triticum aestivum L. Vete A, B 99 8 2 85 2 C1 98 20 14 85 6 C2 98 20 14 85 6 Triticum spelta L. Speltvete A, B 99 8 2 85 2 C1 98 20 14 85 6 C2 98 20 14 85 6

text: Anmärkningar: a) Varav högst 2 frön av åkerrättika (Raphanus raphanistrum) och/eller klätt (Agrostemma githago) i klass A och B respektive högst 6 frön av samma arter i klass C, C1 och C2. b) Beträffande nakenkorn får grobarheten vara lägst 75 % i samtliga utsädesklasser. c) Certifikatutsäde av hybridråg: 9 st sklerotier eller fragment av sklerotier per kg. d) Friska stråsädeskärnor ska räknas in i grobarheten.

text: 3. Vattenhalten för samtliga arter får vara högst 16,0 %, utom för höstsäd som provtagits under perioden den 1 mars till och med den 31 juli då vattenhalten får vara högst 15,0 %. Analys av vattenhalt får ske på stickprover. Minsta stickprovsfrekvens ska då vara 5 %.

text: 4. Utsädet får inte innehålla frön av flyghavre (Avena fatua, A. sterilis) eller dårrepe (Lolium temulentum) i den uttagna provmängden.

text: 5. Utsädet får inte vara infekterat med sjukdomar och skadliga organismer som i hög grad försämrar användbarheten. För nedanstående arter och sjukdomar gäller dock vid laboratorieanalys av kärnprov följande:

text: A. Korn a. Flygsot på korn (Ustilago nuda). Utsäde betat med effektivt medel får certifieras. Antalsprocenten smittade kärnor i icke betat utsäde får vara högst:

text: Klass Antalsprocent A 0,1 B 0,2 C1 0,3

text: B. Höstvete a. Stinksot (Tilletia caries). Utsädet får inte certifieras om det finns mer än 1000 sporer per gram. Utsäde med en förekomst av sporer av vanligt stinksot som understiger 1000 sporer per gram får certifieras om det betas med effektivt medel. Utsäde som certifieras utan betning får inte innehålla några stinksotsporer.

text: b. Dvärgstinksot (Tilletia contraversa). Utsädet får inte certifieras om det finns mer än 500 sporer per gram. Utsäde med en förekomst av sporer av dvärgstinksot som understiger 500 sporer per gram får certifieras om det betas med effektivt medel. Utsäde som certifieras utan betning får inte innehålla några dvärgstinksotsporer.

text: c. Förekommer både vanligt stinksot och dvärgstinksot i samma utsädesparti får högst 500 sporer av vardera sjukdomen förekomma per gram, för att utsädet ska få certifieras. Utsädet får då certifieras om det betas med effektivt medel. (

text: SJVFS 2016:21

text: Bilaga 2

text: KVALITETSKRAV FÖR KANARIEGRÄS, MAJS, RIS, SORGHUM OCH SUDANGRÄS SAMT MINIMIKRAV FÖR ÖVRIGA ARTER AV STRÅSÄD NÄR DET PRODUCERAS I ANNAT LAND ENLIGT EG:S REGLER

text: Utsädet ska uppfylla följande krav:

text: Antalsprocent i respektive klass Art A, B C1 C2 Durumvete, havre, nakenhavre, 0,1 0,3 1,0 purrhavre, korn, speltvete, vete, ris, utom hybridersorter. Rågvete, självbefruktande sorter, 0,3 1,0 2,0 utom hybridsorter.

text: För utsäde av hybridsorter av havre, nakenhavre, purrhavre, korn, ris, vete, durumvete, speltvete och självbefruktande sorter av rågvete gäller att sortrenheten för utsädesklassen C ska minst vara 90 %. För hybridkorn som produceras med CMS ska den vara 85 %. Andra föroreningar än återställaren får inte överstiga 2 %. Den lägsta sortrenheten ska kontrolleras vid officiell efterkontroll, vilka utförs på ett lämpligt antal prov.

text: 2. Utsädet ska i övrigt uppfylla följande krav beträffande renhet, inblandning av andra arter, grobarhet samt förekomst av mjöldryga. Minsta provmängd för bestämning av antal inblandningar av frön av andra arter ska vara 0,5 kg om inget annat anges i tabellen.

text: Art Klass Rent frö, Frön av andra arter st/0,5 kg Grobarhet, Sklerotier eller vikt% varav stråsäd % fragment av sklerotier av mjöldryga, st/0,5 kg Havre, nakenhavre, A, B 99,0 4 varav 1 stråsäd a) 85 b) 1 purrhavre, C1 98,0 10 varav 7 stråsäd a) 85 b) 3

text: korn, vete

text: C2 98,0 10 varav 7 stråsäd a) 85 b) 3 Rågvete A, B 98,0 4 varav 1 stråsäd a) 80 1 C1 98,0 10 varav 7 stråsäd 80 3 C2 98,0 10 varav 7 stråsäd 80 3 Råg A, B 98,0 4 varav 1 stråsäd a) 85 1 C 98,0 10 varav 7 stråsäd a) 85 3 c) Phalaris canariensis L. Kanariegräs A, B 98,0 4/200 g varav 1 stråsäd 75 1/400 g C 98,0 10/200 g varav 5 stråsäd 75 3/400 g Durumvete A, B 99,0 4 varav 1 stråsäd a) 85 1 C1 98,0 10 varav 7 stråsäd a) 85 3 C2 98,0 10 varav 7 stråsäd a) 85 3 Speltvete A, B 99,0 4 varav 1 stråsäd 85 1 C1 98,0 10 varav 7 stråsäd 85 3 C2 98,0 10 varav 7 stråsäd 85 3 Zea mays L. Majs A, B 98,0 0/250 g resp. 0/1000 g d) 90 1/250 g resp. 1/1000 g d) C 98,0 0/1000 g 90 3/1000 g Ris A, B 98,0 4 e) 80 C1 98,0 10 e) 80 C2 98,0 15 e) 80 Sorghum bicolor (L.) Moench Sorghum A, B 98,0 0/900 g 80 C 98,0 0/900 g 80 Sorghum sudanense (Piper) Stapf Sudangräs A, B 98,0 0/250 g 80 C 98,0 0/250 g 80 Sorghum bicolor (L.) Moench x Sorghum sudanese (Piper) Stapf Hybrider av A, B 98,0 0/300 80

text: sorghum

text: C 98,0 0/300 80

text: Anmärkningar: a) Varav av andra arter än stråsäd: högst 1 frö av åkerrättika (Raphanus raphanistrum) och/eller klätt (Agrostemma githago) i utsädesklass A och B, respektive 3 frön i utsädesklass C, C1 och C2. b) Beträffande nakenkorn och nakenhavre får grobarheten vara lägst 75 % i samtliga utsädesklasser. c) Certifikatutsäde av hybridråg: 4 st/0,5 kg. Om det i ett prov av föreskriven vikt finns fem sklerotier eller fragment av sklerotier ska detta prov ändå anses motsvara kraven, om ett andra prov av samma vikt inte innehåller mer än fyra sklerotier eller fragment av sklerotier. d) Basutsäde av inavlade linjer respektive basutsäde annat än inavlade linjer och certifikatutsäde. e) Varav högst 1 rött frö av ris eller av hirs i B, högst 3 i C1 och högst 5 i C2.

text: 3. Utsädet får inte innehålla frön av flyghavre (Avena fatua, Avena sterilis) eller dårrepe (Lolium temulentum) i den uttagna provmängden.

text: 4. Sjukdomar och skadliga organismer som försämrar utsädets användbarhet ska hållas på lägsta möjliga nivå. (

text: SJVFS 2018:38

text: Bilaga 3

text: KRAV PÅ UTSÄDESODLING FÖR CERTIFIERING AV SKÖRDEN OCH PÅ FÄLTBESIKTNING

text: Utsädesodling:

text: 1. Förfrukten på fältet får inte vara oförenlig med produktionen av utsäde av den aktuella grödans art och sort, och fältet ska vara tillräckligt fritt från plantor som härrör från den tidigare grödan.

text: 2. Grödan ska uppfylla följande krav i fråga om avstånd från angränsande pollenkällor som kan ge upphov till oönskad pollinering: Gröda Minsta avstånd Kanariegräs, råg som ej är hybridråg samt rågvete av icke självbefruktande sorter: — för produktion av stam- och basutsäde 300 m — för produktion av certifikatutsäde 250 m

text: Rågvete, självbefruktande sorter: — för produktion av stam- och basutsäde 50 m — för produktion av certifikatutsäde 25 m

text: Hybridråg: — för produktion av basutsäde — om hansterilitet används 1 000 m — om hansterilitet inte används 600 m — för produktion av certifikatutsäde 500 m

text: Sorghum spp. — för produktion av basutsäde* 400 m — för produktion av certifikatutsäde* 200 m

text: Majs: 200 m

text: Hybridsorter av havre, nakenhavre, purrhavre, korn av andra sorter än de framställda med CMS-teknik, ris, vete, durumvete, speltvete och självbefruktande rågvete: — för produktion av certifikatutsäde (avståndet mellan 25 m honkomponenten och alla andra sorter av samma art utom en gröda av hankomponenten).

text: Hybridsorter av korn framställda med CMS-teknik: — för produktion av basutsäde 100 m — för produktion av certifikatutsäde 50 m

text: * I områden där Sorghum halepense eller Sorghum sudansense utgör problem för korspollinering gäller följande: a) Gröda avsedd för produktion av basutsäde av Sorghum bicolor eller dess hybrider måste isoleras minst 800 m från förorenande pollenkällor. b) Gröda avsedd för produktion av certifikatutsäde av Sorghum bicolor eller dess hybrider måste isoleras minst 400 m från förorenande pollenkällor.

text: Ovanstående avstånd kan reduceras om det vid fältbesiktning bedöms finnas tillräckligt skydd i form av naturliga korsningsbarriärer.

text: 3. Grödan ska ha godtagbar sortäkthet och sortrenhet eller, för grödor av en inavlad linje, godtagbar äkthet och renhet med avseende på dess egenskaper. Vid produktion av utsäde av hybridsorter ska detsamma även gälla de ingående komponenternas egenskaper, inklusive hansterilitet eller återställande av fertilitet.

text: Följande grödor ska uppfylla följande krav: A. Kanariegräs, råg utom hybridråg: Antalet plantor av den aktuella arten som utgörs av främmande sort får inte överstiga: — en per 30 m² vid produktion av basutsäde, — en per 10 m² vid produktion av certifikatutsäde.

text: B. Hybridråg: Där det är ändamålsenligt ska certifikatutsäde produceras genom blandad odling av en hansteril honkomponent med en hankomponent som återställer hanfertiliteten. a) antalet plantor av grödans art som uppenbarligen måste bedömas som icke komponentäkta får inte överstiga: — en per 30 m² vid produktion av basutsäde, — en per 10 m² vid produktion av certifikatutsäde, vilket vid officiella fältbesiktningar endast ska gälla honplantan. b) I fråga om basutsäde ska, om hansterilitet används, de hansterila plantornas sterilitetsgrad vara minst 98 %.

text: C. Grödor avsedda för produktion av certifikatutsäde av hybridsorter av havre, nakenhavre, purrhavre, ris, vete, durumvete, speltvete och självbefruktande rågvete, samt korn framställda med en annan teknik än CMS: a) grödan ska ha tillräcklig sortäkthet och sortrenhet i fråga om komponenternas egenskaper. Om utsädet produceras med hjälp av en kemisk hybridiseringsagent ska grödan vara förenlig med följande normer eller övriga villkor: i) Sortrenheten för varje komponent ska för — havre, nakenhavre, purrhavre, korn, ris, vete, durumvete och speltvete uppgå till 99,7 %. — självbefruktande rågvete uppgå till 99,0 %. ii) Hybriditeten ska vara minst 95 %. Andelen hybriditet ska undersökas i enlighet med gällande internationella metoder, i den utsträckning sådana metoder finns. Om hybriditeten bestäms under utsädesanalysen före certifiering behöver den inte fastställas under fältbesiktning.

text: D. Grödor avsedda för produktion av basutsäde och certifikatutsäde av hybridsorter av korn framställda med CMS-teknik: a) grödan ska ha tillräcklig sortäkthet och sortrenhet i fråga om komponenternas egenskaper. Grödan ska vara förenlig med följande villkor, vilka ska kontrolleras vid officiell efterkontroll: i) Antal plantor som uppenbarligen är av avvikande typ får inte överstiga — för grödor avsedda för produktion av basutsäde: 0,1 % för den upprätthållande och den återställande linjen och 0,2 % för CMShonkomponenten. — för grödor avsedda för produktion av certifikatutsäde: 0,3 % för den återställande linjen, CMS-honkomponenten och 0,5 % om CMShonkomponenten är en enkelhybrid. ii) Graden av hansterilitet hos honkomponenten ska vara minst — 99,7 % för grödor avsedda för produktion av basutsäde. — 99,5 % för grödor avsedda för produktion av certifikatutsäde. b) Certifikatutsäde får produceras genom blandad odling med en hansteril honkomponent och en hankomponent som återställer fertiliteten.

text: E. Majs: Plantor anses ha gett ifrån sig pollen eller ge ifrån sig pollen när ståndarknapparna har kommit fram ur skärmfjällen på 50 mm eller mer av vippans mittaxel eller sidor och har gett ifrån sig eller ger ifrån sig pollen. a) Andelen plantor som utgörs av främmande sort eller avvikande typ i förhållande till sorten, den inavlade linjen eller komponenten får inte överstiga: aa) vid produktion av basutsäde: i) för inavlade linjer: 0,1 %, ii) för enkla hybrider, enskilda komponenter: 0,1 %, iii) för populationssorter: 0,5 %. bb) vid produktion av certifikatutsäde: i) komponenter till hybridsorter: — för inavlade linjer: 0,2 %, — för enkla hybrider: 0,2 %, — för populationssorter: 1,0 %. ii) populationssorter: 1,0 %. b) Följande övriga krav ska vara uppfyllda vid produktion av utsäde av hybridsorter: aa) Hanplantorna ska ge ifrån sig tillräckligt med pollen medan honplantorna blommar. bb) Hansterilitet ska genomföras där så är lämpligt. cc) I de fall då 5 % eller mer av honplantorna har mottagliga pistillmärken får andelen honplantor som har gett ifrån sig pollen eller som ger ifrån sig pollen inte överstiga: — 1 % vid någon officiell fältbesiktning, och — 2 % vid samtliga officiella fältbesiktningar.

text: F. Sorghum spp.: a) Andelen plantor av andra sorghumarter än den odlade arten eller plantor som utgörs av främmande sort eller avvikande typ i förhållande till sorten, den inavlade linjen eller komponenten får inte överstiga: aa) vid produktion av basutsäde: i) vid blomning: 0,1 %, ii) vid mognad: 0,1 %. bb) vid produktion av certifikatutsäde: i) plantor av hankomponenten som spridit pollen medan plantor av honkomponenten hade receptiva pistillmärken: 0,1 %, ii) plantor av honkomponenten: — vid blomning: 0,3 %, — vid mognad: 0,1 %. b) Följande övriga krav ska vara uppfyllda vid produktion av utsäde av hybridsorter: aa) Hanplantorna ska ge ifrån sig tillräckligt med pollen medan honplantorna har mottagliga pistillmärken. bb) Om honkomponentplantorna har mottagliga pistillmärken får andelen plantor av den komponenten som spridit eller sprider pollen inte överstiga 0,1 %. c) Populationssorter eller syntetiska sorter av Sorghum spp. ska överensstämma med följande krav: antalet plantor som inte är sortäkta får inte överstiga: — en per 30 m vid produktion av basutsäde, — en per 10 m vid produktion av certifikatutsäde.

text: 4. Skadliga organismer, särskilt sotsvampar, som försämrar utsädets användbarhet ska hållas på lägsta möjliga nivå.

text: 5. Vid utsädesodling av ris får antalet plantor som uppenbarligen måste bedömas som infekterade med Fusarium fujikuroi inte överstiga två per 200 m vid produktion av basutsäde, fyra per 200 m vid produktion av certifikatutsäde, första generationen, eller åtta per 200 m vid produktion av certifikatutsäde, andra generationen. Antalet plantor som uppenbarligen måste bedömas som vildris eller som rödfröiga får inte överstiga noll vid produktion av basutsäde, eller en per 100 m vid produktion av certifikatutsäde första och andra generationen.

text: Fältbesiktning:

text: Uppfyllande av de krav som anges ovan ska kontrolleras genom fältbesiktning. Dessa fältbesiktningar ska utföras enligt följande:

text: A. Fältbesiktning ska utföras då grödan är i sådant skick och i ett sådant utvecklingsstadium att fullgod kontroll är möjlig.

text: B. Antalet fältbesiktningar ska utgöra — minst en för durumvete, havre, nakenhavre, purrhavre, kanariegräs, korn, råg, rågvete och vete, och — för majs under blomningssäsongen minst en för populationssorter och minst tre för inavlade linjer eller hybrider.

text: När den aktuella skörden följer på en skörd av majs under det föregående året eller det innevarande året ska minst en särskild fältbesiktning göras för att kontrollera att bestämmelserna i punkt 1 i denna bilaga är uppfyllda. (

text: SJVFS 2018:38

text: Bilaga 3a

text: AUKTORISATION AV PERSON SOM SKA UTFÖRA FÄLTBESIKTNING AV UTSÄDESODLINGAR

text: 1. Ansökan ska lämnas in till Jordbruksverket. Ansökan ska innehålla följande uppgifter: a) Sökandes namn och adress och övriga kontaktuppgifter. b) Uppgift om sökanden är egen företagare eller anställd. Om sökanden är anställd ska följande uppgifter om arbetsgivaren lämnas: namn, adress och övriga kontaktuppgifter samt uppgift om arbetsgivaren är ett utsädesföretag eller inte. c) Uppgift om för vilka arter auktorisationen söks. 2. Den sökande ska ha lantbruksutbildning eller motsvarande kunskaper som innebär att sökanden kan utföra fältbesiktning på ett tillfredsställande sätt. 3. Sökanden ska underteckna en åtagandeförklaring att han eller hon åtar sig att följa bestämmelserna för officiella fältbesiktningar. 4. Besiktningsmannen får inte dra någon egen fördel av resultatet av fältbesiktningen. 5. Auktorisation meddelas av Jordbruksverket när sökanden med godkänt resultat har genomgått Jordbruksverkets grundkurs för nya besiktningsmän. Beslutet tidsbegränsas till tre år. 6. Besiktningsmannen tilldelas av Jordbruksverket ett kontrollnummer som alltid ska anges tillsammans med dennes underskrift på besiktningsprotokoll och besiktningsrapporter. 7. Beslutet ger behörighet att utföra fältbesiktning av utsädesodlingar av stråsäd som anmälts till Jordbruksverket för fältbesiktning. 8. Besiktningsmannen ska genomföra fältbesiktningen enligt Jordbruksverkets anvisningar för fältbesiktning av stråsäd, vilka uppdateras årligen. Aktuella fältbesiktningsprotokoll ska användas. Besiktningsprotokollen ska skickas in till Jordbruksverket så snart som möjligt efter genomförd besiktning, så att Jordbruksverket har möjlighet att genomföra en stickprovskontroll. 9. Besiktningsmannen ska årligen utföra fältbesiktningar av de relevanta grödorna. 10. Förnyad auktorisation förutsätter att besiktningsmannen årligen utför fältbesiktningar och att vederbörande minst vart tredje år deltar i Jordbruksverkets repetitionskurs för fältbesiktning av stråsäd. 11. Jordbruksverket får återkalla en auktorisation om något av de ovannämnda villkoren inte efterlevs. Återkallande får göras även om besiktningsmannen inte bryter mot reglerna med avsikt. Jordbruksverket meddelar ett sådant återkallande till besiktningsmannens arbetsgivare liksom till andra certifierande organ i Sverige. 12. Utsäde som kommer från en utsädesodling som besiktigats av en besiktningsman vars behörighet senare återkallats, får underkännas vid certifieringen. (

text: SJVFS 2018:38

text: Bilaga 3b

text: AUKTORISATION SOM PROVTAGARE SAMT GODKÄNNANDE AV UTSÄDESFÖRETAG SOM ANVÄNDER AUKTORISERAD PROVTAGARE

text: A. Auktorisation som provtagare kan meddelas en fysisk person, enligt villkoren i punkterna B - G. Utsädesföretag som önskar använda auktoriserade provtagare ska godkännas av Jordbruksverket och ska lämna information enligt punkterna H - J.

text: B. Ansökan ska lämnas in till Jordbruksverket. Ansökan ska innehålla följande uppgifter: 1. Provtagarens namn, adress och övriga kontaktuppgifter. 2. Uppgift om provtagaren är egen företagare eller anställd. Om provtagaren är anställd ska följande uppgifter om arbetsgivaren lämnas: namn, adress och övriga kontaktuppgifter samt uppgift om arbetsgivaren är ett utsädesföretag eller inte. 3. Uppgift om för vilka utsädesföretag och utsädesanläggningar provtagning kommer att utföras. 4. Uppgift om vilka arter som kommer att provtas.

text: C. Auktorisation meddelas av Jordbruksverket när provtagaren har genomgått officiell kurs för provtagare och godkänts vid officiell examination.

text: D. En provtagare som är anställd av ett utsädesföretag får endast ta ut och hantera prov från detta företag, om inte en särskild överenskommelse finns mellan företagen och Jordbruksverket.

text: E. Provtagaren ska 1. ta ut prov enligt ISTA:s gällande metoder och följa anvisningarna från Jordbruksverket, 2. årligen ta ut och hantera prov, 3. delta i en officiell repetitionskurs minst vartannat år.

text: F. Det ska vara en tillfredsställande överensstämmelse mellan analysresultaten av prov som provtagaren tagit ut och kontrollprov som en officiell provtagare tagit ut.

text: G. Jordbruksverket får återkalla auktorisationen om något av villkoren i punkterna C - F inte efterlevs. Återkallande får göras även om provtagaren inte bryter mot reglerna med avsikt. Jordbruksverket meddelar ett sådant återkallande till provtagarens arbetsgivare liksom till andra certifierande organ i Sverige. Utsäde som kommer från utsädespartier som provtagits av en provtagare vars auktorisation senare återkallats får underkännas vid certifieringen.

text: H. Ansökan ska lämnas in till Jordbruksverket. Ansökan ska innehålla följande uppgifter:

text: 1. utsädesföretagets namn, adress och övriga kontaktuppgifter, uppgift om vid vilka utsädesanläggningar auktoriserad provtagare kommer att användas, 2. uppgift om manuell eller automatisk provtagning sker vid anläggningen, 3. uppgift om vilka arter som kommer att provtas av den auktoriserade provtagaren, samt 4. namn på de auktoriserade provtagare som kommer att provta utsäde för företagets räkning.

text: I. Innan provtagning påbörjas ska utsädesföretagets lokaler och utrustning godkännas av Jordbruksverket. Ett godtagbart ledningssystem för kvalitet enligt nationell eller internationell standard ska finnas. Systematisk kontroll av den automatiska provtagaren ska regelbundet utföras av en officiell eller auktoriserad provtagare.

text: J. Jordbruksverket ska informeras om alla förändringar som har betydelse för verksamheten, t.ex. personalförändringar. (

text: SJVFS 2018:38

text: Bilaga 3c

text: AUKTORISATION AV LABORATORIUM

text: A. Auktorisation för att utföra de laboratorieanalyser som ligger till grund för certifieringsorganets beslut om certifiering kan meddelas ett laboratorium om: 1. det är oberoende eller en del av ett utsädesföretag, 2. det har en person som är ansvarig för analysverksamheten med direkt ansvar för det tekniska arbetet och som har nödvändiga fackkunskaper för att leda analysverksamheten, 3. det finns ett godtagbart ledningssystem för kvalitet enligt nationell eller internationell standard, 4. de som utför analyser har nödvändiga kunskaper för de analyser som utförs och med godkänt resultat har genomgått examination för de analyser och arter som auktorisationen omfattar på ett sådant sätt att laboratoriet alltid har personal som kan genomföra de analyser som krävs, samt 5. det har nödvändiga lokaler och utrustning.

text: B. Ansökan ska lämnas in till Jordbruksverket. Ansökan ska innehålla följande uppgifter: 1. Laboratoriets namn, adress och övriga kontaktuppgifter samt laboratoriets ägarförhållanden. Om mer än en lokal avses användas som laboratorium inom ramen för auktorisationen ska detta framgå. 2. Namn på och adress och övriga kontaktuppgifter till den person som är ansvarig för analysverksamheten och ställföreträdare för denna person. 3. Uppgift om vilka arter som laboratoriet söker auktorisation för. 4. Uppgift om laboratoriets lokaler och utrustning. 5. Uppgift om laboratoriepersonalens kunskaper, eventuella kurser och officiella examinationer inom utsädesanalysområdet. 6. Uppgift om för vilka utsädesföretag laboratoriet kommer att analysera utsäde.

text: Utformningen av analysbevisen som utfärdas ska godkännas av Jordbruksverket. Auktorisation meddelas när Jordbruksverket anser att kraven är uppfyllda.

text: C. Ett laboratorium som ägs eller ingår i samma koncern som ett utsädesföretag får endast analysera prov från detta företag, om inte en särskild överenskommelse finns mellan företagen och Jordbruksverket.

text: D. Analysering ska göras enligt ISTA:s gällande metoder och de nationella metoder för sundhetsanalyser som fastställs av Jordbruksverket, samt följa eventuella anvisningar från Jordbruksverket.

text: E. Resultaten av analyserna ska sändas till det certifierande organet omedelbart efter avslutad analys. Dessutom ska uppgift om analyserna och dess resultat skickas till Jordbruksverket om annat certifierande organ används av utsädesföretaget vars analyser laboratoriet utför. Resultaten ska skickas till Jordbruksverket i elektronisk form och i det format som Jordbruksverket fastställer.

text: F. Det ska vara en tillfredsställande överensstämmelse mellan analysresultaten från laboratoriet med de som stickprov som analyseras av Jordbruksverket. Laboratoriet ska dessutom 1. fylla i analysbevisen på ett tillfredsställande sätt, 2. vid Jordbruksverkets tillsyn bedömas ha genomfört uppgifterna på ett tillfredsställande sätt och följt upp eventuella anmärkningar, 3. delta i ringtester med tillfredsställande resultat, 4. skicka minst en person att delta i en officiell repetitionskurs varje år på ett sådant sätt att de personer som utför analyser deltar i en sådan kurs minst vartannat år, samt 5. informera Jordbruksverket om alla förändringar som har betydelse för verksamheten, t.ex. personalbyten inom utsädesanalysområdet.

text: G. Jordbruksverket får återkalla en auktorisation om något av villkoren i punkterna A och C - F inte efterlevs. Återkallande får göras även vid vårdslöshet. Utsäde som certifierats på grundval av analyser från ett laboratorium som förlorat sin auktorisation kan få certifieringen annullerad. (

text: SJVFS 2018:38

text: Bilaga 4

text: MÄRKNINGSKRAV

text: 1. Märkning av partier och förpackningar

text: a. Obligatorisk information på officiellt märke, avseende samtliga utsädesklasser och arter (med undantag för art- eller sortblandningar): 1. Texten "EG:s regler". För nakenkorn anges dessutom ”lägsta grobarhet 75 %”. 2. Certifieringsorgan och land. 2.a. Officiellt tilldelat serienummer. 3. Partiets referensnummer samt ev. löpnummer på säckar. 4. Månad och år för officiell försegling. 5. Art (anges med åtminstone latinskt namn i förkortad form). 6. Sort. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 7. Utsädesklass. För stamutsäde ska även anges antal generationer som föregår certifikatutsäde eller certifikatutsäde av första generationen. 8. Produktionsland. 9. Netto- eller bruttovikt. Har pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser använts, ska även typ av tillsats anges samt det ungefärliga förhållandet mellan frönas vikt och totalvikten. 10. För sorter som är hybrider eller inavelslinjer: a) För basutsäde, om hybriden eller inavelslinjen som utsädet tillhör har godkänts officiellt: Namnet på den komponent, under vilket den har godkänts officiellt, och texten "komponent" i fråga om hybrider eller inavelslinjer som uteslutande är avsedda som komponenter för slutliga sorter. b) För basutsäde i övriga fall: Namnet på den komponent som basutsädet tillhör (kan anges med kodbeteckning), åtföljt av ett omnämnande av den slutliga sorten och texten "komponent". c) För certifikatutsäde: Namnet på den sort som utsädet tillhör, åtföljt av texten "hybrid". 11. Om utsädet varit föremål för betning ska detta anges.

text: b. Obligatorisk information på officiellt märke för art- eller sortblandningar: 1. Texten "EG:s regler". 2. Certifieringsorgan. 2.a. Officiellt tilldelat serienummer. 3. Partiets referensnummer samt ev. löpnummer på säckar. 4. Månad och år för officiell försegling. 5. Texten "Art- eller sortblandning", utsädesklass (C eller C2 efter vad som är tillämpligt). 6. Blandningens arter/sorter och deras viktförhållanden. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”.

text: 7. Netto- eller bruttovikt. Har pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser använts, ska även typ av tillsats anges samt det ungefärliga förhållandet mellan frönas vikt och totalvikten. 8. utgått/upphävts 9. Om utsädet varit föremål för betning ska detta anges.

text: 2. Särskild märkning

text: Märkning av F-material, som ska användas för produktion av stamutsäde. Det officiella märket ska omfatta följande upplysningar: 1. Art (anges med åtminstone latinskt namn i förkortad form). 2. Sort. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 3. Texten "F-material". 4. Referensnummer. 5. Produktionsland. 6. Om utsädet varit föremål för betning ska detta anges.

text: Märkning av icke slutgiltigt certifierat utsäde. Det officiella märket ska omfatta följande upplysningar: 1. Certifieringsorgan och land. 1.a. Officiellt tilldelat serienummer. 2. Art, får anges med latinskt namn i förkortad form. 3. Sort. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. I fråga om hybrider eller inavelslinjer som uteslutande är avsedda som komponenter för slutliga sorter ska texten "komponent" läggas till. 4. Utsädesklass. 5. För hybridsorter texten "hybrid". 6. Netto- eller bruttovikt. 7. Texten "Ej slutgiltigt certifierat utsäde". 8. Om utsädet varit föremål för betning ska detta anges.

text: Märkning av utsäde av en ännu icke godkänd sort

text: Det officiella märket ska omfatta följande upplysningar: 1. Certifieringsorgan och land. 1.a. Officiellt tilldelat serienummer. 2. Partiets referensnummer 3. Månad och år för officiell försegling 4. Art. 5. Sortens benämning (förädlarbeteckning, förslaget till officiell sortbenämning eller den godkända officiella sortbenämningen). 6. Texten "Sorten har ännu inte uppförts på den officiella sortlistan". 7. Texten ”Endast för försöksodling”. 8. Netto- eller bruttovikt eller deklarerat antal rent frö, eller i tillämpliga fall antalet frögyttringar. Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, ska även typ av tillsats anges samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten.

text: 9. Om utsädet varit föremål för betning ska detta anges.

text: 3. Utformning av officiellt märke

text: a. Färg: F-material Vit Stamutsäde (klass A) Vit med violett diagonal rand Basutsäde (klass B) Vit Certifikatutsäde (klass C) Blå Certifikatutsäde 1:a generation (klass C1) Blå Certifikatutsäde 2:a generation (klass C2) Röd Art- eller sortblandningar Grön Ej dokumenterad sort Brun Icke slutligt certifierat utsäde Grå Ännu icke godkänd sort Orange

text: b. Storlek: Minsta storlek 110 x 67 mm. (

text: SJVFS 2016:21

text: Bilaga 5

text: OFFICIELLT DOKUMENT SOM KRÄVS VID UTFÖRSEL OCH INFÖRSEL AV ICKE SLUTLIGT CERTIFIERAT UTSÄDE (ENLIGT

text: 21 a OCH 24 §§)

text: Dokumentet ska innehålla följande upplysningar:

text: 1. Utställande myndighet. 1.a. Officiellt tilldelat serienummer. 2. Art, får anges med latinskt namn i förkortad form. 3. Sort. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 4. Utsädesklass. 5. Referensnummer för moderparti samt i vilket land certifiering av sådant parti har skett. 6. Partiets eller odlingens referensnummer. 7. Areal för produktion av aktuellt parti. 8. Skördad mängd och antal förpackningar. 9. Godkänd fältbesiktning. 10. Resultat av eventuella föranalyser. (

text: SJVFS 2016:21


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2007:21) om offentlig kontroll av foder och animaliska biprodukter

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser och allmänna råd om offentlig kontroll av tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av foder samt animaliska biprodukter och därav framställda produkter samt offentlig kontroll av annan befattning med foder och animaliska biprodukter och därav framställda produkter samt avgifter för kontroll vid import av icke animaliskt foder. (

text: SJVFS 2011:48

type: stycke

type: paragraf

text: Grundläggande bestämmelser om foder och offentlig kontroll av foder finns i bilaga 1 till Statens Jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2018:33

text: ) om foder. (

text: SJVFS 2018:39

text: Definitioner

type: rubrik

text: I dessa föreskrifter avses med ABP-anläggning: varje anläggning för vilken registrering eller godkännande krävs enligt förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: , animaliska biprodukter: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: , bearbetat animaliskt protein: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: , bearbetat sällskapsdjursfoder: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: , bearbetningsanläggning: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: , djur: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: , erfarenhet: sannolikhet för avvikelser, extra offentlig kontroll: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 882/2004

text: Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2014:7

text: (EG) nr 178/2002

text: , foderanläggning: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som begreppet anläggning i förordning

text: (EG) nr 183/2005

text: , foderblandning: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 767/2009

text: , fodertillsats: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 1831/2003

text: , framställda produkter: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: , färskt sällskapsdjursfoder: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: , förblandning: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 1831/2003

text: , företagare: fysisk eller juridisk person som ansvarar för att säkerställa att kraven i denna föreskrift uppfylls på den anläggning som står under vederbörandes ansvar, helfoder: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 767/2009

text: , helkonserverat sällskapsdjursfoder: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: , insamling: den verksamhet som bedrivs av transportören i och med att sådana animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är matavfall lastas hos avsändaren, kontrollorgan: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 882/2004

text: , lagringsanläggning: anläggning med verksamhet som beskrivs i

text: artikel 24.1

text: i-j i förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: , livsmedelsproducerande djur: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 767/2009

text: , mellanhantering: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: , offentlig kontroll: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 882/2004

text: , primärproducent: den som bedriver primärproduktion av foder, primärproduktion av foder: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som begreppet anläggning i förordning

text: (EG) nr 183/2005

text: , risk: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 178/2002

text: , sällskapsdjur: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: , tuggben: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: , utsläppande på marknaden (av foder): begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 178/2002

text: , samt utsläppande på marknaden (av animaliska biprodukter och därav framställda produkter): begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) 1069/2009

text: för animaliska biprodukter och därav framställda produkter. (

text: SJVFS 2011:48

text: Laboratorier och analysmetoder

text: Ansökan för att utses till officiellt laboratorium avseende analys av prover tagna i den offentliga kontrollen i enlighet med

text: artikel 12 i förordning (EG) nr 882/2004

text: skickas till Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2010:83

text: ). 5 § Prov tagna vid offentlig kontroll ska skickas till av Jordbruksverket utsett officiellt laboratorium. 6 § har upphävts genom (

text: SJVFS 2010:83

text: Tröskel- och gränsvärden

text: Vid offentlig kontroll ska följande tröskel-, åtgärds- och gränsvärden tillämpas a. högsta eller lägsta innehåll av fodertillsatser som framgår av EU-rättsliga direktiv och förordningar avseende godkända fodertillsatser , b. godtagbara avvikelser från deklarerat näringsinnehåll som framgår av bilaga IV i förordning

text: (EG) nr 767/2009

text: , c. åtgärdströsklar och gränsvärden för främmande ämnen som framgår av förordning

text: (EU) nr 574/2011

text: , d. de tröskelvärden som framgår av förordning

text: (EG) nr 1829/2003

text: och förordning

text: (EG) nr 1830/2003

text: när det gäller krav på märkning och spårbarhet av genetiskt modifierade foder, e. provtagnings- och analysmetoder för genetiskt modifierat material enligt förordning

text: (EU) nr 619/2011

text: f. gränsvärden enligt förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: SJVFS 2014:7

text: 2 KAP. OFFENTLIG KONTROLL SOM UTFÖRS AV JORDBRUKSVERKET

text: A. Kontroll av foder- och ABP-anläggningar

text: Den offentliga kontrollens utformning

text: Offentlig kontroll genomförs av Jordbruksverket enligt en av verket årligen upprättad kontrollplan för offentlig kontroll av foder samt animaliska biprodukter och därav framställda produkter. Extra offentlig kontroll kan genomföras som uppföljning eller vid misstanke om bristande efterlevnad av de grundläggande bestämmelserna om foder och animaliska biprodukter samt därav framställda produkter enligt 1 kap. 2 §. (

text: SJVFS 2011:48

text: Allmänna råd

text: Länsstyrelsens medverkan vid offentlig kontroll som utförs av Jordbruksverket

text: Vid offentlig kontroll av anläggningar som utförs av Jordbruksverket enligt 2 kap. 1 § kan även länsstyrelsen medverka för att bevaka smittskyddet inom länet. (

text: SJVFS 2010:83

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2010:83

text: ). 3 § har upphävts genom (

text: SJVFS 2018:39

text: 2 Ett register över godkända fodertillsatser enligt förordning

text: (EG) nr 1831/2003

text: återfinns på kommissionens hemsida: https://ec.europa.eu/food/safety/animal-feed/feed-additives/eu-register_en

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2010:83

text: ). 5 § Den som utför offentlig kontroll får utöver den planerade provtagningen ta prover för analys om det finns misstanke om att lagstiftningen enligt 1 kap. 2 § inte efterlevs. (

text: SJVFS 2010:83

text: ). 6 § Genomförd offentlig kontroll dokumenteras i särskilt upprättat protokoll som skickas till företagaren så snart som möjligt efter kontrollbesök. 7 § Om anmärkningar lämnats vid offentlig kontroll av en anläggning ska företagaren lämna in en skriftlig åtgärds- och tidsplan till Jordbruksverket. Åtgärds- och tidsplanen ska vara Jordbruksverket tillhanda senast en månad efter det att företagaren erhållit kontrolldokumentation om inte kortare tidsangivelse har lämnats. Jordbruksverket får enligt lagen (

text: ) om foder och animaliska biprodukter vidta åtgärder enligt

text: 27 §§

text: samma lag. (

text: SJVFS 2010:83

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2014:7

text: ). 9 § har upphävts genom (

text: SJVFS 2014:7

text: ). 10 har upphävts genom (

text: SJVFS 2014:7

text: ). 11 § har upphävts genom (

text: SJVFS 2010:83

text: ). 12 § har upphävts genom (

text: SJVFS 2014:7

text: B. Avgifter för kontroll vid import av icke-animaliskt foder

text: Offentlig kontroll av import av visst foder av icke-animaliskt ursprung regleras i förordning

text: (EG) nr 669/2009

text: SJVFS 2010:83

text: De företagare som är ansvariga för sändningarna eller deras företrädare ska för varje sändning som genomgår kontroll enligt förordning

text: (EG) nr 669/2009

text: inklusive eventuell provtagning betala avgift enligt ett särskilt beslut av Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2010:83

text: Om en sändning som anmälts enligt

text: artikel 16 i förordning (EG) nr 669/2009

text: inte anländer till den berörda gränskontrollstationen och om kontrollen inte avanmälts minst en arbetsdag före sändningens fysiska ankomst och om detta orsakat den berörda myndigheten kostnader, ska den företagare som ansvarar för sändningen eller dess företrädare ersätta myndigheten med 175 kr per påbörjad kvarts timme. (SJVFS

text: 3 KAP. OFFENTLIG KONTROLL SOM UTFÖRS AV ANDRA MYNDIG- HETER ÄN JORDBRUKSVERKET

text: Länsstyrelserna och kommunerna

text: Länsstyrelserna och kommunerna ansvarar för kontrollen av foder samt animaliska biprodukter och därav framställda produkter i den omfattning som anges i förordningen (

text: ) om foder och animaliska biprodukter.

text: Utöver denna kontroll ansvarar länsstyrelserna för kontrollen enligt förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: avseende insamling, omlastning och transport av sådana animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är matavfall. (

text: SJVFS 2011:48

text: Allmänna råd

text: Länsstyrelsens kontroll inom primärproduktionen

text: Varje år bör minst en procent av primärproducenternas foderanläggningar kontrolleras med utgångspunkt i utförd riskanalys. Som grund för riskanalys och urval av anläggningstyper kan kontrollmyndigheten använda Jordbruksverkets, Livsmedelsverkets och Statens Veterinärmedicinska Anstalts (SVA) modell för

text: 3, 4

text: riskklassificering samt utarbetad vägledning . (

text: SJVFS 2010:83

text: Länsstyrelserna och kommunerna ska varje år fastställa en plan för det kommande verksamhetsårets offentliga kontroll enligt 3 kap. 1 §. Planen ska omfatta kontrollens omfattning inklusive planerad provtagning. (

text: SJVFS 2010:83

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2010:83

text: För offentlig kontroll enligt 3 kap. 1 § andra stycket ska länsstyrelsen ta ut en avgift av företagaren motsvarande de faktiska kostnaderna (tim-, rese- och analyskostnader). (

text: SJVFS 2011:48

text: Livsmedelsverket

text: Livsmedelsverkets ansvar för kontroll av animaliska biprodukter och därav framställda produkter regleras i

text: 13 § förordningen (2006:814)

text: om foder och animaliska biprodukter. (

text: SJVFS 2011:48

text: Rapportering av utförd offentlig kontroll

text: Livsmedelsverket, länsstyrelserna och kommunerna ska senast den sista februari efter utgången av varje kalenderår till Jordbruksverket lämna in en rapport om den genomförda offentliga kontrollen av foder samt animaliska biprodukter och därav framställda produkter. Om det i förordning eller beslut av regeringen finns annan bestämmelse om rapportering av resultat av offentlig kontroll av foder samt animaliska biprodukter och därav framställda produkter ska de bestämmelserna gälla istället. (

text: SJVFS 2010:83

text: Statens veterinärmedicinska anstalt (SVA)

text: Om Jordbruksverket överlämnar kontrolluppgifter till SVA enligt

text: 11 § förordningen (2006:814)

text: får SVA ta ut en avgift av företagaren motsvarande de faktiska kostnaderna (tim-, rese- och analyskostnader). (

text: SJVFS 2010:83

text: 3 Modell för riskklassificering av livsmedels- och foderföretagare i primärproduktionen (Jordbruksverk, Livsmedelsverket och SVA). 4 Vägledning: Riskklassificering av livsmedelsföretag och foderföretag inom primärproduktionen (Jordbruksverk, Livsmedelsverket och SVA).

text: 4 KAP. ÖVRIGA BESTÄMMELSER

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter. 2 § En kontrollmyndighet som misstänker att foder inte är säkert eller erhåller information om att foder inte är säkert ska utöver att vidta åtgärder för att åtgärda problemet omedelbart anmäla detta till Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2014:7

text: ). --------------- Denna författning träder i kraft den 1 maj 2007. De allmänna råden gäller fr.o.m. samma tidpunkt . --------------- Denna författning träder i kraft den 1 januari 2008 . --------------- Denna författning träder i kraft den 20 december 2010. --------------- Denna författning träder i kraft den 22 december 2011. De allmänna råden gäller fr.o.m. samma tidpunkt. --------------- Denna författning träder i kraft den 1 maj 2014. ___________________________ Denna författning träder i kraft den 30 januari 2019.

text: JAN CEDERVÄRN

text: Klara Eskilsson (Enheten för CITES, foder och djurprodukter)

text: SJVFS 2007:21

text: SJVFS 2007:88

text: SJVFS 2010:83

text: SJVFS 2011:48

text: SJVFS 2014:7

text: Bilaga 1 (har upphävts genom

text: SJVFS 2018:39

text: Bilaga 2 (har upphävts genom

text: SJVFS 2018:39

text: Bilaga 3 (har upphävts genom

text: SJVFS 2018:39

text: Bilaga 4 (har upphävts genom

text: SJVFS 2018:39

text: Bilaga 5 (har upphävts genom

text: SJVFS 2014:7

type: foreskrift


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2009:13) om växtskyddsavgifter

text: Om inget annat anges i dessa föreskrifter ska för sådan växtskyddskontroll som omfattas av föreskrifterna en avgift betalas med 3 000 kronor. Avgiften inkluderar resekostnader. Om kontrollen tar längre tid än tre timmar debiteras ytterligare 800 kronor för varje påbörjad timme. (

text: SJVFS 2016:14

text: Efterkontroll innebär kontroll av att åtgärder som föreskrivits vid ordinarie växtskyddskontroll är genomförda. Avgift för efterkontroll ska betalas enligt 3 §.

text: När Jordbruksverket anlitar ett annat kontrollorgan i samband med växtskyddskontroll tar verket ut avgift enligt 3 §. (

text: SJVFS 2016:14

text: Avgift för laboratorieanalys består av faktisk kostnad för analys samt kostnad för transport av prov för laboratorieanalys.

text: 2 KAP. AVGIFTER VID UTFÖRSEL OCH INFÖRSEL AV VÄXTER M.M.

text: Växtskyddskontroll utanför ordinarie arbetstid eller ordinarie inspektionsort

text: Växtskyddskontroll inklusive utfärdande av sundhetsintyg och andra tillstånd utanför den av Jordbruksverket tillämpade normala arbetstiden sker bara efter godkännande av Jordbruksverket. Avgift ska betalas enligt 1 kap. 3 eller 5 §. Växtskyddskontroll på annan kontrollplats än ordinarie inspektionsort ska betalas enligt 1 kap. 3 eller 5 §. Ordinarie avgifter för kontroll eller utfärdande tillkommer. (

text: SJVFS 2016:14

text: Tillstånd för växtskyddskontroll utanför Jordbruksverkets ordinarie inspektionsorter

text: Tillstånd för växtskyddskontroll av sändningar på andra orter än Jordbruksverkets ordinarie inspektionsorter regleras i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2005:22

text: ) om växtskyddskontroll av sändningar som transiteras till inspektionsplatsen och av sändningar som kontrolleras utanför Jordbruksverkets ordinarie inspektionsorter. För utfärdande av sådant tillstånd ska en startavgift om 2 000 kronor betalas. Vid beslut om att bevilja sådant tillstånd ska därutöver en avgift om 8 000 kronor betalas. (

text: SJVFS 2014:3

text: Utförsel av växter, växtprodukter m.m. till tredje land (export)

text: Den som exporterar eller återexporterar växter, växtprodukter m.m. ska betala avgift enligt följande. 1. För sundhetscertifikat, återutförselintyg eller annat tillstånd: 350 kr per certifikat/intyg, om inte annat anges i punkt 2 2. För sundhetscertifikat som avser a-d: 250 kr per certifikat a) frysta frukter, bär och grönsaker b) skurna frukter och grönsaker c) torv och jordprodukter d) mältat korn 3. Om det krävs växtskyddskontroll för att sundhetscertifikat, återutförselintyg eller annat tillstånd enligt punkt 1 eller 2 ska kunna utfärdas ska avgift betalas även enligt 1 kap. 3 eller 5 §§ 4. För laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §. ( ).

text: Införsel av växter, växtprodukter m.m. från tredje land (import)

text: Den som importerar varor enligt 11 a § första stycket Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare ska betala avgift enligt särskilt beslut av Jordbruksverket (dnr 6.4.17-4827/16) . För färska frukter och grönsaker m.m. som förtecknas i bilaga 1 i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2011:30

text: ) om avgifter för vissa kontroller m.m. samordnas växtskyddsavgiften med avgift för kvalitetskontroll enligt 4 kap. 4 § den föreskriften. (

text: SJVFS 2016:14

text: Den som ska importera sändningar enligt 7 a § andra stycket Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2013:38

text: ) om växtskadegörare som omfattas av Europeiska kommissionens genomförandebeslut ska betala avgift för växtskyddskontroll. Avgiften beräknas enligt bilaga 5.

text: Denna bestämmelse gäller till och med den 31 juli 2018. (

text: SJVFS 2017:18

text: Införsel och förflyttning för vetenskapligt ändamål

text: Myndighetstillstånd för införsel eller förflyttning av växtskadegörare, växter, växtprodukter, jord, odlingssubstrat och andra föremål för försök eller vetenskapliga ändamål och för arbete med sorturval finns reglerat i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:13

text: ) om införsel från tredje land eller förflyttning inom Europeiska Unionen (EU) av växter m.m. för vetenskapligt ändamål. För prövning av sådant myndighetstillstånd ska betalas

text: 2 Se www.jordbruksverket.se.

text: 1. grundavgift i form av 700 kronor per tillstånd, och 2. avgift för utredningsarbete med 690 kronor per påbörjad timme utöver den första timmen som täcks av grundavgiften.

text: Kontroll av anläggning inför beslut om införsel och förflyttning för vetenskapligt ändamål

text: Vid kontroll av anläggning inför beslut om myndighetstillstånd ska en fast avgift om 3 000 kronor betalas. Därutöver debiteras 690 kronor per påbörjad timme utöver den första timmen som täcks av den fasta avgiften. Den fasta avgiften ska vara betald innan tidpunkten för besöket.

text: Tillsyn av tillstånd för införsel och förflyttning för vetenskapligt ändamål

text: För tillsyn av att föreskrivna förutsättningar för tillståndet är uppfyllda ska tillståndshavaren betala 3. avgift enligt 1 kap. 3 eller 5 §, och 4. avgift för laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §. (

text: SJVFS 2016:14

text: Införsel av potentiella växtskadegörare och vilda växter

text: I 11 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare finns bestämmelser om införseltillstånd för potentiella växtskadegörare och vilda växter från tredje land. Avgift för prövning av sådant tillstånd betalas enligt 5 § och för tillsyn enligt 7 § i detta kapitel.

text: Särskilda införselvillkor, t.ex. karantän

text: För växtskyddskontroll av växter som odlas i karantän enligt 10 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare ska importören betala avgift enligt 1 kap. 3 eller 5 §. (

text: SJVFS 2016:14

text: Importkontroller som inte avbokas

text: Om en sändning som anmälts i enlighet med:

text:  11 a § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare, inte kommer att finnas tillgänglig för kontroll i enlighet med anmälan, så ansvarar importören för att snarast informera Jordbruksverket skriftligen om detta. Kommer informationen in efter kl. 08.00 angiven kontrolldag debiteras importören 800 kronor.

text:  7 b § och bilaga 5 Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2013:38

text: ) om växtskadegörare som omfattas av Europeiska kommissionens genomförandebeslut, inte kommer att finnas tillgänglig för kontroll i enlighet med anmälan, så ansvarar importören för att snarast informera Jordbruksverket skriftligen om detta. Kommer informationen in efter kl. 08.00 angiven kontrolldag debiteras importören 800 kronor. (

text: SJVFS 2018:4

text: 3 KAP. AVGIFTER VID PRODUKTION OCH FÖRSÄLJNING AV VÄXTER INKLUSIVE TRÄVAROR

text: Produktion och försäljning av plantskoleväxter

text: De företag som är registrerade enligt 3 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare eller enligt 1 kap. 5 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m. och som producerar plantskoleväxter med växtpass- eller följesedelskrav, eller säljer sådana växter till andra än slutkonsumenter, ska betala avgift i form av 1. årlig grundavgift med 2 200 kronor, 2. årlig tillsynsavgift med 3 000 kronor, och 3. årlig arealbaserad tillsynsavgift med 650 kronor per påbörjat hektar, varvid minsta enhet är 1,0 hektar och den maximala debiteringsmässiga ytan är 30 hektar. Ett företag som bara säljer plantskoleväxter till slutkonsument ska istället betala en årlig grundavgift om 400 kronor och en årlig tillsynsavgift om 800 kronor. Vid efterkontroll eller annan tillsyn utöver ett årligt tillsynsbesök tas avgift ut enligt 1 kap. 3 eller 5 § samt för laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §. (

text: SJVFS 2016:14

text: Produktion och försäljning av förökningsmaterial av trädgårdsväxter i växthus

text: De företag som inte betalar avgift enligt 3 kap. 1 § första eller andra stycket eller 2 § första stycket och som har rätt att utfärda växtpass ska betala avgift i form av årlig tillsynsavgift med 3 000 kronor. Vid efterkontroll eller annan tillsyn utöver ett årligt tillsynsbesök tas avgift ut enligt 1 kap. 3 eller 5 § samt för laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §. (

text: SJVFS 2016:14

text: Högsta grundavgift – plantskola och trädgårdsväxter i växthus

text: Om ett företag omfattas av krav på kontroll enligt både 1 och 2 §§ i detta kapitel ska endast en årlig grundavgift, en årlig tillsynsavgift och en årlig arealbaserad tillsynsavgift betalas. I sådana fall ska den högsta grundavgiften, den högsta årliga tillsynsavgiften och den högsta arealbaserade tillsynsavgiften betalas.

text: Produktion och försäljning av potatis

text: Den som är registrerad hos Jordbruksverket enligt 3 a § första stycket Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare, ska betala den årsavgift som anges nedan. Den som har både odling och packeriverksamhet ska betala avgift enligt den registrerade potatisarealen.

text: Potatisareal, hektar Årsavgift

text: Upp till och med 2,0 ha 600 kronor

text: Mer än 2,0 ha upp till och med 1 200 kronor

text: 10,0 ha

text: Mer än 10,0 ha 1 800 kronor

text: Enbart packeriverksamhet 1 800 kronor

text: Om ett kontraktstecknande företag anmäler samtliga sina odlare till registret kan Jordbruksverket i det enskilda fallet besluta om viss reducering av årsavgiften.

text: Tillstånd att märka trä och träemballage i samband med värmebehandling

text: Företag som ansöker om tillstånd att märka trä och träemballage med sundhetsintyg i samband med värmebehandling enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2014:39

text: ) om märkning av trä och träemballage med sundhetsintyg ska betala en ansökningsavgift om 1 000 kronor. Vid beslut om att bevilja sådant tillstånd ska därutöver en avgift om 5 000 kronor betalas. (

text: SJVFS 2014:38

text: ) 6 § Företag som har tillstånd att märka trä och träemballage med sundhetsintyg i samband med värmebehandling ska för varje produktionsplats betala 1. en årlig grundavgift om 1 800 kronor, och 2. en årlig kontrollavgift om 5 500 kronor. Vid efterkontroll eller annan kontroll utöver ett årligt kontrollbesök tas avgift ut enligt 1 kap. 3 eller 5 § samt för laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §. (

text: SJVFS 2016:14

text: Tillstånd att märka träemballage som inte sker i samband med behandling

text: Företag som ansöker om tillstånd att märka trä och träemballage med sundhetsintyg som inte sker i samband med värmebehandling enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2014:39

text: ) om märkning av trä och träemballage med sundhetsintyg, ska betala en ansökningsavgift om 1 000 kronor. Vid beslut om att bevilja sådant tillstånd ska därutöver en avgift om 3 000 kronor betalas. (

text: SJVFS 2014:38

text: ). 8 § Företag som har tillstånd att märka träemballage med sundhetsintyg, som inte sker i samband med värmebehandling, ska för varje produktionsplats betala 1. en årlig grundavgift om 1 100 kronor, och 2. en årlig kontrollavgift om 3 500 kronor. Vid efterkontroll eller annan kontroll utöver ett årligt kontrollbesök tas avgift ut enligt 1 kap. 3 eller 5 § samt för laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §. (

text: SJVFS 2016:14

text: Tillstånd att märka behandlat trä vid enklare bearbetning, sortering, handel eller liknande hantering

text: Företag som ansöker om tillstånd att märka behandlat trä med sundhetsintyg vid enklare bearbetning, sortering, handel eller liknande hantering enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2014:39

text: ) om märkning av trä och träemballage med sundhetsintyg, ska betala en ansökningsavgift om 1 000 kronor. Vid beslut om att bevilja ett sådant tillstånd ska därutöver en avgift om 3 000 kronor betalas. (

text: SJVFS 2014:38

text: Företag som har tillstånd att märka behandlat trä med sundhetsintyg vid enklare bearbetning, sortering, handel eller liknande hantering ska för varje produktionsplats betala 1. en årlig grundavgift om 1 100 kronor, och

text: SJVFS 2016:14

text: Högsta grundavgift och kontrollavgift – trävaror

text: Om ett företag omfattas av krav på avgift enligt flera av paragraferna 6, 8 och 8 b i detta kapitel ska endast en årlig grundavgift och en årlig kontrollavgift betalas. I sådana fall ska den högsta grundavgiften och den högsta årliga kontrollavgiften betalas. (

text: SJVFS 2014:38

text: Utfärdande av växtpass

text: I de fall Jordbruksverket utfärdar växtpass ska företaget betala avgift för 1. växtpass med 450 kronor per styck, 2. växtskyddskontroll med avgift enligt 1 kap. 3 eller 5 §, och 3. laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §. (

text: SJVFS 2016:14

text: Utebliven anmälan, ej gjord avanmälan eller ofullständig anmälan

text: Enligt 5 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m. krävs att yrkesmässig produktion eller försäljning av trädgårdsväxter ska anmälas till Jordbruksverket varje år. Den som inte skickar in begärda uppgifter trots påminnelse, ska betala 300 kronor för Jordbruksverkets administrativa kostnader.

text: Den som trots påminnelse inte anmäler sin potatisodling i någon av de avgiftsklasser som anges i 4 § debiteras den högsta avgiften. Den som vid kontroll visar sig ha anmält felaktig avgiftsklass kan, om Jordbruksverket finner det skäligt, debiteras den högsta avgiften enligt 4 §.

text: Den som inte anmäler att produktion eller odling av växter, som är avgiftsbelagd enligt dessa föreskrifter har upphört, ska betala 300 kronor för Jordbruksverkets administrativa kostnader.

text: 4 KAP. AVGIFTER VID MARKNADSKONTROLL

text: Den som förfogar över växter ska till Jordbruksverket betala en avgift för efterkontroll enligt 1 kap. 4 § samt om tillämpligt avgift enligt 1 kap. 5 och 6 §§ i det fall att 1. krav på märkning enligt 6–7 §§ Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare eller 1 kap.10 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m., inte är uppfyllda, 2. krav på dokumentation enligt 3 a §, andra stycket punkt 1 och tredje stycket punkt 3 Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare eller 10 och 16 §§ Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m., inte är uppfyllda och

text: 3. märkning enligt 3 a § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare är sådan att odlingsplatsen inte entydigt kan spåras och det finns misstanke om förekomst av skadegörare som omfattas av de föreskrifterna Jordbruksverket kan i särskilda fall besluta att den som förfogar över växter ska till Jordbruksverket betala avgift för växtskyddskontroll enligt 1 kap. 3 § samt om tillämpligt avgift enligt 1 kap. 5 och 6 §§ om det finns misstanke om förekomst av skadegörare som omfattas av Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare eller Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m.

text: Denna författning träder i kraft den 13 juni 2018.

text: CHRISTINA NORDIN

text: Anna Lööv (Djurkontrollenheten)

text: Bilaga 1-3

text: BILAGA 1-3

text: Har upphävts genom (

text: SJVFS 2015:20

text: Bilaga 4

text: BILAGA 4

text: Har upphävts genom (

text: SJVFS 2014:3

text: Bilaga 5

text: AVGIFTER VID IMPORT AV SÄNDNINGAR ENLIGT 2 KAP 4 A §

text: Storleken på avgiften beror på det antal kilo som totalt importeras i den aktuella sändningen. För sändningar under 100 kg betalas ingen avgift. En minimiavgift för övriga sändningar är 450 kr/sändning. För följande KN-nummer från Kina med träemballage är avgiften 2,7 öre/kg. Avgiften kan maximalt uppgå till 10 000 kr per sändning.

text: 2514 00 00 Skiffer, även grovhuggen eller enkelt sönderdelad, genom sågning eller på annat sätt, till block eller plattor av kvadratisk eller rektangulär form

text: 2515 Marmor, travertin, så kallad belgisk granit och annan monument- eller byggnadskalksten med en skrymdensitet av minst 2,5 samt alabaster, även grovhuggna eller enkelt sönderdelade, genom sågning eller på annat sätt, till block eller plattor av kvadratisk eller rektangulär form

text: 2516 Granit, porfyr, basalt, sandsten och annan monument- eller byggnadssten, även grovhuggna eller enkelt sönderdelade, genom sågning eller på annat sätt, till block eller plattor av kvadratisk eller rektangulär form

text: 6801 00 00 Gatsten, kantsten och trottoarsten av naturlig sten (utom skiffer)

text: 6802 Bearbetad monument- eller byggnadssten (utom skiffer) samt varor av sådan sten (inbegripet skiffer), även på underlag; konstfärgade korn, skärvor och pulver av naturlig sten (inbegripet skiffer)

text: 6803 00 Bearbetad skiffer och varor av skiffer eller agglomererad skiffer

text: 6907 Glaserade ”gatstenar”, trottoarplattor, golvplattor o.d., plattor för eldstäder samt väggplattor, av keramiskt material; glaserade mosaikbitar o.d., av keramiskt material, även på underlag

text: 7210 Valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm, pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag (

text: SJVFS 2017:18