title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om skyltar och signaler för hälsa och säkerhet under arbete samt allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna

text: Dessa föreskrifter gäller skyltar, märkning och signaler för hälsa och säkerhet där arbete utförs. De gäller inte a) skyltar och signaler för transport på vägar, järnvägar eller vattenvägar, till sjöss eller i luften eller b) för märkning av farliga ämnen eller beredningar, produkter eller utrustningar när sådana släpps ut på marknaden.

text: Skyldigheter

type: rubrik

text: Arbetsgivare, den som råder över ett arbetsställe samt den som anlitar inhyrd arbetskraft för att utföra arbete i sin verksamhet ska se till att skyltar, märkning och signaler införs i verksamheten, enligt kraven i dessa föreskrifter med dess bilagor. Skyltar, märkning och signaler används då riskerna inte kan undvikas eller begränsas tillräckligt mycket genom allmänna tekniska skyddsåtgärder eller arbetsorganisatoriska åtgärder.

text: Arbetsgivare samt den som anlitar inhyrd arbetskraft ska när det behövs för säkerheten även se till att skyltar, märkning och signaler för väg-, järnvägs-, sjö- och lufttrafik används inom fabriksområden eller motsvarande.

text: Arbetsgivare samt den som anlitar inhyrd arbetskraft ska se till att arbetstagarna får fullständig och upprepad information och instruktion om

text: Jfr

text: rådets direktiv 92/58/EEG av den 24 juni 1992

text: om minimikrav beträffande varselmärkning och signaler för hälsa och säkerhet i arbetet (EGT nr L245, 26.8.1992, s. 23. Celex 31992L0058).

text: de skyltar, den märkning och de signaler som används på arbetsplatsen och som har betydelse för hälsa och säkerhet. Instruktionen ska förklara innebörden av skyltar, märkning och signalering samt informera om vilket uppträdande och vilka särskilda åtgärder som krävs.

text: Denna författning träder i kraft den 1 oktober 2008, då Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1997:11

text: ) med föreskrifter om varselmärkning och varselsignalering på arbetsplatser ska upphöra att gälla.

text: MIKAEL SJÖBERG

text: Jan Westman Anna Middelman

text: Bilaga 1

text: Allmänna krav för skyltar, märkning och signaler

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter används följande beteckningar med nedan angivna betydelser. Förbudsskylt: Skylt som förbjuder ett beteende som kan innebära fara. Varningsskylt: Skylt som varnar för en risk eller fara. Påbudsskylt: Skylt som påbjuder ett visst beteende. Nödskylt: Skylt som ger information om utrymningsväg, väg till utrymningsväg, utrustning för första hjälpen eller räddningsutrustning. Brandredskapsskylt: Skylt som anger placering av utrustning för brandbekämpning. Tilläggsskylt: Skylt som används tillsammans med en skylt och lämnar kompletterande information. Piktogram: Bild som beskriver en situation eller föreskriver ett visst uppträdande. Ljussignal och genomlyst skylt: Signal eller skylt, med ljus som sänds ut genom en anordning som är gjord av transparent eller genomlyst material. Den ska vara upplyst från in- eller baksidan så att den ger intryck av en lysande yta. Ljudsignal: Fastställd signal som avges från ett särskilt don utan att någon mänsklig eller syntetisk röst används. Muntligt meddelande: I förväg fastställt muntligt meddelande som lämnas med mänsklig eller syntetisk röst. Handsignal: Ett fastställt rörelsemönster med armar och händer för att leda personal som utför manövrer som kan innebära risk eller fara.

text: 1. Allmänt

text: I de situationer och för den information som anges i bilagorna 1–9 till dessa föreskrifter får endast sådana skyltar, sådan märkning och sådana signaler som anges i bilagorna användas. Skyltar, märkning och signaler för hälsa och säkerhet får endast användas för de ändamål som anges i dessa föreskrifter.

text: 2. Permanenta skyltar och signaler

text: Permanenta skyltar ska användas för förbud, varning och påbud samt för att märka ut väg till utrymningsväg, utrymningsvägar samt utrustning för första hjälpen. Permanent märkning med skyltar, tejp eller färg ska användas för att visa placering och typ av brandredskap. Märkning på behållare och rörledningar ska utföras och placeras enligt bilaga 3. Varaktig märkning med färg eller skyltar ska användas för att märka ut platser där det finns risk för fall eller kollision med föremål eller hinder. Varaktig märkning med färg eller tejp ska användas för att märka ut gångoch transportleder.

text: 3. Tillfälliga skyltar och signaler

text: Ljus-, ljud- eller muntlig signalering ska användas för att signalera fara, uppmana till särskilt beteende eller nödutrymning. Möjligheter att alternera eller kombinera märkning och signaler anges i punkt 4. Handsignaler eller muntlig signalering ska användas när det behövs för att vägleda personer som utför farliga eller riskfyllda arbetsmoment.

text: 4. Kombination av märkning och signalering

text: Om effekten är lika kan följande alternativ fritt väljas: – En färg eller skylt vid markering av platser med hinder eller nivåskillnader. – Ljud- eller ljussignalering eller muntligt meddelande. – Handsignalering eller muntligt meddelande.

text: Följande signalering kan användas samtidigt: – Ljus- och ljudsignalering. – Ljussignalering och muntligt meddelande. – Handsignalering och muntligt meddelande.

text: 5. Färganvisningar avseende skyltar och ljussignaler för hälsa och säkerhet

text: Färg Betydelse Användning/information

text: Förbud Farligt beteende

text: Stopp, stäng, nödstoppdon*) Larm vid fara Röd Utrymningssignal

text: Brandbekämpnings- Utmärkning och placering utrustning

text: Gul Se upp, vidtag åtgärd, Varning (Orangegul) kontrollera

text: Krav på åtgärd eller beteende Blå Påbud Använd personlig skyddsutrustning

text: Utrymning, utrymningsväg Dörrar, utgångar, vägar, utrustning, lokaler Förstahjälpen- Grön utrustning

text: Ingen fara Återgå till det normala

text: *) Skylt till nödstoppsdon ska vara grön. Om skylten är en del av en nödstoppslina ska den vara röd.

text: 6. Skyltar, märkning eller signalering får inte störas genom något av följande

text: Närvaro av annan signalkälla av samma slag som kan påverka synligheten eller hörbarheten. – Alltför många skyltar och signaler placerade för nära varandra. – Samtidig användning av två ljussignaler som kan förväxlas. – Användning av en ljussignal i närheten av en liknande ljuskälla. – Användning av två ljudsignaler samtidigt. – Användning av ljudsignal, där starkt bakgrundsbuller förekommer. – Dålig utformning, otillräckligt antal, felaktig placering, eftersatta reparationer eller felaktiga funktionssätt på skyltning, märkning och signaler.

text: 7. Underhåll

text: Skyltar och signalanordningar ska underhållas, kontrolleras, repareras och rengöras så att de behåller sin funktion och kvalitet.

text: 8. Antal och placering

text: Antalet skyltar och signalanordningar och deras placering ska anpassas till omfattningen av faran eller risken inom området.

text: 9. Skyltar med energitillförsel

text: Skyltar och signaler som kräver någon form av energitillförsel ska vara utrustade med säker reservtillförsel som fungerar under tillräcklig tid vid strömavbrott om inte faran bortfaller då strömtillförseln bryts.

text: 10. Start av signalering

text: När en ljus- och ljudsignal sätts igång ska detta ange att en aktivitet startar. Signalerna ska fungera så länge aktiviteten pågår. Ljus- och ljudsignaler ska åter kunna fungera omedelbart efter användning.

text: 11. Kontroll

text: Ljus- och ljudsignalerna ska kontrolleras innan de tas i bruk och därefter regelbundet, så att de fungerar på avsett sätt och fyller sitt syfte.

text: 12. Hörsel- och synskadade

text: Om arbetstagarnas hörsel eller syn är nedsatt, t.ex. beroende på att de använder personlig skyddsutrustning, ska varselsystemen kompletteras eller bytas.

text: 13. Lagring av farliga ämnen

text: Områden, lokaler eller inhägnader som används för lagring av betydande mängder farliga ämnen eller beredningar ska markeras med tillämpliga varningsskyltar enligt bilaga 2, om inte märkningen av de individuella förpackningarna eller behållarna är lätt att upptäcka och förstå.

text: Bilaga 2

text: Skyltar

text: 1. Utförande

text: Förbuds-, varnings- och påbudsskyltar, samt skyltar för väg till utrymningsväg, utrymningsväg, nödsituation och brandredskap ska ha den form och färg som anges i punkt 3. Piktogrammen ska vara så enkla som möjligt och endast innehålla nödvändiga detaljer. De använda symbolerna får avvika något i förhållande till vad som anges i punkt 3, förutsatt att de återger samma innehåll och inte förvillar budskapet. Skyltar ska vara utförda av slagtåligt material med god beständighet med tanke på omgivande miljö. Skyltars dimensioner samt färg- och ljustekniska egenskaper ska väljas så att skyltarna blir lätta att upptäcka och förstå.

text: 2. Användning

text: Skyltar ska så långt möjligt installeras på lämplig höjd och i ett läge som passar siktlinjen och tar hänsyn till eventuella hinder. Skyltarna ska placeras antingen vid ingången till ett riskområde eller i omedelbar närhet av en särskild fara eller särskilt föremål. De ska också placeras på en plats med bra ljusförhållanden och som är lätt att se och nå. Efterlysande färger, reflekterande material eller artificiell belysning ska användas där dagsljuset är otillräckligt. Skyltar ska avlägsnas när de inte längre behövs.

text: 3. Utseende

text: 3.1 Förbudsskyltar

text: Rund form. Svart symbol på vit bakgrund med röd bård och rött snedstreck. Den röda delen ska vara minst 35 procent av skyltens yta.

text: Rökning förbjuden Rökning och öppen Tillträde förbjudet eld förbjuden för gående

text: Förbjudet att använda Ej dricksvatten Obehöriga äga vatten för släckning ej tillträde

text: Förbjudet för Får ej vidröras arbetsfordon

text: 3.2 Varningsskyltar

text: Triangelform. Svart symbol på gul bakgrund med svart bård. Den gula delen ska vara minst 50 procent av skyltens yta.

text: Brandfarliga ämnen/ Explosiva ämnen/ Giftiga ämnen varor eller hög varor temperatur

text: Frätande ämnen Radioaktiva ämnen Hängande last

text: Godstrafik Farlig elektrisk Fara spänning (med tilläggsskylt som anger farans art)

text: Laserstrålning Oxiderande Ickejoniserande ämnen/varor strålning

text: Kraftigt magnetfält Hinder/Snubbelrisk Fallrisk

text: Smittrisk Låg temperatur Hälsoskadliga eller irriterande ämnen

text: 1) Skylten för smittrisk avser risker enligt Arbetsmiljöverkets föreskrifter om mikrobiologiska arbetsmiljörisker – smitta, toxinpåverkan, överkänslighet. 2) Bakgrundsfärgen för denna skylt kan i undantagsfall vara orange så att den kan särskiljas från liknande vägtrafikmärke.

text: 3.3 Påbudsskyltar

text: Rund form. Vit symbol på blå bakgrund. Den blå delen ska vara minst 50 procent av skyltens yta.

text: Ögonskydd Skyddshjälm Hörselskydd måste användas måste användas måste användas

text: Andningsskydd Skyddsskor Skyddshandskar måste användas måste användas måste användas

text: Skyddskläder Ansiktsskydd Säkerhetssele måste användas måste användas måste användas

text: Fotgängare ska Allmänt påbud använda denna väg (Ev. med tilläggsskylt)

text: 3.4 Nödskyltar

text: Rektangulär eller kvadratisk form. Vit symbol på grön bakgrund. Skyltar med pil kan vara spegelvända. Den gröna delen ska vara minst 50 procent av skyltens yta.

text: Utrymningsväg

text: Utrymningsväg för funktionshindrade Utrymningsväg via säker hiss

text: Första hjälpen Bår Nöddusch Ögondusch

text: Nödtelefon för Riktningspil förstahjälpen och utrymning

text: 5.5 Brandredskapsskyltar

text: Rektangulär eller kvadratisk form. Vit symbol på röd bakgrund. Skyltar med pil kan vara spegelvända. Den röda delen ska vara minst 50 procent av skyltens yta.

text: Brandslang Brandsläckare Stege Brandpost

text: Nödtelefon Riktningspil

text: Andra brandskyddsanordningar eller brandskyddsutrustningar

text: Bilaga 3

text: Märkning av rör och behållare

text: Regler om hur behållare för farliga kemiska ämnen eller beredningar samt synliga rörledningar till dessa ska märkas finns i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om kemiska arbetsmiljörisker. De allmänna krav för skyltar som anges i bilaga 2 gäller i tillämpliga fall också för märkning av sådana rör och behållare. På rörledningar ska märkningen placeras väl synlig i närheten av farliga ställen såsom ventiler och kopplingar samt med lämpliga mellanrum. Områden, lokaler eller inhägnader som används för lagring av betydande mängder farliga ämnen eller beredningar ska markeras med en lämplig skylt enligt bilaga 2 eller markeras enligt Arbetsmiljöverkets föreskrifter om kemiska arbetsmiljörisker, om inte märkningen av de individuella förpackningarna eller behållarna är tillräcklig och utförd enligt bilaga 2. Skylten och märkningen som avses ovan ska placeras på en lämplig plats nära lagerområdet eller på dörren till lagerlokalen. När flera farliga ämnen eller beredningar lagras tillsammans kan skylten ”Fara” enligt bilaga 2 användas.

text: Bilaga 4

text: Märkning av brandbekämpningsutrustning

text: Brandbekämpningsutrustning ska märkas med röd färg och dess placering ska anges med särskild skylt eller genom att förvaringsplatserna eller ingångarna till dem ges röd färg. Färgen ska täcka så stor yta att utrustningen lätt kan observeras. Skyltar för brandredskap enligt bilaga 2 ska användas för att ange var denna utrustning finns.

text: Bilaga 5

text: Märkning av hinder, farliga områden, gång- och transportleder

text: 1. Märkning av hinder och farliga områden

text: Arbetsområden dit anställda har tillträde under sitt arbete och där det finns risk för kollision med hinder, fallrisk eller risk för fallande föremål ska markeras med gul/svart eller röd/vit randiga fält. Märkningen ska anpassas till riskområdets storlek. Den gul/svarta eller röd/vita markeringen ska vara snedstreckad i cirka 45 grader med ungefär lika breda fält.

text: Exempel:

text: 2. Märkning av gång- och transportleder

text: Där det behövs ska leder för fordonstrafik inomhus vara tydligt markerade med obrutna linjer i väl synlig färg, helst vit eller gul, som valts med hänsyn till underlagets färg. Linjerna ska placeras så att de visar det nödvändiga säkerhetsavståndet mellan fordon och hinder eller gående. Permanenta gång- och transportleder utomhus ska om det behövs markeras på samma sätt om inte trottoarer eller avskärmningar finns.

text: Bilaga 6

text: Ljussignaler och genomlysta skyltar

text: 1. Utförande

text: En ljussignal eller en genomlyst skylt ska ha en kontrast som är anpassad till omgivningen och till de aktuella arbetsförhållandena. Den får varken blända eller vara svår att upptäckta. Ljussignalen eller den genomlysta skylten ska vara enfärgad eller visa en kombination av en symbol och en bakgrund. Färgen ska överensstämma med tabellen i bilaga 1, punkt 5. Om signalen eller skylten innehåller en symbol ska den uppfylla kraven i bilaga 2.

text: 2. Särskilda regler för användning av ljussignaler

text: Om en ljussignal eller en genomlyst skylt kan avge såväl fast som blinkande sken ska blinkande sken ange en högre risk eller ett mer akut behov av åtgärd än ett fast sken. Blinkningarnas längd och frekvens ska vara sådana att – budskapet uppfattas på avsett sätt, och att – varje risk för förväxling med andra signaler eller skyltar med blinkande eller fast sken undviks. Om en ljussignal eller en blinkande skylt används i stället för eller tillsammans med en ljudsignal ska dessa synkroniseras. Anordningar för blinkande signaler eller skyltar som används vid allvarlig fara, ska ägnas särskild tillsyn eller utrustas med reservlampa.

text: Bilaga 7

text: Ljudsignaler

text: 1. Utförande

text: Ljudsignaler ska – ha en ljudnivå som klart överstiger bakgrundsbullret, så att de hörs väl utan att vara onödigt höga eller smärtsamma, – vara lätta att känna igen, särskilt ifråga om impulslängd och tidsintervall mellan impulserna eller grupperna av impulser, samt skilja sig klart från andra ljudsignaler och bakgrundsbuller. Om en signalanordning kan avge såväl fast som växlande ton ska växlande ton användas för att ange en högre risk eller ett mer akut behov av åtgärd än en fast ton.

text: 2. Fastställda signaler

text: En utrymningssignal ska vara kontinuerlig utan avbrott.

text: Bilaga 8

text: Muntliga meddelanden

text: 1. Utförande

text: Muntliga meddelanden ska lämnas i form av korta satser, fraser, ordgrupper eller enstaka ord, ibland i fastställd form. Muntliga meddelanden ska vara så korta, enkla och tydliga som möjligt. Talaren ska ha sådan förmåga att uttrycka sig och lyssnaren sådan förmåga att höra att den muntliga anvisningen kan uppfattas. Muntliga meddelanden får framföras direkt eller indirekt, genom mänsklig eller syntetisk röst.

text: 2. Särskilda regler vid muntliga meddelanden

text: Arbetstagarna ska behärska det använda språket så att de kan uttala och förstå den muntliga anvisningen och därmed uppträda på avsett sätt. Om ett muntligt meddelande används i stället för eller tillsammans med handsignalering ska fastställda former för sådan signalering användas.

text: Bilaga 9

text: Handsignaler

text: 1. Utförande

text: Handsignaler ska vara exakta och enkla samt bestå av stora rörelser som är lätta att utföra och förstå och som klart skiljer sig från andra signaler. Om båda armarna används samtidigt ska de röras symmetriskt och avse ett enda tecken. Om tecknen uppfyller dessa krav, får de avvika något från de tecken som avbildas i punkt 3 eller göras mer detaljerade. Betydelsen och uppfattbarheten ska dock vara likvärdiga. Signalschemat som anges nedan kan kompletteras vid behov, t.ex. för speciella arbetsmoment. Även signalscheman för arbete med tornkranar, mobilkranar och hamnkranar i Svensk Standard får användas.

text: 2. Särskilda regler för handsignaler

text: Den som utför tecknen, nedan kallad signalman, ska använda rörelserna för att ge manövreringsanvisningar till teckenmottagaren, nedan kallad operatören. Signalmannen ska kunna se och kontrollera alla manövrer utan att utsätta sig för fara. Signalmannen ska uteslutande ägna sig åt att dirigera manövrer och upprätthålla säkerheten för de arbetstagare som berörs. Om signalmannen inte kan se och kontrollera alla manövrer ska ytterligare signalmän anlitas. Operatören ska avbryta den pågående manövern och be om ytterligare instruktioner om han inte på ett säkert sätt kan genomföra manövern.

text: Utrustning

text: Operatören ska kunna känna igen signalmannen utan svårighet. Signalmannen ska bära ett eller flera igenkänningstecken, t.ex. jacka, hjälm, manschetter eller använda signalspade. Igenkänningstecknen ska ha samma klara färger och uteslutande användas av signalmän.

text: 3. Signalschema

text: A. Allmänna tecken

text: START Uppmärksamhet. Båda armarna utsträckta Signalgivningen vågrätt med påbörjas. handflatorna framåt. STOPP Avbrott. Höger arm sträcks uppåt Slut på rörelse. med handflatan framåt.

text: SLUT Avslutning av Båda händerna sammanmanövern. hållna i brösthöjd.

text: B. Lodräta rörelser

text: UPP Höger arm sträcks uppåt med handflatan framåt och gör en långsam cirkelrörelse.

text: Upp

text: NED Höger arm sänks med handflatan mot kroppen och gör en långsam cirkelrörelse.

text: LODRÄTT AVSTÅND Avståndet anges med händerna.

text: C. Vågräta rörelser

text: FRAMÅT Båda armarna böjs med handflatorna uppåt och underarmarna rörs långsamt mot kroppen.

text: BAKÅT Båda armarna böjs med handflatorna nedåt och underarmarna rörs långsamt från kroppen.

text: ÅT HÖGER Höger arm sträcks ut Signalmannens närmast vågrätt med högra sida. handflatan nedåt och gör långsamma rörelser åt höger.

text: ÅT VÄNSTER Vänster arm sträcks ut Signalmannens närmast vågrätt med vänstra sida. handflatan nedåt och gör långsamma rörelser åt vänster.

text: VÅGRÄTT Avståndet anges med AVSTÅND händerna.

text: D. Övrigt

text: FARA Båda armarna sträcks uppåt med handflatorna framåt. Nödstopp

text: SNABBT Samtliga rörelser utförs snabbare.

text: LÅNGSAMT Samtliga rörelser utförs långsammare.

text: Arbetsmiljöverkets allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna om skyltar och signaler för hälsa och säkerhet under arbete

text: Arbetsmiljöverket meddelar följande allmänna råd om tillämpningen av Arbetsmiljöverkets föreskrifter (

text: AFS 2008:13

text: ) om skyltar och signaler. Allmänna råd har en annan status än föreskrifter. De är inte tvingande, utan deras funktion är att förtydliga innebörden i föreskrifterna, t.ex. upplysa om lämpliga sätt att uppfylla kraven samt visa exempel på praktiska lösningar och förfaringssätt och att ge rekommendationer, bakgrundsinformation och hänvisningar.

text: Bakgrund

text: På de flesta arbetsställen finns det anledning att markera särskilda riskområden eller utrustning som ska finnas som skydd mot ohälsa eller olycksfall. Genom gemensamma regler för skyltar, märkning och signaler på arbetsplatser kan man vänta sig en allmän minskning av de risker som kan uppstå på grund av språkliga och kulturella olikheter bland arbetstagare från olika länder. Reglerna om skyltar, märkning och signaler i dessa föreskrifter utgör en anpassning till de minimikrav som anges i EG-direktivet om varselmärkning och signaler för hälsa och säkerhet i arbetet (

text: Kommentarer

text: Till 1 § Regler om märkning av kemiska produkter som släpps ut på marknaden finns i Kemikalieinspektionens föreskrifter om klassificering och märkning av kemiska produkter. Vid transport av farligt gods gäller Lagen om transport av farligt gods LTFG. Se vidare Räddningsverkets webbplats. Bestämmelser om hur utrustning, t.ex. maskiner, ska märkas finns bl.a. i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om maskiner. Särskilda bestämmelser om bl.a. skyltar för utrymning finns i föreskrifterna om arbetsplatsens utformning.

text: Till 2 § Det är inte meningen att skyltar och signaler ska prioriteras framför andra skyddsåtgärder.

text: Risker undanröjs bäst genom tekniska eller organisatoriska skyddsåtgärder t.ex. inkapsling, eliminering eller avspärrning. Ändå kan särskilda riskområden, t.ex. för fallande föremål, behöva märkas ut. Av Arbetsmiljöverkets föreskrifter om systematiskt arbetsmiljöarbete framgår att arbetsgivaren ska planera, genomföra och följa upp verksamheten så att arbetsmiljökraven uppfylls. En viktig del i det systematiska arbetsmiljöarbetet är att undersöka arbetsförhållandena och bedöma riskerna för ohälsa och olycksfall. Rörliga delar kan ges uppmärksamhet genom kontrasterande färgsättning.

text: Till 4 § Informationen till arbetstagarna bör innehålla alla åtgärder som bör vidtas på arbetsplatsen för att uppfylla arbetsmiljökraven enligt reglerna för skyltar och signaler. Särskilda regler för hanteringen av skyltar och signaler bör utfärdas. Reglerna bör särskilt ange syftet med dessa. Informationen bör ges innan arbetet börjar och upprepas när det behövs. Det är viktigt att personer som endast tillfälligtvis utför arbete på arbetsstället, t.ex. resemontörer och servicepersonal anlitad från andra företag, får motsvarande information och instruktioner. På arbetsplatser med farliga arbeten ska det finnas skriftliga instruktioner för hur arbetet ska bedrivas enligt Arbetsmiljöverkets föreskrifter om systematiskt arbetsmiljöarbete.

text: Till bilaga 1 9. Särskilda regler för byggande finns i Boverkets Byggregler. I dessa regler anges att vid strömavbrott ska nödbelysningen av vägledande markeringar för utrymning vara tillräcklig under minst 60 minuter.

text: Till bilaga 2 För kolorimetriska (färgnyanser) och fotometriska (reflekterande) egenskaper rekommenderas gällande standarder från ISO och CIE (International Lightning Commission). 3.4 Skyltar för utrymningsväg är avsedda att användas för utrymningsvägar, väg till utrymningsväg och på dörrar som är tillgängliga under hela den tid personal kan behöva utrymma. Utgångar som dagligen används av t.ex. besökare eller kunder men som inte är nödutgångar, eftersom de inte är tillgängliga hela den tid personal behöver utrymma, kan förses med andra symboler eller tilläggsskyltar. Lämpliga sådana symboler och skyltar finns i standarder för symboler för allmänheten. Särskild skyltning av bl.a. trappor i utrymningsvägar kan också behövas.

text: 3.5. Tilläggsskylt för skylten ”andra brandskyddsanordningar eller brandskyddsutrustningar” kan t.ex. vara brandventilation, branddörr, röklucka och brandfilt. Skylten är främst avsedd för räddningstjänsten.

text: Till bilaga 5 2. Det är särskilt viktigt att märka ut gång- och transportleder som finns inom arbetsområden där arbetstagare har tillträde under sitt arbete och vilka är ämnade för marktransport eller hantering av utrustning. Lämpligen görs märkningen på båda sidor med en heldragen linje i väl synlig färg, företrädesvis gul. Markering av gång- och transportleder kan, beroende på underlagets färg, behöva varieras, t.ex. syns gul markeringsfärg bättre än vit mot svart asfalt vintertid vid snö och is på marken. Avståndet mellan linjerna sätts med hänsyn till bredden på de aktuella fordonen och det säkerhetsavstånd som är nödvändigt till föremål eller mötande personer.

text: Till bilaga 6 Observera att stroboskopeffekten från roterande maskiner kan göra att en ljussignal syns sämre.

text: Till bilaga 8 Av de särskilda regler som gäller för muntliga meddelanden framgår att endast arbetstagare som kan förstå dessa anvisningar får utföra riskfyllda manövrer i arbetet. Det kan vara lämpligt att muntliga meddelanden repeteras av lyssnaren. Exempel på muntliga meddelanden som används i dessa sammanhang: – start anger att en verksamhet inleds – stopp för att avbryta eller avsluta en rörelse – slut för att avsluta en manöver – upp för lyftning av last – ned för sänkning av last – framåt för riktning – bakåt för riktning – höger för riktning – vänster för riktning – fara för nödstopp – snabbt för att påskynda en rörelse.

text: Till bilaga 9 Handsignaler förutsätter att signalmannen och den som tar emot signalerna ser varandra. Om så inte är fallet behövs en eller flera extra signalmän. Operatören bör omedelbart avbryta sin manöver om han inte har uppfattat eller tolkat signalen klart.

text: Vissa operationer kan kräva särskild övning i teckengivning. I Sverige är praxis vid teckengivning i byggbranschen och vid hamnarbete använda tecknen för ”stopp” och ”hastigt stopp” enligt signalscheman i Svensk Standard.

text: Information från Arbetsmiljöverket

text: Lagar och förordningar

text: Arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: Arbetsmiljöförordningen (1977:1166)

text: Arbetsmiljöverkets författningssamling (AFS)

text: AFS 2000:42

text: Arbetsplatsens utformning

text: AFS 2001:1

text: Systematiskt arbetsmiljöarbete

text: AFS 2001:3

text: Användning av personlig skyddsutrustning

text: AFS 2004:3

text: Stegar och arbetsbockar

text: AFS 2006:4

text: Användning av arbetsutrustning

text: AFS 2006:5

text: Användning av truckar

text: AFS 2006:6

text: Användning av lyftanordningar och lyftredskap

text: AFS 2006:7

text: Tillfälliga personlyft med kranar eller truckar

text: Andra aktuella regler m.m.

text: Svenska standarder och normblad.

text: SS 03 14 11 Märkfärger SS 03 15 30 Symboler för allmänheten SS 768 00 11 Teckengivning för körning med kranar IKH 8.00.12 Teckengivning för körning av mobilkranar IKH 8.00.13 Teckengivning för körning av tornkranar

text: För att hålla sig uppdaterad om Arbetsmiljöverkets föreskrifter kan det vara bra att regelbundet via Internet gå in på vår webbplats www.av.se och under ”Lag och rätt/Föreskrifter” kontrollera vilka föreskrifter som gäller för den aktuella verksamheten. För att få reda på hur den aktuella lag- och förordningstexten ser ut kan man exempelvis via Internet gå in på www.lagrummet.se och ta fram den senaste versionen av lagar och förordningar som man är intresserad av. Notera att det kan finnas fel i dokumentet på Internet och att det är den tryckta versionen som gäller rättsligt.


fs: afs

publisher: Arbetarskyddsstyrelsen

title: Upphävande av Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om förskola och fritidshem Arbetsmiljöverkets föreskrifter om upphävande av Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (AFS 1986:19) med föreskrifter om förskola och fritidshem

text: Arbetsmiljöverkets författningssamling

type: stycke

text: AFS 1986:19

text: ) om förskola och fritidshem;

text: Utkom från trycket beslutade den 30 september 008. den 10 oktober 008

text: Arbetsmiljöverket föreskriver med stöd av

text: 18 § arbetsmiljöförordningen (1977:1166)

text: att Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1986:19

text: ) med föreskrifter om förskola och fritidshem ska upphöra att gälla från och med den 1 januari 009.

text: MIKAEL SJÖBERG

text: Ywonne Strempl Anna Middelman

text: Kommentarer till föreskrifterna om upphävande av Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1986:19

text: Efter omprövning har Arbetsmiljöverket bedömt att Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om förskola och fritidshem har föråldrats. De har ersatts av mer detaljerade föreskrifter om arbetsplatsens utformning (AFS 000:4). De regler som gäller arbetsställningar och arbetsrörelser är samtidigt mer utförligt formulerade i föreskrifterna om belastningsergonomi (

text: AFS 1998:1

text: Arbetsmiljöverket · Publikationsservice Box 1300 · 171 25 Solna · Tel 08-730 97 00 · Fax 08-735 85 55

text: Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-505-5 · ISSN 1650-3163

type: foreskrift


publisher: Arbetsmiljöverket

title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ändring i Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS 2001:1) om systematiskt arbetsmiljöarbete

text: Om någon arbetstagare råkar ut för ohälsa eller olycksfall i arbetet och om något allvarligt tillbud inträffar i arbetet, ska arbetsgivaren utreda orsakerna så att risker för ohälsa och olycksfall kan förebyggas i fortsättningen.

text: Denna författning träder i kraft den 1 november 2008.

text: MIKAEL SJÖBERG

text: Ywonne Strempl Anna Middelman

text: Bilaga 1

type: paragraf

text: Arbetstagare med uppgifter enligt 6 §

text: De som arbetsgivaren enligt 6 § givit uppgifter i arbetsmiljöarbetet ska – få tillgång till arbetsskadeanmälningar enligt lagen om arbetsskadeförsäkring (

text: ), – få tillgång till information om de förebyggande arbetsmiljöåtgärderna i verksamheten och om åtgärdskrav från Arbetsmiljöverket samt – få lämna synpunkter till arbetsgivaren på • valet av andra arbetstagare med uppgifter i arbetsmiljöarbetet, • valet av de arbetstagare som behövs för att genomföra första hjälpen, brandbekämpning och utrymning, • anlitande av företagshälsovård eller motsvarande sakkunnig hjälp utifrån, • uppläggningen av arbetsmiljöarbetet, • riskbedömningar, • åtgärder för att förebygga ohälsa och olycksfall, • den personliga skyddsutrustning som kan behövas, • arbetsskadeanmälningar, • vilken information de behöver få tillgång till om förebyggande arbetsmiljöåtgärder i verksamheten och om åtgärdskrav från Arbetsmiljöverket samt • hur informationen i dessa frågor ska utformas.

text: Till 9 §

text: Allvarliga tillbud

text: Ett tillbud är en oönskad händelse som kunnat leda till ohälsa eller olycksfall. Allvarliga tillbud är händelser som i sig innebär stor fara för ohälsa eller olycksfall. Det behöver inte finnas någon fara för person i den aktuella situationen. Ett exempel är en explosion i en lokal där ingen vistas för tillfället. Tillbud är ofta en följd av brister i arbetsmiljöarbetet.

text: Utredning

text: Utredningsskyldigheten gäller om det finns ett samband mellan det som hänt och förhållandena i arbetet. Det kan vara värdefullt att arbetsgivaren även utreder tillbud som inte är allvarliga.

text: Ofta har tekniska faktorer, mänskligt handlande, organisatoriska förhållanden och ledning av verksamheten samverkat, exempelvis till ett olycksfall. Arbetsgivaren bör därför, så långt det är praktiskt möjligt, ta reda på samtliga bakomliggande orsaker till det inträffade. Utredningen behöver göras grundligt och systematiskt. Den kan omfatta iakttagelser på arbetsplatsen, intervjuer med berörd personal och granskning av ritningar, uppgiftsfördelning, instruktioner och rutiner. Utredningen bör fokuseras på händelsen och de förhållanden som lett fram till den. Den bör göras i förebyggande syfte och inte uppehålla sig vid skuldfrågan. Sjukfrånvaro kan bero på ohälsa eller olycksfall som orsakats av förhållanden i arbetsmiljön. Det är därför viktigt att ta reda på om frånvaron har samband med arbetsförhållandena. Kvinnor och män kan utsättas för olika risker i arbetet. Det är därför viktigt att känna till antalet utsatta kvinnor och män i fråga om ohälsa, olycksfall eller tillbud. Det kan visa att skilda åtgärder behövs.

text: Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-506-2 · ISSN 1650-3163


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om ändring i Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (AFS 1999:3) om byggnads- och anläggningsarbete

text: I dessa föreskrifter används följande beteckningar och begrepp med nedan angiven betydelse.

text: Byggarbetsmiljösamordnare Den som enligt kap.

text: 6 § första stycket arbetsmiljölagen

text: utsetts till byggarbetsmiljösamordnare med uppgifter enligt kap. 7 a § och/eller

text: 7 b § samma lag

text: (planeringen och projekteringen respektive utförandet).

text: Passerande fordonstrafik Fordonstrafik som passerar förbi eller genom plats eller område där ett byggnads- eller anläggningsarbete utförs. Med fordonstrafik avses även spårbunden trafik. Med passerande fordonstrafik avses däremot inte trafik på platsen eller området som har samband med byggnads- eller anläggningsarbetet.

text: Skyddsnät Nät, inklusive upphängningsanordningar, som är konstruerat och utfört för att fånga upp fallande personer. Jfr direktivet

text: (EGT nr L 245, 26.8.992, s. 6).

text: Uppdragstagare Den som enligt kap.

text: 7 c § arbetsmiljölagen

text: har i uppdrag att bära det ansvar beträffande arbetsmiljön som vilar på den som låter utföra ett byggnads- eller anläggningsarbete.

text: Grundläggande bestämmelser i

text: arbetsmiljölagen

text: I

text: arbetsmiljölagen

text: finns grundläggande bestämmelser om bland annat följande • Ansvar för den som låter utföra ett byggnads- eller anläggningsarbete. • Ansvar för dem som medverkar i planering och projektering. • Ansvar för byggarbetsmiljösamordnare. • Möjlighet för den som låter utföra ett byggnads- eller anläggningsarbete att överlåta sitt ansvar beträffande arbetsmiljön på en uppdragstagare samt villkoren för att en sådan överlåtelse ska vara giltig. • En i konsumentförhållanden i vissa fall automatisk övergång till en uppdragstagare av det ansvar beträffande arbetsmiljön som vilar på den som låter utföra ett byggnads- eller anläggningsarbete. • Samverkan mellan den som låter utföra ett byggnads- eller anläggningsarbete och den som driver annan verksamhet när de båda verksamheterna bedrivs på ett gemensamt arbetsställe.

text: Ansvar för den som låter utföra ett byggnads- eller anläggningsarbete

text: Det som nedan i 5–9 §§ sägs om den som låter utföra ett byggnads- eller anläggningsarbete ska istället i förekommande fall gälla en uppdragstagare.

text: Den som låter utföra ett byggnads- eller anläggningsarbete ska under varje skede av planeringen och projekteringen se till att arbetsmiljön under byggskedet särskilt uppmärksammas när det gäller . objektets eller anläggningens placering och utformning, 2. val av byggprodukter, . val av konstruktioner för grundläggning, stomsystem eller andra bärande element, 4. val och utformning av stomkomplettering, 5. val av installationer, deras placering och infästning samt 6. val av inredningar.

text: Den som låter utföra ett byggnads- eller anläggningsarbete ska under varje skede av planeringen och projekteringen se till att arbetsmiljön under byggskedet särskilt uppmärksammas i följande avseenden. . Byggtiden och tiderna för deletapperna ska vara så väl tilltagna att arbetena kan utföras i sådan takt att risk för ohälsa och olycksfall undviks. 2. Transporter av byggmaterial, rivningsmassor och utrustning ska kunna ske på ett ur arbetsmiljösynpunkt godtagbart sätt. . Etableringsområdet ska normalt vara så stort att de kontor, personalutrymmen m.m. som behövs för all verksamhet på byggarbetsplatsen får rum utan att det blir för trångt.

text: Den som låter utföra ett byggnads- eller anläggningsarbete ska se till att planering och projektering sker i så god tid före arbetenas utförande att det är möjligt att samordna arbetena utan att arbetsmiljörisker uppstår på grund av tidsbrist vid samordningen. För den som låter utföra ett byggnads- eller anläggningsarbete gäller också följande. Inför rivning, ombyggnad eller renovering av ett objekt eller del av ett objekt ska riskerna med hälsofarligt material beaktas, liksom risken att stabiliteten hos objektet eller del av detta äventyras medan arbetet pågår. Vad särskilt gäller hälsofarligt material ska, innan rivningsarbetet påbörjas, förekomsten av sådant material i objektet klarläggas. Om kunskap inte kan nås på annat sätt ska provtagning och, om det behövs, analys av provet eller proven äga rum.

text: Byggarbetsmiljösamordnare ska vara antingen • juridisk person som förfogar över personer som har den utbildning, kompetens och erfarenhet som behövs för att kunna utföra de uppgifter som åligger en byggarbetsmiljösamordnare enligt

text: arbetsmiljölagen

text: och dessa föreskrifter eller • fysisk person som själv har, eller förfogar över personer som har, den utbildning, kompetens och erfarenhet som behövs för att kunna utföra de uppgifter som åligger en byggarbetsmiljösamordnare enligt

text: arbetsmiljölagen

text: och dessa föreskrifter. Den som låter utföra byggnads- eller anläggningsarbete ska kunna styrka kvalifikationerna enligt

text: första stycket

text: hos den byggarbetsmiljösamordnare som han utsett, liksom hos den personal som denne avser använda i samordningsarbetet. Detsamma gäller om den som låter utföra byggnads- eller anläggningsarbete utsett sig själv till byggarbetsmiljösamordnare.

text: Byggarbetsmiljösamordnaren får, av de personer han förfogar över, i samordningsarbetet endast använda dem som har kvalifikationer enligt första stycket.

text: Den som låter utföra ett byggnads- eller anläggningsarbete ska, innan arbetena påbörjas, lämna en förhandsanmälan till Arbetsmiljöverket då det gäller byggarbetsplatser − på vilka arbetet beräknas pågå under längre tid än 0 arbetsdagar och där mer än 20 personer vid något tillfälle sysselsätts samtidigt eller − på vilka det totala antalet persondagar beräknas överstiga 500.

text: Förhandsanmälan ska innehålla uppgifter enligt bilaga . Ett exemplar av förhandsanmälan ska finnas uppsatt väl synligt på byggarbetsplatsen och, om det behövs, uppdateras regelbundet. Den som låter utföra byggnadseller anläggningsarbetet ansvarar för att så sker.

text: Den som låter utföra ett byggnads- eller anläggningsarbete ska se till att en arbetsmiljöplan upprättas och finns tillgänglig innan byggarbetsplatsen etableras om − något av de arbeten som anges i 2 a § andra stycket C behöver utföras i samband med byggnads- eller anläggningsarbetet eller − arbetet är av sådan omfattning att förhandsanmälan ska lämnas enligt 7 §. Han ska vidare se till att alla sådana anpassningar genomförs i arbetsmiljöplanen som kan komma att behövas med hänsyn till hur arbetet fortskrider och till de eventuella förändringar som ägt rum. Ytterligare bestämmelser om arbetsmiljöplan finns i 2, 2 a och 4 §§.

text: Den som låter utföra ett byggnads- eller anläggningsarbete ska se till att en dokumentation med det innehåll som anges i 2 b § upprättas. Han ska genomföra eller låta genomföra alla anpassningar i dokumentationen som kan komma att behövas med hänsyn till hur arbetet fortskrider och till de eventuella förändringar som ägt rum under byggskedet. Han ska förvara dokumentationen så länge som objektet består. Om objektet överlåts ska dokumentationen överlämnas till den nya innehavaren.

text: Ansvar för vissa andra skyddsansvariga under planeringen och projekteringen

text: Även de som medverkar vid planeringen och projekteringen ska, inom ramen för sina uppdrag, i tillämpliga delar följa det som i 5–5 b §§ föreskrivs för den som låter utföra ett byggnads- eller anläggningsarbete.

text: Den som tillverkar monteringsfärdiga byggnader eller anläggningar ska vid projekteringen i tillämpliga delar följa bestämmelserna i 5 §.

text: Ansvar för byggarbetsmiljösamordnare som utsetts för planering och projektering

text: Byggarbetsmiljösamordnare enligt kap.

text: 7 a § arbetsmiljölagen

text: ska delta i planeringen och i ledningen av projekteringen. Han ska samordna planeringen och projekteringen med avseende på arbetsmiljön, så att de som medverkar vid planeringen och projekteringen tar hänsyn till varandras planer och lösningar. Detta ska göras på det sätt som behövs för att förebygga risker för ohälsa och olycksfall under utförandet av byggnads- eller anläggningsarbetet. Samordningen ska också leda till att utförandet av olika delar av projektet samt av konstruktioner, installationer och liknande inte sammanfaller i tid och rum under byggskedet på ett sådant sätt att risk för ohälsa eller olycksfall uppkommer.

text: Om 8 § kräver att en arbetsmiljöplan ska upprättas ska byggarbetsmiljösamordnaren enligt kap.

text: 7 a § arbetsmiljölagen

text: upprätta eller låta upprätta en sådan plan innan byggarbetsplatsen etableras.

text: Arbetsmiljöplanen ska alltid innehålla vad som anges i A och B nedan. När de arbeten som anges i C nedan är aktuella ska dessutom en beskrivning av förebyggande åtgärder göras i enlighet med vad som anges i C. Annan verksamhet som kommer att pågå samtidigt på byggarbetsplatsen ska beaktas i planen enligt vad som anges i D.

text: Arbetsmiljöplanen ska alltså innehålla följande. A. De regler som ska tillämpas på byggarbetsplatsen. B. En beskrivning av hur arbetsmiljöarbetet ska organiseras. C. När arbeten enligt – nedan är aktuella: En beskrivning av de särskilda åtgärder som ska vidtas under byggskedet för att arbetsmiljön ska kunna uppfylla kraven i

text: arbetsmiljölagen

text: och dessa föreskrifter samt de andra före-

text: skrifter som Arbetarskyddsstyrelsen eller Arbetsmiljöverket meddelat med stöd av arbetsmiljöförordningen och som är tillämpliga på arbetet. . Arbete med risk för fall till lägre nivå där nivåskillnaden är två meter eller mer. 2. Arbete som innebär risk att begravas under jordmassor eller sjunka ned i lös mark. . Arbete med sådana kemiska eller biologiska ämnen som medför särskild fara för hälsa och säkerhet eller som enligt Arbetarskyddsstyrelsens eller Arbetsmiljöverkets föreskrifter omfattas av krav på medicinsk kontroll. 4. Arbete där de som arbetar exponeras för joniserande strålning och för vilket kontrollerat område eller skyddat område ska inrättas enligt Statens strålskyddsinstituts föreskrifter (SSI FS 998:) om kategoriindelning av arbetstagare och arbetsställen vid verksamhet med joniserande strålning. 5. Arbete i närheten av högspänningsledningar. 6. Arbete som medför drunkningsrisk. 7. Arbete i brunnar och tunnlar samt anläggningsarbete under jord. 8. Arbete som utförs under vatten med dykarutrustning. 9. Arbete som utförs i kassun under förhöjt lufttryck. 0. Arbete vid vilket sprängämnen används. . Arbete vid vilket lansering, montering och nedmontering av tunga byggelement eller tunga formbyggnadselement ingår. 2. Arbete på plats eller område med passerande fordonstrafik. . Rivning av bärande konstruktioner eller hälsofarliga material eller ämnen. D. Om arbetet ska utföras på en plats där annan verksamhet kommer att pågå samtidigt ska detta beaktas i planen.

text: Byggarbetsmiljösamordnare enligt kap.

text: 7 a § arbetsmiljölagen

text: ska utarbeta den dokumentation som anges i 9 §. Dokumentationen ska vara färdigställd då arbetena avslutats. Den ska beskriva objektets konstruktion och utformning samt de byggprodukter som använts, allt i den omfattning som är av betydelse för säkerhet och hälsa vid arbete med drift, underhåll, reparation, ändring och rivning av objektet.

text: Ansvar för byggarbetsmiljösamordnare under utförandet av ett byggnadseller anläggningsarbete

text: Byggarbetsmiljösamordnare enligt kap. 7 b § ska delta i planeringen av arbetet och se till att gemensamma arbetsmiljösynpunkter beaktas när ar-

text: betsmetoder och arbetsutrustning väljs, när de olika arbetena samplaneras och när tidsplaneringen görs.

text: Byggarbetsmiljösamordnare enligt kap. 7 b

text: arbetsmiljölagen

text: ska organisera en skyddsverksamhet på byggarbetsplatsen. Om flera företag bedriver verksamhet på byggarbetsplatsen ska han organisera en gemensam skyddsverksamhet tillsammans med dem. Byggarbetsmiljösamordnare enligt kap.

text: 7 b § arbetsmiljölagen

text: ska se till att den arbetsmiljöplan som upprättats enligt

text: och

text: 2 a §§

text: finns tillgänglig så snart byggarbetsplatsen etablerats. Byggarbetsmiljösamordnare enligt kap.

text: 7 b § arbetsmiljölagen

text: ska genomföra eller låta genomföra alla anpassningar i arbetsmiljöplanen som kan komma att behövas med hänsyn till hur arbetet fortskrider och till de eventuella förändringar som ägt rum. Han ska därvid anpassa planen till de arbetsmetoder som verkligen används och till de verkliga förutsättningarna för arbetets utförande. Även beskrivningen av hur arbetsmiljöarbetet ska organiseras ska vara uppdaterad. Vid alla ändringar i arbetets utförande av betydelse eller ändrade förutsättningar av betydelse för arbetsmiljön, ska en ny anpassning göras. Byggarbetsmiljösamordnare enligt kap.

text: 7 b § arbetsmiljölagen

text: ska genomföra eller låta genomföra alla anpassningar i dokumentationen enligt

text: 2 b §

text: , som kan komma att krävas med hänsyn till hur arbetet fortskrider och de eventuella förändringar som ägt rum.

text: Byggarbetsmiljösamordnare enligt kap.

text: 7 b § arbetsmiljölagen

text: ska ha överinseende över kontrollen dels av att tekniska anordningar är behörigen besiktigade och provade, dels av att förare av sådana anordningar har tillräcklig kompetens eller, i förekommande fall, erforderliga tillstånd.

text: När någon företrädare för byggarbetsmiljösamordnaren inte finns tillgänglig på byggarbetsplatsen, ska byggarbetsmiljösamordnaren se till att uppgift finns om vart man kan vända sig. En kontaktperson eller, om det behövs, flera kontaktpersoner ska finnas, liksom uppgift om hur man får tag på någon av dem vid alla tidpunkter när arbete pågår.

text: Ansvar för övriga företag på byggarbetsplatsen beträffande samordningen

text: Den som driver verksamhet på byggarbetsplatsen ska till byggarbetsmiljösamordnaren enligt

text: 7 b § arbetsmiljölagen

text: lämna uppgift om de risker som kan uppstå på grund av denna verksamhet. Alla som är verksamma på byggarbetsplatsen ska följa de ordnings- och skyddsregler som denne byggarbetsmiljösamordnare utfärdar och delta i byggarbetsplatsens arbetsmiljöarbete.

text: Bestämmelserna i 7, 8, 9 och 2–2 b §§ samt 4 § 2–4 stycket utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap. 8 § arbetsmiljölagen

text: . Brott mot nu nämnda föreskrifter kan enligt

text: 8 kap. 2 § samma lag

text: medföra böter.

text: Denna författning träder i kraft den januari 2009. Kravet på utbildning enligt 6 § ska dock träda i kraft först den januari 200.

text: MIKAEL SJÖBERG

text: Jan Westman Anna Middelman

text: Bilaga 1

text: Förhandsanmälan till Arbetsmiljöverket

text: . Datum för anmälan.

text: 2. Byggarbetsplatsens besöksadress. . Namn, adress och telefonnummer till den som låter utföra byggnadseller anläggningsarbetet, uppgift om organisationsnummer samt om kontaktperson för denne.

text: 4. Typ av projekt.

text: 5. a) I förekommande fall namn, adress och telefonnummer till den som i enlighet med vad som anges i kap.

text: 7 c § arbetsmiljölagen

text: har i uppdrag att bära det ansvar beträffande arbetsmiljön som vilar på den som låter utföra ett byggnads- eller anläggningsarbete, uppgift om denne uppdragstagares organisationsnummer samt om kontaktperson för denne. b) Starttidpunkt för uppdraget och eventuell sluttidpunkt. 6. a) Namn, adress och telefonnummer till byggarbetsmiljösamordnare som enligt kap.

text: 6 § arbetsmiljölagen

text: utsetts • för planering och projektering ( kap.

text: 7 a § arbetsmiljölagen

text: ), • för utförandet ( kap.

text: 7 b § arbetsmiljölagen

text: b) Uppgift om byggarbetsmiljösamordnares organisationsnummer och om kontaktperson för denne. c) Vilken tidsperiod som en byggarbetsmiljösamordnare utsetts för. 7. Namn, adress och telefonnummer till dem som projekterat objektet, samt uppgift om kontaktpersoner och organisationsnummer.

text: 8. Planerat datum då arbetet ska påbörjas.

text: 9. Planerat datum då arbetet ska vara avslutat. 0. Största antal personer som vid något tillfälle samtidigt beräknas vara sysselsatta på byggarbetsplatsen.

text: . Planerat antal entreprenörer och ensamföretagare som ska utföra arbete på byggarbetsplatsen. 2. Namn, adress och telefonnummer till de entreprenörer som redan är utsedda, uppgift om organisationsnummer samt om kontaktperson för varje sådan entreprenör.

text: Bakgrund

text: Allmänt

text: Sverige har åtagit sig att överföra bland annat EG-direktiven inom arbetsmiljöområdet till svenska föreskrifter. De grundläggande EG-reglerna för säkerhet och hälsa i arbetet anges i ett ramdirektiv: Rådets direktiv av den 2 juni 989 för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (

text: ). Ett antal särdirektiv till ramdirektivet ger minimikrav som inte får underskridas i EU:s medlemsländer. Det första särdirektivet (

text: ) kallas ofta arbetsplatsdirektivet. Det ger krav på arbetsplatsernas säkra utformning. Ett annat särdirektiv, det åttonde, är Rådets direktiv av den 24 juni 992 om införande av minimikrav för säkerhet och hälsa på tillfälliga eller rörliga byggarbetsplatser (

text: ) (byggarbetsplatsdirektivet). Genom föreskrifterna om byggnads- och anläggningsarbete (AFS 999:) avsågs att, i den del det ankom på dåvarande Arbetarskyddsstyrelsen, slutgiltigt överföra bestämmelserna i byggarbetsplatsdirektivet till svensk rätt. Sedan emellertid Europeiska kommissionen i en formell underrättelse den 4 april 2006 framfört kritik mot vissa delar av det svenska genomförandet av byggplatsdirektivet har såväl

text: arbetsmiljölagen

text: som AFS 999: omarbetats för att ytterligare anpassa svensk rätt till detta direktiv. I ett första steg (AFS 2007:) förtydligades tillämpningsområdet, något som kunde ske utan att

text: arbetsmiljölagen

text: ändrades. Sedan numera även denna ändrats har även de övriga ändringar som behövts kunnat göras i AFS 999:. Ändringarna i

text: arbetsmiljölagen

text: innebär att kapitlet i lagen utökas med nya bestämmelser om byggnads- och anläggningsarbete, i huvudsak på följande sätt. Den som låter utföra ett byggnads- eller anläggningsarbete (byggherren) ska beakta arbetsmiljösynpunkter under varje skede av planeringen och projekteringen (tidigare gällde det endast projekteringen) samt utse en lämplig arbetsmiljösamordnare dels för planering och projektering, dels för utförandet av arbetet. Byggarbetsmiljösamordnarnas uppgifter anges i princip i lagen i enlighet med byggplatsdirektivets systematik, och av lagen framgår också att både samordnarna och byggherren har ansvar för att uppgifterna blir utförda. Skyldigheter rörande förhandsanmälan, arbetsmiljöplan och annan dokumentation meddelas dock genom föreskrifter enligt en lagbestämmelse om bemyndigande för detta. Byggherrens arbetsmiljöansvar kan gå över till en självständig uppdragstagare, i princip en totaleller generalentreprenör, men endast om denne verkligen tar över uppgifter som motsvarar ansvaret. Arbetsmiljöverket kan, om det finns särskilda skäl, flytta ansvaret mellan uppdragstagaren och byggherren. Se vidare kommentaren till

text: 4 §

text: Föreskrifterna innehåller samlat bestämmelser om arbetsmiljöansvar vid planering och projektering samt vid arbetets utförande, allt med inriktning på arbetsmiljön vid byggnads- och anläggningsarbete. Även andra föreskrifter från Arbetarskyddsstyrelsen och Arbetsmiljöverket kan givetvis vara tilllämpliga vid utförande av byggnads- och anläggningsarbete.

text: Till vem riktar sig föreskrifterna?

text: Många av bestämmelserna i föreskrifterna om byggnads- och anläggningsarbete anger inte uttryckligen till vem de riktar sig. Detta är endast angivet i vissa bestämmelser som är direkt straffbelagda eller annars av mera formell art samt i bestämmelser som mera exklusivt riktar sig till t.ex. byggherren. I övriga bestämmelser används opersonliga formuleringar av typen ”Arbetsplats ska vara...” eller ”Skydd ska ordnas mot...” Detta är Arbetsmiljöverkets normala sätt att skriva föreskrifter. Orsaken till att denna metod används är att föreskrifterna normalt riktar sig till så många olika ansvariga att det skulle tynga föreskrifterna på ett oacceptabelt sätt om alla skulle räknas upp i alla bestämmelser. Principen är därför att när inget annat anges riktar sig en bestämmelse till alla som enligt

text: arbetsmiljölagen

text: kan ha ett ansvar av det slag som beskrivs i bestämmelsen. Man kan således utgå från att de flesta av byggföreskrifternas bestämmelser riktar sig till följande kategorier: • Arbetsgivare. • Arbetstagare. • Två eller flera som gemensamt driver yrkesmässig verksamhet. • Ensamföretagare. • Familjeföretag. • Den som hyr in arbetskraft. • Den som råder över ett arbetsställe. • Den som bedriver verksamhet på ett gemensamt arbetsställe. • Den som låter utföra ett byggnads- eller anläggningsarbete (byggherren). • Uppdragstagare som enligt kap.

text: 7 c § arbetsmiljölagen

text: har i uppdrag att bära det ansvar beträffande arbetsmiljön som vilar på byggherren. • Byggarbetsmiljösamordnare under planering och projektering eller under utförandet av ett byggnads- eller anläggningsarbete. • Den som medverkar vid projektering. Alla de nu uppräknade grupperna behöver alltså ta del av samtliga bestämmelser i föreskrifterna och ta ställning till i vilken mån de berör deras verksamhet. Så t.ex. behöver en arbetsgivare beakta alla bestämmelser utom dem som uttryckligen riktar sig till någon annan.

text: Visserligen kan det i många fall vara så att arbetsgivaren i praktiken inte kan påverka förhållandena på en plats där arbete ska utföras. Men om förhållandena inte är godtagbara med hänsyn till föreskrifternas krav får arbetsgivaren i stället avbryta arbetet till dess att situationen har rättats till. Arbetsgivaren har alltid skyldigheten att se till att han inte bedriver arbete i strid mot

text: arbetsmiljölagen

text: eller Arbetarskyddsstyrelsens/Arbetsmiljöverkets föreskrifter.

text: Kommentarer till enskilda paragrafer

text: Till 3 § Enligt kap.

text: 6 § första stycket arbetsmiljölagen

text: ska den som låter utföra byggnads- eller anläggningsarbetet (byggherren) utse en byggarbetsmiljösamordnare för planeringen och projekteringen med de uppgifter som anges i kap.

text: 7 a § arbetsmiljölagen

text: , och en byggarbetsmiljösamordnare för utförande av arbetet med de uppgifter som anges i kap.

text: 7 b § samma lag

text: . Ett och samma företag eller en och samma person kan utses för båda uppdragen. Den som låter utföra byggnads- eller anläggningsarbetet kan själv ta på sig ett av uppdragen eller båda. Se vidare kommentaren till 6 §. Bestämmelser till skydd mot fordonstrafik som passerar förbi eller genom plats eller område där ett byggnads- eller anläggningsarbete utförs, finns i 8–86 §§. De avser ”extern” (allmän) trafik, inklusive spårbunden trafik. (Observera särskilt 82 §). Bestämmelser till skydd mot den fordonstrafik på platsen eller området som har samband med byggnads- eller anläggningsarbetet finns däremot i 8, 40 och 4 §§. Uppdragstagare i den mening som avses i definitionen kan vara t.ex. en totalentreprenör som har fått ett uppdrag att självständigt sköta planering, projektering och utförande av ett byggprojekt och som genom avtal övertagit byggherrens ansvar för arbetsmiljön för hela projektet, eller en generalentreprenör som fått uppdraget att svara för utförandet av ett byggprojekt och genom avtal övertagit byggherrens ansvar för denna del. Om

text: konsumenttjänstlagen

text: är tillämplig behövs däremot i princip inget särskilt avtal utan byggherrens ansvar går automatiskt över på en sådan uppdragstagare som nämns ovan. Arbetsmiljöverket kan ”flytta tillbaka” ansvaret till byggherren. Se närmare om dessa frågor i kap.

text: 7 c §

text: och

text: 7 kap. 6 §

text: st.

text: arbetsmiljölagen

text: . Observera vidare vad som sägs i

text: andra stycket

text: i kommentaren till

text: 4 §

text: nedan.

text: Grundläggande bestämmelser i

text: arbetsmiljölagen

text: Till 4 § Visssa av de bestämmelser som tidigare funnits i de här föreskrifterna finns nu i själva

text: arbetsmiljölagen

text: . Lagen har dessutom kompletterats i syfte att på ett tydligare sätt än tidigare överföra byggplatsdirektivets bestämmelser till svensk rätt (se ”Bakgrund” ovan). De ändringar i AFS 999: som nu införts genom

text: AFS 2008:6

text: kompletterar överföringen av byggplatsdirektivet till svensk rätt. De nya bestämmelserna i lagen kan inte kommenteras i dessa allmänna råd. För att få en helhetsbild av vad som gäller är det emellertid nödvändigt att känna till dessa bestämmelser ordentligt, se kap.

text: 6 § arbetsmiljölagen

text: och de följande paragraferna. Om

text: konsumenttjänstlagen

text: är tillämplig ligger enligt

text: arbetsmiljölagen

text: , förenklat uttryckt, byggherrens arbetsmiljöansvar redan från början på uppdragstagaren (ej vid t.ex. delad entreprenad) om inte byggherren och uppdragstagaren skriftligen avtalar att ansvaret i stället ska ligga på byggherren. Se vidare

text: 7 c § andra stycket arbetsmiljölagen

text: . Information om

text: konsumenttjänstlagen

text: kan lämnas av Konsumentverket.

text: Till 5–5 a §§

text: Inledande kommentarer

text: Syftet med bestämmelserna är att de som upprättar och samordnar bygghandlingarna redan vid planeringen och projekteringen gör de riskbedömningar och visar på sådana lösningar som behövs för att säkerheten ska bli godtagbar i byggskedet. Det är naturligt att dessa riskbedömningar och förslag till lösningar får utgöra underlag för den arbetsmiljöplan som enligt 8, 2 och 2 a §§ ska upprättas. På så sätt underlättas den enskilde entreprenörens möjligheter att planera och genomföra de arbeten han åtagit sig på ett ur arbetsmiljösynpunkt bra sätt. Bestämmelserna i paragraferna gäller även den planering och projektering som utförs innan det egentliga projekteringsskedet börjar. Det förekommer att ett byggnads- eller anläggningsarbete upphandlas utan att t.ex. de material som ska användas överallt är närmare angivna. Valet överlåts istället inom vissa ramar till den entreprenör som åtagit sig arbetet. Denne kommer på så sätt att medverka vid projekteringen, se 0 §. Ett övergripande ansvar för att arbetsmiljösynpunkter beaktas ligger dock kvar på byggherren/uppdragstagaren. Ur arbetsmiljösynpunkt är det mycket viktigt att inte dröja med arbetsmiljöplanen till dess tiden för byggarbetsplatsens etablering närmar sig.

text: Särskilda kommentarer

text: I det följande ges exempel på hur arbetsmiljösynpunkter kan beaktas i olika avseenden.

text: Till 5 § punkt 1

text: Placeringen av byggnaden eller anläggningen kan ha avgörande betydelse för möjligheterna dels att ordna transporter till och från byggarbetsplatsen på ett bra sätt, dels att använda de lyft- och transportanordningar som behövs.

text: Till 5 § punkt 2

text: Manuell hantering är en vanlig orsak till olycksfall och ohälsa vid byggnadsoch anläggningsarbete. Även ohälsa på grund av allergier och överkänslighet förekommer. Vid projekteringen kan arbetsmiljösynpunkter beaktas genom val av byggprodukter. Särskilt viktigt att tänka på är • att hantering eller montering av byggprodukterna inte medför risk för ohälsa eller olycksfall, • att byggprodukternas form och storlek är lämpliga med hänsyn till de utrymmen där de ska monteras, • att de valda kemiska produkterna inte är farligare än som behövs för att godtagbart resultat ska uppnås och • att byggprodukterna inte ger upphov till spill, restprodukter, emballage och liknande som kan orsaka ohälsa eller olycksfall. Bestämmelser om belastningsergonomiska förhållanden i arbetet finns i Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om belastningsergonomi.

text: Till 5 § punkt 3

text: Arbete med konstruktioner under grundvattennivå kräver i allmänhet särskild omsorg vid projektering och planering. I Arbetsmiljöverkets bok H74 ”Schakta säkert” finns information som kan vara till ledning vid sådant arbete. Vid arbeten med prefabricerade stommar kan många risker uppstå. Det är viktigt att dessa risker förebyggs så tidigt som möjligt. Många olyckor kan undvikas om lyftöglor eller andra hjälpmedel för hantering av byggelement utformas och dimensioneras med hänsyn till de påkänningar de kan utsättas för under hantering, transport, lagring och montering. Att lyftöglorna

text: är placerade så att elementets jämviktsläge sammanfaller med det läge som elementet ska inta vid monteringen är ofta en förutsättning för att montering, inpassning, fästning och losskoppling från en lyftanordning ska kunna utföras på ett säkert sätt. Allt detta gäller även anordningar för vägledning och körfältsanvisning som monteras på eller invid gator och vägar. Arbete med att montera och demontera tillfälliga stöd innebär ofta risk för belastningsskador samt risk för fall och ras. Dessa risker kan undvikas om konstruktioner för byggnader, broar och andra anläggningar utformas så att stabilitet i byggskedet uppnås utan tillfälliga stöd. Risken för fall minskar om konstruktioner som i byggskedet kan beträdas har tillräcklig bärighet. Enligt 2 a § ska arbetsmiljöplanen (se 2 §) innehålla en beskrivning av åtgärder bland annat vid arbete där lansering, montering och nedmontering av tunga byggelement eller tunga formbyggnadselement ingår (punkt ). Det kan vara fråga om att beskriva de stabiliseringsåtgärder som behöver vidtas under olika stadier av monteringen av en konstruktion för att konstruktionens stabilitet ska vara säkerställd under uppförandets alla faser. Beskrivningen kan behöva inkludera en särskild ritning. Det är angeläget att den görs redan i samband med projekteringen och lämpligt är att konstruktören, som får förutsättas vara insatt i konstruktionens verkningssätt, gör den. Det är lämpligt att beskrivningen sedan, efter eventuell justering, tillförs arbetsmiljöplanen.

text: Till 5 § punkt 5

text: Man kan under planeringen och projekteringen behöva undersöka • dels hur installationer och andra tekniska anordningar ska kunna transporteras till sin plats och installeras där, • dels om lämpliga transport- och lyfthjälpmedel därvid kan användas. Vid planering och projektering av arbeten som innebär utbyte av installationer är det viktigt att tänka på att manuellt bilningsarbete bl.a. innebär stor risk för vibrationsskador och risk för belastningsskador. Dessutom alstras skadligt damm. Det är därför lämpligt att välja lösningar som minimerar bilningsarbetet.

text: Till 5 a § punkt 1

text: Byggtider som är för korta för att arbetsmiljön ska kunna ordnas på ett bra sätt är ett vanligt problem i byggbranschen. Att ha alltför kort om tid orsakar stress som i sin tur medför ökad risk för olyckor. Kort byggtid kan också innebära att flera olika arbeten, t.ex. el- och vvs-installationer, måste

text: genomföras samtidigt på ett begränsat utrymme. Även detta ökar riskerna för olyckor. Det medför också ofta utrymmesbrist vilket ökar riskerna för belastningsskador, bl.a. eftersom möjligheterna att använda bra hjälpmedel begränsas. De nu nämnda faktorerna är exempel på omständigheter som enligt denna punkt i paragrafen kan behöva beaktas vid planeringen.

text: Till 5 a § punkt 2

text: Manuellt bärande av byggnadsmaterial innebär onödiga risker för belastningsskador för dem som ska utföra arbetet. För att minska dessa risker är det viktigt att vid planeringen och projekteringen så långt det är möjligt skapa förutsättningar för rullande hantering och transport av material där inte kran eller liknande kan användas. Arbete med renovering av badrum i flerbostadshus är ur arbetsmiljösynpunkt besvärligt och kan kräva särskild eftertanke vid planeringen för att arbetsmiljön ska bli godtagbar. Arbetet med att riva ut befintligt material alstrar buller och damm och arbetet med att skaffa bort rivningsmassor och få in nytt material orsakar ofta omfattande tungt manuellt arbete som kan vara ergonomiskt olämpligt. Det är viktigt att byggherren vid planeringen av arbetet skapar förutsättningar för att transporter kan ordnas så att manuellt bärande i trappor kan minimeras. Bygghiss och möjlighet att ta in material via balkonger eller via intagsbryggor och lastöppningar i fasader kan vara en lösning på problemet. Ibland kan rivningsmaterial sugas ut med lämplig utrustning. Ny betong kan pumpas in. Manuell bilning innebär risk för vibrationsskador. Om större mängder betong eller dyl. ska tas bort är handhållen bilning olämplig, och det är alltså viktigt att sådana förutsättningar skapas att t.ex. maskinburen bilningsutrustning kan användas. Det är också viktigt att det finns förutsättningar för att ordna dammbekämpning på lämpligt sätt.

text: Till 5 a § punkt 3

text: Med etableringsområde menas ett område inom vilket entreprenören tillåts placera personalbodar, förråd, upplag m.m. som är nödvändiga för att genomföra bygget. Ofta ligger ett sådant område helt eller delvis utanför platsen för själva bygget. Vid byggande i tätorter är det ofta trångt och svårt att ordna placering av bodar m.m. Det är dock viktigt att utrymme ändå finns för personalutrymmen för alla som ska arbeta på byggarbetsplatsen, även för dem som arbetar där mera tillfälligt.

text: Till 5 b § Det är vanligt att arbeten planeras och projekteras även sedan byggnadsarbetet kommit igång. Paragrafens krav på god framförhållning när det gäller planering och projektering gäller givetvis även i de fallen. Hälsofarligt material kan finnas i framför allt äldre fastigheter. För att inför en renovering, ombyggnad eller rivning kunna beakta arbetsmiljösynpunkter under byggskedet måste man, innan arbetena påbörjas, på ett eller annat sätt försäkra sig om huruvida det i berörda delar av objektet finns hälsofarligt material eller inte. När rivningsarbeten planeras behöver ofta en beskrivning göras (se 2 a §, andra stycket C punkt ) med en redovisning av rivningens olika faser och erforderliga åtgärder, allt i syfte att säkerställa konstruktionens stabilitet under de olika rivningsfaserna. Olyckor har inträffat på grund av att man förbisett att vidta sådana här stabiliseringsåtgärder. Att riva en konstruktion kan vara mer riskabelt än att uppföra den.

text: Till 6 § Kravet på att byggarbetsmiljösamordnare ska utses finns i kap. 6 § första stycket punkterna 2 och

text: arbetsmiljölagen

text: ; jämför § i dessa föreskrifter. Såväl juridisk som fysisk person kan utses till byggarbetsmiljösamordnare. Kravet i den nyssnämnda lagparagrafen på att byggarbetsmiljösamordnare ska vara lämplig har förtydligats i

text: 6 §

text: i dessa föreskrifter. Kravet på lämplighet gäller även den som ”utser sig själv” till byggarbetsmiljösamordnare. För att ansvarssystemet i

text: arbetsmiljölagen

text: ska fungera måste det alltid stå fullt klart vem som utsetts till byggarbetsmiljösamordnare. En juridisk person som utses kan t.ex. vara ett aktiebolag. En fysisk person som utses kan vara anställd hos en juridisk person. Det kan också vara en ”egenföretagare” (enskild firma), med eller utan anställda, eller någon anställd hos denne egenföretagare. En annan sak är vem som faktiskt handlägger samordningsfrågorna. Det kan vara byggarbetsmiljösamordnaren själv, någon av dennes anställda eller inhyrd personal. Det är emellertid mot den juridiska eller fysiska person som utsetts till byggarbetsmiljösamordnare som Arbetsmiljöverket har rätt att ställa eventuella krav rörande samordningen. Det är också den personen som, när det gäller utförandet, ska anges som byggarbetsmiljösamordnare i de dokument (förhandsanmälan och anslag) som det står om i

text: 7 §

text: . Enligt

text: arbetsmiljölagen

text: får det vid en given tidpunkt endast finnas en byggarbetsmiljösamordnare för planeringen och projekteringen och en för utförandet av arbetet. Däremot kan samma juridiska eller fysiska person utses att fullgöra båda samordningsuppdragen. Vidare kan en byggarbetsmiljösamordnare vid en given tidpunkt ”avlösas” av en annan. Vid varje tidpunkt måste det emellertid stå klart vem som är utsedd till

text: byggarbetsmiljösamordnare, dels för planeringen och projekteringen, dels för utförandet av arbetet. Exempel på kunskaper som personal som ska arbeta med byggarbetsmiljösamordning kan behöva är grundläggande arbetsmiljökunskap samt goda kunskaper om innehållet i

text: arbetsmiljölagen

text: , arbetsmiljöförordningen och åtminstone följande föreskrifter från Arbetsmiljöverket: • Föreskrifterna om byggnads- och anläggningsarbete. • Föreskrifterna om systematiskt arbetsmiljöarbete. • Föreskrifterna om belastningsergonomi. • Föreskrifterna om arbetsplatsens utformning. • Föreskrifterna om stegar och arbetsbockar. • Föreskrifterna om ställningar. • Föreskrifterna om asbest. • Föreskrifterna om kemiska arbetsmiljörisker. Utöver de nämnda föreskrifterna kan ytterligare kunskaper behövas beroende på vilka risker som förekommer i arbetet. Personal som ska arbeta med arbetsmiljösamordning under genomförandet behöver i allmänhet utöver det ovan nämnda även goda kunskaper om följande föreskrifter: • Föreskrifterna om besiktning av lyftanordningar och vissa andra tekniska anordningar. • Föreskrifterna om användning av lyftanordningar och lyftredskap. • Föreskrifterna om maskiner och andra tekniska anordningar. • Föreskrifterna om användning av arbetsutrustning. • Föreskrifterna om bultpistoler. • Föreskrifterna om spikpistoler. • Föreskrifterna om buller. • Föreskrifterna om vibrationer. • Föreskrifterna om kvarts. Byggarbetsmiljösamordnarens kvalifikationer eller kvalifikationer för personal hos en byggarbetsmiljösamordnare kan när det gäller utbildning styrkas genom intyg över genomgången utbildning och, när det gäller kompetens och erfarenhet, genom intyg från tidigare eller nuvarande arbetsgivare. I princip behöver den som sköter byggarbetsmiljösamordningsfrågor följande erfarenhet för att kunna uppfylla sitt ansvar. • Erfarenhet av utförande av byggnads- och anläggningsarbete. • Erfarenhet från arbete med samordning, ledning eller styrning av byggprojekt (viktigt för överblicken). • Erfarenhet av projektering (gäller den som ska sköta byggarbetsmiljösamordning under planering och projektering; denne kan även behöva erfarenhet enligt de två andra punkterna ovan).

text: Storleken och karaktären på det byggprojekt som ska samordnas är avgörande för hur omfattande erfarenhet som behövs. För att samordningen under byggprojektet ska fungera bra behöver alla som arbetar i projektet känna till vem som är byggarbetsmiljösamordnare och hur man får tag på en representant för denne. Detta gäller såväl under projekteringen och planeringen som under utförandet.

text: Till 7 § Vid beräkning av antalet sysselsatta personer respektive av antalet persondagar, räknas samtliga personer som på byggarbetsplatsen bidrar till att byggnads- eller anläggningsarbetet blir genomfört.

text: Till 8 § Syftet med arbetsmiljöplanen är bland annat att få en grund för hur arbetsmiljöarbetet ska bedrivas samt att, ifråga om arbeten med särskild risk, erbjuda lösningar för hur förväntade faror ska kunna undvikas. Arbetsmiljöplanen blir på så sätt ett hjälpmedel för den enskilde entreprenören när han ska planera sin verksamhet på byggarbetsplatsen. Arbetet med att upprätta arbetsmiljöplanen bör helst påbörjas samtidigt med projekteringen och den tidiga planeringen. En stor fördel med detta är att den då kan bli en dokumentation över de överväganden beträffande arbetsmiljön som görs vid projekteringen och vid planeringen. Till 9 § Syftet med den dokumentation som avses i denna paragraf är bl.a. att den ska kunna konsulteras vid objektets drift, underhåll, ändring osv. samt vid rivning.

text: Till 10 § Jämför kap.

text: 7 § arbetsmiljölagen

text: . Byggherren anlitar normalt olika fackmän för projekteringen: arkitekter, konstruktörer, konsulter för el, VVS, telefon- och datanät osv. Att en entreprenör i vissa fall kan komma att medverka vid projekteringen berörs i tredje stycket i de inledande kommentarerna till 5–5 a §§ ovan. Det är lämpligt att konstruktören av stommen till en byggnad anlitas för att ta fram en sådan beskrivning över stabiliseringsåtgärder för en stomme under uppförande som omtalas i allmänna råden till 5 § ovan. På samma sätt kan det vara lämpligt att anlita en konstruktör för att ta fram en beskrivning av stabiliseringen av ett objekt som ska rivas under rivningens olika faser. Se allmänna råden till 5 b §. Till 10 a § Vid t.ex. hallbyggnader, men också vid andra typer av byggnader, är det viktigt att tänka på stabiliseringen av stommen under byggtiden. Ibland har de som uppför byggnaderna inte tillräckliga kunskaper om vilka

text: stabiliseringsåtgärder som behövs och det är därför lämpligt att instruktioner för stabilisering av byggnaden medföljer vid leveransen av denna. Det är lämpligt att dessa instruktioner är utformade så att de kan utgöra underlag för motsvarande delar av arbetsmiljöplanen för bygget. Det är också viktigt att lyftöglor eller andra anordningar för lyftning av element och byggnadsdelar är dimensionerade för att tåla alla de belastningar de kan utsättas för under hela hanteringsförloppet, d.v.s. från lyft i fabrik, under transport och fram till dess att de är monterade i byggnaden.

text: Uppgifter för byggarbetsmiljösamordnare som utsetts för planering och projektering

text: Till 11 § Det kan vara naturligt att den som låter utföra byggnads- eller anläggningsarbetet uppdrar åt byggarbetsmiljösamordnaren att bevaka alla arbetsmiljöfrågor som blir aktuella under den förberedande planeringen och projekteringen. Det är viktigt att samordningsaspekterna på arbetsmiljön kommer med redan i början av projekteringen. Det är också viktigt att samordningsaspekterna tydligt redovisas i uppdragen till dem som medverkar i projekteringen. Dessa bör vidare få uppgift om övriga medverkande, om hur samordningen är tänkt att organiseras och om vem som sköter samordningsfrågorna. En god samordning vid planeringen och projekteringen förutsätter att byggarbetsmiljösamordnaren ser till att det inte uppstår bristande samstämmighet mellan de olika projektörernas bygghandlingar som kan få konsekvenser för arbetsmiljön. Samordning kan bland annat behövas mellan dem som projekterar stommar och dem som projekterar installationer, så att t.ex. tillräckligt utrymme för intransport och montering säkerställs. Samordningen kan vidare avse behovet av ursparningar, anordningar för infästning av skyddsanordningar och för hjälpmedel som behövs vid intransport och montering osv. Genom att dessa anges i bygghandlingarna kan de utföras eller förberedas redan då stommen tillverkas eller byggs på plats. Därmed kan man också t.ex. undvika bilning och borrning i betong med de risker detta innebär. Genom samordning av planeringen och projekteringen kan det vidare undvikas att utrymmen för t.ex. ventilationskanaler eller ledningar till olika installationer utformas så låga eller trånga att entreprenörerna i byggskedet måste ta till improviserade och från arbetsmiljösynpunkt olämpliga lösningar. Jämför 62 §. I utrymmen där flera installationer ska utföras är det viktigt att tänka på i vilken ordning som monteringen kan ske.

text: Till samordningsfrågorna hör också att beakta den tid som går åt för härdning och uttorkning av konstruktioner, beläggningar och ytbehandlingar. Då befintliga byggnader och anläggningar ska ändras, underhållas eller anpassas för nya brukare kan många av de förutsättningar som har betydelse för arbetsmiljön inte påverkas vid projekteringen. Samordningen blir då särskilt viktig. Även det förhållandet att sådana arbeten ofta ska genomföras på kort tid ökar kravet på samordning.

text: Till 12 § Se allmänna råden till 8 §.

text: Till 12 a § Arbetsmiljöplanens omfång och innehåll blir i allmänhet beroende av arbetenas omfattning och av de risker som kan förväntas uppstå vid arbetets utförande.

text: Till 12 a § andra stycket A

text: Regler kan t.ex. behövas om • beredskap för olycksfall och akut sjukdom och vad alla resp. de som särskilt utsetts att sköta särskilda uppgifter ska iaktta, • beredskap mot brand, skötsel, kontroll av och information om brandsläckningsutrustning och vad alla resp. de som särskilt utsetts att sköta särskilda uppgifter ska iaktta, • vad som ska gälla beträffande elsäkerhet, • vad som ska gälla vid användning av transportleder på bygget, • eventuell kontroll vid in- och utpassering på bygget, • generella minimikrav på personlig skyddsutrustning, • vad som ska iakttas beträffande allmänna skyddsanordningar, ställningar, mobila arbetsplattformar m.m., • vad som ska gälla vid koppling av last, • vad som ska gälla för signalering till kranförare, • vad som i övrigt ska gälla på bygget beträffande lyftanordningar och andra besiktningspliktiga tekniska anordningar, • hur bygget ska hållas fritt från spill, skräp m.m., t.ex. vem som ska städa och när, var avfallet ska placeras etc., • vad som ska gälla för användning av mottagnings- och lagringsutrymmen för material och utrustning, • när arbete inte får pågå eller när vissa arbeten inte får pågå, • områden eller ytor som inte får användas eller beträdas, • villkor för användning av arbetsmetoder som orsakar hög värme och/ eller gnistregn,

text: • när maskiner som alstrar bullernivåer över en viss nivå får användas och • när arbeten som orsakar luftföroreningar får utföras.

text: Till 12 a § andra stycket B

text: Under ett avsnitt om byggarbetsplatsens arbetsmiljöorganisation kan uppgifter behöva finnas om • den som låter utföra byggnads- eller anläggningsarbetet, • i förekommande fall uppdragstagare som övertagit byggherrens arbetsmiljöansvar, • byggarbetsmiljösamordnare, • brandskyddsansvarig, • elansvarig, • vem som utfärdar tillstånd för heta arbeten, • information om vilka tillstånd som behövs från myndigheter, väghållare eller ägare av anläggningar för el, tele, gas osv., • vilka skyddsombud som finns på byggarbetsplatsen, • tider för skyddsronder och vilka som ska delta, • vilka som har utbildning i första hjälpen, • krisberedskap vid olycka samt • information om vilka avstängningsanordningar som behövs för att hindra passerande fordonstrafik att komma in på området där byggnads- eller anläggningsarbetet utförs.

text: Till 12 a § andra stycket C

text: För planeringen av arbetet och skyddsorganisationen under byggskedet är det lämpligt att, så långt förhållandena är kända, redan på anbudsstadiet redovisa innehållet i arbetsmiljöplanen. När entreprenörerna antas är det lämpligt att samråda med dem om den fortsatta utformningen av arbetsmiljöplanen. Det kan vara bra att tidigt göra klart vem som ska vara byggarbetsmiljösamordnare på byggarbetsplatsen under utförandet av byggnadseller anläggningsarbetet. Enligt 8 och 2 §§ ska arbetsmiljöplanen finnas tillgänglig innan byggarbetsplatsen etableras. Det är vanligt att arbeten, även sådana som nämns i 2 a § andra stycket C, projekteras först sedan byggarbetsplatsen etablerats. För sådana arbeten får i arbetsmiljöplanen anges sådana kända uppgifter om arbetena som är av betydelse för hälsa och säkerhet för dem som utför arbetet. Ytterligare uppgifter om dessa arbeten får sedan tillföras planen ef-

text: terhand som de projekteras. Samma förfarande kan med fördel tillämpas när det gäller arbeten som inte föregås av projektering. Vid ändringar av redan utförd projektering är det viktigt att motsvarande ändringar införs i arbetsmiljöplanen. Beskrivningar som avses i 2 a § andra stycket C kan t.ex. gälla • vilka fallskyddsanordningar som kan användas och hur de ska monteras, • hur skydd mot fall i övrigt ska ordnas, • vilka stöd- eller stabiliseringsåtgärder som behöver vidtas vid schaktningsarbete, se allmänna råden till 5 §; se även Arbetsmiljöverkets bok H 74 Schakta säkert, • 1) hur arbetet med kemiska och biologiska ämnen som medför särskilda risker (t.ex. härdplaster, PCB, asbest, kvarts) ska utföras på ett sätt som är säkert, dels för dem som ska utföra arbetet, dels för övriga som vistas på arbetsplatsen och 2) vilka skydds-, avskärmnings- eller ventilationsåtgärder m.m. som därvid behöver vidtas, • säkerhetsavstånd och andra skyddsåtgärder med anledning av att arbetet ska utföras i närheten av högspänningsledningar, • skyddsåtgärder som behöver vidtas för att undvika en drunkningsolycka då arbeten utförs på broar, kajer, pråmar, • anordningar för montering av byggelement, • vilka stabiliseringsåtgärder som behövs för stommen under uppförandet, se även allmänna råden till 5 och 0 §§, • vilka ställningar, arbetsplattformar, skyddsräcken, fästen för personlig skyddsutrustning som behövs samt hur anordningarna ska monteras och förankras, • instruktioner för hur rivning av byggnad eller bärande konstruktioner ska göras på ett säkert sätt (se även allmänna råden till 5 och 0 §§), • vilka trafik- och avstängningsanordningar som behövs för att hindra fordonstrafik från att komma in på platsen eller området där byggnads- eller anläggningsarbetet utförs samt • vilka stöd- eller stabiliseringsåtgärder som behöver vidtas vid rivningsarbete (se även allmänna råden till 5 b §). Punkt 4 i 2 a § C: Statens strålskyddsinstitut har upphört. Dess verksamhet fullgörs numera av Strålsäkerhetsmyndigheten. Vad som i kommentaren till 8 § i allmänhet sagts om det angelägna i att tidigt börja upprätta arbetsmiljöplanen gäller även dessa beskrivningar. Ytterligare allmänna råd om upprättande av arbetsmiljöplan finns i kommentarerna till 78–80 §§ (rivning) och 8 § (passerande fordonstrafik).

text: Till 12 b § Dokumentationen kan bestå av valda delar av de relationshandlingar som normalt görs vid byggnadsarbeten, kompletterade med lämplig arbetsmiljöinformation.

text: Till 13–15 §§ I den planering som tillhör utförandeskedet, och som alltså tillhör det som byggarbetsmiljösamordnaren under utförandet alltid måste befatta sig med, ingår produktionsplaneringen, dels en första sådan, dels en rullande planering där planerna anpassas till produktionens verkliga förlopp, planering när störningar inträffar samt planering på mer detaljerad nivå i form av arbetsberedningar där man bestämmer hur ett enskilt arbete, t.ex. formsättning av ett visst avsnitt ska genomföras. Till produktionsplaneringen hör också materialadministration, val av arbetsmetoder för enskilda arbeten m.m. Skyddsarbetet på arbetsplatsenbehöver i allmänhet samplaneras med den nu nämnda planeringen för att en god arbetsmiljö ska uppnås. De arbetsmiljösynpunkter som avses i § syftar på risker som är eller kan bli ett resultat av att flera personer arbetar på ett arbetsställe. Med arbetsutrustning avses här detsamma som i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om Användning av arbetsutrustning. Vissa riktlinjer för arbetsmiljöverksamheten finns normalt i arbetsmiljöplanen. Så snart etablering skett på byggarbetsplatsen är det lämpligt att byggarbetsmiljösamordnaren vid ett sammanträde med övriga som är verksamma på byggarbetsplatsen informerar om arbetsmiljöplanen och gör de anpassningar av den som kan behövas. Vid sammanträdet är det lämpligt att skyddsombud, skyddsingenjörer och representanter från företagshälsovård deltar. Enligt kap. 7 b § jämförd med

text: 7 e § arbetsmiljölagen

text: är det byggarbetsmiljösamordnaren som ska se till att personalutrymmen och sanitära anordningar inrättas i behövlig omfattning på ett gemensamt arbetsställe. Arbetarskyddsstyrelsen har meddelat föreskrifter om arbetsplatsens utformning. Där finns också bestämmelser om personalutrymmen och sanitära anordningar. De regler för byggarbetsplatsen som är angivna i arbetsmiljöplanen kan, om så är lämpligt, användas som underlag för de ordnings- och skyddsregler som byggarbetsmiljösamordnaren utfärdar. Samtidigt är det viktigt att arbetsmiljöplanen anpassas så att de regler som är angivna i den stämmer överens med dem som byggarbetsmiljösamordnaren har utfärdat.

text: En viktig uppgift för byggarbetsmiljösamordnaren är att se till att byggarbetsplatsen hålls städad och att god ordning råder. Arbetsgivarens ansvar för de egna arbetstagarna gäller alltid, oberoende av samordningsansvaret. Det är viktigt att anpassningarna i den dokumentation som ska upprättas enligt 9 och 2 b §§ genomförs så att dokumentationen stämmer med det slutliga utförandet som byggnaden eller anläggningen fått. Erforderliga tillstånd som nämns i 5 § kan vara sådana skriftliga tillstånd som arbetstagare enligt Arbetsmiljöverkets föreskrifter om lyftanordningar och lyftredskap eller föreskrifterna om truckar ska ha erhållit av arbetsgivaren för att få använda anordningarna.

text: Till 16 § Den som är byggarbetsmiljösamordnare kan utse en eller flera personer att sköta samordningsfrågorna, jämför 6 § med kommentar. Det är viktigt att den eller de som sköter samordningsfrågor så tidigt som möjligt får ta del av bygghandlingarna och arbetsmiljöplanen.

text: Till

text: 17 § Arbetsmiljölagens

text: bestämmelser om samordning innebär en skyldighet att följa de anvisningar som lämnas av byggarbetsmiljösamordnaren. Denne behöver få löpande kännedom om sådant som har betydelse för säkerheten för att kunna besluta om lämpliga åtgärder och om vem som ska vidta dessa. Det gäller alltså inte bara risker som anges i 2 a § C. Uppgifter om risker som enligt 7 § ska lämnas till den samordningsansvarige kan t.ex. vara • maskiner eller kemiska produkter som används, • utförda ändringar av ställning, • håltagningar som utförts eller planerats eller • ändrad tid för visst arbete osv. I

text: arbetsmiljölagen

text: finns också andra grundläggande skyldigheter, bland annat att inte genom den egna verksamheten utsätta andra som arbetar på ett gemensamt arbetsställe för risker (se kap.

text: 7 g § arbetsmiljölagen

text: ). En förutsättning för effektiv samordning är vidare att byggarbetsmiljösamordnaren får ta del av besiktningshandlingar, inspektionsmeddelanden och liknande som har betydelse för samordningen. Det är viktigt att byggarbetsmiljösamordnaren ser till att han fortlöpande får uppgifter från övriga entreprenörer om när dessa avser att ha personer verksamma på byggarbetsplatsen. Det kan vara praktiskt att samordnaren samlar in riskbedömningar från företagen som är verksamma på byggarbetsplatsen.

text: Till 21 § Paragrafen reglerar den enskilde entreprenörens skyldigheter att tidsmässigt samordna de egna arbetena och att tidsplanera dem. Bestämmelserna gäller även byggarbetsmiljösamordnare inom ramen för dennes skyldigheter enligt kap.

text: 7 b § arbetsmiljölagen

text: . Särskilt viktig är tidsplaneringen när det gäller byggnadsarbetets slutskede då lokalerna skall färdigställas. I detta skede behöver ofta många olika hantverkare och montörer tillgång till samma utrymme för att kunna genomföra sina åtaganden.

text: Till övergångsbestämmelsen Det har ansetts rimligt att kravet i 6 § på utbildning ges en övergångstid på ett år. Övergångsbestämmelsen innebär dock inte att kravet i kap.

text: 6 § arbetsmiljölagen

text: på att en byggarbetsmiljösamordnare ska vara lämplig efterges.

text: Till Bilaga 1 Det kan finnas högst två uppdragstagare samtidigt, en för planering och projektering och en för utförandet. På samma sätt kan det samtidigt bara finnas två byggarbetsmiljösamordnare, en för planering och projektering och en för utförandet.

text: Arbetsmiljöverket · Publikationsservice 112 79 Stockholm · Tel 08-730 97 00 · Fax 08-735 85 55

text: Utgivare: Anna Middelman ISBN 978-91-7930-507-9 · ISSN 1650-3163