title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter föreskrifter om om ändring ändring ii Arbetsmiljöverkets Arbetsmiljöverkets Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS xxxx:xx) om föreskrifter (AFS 2006:1) om asbest

text: Med arbetsgivare jämställs vid tillämpning av 10–12, 14–16, 33, 36 och 37 §§ i dessa föreskrifter den som ensam eller gemensamt med familjemedlem driver yrkesmässig verksamhet utan anställd samt de som för gemensam räkning driver sådan verksamhet. Med arbetstagare jämställs i dessa föreskrifter den som hyrts in för att utföra arbete i verksamheten.

text: Asbest eller asbesthaltigt material får hanteras för forsknings- och utvecklingsändamål samt vid analys endast efter tillstånd av Arbetsmiljöverket. Den arbetsgivare som bryter mot något eller några av kraven i första stycket ska betala en sanktionsavgift, se 51 §. Lägsta avgiften är 15 000 kronor och högsta avgiften är 150 000 kronor. För den som har 500 eller fler sysselsatta är avgiften 150 000 kronor. För den som har färre än 500 sysselsatta ska sanktionsavgiften beräknas enligt följande:

text: Asbest och asbesthaltigt material som redan har installerats eller tagits i bruk får hanteras vid bearbetning och behandling endast efter tillstånd av Arbetsmiljöverket. Tillstånd enligt första stycket behövs inte för att borra hål vid maximalt tre tillfällen per arbetsgivare och kalenderår om den totala arbetsmängden för arbetet är mindre än en persontimme per tillfälle, om utsugsanordning används och om anordningen är placerad i direkt anslutning till håltagningen. Den arbetsgivare som i en eller flera situationer av bearbetning och behandling bryter mot kraven i denna bestämmelse ska betala en sanktionsavgift, se 51 §. Lägsta avgiften är 15 000 kronor och högsta avgiften är 150 000 kronor. För den som har 500 eller fler sysselsatta är avgiften 150 000 kronor. För den som har färre än 500 sysselsatta ska sanktionsavgiften beräknas enligt följande: Avgift = 15 000 kronor + (antalet sysselsatta – 1) x 271 kronor. Summan ska avrundas nedåt till närmaste hela hundratal.

text: Material som innehåller mer än 1 viktprocent asbest får hanteras vid rivning av byggnad, byggnadsdel, teknisk anordning eller del av sådan anordning endast efter tillstånd av Arbetsmiljöverket. Tillstånd enligt första stycket behövs inte för demontering av asbesthaltiga bromsbelägg och andra friktionselement eller för demontering av formgjutna asbesthaltiga packningar som kan demonteras hela. Den arbetsgivare som i en eller flera situationer av rivning bryter mot kraven i denna bestämmelse ska betala en sanktionsavgift, se 51 §. Lägsta avgiften är 40 000 kronor och högsta avgiften är 400 000 kronor. För den som har 500 eller fler sysselsatta är avgiften 400 000 kronor. För den som har färre än 500 sysselsatta ska sanktionsavgiften beräknas enligt följande: Avgift = 40 000 kronor + (antalet sysselsatta – 1) x 721 kronor. Summan ska avrundas nedåt till närmaste hela hundratal.

text: Ansökan om tillstånd enligt 10 § ska lämnas in till Arbetsmiljöverket av den arbetsgivare vars arbetstagare ska utföra arbetet. Ansökan ska innehålla uppgifter om 1. adressen till den plats där arbetet ska utföras, 2. ändamålet med hanteringen, 3. vilken typ av asbest eller asbesthaltigt material som ska hanteras,

text: 4. den beräknade mängden asbest eller asbesthaltigt material som ska hanteras, 5. den tidsperiod ansökan avser, samt 6. den beräknade mängden asbesthaltigt avfall, vem som ska transportera bort avfallet och var avfallet ska slutligt omhändertas.

text: Till ansökan ska bifogas 1. hanterings- och skyddsinstruktioner för arbetet, 2. intyg om asbestutbildning för dem som ska leda och för dem som ska delta i arbetet, samt 3. yttrande över ansökan från arbetstagarnas skyddsombud eller, om sådant skyddsombud inte finns, yttrande från regionalt skyddsombud. Den som ensam eller gemensamt med familjemedlem driver yrkesmässig verksamhet utan anställd behöver inte bifoga sådant yttrande som avses i tredje stycket punkt 3. Detsamma gäller de som för gemensam räkning driver sådan verksamhet.

text: Ansökan om tillstånd enligt 11 § första stycket ska lämnas in till Arbetsmiljöverket av den arbetsgivare vars arbetstagare ska utföra arbetet. Ansökan ska innehålla uppgifter om 1. adressen till den plats där arbetet ska utföras, 2. arbetsmetoden, 3. arbetets omfattning, 4. vilken typ av asbesthaltigt material som ska hanteras, 5. datum för arbetets början och slut, samt 6. den beräknade mängden asbesthaltigt avfall, vem som ska transportera bort avfallet och var avfallet ska slutligt omhändertas. Till ansökan ska bifogas 1. hanterings- och skyddsinstruktioner för arbetet, 2. intyg om asbestutbildning för dem som ska leda och för dem som ska delta i arbetet, samt 3. yttrande över ansökan från arbetstagarnas skyddsombud eller, om sådant skyddsombud inte finns, yttrande från regionalt skyddsombud.

text: Ansökan om tillstånd enligt 12 § första stycket ska lämnas in till Arbetsmiljöverket av den arbetsgivare vars arbetstagare ska utföra rivning. Ansökan ska innehålla uppgifter om 1. allmänna hanterings- och skyddsinstruktioner som anger hur rivningsarbete ska utföras för att förhindra ohälsa, 2. intyg om asbestutbildning för dem som ska leda och för dem som ska delta i rivningsarbetet, 3. intyg om sådana medicinska kontroller som avses i 49 § (tjänstbarhetsintyg) för dem som ska delta i rivningsarbetet, samt 4. yttrande över ansökan från regionalt skyddsombud eller, om sådant skyddsombud inte finns, yttrande från annat skyddsombud som företräder de arbetstagare som ska delta i rivningsarbetet.

text: Den som ensam eller gemensamt med familjemedlem driver yrkesmässig verksamhet utan anställd behöver inte bifoga sådana handlingar som avses i andra stycket punkterna 3 och 4. Detsamma gäller de som för gemensam räkning driver sådan verksamhet.

text: Den som har erhållit tillstånd enligt 12 § första stycket får påbörja ett rivningsarbete först när de uppgifter som anges under punkterna 1–5 skriftligen har lämnats in till Arbetsmiljöverket. Uppgifterna ska ha kommit in till Arbetsmiljöverket senast två arbetsdagar innan rivningen ska påbörjas, om inte Arbetsmiljöverket har medgivit något annat. Anmälan ska innehålla uppgifter om 1. adressen till rivningsobjektet, 2. namn och adress till den som har beställt arbetet, 3. datum för rivningens början och slut, 4. rivningsarbetets art, omfattning och typ av asbesthaltigt material, samt 5. den beräknade mängden asbesthaltigt avfall, vem som ska transportera bort avfallet och var avfallet ska slutligt omhändertas.

text: Förpackningar och behållare som innehåller asbesthaltigt avfall, asbestförorenat material eller asbestförorenad personlig skyddsutrustning ska vara märkta med en varningstext som innehåller ordet ”asbest”. Den arbetsgivare som inte har märkt en eller flera förpackningar eller behållare enligt kraven i första stycket ska betala en sanktionsavgift, se 51 §. Lägsta avgiften är 15 000 kronor och högsta avgiften är 150 000 kronor. För den som har 500 eller fler sysselsatta är avgiften 150 000 kronor. För den som har färre än 500 sysselsatta ska sanktionsavgiften beräknas enligt följande: Avgift = 15 000 kronor + (antalet sysselsatta – 1) x 271 kronor. Summan ska avrundas nedåt till närmaste hela hundratal.

text: Den som leder och den som utför arbete med rivning av byggnad, byggnadsdel, teknisk anordning eller del av sådan anordning som innehåller asbest eller asbesthaltigt material ska ha genomgått sådan särskild utbildning om asbest som minst innehåller avsnitt om asbestens egenskaper, hälsoeffekter, förekomst, skyddsåtgärder, nödfallsåtgärder, handhavande av personlig skyddsutrustning, arbetsmetoder, kontrollåtgärder, avfallshantering, saneringsåtgärder, bestämmelser om medicinska kontroller samt rivningsteknik med praktiska tillämpningsövningar. De personer som avses i första stycket ska därefter minst vart femte år genomgå en kompletterande utbildning om asbest bestående av kunskapsrepetition och aktualisering av kunskapsläget. Utbildningen enligt första stycket uppfyller även utbildningskravet för sådan hantering som anges i 11 §. Arbetsgivaren ska se till att de personer som avses i första eller andra stycket har genomgått föreskrivna utbildningar och ska kunna uppvisa giltiga utbildningsbevis för dessa personer. Den arbetsgivare som sysselsätter personer som avses i första eller andra stycket och som inte kan uppvisa giltiga utbildningsbevis ska betala sanktionsavgift om 50 000 kronor för varje sådan person, se 51 §.

text: Arbetsgivaren ska ordna med medicinska kontroller, enligt Arbetsmiljöverkets föreskrifter om medicinska kontroller i arbetslivet, för de arbetstagare som sysselsätts eller kommer att sysselsättas i något av följande arbeten. 1. Arbete som kräver tillstånd enligt 10 § eller 11 §, när det anges i tillståndet. 2. Arbete som kräver tillstånd enligt 12 §. 3. Annat arbete än som avses under punkterna 1 och 2 och som kan medföra att arbetstagaren exponeras för asbesthaltigt damm mer än 50 timmar per kalenderår.

text: Bestämmelser om sanktionsavgifter för den som sysselsätter arbetstagare som inte bedömts som tjänstbara finns i 6 § Arbetsmiljöverkets föreskrifter om medicinska kontroller i arbetslivet.

text: Arbetsgivaren ska föra ett exponeringsregister enligt Arbetsmiljöverkets föreskrifter om medicinska kontroller i arbetslivet över de arbetstagare som omfattas av bestämmelserna i 49 § första stycket.

text: Bestämmelser om sanktionsavgifter

text: Bestämmelserna i 10-12 §§ utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap.

text: och

text: 4 §§

text: arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: . Bestämmelserna i 33 § första stycket utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap. 1 § 1 samma lag

text: . Bestämmelserna i 36 § utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap. 2 § samma lag

text: . Den som överträder dessa bestämmelser ska betala sanktionsavgift enligt

text: 8 kap.

text: 10 §§

text: arbetsmiljölagen

text: . Sanktionsavgiftens storlek beräknas enligt de grunder som anges i 10–12, 33 och 36 §§.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2014.

text: BERNT NILSSON

text: Karin Sundh-Nygård Anna Middelman

text: Forskning, utveckling och analys

text: Till 10 § Den aktuella bestämmelsen är tillämplig för de som föreskrifterna riktar sig till, se föreskrifternas 7 § med tillhörande allmänt råd. Sank tionsavgift kan påföras arbetsgivare och den som driver verksamhet enligt

text: 3 kap. 5 § arbetsmiljölagen

text: . Med antal sysselsatta avses, oavsett om de arbetar heltid eller deltid: • Anställda arbetstagare. • Inhyrd arbetskraft (jämför

text: 3 kap. 5 § arbetsmiljölagen

text: ) avses med antal sysselsatta, oavsett om de arbetar heltid eller deltid: • De personer som driver verksamheten. • Inhyrd arbetskraft. Den aktuella fysiska eller juridiska personens organisationsnummer avgör vilka personer som ska anses ingå i verksamheten. I antalet sysselsatta inräknas personer på verksamhetens samtliga arbetsställen. Antalet sysselsatta ska beräknas utifrån information avseende den dag som överträdelsen av sanktionsbestämmelsen konstaterades.

text: Till 11 § Hantering som avses i bestämmelsen kan vara högtryckstvättning, tryckluftsblåsning, blästring, målarskrapning, stålborstning, rotborstning, slipning med sandpapper, rengöring med sotarutrustning, sågning, håltagning, rengöring av ventilationssystem m.m. I den totala arbetstiden vid borrning av hål ingår även förarbete på platsen, omhändertagande av asbesthaltigt avfall och städning av arbetsplatsen efteråt. Med persontimme avses den arbetsmängd som kan utföras av en person under en timme (60 minuter), eller motsvarande, t.ex. av två personer à 30 minuter vardera eller av fyra personer à 15 minuter vardera. Även om tillstånd inte krävs för själva arbetet som sådant behöver andra bestämmelser i föreskrifterna följas. I Arbetsmiljöverkets bedömning vid tillståndsgivning ingår även värdering av om det föreslagna asbestarbetet är nödvändigt och om den valda metoden är betryggande från arbetsmiljösynpunkt. För att i framtiden minska risken för exponering för asbest i samband med underhållsarbeten är det viktigt att vid beställning och planering av arbete som innebär bearbetning och behandling av asbest eller asbesthaltigt material överväga att i stället avlägsna det asbesthaltiga materialet.

text: Inbyggnad av befintliga yttertak av asbestcement med t.ex. plåt medför normalt bearbetning av asbesthaltigt material och är inte någon lämplig metod från arbetsmiljösynpunkt. Under vissa förutsättningar kan dock själva takkonstruktionen utgöra tillräcklig avskärmning för eventuell spridning av asbestfibrer in i byggnaden. Det kan vara fallet när det t.ex. finns ett tättliggande undertak direkt under asbesttaket. Vid högtryckstvätt av asbestcementprodukter på tak och fasader frigörs en avsevärd mängd asbesthaltigt damm. Rengöring med en konventionell högtryckstvätt är därför en olämplig metod. Ett tillstånd för denna metod kan därför inte påräknas om den inte modifieras så att spridning av asbesthaltigt damm begränsas effektivt. Begreppet antal sysselsatta förklaras i kommentaren till 10 §.

text: Till 12 § Med teknisk anordning avses här ventilationstrummor, ångpannor, värmepannor, ångturbiner, fartyg, järnvägsvagnar, elektriska motorer och liknande där asbest använts som isolering. Till rivningen räknas även förarbete på platsen, omhändertagande av asbesthaltigt avfall och städning av arbetsplatsen efteråt. Även om tillstånd inte krävs för själva arbetet som sådant behöver andra bestämmelser i föreskrifterna följas. Begreppet antal sysselsatta förklaras i kommentaren till 10 §.

text: Till 33 § Med behållare avses plastsäck, dammtät låda, container och liknande. Avfall som innehåller asbest är att betrakta som asbesthaltigt material. Ytterligare bestämmelser om märkning finns i föreskrifterna om kemiska arbetsmiljörisker. Dessa bestämmelser kan också bli aktuella när det gäller asbest och asbesthaltigt material. Begreppet antal sysselsatta förklaras i kommentaren till 10 §.

text: Till 36 § Arbetsmarknadens parter har i samråd utarbetat detaljerade utbildningsprogram för att infria bestämmelsens krav. Fyra dagar är lämplig längd för utbildning för personal som sysselsätts med rivnings- eller reparationsarbete som omfattar hantering av asbest eller asbesthaltigt material. Även personal som inte är direkt engagerad i själva rivningsarbetet, t.ex. städ- och servicepersonal, kan behöva utbildning. Kommentarerna till 19 § innehåller en beskrivning av olika utbildningar. Med kompletterande utbildning avses bl.a. uppdatering av kunskaper när det gäller ny teknik, metoder och ändrad lagstiftning. Lämplig längd för den kompletterande utbildningen är en dag. Kompletterande utbildning

text: kan med fördel kombineras med fortlöpande praktisk träning inom respektive företag. Enligt 18 § ska bevis om asbestutbildning finnas på en arbetsplats där rivning utförs.

text: Till 49 § I Arbetsmiljöverkets föreskrifter om medicinska kontroller i arbetslivet finns bestämmelser och allmänna råd om arbetsmiljörelaterade medicinska kontroller. I föreskrifterna beskrivs hur och när sådana kontroller ska eller bör anordnas, hur man hanterar resultaten av kontrollerna m.m. I samband med städning, liksom vid underhålls- och servicearbeten, kan asbesthaltigt damm komma att frigöras. Därför kan även andra personer än de som direkt arbetar med asbesthaltigt material behöva läkarunder sökas. Den riskbedömning som ska utföras enligt föreskrifterna om kemiska arbetsmiljörisker är ett viktigt underlag när det gäller att avgöra vilka personer bland dessa som behöver läkarundersökas.

text: Till 50 § Bestämmelser om register över exponerade arbetstagare finns i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om medicinska kontroller i arbetslivet. Ett sådant register kan med fördel samordnas med register över arbetstagare som exponerats för ämnen som kräver registerföring enligt föreskrifterna om hygieniska gränsvärden.

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-603-8 · ISSN 1650-3163


fs: afs

publisher: Arbetsmiljöverket

title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter föreskrifter om om ändring ändring ii Arbetsmiljöverkets Arbetsmiljöverkets Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS xxxx:xx) om föreskrifter (AFS 2001:4) om gasflaskor

text: BERNT NILSSON

type: stycke

text: Karin Sundh-Nygård Anna Middelman

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-604-5 · ISSN 1650-3163

type: foreskrift


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ändring i Arbetsmiljöverkets av lyftanordningar XXXX:X) om föreskrifter (AFS 2002:1) ombesiktning användning av trycksatta och vissa andra tekniska anordningar anordningar

text: BERNT NILSSON

text: Karin Sundh-Nygård Anna Middelman

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-605-2 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ändring i Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (AFS 1992:9) med föreskrifter om smältsvetsning och termisk skärning

text: Arbetsmiljöverkets författningssamling

text: Arbetsmiljöverkets författningssamling

type: rubrik

text: Utkom från trycket

text: i Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse den 15 april 2014

text: AFS 1992:9

text: ) med föreskrifter om smältsvetsning och termisk skärning;

text: beslutade den 25 mars 2014.

text: Arbetsmiljöverket föreskriver följande med stöd av 18 § arbetsmiljö förordningen (

text: ) i fråga om Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1992:9

text: ) med föreskrifter om smältsvetsning och termisk skärning dels att

text: 25 §

text: ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före

text: 25 §

text: ska utgå.

text: BERNT NILSSON

text: Karin SundhNygård Anna Middelman

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-579-6 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ändring i Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS 2005:2) om tillverkning av vissa behållare, rörledningar och anläggningar

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2014.

text: BERNT NILSSON

text: Karin Sundh-Nygård Anna Middelman

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-606-9 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ändring i Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS 2005:3) om besiktning av trycksatta anordningar

text: Bestämmelserna i 9 § första stycket utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap. 1 § arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: . Den som överträder dessa bestämmelser ska betala sanktionsavgift enligt

text: 8 kap.

text: 10 §§

text: arbetsmiljölagen

text: . Avgiften ska bestämmas enligt följande: Trycksatta anordningar, utom behållare för luft eller kvävgas och pannanläggningar – i klass A: 20 000 kronor. – i klass B: 10 000 kronor. Behållare för luft eller kvävgas – i klass A: 10 000 kronor. Pannanläggningar där pannans märkeffekt är – 100 kW eller lägre: 5 000 kronor. – över 100 kW men högst 2 000 kW: 10 000 kronor. – över 2 000 kW men högst 5 000 kW: 25 000 kronor. – över 5 000 kW men högst 120 000 kW: 50 000 kronor. – över 120 000 kW: 100 000 kronor. Om det ingår flera pannor i anläggningen bestäms avgiften enligt pannornas sammanlagda märkeffekt.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2014. BERNT NILSSON Karin Sundh-Nygård Anna Middelman

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-607-6 · ISSN 1650-3163

type: paragraf


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ändring i Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS 2006:8) om provning med över- eller undertryck

text: Bestämmelserna i 20 § utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap. 1 § arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: 8 kap.

text: 10 §§

text: arbetsmiljölagen

text: . Avgiften ska vara 10 000 kronor varje gång som någon utför trycksättning utan behörighet enligt 20 §.

text: BERNT NILSSON

text: Karin Sundh-Nygård Anna Middelman

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-610-6 · ISSN 1650-3163


title: Upphävande av Arbetarskyddsstyrelsens allmänna råd (AFS 1989:8) om arbetsmiljön vid kassodling av fisk Arbetsmiljöverkets föreskrifter om upphävande av Arbetarskyddsstyrelsens allmänna råd (AFS 1989:8) om arbetsmiljön vid kassodling av fisk

text: JANERIK PERSSON

text: Ywonne Strempl Anna Middelman

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-611-3 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om upphävande av Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (AFS 1984:15) med föreskrifter om avloppsanläggningar m.m. samt kommentarer

text: AFS 1984:15

text: Arbetsmiljöverkets författningssamling

text: Arbetsmiljöverkets författningssamling

text: Utkom från trycket

text: av Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse den 9 oktober 2014

text: AFS 1984:15

text: ) med föreskrifter om avloppsanläggningar m.m. samt kommentarer;

text: beslutade den 24 september 2014.

text: Arbetsmiljöverket föreskriver med stöd av

text: 18 § arbetsmiljöförordningen (1977:1166)

text: att Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1984:15

text: ) om avloppsanläggningar m.m. samt kommentarer ska upphöra att gälla vid utgången av december 2014.

text: BERNT NILSSON

text: Monica Torgrip Anna Middelman

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-612-0 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om upphävande av Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (AFS 1986:26) med föreskrifter om vissa arbeten på fartyg samt allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna

text: AFS 1986:26

text: Arbetsmiljöverkets författningssamling

text: Arbetsmiljöverkets författningssamling

text: Utkom från trycket

text: AFS 1986:26

text: ) med föreskrifter om vissa arbeten på fartyg samt allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna;

text: beslutade den 24 september 2014.

text: AFS 1986:26

text: ) med föreskrifter om vissa arbeten på fartyg samt allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna ska upphöra att gälla vid utgången av december 2014.

text: BERNT NILSSON

text: Monica Torgrip Anna Middelman

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-613-7 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om upphävande av Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (AFS 1985:10) med föreskrifter om manhål på vissa behållare samt kommentarer

text: AFS 1985:10

text: Arbetsmiljöverkets författningssamling

text: Arbetsmiljöverkets författningssamling

text: Utkom från trycket

text: AFS 1985:10

text: ) med föreskrifter om manhål på vissa behållare samt kommentarer;

text: beslutade den 24 september 2014.

text: AFS 1985:10

text: ) om manhål på vissa behållare samt kommentarer ska upphöra att gälla vid utgången av december 2014.

text: BERNT NILSSON

text: Monica Torgrip Anna Middelman

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-614-4 · ISSN 1650-3163


title: Arbetarskyddsstyrelsens allmänna råd om arbete i slutet utrymme Arbetsmiljöverkets föreskrifter om upphävande av Arbetarskyddsstyrelsens allmänna råd (AFS 1993:3) om arbete i slutet utrymme

text: BERNT NILSSON

text: Monica Torgrip Anna Middelman

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-615-1 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter föreskrifter om om ändring ändring ii Arbetsmiljöverkets Arbetsmiljöverkets Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS xxxx:xx) om föreskrifter (AFS 2008:13) om skyltar och signaler

text: Dessa föreskrifter gäller skyltar, märkning och signaler för hälsa och säkerhet där arbete utförs. De gäller inte a) skyltar och signaler för transport på vägar, järnvägar eller vattenvägar, till sjöss eller i luften eller b) för märkning av och skyltning för farliga kemiska ämnen eller blandningar. Regler om märkning på behållare, gasflaskor och rörledningar finns i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om kemiska arbetsmiljörisker.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juni 2015. Fram till den 1 juni 2019 får dock varningsskyltar enligt den äldre lydelsen av bilaga 2 punkt 3.2

text: Jfr följande direktiv: Europaparlamentetsoch

text: rådets direktiv 2014/27/EU av den 26 februari 2014

text: om ändring av

text: rådets direktiv 92/58/EEG

text: och

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/37/EG

text: , för att anpassa dem till förordning

text: (EG) nr 1272/2008

text: om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar (EUT nr L65, 5.3.2014, s. 1, Celex 32014L0027). Senaste lydelse

text: AFS 2008:13

text: användas förutsatt att de har samma symbol som det faropiktogram som krävs enligt 20 a § Arbetsmiljöverkets föreskrifter om kemiska arbetsmiljörisker (

text: AFS 2011:19

text: med ändringar i

text: AFS 2014:5

text: och

text: AFS 2014:43

text: ). ERNA ZELMIN-EKENHEM Jens Åhman Anna Middelman

text: Bilaga 1

text: Allmänna krav för skyltar, märkning och signaler

text: 2. Permanenta skyltar och signaler

text: Permanenta skyltar ska användas för förbud, varning och påbud samt för att märka ut väg till utrymningsväg, utrymningsvägar samt utrustning för första hjälpen. Permanent märkning med skyltar, tejp eller färg ska användas för att visa placering och typ av brandredskap. Varaktig märkning med färg eller skyltar ska användas för att märka ut platser där det finns risk för fall eller kollision med föremål eller hinder. Varaktig märkning med färg eller tejp ska användas för att märka ut gång- och transportleder.

text: 13. Lagring av farliga ämnen

text: Regler för hur områden, lokaler eller inhägnader som används för lagring av betydande mängder farliga ämnen eller blandningar ska skyltas finns i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om kemiska arbetsmiljörisker.

text: Senaste lydelse

text: AFS 2008:13

text: . Ändringen innebär att andra stycket tas bort. Senaste lydelse

text: AFS 2008:13

text: Bilaga 2

text: Skyltar

text: 3.2 Varningsskyltar

text: Triangelform. Svart symbol på gul bakgrund med svart bård. Den gula delen ska vara minst 50 procent av skyltens yta.

text: Radioaktiva ämnen Hängande last Godstrafik

text: Farlig elektrisk Fara Laserstrålning spänning (med tilläggsskylt som anger farans art)

text: Icke joniserande Kraftigt magnetfält Hinder/ strålning Snubbelrisk

text: Fallrisk Smittrisk Låg temperatur

text: Skyltenför smittrisk avser risker enligt Arbetsmiljöverkets föreskrifter om mikrobiologiska arbetsmiljörisker – smitta, toxinpåverkan, överkänslighet.

text: Arbetsmiljöverkets allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna om skyltar och signaler för hälsa och säkerhet under arbete

text: Kommentarer

text: Till 1 § Regler om märkning av kemiska produkter som släpps ut på marknaden finns i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008

text: om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/ EEG och

text: samt ändring av förordning

text: (EG) nr 1907/2006

text: (CLPförordningen). Vid transport av farligt gods gäller lagen om transport av farligt gods LTFG. Se vidare Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps webbplats. Bestämmelser om hur utrustning, t.ex. maskiner, ska märkas finns bl.a. i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om maskiner. Särskilda bestämmelser om bl.a. skyltar för utrymning finns i föreskrifterna om arbetsplatsens utformning.

text: Till bilaga 2 För kolorimetriska (färgnyanser) och fotometriska (reflekterande) egenskaper rekommenderas gällande standarder från ISO och CIE (International Lightning Commission). 3.2 Som varningsskylt för ämnen eller varor med hög temperatur är det lämpligt att använda varningsskylten för ”Fara” med tilläggsskylt ”Hög temperatur” eller annan lämplig text. 3.4 Skyltar för utrymningsväg är avsedda att användas för utrymningsvägar, väg till utrymningsväg och på dörrar som är tillgängliga under hela den tid personal kan behöva utrymma. Utgångar som dagligen används av t.ex. besökare eller kunder men som inte är nödutgångar, eftersom de inte är tillgängliga hela den tid personal behöver utrymma, kan förses med andra symboler eller tilläggsskyltar. Lämpliga sådana symboler och skyltar finns i standarder för symboler för allmänheten. Särskild skyltning av bl.a. trappor i utrymningsvägar kan också behövas. 3.5. Tilläggsskylt för skylten ”andra brandskyddsanordningar eller brandskyddsutrustningar” kan t.ex. vara brandventilation, branddörr, röklucka och brandfilt. Skylten är främst avsedd för räddningstjänsten.

text: Senaste lydelse

text: AFS 2008:13

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-616-8 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ändring i Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS xxxx:xx) om om ändring i ArbetsmiljöArbetsmiljöverkets föreskrifter verkets föreskrifter (AFS 2007:5) om gravida och ammande arbetstagare

text: 4. Kemiska ämnen

text: om det är känt att de skadligt påverkar gravida kvinnors, fosters eller ammade barns hälsa, särskilt – kemiska produkter som är klassificerade som cancerframkallande, reproduktionstoxiska, mutagena eller som specifikt organtoxiska vid enstaka exponering, enligt

text: om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven

text: och

text: samt ändring av förordning

text: (EG) nr 1907/2006

text: (CLP-förordningen) – kvicksilver och kvicksilverföreningar, – mitoshämmande ämnen (t.ex. vissa cytostatika), – kolmonoxid, – kemiska ämnen som är skadliga när de tas upp genom huden.

text: Jfr följande direktiv:

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/27/EU av den 26 februari 2014

text: om ändring av

text: rådets direktiv 92/58/EEG

text: , 98/24/ EG och

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/37/EG

text: , för att anpassa dem till förordning

text: (EG) nr 1272/2008

text: om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar (EUT nr L65, 5.3.2014, s. 1, Celex 32014L0027). Senaste lydelse

text: AFS 2007:05

text: Denna författning träder i kraft den 1 juni 2015. ERNA ZELMIN-EKENHEM Jens Åhman Anna Middelman

text: Kemiska ämnen

text: För hantering av och arbete med kemiska ämnen, som genom sina egenskaper kan ge upphov till ohälsa eller olycksfall, finns generella regler i föreskrifterna om kemiska arbetsmiljörisker och i föreskrifterna om hygieniska gränsvärden. Exponering för kemikalier i arbetsmiljön kan också ske vid t.ex. rivning och återvinning. Eftersom gravida och foster är särskilt känsliga är det viktigt att halterna av kemiska ämnen i luften hålls så låga som möjligt. För ämnen med gällande hygieniska gränsvärden är det viktigt att försäkra sig om att lufthalterna på arbetsplatsen med god marginal ligger under sådana värden. Man bör också undvika hudkontakt med kemikalier. De kemiska ämnen som man särskilt måste uppmärksamma i samband med graviditet är de som i gränsvärdeslistan är markerade med R (reproduktionsstörande) eller med C (cancerframkallande). Kemiska produkter som avses i bilagan är de som är märkta med nedanstående faroangivelser enligt CLP-förordningen.

text: H340: Kan orsaka genetiska defekter. H341: Misstänks kunna orsaka genetiska defekter. H350: Kan orsaka cancer. H351: Misstänks kunna orsaka cancer. H360: Kan skada fertiliteten eller det ofödda barnet. H361: Misstänks kunna skada fertiliteten eller det ofödda barnet. H362: Kan skada spädbarn som ammas. H370: Orsakar organskador. H371: Kan orsaka organskador.

text: I det tidigare systemet för klassificering och märkning var dessa kemiska produkter märkta med riskfraser med annan lydelse. För att kunna följa kravet om undersökning och riskbedömning är det nödvändigt att ha aktuella uppgifter om kemiska produkter på arbetsplatsen. Uppgifterna om de produkter som är klassificerade enligt äldre märkningssystem behöver därför uppdateras. Uppgifter om innehållet i kemiska produkter och deras klassificering finns i säkerhetsdatablad. De som levererar farliga kemiska produkter är skyldiga att lämna sådana till yrkesmässiga användare. För yrkesmässiga användare som köper produkter avsedda för konsumenter i detaljhandeln ska leverantören lämna säkerhetsdatablad på begäran.

text: Senaste lydelse

text: AFS 2007:05

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-617-5 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter föreskrifter om om ändring ändring ii Arbetsmiljöverkets Arbetsmiljöverkets Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS xxxx:xx) om föreskrifter (AFS 2012:3) om minderårigas arbetsmiljö

text: Denna författning träder i kraft den 1 juni 2015.

text: ERNA ZELMIN-EKENHEM

text: Jens Åhman Anna Middelman

text: Jfr följande direktiv:

text: om ändring av

text: rådets direktiv 92/58/EEG

text: och

text: , för att anpassa dem till förordning

text: (EG) nr 1272/2008

text: om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar (EUT nr L65, 5.3.2014, s. 1, Celex 32014L0027).

text: Bilaga 1

text: X

text: utförs av ungdomar som fullgjort gymnasieutbildning eller likvärdig utbildning för arbetsuppgiften. Tillåtet om arbetsuppgiften – -

text: X

text: ingår i undervisning som är förlagd till en skollokal eller någon annan plats som är anordnad särskilt för under visning, eller ingår i handledarledd prak- tik för ungdomar. Tillåtet om arbetsuppgiften – –

text: X X

text: § är förbjudna för minderåriga med de undantag som anges i tredje Förbjudet

text: Arbete som medför exponering a. Hälsofarliga kemiska produkter 5 6. Arbete med kemiska produkter eller farli- Förbjudna arbetsuppgifter I. Agens för trädamm som inte är godtagbar med hänsyn till gränsvärdet i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om hygieniska gränsvärden. ga ämnen som bildas under arbete och som uppfyller kriterierna för klassificering enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008

text: i en eller flera av följande faroklasser och farokategorier med en eller flera av följande faroangivelser. Akut toxicitet, kategori 1, 2 eller 3 H300: Dödligt vid förtäring H310: Dödligt vid hudkontakt H330: Dödligt vid inandning 2 Senaste lydelse

text: AFS 2012:03

text: Riskfyllda arbetsuppgifter som enligt 11 och fjärde kolumnen.

text: X

text: X

text: X

text: Förbjudet

text: Hudsensibiliserande, kategori 1, underka- Luftvägssensibiliserande, kategori 1, Cancerogenitet kategori 1A, 1B eller 2 Mutagenitet i könsceller kategori 1A, 1B Förbjudna arbetsuppgifter H301: Giftigt vid förtäring H311: Giftigt vid hudkontakt H331: Giftigt vid inandning te-gori 1A eller 1B H317: Kan orsaka allergisk hudreaktion underkategori 1A eller 1B H334: Kan orsaka allergi- eller astmasym- tom eller andningssvårigheter vid inand- ning. H350: Kan orsaka cancer H351: Misstänks kunna orsaka cancer Förbudet gäller inte enstaka påfyllningar med bensin i fordon eller motorredskap, som den minderårige använder i arbetet. eller 2 H340: Kan orsaka genetiska defekter H341: Misstänks kunna orsaka genetiska defekter.

text: X

text: X

text: X

text: Förbjudet

text: i olika kombinationer. d

text: och F, f, D av följs 3

text: H360, H361 när 3 även

text: Reproduktionstoxicitet, kategori 1A, 1B Frätande på huden, kategori 1A, 1B eller Förbudet gäller inte arbete med produk Specifik organtoxicitet vid enstaka expo Specifik organtoxicitet vid upprepad Förbjudna arbetsuppgifter eller 2 H360: Kan skada fertiliteten eller det ofödda barnet H361: Misstänks kunna skada fertiliteten eller det ofödda barnet 1C H314: Orsakar allvarliga frätskador på hud och ögon ter i kategori 1B och 1C av den art att risken att skadas är minimal. nering, kategori 1 eller 2 H370: Orsakar organskador H371: Kan orsaka organskador exponering, kategori 1 eller 2 H372: Orsakar organskador genom lång eller upprepad exponering H373: Kan orsaka organskador genom lång eller upprepad exponering 3 Gäller

text: X

text: X

text: X

text: Förbjudet

text: Kemiska produkter med fysikaliska a. 6 Arbete med kemiska ämnen, blandningar, Brandfarlig gas, kategori 1 eller 2 Explosiva ämnen och blandningar, katego- Förbjudna arbetsuppgifter faror explosiva föremål eller ämnen som bildas under arbete och som uppfyller kriterierna för klassificering enligt

text: i en eller flera av följande faroklasser och farokategorier med en eller flera av följande faroangivelser. H220: Extremt brandfarlig gas H221: Brandfarlig gas rierna ”Instabila explosiva ämnen och bland- ningar” eller explosiva ämnen och blandningar i riskgrupperna 1.1, 1.2, 1.3, 1.4 och 1.5 H200: Instabilt, explosivt H201: Explosivt. Fara för massexplosion H202: Explosivt. Allvarlig fara för splitter och kaststycken H203: Explosivt. Fara för brand, tryckvåg eller splitter och kaststycken H204: Fara för brand eller splitter och kast- stycken H205: Fara för massexplosion vid brand

text: X

text: X

text: X

text: Förbjudet

text: Självreaktiva ämnen och blandningar, typ Aerosoler, kategori 1 Brandfarlig vätska, kategori 1 eller 2 Förbjudna arbetsuppgifter A, B, C eller D och Organiska peroxider, typ A eller B H240: Explosivt vid uppvärmning H241: Brandfarligt eller explosivt vid upp- värmning H242: Brandfarligt vid uppvärmning H222: Extremt brandfarlig aerosol * H224: Extremt brandfarlig vätska och ånga. H225: Mycket brandfarlig vätska och ånga* * Förbudet gäller inte arbeten med kemiska ämnen eller blandningar med faroangivelse H222 eller H225 om det är av den art att risken att skadas är minimal.

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-618-2 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om upphävande av föreskrifterna (AFS 2005:19) om förebyggande av allvarliga kemikalieolyckor

text: ERNA ZELMIN-EKENHEM

text: Monica Torgrip

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-620-5 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter föreskrifter om om ändring ändring ii Arbetsmiljöverkets Arbetsmiljöverkets Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS xxxx:xx) om föreskrifter (AFS 2011:19) om kemiska arbetsmiljörisker

text: Förpackningar och behållare som inte utgör en del av en teknisk anordning och som innehåller farliga kemiska produkter ska, när de används eller lagerhålls i anslutning till användning, vara märkta som de ska vara då de släpps ut på marknaden enligt förordning

text: (EG) nr 1272/2008

text: (CLP) eller Kemikalieinspektionens föreskrifter (

text: KIFS 2005:7

text: ) om klassificering och märkning av kemiska produkter eller med 1. produktens namn, 2. de faropiktogram som ska finnas i märkningen när produkten släpps ut på marknaden enligt CLP-förordningen samt text enligt nedanstående tabell, alternativt farosymboler och farobeteckningar enligt Kemikalieinspektionens föreskrifter (

text: KIFS 2005:7

text: ) om klassificering och märkning av kemiska produkter och 3. text med information om att produkten är brandfarlig, kan ge cancer, kan ge allergi, kan skada arvsmassan eller är reproduktionsstörande när sådan är tillämplig och om inte denna information framgår av informationen enligt punkten 2.

text: Fysikaliska faror

text: Faropiktogram enligt CLP-förordningen

text: Text till faropikto- Explosiv Brandfarlig Oxiderande grammet

text: Hälsofaror

text: Faropiktogram enligt CLP-förordningen

text: Text till faropikto- Giftig Frätande Hälsofarlig Skadlig grammet

text: Faropiktogram, farosymboler och farobeteckningar avseende miljöfarlighet krävs inte vid tillämpning av första stycket, punkten 2. För bekämpningsmedel ska även behörighetsklass enligt Kemikalieinspektionens godkännande anges. Märkningen får begränsas till enbart produktens namn eller utelämnas helt om andra åtgärder vidtas som säkerställer att detta inte innebär ökad risk för ohälsa eller olycksfall och om kravet i 18 § uppfylls.

text: Rörledningar som innehåller en farlig kemisk produkt ska vara märkta med produktens namn och faropiktogram eller farosymbol samt med en pil för strömningsriktningen. På en rörledning som används för olika produkter med samma farliga egenskaper får produktnamnen anges med en samlingsbeteckning.

text: Arbetet ska ordnas, utföras, följas upp och åtgärdas så att inandningsluften blir så fri från luftföroreningar som är praktiskt möjligt med hänsyn till de resurser som krävs för att begränsa luftföroreningarna. Åtgärder ska omedelbart vidtas om inandningsluften inte bedöms vara godtagbar med hänsyn till gränsvärdena i bilaga 1, Arbetsmiljöverkets föreskrifter (

text: AFS 2011:18

text: ) om hygieniska gränsvärden.

text: Ändringen innebär att femte stycket upphävs. Ändringen innebär att andra stycket upphävs.

text: Sedan åtgärder vidtagits för att minska halten luftföroreningar i andningszonen ska en mätning av halten göras senast tre månader efter det att åtgärder enligt andra stycket vidtagits, om det inte är uppenbart onödigt.

text: Arbetsgivaren ska föra ett register över arbetstagare som utsatts för exponering som kan innebära risk för ohälsa i arbete med kemiska produkter som avses i 38 § första stycket punkterna 1, 2, samt 4–6 eller vid verksamheter enligt 38 § andra stycket. Registret ska innehålla uppgifter om 1. arbetstagarens namn, 2. arbetsuppgifter, 3. vilken kemisk riskkälla som arbetstagaren utsatts för samt 4. uppmätt eller uppskattad grad av exponering.

text: Ett kemiskt ämne som tillhör grupp A i bilaga 1 eller en kemisk produkt som innehåller en tillsats av ett sådant ämne får inte hanteras, med undantag för de situationer som anges i 46 och 48 §§ i dessa föreskrifter. Detsamma gäller kemiska produkter som innehåller ett sådant ämne som förorening i en halt av 0,1 viktprocent eller mer. För erionit gäller dock halten 1 viktprocent eller mer. Den arbetsgivare som hanterar ett eller flera kemiska ämnen eller produkter i strid med kraven i första stycket ska betala en sanktionsavgift, se 52 §. Detsamma gäller den som driver verksamhet enligt

text: 3 kap. 5 § arbetsmiljölagen

text: . Lägsta avgiften är 40 000 kronor och högsta avgiften är 400 000 kronor. För den som har 500 eller fler sysselsatta är avgiften 400 000 kronor. För den som har färre än 500 sysselsatta ska sanktionsavgiften beräknas enligt följande: Avgift = 40 000 kronor + (antal sysselsatta – 1) x 721 kronor. Summan ska avrundas nedåt till närmaste hela hundratal.

text: Ett kemiskt ämne som tillhör grupp B i bilaga 1 eller en kemisk produkt som innehåller ett sådant ämne i en halt av 1 viktprocent eller mer får inte hanteras utan tillstånd av Arbetsmiljöverket, med undantag för de situa tioner som anges i 48 § i dessa föreskrifter. Den arbetsgivare som hanterar ett eller flera kemiska ämnen eller produkter i strid med kraven i första stycket ska betala en sanktionsavgift, se 52 §. Detsamma gäller den som driver verksamhet enligt

text: 3 kap. 5 § arbetsmiljölagen

text: . Lägsta avgiften är 15 000 kronor och högsta avgiften är 150 000 kronor. För

text: Ändringen innebär att fjärde stycket upphävs. Ändringen innebär att andra stycket upphävs.

text: den som har 500 eller fler sysselsatta är avgiften 150 000 kronor. För den som har färre än 500 sysselsatta ska sanktionsavgiften beräknas enligt följande: Avgift = 15 000 kronor + (antal sysselsatta – 1) x 271 kronor. Summan ska avrundas nedåt till närmaste hela hundratal. Överträdelse av både 45 och 47 §§ medför sanktionsavgift endast enligt 45 §.

text: När nedan uppräknade ämnen, eller material som innehåller ämnena, hanteras så att exponering via inandning kan förekomma ska riskbedömningen alltid innefatta mätningar av ämnena i andningszonen. 1. Bly och oorganiska blyföreningar. 2. Etylenoxid. 3. Kadmium och oorganiska kadmiumföreningar. 4. Styren, vinyltoluen eller andra reaktiva monomerer vid esterplastframställning. Mätning enligt första stycket behöver inte utföras om det är ett arbete som utförs kortare tid än två månader per år. Mätning behöver heller inte göras om man kan visa att det är uppenbart onödigt på grund av att mängden är försumbar, exponeringstiden kort eller hanteringen är sluten. Mätning ska utföras – inom tre månader efter det att hanteringen påbörjats, – om hanteringen ändrats så att tidigare mätning inte är rättvisande samt – efter ett år. Därefter ska mätning göras med nedanstående tidsintervall. Tidsintervallen får överskridas med högst två månader.

text: Mätresultatet jämfört med nivågränsvärdet från två på Tid till nästa varandra följande mätningar mätning

text: Minst ett av mätresultaten är över 1/2 gränsvärdet 1 år Båda mätresultaten är mellan 1/5 och 1/2 gränsvärdet 3 år Det ena mätresultatet är mellan 1/5 och 1/2 gränsvärdet 3 år och det andra under 1/5 av gränsvärdet Båda mätresultaten är under 1/5 av gränsvärdet 5 år

text: Mätningen ska dokumenteras i en mätrapport enligt föreskrifterna (

text: AFS 2011:18

text: ) om hygieniska gränsvärden.

text: Ändringen innebär att sista stycket upphävs.

text: Senast tre månader efter det att en mätning enligt 50 § har utförts ska en kopia av mätrapporten skickas till Arbetsmiljöverket.

text: Bestämmelser om sanktionsavgifter

text: Bestämmelserna i 45 § utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap. 4 § arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: . Bestämmelserna i 47 § utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap. 2 § samma lag

text: . Den som överträder dessa bestämmelser ska betala sanktionsavgift enligt

text: 8 kap.

text: 10 §§

text: arbetsmiljölagen

text: . Sanktionsavgiftens storlek beräknas enligt de grunder som anges i 45 och 47 §§. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2014.

text: BERNT NILSSON

text: Karin Sundh-Nygård Anna Middelman

text: Ändringen innebär att andra stycket upphävs. 7

text: Till 45 och 47 §§ De aktuella bestämmelserna är tillämpliga för de som föreskrifterna riktar sig till, se föreskrifternas 2 § med tillhörande allmänt råd. Sanktionsavgift kan dock påföras endast arbetsgivare och den som driver verksamhet enligt

text: 3 kap. 5 § arbetsmiljölagen

text: . Med antal sysselsatta avses, oavsett om de arbetar heltid eller deltid: • Anställda arbetstagare. • Inhyrd arbetskraft (jämför

text: 3 kap. 12 § andra stycket arbetsmiljölagen

text: I fråga om verksamhet utan anställda arbetstagare (jämför

text: 3 kap. 5 § arbetsmiljölagen

text: ) avses med antal sysselsatta, oavsett om de arbetar heltid eller deltid: • De personer som driver verksamheten. • Inhyrd arbetskraft. Den aktuella fysiska eller juridiska personens organisationsnummer avgör vilka personer som ska anses ingå i verksamheten. I antalet sysselsatta inräknas personer på verksamhetens samtliga arbetsställen. Antalet sysselsatta ska beräknas utifrån information avseende den dag som överträdelsen av sanktionsbestämmelsen konstaterades.

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-581-9 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter föreskrifter om om ändring ändring ii Arbetsmiljöverkets Arbetsmiljöverkets Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS xxxx:xx) om föreskrifter (AFS 2010:16) om dykeriarbete

text: Arbetsgivare ska ordna med medicinska kontroller, enligt Arbetsmil jöverkets föreskrifter om medicinska kontroller i arbetslivet, för arbetstagare som utför eller kommer att utföra dykeriarbete. Bestämmelser om sanktionsavgifter för den som sysselsätter arbetstagare som inte bedömts som tjänstbara finns i 6 § Arbetsmiljöverkets föreskrifter om medicinska kontroller i arbetslivet.

text: Den som är gravid och har anmält detta till arbetsgivaren får inte ut föra dykeriarbete. Den arbetsgivare som låter en eller flera gravida arbetstagare utföra dyke riarbete, trots att anmälan har gjorts enligt första stycket, ska betala en sank tionsavgift, se 31 §. Lägsta avgiften är 100 000 kronor och högsta avgiften är 1 000 000 kronor. För den som har 500 eller fler sysselsatta är avgiften 1 000 000 kronor. För den som har färre än 500 sysselsatta ska sanktionsavgiften beräknas enligt följande: Avgift = 100 000 kronor + (antalet sysselsatta – 1) x 1804 kronor. Summan ska avrundas nedåt till närmaste hela hundratal.

text: Bestämmelser om sanktionsavgifter

text: Bestämmelserna i 25 § utgör föreskrifter enligt 4 kap. 6 § arbetsmiljö lagen (

text: Den som överträder dessa bestämmelser ska betala sanktionsavgift enligt

text: 8 kap.

text: 10 §§

text: arbetsmiljölagen

text: . Sanktionsavgiftens storlek beräknas enligt de grunder som anges i 25 §. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2014. BERNT NILSSON Karin SundhNygård Anna Middelman

text: Till 25 § Arbetsgivaren bör dokumentera arbetstagarens anmälan. Arbets givaren bör också ge arbetstagaren en kopia av det som dokumenterats. Den aktuella bestämmelsen är tillämplig för de som föreskrifterna riktar sig till, se föreskrifternas 2 § med tillhörande allmänt råd. Sanktionsavgift kan dock påföras endast arbetsgivare. Med antal sysselsatta avses, oavsett om de arbetar heltid eller deltid: • Anställda arbetstagare. • Inhyrd arbetskraft (jämför

text: 3 kap. 5 § arbetsmiljölagen

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-582-6 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ändring i Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS 2005:1) om mikrobiologiska arbetsmiljörisker – smitta, toxinpåverkan, överkänslighet

text: Arbetsgivaren ansvarar för att dessa föreskrifter följs. Med arbets givare jämställs i dessa föreskrifter, förutom i 20 och 21 §§, den som ensam eller gemensamt med familjemedlem driver yrkesmässig verksamhet utan anställd och de som för gemensam räkning driver sådan verksamhet.

text: En arbetstagare, som har anmält till arbetsgivaren att hon är gravid, får inte sysselsättas i arbete där hon riskerar att exponeras för rubella eller toxoplasma, om hon saknar fullgott immunitetsskydd mot smittämnet. Den arbetsgivare som låter en eller flera gravida arbetstagare utföra arbe te i strid med kravet i första stycket ska betala en sanktionsavgift, se 30 §. Lägsta avgiften är 40 000 kronor och högsta avgiften är 400 000 kronor. För den som har 500 eller fler sysselsatta är avgiften 400 000 kronor. För den som har färre än 500 sysselsatta ska sanktionsavgiften beräknas enligt följande: Avgift = 40 000 kronor + (antal sysselsatta – 1) × 721 kronor. Summan ska avrundas nedåt till närmaste hela hundratal.

text: Arbetsgivaren ska föra register över de arbetstagare som riskerar att exponeras för smittämnen i riskklasserna 3 eller 4, eller som använder såda na smittämnen i sitt arbete. Följande uppgifter ska registreras.

text: – Arbetstagare som riskerar att exponeras för smittämnen i riskklasserna 3 eller 4, eller som använder sådana smittämnen i sitt arbete. – Vilken typ av arbete som utförs. – Så långt möjligt vilket eller vilka smittämnen i riskklasserna 3 eller 4 som arbetstagaren riskerar att exponeras för. – I händelse av tillbud, olyckor eller andra oönskade händelser, informa tion om exponering vid dessa händelser. Läkare, som utför medicinsk kontroll enligt 17 §, ska få tillgång till de registrerade uppgifterna. Den arbetsgivare som underlåter att föra register i strid med kravet i för sta stycket ska betala en sanktionsavgift, se 30 §. Lägsta avgiften är 5 000 kronor och högsta avgiften är 50 000 kronor. För den som har 500 eller fler sysselsatta är avgiften 50 000 kronor. För den som har färre än 500 sysselsatta ska sanktionsavgiften beräknas enligt följande: Avgift = 5 000 kronor + (antal sysselsatta – 1) × 90 kronor. Summan ska avrundas nedåt till närmaste hela hundratal.

text: Bestämmelser om sanktionsavgifter

text: Bestämmelserna i 20 § utgör föreskrifter enligt 4 kap. 6 § arbetsmiljö lagen (

text: ). Bestämmelserna i

text: 21 §

text: utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap. 3 § första stycket 2 samma lag

text: 8 kap.

text: 10 §§

text: arbetsmiljölagen

text: . Sanktionsavgiftens storlek beräknas enligt de grunder som anges i

text: och

text: 21 §§

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2014.

text: BERNT NILSSON

text: Karin SundhNygård Anna Middelman

text: Till 20 § om gravida

text: Även andra smittämnen än de som omfattas av förbudet, t.ex. parvovirus B 19, vattkoppor, hepatit B virus och cytomegalovirus (CMV), kan utgöra potentiell risk i samband med graviditet. Enligt 4 § dessa föreskrifter ålig ger det arbetsgivaren att göra en riskbedömning för att ha som underlag för vilka åtgärder som behöver vidtas. Bestämmelser om riskbedömning finns också i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om gravida och ammande arbets tagare. Inom verksamhet med risk för att exponeras för rubella kan det finnas anledning att arbetsgivaren tar reda på om anställda kvinnor i barnafödan de ålder har immunitet mot rubella (röda hund). De flesta arbetstagare är immuna mot rubella, endera efter genomgången sjukdom eller genom vacci nation. I ett fåtal fall kan det bli fråga om att man behöver testa immuniteten och eventuellt låta vaccinera. Se också Socialstyrelsens webbplats. Toxoplasma kan smitta genom förtäring av rått kött, bl.a. fläsk och fårkött, eller via avföring från katter, och kan ge lindriga influensaliknande symp tom. Om en toxoplasmainfektion sammanfaller med en graviditet kan det resultera i en fosterskada. I Sverige inträffar omkring 15–20 fall om året. San nolikheten att dessa har smittats i arbetslivet är mycket liten. Vanlig hand hygien skyddar normalt mot sådan skadlig exponering i arbetsmiljön, som åsyftas i 20 §, såvida inte någon skulle ha som arbetsuppgift att provsmaka rått kött. Den sortens arbetsuppgifter skulle kunna innebära också andra smittrisker och är inte förenligt med kraven på att förebygga sådana risker. För närvarande finns inget verksamt vaccin mot toxoplasma. Immunitets skyddet går att testa. Arbetsgivaren bör dokumentera arbetstagarens anmälan. Arbetsgivaren bör också ge arbetstagaren en kopia av det som dokumenterats. Den aktuella bestämmelsen är tillämplig för de som föreskrifterna riktar sig till, se föreskrifternas 2 § med tillhörande allmänt råd. Sanktionsavgift kan påföras endast arbetsgivare. Med antal sysselsatta avses, oavsett om de arbetar heltid eller deltid: • Anställda arbetstagare. • Inhyrd arbetskraft (jämför

text: ). I fråga om verksamhet utan anställda arbetstagare (jämför

text: 3 kap. 5 § arbetsmiljölagen

text: ) avses med antal sysselsatta, oavsett om de arbetar heltid eller deltid: • De personer som driver verksamheten. • Inhyrd arbetskraft.

text: Den aktuella fysiska eller juridiska personens organisationsnummer avgör vilka personer som ska anses ingå i verksamheten. I antalet sysselsatta inräknas personer på verksamhetens samtliga arbetsställen. Antalet sysselsatta ska beräknas utifrån information avseende den dag som överträdelsen av sanktionsbestämmelsen konstaterades.

text: Till 21 § om register

text: Exempel på arbetstagare som riskerar att exponeras är sådana som i sitt arbete kommer i direkt kontakt med människor, djur eller material (t.ex. blod) som man vet, eller med stor sannolikhet kan anta, är smittförande med smittämnen i riskklasserna 3 eller 4, t.ex. vid arbete på infektionsklinik, i ambulansverksamhet eller med infekterade djur. Någon oönskad händelse behöver inte ha inträffat. Kravet gäller även verksamhet som har tillstånd. Även arbetstagare som inte är direkt sysselsatta i sådan verksamhet kan ha exponerats om de hanterar infekterat material därifrån, t.ex. byter filter, som inte är smittrenat. Exempel på arbetstagare som normalt inte behöver finnas med i register enligt 21 § är sådana som enbart hanterar aktuella smittämnen i helt slutna system eller som är säkert förpackade, t.ex. enligt transportbestämmelser för smittförande ämnen, såvida inte något inträffat som innebär att arbets tagarna kan ha blivit exponerade. Hantering av smittrenat material kan inte medföra exponering för smittämnen som åsyftas i 21 §. Uppgifter om typ av arbete kan t.ex. vara om arbetet omfattat kontakt med smittförande material, människor eller djur eller användning av smitt ämnen av riskklasserna 3 eller 4 i arbetet. Bestämmelser om möjlighet för arbetstagare att ta del av de uppgifter i register som berör honom eller henne finns i 4 kap. 3 § tredje stycket arbets miljölagen. Enligt

text: 3 § arbetsmiljöförordningen

text: ska registret förvaras av arbetsgivaren under minst 40 år från den dag exponeringen upphörde. Begreppet antal sysselsatta förklaras i kommentaren till 20 §.

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-583-3 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter föreskrifter om om ändring ändring ii Arbetsmiljöverkets Arbetsmiljöverkets Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS xxxx:xx) om föreskrifter (AFS 2009:7) om artificiell optisk strålning

text: Dessa föreskrifter gäller varje verksamhet där arbetstagare utför sådant arbete för arbetsgivares räkning som medför exponering för artificiell optisk strålning. Arbetsgivaren ansvarar för att dessa föreskrifter följs. Med arbetsgivare jämställs i dessa föreskrifter den som anlitar inhyrd arbetskraft för att utföra arbete i sin verksamhet. Föreskrifterna gäller även för arbete som arbetsgivaren själv utför samt för verksamhet som två eller flera personer, som inte är medlemmar av samma familj, driver för gemensam räkning utan anställda. För den som ensam eller gemensamt med en familjemedlem driver yrkesmässig verksamhet utan anställd gäller föreskrifterna i 17–18 §§.

text: Utifrån riskbedömningen ska lämpliga skyltar markera de arbetsplatser där arbetstagarna kan komma att utsättas för nivåer av artificiell optisk strålning som överstiger gränsvärdena för exponering. Tillträdet till dessa områden ska begränsas där detta är tekniskt möjligt.

text: Laserstrålens bana ska vara inkapslad eller avskärmad. Inomhus ska strålbanan avslutas med ett strålstopp. Detta gäller dock ej för laser i medicinska tillämpningar.

text: Ändringen innebär att andra stycket upphävs.

text: Den arbetsgivare som bryter mot något eller några av kraven i första stycket ska betala en sanktionsavgift, se 19 §. Detsamma gäller den som driver verksamhet enligt

text: 3 kap. 5 § arbetsmiljölagen

text: . Lägsta avgiften är 40 000 kronor och högsta avgiften är 400 000 kronor. För den som har 500 eller fler sysselsatta är avgiften 400 000 kronor. För den som har färre än 500 sysselsatta ska sanktionsavgiften beräknas enligt följande: Avgift = 40 000 kronor + (antalet sysselsatta – 1) x 721 kronor. Summan ska avrundas nedåt till närmaste hela hundratal.

text: Laserskyddsglasögon ska användas om det finns risk för att ett oskyddat öga exponeras för laserstråle. Glasögonen ska ha så hög optisk dämpning vid de våglängder av laserstrålning som används vid det aktuella tillfället att denna risk elimineras. Den arbetsgivare som låter en eller flera personer arbeta utan laserskyddsglasögon, trots att sådana ska användas enligt första stycket, ska betala en sanktionsavgift, se 19 §. Detsamma gäller den som driver verksamhet enligt

text: 3 kap. 5 § arbetsmiljölagen

text: Bestämmelser om sanktionsavgifter

text: Bestämmelserna i 17 och 18 §§ utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap. 1 § arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: . Den som överträder dessa bestämmelser ska betala sanktionsavgift enligt

text: 8 kap.

text: 10 §§

text: arbetsmiljölagen

text: . Sanktionsavgiftens storlek beräknas enligt de grunder som anges i 17 och 18 §§.

text: BERNT NILSSON

text: Karin Sundh-Nygård Anna Middelman

text: Till 17 § De risker med laserstrålning som laserarbetet medför kan redu ceras genom såväl tekniska som administrativa åtgärder. Exempel på tekniska åtgärder är strålstopp för att avsluta strålgången, inkapsling av strålgången, säkerhetsströmbrytare, avskärmning och avspärrning av riskområdet. Exempel på administrativa åtgärder är kontroll av kompetensen hos operatörer och personal som utför arbete inom riskområdet och regler för tillträde till detta. Den aktuella bestämmelsen är tillämplig för de som föreskrifterna riktar sig till, se föreskrifternas 2 §. Sanktionsavgift kan påföras arbetsgivare (in hyrare jämställs enligt 2 § med arbetsgivare) och den som driver verksamhet enligt

text: 3 kap. 5 § arbetsmiljölagen

text: . Med antal sysselsatta avses, oavsett om de arbetar heltid eller deltid: • Anställda arbetstagare. • Inhyrd arbetskraft (jämför

text: 3 kap. 12 § andra stycket arbetsmiljölagen

text: I fråga om verksamhet utan anställda arbetstagare (jämför

text: 3 kap. 5 § arbetsmiljölagen

text: ) avses med antal sysselsatta, oavsett om de arbetar heltid eller deltid: • De personer som driver verksamheten. • Inhyrd arbetskraft. Den aktuella fysiska eller juridiska personens organisationsnummer avgör vilka personer som ska anses ingå i verksamheten. I antalet sysselsatta inräknas personer på verksamhetens samtliga arbetsställen. Antalet sysselsatta ska beräknas utifrån information avseende den dag som överträdelsen av sanktionsbestämmelsen konstaterades.

text: Till 18 § Laserskyddsglasögonen erbjuder ett tillfredsställande skydd endast om de är avsedda för den aktuella lasertypen, dvs. har tillräcklig optisk dämpning i det aktuella våglängdsområdet. Vid privatpersoners okynnesexponering av arbetstagare med hjälp av handhållna lasrar är våglängden okänd och kan även variera från fall till fall vilket omöjliggör säkert val av skyddsglasögon. Underlaget för riskbedömningen av sådan exponering blir också osäker eftersom även den handhållna laserns styrka och exponeringens duration är oförutsägbar. Riskbedömningen får då baseras på den generella kunskap som finns om våglängd och styrka hos vanligt förekommande handhållna lasrar samt erfarenheter från eventuella tidigare okynnesexponeringar i samband med aktuella arbetsuppgifter.

text: Till de optiska och mekaniska kriterier som påverkar valet av skyddsglasögon hör t.ex.: 1. aktuell(a) laservåglängd(er), 2. laserstrålningens intensitet, 3. maximalt tillåten exponering, 4. skyddsglasets optiska täthet, 5. ljustransmission vid andra våglängder, 6. krav på synfältet och sidoskydd, 7. laserskyddsglasögonens strålningstålighet, 8. laserskyddsglasögonens mekaniska hållfasthet, 9. komfort och ventilation, m.m.

text: Det är viktigt att laserskyddsglasögonen har goda optiska egenskaper också vid andra våglängder än de aktuella laservåglängderna. En god ljustransmission gör att den som använder skyddsglasögonen ser bra i vanlig rumsbelysning, och på ett tillfredsställande sätt kan klara synuppgifterna. Ögonen kan även behöva skyddas mot annan strålning än laserstrålning, se 7 § med kommentarer. Bestämmelser om hur personlig skyddsutrustning ska vara utförd finns i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om utförande av personlig skyddsutrustning. Begreppet antal sysselsatta förklaras i kommentaren till 17 §.

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-584-0 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ändring i Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS 2004:1) xxxx:xx) om om syntetiska oorganiska fibrer

text: Arbetsgivare ska ordna med medicinska kontroller, enligt Arbetsmiljöverkets föreskrifter om medicinska kontroller i arbetslivet, för arbetstagare som sysselsätts eller kommer att sysselsättas i arbete som medför exponering för eldfasta keramiska fibrer, specialfibrer eller kristallina fibrer. Bestämmelser om sanktionsavgifter för den som sysselsätter arbetstagare som inte bedömts som tjänstbara finns i 6 § Arbetsmiljöverkets föreskrifter om medicinska kontroller i arbetslivet.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2014.

text: BERNT NILSSON

text: Karin Sundh-Nygård Anna Middelman

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-585-7 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ändring i Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (AFS 1999:4) om tryckbärande anordningar

text: De tryckbärande anordningar som avses i 6 § klassas i fyra kategorier efter ökande risker, enligt bilaga 2. För denna klassificering delas fluiderna, som anordningarna ska innehål la, in i två grupper: Grupp 1 som består av ämnen och blandningar så som de definieras i arti kel 2.7 och 2.8 i förordning

text: (EG) 1272/2008

text: , som klassificeras som farliga i enlighet med följande faroklasser för fysikalisk fara eller hälsofara enligt bilaga 1 avsnitt 2 och 3 i den förordningen: a) Instabila explosiva ämnen, blandningar och föremål eller explosiva ämnen, blandningar och föremål i riskgrupperna 1.1, 1.2, 1.3, 1.4 och 1.5. b) Brandfarliga gaser, kategori 1 och 2. c) Oxiderade gaser, kategori 1. d) Brandfarliga vätskor, kategori 1 och 2. e) Brandfarliga vätskor kategori 3 med en högsta tillåtna temperatur över flampunkten. f) Brandfarliga fasta ämnen, kategori 1 och 2. g) Självreaktiva ämnen och blandningar, typ A–F.

text: Senaste lydelse

text: AFS 2014:25

text: . Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/68/EU av den 15 maj 2014

text: om harmo nisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av tryck bärande anordningar (EGT L 189, 27.6.2014, s. 164, Celex 314L0068).

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) 1272/2008 av den 16 december 2008

text: om klassificering av ämnen och blandningar, ändringar och upphävande av direktiven

text: och

text: samt ändring av förordning

text: (EG) nr 1907/2006

text: i lydelsen enligt

text: (EGT L 353, 31.12.2008, s. 1–1355, Celex 308R1272).

text: h) Pyrofora vätskor, kategori 1. i) Pyrofora fasta ämnen, kategori 1. j) Ämnen och blandningar som vid kontakt med vatten utvecklar brandfarliga gaser, kategori 1, 2 och 3. k) Oxiderande vätskor, kategori 1, 2 och 3. l) Oxiderande fasta ämnen, kategori 1, 2 och 3. m) Organiska peroxider, typ A–F. n) Akut oral toxicitet, kategori 1 och 2. o) Akut dermal toxicitet, kategori 1 och 2. p) Akut inhalationstoxicitet, kategori 1, 2 och 3. q) Specifik organtoxicitet – enstaka exponering: kategori 1. Grupp 1 omfattar även ämnen och blandningar som finns i tryckbärande anordningar som har en högsta tillåten temperatur, TS, som överstiger flui dens flampunkt. Grupp 2 omfattar övriga fluider som inte ingår i grupp 1. Om ett tryckkärl består av flera rum, ska det klassas i den högsta kategori som gäller för något av rummen. Om ett rum innehåller flera fluider ska det klassas enligt den fluid som medför den högsta kategorin.

text: 1. Denna författningsändring träder i kraft den 1 juni 2015. 2. Tryckbärande anordningar och aggregat som omfattas av och är fören liga med Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter

text: AFS 1999:4

text: i den äldre lydel sen och som släppts ut på marknaden före den 1 juni 2015 får fortsatt tillhan dahållas på marknaden och avlämnas för att tas i drift eller tas i bruk.

text: ERNA ZELMINEKENHEM

text: Monica Torgrip Anna Middelman

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-622-9 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter och allmänna råd om kvarts – stendamm i arbetsmiljön

text: Syftet med dessa föreskrifter är att förebygga ohälsa när det finns risk att arbetstagare utsätts för kvartshaltigt damm i arbetet.

text: Allmänna råd: Ohälsa i form av silikos, stendammslunga, kan bli en konsekvens av att andas in de finaste inandningsbara, s.k. respirabla, dammpartiklarna av kvarts. Risken för lungcancer ökar hos personer med silikos. Exponering för kvartshaltigt damm är mycket vanligt i arbetslivet. Stendamm som kan uppstå vid hantering av berg-, sten- och sandmaterial innehåller oftast kvarts.

text: Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter gäller alla verksamheter där man, annat än vid enstaka tillfällen, hanterar material som innehåller mer än tre viktprocent kvarts med undantag för det som anges i andra stycket. Inom jordbruksverksamhet gäller föreskrifterna endast för arbete där man hanterar jord- och sandförorenade jordbruksprodukter inomhus.

text: Allmänna råd: Exempel på verksamheter som omfattas av föreskrifterna är mineralutvinning, sand-, grus- och berghantering, byggnadsoch anläggningsarbete och sandupptagning bland annat från gator.

text: Se

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37, Celex 31998L0034).

text: Dessutom omfattas verksamheter inom stål- och metallframställning, betong- och betongvaruindustri, stenindustri, porslins- och keramiktillverkning, glas- och slipvarutillverkning, färg-, plast- och limtillverkning samt verksamheter vid gjuterier, asfaltverk, rotsakshantering inomhus och tandtekniska laboratorier. Exempel på hantering av kvartshaltigt material vid enstaka tillfällen kan vara grusning och sopning av gångar. Föreskrifterna gäller också verksamheter där material som innehåller kristobalit hanteras.

text: Till vem riktar sig föreskrifterna

text: Arbetsgivaren ansvarar för att dessa föreskrifter följs. Med arbetsgivare likställs den som hyr in arbetskraft. Den som driver verksamhet utan anställd ska följa dessa föreskrifter enligt

text: 3 kap. 5 § andra stycket arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: , men är inte skyldig att uppfylla kraven i 9, 18, 21 och 26 §§.

text: Allmänna råd: Den som anlitar inhyrd arbetskraft har ett ansvar som till stor del motsvarar en arbetsgivares arbetsmiljöansvar. Inom bygg- och anläggningsverksamhet har byggherrar och byggarbetsmiljösamordnare ett ansvar för att ta hänsyn till arbetsmiljörisker när det gäller hantering av kvartshaltigt material enligt Arbetsmiljöverkets föreskrifter om byggnads- och anläggningsarbete. Motsvarande ansvar har den som är samordningsansvarig enligt Arbetsmiljöverkets föreskrifter om berg- och gruvarbete.

text: Definitioner

text: I föreskrifterna används följande ord och fraser med nedanstående betydelse.

text: Exponering Att utsättas för kvartshaltigt damm genom inandning.

text: Hantering Användning, bearbetning, brytning, omhändertagande, rivning och transport. I begreppet transport ingår även lastning och lossning.

text: Kristobalit Högtemperaturform av kvarts som bildas vid 1 470 °C.

text: Kvarts Kristallin kiseldioxid även i form av kristobalit liksom kiseldioxid med delvis ordnad kristallstruktur.

text: Kvartshaltigt damm Damm som uppkommer vid hantering av kvartshaltigt material.

text: Kvartshaltigt material Material som innehåller mer än tre viktprocent kvarts.

text: Respirabelt De inandningsbara luftburna dammpartiklarna kristobalitdamm av kristobalit som når längst ner i luftvägarna, ända till alveolerna i lungorna.

text: Respirabelt kvartsdamm De inandningsbara luftburna dammpartiklarna av kvarts som når längst ner i luftvägarna, ända till alveolerna i lungorna.

text: Referensmätningar En serie exponeringsmätningar av halten respirabelt kvartsdamm eller respirabelt kristobalitdamm utförda under en viss typ av arbete och under vissa dokumenterade förhållanden.

text: Systematiskt arbetsmiljöarbete

text: I Arbetsmiljöverkets föreskrifter (

text: AFS 2001:1

text: ) om systematiskt arbetsmiljöarbete finns regler om att arbetsgivaren regelbundet ska undersöka arbetsförhållandena och bedöma vilka risker som kan förekomma i verksamheten. Där finns också regler om att arbetsgivaren ska vidta åtgärder för att förebygga ohälsa. I 6–25 §§ nedan specificeras hur arbetsgivaren ska göra för att uppfylla kraven i föreskrifterna om systematiskt arbetsmiljöarbete och minimera riskerna för exponering när det gäller hantering av kvartshaltigt material.

text: Planering, undersökning och riskbedömning

text: Arbetsgivaren ska planera arbetet där kvartshaltigt damm kan uppkomma eller spridas, samt genomföra åtgärder så att exponeringen blir så låg som möjligt under hela arbetsprocessen. Exponeringen för respirabelt kvartsdamm eller respirabelt kristobalitdamm ska alltid vara under det hygieniska gränsvärdet. Antalet personer på arbetsstället som kan exponeras för kvartshaltigt damm ska begränsas så långt som möjligt.

text: Allmänna råd: Gränsvärdet för respirabelt kvartsdamm och för respirabelt kristobalitdamm finns i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om hygieniska gränsvärden.

text: Arbetsgivaren ska undersöka arbetsförhållandena och bedöma risken för exponering för kvartshaltigt damm på arbetsstället innan ett arbete som innebär hantering av kvartshaltigt material påbörjas. Därefter ska arbetsgivaren göra en ny undersökning och riskbedömning när förhållandena på arbetsstället förändras på sådant sätt att det kan påverka exponeringen. Undersökningen och riskbedömningen ska omfatta 1. vilka arbetsmoment som kan innebära risk för exponering för kvartshaltigt damm, 2. källor till uppkomst och spridning av det kvartshaltiga dammet, 3. driftsförhållanden, 4. bedömning av exponering i förhållande till det hygieniska gränsvärdet, och 5. bedömning om risken är sådan att åtgärder är nödvändiga. Arbetsgivaren ska ha tillgång till den kompetens som behövs för att göra riskbedömningen.

text: Allmänna råd: Förhållandena på arbetsställen och risken att exponeras varierar beroende på typen av verksamhet, som till exempel om verksamheten bedrivs inomhus eller utomhus, halten av kvarts i hanterat material, graden av automatisering m.m. När man bedömer risker i bygg- och anläggningsarbete eller arbete vid mobila anläggningar är det viktigt att särskilt uppmärksamma olika yttre faktorer som kan påverka exponeringen och därmed risken. Sådana faktorer kan, till exempel vid täktarbete, vara årstid, väderlek och upplagens placering. Bedömningen av exponering för kvartshaltigt damm kan göras genom – arbetsgivarens egen bedömning,

text: – användning av exponeringsmodeller, – egna mätningar på arbetsstället, se 23 §, – användning av referensmätningar, se 24 §, – erfarenhet och kunskap inom branschen om risker och graden av exponering vid olika verksamheter eller olika arbetsmoment, och – tillgänglig risk- och skyddsinformation som uppgifter i säkerhetsdatablad eller liknande.

text: Val av åtgärder

text: Arbetsgivarens riskbedömning ska ligga till grund för valet av åtgärder som minskar risken för exponering. Åtgärderna ska leda till att exponeringen blir så låg som möjligt och att ingen på arbetsstället utsätts för halter av respirabelt kvartsdamm eller respirabelt kristobalitdamm över de hygieniska gränsvärdena. Åtgärder ska väljas i följande prioritetsordning: 1. Eliminera risken. 2. Begränsa risken. 3. Skydda arbetstagarna mot risken.

text: Allmänna råd:

text: 1. Risken kan elimineras genom att a) välja material, se 10 §, b) välja arbetsmetod, se 11 och 12 §§. 2. Risken kan begränsas genom att a) välja lämplig arbetsutrustning, se 13 §, b) kapsla in eller avskärma den dammalstrande processen, c) använda processventilation vid dammkällan, d) begjuta materialet med vatten eller dammbindande blandningar, e) utföra arbetet från hytt, se 14 §, f) underhålla utrustning och anordningar, se 20 §, och g) rengöra regelbundet, se 15 och 16 §§. 3. När ovan nämnda åtgärder inte är genomförbara eller tillräck liga, kan man minimera riskerna för de enskilda arbetstagarna genom användning av personlig skyddsutrustning, se 17 och 18 §§ om andningsskydd. Om det behövs kan man genomföra flera åtgärder i kombination. Det är lämpligt att ta hänsyn till de åtgärder som branschen rekommenderar vid bestämda driftsförhållanden eller arbetsmoment.

text: Dokumentation av undersökning, riskbedömning och val av åtgärder

text: Resultat av undersökning av arbetsförhållanden, riskbedömning och val av riskreducerande åtgärder ska dokumenteras skriftligt. Dokumentationen ska vara tillgänglig på arbetsstället. Dokumentationen ska innehålla uppgifter enligt 7 § punkterna 1–5, och val av riskreducerande åtgärder enligt 8 §. Dokumentationen ska även innehålla följande uppgifter: 1. Vilka personer som ska genomgå medicinska kontroller enligt 26 §. 2. Vilka personer som deltagit i riskbedömningen. 3. Datum och underskrift av den som är ansvarig för riskbedömningen. Den arbetsgivare som inte kan uppvisa dokumentation enligt första och andra stycket, ska betala sanktionsavgift, se 28 §. Lägsta avgiften är 15 000 kronor och högsta avgiften är 150 000 kronor. För den som har 500 eller fler sysselsatta är avgiften 150 000 kronor. För den som har färre än 500 sysselsatta ska sanktionsavgiften beräknas enligt följande: Avgift = 15 000 kronor + (antalet sysselsatta – 1) x 271 kronor. Summan ska avrundas nedåt till närmaste hela hundratal.

text: Allmänna råd: Uppgifter i dokumentationen kan lämpligen föras in under följande rubriker: 1. Arbetsmoment. 2. Källor till uppkomst och spridning av det kvartshaltiga dammet. 3. Driftsförhållanden. 4. Bedömning av exponering. 5. Bedömning av risken och behov av åtgärder. 6. Valda riskreducerande åtgärder enligt 8 §. Dokumentationen anses vara tillgänglig om arbetsgivare, arbetstagare, skyddsombud och Arbetsmiljöverket kan få tillgång till den vid behov. Dokumentationen kan finnas i pappersform eller i elektroniskt format.

text: Åtgärder

text: Begränsning av användning

text: Vid planerad användning av kvartshaltigt material ska arbetsgivaren om möjligt byta ut det kvartshaltiga materialet mot ofarligt eller mindre farligt material.

text: Allmänna råd: Om det inte är möjligt att byta ut det kvartshaltiga materialet bör det vara förbehandlat för att minska spridningen av damm när materialet används. Till exempel kan materialet vara tvättat, vindsiktat eller behandlat med dammbindande medel.

text: Kvartshaltigt material får endast användas som blästermedel vid manuell blästring om det sker i ett slutet blästerskåp med utsug eller vid våtblästring där vatten sätts till blästermedlet.

text: Allmänna råd: Om ett kvartsfritt blästermedel används vid blästring av kvartshaltiga ytor kan man behöva rena det använda blästermedlet från kvartshaltigt damm innan det återanvänds.

text: Kristobalithaltigt filtermaterial får endast användas för att rena vatten om man vidtar åtgärder som effektivt hindrar att damm sprids när man doserar materialet.

text: Allmänna råd: Om man inte kan hantera det kristobalithaltiga filtermaterialet i en sluten process, är tömning av pulvret under vattenytan och användning av säcktömmare effektiva åtgärder för att hindra spridning av damm. Om det behövs bör dessa åtgärder utföras i kombination med processventilation.

text: Begränsning av dammspridning

text: Val av arbetsutrustning

text: Vid bearbetning av kvartshaltigt material ska arbetsgivaren i första hand välja sådan arbetsutrustning som medför att kvartshaltigt damm sprids så lite som möjligt.

text: Allmänna råd: Man kan effektivt förebygga att dammet sprids genom att kapsla in arbetsutrustning som används i arbetet. Inkapslingen bör vara så tät som möjligt och frånluftsflödet från inkapslingen så stort att damm inte läcker ut. Om inkapsling inte är möjlig, kan man använda processventilation med tillräcklig kapacitet.

text: Hytter som används vid arbete där det finns risk för arbetstagare att exponeras över det hygieniska gränsvärdet, ska vara utrustade med särskild tillförsel av luft samt ha en temperaturreglerande utrustning. Tilluften ska vara så fri från föroreningar som möjligt. Dessutom ska den tillförda

text: luftmängden kunna säkerställa ett övertryck så att damm inte tränger in i hytten.

text: Allmänna råd: För att tilluften ska vara så fri från föroreningar som möjligt, bör tilluftsaggregat till hytter ha finfilter med minst 90 procents avskiljningsgrad av 0,4 mikrometer (µm) partiklar (filterklass F8), mätt enligt svensk standard SS-EN 779. Finfiltret bör användas i kombination med ett lämpligt grundfilter, även kallat förfilter. Andra filterkombinationer kan också användas om de ger motsvarande avskiljningsgrad som den som anges i standarden SS-EN 779.

text: Rengöring

text: Arbetsställen där man hanterar kvartshaltigt material ska hållas rena från kvartshaltigt damm. Dessa ska rengöras i den omfattning som framgår av riskbedömningen. Detta gäller även hytter som används i verksamheten samt personalutrymmen och andra lokaler i omedelbar anslutning till verksamheten. Rutiner för regelbunden rengöring ska finnas för det aktuella arbetsstället.

text: Allmänna råd: Framtagna rengöringsrutiner kan med fördel föras in i de hanterings- och skyddsinstruktioner som upprättas enligt 21 §. Allmänna regler för underhåll, städning och rengöring av arbetsstället, arbetslokaler och personalutrymmen med tillhörande inredning och utrustning finns i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om arbetsplatsens utformning.

text: Rengöring ska utföras så att damm inte virvlas upp eller sprids.

text: Allmänna råd: Tryckluftsblåsning och torrsopning är olämpliga rengöringsmetoder. Om möjligt bör centraldammsugare eller likvärdig utrustning användas. Frånluft från mobila dammsugare bör renas med minst 99,95 procents avskiljningsgrad för luftburet damm, d.v.s. HEPA-filter klass 13.

text: Skydd av arbetstagare

text: Andningsskydd

text: När resultatet av riskbedömningen enligt 7 § och val av åtgärder enligt 8 § visar att andningsskydd behövs, ska skyddet vara sådant som

text: förhindrar inandning av kvartshaltigt damm. Skyddet ska vara anpassat till användaren.

text: Allmänna råd: En halvmask med utbytbart filter klass P3 är ett exempel på andningsskydd som normalt ger tillräckligt skydd. Gällande standarder är SS-EN 140 för halvmask och SS-EN 143 för filter. När arbetet är fysiskt krävande eller tar längre tid än två timmar bör ett fläktmatat andningsskydd eller en andningsapparat med extern tillförsel av luft användas. För att uppnå avsedd skyddseffekt, är det viktigt att användaren av andningsskyddet har gjort en kontroll av tätheten inför varje arbetspass. I andningsskyddets bruksanvisning beskrivs hur täthetskontrollen ska gå till. Det är viktigt att andningsskyddet sluter tätt mot ansiktet. Skägg och skäggstubb minskar skyddseffekten avsevärt.

text: Det ska finnas dokumenterade rutiner för anpassning, kontroll, underhåll och förvaring av andningsskydd. Arbetstagarna ska kunna förstå rutinerna och rutinerna ska finnas tillgängliga på arbetsstället.

text: Allmänna råd: Regler för val, användning, underhåll och förvaring av personlig skyddsutrustning finns i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om användning av personlig skyddsutrustning.

text: Uppföljning av åtgärder

text: Arbetsgivaren ska efter genomförda åtgärder enligt 8 § följa upp dessa och bedöma om de har fått avsedd effekt. Detta ska ske minst en gång om året. Uppföljningen ska inkludera alla arbetstagare som kan påverkas av åtgärderna.

text: Allmänna råd: Uppföljningen innebär att kontrollera om de beslutade åtgärderna är genomförda, tillämpas på rätt sätt och är tillräckliga för att sänka exponeringen så mycket som är möjligt i förhållande till det hygieniska gränsvärdet. Ett sätt att uppfylla kravet i bestämmelsen är att kontrollera åtgärder genom skyddsronder.

text: Arbetsgivaren ska se till att kontrollera funktion och prestanda hos anordningar som används för att minska arbetstagarnas exponering för kvartshaltigt damm. Detta ska göras med högst sex månaders mellanrum. Kontroller ska göras oftare om förhållandena på arbetsstället kräver det.

text: Kontrollerna ska dokumenteras och dokumentationen ska finnas tillgänglig på arbetsstället. Den arbetsgivare som bryter mot kraven i första och tredje stycket ska betala en sanktionsavgift, se 28 §. Lägsta avgiften är 15 000 kronor och högsta avgiften är 150 000 kronor. För den som har 500 eller fler sysselsatta är avgiften 150 000 kronor. För den som har färre än 500 sysselsatta ska sanktionsavgiften beräknas enligt följande: Avgift = 15 000 kronor + (antalet sysselsatta – 1) x 271 kronor. Summan ska avrundas nedåt till närmaste hela hundratal.

text: Allmänna råd: Exempel på anordningar som avses i bestämmelsen är processventilation, allmänventilation och dammbegränsande utrustning eller konstruktion kring en maskin eller ett handhållet verktyg. Bestämmelsen avser även inhyrda anordningar. Regler om ventilation i gruvor finns i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om berg- och gruvarbete. Allmänna regler om underhåll och kontroll av arbetsutrustning finns i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om användning av arbetsutrustning. Dokumentationen anses vara tillgänglig om arbetsgivare, arbetstagare, skyddsombud och Arbetsmiljöverket kan få tillgång till den vid behov. Dokumentationen kan finnas i pappersform eller i elektroniskt format.

text: Hanterings- och skyddsinstruktioner

text: Det ska finnas dokumenterade hanterings- och skyddsinstruktioner för arbete där risken att exponeras är sådan att det behövs åtgärder, se 7 § andra stycket punkt 5. Arbetstagarna ska kunna förstå instruktionerna och de ska finnas tillgängliga på arbetsstället.

text: Allmänna råd: Instruktionerna bör beskriva hur man arbetar på ett säkert sätt. Instruktionerna kan dokumenteras i form av skriven text men även som bilder eller filmer som ibland kan vara lättare att förstå än skriven text. Dokumentationen anses vara tillgänglig om arbetsgivare, arbetstagare, skyddsombud och Arbetsmiljöverket kan få tillgång till den vid behov. Dokumentationen kan finnas i pappersform eller i elektroniskt format.

text: Instruktionerna kan vara en del i mer omfattande instruktioner som tar hänsyn till samtliga risker på arbetsplatsen.

text: Kunskaper vid arbete med kvartshaltigt material

text: Arbetsgivaren ska se till att alla som leder eller utför ett arbete som medför hantering av kvartshaltigt material, har tillräckliga kunskaper om hälsorisker som är förknippade med hantering av kvartshaltigt material och om hur dessa risker ska förebyggas. Arbetsgivaren ska även se till att berörda arbetstagare känner till vilka skyldigheter detta innebär för dem själva enligt

text: 3 kap. 4 § arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: Allmänna råd: Kunskaper och information om hälsorisker kan hämtas från – resultat av undersökning och bedömning inklusive beslutade åtgärder enligt 8 §, – mätrapporter som upprättats enligt 25 §, – hanterings- och skyddsinstruktioner enligt 21 § samt andra rutiner, – tillgänglig risk- och skyddsinformation, till exempel säkerhetsdatablad, och – företagshälsovården eller annan sakkunnig inom arbetsmiljöområdet.

text: Mätningar

text: Egna mätningar

text: Arbetsgivaren ska komplettera underlaget för riskbedömningen enligt 7 § med egna mätningar av halten respirabelt kvartsdamm eller respirabelt kristobalitdamm, se 25 §. Mätningen behöver inte utföras om arbetsgivaren på något annat sätt kan bedöma riskerna för exponering och klargöra vilka åtgärder som behövs.

text: Allmänna råd: Med stöd av

text: arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: har Arbetsmiljöverket möjlighet att inom ramen för sin tillsyn ställa krav på att arbetsgivaren ska göra mätningar.

text: Referensmätningar

text: Referensmätningar får användas som underlag i riskbedömningen och för valet av åtgärder om 1. förhållandena är likvärdiga mellan det egna arbetsstället och den plats, där referensmätningar gjorts, och 2. en tydlig dokumentation, som redovisar de likvärdiga förhållandena, finns tillgänglig på det arbetsställe där man hänvisar till mätresultatet från referensmätningar. Referensmätningar som används som underlag för riskbedömning ska följa den tekniska utvecklingen.

text: Allmänna råd: Likvärdiga förhållanden förutsätter att till exempel arbetsmetoder, ventilation och maskinell utrustning överensstämmer i stor utsträckning. Företag inom samma typ av verksamhet kan genomföra gemensamma referensmätningar.

text: En mätning enligt 23 och 24 §§ ska utföras på det sätt som föreskrivs i Arbetsmiljöverkets föreskrifter (

text: AFS 2011:18

text: ) om hygieniska gränsvärden.

text: Allmänna råd: Alla mätningar bör utföras vid normala driftsförhållanden. Mätningar utomhus bör göras när det inte är nederbörd, dis eller dimma. Mätresultaten ska dokumenteras i en mätrapport enligt Arbetsmiljöverkets föreskrifter om hygieniska gränsvärden.

text: Medicinska kontroller

text: Arbetsgivare ska ordna med medicinska kontroller enligt Arbetsmiljöverkets föreskrifter (

text: AFS 2005:6

text: ) om medicinska kontroller i arbetslivet. Detta gäller de arbetstagare som sysselsätts i arbete som innebär exponering för kvartshaltigt damm där arbetet pågår mer än 20 timmar per vecka under sammanlagt minst tre månader per år. Första stycket gäller inte om arbetsgivaren genom resultat av exponeringsbedömning enligt 7 § punkt 4 visar att halten respirabelt kvartsdamm eller respirabelt kristobalitdamm i luften understiger halva gränsvärdet. Bestämmelser om sanktionsavgifter för den som sysselsätter arbetstagare som inte bedöms som tjänstbara finns i 6 och 68 §§ i Arbetsmiljöverkets föreskrifter (

text: AFS 2005:6

text: ) om medicinska kontroller i arbetslivet.

text: Allmänna råd: I bestämmelsen avses den sammanlagda exponeringstiden under ett år räknat i antal veckor. Det är viktigt att arbetsgivaren tar reda på arbetstagarens samtliga exponeringsperioder under året.

text: Anmälan av mobila anläggningar

text: Den arbetsgivare som avser att påbörja drift vid mobilt krossverk, mobilt asfaltverk eller mobil betongstation ska skicka in en anmälan till Arbetsmiljöverket, innan anläggningen tas i bruk. Därefter ska anmälan göras var tredje månad om uppgifter enligt punkterna 1–4 i andra stycket har ändrats jämfört med föregående anmälan. Anmälan ska innehålla uppgifter om 1. företagets namn, organisationsnummer och kontaktperson, 2. typ av verksamhet, 3. vilken typ av mobil anläggning som används eller kommer att användas i verksamheten, och 4. vid vilket arbetsställe anläggningen är belägen. Den arbetsgivare som använder mobilt krossverk, mobilt asfaltverk eller mobil betongstation i strid med kravet i första och andra stycket, ska betala en sanktionsavgift om 5 000 kronor, se 28 §.

text: Allmänna råd: Ett arbetsställe kan vara ett vägbygge, en täkt m.m.

text: Bestämmelser om sanktionsavgifter

text: Bestämmelserna i 9 § första och andra och i 20 § första och tredje stycket utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap.

text: och

text: 8 §§

text: arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: . Bestämmelserna i 27 § första och andra stycket utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap. 8 § arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: . Den som överträder dessa bestämmelser ska betala sanktionsavgift enligt

text: 8 kap.

text: 10 §§

text: arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: . Sanktionsavgiftens storlek beräknas enligt de grunder som anges i 9, 20 och 27 §§.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 2 november 2015. 2. Genom denna författning upphävs Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (

text: AFS 1992:16

text: ) om kvarts.

text: ERNA ZELMIN-EKENHEM Jens Åhman Anna Middelman 18


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ändring i Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS 2005:6) om medicinska kontroller i arbetslivet

text: Arbetsgivaren ska oavsett riskbedömning i 3 § ordna med medicinska kontroller av arbetstagarna vid a) arbete som innebär exponering för bly och kadmium enligt 12–26 §§, b) arbete som innebär exponering för fibrosframkallande damm: asbest, kvarts och vissa syntetiska oorganiska fibrer enligt 27–31 §§, c) sådant arbete med allergiframkallande kemiska produkter som avses i 37 g § i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om kemiska arbetsmiljörisker (

text: AFS 2011:19

text: ) utförda enligt 32–38 §§, d) arbete som innebär stor fysisk påfrestning: höjdarbete i master och stolpar, rök- och kemdykning samt dykeriarbete enligt 41–56 §§. För arbeten enligt punkterna a–d ska de medicinska kontrollerna resultera i en tjänstbarhetsbedömning. Arbetsgivaren ska oavsett riskbedömningen i 3 § erbjuda arbetstagarna medicinsk kontroll vid e) arbete som innebär exponering för vibrationer enligt 57–62 §§, f) nattarbete enligt 63–67 §§, g) sådant arbete med allergiframkallande kemiska produkter som avses i 37 f § i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om kemiska arbetsmiljörisker (

text: AFS 2011:19

text: ) utförda enligt 32–35 §§ samt h) arbete med armerad esterplast enligt 39–40 §§.

text: Medicinsk kontroll som ordnas med eller erbjuds enligt 3 § och 4 § ska inte medföra några kostnader för arbetstagarna.

text: Regler om läkarundersökning och biologisk exponeringskontroll gäller när kadmium eller material som innehåller kadmium som metall eller i kemisk förening hanteras så att kadmiumexponering kan förekomma.

text: Visar läkarundersökning eller periodisk kontroll att blyhalten i blodet är högre än 1,8 µmol/l (för kvinnor som fyllt 50 år och för alla män) eller högre än 1,0 µmol/l (för kvinnor under 50 år) ska arbetsgivaren utreda anledningen till detta. Arbetsgivaren ska också se till att åtgärder enligt Arbetsmiljöverkets föreskrifter om kemiska arbetsmiljörisker (

text: AFS 2011:19

text: ) snarast vidtas för att minska blyupptaget.

text: Arbete med härdplaster och andra allergiframkallande kemiska produkter

text: Regler om läkarundersökning gäller när detta ska erbjudas eller ordnas med enligt 37 f respektive 37 g §§ i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om kemiska arbetsmiljörisker (

text: AFS 2011:19

text: Erbjudande respektive ordnande av läkarundersökning enligt 34 § ska genomföras innan arbetstagare påbörjar arbetet. Har motsvarande undersökning ägt rum inom två år före arbetets början behöver den dock inte upprepas.

text: Erbjudande respektive ordnande av läkarundersökning enligt 34 § ska också göras för arbetstagare som visat nya tecken på luftvägssjukdom, hudsjukdom eller allergi och som meddelat arbetsgivaren detta. Förkylningar och andra tillfälliga luftvägsbesvär, där det inte finns anledning att misstänka samband med arbetet, behöver dock inte ge anledning till ny läkarundersökning.

text: För de periodiska läkarundersökningar med tjänstbarhetsbedömning som ska ordnas med enligt 4 § punkten c ska bestämmelserna i 37 och 38 §§ tillämpas.

text: Senaste lydelse

text: AFS 2014:23

text: En ny läkarundersökning enligt 34 § ska genomföras efter minst tre men högst sex månader från det att sådant arbete som avses i 4 § punkten c påbörjats. Arbetsgivaren ska dessutom ordna med läkarundersökning av alla arbetstagare som sysselsätts i sådant arbete med högst 24 månaders mellanrum räknat från den dag arbetet påbörjades. Varje läkarundersökning enligt 34, 35 och 37 §§ ska resultera i en tjänstbarhetsbedömning för de som sysselsätts i sådant arbete.

text: Arbetstagare som vid läkarundersökning enligt 34, 35 eller 37 §§ visat sjuklighet eller svaghet som gör arbetstagaren särskilt mottaglig för sjukdom orsakade av arbete enligt 37 g § i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om kemiska arbetsmiljörisker (

text: AFS 2011:19

text: ) är ej tjänstbar i sådant arbete.

text: Till 12 § Exempel på när blyhaltiga produkter används på ett sådant sätt att blyexponering oftast inte förekommer är användning av blyhaltiga metall- eller plastföremål som inte utsätts för bearbetning. För sammansatt material, t.ex. plåt och balkar målade med blyfärg, gäller 1 %-gränsen i punkten a färgskiktet och inte balken som helhet. Undantaget i punkt e är tillämpligt om en godtagbar undersökning visar att arbetsmetoden inte medför högre blodblyhalter än vad som anges i föreskriftstexten. Undersökningen behöver inte nödvändigtvis ha gjorts på den aktuella arbetsplatsen om den istället har gjorts på en arbetsplats med likvärdiga förhållanden. Det är viktigt att man tar blodprov på tillräckligt många arbetstagare för att resultaten ska anses vara representativa.

text: Senaste lydelse

text: AFS 2014:23

text: . Ändringen innebär att första, andra, tredje, femte och åttonde styckena tas bort.

text: Bilaga 1

text: Översikt över obligatoriska medicinska kontroller

text: Exponering eller Tidpunkt för Provtagning/ Förbud Resultatarbete läkarundersök- laboratorie- för icke sammanning undersökning godkänd ställning att syssel- till AV sättas

text: Bly och kadmium Före arbetet; Regelbunden Ja* Ja vart tredje år biologisk provtagning Fibrosframkal- Före arbetet; Spirometri Ja* Ja lande damm vart tredje år Lungröntgen Allergiframkal- Före arbetet; Spirometri Nej** Nej lande kemiska sedan om besvär produkter enligt

text: AFS 2011:19

text: 37 f § Allergiframkal- Före arbetet; Spirometri Ja* Nej lande kemiska efter 3–6 mån; produkter enligt vartannat år eller

text: AFS 2011:19

text: 37 g § om besvär Armerad ester- Före arbetet; Spirometri Nej** Nej plast sedan om besvär; Vart sjätte år undersökning inriktad mot nervsystemet Fysiskt påfrestan- Läkarundersök- Arbets-EKG Ja* Nej de arbete: mast- ning före arbetet; Särskild underoch stolparbete, sedan vart femte, sökning för rök- och kemdyk- vartannat eller dykare ning, dykeriarbete varje år beroende av ålder eller arbete Rök- och kem- Årlig konditions- Test av fysisk Ja* Nej dykning test arbetsförmåga Vibrationer Före arbetet; vart Rekommenderas Nej** Nej tredje år samt vid om läkare finner besvär skador Nattarbete Före arbetet; Avgörs av Nej** Nej vart sjätte år; över undersökande 50 år vart 3:e år läkare

text: * i det arbete som föranleder kontrollen. Krav på tjänstbarhetsbedömning. ** obligatoriskt för arbetsgivaren att erbjuda medicinsk kontroll. Inget krav på tjänstbarhetsbedömning.

text: Denna sammanställning är avsedd att ge en vägledande översikt över de lagstadgade medicinska kontrollerna. Undersökningarna beskrivs i detalj under respektive avsnitt. Om en riskbedömning visat att det är befogat med medicinska kontroller kan man överväga att: – för arbeten med andra allergiframkallande ämnen än härdplaster genomföra undersökning liknande den vid härdplastexponering, – för andra arbeten med stor fysisk påfrestning än höjdarbete i master och stolpar, rök- och kemdykning samt dykeriarbete och som innebär stora olycksrisker genomföra kontroller liknande dem vid mast- och stolparbete, – för arbeten som kan innebära toxisk exponering för nervsystemet, t.ex. på grund av hantering av organiska lösningsmedel tillämpa delar av kontrollerna vid arbete med armerad esterplast, – för arbeten som ger stor psykisk påfrestning tillämpa de regler och rekommendationer som ges vid nattarbete. Se också de allmänna råden till 3 §, avsnittet ”Arbeten med hög psykisk belastning”.

text: Denna författning träder i kraft den 1 september 2015.

text: ERNA ZELMIN-EKENHEM

text: Jens Åhman Anna Middelman

text: Arbetsmiljöverket · 112 79 Stockholm · Tel 010-730 90 00 · www.av.se Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-624-3 · ISSN 1650-3163