title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd om bidrag till investeringar i solvärme;

text: Denna författning innehåller föreskrifter och allmänna råd till förordningen om statligt bidrag till investeringar i solvärme. De allmänna råden, som inte är bindande, innehåller exempel och rekommendationer beträffande tillämpningen av föreskrifterna i denna författning och i förordningen. De allmänna råden är tryckta med mindre och indragen text. Termer och begrepp som inte definieras särskilt i denna författning, används i samma betydelse som i förordningen.

text: Allmänt om bidrag

text: Allmänt råd

text: Exempel på bostadsanknutna lokaler: – Förskola – Grundskola – Biblioteksfilial – Samlings-, hobby- och klubblokal – Motionslokal – Fritidsgård – Lokaler för distriktshälsovård och socialtjänst – Kyrkor

text: I 4 § förordningen anges bl.a. att det maximala bidragsbelopp som kan ges är 5000 kr per bostadsanknuten lokal. En lokal om 200 m² bör motsvara en bostadslägenhet.

text: Bidraget beräknas med utgångspunkt i solfångarens årliga energiproduktion vid medeltemperaturen 50°C av värmebärarens ingående och utgående temperatur

text: 1 Se

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37, Celex 398L0034), ändrat genom

text: rådets direktiv 98/48/EG

text: (EGT L 217, 5.8.1998, s. 18, Celex 398L0048). 2 Jfr prop. 1999/2000:1 utg. omr. 21, bet. 1999/2000:NU3, rskr. 1999/2000:115.

text: SOL 1

text: vid passage genom solfångaren. Beräkningen av solfångarens årliga energiproduktion skall göras med följande förutsättningar. – Solfångaren vänd mot söder i 45° lutning. – Väderdata Stockholm 1986. – Solfångarens referensarea är lika med den genomskinliga frontarean.

text: Allmänt råd

text: Metod för beräkning av solfångarens årliga energiproduktion beskrivs i SP- (Sveriges Provnings- och forskningsinstitut) Metod 2709.

text: Bidragets storlek på grundval av solfångarens beräknade årliga energiproduktion beräknas enligt följande. Bidrag = E* A* X där E = solfångarens årliga energiproduktion i kWh per m² A = solfångarens referensarea i m² X = bidragets storlek i kronor per årlig energiproduktion i kWh

text: Bidrag lämnas bara till sådan anläggning vars solfångare är provade av ett provningsorgan ackrediterat för uppgiften enligt lagen (

text: ) om teknisk kontroll. Provningen skall omfatta – bestämning av termisk prestanda enligt metod ISO 9806-1 – stagnationsprov, termiska chockprov och provtryckning enligt metod ISO 9806-2, – provning av hållbarhet mot vind- och snölast och regntäthet enligt metod ISO 9806-2 och – materialprovning av absorbator och plasttäckskiva enligt metod NT VVS 110.

text: Provning kan även utföras av ett organ i annat land inom EES om organet är ackrediterat för uppgiften mot kraven i standarden EN 45001 av ett ackrediteringsorgan som uppfyller och tillämpar kraven i EN 44003, eller på annat sätt erbjuder motsvarande garantier i fråga om teknisk och yrkesmässig kompetens samt oberoende. Till solfångarna skall finnas installationsanvisningar och drift- och skötselinstruktioner på svenska. Bidrag lämnas inte till lågtemperatursolfångare.

text: Allmänt råd

text: Bidrag kan lämnas till sådan anläggning vars solfångare uppfyller kraven enligt den inledande kontrollen för P-märkning av solfångare enligt Sveriges Provnings- och forskningsinstituts bestämmelser. Kontroll- och provningsförfarande beskrivs i SP Rapport 1991:01. Exempel på lågtemperatursolfångare är s.k. Pool-solfångare.

text: Ansökan om bidrag

text: Ansökan om bidrag skall göras på blankett som Boverket har fastställt. Sökanden skall lämna de uppgifter som anges i blanketten. Om länsstyrelsen så begär skall även följande fogas till ansökan: – Handling som visar att solfångarna uppfyller kraven enligt 5 §. – Projektbeskrivning.

text: SOL 1

text: Beslut om bidrag m.m.

text: Innan beslut om bidrag lämnas skall länsstyrelsen kontrollera att medel finns tillgängliga.

text: De åtgärder för vilka bidrag beviljats skall slutföras snarast möjligt och senast vid den tidpunkt länsstyrelsen bestämmer. Länsstyrelsen skall även bestämma vilken dag begäran om utbetalning senast skall ha kommit in till länsstyrelsen.

text: Allmänt råd

text: Åtgärderna bör slutföras och begäran om utbetalning ha inkommit till länsstyrelsen senast – 6 månader efter det att bidrag beviljas för småhus, – 12 månader efter det att bidrag beviljas för flerbostadshus och lokaler.

text: I beslutet om bidrag skall anges bl.a. följande: – Bidragsbeloppet. – Senaste dag för slutförande. – Senaste dag då begäran om utbetalning skall ha inkommit till länsstyrelsen. – En upplysning om att beslutet blir undanröjt om inte åtgärderna slutförs och begäran om utbetalning inte kommer in till länsstyrelsen inom den tid som anges i beslutet. – En upplysning om att en förutsättning för utbetalning av bidrag är att projektet uppfyller de krav som anges i förordningen och i denna författning.

text: Begäran om utbetalning av bidrag

text: Begäran om utbetalning skall göras på blankett som Boverket har fastställt. Sökanden skall lämna de uppgifter som anges i blanketten. Ansökan skall vara undertecknad av lagfaren ägare eller behörig företrädare för denne.

text: Till begäran om utbetalning skall fogas handlingar som visar följande: – Om bygglov krävs, kopia av kommunens beslut om bygglov. – Om det i bidragsunderlaget skall ingå kostnad för arbete skall även fogas kopia av F-skattebevis avseende det företag som utfört arbetet eller, ifråga om utländska företagare eller företag, intyg eller någon annan handling om att de i sitt hemland genom registrering eller på annat sätt är underkastade motsvarande kontroll i fråga om betalning av skatter och avgifter. Till begäran om utbetalning skall, om länsstyrelsen så begär, även fogas följande: – Handling som styrker att den bidragsberättigande åtgärden är slutförd. – Kopia på fakturor eller motsvarande handlingar som visar den faktiska kostnaden för solvärmeanläggningen fördelad på solfångaren (inköpspris), övrig materialkostnad samt arbetskostnad. – Handling som visar fabrikat, modell och area på installerade solfångare.

text: SOL 1

text: Denna författning träder i kraft den 1 juni 2000. INES UUSMANN Yvonne Svensson (Boendeavdelningen) Peter Johansson (Byggavdelningen)


fs: bfs

publisher: Boverket

title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd om statligt investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter;

text: Denna författning innehåller föreskrifter och allmänna råd till förordningen (

text: ) om statligt investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter – STUD. De allmänna råden, som inte är bindande, innehåller rekommendationer beträffande tillämpningen av föreskrifterna i denna författning och i förordningen. De allmänna råden är tryckta med mindre och indragen text. Termer och begrepp som inte definieras särskilt i denna författning används i samma betydelse som i STUD.

type: stycke

type: paragraf

text: Projektets påbörjande och färdigställande

type: rubrik

text: Vad gäller tidpunkten för projektets påbörjande skall föreskrifterna i avsnitt 4.6.1 i Boverkets föreskrifter och allmänna råd om statlig bostadsbyggnadssubvention (

text: BFS 1992:42

text: ) tillämpas.

text: Vad gäller tidpunkten för projektets färdigställande skall föreskrifterna i avsnitt 4.6.2 i Boverkets föreskrifter och allmänna råd om statlig bostadsbyggnadssubvention (

text: BFS 1992:42

text: ) tillämpas.

text: Ansökan om bidrag

text: Ansökan om bidrag skall göras på blankett som Boverket har fastställt. Sökanden skall lämna de uppgifter som anges i blanketten. Ansökan skall lämnas in i samband med ansökan om bidrag enligt förordningen om statlig bostadsbyggnadssubvention (

text: Allmänt råd

text: Ansökan bör ha kommit in till länsstyrelsen senast den 1 februari för att beaktas vid prövningsomgången i mars, senast den 1 maj för att beaktas vid prövningsomgången i juni och senast den 1 september för att beaktas vid prövningsomgången i oktober.

text: 1 Jfr prop. 1999/2000:100, utg.omr. 18, bet. 1999/2000:FiU 27, rskr. 1999/2000:262. 2 Författningen omtryckt i

text: BFS 1995:55

text: STU 1

text: Om projektet är påbörjat vid ansökningstidpunkten, skall till ansökan fogas intyg om när projektet påbörjades. Intyget skall lämnas av byggnadstekniskt sakkunnig, som är fristående från byggherren och sådan konsult eller entreprenör som är knuten till projektet.

text: Beslut om bidrag m.m.

text: Allmänt råd

text: Investeringsbidrag lämnas i mån av tillgång på medel. Om ansökningarna om bidrag beräknas komma att överstiga tillgången på medel, lämnas bidrag till dem som erbjuder de förmånligaste villkoren för studenterna med beaktande av tidpunkten för projektets färdigställande. Vid bedömningen av villkoren skall främst hyreskostnaden för de boende beaktas. Ett ytterligare sådant villkor kan vara boendekvaliteten.

text: Innan beslut om bidrag lämnas skall länsstyrelsen kontrollera att medel finns tillgängliga. I beslut om bidrag skall länsstyrelsen ange den dag projektet har påbörjats eller den dag projektet senast skall påbörjas. När projektet har påbörjats, skall sökanden skriftligen anmäla detta till länsstyrelsen.

text: I beslut om bidrag skall även anges bl.a. följande: – Bidragsbeloppet och en upplysning om att det kan ändras i samband med utbetalningen. – En upplysning om att sökanden skriftligen skall anmäla påbörjandet till länsstyrelsen, om inte projektet redan är påbörjat, samt att beslutet kan bli återkallat, om projektet inte påbörjas inom den tid som anges i beslutet. – En upplysning om att projektet skall färdigställas inom ett och ett halvt år från dagen för påbörjandet samt att ansökan om utbetalning skall ha kommit in till länsstyrelsen senast sex månader efter färdigställandet och att beslutet kan återkallas om dessa villkor inte uppfylls. – En upplysning om att en förutsättning för utbetalning av bidrag är att även bidrag enligt förordningen om statlig bostadsbyggnadssubvention utbetalas samt att projektet också i övrigt uppfyller de krav som anges i STUD.

text: Ansökan om utbetalning av bidrag

text: Ansökan om utbetalning av bidraget skall göras på blankett som Boverket har fastställt. Sökanden skall lämna de uppgifter som anges i blanketten. Ansökan skall vara undertecknad av bidragstagaren eller behörig företrädare för denne.

text: Till ansökan om utbetalning skall fogas en kopia av F-skattebevis eller ifråga om utländska företagare eller företag motsvarande handling som visar att den eller de som utfört arbetet eller tillverkningen av byggelement är underkastad sådan kontroll som avses i 4 § 6 STUD.

text: STU 1

text: Denna författning träder i kraft den 15 juli 2000. Bestämmelsen i 4 § andra stycket tillämpas dock inte i ärenden där ansökan om bidrag enligt förordningen om statlig bostadsbyggnadssubvention kommit in före ikraftträdandet. INES UUSMANN Annika Wessel (Boendeavdelningen)

type: foreskrift


title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd om statligt investeringsbidrag för byggande av bostäder som upplåts med hyresrätt i områden med bostadsbrist

text: ) om statligt investeringsbidrag för nybyggnad av bostäder som upplåts med hyresrätt i områden med bostadsbrist. De allmänna råden, som inte är bindande, innehåller rekommendationer beträffande tillämpningen av föreskrifterna i denna författning och i förordningen. De allmänna råden är tryckta med mindre och indragen text. Termer och begrepp som inte definieras särskilt i denna författning används i samma betydelse som i förordningen.

text: Regioner

text: De regioner som anges i 2 och 7 §§ förordningen skall avgränsas enligt följande.

text: Regionindelning

text: Stockholmsregionen, omfattande följande kommuner. Botkyrka Danderyd Ekerö Haninge Huddinge Järfälla Lidingö Nacka Salem Sigtuna Sollentuna

text: 1Jfr prop. 2000/01:100 utg. omr. 18, bet 2000/01:FiU27, rskr. 2000/01:279

text: HYR 1

text: Solna Stockholm Sundbyberg Södertälje Tyresö Täby Upplands - Bro Upplands - Väsby Uppsala Vallentuna Vaxholm Värmdö Österåker Malmöregionen, omfattande följande kommuner. Burlöv Helsingborg Kävlinge Lomma Lund Malmö Staffanstorp Svedala Trelleborg Vellinge

text: Göteborgsregionen, omfattande följande kommuner. Ale Alingsås Göteborg Härryda Kungsbacka Kungälv Lerum Lilla Edet Mölndal Partille Stenungsund Tjörn Öckerö

text: Norra regionen

text: Dalarnas län Gävleborgs län Västernorrlands län Jämtlands län Västerbottens län Norrbottens län.

text: Mittregionen

text: Stockholms län till den del som ej ingår i Stockholmsregionen Uppsala län till den del som ej ingår i Stockholmsregionen

text: HYR 1

text: Södermanlands län Östergötlands län Gotlands län Värmlands län Örebro län Västmanlands län

text: Södra regionen

text: Jönköpings län Kronobergs län Kalmar län Blekinge län Skåne län till den del som ej ingår i Malmöregionen Hallands län till den del som ej ingår i Göteborgsregionen Västra Götalands län till den del som ej ingår i Göteborgsregionen

text: Ansökan om bidrag

text: Allmänt råd

text: Ansökan bör ha kommit in till länsstyrelsen senast den 1 februari för att beaktas vid prövningsomgången i mars och senast den 1 september för att beaktas vid prövningsomgången i oktober.

text: Beslut om bidrag m m

text: Allmänt råd

text: Investeringsbidrag lämnas i mån av tillgång på medel i områden med bostadsbrist. Fördelning av medel sker på länsstyrelserna i respektive region under beaktande av bl.a. behovet av bostäder och kostnadsläge på orten. Fördelning av medel skall ske så att en sådan konkurrenssituation som avses i 2 § förordningen uppstår i varje region. Vid bedömning av de förmånligaste villkoren enligt 2 § förordningen bör främst hyresnivån för de boende beaktas.

text: HYR 1

text: I beslut om bidrag skall även anges följande: – Bidragsbeloppet och en upplysning om att det kan ändras i samband med utbetalning om de förutsättningar som låg till grund för beslutet har ändrats. – En upplysning om att sökanden skriftligen skall anmäla påbörjandet till länsstyrelsen, om inte projektet redan är påbörjat, samt att beslutet kan bli återkallat om projektet inte påbörjas inom den tid som anges i beslutet. – En upplysning om att projektet skall färdigställas inom två år från dagen för påbörjandet samt att ansökan om utbetalning skall ha kommit in till länsstyrelsen senast sex månader efter färdigställandet och att beslutet kan återkallas om dessa villkor inte uppfylls. – En upplysning om att en förutsättning för utbetalning av bidrag är att även bidrag enligt förordningen om statlig bostadsbyggnadssubvention utbetalas samt att projektet också i övrigt uppfyller de krav som anges i förordningen om statligt investeringsbidrag för nybyggnad av bostäder som upplåts med hyresrätt i områden med bostadsbrist. – Att bostäderna som byggs skall förmedlas via den kommunala bostadsförmedlingen eller i samarbete med kommunen.

text: Enligt 2 § förordningen lämnas bidrag med beaktande av tidpunkten för projektets färdigställande. I beslut om bidrag får länsstyrelsen i förekommande fall som villkor ange ett tidigare färdigställandedatum än två år från påbörjandet.

text: Ansökan om utbetalning av bidrag

text: Till ansökan om utbetalning skall fogas en kopia av F-skattebevis eller i fråga om utländska företagare eller företag motsvarande handling som visar att den eller de som utfört arbetet eller tillverkningen av byggelement är underkastade sådan kontroll som avses i 4 § 7 förordningen.

text: Denna författning träder i kraft den 1 augusti 2001. Bestämmelsen i 3 § andra stycket tillämpas dock inte i ärenden där ansökan om bidrag enligt förordningen om statlig bostadsbyggnadssubvention kommit in före ikraftträdandet.

text: FREDRIK VON PLATEN

text: Paul Silfwerberg (Bidragsenheten)


title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd om bidrag till åtgärder mot radon i egnahem;

text: Denna författning innehåller föreskrifter och allmänna råd till förordningen (

text: ) om bidrag till åtgärder mot radon i egnahem. De allmänna råden, som inte är bindande, föregås av texten Allmänt råd och är tryckta med mindre och indragen text. Termer och begrepp som inte definieras särskilt i denna författning, används i samma betydelse som i förordningen.

text: Förutsättningar för bidrag

text: Mätning av radonhalten

text: Mätning av radonhalt skall utföras så att ett årsmedelvärde kan anges. För att ett årsmedelvärde skall kunna anges skall mätning ske – under minst två månader – under eldningssäsong – i minst två rum i bostaden, dock ej i kök eller badrum – på varje våningsplan som används som boutrymme och – med instrument som kalibrerats på för mätmetoden vedertaget sätt. Radonmätningen får inte vara utförd tidigare än fem år före det ansökan inkom till länsstyrelsen.

text: Allmänt råd

text: Vid mätningen bör Statens Strålskyddsinstituts (SSI) metodbeskrivning ”Strålning i bostäder” (i94-05) följas. Med eldningssäsong avses normalt tiden från den 1 oktober till den 30 april.

text: Påbörjande

text: Allmänt råd

text: Enligt förordningen (

text: ) om bidrag till åtgärder mot radon i egnahem får bidrag inte lämnas för åtgärder som påbörjats vid tidpunkten för ansökan. Som påbörjande bör exempelvis beställningstidpunkten för

text: 1Jfr prop. 2001/02:128, bet 2001/02:BoU14, rskr. 2001/02:291

text: RN 1

text: radonsaneringsåtgärderna räknas. Däremot bör inte mätningen av radonhalten eller lokaliseringen av radonkällan räknas som påbörjande.

text: Kontroll av husets ventilationssystem

text: Sökanden skall, om länsstyrelsen så begär, kontrollera husets ventilationssystem. Kontrollen skall utföras av riksbehörig funktionskontrollant med behörighet K enligt krav i 6 § Boverkets föreskrifter för funktionskontrollanter (

text: BFS 1991:36

text: ) . Vid kontrollen skall besiktningen ske enligt metodbeskrivningen i Boverkets Allmänna Råd 2000:1, Funktionskontroll av ventilationssystem, kap 3 om besiktningens genomförande, med undantag för avsnittet ”Protokoll”. Resultatet av kontrollen skall dokumenteras i form av protokoll och undertecknas av funktionskontrollanten. Av protokollet skall framgå fastighetsbeteckning, byggnadens ägare, tidpunkt för kontrollen, mätmetod, mätvärden och ventilationsstatus samt eventuella anmärkningar.

text: Allmänt råd

text: Ventilationskontrollen bör inte vara utförd tidigare än ett år före ansökningstillfället.

text: Ansökan om bidrag m m

text: Ansökan om bidrag skall göras på blankett som Boverket har fastställt. Sökanden skall lämna de uppgifter som anges i blanketten. Till ansökan skall fogas följande handlingar: – Mätprotokoll som visar resultatet av utförd mätning enligt 2 §. Av protokollet skall även framgå vilken mätmetod som använts. – Handling som visar vilken eller vilka källor radonet kommer ifrån. – Redovisning som visar vilken eller vilka åtgärder ansökan avser. Av redovisningen skall det framgå hur radonet kommer in i bostaden samt hur det skall reduceras och hur den sökta åtgärden påverkar den/de aktuella radonkällorna. Handling som visar radonkällorna respektive redovisning enligt ovan skall utfärdas av byggnadstekniskt sakkunnig som har dokumenterad kompetens och erfarenhet av radonsanering. Till ansökan skall, om länsstyrelsen så begär, även fogas intyg om att kalibrering av instrument enligt 2 § skett.

text: I förekommande fall skall protokoll som visar resultatet av kontroll av ventilationssystemet enligt 4 § inlämnas till länsstyrelsen.

text: Beslut om bidrag

text: Bidrag lämnas i mån av tillgång på medel. Innan beslut om bidrag lämnas skall länsstyrelsen kontrollera att medel finns tillgängliga.

text: I beslutet om bidrag skall anges bl a följande: – De åtgärder beslutet avser – Bidragsbeloppet – Senaste dag för färdigställande

text: 2 Författningen omtryckt genom

text: BFS 1996:56

text: RN 1

text: – Senaste dag då begäran om utbetalning skall ha kommit in till länsstyrelsen – En upplysning om att beslutet blir återkallat om inte åtgärderna färdigställs och begäran om utbetalning inte kommer in till länsstyrelsen inom den tid som anges i beslutet. – En upplysning om att en förutsättning för utbetalning av bidrag är att de krav som anges i förordningen och i denna författning är uppfyllda.

text: I beslutet om bidrag skall även anges att uppföljningsmätning av radonhalten skall göras. Länsstyrelsen skall i beslutet ange senaste dag då uppföljningsmätningen skall ha kommit in till länsstyrelsen. Länsstyrelsen skall vidare i beslutet upplysa om att länsstyrelsen kan besluta om återbetalning av bidraget helt eller delvis om sådan uppföljningsmätning inte kommer in till länsstyrelsen inom den tid som anges i beslutet.

text: Allmänt råd

text: Uppföljningsmätning bör ha inkommit till länsstyrelsen inom ett år från det att åtgärderna färdigställdes.

text: Begäran om utbetalning av bidrag.

text: Begäran om utbetalning skall göras på blankett som Boverket har fastställt. Sökanden skall lämna de uppgifter som anges i blanketten. Begäran skall vara undertecknad av bidragstagaren eller behörig företrädare för denne.

text: Till begäran om utbetalning skall, om länsstyrelsen så begär, fogas följande – Handling som styrker att den bidragsberättigande åtgärden är färdigställd. – Kopia av faktura eller motsvarande som visar kostnaden för åtgärden.

text: Uppföljningsmätning

text: Sökanden skall inom den tid som länsstyrelsen bestämt göra uppföljningsmätning och inkomma med mätprotokoll som visar resultatet av utförd mätning. Mätningen skall uppfylla kraven enligt 2 §.

text: Denna författning träder ikraft den 15 januari 2003. Genom denna författning upphävs Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1988:11

text: ) till förordningen (

text: ) om bidrag till åtgärder mot radon i egnahem. Äldre bestämmelser gäller dock för ansökningar som inkommit före den 1 januari 2003.

text: INES UUSMANN

text: Yvonne Svensson (Bidragsenheten)


title: Boverkets föreskrifter om investeringsstimulans för byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder;

text: Denna författning innehåller föreskrifter till förordningen (

text: ) om investeringsstimulans för byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder. Termer och begrepp som inte definieras särskilt i denna författning används i samma betydelse som i förordningen samt i Boverkets föreskrifter och allmänna råd om statligt investeringsbidrag för byggande av bostäder som upplåts med hyresrätt i områden med bostadsbrist (

text: BFS 2001:15

text: Ansökan om investeringsstimulans

text: Ansökan om investeringsstimulans skall göras på blankett som Boverket har fastställt. Sökanden skall lämna de uppgifter som anges i blanketten. Ansökan skall vara undertecknad av fastighetsägaren eller tomträttshavaren eller behörig företrädare för denne. Ansökan skall lämnas in i samband med ansökan om bidrag enligt förordningen (

text: ) om statlig bostadsbyggnadssubvention.

text: Om bidrag enligt förordningen (

text: ) om statligt investeringsbidrag för byggande av bostäder som upplåts med hyresrätt inte söks eller om sådant bidrag beviljats för projektet före den 15 augusti 2003 skall till ansökan om investeringsstimulans fogas de handlingar som anges i

text: 3 a

text: och

text: 5 §§

text: BFS 2001:15

text: Preliminärt beslut om investeringsstimulans

text: I preliminärt beslut om investeringsstimulans skall länsstyrelsen ange 1. om sökanden är berättigad till investeringsstimulans, 2. ett preliminärt beräknat stimulansbelopp och en upplysning om att det kan ändras i samband med slutligt beslut, 3. den dag projektet har påbörjats eller den dag projektet senast skall påbörjas.

text: 1Jfr prop. 2002/03:98, bet. 2002/03:BoU9, rskr. 2002/03:215.

text: IMS 1

text: Det preliminära beslutet skall även innehålla följande villkor 1. att projektet påbörjas senast den dag som länsstyrelsen anger och att sökanden skriftligen skall anmäla påbörjandet till länsstyrelsen om inte projektet redan är påbörjat, 2. att projektet skall färdigställas inom två år från dagen för påbörjandet samt att särskild ansökan skall ha kommit in till länsstyrelsen senast sex månader från färdigställandet, 3. att en förutsättning för slutligt beslut är att även bidrag enligt förordningen (

text: ) om statlig bostadsbyggnadssubvention utbetalas samt att projektet också i övrigt uppfyller de krav som anges i förordningen (

text: ) om investeringsstimulans för byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder. I beslutet skall även anges att beslutet kommer att återkallas om villkoren inte uppfylls.

text: Särskild ansökan

text: Särskild ansökan enligt

text: 10 § förordningen (2003:506)

text: om investeringsstimulans skall göras på blankett som Boverket har fastställt. Sökanden skall lämna de uppgifter som anges i blanketten. Ansökan skall vara undertecknad av den som är antecknad som fastighetsägare eller tomträttshavare i fastighetsregistrets inskrivningsdel eller behörig företrädare för denne.

text: Till den särskilda ansökan skall fogas 1. kopia av F-skattebevis eller i fråga om utländska företagare eller företag motsvarande handling som visar att den eller de som utfört arbetet eller tillverkningen av byggelementet är underkastade sådan kontroll som avses i 6 § 8 i förordningen, 2. intyg från revisor som visar den mervärdesskatt som betalats i enlighet med 7 § 1 st. förordningen.

text: Denna författning träder i kraft den 15 augusti 2003 och gäller för projekt som påbörjas från och med 1 januari 2003. Bestämmelsen i 2 § andra stycket tillämpas dock inte i ärenden där ansökan om bidrag enligt förordningen om statlig bostadsbyggnadssubvention kommit in före ikraftträdandet.

text: INES UUSMANN

text: Yvonne Svensson (Bidragsenheten)


title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd om undanröjande av enkelt avhjälpta hinder till och i lokaler dit allmänheten har tillträde och på allmänna platser;

text: Denna författning innehåller föreskrifter och allmänna råd till

text: 17 kap. 21 a § plan- och bygglagen (1987:10)

text: , PBL, om krav på undanröjande av enkelt avhjälpta hinder mot tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga i byggnader som innehåller lokaler dit allmänheten har tillträde och på allmänna platser.

text: Allmänt råd

text: Ytterligare bestämmelser som är tillämpliga vid undanröjandet av enkelt avhjälpta hinder i publika lokaler finns bland annat i 3 kap. 10-13 §§ PBL,

text: 2 § lagen (1994:847)

text: om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. och

text: 15 §§

text: förordningen (

text: ) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. Krav vid ändring av byggnad behandlas också i Boverkets allmänna råd om ändring av byggnad, BÄR, (

text: ). Ytterligare bestämmelser som är tillämpliga vid undanröjandet av enkelt avhjälpta hinder på allmänna platser finns i

text: 3 kap.

text: 18 §§

text: PBL.

text: Föreskrifterna

text: Föreskrifterna gäller – befintliga lokaler dit allmänheten har tillträde (publika lokaler), – befintliga allmänna platser (allmänna platser).

text: De allmänna råden

text: De allmänna råden innehåller generella rekommendationer om tillämpningen av föreskrifterna i denna författning och i huvudförfattningarna och anger hur någon kan eller bör handla för att uppfylla föreskrifterna. Det står dock den enskilde fritt att välja andra lösningar och metoder, om dessa uppfyller föreskrifterna. De allmänna råden kan vara sådana regler som skall främja en enhetlig tillämpning av en viss författning eller som skall bidra till utveckling i en viss riktning av praxis men som inte formellt binder den som råden är riktade till.

text: 1Jfr prop. 2000/01:48, bet. 2000/01:BoU 5, rskr. 2000/01:155.

text: HIN 1

text: De allmänna råden kan även innehålla vissa förklarande eller redaktionella upplysningar. De allmänna råden föregås av texten Allmänt Råd och är tryckta med mindre och indragen text.

text: Terminologi

text: Termer som inte särskilt förklaras i huvudförfattningarna eller i dessa föreskrifter, har den betydelse som anges i Tekniska Nomenklaturcentralens publikation Plan- och byggtermer 1994, TNC 95.

text: Enkelt avhjälpta hinder

text: Föreskrifterna i 6-18 §§ gäller endast om de hinder som skall undanröjas är enkelt avhjälpta. Med enkelt avhjälpta hinder avses sådana hinder som med hänsyn till nyttan av åtgärden och förutsättningarna på platsen kan anses rimliga att avhjälpa. De ekonomiska konsekvenserna får inte bli orimligt betungande för fastighetsägaren, lokalhållaren eller näringsidkaren.

text: Allmänt råd

text: Vid bedömningen av om ett hinder skall anses enkelt avhjälpt bör hänsyn tas till att ett hinder kan vara enkelt avhjälpt i en situation men inte i en annan. Exempelvis kan det vara enkelt att komplettera eller ersätta 2-3 trappsteg med en ramp om det finns tillräckligt med utrymme, medan det kan vara svårt att göra det i en trång miljö med smala trottoarer. Likaså kan i en viss situation, till exempel där en verksamhet är viktig för många människor och installation av automatisk dörröppnare är avgörande för tillgängligheten, investeringen anses rimlig i förhållande till nyttan för de besökande. I en annan situation kan investeringen bedömas vara för stor i förhållande till nyttan. Hänsyn bör även tas till nyttan för de besökande av en viss åtgärd i relation till andra angelägna tillgänglighetsskapande åtgärder. I händelse av att en prioritering måste göras med hänsyn till exempelvis ekonomiska förutsättningar, bör således i första hand sådana hinder prioriteras vars undanröjande ger störst sammantagen effekt. Prioriteringen bör vara grundad på en plan som redovisar vilka skäl som finns för att inte undanröja ett enkelt avhjälpt hinder omedelbart. I planen bör anges när ett sådant hinder skall undanröjas. Vid bedömningen av vad som skall anses vara enkelt avhjälpta hinder bör man dessutom beakta de ekonomiska konsekvenserna för mindre näringsidkare, så att verksamheten inte äventyras.

text: Publika lokaler

text: Fysiska hinder i form av mindre nivåskillnader, tunga dörrar och felaktigt placerade eller felaktigt utformade manöverdon skall undanröjas.

text: Allmänt råd

text: Trösklar bör tas bort om det är tekniskt möjligt, eller åtgärdas på annat sätt så att nivåskillnader utjämnas, för att t.ex. personer i rullstol eller med rollator skall kunna passera. Mindre nivåskillnader bör överbryggas, exempelvis med ramper. Även om rampen är kort är det viktigt att lutningen inte är brantare än 1:12, på grund av risken att falla eller välta baklänges. En lutning på 1:20 eller flackare bör eftersträvas. Rampen bör ha jämn och halkfri yta, vara minst

text: HIN 1

text: 1,3 m bred och ha avåkningsskydd. Om det finns plats, bör en trappa finnas som komplement till rampen. Dörrmattor och skrapgaller, som är tunga att passera eller medför snubbelrisk, bör bytas eller åtgärdas på annat sätt. Olämpligt placerade porttelefoner samt manöverdon till exempelvis dörröppnare och ringklockor bör flyttas. Manöverdon till dörröppnare bör i höjd- och sidled placeras så att även en person i rullstol eller med rollator kan använda dem utan att träffas av dörrbladet. Manöverdon bör placeras så att de lätt kan nås från rullstol. En lämplig placering är med centrum 80 cm från marken och minst 70 cm, men gärna 100 cm, från hörn eller dörrblads framkant i ogynnsammaste läge (se bild 1).

text: Bild 1

text: Dörrar med dörrstängare bör förses med automatisk dörröppnare. Även andra dörrar kan ibland vara för tunga att öppna för många människor och bör därför förses med automatisk dörröppnare. Vid utformningen av dörrar med automatisk öppnare är det viktigt att de ingående funktionerna placeras på rätt plats (se ovan), att manöverknappar kontrastmarkeras, att områden där dörrar slås upp markeras alternativt att dörrar förses med säkerhetssensorer, o. dyl. Olämpligt placerade manöverpaneler i och utanför hissar bör flyttas och olämpligt utformade manöverpaneler bör bytas. Manöverpanelers läge har betydelse för om rullstolsburna kan nå dem. Utformningen är viktig för personer med nedsatt syn och för personer med utvecklingsstörning. Utgångsknappen bör ha mot omgivningen avvikande form och ljushet. För lämplig utformning och placering av manöverpaneler, se SS-EN 81-70. Olämpligt utformade handtag och lås bör bytas mot sådana som kan hanteras även av personer med nedsatt styrka eller nedsatt grip- eller precisionsförmåga.

text: Hinder i form av bristande kontrastmarkering och bristande varningsmarkering skall undanröjas.

text: Allmänt råd

text: Strategiska punkter, t.ex. ytterdörrar, manöverdon till automatiska dörröppnare, hissdörrar, toalettdörrar, receptionsdiskar, informationsställen, nödutgångar och trapphus bör kontrastmarkeras så att synsvaga och personer med utvecklingsstörning lättare kan orientera sig. Kontrastmarkeringar kan exempelvis uppnås med avvikande material och ljushetskontrast. En ljus-

text: HIN 1

text: hetskontrast på minst 0,40 enligt NCS (Natural Colour System) gör det möjligt för många synsvaga att uppfatta en markering. Logiska ledstråk som leder mellan utvalda och strategiska punkter bör anordnas till ledning för personer med nedsatt orienteringsförmåga. Kontrastlinjer i golv kan anordnas med avvikande material för blinda och med ljushetskontrast för synsvaga. För personer med utvecklingsstörning underlättas orienteringen av logiska färgsystem. Oskyddade glasytor bör varningsmarkeras, exempelvis genom avvikande ljushet mot bakgrunden. Markeringarna bör placeras i ögonhöjd. Trappor bör förses med kontrastmarkering så att synsvaga kan uppfatta nivåskillnaderna, exempelvis genom att framkanten på nedersta plansteget och framkanten på trappavsatsen vid översta sättsteget i varje trapplopp ges en ljushetskontrast på minst 0,40 enligt NCS (se bild 2). Markeringarna bör göras på ett konsekvent sätt inom byggnaden.

text: Bild 2 Exempel på kontrastmarkering av trappa

text: Utstickande byggnadsdelar, exempelvis trappor eller kapphyllor, bör markeras tydligt och byggas in eller åtgärdas på annat sätt, för att inte utgöra fara för blinda och synsvaga.

text: Hinder i form av bristande skyltning och brister i ljudmiljön skall undanröjas.

text: Allmänt råd

text: Skyltning bör vara lättbegriplig och lättläst, ha ljushetskontrast och vara placerad på lämplig höjd för att kunna läsas och höras såväl av personer i rullstol som av stående personer med nedsatt syn. Den bör placeras där man förväntar sig att den ska finnas och så att man kan komma tätt intill. Textstorleken bör vara anpassad efter läsavståndet och ytan bör inte ge upphov till reflexer. Skylten bör vara kompletterad med bokstäver i antingen upphöjd relief eller punktskrift eller båda samt i vissa fall med talad information och tydliga, lättförståeliga och välkända symboler. Elektronisk skyltning bör anpassas för att fungera för personer med olika funktionshinder, t.ex. nedsatt syn eller nedsatt hörsel. Tydlig och väl belyst skyltning har stor betydelse för att bl. a. personer med nedsatt syn eller hörsel och personer med utvecklingsstörning skall kunna orientera sig. Dålig hörbarhet bör förbättras, exempelvis genom att lokalen kompletteras med ljudabsorbenter anpassade till rummets form och material.

text: Hinder i form av bristande eller bländande belysning skall undanröjas.

text: Allmänt råd

text: Stora glasytor mot det fria och fönster i slutet av korridorer bör kunna skärmas av för att motverka bländning. Avskärmning kan ske exempelvis med gardiner, markiser eller persienner.

text: HIN 1

text: Fast belysning bör inte vara bländande. Exempelvis är det viktigt att ljuskällan är skymd och att kontrasten i ljushet mellan angränsande utrymmen eller mellan ute och inne inte är för stor. Belysningen kan vara avgörande för om en synsvag person kan orientera sig eller inte. Den synsvage behöver rätt utformat ljus för att kunna se och läsa, den hörselskadade eller döve för att kunna läsa teckenspråk och läsa på läppar. Belysningen där man förflyttar sig bör vara jämn och anordnad så att synsvaga och rörelsehindrade personer kan uppfatta hur underlaget ser ut, och så att hörselskadade och döva kan uppfatta teckenspråk och läsa på läppar.

text: Hinder i form av brist på och bristande utformning av balansstöd skall undanröjas.

text: Allmänt råd

text: Ledstänger bör finnas på båda sidor om trappor och ramper. Ledstängerna bör löpa oavbrutet, gå förbi översta och nedersta stegframkanten respektive rampens början och slut med minst 30 cm, vara greppvänliga och ha kontrasterande ljushet gentemot omgivande ytor. Det bör vara möjligt att hålla i ledstången även förbi infästningarna.

text: Hinder i form av brister i utformning och placering av fast inredning skall undanröjas.

text: Allmänt råd

text: Fast inredning bör anpassas för att fungera för personer med nedsatt rörelseeller orienteringsförmåga. Exempel på sådan anpassning kan vara att sänka för högt placerade telefoner och kölappsautomater så att personer i rullstol kan nå dem och att utrusta telefoner med förstärkare och komplettera system med talförbindelse och optisk anordning så att hörselskadade och döva kan ta del av informationen. Exempel på åtgärder för att personer med nedsatt syn ska kunna använda knappsatser där sifferkombinationer ska slås in kan vara att knappsatsen förses med ljushetskontrast, att 5:an förses med en taktilt märkbar punkt och att knappsatsen förses med punktskrift. I hygienrum avsett för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga bör olämpligt placerade eller dåligt fungerande inredningsdetaljer som gör hygienrummet svåranvänt flyttas eller bytas ut. I hygienrum bör kontrastmarkeringar finnas för att synsvaga ska kunna orientera sig. Bristfällig larmutrustning bör kompletteras, så att även hörselskadade och döva kan nås av varningssignaler i händelse av brand eller annan fara.

text: Allmänna platser

text: Fysiska hinder såsom mindre nivåskillnader, ojämn markbeläggning, svårforcerade ränndalar och trottoarkanter skall undanröjas.

text: Allmänt råd

text: Nivåskillnader vid övergångsställen, andra gångpassager, biluppställningsplatser för handikappfordon och hållplatser bör avfasas till 0-kant för att öka möjligheterna för personer i rullstol eller med rollator att ta sig upp och ner för trottoarkanten. Avfasningen bör, om plats finns, inte ha större lutning än 1:12 och bredden bör vara 90–100 cm. Vid sidan av avfasningen bör kantstenen ligga kvar så att synskadade kan ta ut riktningen över gatan. Avfasningen bör ha jämn och halkfri yta.

text: HIN 1

text: Ojämn markbeläggning som utgör hinder för personer i rullstol och med rollator att ta sig fram i gångytor bör bytas ut, exempelvis genom att ett stråk med jämnare markbeläggning fälls in. Mindre nivåskillnader i gångytor bör överbryggas, exempelvis med ramper. Även om rampen är kort är det viktigt att lutningen inte är större än 1:12, på grund av risken att falla och välta baklänges. En lutning på 1:20 eller flackare bör eftersträvas. Rampen bör ha jämn och halkfri yta, vara minst 1,3 m bred och ha avåkningsskydd. Tvärlutningen bör inte vara mer än vad som krävs för erforderlig vattenavrinning och inte överstiga 1:50, för att inte utgöra fara för personer med dålig balans, för att synsvaga och blinda inte ska tappa orienteringen och för att personer i rullstol eller med rollator ska kunna ta sig fram. Om det finns plats, bör en trappa finnas som komplement till rampen. Ränndalar som utgör hinder för personer i rullstol och med rollator bör täckas över så att ytan blir jämn eller bytas ut mot t.ex. avrinningsgaller eller ränndalar som utan svårighet kan passeras av personer i rullstol eller med rollator.

text: Hinder i form av bristande kontrastmarkering och varningsmarkering skall undanröjas.

text: Allmänt råd

text: Strategiska punkter, t.ex. busshållplatser, perronger, övergångsställen och upphöjda gångpassager över gator, entréer m.m. bör kontrastmarkeras så att synsvaga, blinda och personer med utvecklingsstörning lättare skall kunna ta sig fram. Kontrastmarkering kan exempelvis anordnas genom att material med avvikande struktur och ljushet fälls in i markbeläggningen, t.ex. tydligt kännbara plattor i asfaltyta eller släta plattor i gatstensyta. Markbeläggningen bör utformas så att den inte medför snubbelrisk. En ljushetskontrast på minst 0,40 enligt NCS gör det möjligt för många synsvaga att uppfatta markeringen. För personer med utvecklingsstörning underlättas orienteringen av logiska färgsystem. Trappor bör förses med kontrastmarkering så att synsvaga kan uppfatta nivåskillnaderna, exempelvis genom att framkanten på nedersta plansteget och framkanten på trappavsatsen vid översta sättsteget i varje trapplopp ges en ljushetskontrast på minst 0,40 enligt NCS. Markeringarna bör göras på ett konsekvent sätt inom området. Utstickande byggnadsdelar, kantstenar på trottoarer, stolpar i gångbanor, fallkanter och andra detaljer bör kontrastmarkeras för att underlätta för synsvaga och personer med utvecklingsstörning att urskilja detaljer. En ljushetskontrast på minst 0,40 enligt NCS gör det möjligt för många synsvaga att uppfatta markeringen. Oskyddade glasytor bör varningsmarkeras, exempelvis genom avvikande ljushet mot bakgrunden. Markeringarna bör placeras i ögonhöjd. Utstickande byggnadsdelar, exempelvis trappor, skyltar och balkonger, lägre än 2,20 m över mark bör markeras tydligt och byggas in eller åtgärdas på annat sätt, för att inte utgöra fara för blinda och synsvaga. Fasta hinder i gångytor bör, om det inte är möjligt att flytta dem bort från gångytan, tydligt markeras visuellt och utformas så att de kan upptäckas med teknikkäpp.

text: Hinder i form av bristande skyltning skall undanröjas.

text: Allmänt råd

text: HIN 1

text: förväntar sig att den skall finnas och så att man kan komma tätt intill. Textstorleken bör vara anpassad efter läsavståndet och ytan bör inte ge upphov till reflexer. Skylten bör vara kompletterad med bokstäver i antingen upphöjd relief eller punktskrift eller båda samt i vissa fall med talad information och tydliga, lättförståeliga och välkända symboler. Elektronisk skyltning bör anpassas för att fungera för personer med exempelvis nedsatt syn och nedsatt hörsel. Tydlig och väl belyst skyltning har stor betydelse för att bl. a. personer med nedsatt syn eller hörsel och personer med utvecklingsstörning skall kunna orientera sig.

text: Allmänt råd

text: Fast belysning bör inte vara bländande. Exempelvis är det viktigt att ljuskällan är avskärmad. Belysningen kan vara avgörande för om en synsvag person kan orientera sig eller inte. Den synsvage behöver rätt utformat ljus för att kunna se och läsa, den hörselskadade eller döve för att kunna läsa teckenspråk och läsa på läppar. Belysningen där man förflyttar sig bör vara jämn och anordnad så att synsvaga och personer med nedsatt rörelseförmåga kan uppfatta hur underlaget ser ut, och så att hörselskadade eller döva kan uppfatta teckenspråk och läsa på läppar.

text: Allmänt råd

text: Hinder i form av bristande utformning av biluppställningsplatser för handikappfordon skall undanröjas.

text: Allmänt råd

text: Vissa biluppställningsplatser på en parkeringsplats bör ändras så att de fungerar även för rullstolsburna som kör en bil där rullstolen tas in och ut från sidan. Breddmåttet på en sådan plats bör vara 5,0 m, när platsen inte är belägen intill en fri yta. Lutningen i längs- och sidled bör inte vara mer än vad som krävs för erforderlig vattenavrinning och inte överstiga 1:50. Markbeläggningen bör vara fast, jämn och halkfri.

text: Hinder i form av brister i lekplatsers utformning eller utrustning skall undanröjas.

text: Allmänt råd

text: Brister, som gör det svårt för barn med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga att alls använda lekplatsen samt brister som gör det svårt för föräldrar med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga att vistas på lekplatsen tillsammans med sina barn, bör åtgärdas.

text: HIN 1

text: Denna författning träder i kraft den 1 december 2003. INES UUSMANN Maria Petersson (Byggregelenheten)


title: Boverkets regler om tillämpningen av europeiska beräkningsstandarder (föreskrifter och allmänna råd);

text: Om inget annat anges i denna författning gäller standarderna för de tilllämpningar som anges i avsnitt 1.1 Omfattning, i respektive standard när byggnads verk uppförs samt för tillkommande delar när byggnadsverk byggs till eller ändras.

text: EBS 1

text: Eurokoderna och dessa föreskrifter gäller ej för tillämpning på bergtunnlar och bergrum."

text: I de fall inga föreskrifter till en Eurokoddel som getts ut som svensk standard har fastställts i denna författning gäller föreskrifterna i Boverkets konstruktionsregler,

text: BFS 1993:58

text: Om inget annat anges för respektive standard i efterföljande kapitel skall de stycken som i standarden är märkta med bokstaven P (principer) efter beteckningsnumret anses vara föreskrifter och övriga stycken (råd) skall anses vara allmänna råd.

text: I det fall det för en standard som enligt tabell 1 omfattas av denna författning inte i denna författning anges vilken nationell parameter som ska tillämpas gäller det som standarden rekommenderar.

text: Med den svenska utgåvan (SS-EN) av EN-standarden i fråga jämställs varje standard som utan ändringar av innehållet överför denna EN-standard till en nationell standard.

text: Indelning av byggnadsverksdelar i säkerhetsklasser

text: Med hänsyn till omfattningen av de personskador som kan befaras uppkomma vid brott i en byggnadsverksdel, skall byggnadsverksdelen hänföras till någon av följande säkerhetsklasser: – säkerhetsklass 1 (låg), liten risk för allvarliga personskador, – säkerhetsklass 2 (normal), någon risk för allvarliga personskador . – säkerhetsklass 3 (hög), stor risk för allvarliga personskador.

text: Byggnadsverksdelar får hänföras till säkerhetsklass 1, om minst ett av följande krav är uppfyllt: – personer vistas endast i undantagsfall i, på, under eller invid byggnadsverket, – byggnadsverksdelen är av sådant slag att ett brott inte rimligen kan befaras medföra personskador, eller – byggnadsverksdelen har sådana egenskaper att ett brott inte leder till kollaps utan endast till obrukbarhet.

text: Byggnadsverksdelar skall hänföras till säkerhetsklass 3, om följande förutsättningar samtidigt föreligger: – byggnadsverket är så utformat och använt att många personer ofta vistas i, på, under eller invid det, – byggnadsverksdelen är av sådant slag att kollaps medför stor risk för personskador, och – byggnadsverksdelen har sådana egenskaper att ett brott leder till omedelbar kollaps.

text: Byggnadsverksdelar som ej omfattas av 7 och 8 §§ skall hänföras till lägst säkerhetsklass 2.

text: Allmänt råd

text: Exempel på val av säkerhetsklass ges i avsnitt 2:115 i BKR.

text: EBS 1

text: Vid dimensionering med partialkoefficentmetoden i SS-EN 1990 till SS- EN 1999 i brottgränstillstånd skall säkerhetsklassen för en byggnadsverksdel beaktas med hjälp av partialkoefficienten γd på följande sätt: – säkerhetsklass 1: γd = 0,83, – säkerhetsklass 2: γd = 0,91, – säkerhetsklass 3: γd = 1,0.

text: 2 Kap. Tillämpning av SS-EN 1990, Eurokod - Grundläggande dimensioneringregler för bärande konstruktioner

text: Allmänt

text: Utöver de stycken som är märkta med bokstaven P efter beteckningsnumret i SS-EN 1990 skall 6.4.3.1(3) och 6.4.4(1) anses vara föreskrifter.

text: Tillämpning av informativa bilagor i SS-EN 1990

text: Bilaga B får inte tillämpas. Differentiering av byggnadsverks tillförlitlighet skall ske enligt 1 Kap 6 - 10 §§ och 2 Kap 7 - 12 §§ i denna författning.

text: Bilaga C och D behåller vid den nationella tillämpningen sin informativa karaktär.

text: Tillämpning på byggnader - nationellt bestämda parametrar till bilaga A1 i standarden

text: Vid tillämpning av SS-EN 1990 på byggnader gäller reglerna i 5 - 12 §§.

text: Nationella parametrar till A1.1 (1)

text: Allmänt råd

text: Bärverksdelar i kategori 4 enligt 2.3, tabell 2.1 i SS-EN 1990 vilka hänförs till säkerhetsklass 2 eller 3 och som inte är åtkomliga för inspektion och underhåll bör dimensioneras för livslängden 100 år.

text: Nationella parametrar till A1.2.1 (1)

text: Inga modifieringar av A1.2.1(2) och A1.2.1(3) får göras av geografiska skäl.

text: Nationella parametrar till A1.2.2 (1)

text: Värdet på ψ-faktorer som skall tillämpas på snölast och vindlast skall lägst vara enligt följande tabell:

text: Snölast med beteckning enligt SS-EN 1991-1-3 där det karakteristiska värdet för snölast på mark betecknas sk sk ≥ 3 kN/m 0,8 0,6 0,2 2,0 ≤ sk < 3,0 kN/m 0,7 0,4 0,2 1,0 ≤ sk < 2,0 kN/m 0,6 0,3 0,1 Vindlast 0,3 0,2 -

text: EBS 1

text: För övriga laster i tabell A1.1 i standarden skall minst de rekommenderade värdena tillämpas.

text: Nationella parametrar till A1.3.1 (1)

text: Dimensioneringsvärden för laster i brottsgränstillstånd (EQU) uppsättning A skall vara enligt tabell A1.2(A)S. Verifiering av statisk jämvikt baserad på tabell A1.2(A) får ej innefatta verifiering av bärförmågan hos bärverksdelar. γd bestäms enligt 1 Kap. 6 – 10 §§.

text: Tabell A1.2(A)S Dimensioneringsvärden för laster (EQU) (Uppsättning A)

text: Varaktiga Permanenta laster Variabel Samverkande variabla och tillfälliga huvudlast laster d. s Ogynnsamma Gynnsamma Största last Övriga laster (Ekv 6.10) γd G kj,sup 0,9 G kj,inf När lasten När lasten 1,1

text: är är

text: ogynnsam: ogynnsam: γd 1,5 Q k,1 γd ψ0,iQ 1,5 k,i

text: När lasten När lasten

text: är gynnsam: är gynnsam:

text: 0 0

text: Ekvation 6.10a och 6.10b skall tillämpas i brottsgränstillstånd som inte omfattar geotekniska laster med dimensioneringsvärden för laster enligt tabell A1.2(B)S. γd bestäms enligt 1 Kap. 6 - 10 §§. Vid tillämpning av 6.10a är det inte tillåtet att endast inkludera permanenta laster.

text: Tabell A1.2(B)S Dimensioneringsvärden för laster (STR/GEO)(Uppsättning B)

text: Varak-tiga Permanenta laster Variabel Samverkande variabla och tillfälliga huvudlast laster d. s Ogynnsamma Gynnsamma Största last Övriga laster (Ekv 6.10a) γd Gkj,sup 1,00 G kj,inf När lasten är När lasten 1,35

text: ogynnsam: är ogynn-

text: γd 1,5 ψ sam: 0,1Qk,1 γd 1,5 ψ 0,iQk,i γd Pk 1,00 Pk När lasten är När lasten 1,35

text: gynnsam: 0 är gynnsam: 0

text: (Ekv 6.10b) γd 1,00 Gkj,inf När lasten När lasten 0,85·1,35

text: G är är

text: kj,sup ogynnsam: ogynnsam: γd 1,5 Qk,1 γd 1,5 ψ0,i Q k,i γd Pk 1,00 Pk När lasten När lasten 1,35

text: är gynnsam: är

text: 0 gynnsam: 0

text: EBS 1

text: När tabell A1.2(C) i standarden (Uppsättning C) är tillämplig skall dimensioneringsvärdena på lasterna bestämmas med parametrar enligt tabell A1.2(C)S. γd bestäms enligt 1 Kap. 6 – 10 §§.

text: Tabell A1.2(C)S Dimensioneringsvärden för laster (STR/GEO) (Uppsättning C)

text: Varaktiga Permanenta laster Variabel Samverkande variabla laster och tillfälliga huvudlast d. s Ogynnsamma Gynnsamma Största last Övriga laster (Ekv 6.10) 1,00 Gkj,sup 1,00 Gkj,inf När lasten När lasten

text: är är ogyn-

text: ogynnsam: sam: γd 1,3 Qk,1 γd 1,3 ψ 0,iQk,i

text: När lasten När lasten är är gynnsam: 0 gynnsam: 0

text: Nationella parametrar till A.1.3.1 (5)

text: När verifieringen av bärverksdelar innefattar geotekniska laster och undergrundens bärförmåga skall metod 2 eller 3 användas.

text: Nationella parametrar till A.1.3.2 (1)

text: I exceptionella dimensioneringssituationer skall den variabla huvudlasten sättas till sitt frekventa värde.

text: 3 Kap. Tillämpning av SS-EN 1991-1-1 Eurokod 1: Laster på bärande konstruktioner , Del 1-1: Allmänna laster - Tunghet, egentyngd, nyttig last i byggnader

text: Vid tillämpning av SS-EN 1991-1-1 gäller reglerna i 2 - 13 §§.

text: Nationellt bestämda parametrar

text: Nationella parametrar till 5.2.3(2)

text: Nominellt ballastdjup skall vara 600 mm.

text: Nationella parametrar till 5.2.3(3)

text: Avvikelserna skall sättas till ± 10%.

text: Nationella parametrar till 5.2.3(4)

text: Avvikelserna skall sättas till ± 10%.

text: Nationella parametrar till 5.2.3(5)

text: Allmänt råd

text: För järnvägsbroar bör vikten av räcken antas motsvara kraften 0,25 kN/m per räcke, och vikten av en kontaktledningsstolpe motsvara kraften 7 kN

text: EBS 1

text: med ett moment vinkelrätt kantbalken av 9 kNm riktat mot brons mitt. Dessa värden gäller för den vanligaste stolpen U120.

text: Nationella parametrar till 6.3.1.1 , tabell 1

text: Utrymmen i kategori C2 hänförs till kategori C5 om de fasta sittplatserna utan betydande svårighet kan avlägsnas och om utrymmet är av sådan art att stora folksamlingar kan förekomma.

text: Kategori A kompletteras med följande två underkategorier: – Vindsbjälklag I: Bjälklag i vindsutrymmen med minst 0,6 m fri höjd och med fast trappa till vinden – Vindsbjälklag II: Bjälklag i vindsutrymmen med minst 0,6 m fri höjd och med tillträde genom lucka med max storlek 1 x 1 m.

text: Nationella parametrar till 6.3.1.2(1)P, tabell 6.2

text: De värden på nyttig last som skall tillämpas på bjälklag, trappor och balkonger i kategori A till D i byggnader anges i tabell 6.2S och i 9 §.

text: Tabell 6.2S Nyttig last på bjälklag mm i byggnader.

text: (Kursiverade värden är desamma som de standarden rekommenderar) Kategori qk Qk [kN/m2] [kN] A - Bjälklag 2,0 2,0 - Trappor 2,0 2,0 - Balkonger 3,5 2,0 - Vindsbjälklag I 1,0 1,5 - Vindsbjälklag II 0,5 0,5 B 2,5 3,0 C - C1 2,5 3,0 - C2 2,5 3,0 - C3 3,0 3,0 - C4 4,0 4,0 - C5 5,0 4,5 D - D1 4,0 4,0 - D2 5,0 7,0

text: För balkonger i anslutning till bjälklag i kategori B tillämpas samma last som på balkonger i kategori A. För balkonger i anslutning till bjälklag i kategori C till D tillämpas samma last som i utrymmet i fråga. För trappor i anslutning till bjälklag i kategori B, C1, C2, C3, C4, D1 och D2 tillämpas last enligt kategori C3. För trappor i anslutning till bjälklag i kategori C5 tillämpas samma last för trappor som för bjälklaget.

text: Nationella parametrar till 6.3.2.2, tabell 6.4.

text: De värden som ska tillämpas för nyttig last på bjälklag i kategori E1 är: qk = 5,0 kN/m Qk = 7,0 kN Nationella parametrar till 6.3.3.2, tabell 6.8.

text: De rekommenderade värdena på nyttig last skall tillämpas i kategori G och F.

text: EBS 1

text: I BKR avsnitt 3:431, 3:e till 8:e stycket anges vissa nyttiga laster från fordon som inte omfattas av kategori G och F. Dessa laster skall tillämpas där de är relevanta. Nationella parametrar till 6.4, tabell 6.12.

text: De rekommenderade värdena på horisontella laster på skiljeväggar och räcken som fungerar som barriärer skall tillämpas. Balkongfronter under räcken i utrymmen i kategori C5 skall dimensioneras för en godtyckligt placerad punktlast = 3,0 kN.

text: Tillämpning av informativa bilagor i SS-EN 1991-1-1

text: Bilaga A och B behåller vid den nationella tillämpningen sin informativa karaktär.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2004

text: INES UUSMAN

text: Elisabeth Helsing (Bygg- och förvaltningsenheten)


title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd om bidrag för installation av hissar m m i flerbostadshus;

text: Denna författning innehåller föreskrifter och allmänna råd till förordningen (

text: ) om bidrag för installation av hiss m.m. i flerbostadshus. De allmänna råden som inte är bindande, innehåller rekommendationer beträffande tillämpningen av föreskrifterna i denna författning och i förordningen. De allmänna råden föregås av texten ”Allmänt råd” och är tryckta med mindre och indragen text. Termer och begrepp som inte definieras särskilt i denna författning används i samma betydelse som i förordningen och i förordningen (

text: ) om statlig bostadsbyggnadssubvention.

text: Förutsättningar för bidrag

text: Som förutsättning för att bidrag skall lämnas gäller att 1. även sådana tillgänglighetsskapande åtgärder i och till trapphus och andra kommunikationsutrymmen vilka berättigar till bidrag enligt förordningen (

text: ) om statlig bostadsbyggnadssubvention genomförs samtidigt. 2. det kan visas hur tillängligheten till och inom de gemensamma delarna av fastigheten i övrigt är löst eller skulle kunna lösas.

text: Ansökan om bidrag

text: Ansökan om bidrag skall göras på blankett som Boverket har fastställt. Sökanden skall lämna de uppgifter som anges i blanketten. Ansökan skall lämnas in i samband med ansökan om bidrag enligt förordningen (

text: ) om statlig bostadsbyggnadssubvention.

text: Till ansökan skall fogas handling som visar att kravet i 2§ 2 är uppfyllt.

text: Om installationsprojektet är påbörjat vid ansökningstidpunkten skall till ansökan fogas intyg om när installationsprojektet påbörjades. Intyget skall lämnas av byggnadstekniskt sakkunnig, som är fristående från byggherren och sådan konsult eller entreprenör som är knuten till projektet.

text: 1 Prop. 2003/04:100, bet 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:273

text: HiB 1

text: Beslut om bidrag m m

text: Innan beslut om bidrag lämnas skall länsstyrelsen kontrollera att medel finns tillgängliga. I beslutet om bidrag skall länsstyrelsen ange följande 1. den dag installationsprojektet har påbörjats eller den dag installationsprojektet senast skall påbörjas. 2. bidragsbeloppet och en upplysning om att det kan ändras i samband med utbetalningen om de förutsättningar som låg till grund för beslutet har ändrats samt uppgift om vilka installationer bidrag beviljats för.

text: Beslutet skall även innehålla följande villkor 1. att installationsprojektet påbörjas senast den dag som länsstyrelsen angett och att sökanden skriftligen skall anmäla påbörjandet till länsstyrelsen om installationsprojektet inte är påbörjat, 2. att installationsprojektet skall färdigställas inom två år från dagen för påbörjandet samt att ansökan om utbetalning skall ha kommit in till länsstyrelsen senast sex månader efter färdigställandet, 3. att en förutsättning för utbetalning av bidrag är att de krav som anges i förordningen (

text: ) om bidrag för installation av hiss m.m. i flerbostadshus är uppfyllda samt kraven för utbetalning enligt förordningen (

text: ) om statlig bostadsbyggnadssubvention är uppfyllda. I beslutet skall även anges att beslutet kommer att återkallas helt eller delvis om installationen inte uppfyller de krav som uppställts för bidraget eller om ovanstående villkor inte uppfylls.

text: Ansökan om utbetalning av bidrag

text: Ansökan om utbetalning av bidraget skall göras på blankett som Boverket har fastställt. Sökanden skall lämna de uppgifter som anges i blanketten. Ansökan skall vara undertecknad av bidragstagaren eller behörig företrädare för denne.

text: I ärenden där bidrag enligt förordningen (

text: ) om statlig bostadsbyggnadssubvention inte kommer att kunna utbetalas skall till ansökan om utbetalning fogas de handlingar som anges i avsnitt 5.2.1.2 i Boverkets föreskrifter och allmänna råd om statlig bostadsbyggnadssubvention (

text: BFS 1992:42

text: Till ansökan om utbetalning skall även fogas 1. kopia av faktura eller motsvarande handling som visar kostnaden för installationen 2. kopia av F-skattsedel.

text: Allmänt råd

text: En uppgift om innehav av F-skattsedel får godtas, om den lämnas i en anbudshandling, en faktura eller någon jämförlig handling som även innehåller bidragstagarens och betalningsmottagarens namn och adress samt betalningsmottagarens personnummer eller organisationsnummer. Uppgift

text: 2 Författningen senast ändrad i aktuellt avsnitt

text: BFS 2000:36

text: HiB 1

text: om innehav av F-skattsedel får dock inte godtas, om bidragstagaren känner till att uppgiften är oriktig.

text: 3. om utländska företagare eller företag anlitas, kopia på intyg eller annan handling som visar att den eller de som utfört arbetet eller tillverkningen av byggelement är underkastade sådan kontroll som avses i 3§ 5 förordningen.

text: Denna författning träder ikraft den 1 september 2004. Bestämmelsen i 3 § andra stycket tillämpas dock inte i ärenden där ansökan om bidrag enligt statlig bostadsbyggnadssubvention kommit in före ikraftträdandet. Genom denna författning upphävs BOFS 1987:5 till förordningen (

text: ) om statsbidrag för hissinstallationer.

text: INES UUSMANN

text: Yvonne Svensson (Bidragsenheten)


title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd om tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga på allmänna platser och inom områden för andra anläggningar än byggnader;

text: Denna författning innehåller föreskrifter och allmänna råd till kravet i 3 kap.

text: 18 § plan- och bygglagen (1987:10)

text: , PBL, att allmänna platser och områden för andra anläggningar än byggnader skall kunna användas av personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga.

text: Allmänt råd

text: Vad som är allmän plats framgår av detaljplaner eller områdesbestämmelser. Exempel på platser som kan vara allmän plats är gator, vägar, torg och parker. Med område för andra anläggningar än byggnader avses sådan mark som används eller behövs för ett normalt nyttjande av anläggningen. Exempel på områden för andra anläggningar än byggnader kan vara fritidsområden, nöjesparker, djurparker, golfbanor, skidbackar med liftar, campingplatser, småbåtshamnar, friluftsbad, parkeringsplatser utomhus och begravningsplatser. Av

text: 3 kap. 18 §

text: PBL och

text: 3 kap. 15 § samma lag

text: framgår att allmänna platser och områden för andra anläggningar än byggnader skall anordnas på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till landskapsbilden och till natur- och kulturvärdena på platsen.

text: Föreskrifterna och de allmänna råden i 6 – 16 §§ gäller om det inte är obefogat med hänsyn till terrängen och förhållandena i övrigt.

text: Allmänt råd

text: Bergiga partier med stora höjdskillnader kan vara exempel på delar av platser och områden där det med hänsyn till terrängen är obefogat att föreskrifterna gäller fullt ut.

text: Föreskrifter

text: Föreskrifterna gäller – när en allmän plats iordningställs, – när ett område för andra anläggningar än byggnader iordningställs.

text: 1 Jfrprop. 2000/01:48, bet 2000/01:BoU5, rskr.2000/01:155.

text: ALM 1

text: Med iordningställande avses i dessa föreskrifter nyanläggning.

text: De allmänna råden

text: De allmänna råden innehåller generella rekommendationer om tillämpningen av föreskrifterna i denna författning och i huvudförfattningarna och anger hur någon kan eller bör handla för att uppfylla föreskrifterna. Det står dock den enskilde fritt att välja andra lösningar och metoder, om dessa uppfyller föreskrifterna. De allmänna råden kan även innehålla vissa förklarande eller redaktionella upplysningar. De allmänna råden föregås av texten Allmänt Råd och är tryckta med mindre och indragen text.

text: Terminologi

text: Termer som inte särskilt förklaras i huvudförfattningarna eller i dessa föreskrifter, har den betydelse som anges i Tekniska Nomenklaturcentralens publikation Plan- och byggtermer 1994, TNC 95.

text: Dimensionering

text: När det i denna författning anges att platser eller områden skall vara användbara för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga avses att de skall vara användbara såväl för personer med större utomhusrullstol, med manuell rullstol eller med rollator för utomhusanvändning som för personer med nedsatt syn, hörsel eller kognitiv förmåga.

text: Allmänt råd

text: Det dimensionerande vändmått som är lämpligt vid bedömning av användbarheten för personer med större utomhusrullstol är en cirkel med diametern 2,00 meter.

text: Allmänna platser (platser) och områden för andra anläggningar än byggnader (områden)

text: Utformning

text: Platser och områden skall utformas så att de blir användbara för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Lekplatser skall kunna användas av både barn och vuxna med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Där toalett för allmänheten finns skall minst en toalett kunna användas av personer med rullstol för begränsad utomhusanvändning.

text: Allmänt råd

text: När nivåskillnader inte kan undvikas bör de minimeras och utjämnas med ramp och trappa. Sammanhängande stråk bör utformas med lättbegripliga och tydliga gångzoner och möbleringszoner. Ur säkerhets- och framkomlighetssynpunkt är det viktigt med en miljö utan hinder. Det gäller särskilt för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga.

text: ALM 1

text: En toalett avsedd för personer med rullstol för begränsad utomhusanvändning bör vara minst 2,2 x 2,2 meter stor och ha ett fritt dörrpassagemått på minst 0,90 meter. I direkt anslutning till toalettdörren bör en vändzon finnas.

text: Gångytor

text: Gångytor skall utformas så att personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga kan ta sig fram och så att personer med rullstol kan förflytta sig utan hjälp. Gångytor skall vara jämna, fasta och halkfria. På öppna ytor skall särskilda ledstråk finnas.

text: Allmänt råd

text: Exempel på gångytor kan vara gångvägar, gångbanor, ramper, trappor och kommunikationsytor på lekplatser. Exempel på öppna ytor kan vara torg och parkeringsplatser. Gångytor bör utformas utan nivåskillnader. Asfalt, betongmarkplattor och släta stenhällar är exempel på lämpliga material. I naturmiljö kan stenmjöl som vattnats för att bli hårt vara ett lämpligt material. I grusytor kan fasta gångytor iordningställas genom ytbehandling. En gångyta bör a. vara så horisontell som möjligt – eftersom en längslutning brantare än 1:50 kan vara svår att använda för personer med nedsatt rörelseförmåga, b. inte luta mer än 1:50 i sidled, c. vara 2,00 meter bred eller vara minst 1,80 meter bred och ha vändzoner med jämna mellanrum, d. vid öppningar i t.ex. staket, häckar och dylikt vara minst 0,90 meter bred, e. vara fri från hinder, f. vara väl åtskild från cykelbana och körbana samt g. särskiljas från möbleringszon med exempelvis avvikande markbeläggning. När släta gångytor kombineras med ojämna gångytor som har en annan beläggning bör den släta gångytan vara minst 0,90 meter bred och förses med mötesplatser och vändzoner för att fungera t.ex. för personer med rollator. För krav på utformningen av gångytor och ledstråk så att personer med nedsatt orienteringsförmåga kan ta sig fram, se vidare under 11 och 12 §§.

text: Utjämningar mellan gångytor

text: Platser med passage mellan olika typer av gångytor och platser som ansluter till gångytor skall utformas, placeras och markeras så att de inte medför hinder för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. På dessa platser skall delar av nivåskillnaderna utjämnas med ramp till 0-nivå så att personer med nedsatt rörelseförmåga kan ta sig fram.

text: Allmänt råd

text: Exempel på platser med passage mellan olika typer av gångytor och platser som ansluter till gångytor är övergångsställen, andra ställen avsedda för gående att korsa gatan, parkeringsplatser för rörelsehindrade med särskilt tillstånd och platser för på- och avstigning på allmänna platser och inom områden för andra anläggningar än byggnader. En utjämning till 0-nivå bör inte ha större lutning än 1:12. Bredden bör vara 90 – 100 cm. Vid övergångsställen och andra ställen som är avsedda

text: ALM 1

text: för gående att korsa gatan bör kantsten finnas kvar vid sidan av utjämningen så att synskadade kan ta ut riktningen över gatan. För krav på kontrastmarkeringar vid övergångsställen, se 11 §.

text: Ramper och trappor

text: Om det inte är möjligt att undvika att anordna en trappa skall denna kompletteras med en ramp eller en alternativ väg som personer med nedsatt rörelseförmåga kan använda. Trappor och ramper skall utformas så att även personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga kan förflytta sig säkert.

text: Allmänt råd

text: En ramp bör: a. luta högst 1:20 mellan minst 2 meter långa vilplan, b. ha en höjdskillnad på högst 0,5 meter mellan vilplanen, c. ha en fri bredd på 1,5 meter, d. vara fri från hinder samt e. ha ett minst 40 mm högt avåkningsskydd om det finns höjdskillnader mot omgivningen. För personer med nedsatt rörelseförmåga kan det vara svårt att använda fler än två ramper efter varandra. Vid utformning av en trappa bör trappans lutning och längd samt måttförhållandet mellan trappstegens höjd och djup beaktas. Trappans lutning i gånglinjen bör inte ändras inom samma trapplopp. Enstaka trappsteg med avvikande höjd bör inte förekomma. Trappstegets djup i en trappa bör vara minst 0,30 meter, mätt i gånglinjen. För att snubbelrisken skall minimeras bör en trappa ha fler än två steg. För krav på kontrastmarkeringar, se 11 §.

text: Trappor och ramper skall på båda sidorna ha ledstänger som är möjliga att greppa om.

text: Allmänt råd

text: En ledstång bör: a. utformas ergonomiskt, b. löpa oavbrutet, c. gå förbi översta och nedersta stegframkanten respektive rampens början och slut med minst 300 mm, d. ha kontrasterande ljushet gentemot omgivande ytor, e. ha en höjd av 0,90 meter samt f. i ramper även finnas på en höjd av 0,70 meter. Det bör vara möjligt att hålla i ledstången även förbi infästningarna.

text: Hissar

text: Om det tillskapas/anläggs en nivåskillnad som motsvarar mer än ett våningsplan, skall nivåskillnaden överbryggas med hiss och trappa, om det inte är möjligt eller lämpligt att göra överbryggningen med ramp och trappa. En hiss eller annan lyftanordning skall rymma en person i större utomhusrullstol och en medhjälpare samt i övrigt vara utformad så att personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga självständigt kan använda den.

text: Allmänt råd

text: Vid viktiga målpunkter, som t.ex. terminaler, och vid hållplatser bör stora nivåskillnader motsvarande mer än ett våningsplan, t.ex. mellan gator eller mellan en gata och en bro, överbryggas såväl med trappa som med hiss.

text: ALM 1

text: Ytterligare krav på hissar som är avsedda för transport av personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga finns i Boverkets föreskrifter och allmänna råd om hissar och vissa andra motordrivna anordningar,

text: BFS 1994:25

text: med ändringar, bilaga 5:1, avsnitten 1.2 och 1.6.1. Hissar som uppfyller kraven på invändiga korgmått finns i SS-EN 81- 70 (1), typ 3 (2,00 x 1,4 meter). Där finns även exempel på lämpliga manöver- och signalorgan.

text: Kontraster och markeringar

text: Viktiga målpunkter, gångytor, trappor och ramper skall vara lätta att upptäcka. Trappor skall förses med kontrastmarkeringar så att synsvaga och personer med andra orienteringssvårigheter kan uppfatta nivåskillnaden.

text: Allmänt råd

text: Busshållplatser, hissdörrar, övergångsställen och andra viktiga målpunkter samt gångytor, trappor och ramper bör vara utformade så att de tydligt framträder mot omgivningen för att bl.a. synsvaga, blinda, personer med utvecklingsstörning eller personer med andra orienteringssvårigheter lättare skall kunna använda dem. Kontrast mot omgivningen kan exempelvis åstadkommas genom att material med avvikande struktur och ljushet fälls in i markbeläggningen, t.ex. tydligt kännbara plattor i asfaltsytor. Ledstråk bör kontrastera mot omgivningen både visuellt och taktilt. Gräskanter, murar, staket, kanter och fasader är naturliga avgränsningar som kan underlätta orienteringen för synsvaga och personer med andra orienteringssvårigheter. Gångytor med kontrastmarkering bör utformas så att de inte medför risk att snubbla. En ljushetskontrast på minst 0,40 enligt NCS (National color system) mellan kontrastmarkeringen och den omgivande beläggningen kan avsevärt öka möjligheten för synsvaga och personer med andra orienteringssvårigheter att uppfatta markeringen. Logiska färgsystem underlättar orienteringen för personer med utvecklingsstörning eller andra orienteringssvårigheter. En trappas nedersta plansteg och motsvarande del av framkanten på trappavsatsen vid översta sättsteget i varje trapplopp bör ha en ljushetskontrast på minst 0,40 enligt NCS. Markeringarna bör göras på ett konsekvent sätt inom området.

text: Kontrastmarkering av trappa

text: ALM 1

text: Varningsmarkeringar

text: Fasta objekt och byggnadsdelar som kan utgöra fara eller hinder skall placeras och utformas så att risken för ofrivilliga sammanstötningar begränsas. Där så inte kan ske skall hindren varningsmarkeras. Utstickande byggnadsdelar, exempelvis trappor, skyltar och balkonger, placerade lägre än 2,20 m över marken skall tydligt varningsmarkeras eller åtgärdas på annat sätt, för att inte utgöra fara för blinda och synsvaga och för personer med andra orienteringssvårigheter. Varningsmarkeringar skall vara så placerade och utformade att de lätt kan uppmärksammas även av synsvaga och personer med andra orienteringssvårigheter. Oskyddade glasytor skall varningsmarkeras. Med varningsmarkeringar avses i denna paragraf inte sådana varningsvägmärken som regleras i vägmärkesförordningen (1978: 1001). Varningsmarkeringar skall utformas och placeras så att de inte kan förväxlas med vägmärken och vägmarkeringar (se 85 § vägmärkesförordningen).

text: Allmänt råd

text: Oskyddade glasytor bör varningsmarkeras för både stående och sittande, genom exempelvis avvikande ljushet mot bakgrunden. Fasta hinder, t.ex. bänkar och stolpar, bör placeras i möbleringszoner, tydligt markeras visuellt och även utformas så att de kan upptäckas med teknikkäpp (vit käpp). Både tillfälliga och permanenta fasta objekt som kan utgöra hinder, t.ex. uteserveringar, bänkar, cykelställ, skyltar, stolpar och blommor, bör placeras i möbleringszoner på ett sådant sätt att de inte hindrar framkomligheten eller utgör en risk för personer med nedsatt orienteringseller rörelseförmåga.

text: Nivåskillnader som kan innebära fallrisk skall markeras tydligt.

text: Allmänt råd

text: Perronger och liknande platser och områden bör kontrastmarkeras, se 11 §. Vid övriga nivåskillnader som kan innebära fallrisk bör det finnas räcke eller något annat fallskydd.

text: Skyltar

text: Det skall finnas nödvändiga informationsskyltar uppsatta så att personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga lättare kan använda platsen eller området. Sådana informationsskyltar skall kunna uppfattas och förstås av personer med nedsatt orienteringsförmåga. Med skyltar avses i denna paragraf inte sådana vägmärken och vägmarkeringar som regleras i vägmärkesförordningen (1978: 1001). Skyltar skall utformas och placeras så att de inte kan förväxlas med vägmärken och vägmarkeringar (se 85 § vägmärkesförordningen).

text: Allmänt råd

text: Skyltar bör vara lättbegripliga och lättlästa, ha ljushetskontrast och vara placerade på lämplig höjd så att de kan läsas/höras såväl av personer i rullstol som av stående personer med nedsatt syn. De bör placeras där man förväntar sig att de skall finnas och så att man kan komma tätt intill. Textstorleken bör utformas efter läsavståndet och ytan bör inte ge upphov till reflexer. Skyltar bör vara kompletterade med bokstäver i upphöjd

text: ALM 1

text: relief och/eller punktskrift samt i vissa fall med talad information och tydliga, lättförståeliga och välkända symboler. Elektronisk skyltning bör utformas för att fungera för personer med exempelvis nedsatt syn, hörsel eller kognitiv förmåga. Tydlig och väl belyst skyltning har stor betydelse för att bland annat personer med nedsatt syn eller hörsel och personer med utvecklingsstörning, lässvårigheter eller andra orienteringssvårigheter skall kunna orientera sig.

text: Belysning

text: Belysningen på gångytor och vid viktiga målpunkter skall vara så utformad och ha sådan ljusstyrka att personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga kan använda dessa.

text: Allmänt råd

text: Exempel på viktiga målpunkter är busshållplatser, perronger, övergångsställen och entréer. Belysningen bör vara jämn och anordnad så att även synsvaga, personer med andra orienteringssvårigheter och personer med nedsatt rörelseförmåga kan uppfatta hur underlaget ser ut, och så att hörselskadade eller döva kan uppfatta teckenspråk och läsa på läppar. Fast belysning bör inte vara bländande. Exempelvis är det viktigt att ljuskällan är avskärmad.

text: Sittplatser

text: Sittplatser som kan användas av personer med nedsatt rörelseförmåga skall finnas i anslutning till gångytor och vid viktiga målpunkter.

text: Allmänt råd

text: Sittplatser bör exempelvis finnas, på torg, vid hållplatser, på perronger, vid trappor och med jämna mellanrum längs gångvägar och i parker. En sittplats bör ha ryggstöd och armstöd, ha sitthöjden 0,45 - 0,50 meter och armstödshöjden 0,70 meter och ha armstöd med framkant som går att greppa om. Armstöden bör nå förbi sittytans framkant. Vid sidan om sittplatsen bör det finnas plats för en rullstol. Sittplatser bör placeras vid sidan av gångytan.

text: Parkeringsplatser för rörelsehindrade med särskilt tillstånd skall utformas så att de blir användbara för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Markbeläggningen på sådana parkeringsplatser skall vara fast, jämn och halkfri. Där parkeringsplatser för rörelsehindrade med särskilt tillstånd finns skall minst en plats utformas så att den medger att rullstolen, med ramp eller lift, tas in från sidan av ett fordon.

text: Allmänt råd

text: Parkeringsplatser för rörelsehindrade med särskilt tillstånd bör anordnas vid viktiga målpunkter, som t.ex. parker, fritidsområden, campingplatser och friluftsbad. Lutningen i längs- eller sidled bör inte vara större än vad som krävs för vattenavrinningen och bör inte överstiga 1:50. Breddmåttet på en parkeringsplats som skall medge att rullstolen tas in från sidan bör vara 5,0 m. Breddmåttet kan minskas om gångytan bredvid

text: ALM 1

text: kan tas i anspråk eller om parkeringsplatser för rörelsehindrade finns bredvid varandra. Denna författning träder i kraft den 1 oktober 2004. INES UUSMANN Ingrid Hernsell (Byggregelenheten)


title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd om stöd till investeringar i källsorteringsutrymmen;

text: Denna författning innehåller föreskrifter och allmänna råd till förordningen (

text: ) om stöd till investeringar i källsorteringsutrymmen. De allmänna råden som inte är bindande, innehåller exempel beträffande tillämpningen av föreskrifterna i denna författning och i förordningen. De allmänna råden föregås av texten Allmänt råd och är tryckta med mindre och indragen text. Termer och begrepp som inte definieras särskilt i denna författning används i samma betydelse som i förordningen.

text: Ansökan om stöd till investeringar i källsorteringsutrymmen skall göras på blankett som Boverket har fastställt. Sökanden skall lämna de uppgifter som anges i blanketten. Ansökan skall vara undertecknad av fastighetsägare eller tomträttshavare eller behörig företrädare för denne.

text: Preliminärt beslut om stöd till investeringar i källsorteringsutrymmen

text: Innan länsstyrelsen fattar preliminärt beslut om stöd skall länsstyrelsen kontrollera att stödet ryms inom den i förordningen angivna ramen. I det preliminära beslutet skall länsstyrelsen ange ett preliminärt beräknat stödbelopp och en upplysning om att det kan ändras i samband med slutligt beslut.

text: Det preliminära beslutet skall även innehålla följande villkor 1. att projektet avslutas den 31 december 2006 dock senast vid den tidpunkt som länsstyrelsen anger i beslutet samt att en särskild ansökan om slutligt beslut skall ha inkommit senast tre månader efter källsorteringsutrymmets färdigställande. Som villkor skall även anges att om källsorteringsutrymmet färdigställs efter den 30 september 2006 skall särskild ansökan om slutligt beslut ha inkommit senast den 31 december 2006.

text: 1 Jfr prop 2004/05:1, utg.omr. 20, bet. 2004/05:FiU1, rskr. 2004/05:47.

text: SOP 1

text: 2. att projektet skall uppfylla de krav som anges i förordningen (

text: ) om stöd till investeringar i källsorteringsutrymmen och Boverkets föreskrifter och allmänna råd. I beslutet skall även anges att beslutet kan komma att återkallas om villkoren inte uppfylls .

text: Särskild ansökan

text: Särskild ansökan enligt

text: 8 § förordningen (2004:1387)

text: om stöd till investeringar i källsorteringsutrymmen skall göras på blankett som Boverket har fastställt. Sökanden skall lämna de uppgifter som anges i blanketten. Ansökan skall vara undertecknad av den som är antecknad som fastighetsägare eller tomträttshavare i fastighetsregistrets inskrivningsdel eller behörig företrädare för denne.

text: Till den särskilda ansökan skall fogas 1. kopia på fakturor eller motsvarande handlingar som visar arbetskostnad och materialkostnad samt, i förekommande fall, handling som visar innehav av Fskattsedel

text: Allmänt råd

text: En uppgift om innehav av F-skattsedel får godtas, om den lämnas i en anbudshandling, en faktura eller någon jämförlig handling som även innehåller stödmottagarens och betalningsmottagarens namn och adress samt betalningsmottagarens personnummer eller organisationsnummer. Uppgift om innehav av F-skattsedel får dock inte godtas, om det framkommer att mottagaren av stödet känner till att uppgiften är oriktig.

text: 2. om utländska företagare eller företag anlitas, kopia på intyg eller annan handling som visar att den eller de som utfört arbetet genomgår sådan kontroll i sitt hemland som avses i

text: 3 § andra stycket 1 förordningen (2004:1387)

text: Denna författning träder i kraft den 10 februari 2005.

text: INES UUSMANN

text: Christina Nordenbladh (Bidragsenheten)


title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd om stöd till investeringar i energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor i lokaler som används för offentlig verksamhet;

text: ) om stöd till investeringar i energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor i lokaler som används för offentlig verksamhet. De allmänna råden som inte är bindande, innehåller rekommendationer och exempel beträffande tillämpningen av föreskrifterna i denna författning och i förordningen. De allmänna råden föregås av texten Allmänt råd och är tryckta med mindre och indragen text omedelbart efter den föreskrift som de hänför sig till. Termer och begrepp som inte definieras särskilt i denna författning används i samma betydelse som i förordningen.

text: Definitioner

text: I denna författning används följande ord och uttryck med den innebörd som föreskrivs nedan: Förnybara energikällor: Biobränsle och solvärme Biobränsle: Bränsle bestående av material av biologiskt ursprung som inte i någon högre grad omvandlats kemiskt. Solvärme: System med solfångare för uppvärmning med värmeenergi alstrad genom direkt omvandling av solstrålningsenergi. Fjärrvärme: Ett system för centraliserad värmeproduktion och vattenburen värmedistribution vilket uppfyller följande kriterier – det skall finnas ett kund/leverantörsförhållande – kunden betalar för värmeleveransen – fler än en fastighet är anslutna och värmeleveransen är fördelad på flera kunder – värmen bjuds ut kommersiellt inom fjärrvärmeområdet Fjärrkyla: Ett system för centraliserad kylproduktion och vattenburen kyldistribution vilket uppfyller följande kriterier – det skall finnas ett kund/leverantörsförhållande – kunden betalar för kylleveransen – fler än en fastighet är anslutna och kylleveransen är fördelad på flera kunder

text: 1 Jfr Prop 2004/05:1, utg.omr. 21, bet. 2004/05:FiU1, rskr. 2004/05:47.

text: OFFROT 1

text: – kylan bjuds ut kommersiellt inom fjärrkyleområdet Frikyla: System för komfortkylning eller processkylning av utrustning där kylan hämtas från sjövatten eller motsvarande fri kyla och där den tillförda drivenergin i huvudsak används för drift av cirkulationspumpar. Kyla från system som innefattar värmepump/kylmaskin är inte att betrakta som frikyla. Solcellssystem: System med solceller där elektricitet alstras genom fotoelektrisk omvandling av solstrålningsenergi.

text: Stödberättigande åtgärder

text: Fackmannamässigt utförd energikartläggning

text: För att berättiga till stöd skall energikartläggningen upprättas skriftligen och undertecknas av den som utfört kartläggningen.

text: Allmänt råd

text: I energikartläggningen bör, i förekommande fall, nedanstående punkter redovisas. – Uppgifter om lokalen så som verksamhet, byggnadsår, area, form, konstruktion av golv, ytterväggar och vindsbjälklag, klimatskal omslutningsareor (golv, väggar, tak, fönster, dörrar) och deras U-värden, typ av uppvärmningssystem, kylsystem, styr och reglersystem, energislag och värmeåtervinningssystem. – Årlig energiförbrukning samt en bedömning av processvärme och övriga tillskotts betydelse för uppvärmning och kylning av lokalen, installerad värme- och kyleffekt samt upprättandet av en energibalans för lokalen. – Inomhustemperatur, tappvarmvattenanvändning. – Befintligt ventilationssystem, luftflöden, elåtgång för drift av ventilationen och, i förekommande fall, senaste OVK-protokoll. – Befintligt belysningssystem och installerad effekt. – Drivel till pumpar, fläktar, kylmaskiner och övrig fastighetsel.

text: Konvertering av uppvärmningssystemet eller en del av systemet

text: Uppvärmningssystemet omfattar all installation från och med den lokala värmeproducerande enheten fram till och med värmeavgivningen i byggnaden. Stöd kan inte ges för kulvert före fjärrvärmeväxlare och anslutning till fjärrvärmesystem.

text: Allmänt råd

text: Exempel på sådan installation är fjärrvärmeväxlare, biobränslepanna, solfångare, värmepump, kulvertar mellan byggnader, distributionssystem i byggnaden, ackumulatortank, styr- och reglerutrustning, varmvattenberedning, radiator och dylikt.

text: Vid konvertering till värmepump skall el- och värmemätare installeras.

text: Allmänt råd

text: Mätare för elmätning bör uppfylla Statens energimyndighets föreskrifter STEMSFS 2001:3. Mätare för värmemätning bör uppfylla kraven i 4 § Boverkets föreskrifter om vatten- och värmemätare,

text: BFS 1994:26

text: . Mätarna bör innehålla en funktion som gör att mätarna inte nollställs vid strömbortfall.

text: Anslutning till fjärrkyla eller installation av ett system för frikyla

text: Med anslutning eller installation menas även konvertering av ett befintligt kylsystem. Stöd kan inte ges för kulvert före fjärrkylväxlaren.

text: OFFROT 1

text: Allmänt råd

text: Före anslutning, installation eller konvertering av kyla i byggnaden bör kartläggning av kylbehovet genomföras. Åtgärder för att minska behovet av kyla bör i första hand genomföras. Följande åtgärder kan övervägas: ny eller förbättrad solavskärmning, eleffektiv belysning, minskning av den interna värmelasten från elberoende apparatur som används i verksamheten, utnyttjande av nattkyla (forcerad ventilation) och kylackumulering i byggnadsstommen.

text: Installation av ett eleffektivt belysningssystem

text: Belysningssystemet omfattar armaturer inklusive ljuskällor och manöverdon samt övrigt installationsmaterial som behövs för funktion och anslutning av belysningssystemet.

text: Allmänt råd

text: För verksamheter med normalt belysningsbehov bör installerad belysningseffekt per golvarea, som genomsnitt för hela byggnaden, inte vara 2 2 större än 12W/m i primära utrymmen och 6W/m i sekundära utrymmen. Värdena är exklusive arbetsplatsbelysning som exempelvis bordsbelysning. Med sekundära utrymmen avses korridorer, trapphus och dylikt. För lokaler med belysningskrävande verksamhet kan högre belysningseffekt per golvarea än vad som ovan angivits vara acceptabelt, t ex i laboratorier, vårdlokaler och industrilokaler. Angivna värden avser då grundbelysning. Fast installerade armaturer bör förses med effektiva ljuskällor såsom lysrör, kompaktlysrör, lågenergilampor märkta energiklass A eller dylikt och förses med närvarostyrning eller dagsljusstyrning där så är lämpligt. Stödberättigande armaturer för utebelysning bör förses med effektiva ljuskällor, reflektorer och optik samt styras av skymningsrelä, rörelsedetektor eller dylikt.

text: Installation av ett eleffektivt ventilationssystem

text: Ventilationssystem skall, vid dimensionerande luftflöde, inte överskrida följande värden på specifik fläkteffekt (SFP):

text: SFP, kW/(m /s)

text: Från- och tilluft med värmeåtervinning: 2,5 Från- och tilluft utan värmeåtervinning: 2,0 Frånluft med återvinning: 1,0 Frånluft: 0,6

text: Allmänt råd

text: För ventilationssystem med varierande luftflöden kan 25 % högre SFPvärden vara acceptabla. För fläktsystem med luftflöden mindre än 0,2 m /s bör SFP-värdet inte överstiga 3,0. För ventilationssystem med drifttider kortare än 800 timmar per år kan högre SFP-värden vara acceptabla.

text: Elenergi för för- eller eftervärmning av tilluften får endast användas om elvärme används som huvudsaklig uppvärmning i byggnaden.

text: OFFROT 1

text: Installation av utrustning för effektiv styrning, mätning, övervakning, reglering

text: och drift av motorer eller uppvärmningssystem

text: Styrning, mätning, övervakning, reglering och drift av byggnadens installationer skall ske centralt och automatiserat. Värme-, kyl- och luftbehandlingsinstallationer skall förses med automatiskt verkande reglerutrustning så att värme- och kyltillförseln regleras efter effektbehov i förhållande till såväl ute- och inomhusklimatet som verksamheten.

text: Allmänt råd

text: Byggnaden bör, vad avser reglering av värme- och kyltillförseln, delas in i zoner bl.a. användning, orientering och planlösning. Samtidig värmning och kylning av utrymmen med möjlighet till båda bör undvikas. I åtgärden kan även ingå utökad reglerfunktion eller förbättring av befintlig reglerutrustning som leder till energieffektivisering. I åtgärden kan också kompetenshöjande utbildning för drift och skötsel av reglersystemet ingå. Energieffektiviserande åtgärder som avser en byggnads klimatskal

text: Med åtgärder som avser byggnadens klimatskal menas tätning av fönster och dörrar, tilläggsisolering av väggar, tak och golv samt byte eller komplettering av fönster. I dessa åtgärder ingår inte nya eller återställande av ytskikt. Vid utbyte av fönster får den högsta värmegenomgångskoefficienten (U) för fönster inte överskrida 1,2 W/m K inklusive karm. Vid komplettering av fönster med ersättningsruta, tilläggsruta eller isolerglasparti skall rutan vara av typen lågemissionsskikt (LE-glas). Vid tilläggsisolering av tak, väggar och golv skall den resulterande värmegenomgångskoefficienten Ui för den kompletta byggnadsdelen inte överskrida följande värden.

text: Utak ≤ 0,15 W/m K Uvägg ≤ 0,25 W/m K Ugolv ≤ 0,25 W/m K

text: Allmänt råd

text: Metod för beräkning av Ui beskrivs i SS-EN ISO 6946 (1). U-värdet för fönster bör vara baserat på provning enligt SS 024213 eller SS-EN ISO 12567-1 eller baserat på beräkning enligt SS-EN ISO 10077-1 eller SS-EN ISO 10077-2. När klimatskal tätas på en byggnad som har självdragsventilation eller mekanisk frånluftsventilation, bör byggnaden förses med tilluftsdon så att utelufttillförseln säkerställs. Byggnadens värmeinstallation bör injusteras efter ändring av klimatskal. Energieffektiviserande åtgärder som innebär en förbättring av värmeåter-

text: vinningen i lokalen

text: Med värmeåtervinning avses ventilationsvärmeväxlare och med förbättring avses även nyinstallation.

text: Allmänt råd

text: Byggnaden bör förses med lämpligt dimensionerad ventilationsvärmeväxlare som överför värme från frånluften till tilluften med lägst 70 procent temperaturverkningsgrad. För till- och frånluftssystem som inte möts i

text: OFFROT 1

text: gemensamt fläktrum bör temperaturverkningsgraden uppgå till lägst 50 procent. Elenergi för för- eller eftervärmning av tilluften bör endast användas om elvärme används som huvudsaklig uppvärmning i byggnaden.

text: Installation av solcellssystem

text: Solcellssystem omfattar all installation från och med solcellsmoduler fram till anslutning till elnät eller till annan elanvändning i byggnaden. Stöd kan inte ges till system för lagring av energi eller för anslutningsavgift till externt elnät.

text: Allmänt råd

text: Exempel på stödberättigande installation är solcellsmoduler, laddningsregulator, växelriktare, mätare av elproduktion och övrigt installationsmaterial som krävs för solcellssystemets funktion.

text: Särskilda skäl för stöd

text: Sådan konvertering som avses i förordningens 4§ andra stycket får endast medges om fjärrvärmeleverantören, vid tidpunkten för ansökan om stöd, vägrar att ansluta byggnaden till fjärrvärmenätet.

text: Påbörjande

text: Med tidpunkten för påbörjandet avses den tidpunkt då de stödberättigande åtgärderna faktiskt påbörjas.

text: Stödberättigande kostnader

text: I fall som avses i förordningens 6§ sista stycke skall den stödberättigande kostnaden beräknas med utgångspunkt i åtgärdernas faktiska kostnader.

text: Ansökan om stöd

text: Ansökan om stöd skall göras på blankett som Boverket har fastställt. Sökanden skall lämna de uppgifter som anges i blanketten. Ansökan skall vara undertecknad av byggnadens ägare eller behörig företrädare för denne.

text: Till ansökan skall, i förekommande fall, fogas följande: 1. taxeringsbevis 2. handling som visar att en värmecentrals värmeeffekt, i enlighet med 2 § sista stycket förordningen, uppgår till högst 10 megawatt och inte är en del av ett fjärrvärmesystem 3. handling som styrker att byggnaden inte är belägen i ett område där fjärrvärme distribueras eller avses bli distribuerad 4. handling som visar att sökande vägrats fjärrvärmeanslutning

text: Preliminärt beslut om stöd

text: Innan länsstyrelsen fattar preliminärt beslut om stöd skall länsstyrelsen kontrollera att stödet ryms inom den angivna ramen.

text: OFFROT 1

text: I det preliminära beslutet skall länsstyrelsen ange ett preliminärt beräknat stödbelopp.

text: Det preliminära beslutet skall även innehålla följande: 1. den tidpunkt då de stödberättigande åtgärderna enligt förordningen senast skall vara utförda samt den tidpunkt då en särskild ansökan om slutligt beslut enligt förordningen senast skall ha inkommit till länsstyrelsen 2. att projektet skall uppfylla de krav som anges i förordningen och Boverkets föreskrifter och allmänna råd. I beslutet skall även anges att beslutet kan komma att återkallas om villkoren inte uppfylls .

text: Särskild ansökan

text: Särskild ansökan enligt 11 § förordningen skall göras på blankett som Boverket har fastställt. Sökanden skall lämna de uppgifter som anges i blanketten. Ansökan skall vara undertecknad av byggnadens ägare eller behörig företrädare för denne.

text: Till den särskilda ansökan skall fogas: 1. kopior på fakturor eller motsvarande handlingar som visar arbetskostnad, materialkostnad samt ifråga om installation av solcellsystem, även projekteringskostnad 2. om den särskilda ansökan inte gäller en statlig myndighet, ett intyg från sökandens revisor om att åtgärden har utförts 3. i förekommande fall, handling som visar innehav av F-skattsedel Allmänt råd En uppgift om innehav av F-skattsedel får godtas, om den lämnas i en anbudshandling, en faktura eller någon jämförlig handling som även innehåller stödmottagarens och betalningsmottagarens namn och adress samt betalningsmottagarens personnummer eller organisationsnummer. Uppgift om innehav av F-skattsedel får dock inte godtas, om det framkommer att mottagaren av stödet känner till att uppgiften är oriktig.

text: 4. om utländska företag anlitas, kopia på intyg eller annan handling som visar att företaget genomgår sådan kontroll i sitt hemland som avses i förordningens 6 §.

text: Det slutliga beslutet skall innehålla följande villkor 1. att stödmottagaren skall lämna de uppgifter för uppföljning som anges i den blankett som bifogas beslutet 2. en upplysning om att stödet kan återkallas om mottagaren inte fullgör sina förpliktelser enligt de villkor som gäller för stödet.

text: OFFROT 1

text: Denna författning träder i kraft den15 maj 2005. INES UUSMANN Yvonne Svensson (Bidragsenheten) Peter Johansson (Bygg- och Förvaltningsenheten)


title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd om stöd för installation av solvärme i kommersiella lokaler

text: Denna författning innehåller föreskrifter och allmänna råd till förordningen (

text: ) om stöd för installation av solvärme i kommersiella lokaler. De allmänna råden som inte är bindande, innehåller rekommendationer och exempel beträffande tillämpningen av föreskrifterna i denna författning och i förordningen. De allmänna råden föregås av texten Allmänt råd och är tryckta med mindre och indragen text omedelbart efter den föreskrift som de hänför sig till. Termer och begrepp som inte definieras särskilt i denna författning används i samma betydelse som i förordningen.

text: Ansökan om stöd

text: Ansökan om stöd skall vara skriftlig och göras på de blanketter som Boverket har fastställt. Byggnadens ägare eller behörig företrädare för denne, skall underteckna blanketterna och lämna de uppgifter som anges.

text: Om länsstyrelsen begär det skall följande handlingar bifogas ansökan som avser den preliminära prövningen: 1. Handling som visar solfångarens fabrikat, modell, area och årliga energiproduktion i kWh per m². 2. Handling som visar att solfångaren uppfyller kraven enligt 5 § Boverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: BFS 2000:16

text: ) om bidrag till investeringar i solvärme.

text: Till ansökan som avser den slutliga prövningen skall följande handlingar bifogas: 1. Kopior på fakturor eller motsvarande handlingar som visar arbetskostnad och materialkostnad, 2. Om ansökan avser arbetskostnad, handling som visar innehav av F-skattsedel för den som utfört åtgärden, eller

text: Allmänt råd

text: En uppgift om innehav av F-skattsedel får godtas, om den lämnas i en anbudshandling, en faktura eller någon jämförlig handling som även innehåller stödmottagarens och betalningsmottagarens namn och adress samt betalningsmottagarens personnummer eller organisationsnummer. Uppgift om innehav av F-skattsedel får dock inte godtas, om det framkommer att mottagaren av stödet känner till att uppgiften är oriktig.

text: Jfr prop. 2005/06:100, utg.omr. 21, bet. 2005/06:FiU21, rskr. 2005/06:370

text: SOLROT 1

text: 3. Om utländska företag anlitas, kopia på intyg eller annan handling som visar att företaget genomgår sådan kontroll i sitt hemland som avses i förordningens 7 §.

text: Denna författning träder i kraft den 1 augusti 2006. De nya bestämmelserna skall dock tillämpas för tid från och med den 1 juli 2006. På Boverkets vägnar

text: INES UUSMANN Yvonne Borgecrona (Bidragsenheten) Christina Nordenbladh (Bidragsenheten)