title: Sjöfartsverkets föreskrifter och allmänna råd om navigationssäkerhet och navigationsutrustning

text: 1 kap. Allmänna regler

text: Tillämpningsområde (R 1)

text: Om inte annat anges skall dessa föreskrifter tillämpas på fartyg inom Sveriges sjöterritorium och på svenska fartyg inom andra områden med undantag för: - örlogsfartyg och trupptransportfartyg och - fartyg vilka enbart navigerar i de stora sjöarna i Nordamerika och tillhörande vattenområden och så långt österut som till nedre porten i St. Lambertslussen i Montreal i provinsen Quebec, Kanada.

text: Allmänna råd

text: Fartyg vilka inte omfattas av dessa föreskrifter bör ändå så långt som är rimligt och praktiskt möjligt följa dessa.

text: Genom föreskrifterna införlivas reglerna angående navigationssäkerhet och navigationsutrustning i kapitel V i 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss i den lydelse kapitlet har efter 2000 års ändringar. Ändringarna antogs av International Maritime Organization vid Maritime Safety Committee’s 73 session den 5 december 2000 genom resolution MSC.99(73) och trädde i kraft 1 juli 2002. Markeringen (R) som följer efter flera av rubrikerna refererar till regler i SOLAS kapitel V (Safety of Navigation) i SOLAS Amendments 2000. Jfr

text: rådets direktiv 2002/59/EG av den 27 juni 2002

text: om inrättande av ett övervakningsoch informationssystem för sjötrafik i gemenskapen och om upphävande av

text: rådets direktiv 1993/75/EEG

text: (EGT L208/2002, 5.8.2.2, s.10, Celex 32002L0059). Anmälan har gjorts enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37, Celex 398L0034), ändrad genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/48/EG

text: (EGT L 217, 5.8.1998, s. 18, Celex, 398L0048).

text: Ett fartyg som är godkänt enligt ett regelverk i andra medlemsstater inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet jämställs med fartyg som uppfyller kraven i dessa föreskrifter, under förutsättning att en likvärdig säkerhetsnivå uppnås genom dessa regelverk.

text: Ett bogserfartyg och en pråm, vilka är konstruerade och ämnade att vara en sammansatt kombination samt är fast ihopkopplade till en enhet, skall vid tillämpning av dessa föreskrifter betraktas som ett fartyg.

text: Marin utrustning som installeras på svenska fartyg som omfattas av dessa föreskrifter skall uppfylla kraven i Sjöfartsverkets föreskrifter (

text: SJÖFS 1999:8

text: ) om marin utrustning med följande undantag: 1. Utrustning enligt 3 kap. 2 § 5 för fartyg som enbart går i trafik i fartområde E, fiskefartyg med en längd under 24 meter samt passagerarfartyg under 24 meter byggda före den 1 juli 1998 som enbart går på inrikes resa. Utrustningen skall dock uppfylla kraven i 4 kap. 12 § om elektromagnetisk kompatibilitet. 2. Utrustning enligt 3 kap. 3 § 2 för fartyg med en bruttodräktighet under 500 som enbart går på inrikes resa i fartområde E. Utrustningen skall dock uppfylla kraven i 4 kap. 12 § om elektromagnetisk kompatibilitet.

text: Marin utrustning som installeras på utländska fartyg som omfattas av dessa föreskrifter skall uppfylla fastställda internationella prestandanormer och provningsstandarder, se bilaga 1. Såvitt avser färdskrivare, VDR, skall dessa dessutom uppfylla Internationella elektrotekniska kommissionens (IEC) standard nr 61996.

text: Förkortningar och definitioner (R 2 )

text: I dessa föreskrifter används följande förkortningar och definitioner:

text: Förkortningar

text: AIS Automatic Identification System ARPA Automatic Radar Plotting Aid ATA Automatic Tracking Aid ECDIS Electronic Chart Display and Information System ENC Electronic Navigational Chart (Officiella elektroniska sjökort) EPA Electronic Plotting Aid GLONASS GLObal NAvigation Satellite System GNSS Global Navigation Satellite System GPS Global (satellite) Positioning System IMO International Maritime Organization (Den internationella sjöfartsorganisationen) ISM International Safety Management MSC Maritime Safety Committee (organ inom IMO) RACON Radar Beacon SAR Search And Rescue (Sjöräddning)

text: SART Search And Rescue Transponder SOLAS Safety Of Life At Sea (Den internationella konventionen om säkerheten för människoliv till sjöss) THD Transmitting Heading Device TMHD Transmitting Magnetic Heading Device VDR Voyage Data Recorder

text: Definitioner

text: Fritidsfartyg är ett fartyg som inte har ombordanställda, inte medför fler än 12 passagerare och inte används i affärsmässig verksamhet. Passagerarfartyg är ett fartyg vilket medför fler än 12 passagerare. Lastfartyg är ett fartyg vilket inte är ett passagerarfartyg eller ett fritidsfartyg. Fartyg byggda är fartyg vilka befinner sig i ett byggnadsstadium när - fartyget är kölsträckt, eller - byggande som kan hänföras till ett bestämt fartyg påbörjats, eller - sammanfogning av fartyget har inletts och omfattar minst 50 ton eller 1 % av den beräknade massan av hela byggnadsmaterialet, om denna massa är mindre än 50 ton. Kort resa är en resa under vilken ett fartyg inte avlägsnar sig mer än 200 nautiska mil från en hamn eller en plats till vilken passagerarna och besättningen kan föras i säkerhet. Varken avståndet mellan anlöpningshamn där resan börjar och den slutliga destinationshamnen eller återresan får överstiga 600 nautiska mil. Den slutliga destinationshamnen är den sista anlöpningshamnen under den planerade resan där fartyget påbörjar sin återresa till den hamn där resan började. Internationell resa betyder en resa från en konventionsstat till en hamn utanför konventionsstaten eller vice versa. Inrikes resa betyder en resa från en konventionsstats hamn till samma eller annan hamn i konventionsstaten. Med konventionsstat förstås en stat ansluten till SOLAS. Reguljär trafik är en rad överfarter där en serie av resor med ro-ro passagerarfartyg eller höghastighetspassagerarfartyg går i trafik mellan samma två eller flera hamnar, eller en rad överfarter från och till samma hamn utan mellanliggande hamnbesök, antingen enligt en offentlig tidtabell eller med så regelbundna eller ofta förekommande överfarter att de utgör en igenkännlig, systematisk serie. Med rederi avses ett fartygs ägare eller juridisk eller fysisk person eller befraktare som chartrat fartyget utan besättning, vilken har övertagit driftsansvaret för fartyget från ägaren och i samband med detta samtyckt till att överta ansvar och alla förpliktelser föreskrivna av ISM-koden. Med sjökort och nautisk publikation avses en fackinriktad karta eller bok eller en databas varifrån en sådan karta eller bok kan hämtas. Sjökort och nautisk publikation skall vara framtagen för att möta kraven för marin navigation och officiellt utgiven av en myndighet eller annan bemyndigad inrättning. Exempel på nautiska publikationer är seglingsbeskrivningar, fyrlistor, ”Underrättelser för sjöfarande” eller motsvarande utländsk publikation, tidvattentabeller och andra publikationer för den planerade resan.

text: Med fartområden avses fartområden enligt

text: fartygssäkerhetsförordningen (1988:594)

text: Undantag (R 3)

text: Undantag från dessa föreskrifter kan helt eller delvis beviljas enskilt fartyg om särskilda skäl föreligger.

text: 2 kap. Navigationssäkerhet

text: Planering av resan (R 34)

text: Innan en sjöresa börjar skall befälhavaren göra en resplan anpassad till fartygets verksamhet med hjälp av relevanta sjökort och publikationer. Resplanen skall fastställa en rutt som - tar hänsyn till gällande trafikregleringssystem, - säkerställer att det under hela resan finns tillräckligt med fritt vatten för säker passage, - beaktar alla kända navigationsrisker och ogynnsamma väderförhållanden, samt - tar hänsyn till skyddet av den marina miljön.

text: Allmänna råd

text: Som hjälp vid reseplanering rekommenderas de riktlinjer som finns i IMO-resolution A.893(21).

text: Befälhavarens rätt att fatta beslut (R 34)

text: Befälhavaren får inte hindras av vare sig redare, chartrare, annat företag eller fysisk eller juridisk person, som har inflytande över fartygets drift, att fatta sådana beslut som enligt hans yrkesmässiga bedömning är nödvändiga för fartygets säkra navigering och drift samt för skyddet av den marina miljön.

text: Meddelanden om fara (R 31)

text: Bestämmelser om befälhavarens informationsskyldighet vid fara finns i

text: 9 §§

text: kungörelsen (

text: ) med vissa föreskrifter angående räddning ur sjönöd och avvärjande av fara som hotar sjötrafiken m.m. (sjönödskungörelsen).

text: Nödmeddelanden, skyldigheter och förfaranden (R 33)

text: Bestämmelser om befälhavarens skyldigheter m.m. vid nödmeddelanden finns i

text: 6 §§

text: kungörelsen (

text: Nödsignaler (R 29)

text: På alla fartyg skall finnas en illustrerad tabell som beskriver gällande nödsignaler. Tabellen skall vara tillgänglig för vakthavande befäl. Signalerna skall användas av fartyg i nöd eller nödställda vid kommunikation med livräddningsstationer, räddningsfartyg och luftfarkoster engagerade i sjöräddningsinsatser, SAR.

text: Sjöräddning, SAR (R 7)

text: Alla passagerarfartyg på internationell resa skall ha en plan ombord för hur samarbete skall ske med berörd sjöräddningsorganisation vid en nödsituation. Planen skall utarbetas i samarbete mellan befälhavaren, rederiet och sjöräddningsorganisationen. Planen skall innehålla bestämmelser för periodiska övningar som även skall utföras för kontroll av planens effektivitet.

text: Allmänna råd

text: Riktlinjer för hur man vid en nödsituation slår larm till sjöräddningstjänsten finns i IMO-cirkulär MSC/Circ.892 ”Alerting of Search and Rescue Authorities”.

text: Arbetsspråk (R 14)

text: I syfte att uppnå en effektiv besättningsinsats vid säkerhetsarbetet skall det på alla fartyg fastställas ett arbetsspråk. Arbetsspråket skall fastställas av rederiet eller befälhavaren samt noteras i skeppsdagboken. Varje besättningsman skall kunna förstå arbetsspråket och kunna ge eller ta order och instruktioner och rapportera tillbaka på samma språk. Om arbetsspråket inte är flaggstatens officiella språk skall det på alla anslagna planer och förteckningar som berör säkerhet även finnas en översättning till arbetsspråket.

text: På alla fartyg på internationell resa skall det engelska språket användas vid säkerhetskommunikation fartyg-till-fartyg, fartyg-till-land samt även vid kommunikation ombord mellan lots och vaktpersonal om inte de direkt berörda har ett gemensamt språk annat än engelska.

text: Allmänna råd

text: Vid kommunikation enligt 8 § bör IMO-resolution A.918(22): ”IMO standard marine communication phrases, (SMCPs)” (engelska standardfraser att använda vid kommunikation) användas.

text: Driftsbegränsningar för passagerarfartyg (R 30)

text: På alla passagerarfartyg på internationell resa skall det, innan de sätts i trafik, finnas en förteckning med alla operationella begränsningar för fartyget. Förteckningen skall, vare sig de operationella begränsningarna är ålagda av myndighet eller fastställda vid design eller konstruktion, redovisa: - dispenser från nationella och internationella regelverk, - begränsningar vad gäller fartområde, väder och våghöjd, - begränsningar för tillåten last, trim och fart samt - övriga begränsningar. Förteckningen med alla relevanta och nödvändiga förklaringar skall vara aktuell och förvaras tillsammans med fartygets certifikat. Förteckningen skall vara författad på fartygets arbetsspråk och, om detta inte är engelska eller franska, även på ett av dessa språk.

text: Anteckning av uppgifter angående fartygets navigation (R 28)

text: Anteckning av uppgifter som rör fartygets navigation skall ske i enlighet med Sjöfartsverkets kungörelse (

text: SJÖFS 1996:12

text: ) med föreskrifter angående skeppsdagbok, maskindagbok och kombinerad skeppsoch maskindagbok.

text: 3 kap. Navigationsutrustning

text: Tillämpningsområde

text: Detta kapitel är, om inte annat anges, tillämpligt på passagerarfartyg samt andra fartyg som bedriver yrkesmässig trafik. Det ska inte tillämpas på följande fartyg om det inte uttryckligen anges: - fartyg utan mekanisk framdrivning, - träfartyg av primitiv konstruktion eller - fritidsfartyg. Fiskefartyg, som omfattas av Sjöfartsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: SJÖFS 1999:27

text: ) om säkerheten på fiskefartyg som har en längd av 24 meter eller mer, skall istället för vad som anges i 3 kap. 2–10 §§, 19 § och 33 § tillämpa den författningen. Höghastighetsfartyg som omfattas av Sjöfartsverkets föreskrifter (

text: SJÖFS 2000:2

text: ) om säkerheten på höghastighetsfartyg kan istället för vad som anges i 3 kap. 2–10 §§ och 33 § tillämpa den författningen.

text: Utrustningskrav (R 19)

text: Alla fartyg (R 19.2.1)

text: Alla fartyg, oavsett storlek, skall vara utrustade med följande: 1. En korrekt justerad standardmagnetkompass eller annat instrument som, oberoende av kraftförsörjning, kan fastställa fartygets kurs. Kursen skall kunna avläsas vid styrplatsen. 2. En pejlskiva eller annat bäringsinstrument som, oberoende av kraftförsörjning, kan ta bäringar horisonten runt. Detta gäller dock inte fartyg med bruttodräktighet under 500, vilka enbart går på inrikes resa i fartområde D och E. 3. Ett medel att alltid kunna korrigera kurser och bäringar till sanna kurser och bäringar. 4. Sjökort och nautiska publikationer för den planerade resan. Som alternativ till sjökort och nautiska publikationer i pappersform kan användas ett elektroniskt sjökorts- och informationssystem, ECDIS, under förutsättning att det finns ett reservsystem. Reservsystem kan vara: - sjökort och nautiska publikationer i pappersform eller - en dubblering av ECDIS eller annat elektroniskt sjökortssystem. Om kravet på ett reservsystem uppfylls enligt den sista punkten och fartyget navigerar i ett område som inte är täckt av officiella sjökort, ENC, skall även papperssjökort finnas så att resan kan slutföras säkert. 5. En mottagare för ett globalt satellitnavigeringssystem, GNSS, ett markbundet radionavigationssystem eller annan lämplig utrustning, som kontinuerligt under den planerade resan automatiskt kan fastställa och uppdatera fartygets position. Detta krav gäller inte fartyg som enbart går i trafik i hamnar, floder, kanaler och mindre insjöar inom fartområde E. 6. Fartyg med bruttodräktighet under 150 skall vara utrustade med en radarreflektor eller motsvarande för att möjliggöra upptäckt från fartyg som navigerar med radar på 3 GHz respektive 9 GHz frekvensband. Detta krav gäller dock endast om det är praktiskt möjligt och om sådan utrustning finns tillgänglig. 7. Om fartygets brygga är helt inbyggd och inga öppningsbara fönster finns som gör det möjligt att uppfatta ljudsignaler, skall det finnas ett ljudmottagningssystem eller någon annan lösning, som gör att vakthavande befäl kan höra ljudsignaler och bestämma deras riktning. 8. En telefon eller annat medel för att överföra kursinformation till en nödstyrningsplats. 9. En roderlägesvisare, väl synlig från den plats varifrån fartyget framföres (conning position), eller annan möjlighet att förvissa sig om rodrets läge.

text: Passagerarfartyg, oavsett storlek, och alla andra fartyg med brutto-

text: dräktighet om 150 eller mer (R 19.2.3)

text: Passagerarfartyg, oavsett storlek, och alla andra fartyg med bruttodräktighet om 150 eller mer skall, utöver kraven i 3 kap. 2 §, vara utrustade med följande:

text: 1. En reservmagnetkompass utbytbar mot standardmagnetkompassen eller något annat instrument som genom utbyte eller dubblerad utrustning alltid kan uppfylla kravet i 3 kap. 2 § 1. Detta gäller inte fartyg på inrikes resa med bruttodräktighet under 500. En gyrokompass, som är kopplad till en elektrisk nödkraftkälla, uppfyller kravet på reservmagnetkompass. 2. En 9 GHz radar eller annan utrustning för att visa avstånd och bäring till: - radartranspondrar (RACON och SART), - andra ytfartyg och hinder och - bojar, kustlinjer och navigationsreferenser. Detta krav gäller dock inte fartyg med bruttodräktighet under 300, vilka enbart går i trafik i hamnar, floder, kanaler och mindre insjöar inom fartområde E. 3. En dagsignallampa eller annan utrustning för att kommunicera med ljus under dag och natt, kopplad till en elektrisk nödkraftkälla. Detta krav gäller endast fartyg som går på internationell resa.

text: dräktighet om 300 eller mer (R 19.2.4)

text: Passagerarfartyg, oavsett storlek, och alla andra fartyg med bruttodräktighet om 300 eller mer skall, utöver kraven i 3 kap. 2 och 3 §§, vara utrustade med följande: 1. Ett ekolod eller annan elektronisk utrustning för att mäta och indikera tillgängligt vattendjup. Detta gäller dock inte passagerarfartyg med bruttodräktighet under 300, vilka enbart går på inrikes resa i fartområde D och E 2. En elektronisk plottingutrustning, EPA, eller annan utrustning för att elektroniskt plotta avstånd och bäring till mål. Detta gäller inte passagerarfartyg med bruttodräktighet under 300 som enbart går på inrikes resa i fartområde D och E. 3. En fart- och distansmätare (logg) för att indikera fart och distans genom vattnet. Detta gäller dock inte passagerarfartyg med bruttodräktighet under 300 som enbart går på inrikes resa i fartområde D och E. 4. En korrekt justerad apparat för kursöverföring, THD/TMHD, eller annan utrustning för att överföra kursinformation till radar, plottingutrustning och AIS. Detta gäller dock inte passagerarfartyg med bruttodräktighet under 300 som enbart går på inrikes resa i fartområde D och E.

text: Alla fartyg med bruttodräktighet om 500 eller mer (R 19.2.5)

text: Alla fartyg med bruttodräktighet om 500 eller mer skall, utöver kraven i 3 kap. 2–4 §§ med undantag av 4 § 2 och 4, vara utrustade med följande: 1. En gyrokompass eller annat fartygsburet icke-magnetiskt instrument för att visa fartygets kurs och för överföring av kursinformation till radar, plottingutrustning och AIS-transponder. Gyrokompassen eller en gyrorepeater skall vara avläsbar från styrplatsen.

text: 2. Ett gyrokompassrepeaterinstrument eller annat instrument för att visuellt indikera kursinformation vid nödstyrningsplatsen. 3. Ett gyrokompassrepeaterinstrument eller annat instrument för att ta bäringar horisonten runt. Fartyg med bruttodräktighet under 1600 skall så långt som möjligt vara utrustade enligt denna punkt. 4. Indikatorer för roder, framdrivningspropellrar, tvärställda propellrar, propellerstigning och driftsförhållanden för att visa rodervinkel, propellervarvtal, kraft och riktning av sidoställda propellrar, propellerstigning och driftsförhållanden, efter vad som är tillämpligt. Denna information skall vara synlig från den plats varifrån fartyget framförs (conning-position). 5. Ett automatiskt målföljningssystem, ATA, eller annat system för att automatiskt plotta avstånd och bäring till mål och därmed vara ett hjälpmedel för bedömning av kollisionsrisker.

text: På alla fartyg med bruttodräktighet om 500 eller mer får ett funktionsfel i någon del av utrustningen enligt detta kapitel inte reducera fartygets förmåga att uppfylla kraven i 3 kap. 2 § 1, 2 och 4.

text: Alla fartyg med bruttodräktighet om 3000 eller mer (R 19.2.7)

text: Alla fartyg med bruttodräktighet om 3000 eller mer skall, utöver kraven i 3 kap. 2–6 §§, vara utrustade med följande: 1. Ytterligare en radarinstallation, 3 eller 9 GHz, eller annan utrustning för att fastställa och visa avstånd och bäring till andra ytfartyg och hinder samt bojar, kustlinjer och navigationsreferenser. Denna radar skall vara funktionellt oberoende av utrustningen enligt 3 kap. 3 § 2. 2. Ytterligare ett automatiskt målföljningssystem, ATA, eller annat system för att automatiskt plotta avstånd och bäring till mål. Detta målföljningssystem skall vara funktionellt oberoende av målföljningssystemet enligt 3 kap. 5 § 5.

text: Alla fartyg med bruttodräktighet om 10 000 eller mer (R 19.2.8)

text: Alla fartyg med bruttodräktighet om 10 000 eller mer skall, utöver kraven i 3 kap. 2–7 §§ med undantag av 7 § 2, vara utrustade med följande: 1. En automatisk radarplottingutrustning, ARPA, eller annan utrustning för att automatiskt plotta avstånd och bäring till minst 20 mål samt simulera provmanöver. Utrustningen skall vara kopplad till en fart- och distansmätare för fart genom vattnet. 2. Ett kurs- eller trackkontrollsystem eller ett annat system för att automatiskt kontrollera och hålla fartyget på en rak kurs.

text: Alla fartyg med bruttodräktighet om 50 000 eller mer (R 19.2.9)

text: Alla fartyg med bruttodräktighet om 50 000 eller mer skall, utöver kraven i 3 kap. 2–8 §§, vara utrustade med följande:

text: 1. En girhastighetsindikator eller annan utrustning för att visa girhastigheten. 2. En fart- och distansmätare (logg) eller annan utrustning för att visa fart och distans över grund föröver och i tvärskeppsriktning.

text: Tabeller över utrustningskrav

text: En sammanställning i tabellform över utrustningskraven finns i bilagorna 2–5.

text: Automatiskt Identifierings System, AIS (R 19.2.4)

text: Följande fartyg skall vara utrustade med AIS. - Passagerarfartyg, oavsett storlek, på internationell resa. - Passagerarfartyg med bruttodräktighet om 300 eller mer på inrikes resa i fartområde A–D. - Andra fartyg med en bruttodräktighet om 300 eller mer på internationell resa eller på inrikes resa i fartområde A–D.

text: AIS skall uppfylla följande funktionskrav: 1. Automatiskt kunna förse berörda landstationer, andra fartyg och luftfarkoster med information inkluderande fartygets: - identitet, - kategori, - position, - kurs och fart, - annan säkerhetsrelaterad information. 2. Automatiskt kunna ta emot information angiven i 1 från fartyg med motsvarande utrustning.

text: Fartyg som är utrustade med AIS skall vid varje tidpunkt ha den i drift utom i de fall där internationella avtal, regler eller normer föreskriver att navigationsinformationen skall skyddas.

text: Allmänna råd

text: Riktlinjer för handhavande av AIS finns i IMO-resolution A.917(22) och riktlinjer för installation av AIS finns i IMO-cirkulär SN/Circ.227.

text: Färdskrivare VDR (R 20)

text: För att underlätta vid utredning av fartygsolyckor skall följande fartyg vara utrustade med färdskrivare, VDR: - Passagerarfartyg, oavsett storlek, på internationell resa. - Passagerarfartyg med bruttodräktighet om 300 eller mer som anlöper en hamn i en av gemenskapens medlemsstater. - Andra fartyg med bruttodräktighet om 3 000 eller mer.

text: Kravet på färdskrivare, VDR, gäller inte för passagerarfartyg som endast går på inrikes resa i fartområde B–E.

text: De uppgifter som samlas in från ett färdskrivarsystem skall göras tillgängliga för berörd myndighet inom Europeiska unionen i händelse av en olycka inom dess sjöterritorium.

text: Allmänna råd

text: Anvisningar för hur äganderätt till inspelade data och återfinnande av färdskrivare, VDR, bör behandlas finns i IMO-cirkulär MSC/Circ.1024.

text: Övrig navigationsutrustning

text: Fartyg som omfattas av detta kapitel skall vara utrustade med övrig navigationsutrustning enligt följande: 1. I fartområde A: - Sextant och kronometer, två kikare, skeppsur, barometer, termometer för luft- och vattentemperatur, ett handlod som kan loda minst 50 meter och signalflaggor. 2. I fartområde B: - Kikare, skeppsur, barometer, ett handlod som kan loda minst 50 meter och signalflaggor. 3. I fartområde C, D och E: - Kikare, skeppsur och ett handlod som kan loda minst 25 meter. En sammanställning över kraven finns i bilaga 5.

text: Sextant och kronometer krävs endast utanför linjen Trondheimsfjorden till Shetlands nordpynt, därifrån västerut till 11°W, längs denna longitud över Irlands västkust till 48°N, därifrån till 27°N, 20°W och därifrån österut till Afrikas kust samt öster om Adenbukten.

text: Internationell signalbok och IAMSAR Manual (R 21)

text: På alla fartyg som omfattas av krav på radioutrustning enligt Sjöfartsverkets kungörelse (

text: SJÖFS 1992:5

text: ) med föreskrifter om tillämpningen av 1988 års ändringar till 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss, skall finnas en Internationell signalbok och en aktuell upplaga av Volume III of the International Aeronautical and Maritime Search and Rescue (IAMSAR) Manual.

text: Fartygsljus och signalfigurer

text: Bestämmelser om krav på fartygs utrustning vad gäller lanternor, signalfigurer, signalflaggor samt utrustning för att kunna avge ljud- och ljussignaler finns i

text: sjötrafikförordningen (1986:300)

text: och Sjöfartsverkets kungörelse (

text: SJÖFS 1989:15

text: ) med de internationella sjövägsreglerna m.m. Fartyg med bruttodräktighet om 500 eller mer skall vara utrustade med reservlanternor och lanterncentral. Huvud- och reservlanternor för gångljus, ankarljus och lanternor för ej manöverfärdigt fartyg skall vara fast monterade. Lanterncentralen skall ha ett akustiskt och ett visuellt larm. För utrustningen skall finnas dokument som verifierar utrustningens prestanda.

text: Allmänna råd

text: På fartyg med en bruttodräktighet under 500, där lanternor har en utsatt eller svåråtkomlig placering, bör det finnas reservlanternor.

text: Utrustning för embarkering och debarkering av lots (R 23)

text: Tillämpning

text: Alla fartyg som under resa kan komma att använda lots skall ha utrustning för att kunna embarkera och debarkera lots. Utrustningen och tillbehören skall uppfylla kraven i 3 kap. 21–32 §§.

text: Krav på utrustningen och tillbehören

text: Utrustningen skall uppfylla nedanstående krav: - Anordningarna skall vara rena, väl underhållna och förvarade samt regelbundet kontrollerade för att garantera säkerheten vid användning. - Utrustningen skall användas endast för personbefordran. - Iordningställande av utrustning samt embarkering och debarkering av lots skall övervakas av ett ansvarigt befäl. Ansvarigt befäl skall ha kontakt med bryggan och skall se till att lotsen på ett säkert sätt kommer till och från bryggan. - Personal engagerad i iordningställande och användning av mekanisk utrustning skall vara införstådd med gällande säkerhetsrutiner avseende hantering av utrustningen. - Utrustningen skall prövas före användning.

text: Utrustning skall finnas för säker embarkering och debarkering av lots på båda sidor av fartyget. Om höjden från vattenytan till den punkt där lotsen bordar eller lämnar fartyget överstiger 9 meter och ytterligare utrustning såsom fallrep, mekanisk lotshiss eller motsvarande säker anordning i kombination med lotslejdare används, skall sådan utrustning finnas på varje sida av fartyget. Detta krav gäller inte om det är möjligt att flytta utrustningen från den ena sidan till den andra.

text: En lotslejdare med en klättringslängd av minst 1,5 meter och högst 9 meter över vattenytan skall vara placerad och säkrad så att: - den hänger klar från fartygets spygatt, - den hänger på fartygets flatsida samt inom midskeppshalvan av halva fartygslängden, - varje steg vilar stabilt mot fartygssidan. Lotslejdarens egen längd skall vara tillräcklig för att räcka till vattnet från platsen för lejdarens infästningspunkt. Lejdaren skall ha tillräckligt mått för fartygets alla lastkonditioner och trim samt för 15º slagsida åt båda håll. Om konstruktionsdetaljer, t.ex. avbärarlister, gör att denna regel inte kan uppfyllas, skall åtgärder vidtas så att personer kan embarkera och debarkera säkert.

text: Fastsättningsanordningar, schacklar och säkerhetslinor skall vara minst lika starka som lejdarens sidorep. Om avståndet från vattenytan till lotslejdarens infästningspunkt är större än 9 meter, skall ett fallrep eller annan lämplig och säker anordning användas i kombination med lotslejdaren. Fallrepet skall leda akteröver. Vid användning skall fallrepet vila stabilt mot fartygssidan. Fallrepet skall hänga inom fartygets flatsida och, så långt som är praktiskt möjligt, inom midskeppshalvan av halva fartygslängden samt hänga klar från spygatt.

text: En mekanisk lotshiss skall vara placerad inom fartygets flatsida och, så långt som är praktiskt möjligt, inom midskeppshalvan av halva fartygslängden.

text: Allmänna råd

text: Utrustning för embarkering och debarkering av lots bör även uppfylla rekommendationerna i IMO-resolution A.889(21) och IMO-cirkulär MSC/Circ.568/Rev.1.

text: Tillträde till fartygsdäcket

text: Åtgärder skall vara vidtagna så att det finns en lämplig, säker och fri passage från lejdare, fallrep eller annan anordning till fartygsdäcket. Om ombordstigning sker via en port i räckverk eller brädgång skall lämpliga grabbräcken finnas. Om ombordstigning sker via en relingstrappa skall det finnas två handstöttor stadigt fästa i fartyget. Stöttorna skall vara säkrade både i nedre ändan och vid en högre punkt. Relingstrappan skall vara säkrad i fartyget så att den inte kan välta.

text: Portar i fartygssidan

text: Portar i fartygssidan som används för lotsändamål skall inte kunna öppnas utåt.

text: Mekaniska lotshissar och tillhörande utrustning

text: Lotshissen skall fungera som en rörlig lejdare eller plattform för att kunna lyfta och fira en eller flera personer längs fartygets sida.

text: Lotshissen och tillhörande utrustning skall uppfylla följande krav: - Lotshissen skall vara utformad och konstruerad så att lotsen kan embarkera och debarkera på ett säkert sätt samt lämnas säkert tillträde till och från fartygsdäcket. - Tillträde till lotshissen skall ske direkt via en plattform försedd med räcken. - I händelse av strömavbrott skall en anordning för handdrift av lotshissen finnas till hands för att kunna lyfta eller fira en eller flera personer.

text: - Lotshissen skall vara säkrad i fartyget. - Fastsättningen får inte enbart vara i fartygets räckverk. - För portabla hissar skall det på varje sida finnas lämpliga fästpunkter. - Om en avbärarlist är i vägen för hissplatsen, skall tillräcklig längd av listen avlägsnas så att hissen kan följa fartygssidan. - En lotslejdare, klar för omedelbar användning, skall vara riggad omedelbart intill hissen så att den kan nås från hissen under hela transportsträckan. - Lotslejdarens längd skall vara tillräcklig för att nå från infästningspunkten till vattenytan. - Lotshissens position skall vara markerad på fartygssidan. - Portabel lotshiss skall förvaras på en skyddad plats. - För att undvika isbildning skall den portabla lotshissen vid kallt väder inte riggas förrän omedelbart före användning.

text: Utrustning som skall finnas till hands för omedelbar användning

text: Om lotsen så kräver skall det finnas två mantåg med en minsta diameter på 28 mm säkrade i fartyget på lämpligt sätt. Det skall finnas en livboj med självtändande ljus samt en kastlina.

text: Belysning

text: Belysning skall finnas för att belysa anordningar på fartygssidan, fartygsdäcket och kontroller för mekanisk lotshiss.

text: Förtöjnings- och ankringsutrustning

text: Fartyg som har klass i ett klassificeringssällskap skall vara utrustade med ankare, ankarkätting och förtöjningsgods enligt det klassificeringssällskapets regler. Detsamma gäller för fartyg under 30 meter som använder stållina istället för ankarkätting. Fartyg som inte har klass i ett klassificeringssällskap skall vara utrustade med ankare, ankarkätting och förtöjningsgods enligt ett godkänt klassificeringssällskaps regler. Detsamma gäller för fartyg under 30 meter som använder stållina istället för ankarkätting. Är fartyget av sådan storlek att ett klassificeringssällskaps regler inte är tillämpliga skall fartyget vara utrustat enligt de krav som anges i ”Nordisk Båtstandard, Yrkesbåtar under 15 meter (NBS-Y)”.

text: 4 kap. Underhåll och handhavande av navigationsutrustning samt normer för navigationsutrustning och bryggarrangemang

text: Underhåll av utrustning (R 16)

text: Alla rimliga åtgärder skall vidtas för att hålla utrustningen i fullt brukbart skick.

text: Användning av kurs- och trackkontrollsystem (R 24)

text: Vid användande av kurs- eller trackkontrollsystem vid nedsatt sikt och vid andra navigations- och kollisionsrisker i områden med tät trafik skall det finnas möjlighet att omedelbart koppla om till manuell styrning. Vid förhållanden enligt ovan skall vakthavande befäl se till att en kvalificerad rorgängare är tillgänglig för att när som helst kunna ta över styrningen. Omkoppling från automatisk till manuell styrning och vice versa skall ske under uppsikt av ett ansvarigt befäl. Det skall även kunna göras med ett handgrepp och på högst 3 sekunder. Den manuella styrningen skall efter långvarig användning testas av kurs- och trackkontrollsystem.

text: Användning av styrmaskiner (R 25)

text: I områden där navigationen kräver speciell uppmärksamhet skall fartyg som har mer än en styrmaskin ha dessa igång, om de går att använda samtidigt.

text: Styrinrättning: tester och övningar (R 26)

text: Inom en 12-timmarsperiod före fartygets avgång skall fartygets styrinrättning provas och kontrolleras av besättningen. Provet skall, i tillämpliga delar, innefatta funktion av: 1. huvudstyrinrättning, 2. reservstyrinrättning, 3. kontrollsystem för fjärrstyrning (remote steering), 4. styrplatser på bryggan, 5. nödkraftkälla, 6. roderlägesvisare i relation till rodrets aktuella läge, 7. larm för kraftbortfall i fjärrstyrningssystem, 8. alarm för kraftbortfall i kraftenhet, 9. fullt roderutslag enligt styrsystemets kapacitetskrav, 10. en visuell inspektion av styrmaskineriet och länkarmar och 11. funktionen av kommunikationssystem mellan brygga och styrmaskinrum.

text: Fartyg på korta resor i regelbunden trafik behöver endast utföra provet enligt 4 kap. 4 § en gång per vecka.

text: På bryggan och i styrmaskinrummet skall en lättförståelig instruktion över handhavande av styrinrättningen finnas permanent anslagen. Instruktionen skall bestå av ett blockdiagram som visar omkopplingsprocedurer för fjärrkontrollstyrning och styrmaskineriets kraftenheter. Fartygsbefäl som hanterar och/eller arbetar med underhåll av styrinrättningen skall ha kunskap om fartygets styrinrättning och procedurer för omkoppling från ett system till ett annat.

text: Utöver proven enligt 4 kap. 4 § skall övningar i nödstyrning hållas minst var tredje månad. En sådan övning skall bestå av direkt kontroll av rodret i styrmaskinrummet, kommunikationsförfarandet mellan brygga och styrmaskinrum och, i tillämpliga delar, drift av alternativa kraftkällor. Datum för tester och kontroller av styrinrättningen samt övningar med nödstyrningen skall föras in i skeppsdagboken.

text: Magnetkompasser

text: På fartyg med en längd av 20 meter eller mer skall magnetkompassen vara av klass A. På övriga fartyg får magnetkompassen vara av klass B.

text: Magnetkompasser som används för fartygets navigering skall genomgå översyn vid en instrumentverkstad inom följande tidsintervall: 1. Fartyg som inte är utrustat med gyrokompass: 2 år. 2. Fartyg med magnetkompass som används till autopilot: 2 år. 3. Fartyg som är utrustat med gyrokompass: 3 år. Därutöver skall magnetkompasser på fartyg som regelbundet utsätts för kraftiga vibrations- eller skakningsfrekvenser genomgå översyn i den omfattning som krävs för att hålla magnetkompassen i fullgott skick. Livbåtskompasser skall alltid vara i funktionsdugligt skick. Fartyget skall kunna visa upp ett provningsprotokoll av översynen.

text: På passagerarfartyg och på andra fartyg med längd av mer än 20 meter skall, med ett tidsintervall som inte överstiger 2 år, platsen för en magnetisk styr- och standardkompass devieras och vid behov justeras så att deviationen inte överstiger 5 grader. Vid en ny- eller ombyggnad av ett fartyg skall platsen för en magnetisk styr- och standardkompass devieras och vid behov justeras enligt första stycket. Efter en deviering skall fartyget kunna uppvisa en signerad deviationskurva av den som utfört devieringen.

text: Allmänna råd

text: I Sverige bör översyn av en magnetkompass utföras av en kompetent instrumentverkstad och justering av en magnetkompass utföras av en kompassjusterare. För att undvika slitage på en reservmagnetkompass bör sådan förvaras upp- och nedvänd.

text: Sjökort och nautiska publikationer (R 27)

text: Sjökort och nautiska publikationer skall rättas med stöd av publikationen ”Underrättelser för sjöfarande” eller dess utländska motsvarighet i tryckt eller elektronisk form.

text: Elektromagnetisk kompatibilitet (R 17)

text: På fartyg skall all elektrisk och elektronisk utrustning på bryggan och i dess närhet vara testad för elektromagnetisk kompatibilitet. Utrustningen skall uppfylla kraven i Elsäkerhetsverkets föreskrifter (

text: ELSÄK-FS 2000:2

text: ) om elektromagnetisk kompatibilitet (EMC) samt allmänna råd om dessa föreskrifters tillämpning. Elektrisk och elektronisk utrustning skall vara installerad så att elektromagnetisk störning inte påverkar utrustningens och navigationssystemens funktion. Elektronisk utrustning, innefattande även bärbar sådan, skall inte användas på bryggan om den kan störa navigationssystemens och utrustningens funktion.

text: Bestämmelser om navigationsutrustning och färdskrivare, VDR, som placeras ombord (R 18, 19.3, 19.4, 19.5 och 19.6)

text: Navigationsutrustning enligt 3 kap. 2–20 §§ skall, om inte annat anges, utöver vad som tidigare föreskrivits även uppfylla följande: 1. System eller utrustning som innehåller nya egenskaper och funktioner, vilka inte omfattas av dessa föreskrifter, skall uppfylla funktionskrav som är minst lika verkningsfulla som kraven i dessa föreskrifter. 2. System och utrustning som placeras ombord utöver vad som är obligatorisk enligt dessa föreskrifter skall i tillämpliga delar ändå uppfylla de krav som framgår av dessa föreskrifter. 3. Färdskrivaren, VDR, inklusive alla givare, skall hållas tillgänglig för årliga besiktningar av noggrannhet, varaktighet och återhämtning av inspelade data samt konditionen på alla skyddshöljen och tillbehör avsedda att underlätta lokalisering. Ett intyg över besiktningen skall förvaras ombord tillsammans med fartygets certifikat.

text: Navigationsutrustning enligt 3 kap. 2–20 §§ skall uppfylla följande krav: 1. När annan utrustning eller liknande är tillåten i dessa föreskrifter skall även den uppfylla kraven enligt 4 kap. 13 §.

text: 2. Den skall vara installerad, testad och underhållen så att funktionsstörningar minimeras. 3. Utrustning och system med alternativa driftmöjligheter skall visa det aktuella driftförhållandet. 4. Integrerade bryggsystem skall vara arrangerade så att ett funktionsavbrott i ett undersystem omedelbart uppmärksammar vakthavande befäl genom ett audiovisuellt alarm. Ett funktionsavbrott i ett undersystem får inte orsaka funktionsavbrott i ett annat undersystem. I händelse av funktionsavbrott i någon del av ett integrerat bryggsystem skall det vara möjligt att använda varje del av utrustningen eller del av ett system individuellt.

text: Synfält från bryggan (R 22)

text: Fartyg med en längd som inte understiger 45 meter enligt definitionen i sista stycket skall uppfylla följande: 1. Från kontrollplatsen varifrån fartyget normalt framförs (conning position) får sikten mot vattenytan från stäven och föröver till 10 grader på varje sida, oavsett djupgående, trim och däckslast, inte vara skymd mer än två fartygslängder eller 500 meter. 2. En blind sektor, orsakad av last, lyftinrättningar eller annat föremål utanför bryggan, som från den plats varifrån fartyget framförs (conning position) skymmer sikten mot vattenytan, får inte överstiga 10 grader. Den totala blinda sektorn får inte överstiga 20 grader. De fria sektorerna mellan blinda sektorer skall vara minst 5 grader. Ingen individuell blind sektor inom siktområdet i punkt 1 får överstiga 5 grader. 3. Det horisontella synfältet från den plats varifrån fartyget framföres skall omfatta en cirkelbåge av minst 225 grader, dvs. från rätt förut till minst 22,5 grader akter om tvärs på båda sidor av fartyget. 4. Från varje bryggvinge skall det horisontella synfältet omfatta en cirkelbåge av minst 225 grader, dvs. från minst 45 grader på den motsatta bogen till rätt förut, och 180 grader från rätt förut till rätt akterut. 5. Från huvudstyrplatsen ska det horisontella synfältet omfatta en cirkelbåge av minst 60 grader på varje sida av fartyget. 6. Fartygssidan skall vara synlig från bryggvingen. 7. På bryggan skall höjden från bryggdäcket till underkant förkantsfönstren vara så liten som möjligt. Inte i något fall får underkanten orsaka en störning eller ett avbrott av det förliga synfältet. 8. Ovankanten av förkantsfönstren skall, på den plats varifrån fartyget normalt framföres, för en person med en ögonhöjd av 1800 mm tillåta ett förligt synfält. Detta skall gälla även när fartyget sätter i grov sjö. 9. Bryggfönster: - För att undvika reflexer skall förkantsfönstren ifrån överkant vara vinklade inåt med en vinkel av minst 10 grader och högst 25 graderfrån vertikalplanet. - Fönsterkarmar mellan fönstren skall inte placeras omedelbart för om arbetsstationerna samt vara så smala som möjligt. - Polariserade och tonade fönsterglas får inte monteras. - Under alla väderförhållanden skall minst två bryggfönster möjliggöra

text: klar sikt. Beroende på bryggans utformning skall det finnas ytterligare ett antal fönster med möjlighet till klar sikt. Längd i denna paragraf är antingen 96 % av den totala längden i en vattenlinje belägen på 85 % av det minsta malldjupet, mätt från kölens överkant, eller längden från förstävens förkant till hjärtstockens mittpunkt i samma vattenlinje, om denna längd är större. I fartyg konstruerade med styrlastighet skall längden mätas i en vattenlinje som är parallell med konstruktionsvattenslinjen.

text: Grundprinciper att beakta avseende bryggdesign, design och disposition av navigationsutrustning och bryggprocedurer (R 15)

text: Alla åtgärder som vidtas med syfte att uppfylla kraven i 2 kap. 10 §, 3 kap. 1–13 §§ och 4 kap. 2, 3, 11, 13 och 15 §§ (R 19, 22, 24, 25, 27 och 28) och som påverkar utformning av brygga, disposition navigationsutrustning och bryggprocedurer, skall eftersträva: 1. att underlätta de uppgifter som skall utföras av bryggpersonal och lots för att dessa fullt ut skall kunna bedöma situationen och under alla förhållanden säkert kunna föra fartyget, 2. att främja effektiva och säkra bryggrutiner och bryggorganisationer, (bridge resource management, BRM), 3. att möjliggöra för bryggpersonal och lots att ha kontinuerlig och lättåtkomlig tillgång till viktig information vilken, genom standardsymboler och koder för kontroller, indikatorer och bildskärmar, presenteras på ett klart och entydigt sätt, 4. att indikera status för automatiska funktioner och integrerade komponenter i system och undersystem, 5. att möjliggöra för bryggpersonal och lots så att behandling av information och beslutsfattande kan ske snabbt, kontinuerligt och effektivt, 6. att förebygga eller minimera övertidsarbete, opåkallat arbete och distraherande faktorer på bryggan, som kan orsaka utmattning eller inkräkta på bryggpersonalens och lotsens uppmärksamhet, och 7. att minimera handhavandefel och att genom uppsikt och övervakning av alarmsystem i tid upptäcka sådana fel så att, om de uppstår, bryggpersonal och lots kan vidta lämpliga åtgärder.

text: Allmänna råd

text: Bryggutrustning och bryggarrangemang bör uppfylla de ergono-

text: miska kriterier som finns angivna i IMO-cirkulär MSC/Circ.982. _______________

text: Övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft fyra veckor efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkom från trycket i Sjöfartsverkets författningssamling.

text: 2. Genom författningen upphävs följande författningar : - Kungl. Sjöfartsstyrelsens Meddelanden (1956:A17) med föreskrifter om frivillig statlig auktorisation av kompassjusterare, - Sjöfartsverkets kungörelse (1968:A20) med föreskrifter om fartygs utrustning – omtryckt i 1970:A16, - Kungl. Sjöfartsstyrelsens kungörelse (Meddelande 1968:A22) med särskilda bestämmelser om fartygs lanternor (lanternkungörelse) och - Sjöfartsverkets kungörelse (

text: SJÖFS 1977:12

text: ) om typprovning av elektriska lanternor, m.m.

text: 3. Fartyg som omfattas av dessa föreskrifter och är byggda före den 1 juli 2002 skall uppfylla denna författning den dag den träder i kraft såvitt annat inte sägs nedan.

text: a) Befintlig utrustning och system på fartyg byggda före den 1 juli 2002 skall, i stället för vad som föreskrivs i 3 kap. 2 § 1–4 och 7–9 samt 3 kap. 3–9 §§, minst uppfylla de regler i SOLAS 1974 kapitel V som gällde före den 1 juli 2002. Dessa krav framgår av bilagorna 2 a–2 b. Om ett fartyg byggt före den 1 juli 2002 inte har den utrustning som anges i bilagorna 2 a–2 b den dag dessa föreskrifter träder i kraft skall fartyget senast den 1 juli 2004 uppfylla kraven.

text: b) Fartyg byggda före den 1 juli 2002 skall vara utrustade med de apparater och system som föreskrivs i 3 kap. 2 § 5 inte senare än den första besiktningen efter den 1 juli 2002, dvs. det datum då fartyg inte längre behöver vara utrustade med radiopejlapparat.

text: c) Fartyg byggda före den 1 juli 2002 skall vara utrustade med AIS (3 kap. 11–13 §§) enligt följande.

text: Fartyg på internationell resa

text: - Passagerarfartyg, oavsett storlek, senast den 1 juli 2003. - Tankfartyg med bruttodräktighet om 300 eller mer, senast vid den första besiktningen av säkerhetsutrustningen som inträffar den 1 juli 2003 eller senare. - Andra fartyg än passagerarfartyg och tankfartyg, med bruttodräktighet om 50 000 eller mer, senast den 1 juli 2004. - Andra fartyg än passagerarfartyg och tankfartyg, med bruttodräktighet om 300 eller mer men under 50 000, inte senare än vid den första besiktningen efter den 1 juli 2004 eller senast den 31 december 2004, vilket som kommer först.

text: 1970:A16, 1968:A22 och

text: SJÖFS 1981:16

text: tas ut ur författningshandboken. 3

text: SJÖFS 1980:8

text: SJÖFS 1984:14

text: SJÖFS 1992:8

text: SJÖFS 1994:12

text: och

text: SJÖFS 1996:4

text: Fartyg på inrikes resa i fartområde A–D

text: - Passagerarfartyg med bruttodräktighet om 300 eller mer, senast den 1 juli 2003. - Tankfartyg med bruttodräktighet om 300 eller mer, senast vid den första besiktningen av säkerhetsutrustningen som inträffar den 1 juli 2003 eller senare. - Andra fartyg än passagerarfartyg och tankfartyg, med bruttodräktighet om 50 000 eller mer, senast den 1 juli 2004. - Andra fartyg än passagerarfartyg och tankfartyg, med en bruttodräktighet av minst 10 000 men mindre än 50 000, senast den 1 juli 2005. - Andra fartyg än passagerarfartyg och tankfartyg med en bruttodräktighet av minst 3 000 men mindre än 10 000, senast den 1 juli 2006. - Andra fartyg än passagerarfartyg och tankfartyg med en bruttodräktighet av minst 300 men mindre än 3 000, senast den 1 juli 2007.

text: d) Passagerarfartyg byggda före den 1 juli 2002 som enbart går på inrikes resa i fartområde B–E behöver inte vara utrustade med VDR. Övriga fartyg skall vara utrustade med färdskrivare, VDR (3 kap. 14–16 §§) enligt följande. - Ro-ro passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg som bedriver reguljär trafik till eller från en medlemsstats hamn, både på internationella resor och inrikes resor i fartområden som ligger mer än 20 nautiska mil från en kustlinje där nödställda kan föras i land, senast den 1 februari 2003. - Andra ro-ro passagerarfartyg än ovan, oavsett storlek, på internationell resa eller med bruttodräktighet om 300 eller mer, som anlöper en hamn i en av gemenskapens medlemsstater, senast i samband med den första besiktningen från och med den 1 juli 2002. - Andra passagerarfartyg än ovan, oavsett storlek, på internationell resa eller med bruttodräktighet om 300 eller mer, som anlöper en hamn i en av gemenskapens medlemsstater, senast den 1 januari 2004. - Lastfartyg med bruttodräktighet om 3 000 eller mer men under 20 000, senast den 1 januari 2008. - Lastfartyg med bruttodräktighet om minst 20 000, senast den 1 januari 2007.

text: e) Utrustning och tillbehör för embarkering och debarkering av lots (3 kap. 21–32 §§), installerade på fartyg före den 1 januari 1994, skall minst uppfylla de regler i SOLAS 1974 kapitel V som gällde före detta datum.

text: f) Fartyg byggda före den 1 juli 1998 skall, om det är praktiskt möjligt, uppfylla 4 kap. 15 § första stycket 1 och 2, men undantas i övrigt från bestämmelsen.

text: g) Elektrisk och elektronisk utrustning installerad på fartyg efter den 1 januari 1996 men före den 1 juli 2002 skall minst uppfylla övergångs-

text: SJÖFS 1980:8

text: SJÖFS 1984:14

text: SJÖFS 1992:8

text: SJÖFS 1994:12

text: och

text: SJÖFS 1996:4

text: bestämmelserna i Elsäkerhetsverkets föreskrifter (

text: ELSÄK-FS 2000:2

text: ) om elektromagnetisk kompatibilitet (EMC) samt allmänna råd om tillämpningen av dessa föreskrifter.

text: JAN-OLOF SELEN JOHAN FRANSON (Sjöfartsinspektionen)

text: Utgivare: Gunilla Malmlöf, Sjöfartsverket, Norrköping ISSN 0347-531X

text: Bilaga 1

text: Prestandanormer för navigationsutrustning

text: Utrustning Installationsdatum IMO-resolution

text: Magnetkompass A.382(X) ECDIS Före 1 jan. 1999 A.817(19) Under 1999 A.817(19) och MSC.64(67) annex 5 1 jan. 2000 och senare A.817(19), MSC.64(67) annex 5 och MSC.86(70) annex 4 DGPS och 1 jan. 1999 – 30 juni 2003 MSC.64(67) annex 2 DGLONASS 1 juli 2003 och senare MSC.114(73) GPS/GLONASS 1 jan. 2000 – 30 juni 2003 MSC.74(69) annex 1 1 juli 2003 och senare MSC.115(73) GPS Före 1 juli 2003 A.819(19) 1 juli 2003 och senare MSC.112(73) GLONASS Före 1 juli 2003 MSC.53(66) 1 juli 2003 och senare MSC.113(73) Loran-C och 1 juli 1997 och senare A.818(19) Chaykamottagare Ljudmottagnings- 1 jan. 2000 och senare MSC.86(70) annex 1 system Dagsignallampa 1 juli 2002 och senare MSC.95(72) Ekolod Före 1 jan. 2001 A.224(VII) 1 jan. 2001 och senare MSC.74(69) annex 4 Radarutrustning Före 1 jan. 1999 A.477(XII) 1 jan. 1999 och senare A.477(XII) med ändring MSC.64(67), annex 4 Fart- och distans- 1 jan. 1997 – 30 juni 2002 A.824(19) mätare Efter 1 juli 2002 MSC.96(72) THD/THMD 1 jan. 2000 – 30 juni 2002 MSC.86(70) annex 2 1 juli 2002 och senare MSC.116.(73) Gyrokompass 1 sept. 1984 och senare A.424(XI) ARPA/ATA/EPA 1 jan. 1997 – 31 dec. 1998 A.823(19) 1 jan 1999 och senare MSC.64(67) annex 4 Autopilot Före 1 jan. 1999 A.342(IX) Kurskontrollsystem 1 jan. 1999 och senare MSC.64(67) annex 3 Trackkontrollsystem 1 jan. 2000 och senare MSC.74(69) annex 2 Girhastighets- 1 sept. 1984 och senare A.526(13) indikator AIS 1 jan. 2000 och senare MSC.74(69) annex 3 Färdskrivare VDR A.861(20)

text: Bilaga 2 a

text: Navigationsutrustning; fartyg byggda före 1 juli 2002

text: Passagerarfartyg Con SO

text: R

text: Brutto- LA egel 0 150 ≥500 ≥500 ≥1600 ≥1600 ≥10 000 ≥10 000 ≥100 000 dräktighet so - – byggda byggda byggda byggda byggda byggda byggda

text: lid S i k

text: 149 499 före 840901 före 840901o före 840901 840901 at ap. Utrustning ed 840901 och 840901 ch 840901 och och V senare 12.c senare senare senare

text: Magnetkompass 12.b.i.1 standard/styr 12.b.i.2 x x x x x x x x x

text: Kommunikation standardkompass/ 12.b.i.3 x x x x x x x x

text: styrplats Pejlskiva/Bärings- 1 12.b.i.4 x x x x x x x x instrument 0-360°

text: Deviationsuppgifter 12.b.ii x x x x x x x x

text: Sjökort & nautiska 20 x x x x x x x x x publikationer

text: Dagsignallampa 2 11 x x x x x x x x nödmatad

text: Reservmagnetkompass 12.b.iii 3 x x x x x x x eller gyrokompass an- x sluten till nödkraftkälla

text: Gyrokompass avläsbar vid styrplats/repeater 12.d, 12. x x x x x x

text: d.i, 12.e

text: Gyrorepeater 0-360° 12.d.ii x x x x x GPS, GLONASS eller 3 kap. 4 4 x x x x x x x x x motsvarande 2 § 5

text: 3 kap.

text: Radarreflektor 2 § 6 x

text: Telefon brygga/nöd- 5 12.f x x x x x x x x x styrning om tillämpl

text: 9 GHz radar (3 cm) 12.g 6 6 x x x x x x x x x

text: En andra radar, 9 alt. 3 x x x GHz (3 alt. 10 cm) 12.h

text: 7 1 1 x x x x x Radarplotter 12.i x x

text: ARPA + logg för fart 12.j.l x x x genom vattnet

text: 8 12.k x x x x x x x x Ekolod

text: Logg 12.l x x

text: Indikatorer, roder, propellrar, thruster och 12.m x x x x x x

text: driftsförhållanden Girhastighetsindikator 12.n x

text: Gäller ej fartyg med brutto < 500 vilka enbart går på inrikes resa i fartområde D och E.

text: Gäller endast fartyg på internationell resa.

text: Gäller ej fartyg med bruttodräktighet < 500 på inrikes resa.

text: Se undantag enligt 3 kap. 2 § 5. och 1 kap. 4 § 1.

text: Fartyg med bruttodräktighet 500 eller mer, byggda 1 februari 1992 och senare, skall även ha utrustning för avläsning av kursen vid nödstyrningsplatsen.

text: Gäller ej fartyg vilka enbart går i trafik i fartområde E.

text: Fartyg med brutto ≥1600, byggda 1 september 1984 och senare; minimum reflektionsplott.

text: Gäller ej fartyg med bruttodräktighet <300 i fartområde C, D och E.

text: Bilaga 2 b

text: Navigationsutrustning; fartyg byggda före 1 juli 2002.

text: Fartyg, andra än passagerarfartyg. dated ed. 20 SOLAS C Regel i kap.

text: 0 150 300 ≥500 ≥500 ≥1600 ≥1600 ≥10 000 ≥10 000 ≥100 000 Brutto- - - - byggda byggda byggda byggda byggda byggda byggda dräktighet 149 499 före 840901 före 840901 före 840901 840901 onsoli 299 840901 och 840901 och 840901 och och 01. V senare senare senare senare Utrustning 12.c

text: Magnetkompass 12.b.i.1 standard/styr 12.b.i.2 x x x x x x x x x x

text: Kommunikation standardkompass/ 12.b.i.3 x x x x x x x x x styrplats Pejlskiva/bärings- 12.b.i.4 1 1 x x x x x x x x x instrument 0-360°

text: Deviationsuppgifter 12.b.ii x x x x x x x x x x

text: Sjökort & nautiska 20 x x x x x x x x x x publikationer Dagsignallampa 2 11 x x x x x x x x x nödmatad

text: Reservmagnetkompass 12.b.iii 3 x x x x x x x x eller gyrokompass ansluten till nödkraftkälla Gyrokompass avläsbar 12.d, 12. vid styrplats/repeater d.i, 12.e x x x x x x

text: Gyrorepeater 0-360° 12.d.ii x x x x x GPS, GLONASS eller 3 kap. 4 4 4 X x x x x x x x x x motsvarande 2 § 5

text: 3 kap.

text: Radarreflektor 2 § 6 x

text: Telefon brygga/ nöd- 5 12.f x x x x x x x x x x styrning om tillämpl. 9 GHz radar (3 cm) 12.g 6 x x x x x x x x

text: En andra radar, 9 alt. 12.h x x x 3 GHz (3 alt. 10 cm) 7 1 x x x x x Radarplotter 12.i x

text: 8 12.k x x x x x x x x x Ekolod

text: Logg 12.l x x

text: Indikatorer; roder, 12.m x x x x x x propellrar, thruster och driftsförhållanden Girhastighetsindikator 12.n x

text: Se undantag enligt 3 kap. 2 § 5 och 1 kap. 4 § 1.

text: Fartyg med bruttodräktighet ≥1600 byggda 1 september 1984 och senare; minimum reflektionsplott.

text: Gäller ej fartyg med bruttodräktighet < 300 i fartområde C, D och E.

text: Bilaga 3 a

text: 3 kap. 2–11 §§ Navigationsutrustning; fartyg byggda 1 juli 2002 och senare. Passagerarfartyg

text: Utrustning \ Bruttodräktighet § -149 ≥150 ≥300 ≥500 ≥3000 ≥10000 ≥50000

text: Magnetkompass standard/styr 2.1 x x x x x x x Pejlskiva / bäringsinstrument (360°) 2.2 1 1 1 x x x x

text: x x x

text: Medel att korrigera kurser och bäringar 2.3 x x x x x x x Sjökort och nautiska publikationer alt. 2.4 x x x x x x x ECDIS+backup Mottagare för satellit- eller 2.5 x x x x x x x radionavigering Radarreflektor 3 / 9 GHz 2.6 x Ljudmottagningssystem; helt inbyggd 2.7 x x x x x x x brygga Telefon till nödstyrningsplats; om 2.8 x x x x x x x tillämpligt

text: Roderlägesvisare 2.9 x x x x x x x

text: Magnetkompass reserv eller gyrokompass 3.1 3 3 3 x x x x

text: x x x

text: Radar 9 GHz (3 cm) 3.2 4 4 x x x x x

text: x x

text: Dagsignallampa med nödmatning 3.3 x x x x x x x

text: Ekolod 4.1 6 6 x x x x x x x

text: Elektronisk plottingutrustning (EPA) 4.2 6 6 x

text: x x

text: Fart- och distansmätare/logg 4.3 6 6 x x x x x

text: x x

text: Transmitting heading device (THD/THMD) 4.4 6 6 x

text: x x Gyrokompass 5.1 x x x x

text: Gyrokompassrepeater vid nödstyrning 5.2 x x x x Gyrokompassrepeater med pejlskiva (360°) 5.3 x x x x Indikatorer för roder, thruster, propellerar 5.4 x x x x och driftsförhållande Automatiskt målföljningssystem (ATA) 5.5 x x x x En andra radar, 9 alt. 3 GHz (3 eller 10 cm) 7.1 x x x Ett andra automatiskt målföljningssystem 7.2 x (ATA)

text: ARPA 8.1 x x

text: Autopilot 8.2 x x Girhastighetsindikator 9.1 x Fart- och distansmätare/logg för att indikera fart 9.2 x och distans över grund i förlig och tvärskepps riktning.

text: Gäller ej fartyg med bruttodräktighet < 500 vilka enbart går på inrikes resa i fartområde D och E. Se undantag enligt 1 kap. 4 § 1 och 3 kap. 2 § 5. Gäller ej fartyg på inrikes resa med bruttodräktighet < 500. Kravet gäller ej fartyg med bruttodräktighet < 300 vilka enbart går i trafik i hamnar, floder, kanaler och mindre insjöar inom fartområde E, samt för fartyg med brutto < 500 i fartområde E; se 1 kap. 4 § 2. Gäller endast fartyg på internationell resa. Gäller ej fartyg med bruttodräktighet < 300 vilka enbart går i trafik i fartområde D och E. Fartyg med bruttodräktighet < 1600 skall så långt det är möjligt ha denna utrustning.

text: 3 kap. 2–11 §§ Navigationsutrustning; fartyg byggda 1 juli 2002 och senare. Bilaga 3 b

text: Fartyg andra än passagerarfartyg.

text: Utrustning \ Bruttodräktighet § 0- ≥150 ≥300 ≥500 ≥3000 ≥10000 ≥50000 149 Magnetkompass standard/styr 2.1 x x x x x x x Pejlskiva / bäringsinstrument (360°) 2.2 1 1 1 x x x x x x x Medel att korrigera kurser och bäringar 2.3 x x x x x x x Sjökort och nautiska publikationer alt. 2.4 x x x x x x x ECDIS+backup Mottagare för satellit- eller 2.5 x x x x x x x 2 radionavigering Radarreflektor 3 / 9 GHz 2.6 x Ljudmottagningssystem; helt inbyggd 2.7 x x x x x x x brygga Telefon till nödstyrningsplats; om 2.8 x x x x x x x tillämpligt Roderlägesvisare 2.9 x x x x x x x Magnetkompass reserv eller gyrokompass 3.1 3 3 x x x x x x Radar 9 GHz (3cm) 3.2 4 x x x x x x 5 3.3 x x x x x x Dagsignallampa med nödmatning Ekolod 4.1 x x x x x Elektronisk plottingutrustning (EPA) 4.2 x Fart- och distansmätare/logg 4.3 x x x x x Transmitting heading device 4.4 x (THD/THMD) Gyrokompass 5.1 x x x x Gyrokompassrepeater vid nödstyrning 5.2 x x x x Gyrokompassrepeater med pejlskiva (360°) 5.3 x x x x Indikatorer för roder, thruster, propellerar 5.4 x x x x och driftsförhållande. Automatiskt målföljningssystem (ATA) 5.5 x x x x En andra radar 9 eller 3 GHz (3 eller 10 cm) 7.1 x x x Ett andra automatiskt målföljningssystem 7.2 x (ATA) ARPA 8.1 x x Autopilot 8.2 x x Girhastighetsindikator 9.1 x Fart- och distansmätare/logg för att 9.2 x indikera fart och distans över grund i förlig och tvärskepps riktning.

text: Gäller ej fartyg med bruttodräktighet < 500 vilka enbart går på inrikes resa i fartområde D och E. Se undantag enligt 3 kap. 2 § 5. och 1 kap. 4 § 1. Gäller ej fartyg på inrikes resa med bruttodräktighet < 500. Kravet gäller ej fartyg med bruttodräktighet < 300 vilka enbart går i trafik i hamnar, floder, kanaler och mindre insjöar inom fartområde E, samt för fartyg med brutto < 500 i fartområde E; se 1 kap. 4 § 2. Gäller endast fartyg som på internationell resa. Fartyg med bruttodräktighet <1600 skall så långt det är möjligt ha denna utrustning.

text: Bilaga 4

text: 3 kap. 11–13 §§ AIS

text: Fartyg byggda 1 juli 2002 och senare

text: Internationell Passagerarfartyg oavsett storlek. resa Andra fartyg, även fiskefartyg, med bruttodräktighet 300 eller mer. Inrikes resa i Passagerarfartyg med bruttodräktighet 300 eller mer. fartområde A–D Andra fartyg, även fiskefartyg, med bruttodräktighet 300 eller mer.

text: Fartyg byggda före 1 juli 2002

text: Internationell Passagerarfartyg oavsett storlek. Inte senare än den 1 juli 2003 resa Tankfartyg med bruttodräktighet 300 eller mer. Inte senare än den första besiktningen av säkerhetsutrustning som inträffar den 1 juli 2003 eller senare. Andra fartyg än passagerarfartyg och tankfartyg Inte senare än den 1 juli 2004. med bruttodräktighet 50 000 eller mer. Andra fartyg än passagerarfartyg och tankfartyg Inte senare än den första med bruttodräktighet 300 eller mer men under besiktningen efter den 1 juli 2004 50 000 (300-49 999). eller senast den 31 december 2004, vilket som kommer först. Inrikes resa i Passagerarfartyg med bruttodräktighet 300 eller Inte senare än den 1 juli 2003. fartområde mer A–D Tankfartyg med bruttodräktighet 300 eller mer. Inte senare än den första besiktningen av säkerhetsutrustning som inträffar den 1 juli 2003 eller senare. Andra fartyg än passagerarfartyg och tankfartyg Inte senare än den 1 juli 2004. med bruttodräktighet 50 000 eller mer.

text: Andra fartyg än passagerarfartyg och tank- Inte senare än den 1 juli 2005. fartyg, med bruttodräktighet minst 10 000 men mindre än 50 000. (10 000–49 999) Andra fartyg än passagerarfartyg och tank- Inte senare än den 1 juli 2006. fartyg, med bruttodräktighet minst 3 000 men mindre än 10 000. (3 000–9 999) Andra fartyg än passagerarfartyg och tank- Inte senare än den 1 juli 2007. fartyg, med bruttodräktighet minst 300 men mindre än 3 000. (300–2 999)

text: 3 kap. 14–16 §§ Färdskrivare, VDR

text: Fartyg byggda 1 juli 2002 och senare

text: Passagerarfartyg, oavsett storlek, på internationell resa. Passagerarfartyg med bruttodräktighet 300 eller mer som anlöper en hamn i en av gemenskapens medlemsstater. Andra fartyg med bruttodräktighet 3 000 eller mer.

text: Fartyg byggda före 1 juli 2002

text: Ro-ro passagerarfartyg, oavsett storlek, på internationell resa. Inte senare än första besiktningen Ro-ro passagerarfartyg med bruttodräktighet 300 eller mer som från och med den 1 juli 2002. anlöper en hamn i en av gemenskapens medlemsstater. Andra passagerarfartyg, oavsett storlek, på internationell resa. Inte senare än den 1 januari 2004. Andra passagerarfartyg med bruttodräktighet 300 eller mer som anlöper en hamn i en av gemenskapens medlemsstater. Lastfartyg med bruttodräktighet minst 20 000. Inte senare än den 1 januari 2007.

text: Lastfartyg med bruttodräktighet 3 000 eller mer men under Inte senare än den 1 januari 2008. 20 000. (3 000–19 999)

text: Ro-ro passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg i reguljär trafik inom EG

text: Resa inom den Ro-ro passagerarfartyg och höghastighets- Senast den 1 februari 2003. Europeiska passagerarfartyg i reguljär internationell och gemenskapen. inrikes trafik som sträcker sig utanför fartområde B. (

text: SJÖFS 1999:17

text: Undantag: Kravet att vara utrustad med VDR gäller ej passagerarfartyg som endast går på inrikes resa i fartområde B–E.

text: Bilaga 5

text: 3 kap. 17 § Övrig navigationsutrustning; alla fartyg

text: Passagerarfartyg samt andra fartyg som bedriver yrkesmässig trafik

text: Fartområde A B C D E Utrustning (antal) Sextant 1 Kronometer 1 Kikare 2 1 1 1 1 Skeppsur 1 1 1 1 1 Barometer 1 1 Termometer för luft 1 Termometer för vatten 1 Handlod 50 m 1 Handlod 25 m 1 1 1 1 Signalflaggor x x

text: 1 Erfordras enbart i fartområde A, utanför linjen Trondheimsfjorden - Shetlands nordpynt, därifrån västerut till 11°W, längs denna longitud över Irlands västkust till 48°N, därifrån till 27°N, 20°W och därifrån österut till Afrikas kust samt öster om Adenbukten. 2 Se fotnot 1.

text: Innehållsförteckning Sid.nr

text: 1 kap. - Allmänna regler

text: 1–5 §§ Tillämpningsområde (R 1) 1 6 § Förkortningar och definitioner (R 2) 2 7 § Undantag (R 3) 4

text: 2 kap. - Navigationssäkerhet

text: Planering av resan (R 34) 4 2 § Befälhavarens rätt att fatta beslut (R34) 4 3 § Meddelanden om fara (R 31) 4 4 § Nödmeddelanden, skyldigheter och förfaranden (R 33) 4 5 § Nödsignaler (R 29) 5 6 § Sjöräddning, SAR (R 7) 5 7–8 §§ Arbetsspråk (R 14) 5 9 § Driftsbegränsningar för passagerarfartyg (R30) 6 10 § Anteckning av uppgifter angående fartygets navigation (R 28) 6

text: 3 kap. – Navigationsutrustning

text: Tillämpningsområde (R 19) 6 2–10 §§ Utrustningskrav (R 19) 7 11–13 §§ Automatiskt Identifierings System, AIS (R19.2.4) 10 14–16 §§ Färdskrivare VDR (R20) 10 17–18 §§ Övrig navigationsutrustning 11 19 § Internationell signalbok och IAMSAR Manual (R21) 11 20 § Fartygsljus och signalfigurer 11 21–32 §§ Utrustning för embarkering och debarkering av lots (R23) 12 33 § Förtöjnings- och ankringsutrustning 14

text: 4 kap. - Underhåll och handhavande av navigationsutrustning samt normer för navigationsutrustning och bryggdesign

text: Underhåll av utrustning (R 16) 15 2 § Användning av kurs- och trackkontrollsystem (R24) 15 3 § Användning av styrmaskiner (R 25) 15 4–7 §§ Styrinrättning; tester och övningar (R 26) 15 8–10 §§ Magnetkompasser 16 11 § Sjökort och nautiska publikationer (R27) 17 12 § Elektromagnetisk kompatibilitet (R 17) 17

text: Sid.nr

text: 13–14 §§ Bestämmelser för navigationssystem, navigationsutrustning och färdskrivare, VDR, som placeras ombord (R 18, 19.3, 19.4, 19.5 och 19.6) 17 15 § Synfält från bryggan (R 22) 18 16 § Grundprinciper att beakta avseende bryggdesign, 19 design och disposition av navigationssystem, utrustning och bryggprocedurer (R 15)

text: Övergångsbestämmelser 19

text: Bilagor

text: Bilaga 1

text: Prestandanormer för navigationsutrustning 23

text: Bilaga 2 a

text: Tabell; Navigationsutrustning; fartyg byggda före 1 juli 2002 24 Passagerarfartyg

text: Bilaga 2 b

text: Tabell; Navigationsutrustning; fartyg byggda före 1 juli 2002 25 Fartyg andra än passagerarfartyg

text: Bilaga 3 a

text: Tabell; Navigationsutrustning, fartyg byggda 1 juli 2002 och senare 26 Passagerarfartyg

text: Bilaga 3 b

text: Tabell; Navigationsutrustning; fartyg byggda 1 juli 2002 och senare Fartyg andra än passagerarfartyg 27

text: Bilaga 4

text: Tabell; AIS 28 Tabell; VDR 29

text: Bilaga 5

text: Tabell; Övrig navigationsutrustning, alla fartyg 30


fs: sjofs

publisher: Sjöfartsverket

title: Sjöfartsverkets föreskrifter om vilotid för sjömän

text: Grundläggande bestämmelser om vilotid för sjömän finns i 1. lagen (

text: ) om vilotid för sjömän, och 2. förordningen (

text: ) om vilotid för sjömän.

type: stycke

type: paragraf

text: Arbetsordning

type: rubrik

text: En arbetsordning enligt

text: 9 § lagen (1998:958)

text: om vilotid för sjömän skall utformas i enlighet med bilaga 1 och anslås på lättillgänglig plats ombord. Arbetsordningen skall upprättas på svenska, eller på annat språk om svenska ej är fartygets arbetsspråk, samt på engelska. När ett undantag enligt

text: eller

text: 3 a §§

text: lagen (

text: ) om vilotid för sjömän gäller, skall detta särskilt anges i arbetsordningen under rubriken ”Anmärkningar”. Kollektivavtal, genom vilka undantag från bestämmelserna om vilotid gjorts, skall hållas tillgängliga för den enskilde sjömannen och de fackliga organisationer som företräder de anställda samt vid tillsynsförrättningar.

text: Arbets- och vilotidsjournal

text: Arbetstiden skall antecknas på elektronisk väg eller i en journal i pappersform. Journalen skall vara utformad i enlighet med bilaga 2. I journalen skall även vilotiden och dess förläggning under varje tjugofyratimmarsperiod tydligt framgå. Arbetstiden skall antecknas regelbundet och föras in i journalen minst en gång per sjudagarsperiod.

text: Jfr

text: rådets direktiv 1999/63/EG av den 21 juni 1999

text: om det avtal om arbetstidens organisation för sjömän som ingåtts av European Community Shipowners' Association (ECSA) och Federation of Transport Workers' Unions in the European Union (FST) (EGT L 167, 2.7.1999, s. 33, Celex 31999L0063).

text: Arbets- och vilotidsjournalen, eller en kopia av denna, skall påtecknas av befälhavaren, eller den han bemyndigat, samt av berörd sjöman. Arbetsordningar samt arbets- och vilotidsjournaler skall bevaras i minst tre år.

text: Varje tjugofyratimmarsperiod i arbetsordningen startar från och med att den enskilde sjömannen påbörjar sin tjänstgöring.

text: Avvikelser enligt

text: 6 § lagen (1998:958)

text: om vilotid för sjömän skall noteras under rubriken ”Anmärkningar” i arbets- och vilotidsjournalen. En hänvisning skall även göras till vilken punkt i

text: 6 § samma lag

text: som åberopas. Vid de tillsynsförrättningar som anges i

text: 10 kap. 5 § fartygssäkerhetslagen (1988:49)

text: skall arbets- och vilotidsjournaler uppvisas av befälhavaren. I samband med kontroll av arbets- och vilotidsjournalen skall, på begäran, utdrag ur skepps- och/eller maskindagbok uppvisas. ________________ Denna författning träder i kraft den 1 augusti 2003 då Sjöfartsverkets föreskrifter (

text: SJÖFS 2002:7

text: ) om vilotid för sjömän skall upphöra att gälla.

text: JAN-OLOF SELÉN Per Nordström (Sjöfartsinspektionen)

text: SJÖFS (

text: ) tas ut ur författningshandboken.

text: Utgivare: Gunilla Blomqvist, Sjöfartsverket, Norrköping ISSN 0347-531X

text: A Bilaga 1

text: ARBETSORDNING – TJÄNSTESCHEMA Sid … (…) nnex 1 Working arrangements – Service plan Page ( )

text: Ship´s name: Distinctive letters: IMO No.:

text: Arbetsordningen skall föras i enlighet med lagen (

text: ) om vilotid för sjömän, överensstämmande med ILO:s konvention nr. 180 1996 om sjömäns arbetstid och bemanning på fartyg, 1978 års Internationella Konvention angående normer för sjöfolks utbildning, certifiering och vakthållning, med 1995 års ändringar (STCW 95) samt direktiv

text: om avtal om arbetstidens organisation för sjömän. The Working arrangements shall be in accordance with the Swedish Law (

text: ) of rest hours for seafarers, issued in conformity with ILO´s Seafarers´ Hour of rest and Manning of ships Convention 1996 (No. 180), the International Convention on Standards of Training, Certification, and Watchkeeping for Seafarers 1978, as amended in 1995 (STCW 95) and the Councils directive 1999/63/EC.

text: Den kortaste vilotiden under varje 24-timmarsperiod är 10 timmar som får delas upp i högst två perioder (period 1 och 2 i tabellen nedan), varav den ena skall vara minst 6 timmar. Undantag får göras, enligt

text: 3 § i lagen (1998:958)

text: om vilotid för sjömän, genom tecknat kollektivavtal. Möjligheten till undantag för vaktgående personal enligt

text: 3 a § lagen (1998:958)

text: om vilotid för sjömän gäller dock endast på passagerarfartyg som enbart anlöper svenska hamnar, dock inte sådana som är belägna på Gotland; 10-timmarsperioden kan då få minskas till 6 timmar i följd, förutsatt att en sådan minskning inte sträcker sig över mer än en sammanhängande fyrtioåttatimmarsperiod och att minst 70 timmars vila ges under varje sjudagarsperiod. Om sådant avtal åberopas i tabellen under Anmärkningari samband med utnyttjande av möjligheten till kortare viloperiod skall avtalet hållas tillgängligt ombord. Minimum period of rest is 10 hours, which may be divided into no more than two periods (period 1 and 2 in the table below), one of which shall be at least 6 hours in length, in a 24-hour period. Exception from this, for non-watchkeeping personnel only, may be made if a lawful collective agreement exists. The minimum period of 10 hours rest may then be reduced to not less than 6 consecutive hours, provided that any such reduction shall not extend 48 hours and not less than 70 hours of rest are provided in each seven-day period. Such agreement, if referred to under Comments in connection with reduction of rest hours, is to be kept available onboard.

text: Befattning*) Dygnsarbetstid till sjöss Dygnsarbetstid i hamn Anmärkning Summa vilotid per dygn Position*) Daily (24h) work hours at sea Daily (24h) work hours in port Comments Total daily (24h) hours of rest

text: Vakt (fr.o.m- Övriga arb.uppg. Vakt (fr.o.m- Övriga arb.uppg. Till sjöss I hamn t.o.m.) (fr.o.m.-t.o.m.) t.o.m.) (fr.o.m.-t.o.m.) At sea In port watch (from-to) Non-watchkeeping Watch (from-to) Non-watchkeeping

text: duties (from-to) duties (from-to)

text: Total Period 1 Period 2 Total Period 1 Period 2

text: *) Befattningsbenämningar skall vara i enlighet med dem i fartygets beslut om säkerhetsbesättning. The terminology of positions should be the same as in the ship´s safe manning document. Befälhavarens signatur /Signature of Master ………………………………

text: ARBETS-/VILOTIDSJOURNAL

text: Working / Rest hour table

text: Ship´s name: Distinctive letters: Year/Month:

text: Name of Seafarer: Signature of Seafarer: Position: Signature of Master:

text: Vilotid per 24 timmar: minst 10 timmar som får delas upp i högst två perioder (period 1 och 2 i tabellen), varav den ena skall vara minst 6 timmar. Undantag från detta får göras genom tecknat kollektivavtal. Möjligheten till undantag för vaktgående personal gäller dock endast på passagerarfartyg som enbart anlöper svenska hamnar, dock inte sådana som är belägna på Gotland. Minimum hours of rest in 24 hours are 10 hours, which may be divided into no more than two periods (period 1 and 2 in table below), one of which shall be at least 6 hours in length. Exception from this may be made, for non-watchkeeping only, in Near Coastal Trade or more extended trade if there is a lawful collective agreement.

text: Tid Vilotid per 24 timmar Anm. Hrs 01 02 03 04 05 06 07 08 09 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 Min. hours of rest/24 hours Comments

text: Dat. Total Period 1 Period 2

text: 1 2 3

text: 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24

text: 25 Bilag

text: 26 Anne

text: 27 28

text: 29 x 2 a 2

text: 30 31

text: Journalen granskad i samband med tillsynsförrättning den ………………………………. Inspektörens underskrift …………………………………. Loggbook reviewed in connection with inspection on………...………………………… Signature of Inspector……………………………………..

type: foreskrift


title: Sjöfartsverkets föreskrifter och allmänna råd om kylanläggningar med ammoniak på fartyg

text: Dessa föreskrifter skall tillämpas på svenska fartyg som har en bruttodräktighet av minst 100.

text: Ett fartyg som är godkänt enligt regelverk i andra medlemsstater inom Europeiska unionen och Europeiska ekonomiska samarbetsområdet jämställs med fartyg som uppfyller kraven i dessa föreskrifter, under förutsättning att en likvärdig säkerhetsnivå uppnås genom dessa regelverk.

text: Ett fartyg som är godkänt enligt en erkänd organisations regelverk om kylanläggningar med ammoniak jämställs med fartyg som uppfyller kraven i dessa föreskrifter, under förutsättning att en likvärdig säkerhetsnivå uppnås genom organisationens regelverk.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter används följande definitioner. Kylanläggningar med ammoniak: Ett eller flera aggregat, varvid ett aggregat omfattar de komponenter som fordras för att åstadkomma den kyltekniska processen samt den kringutrustning som kan påverka processen, såsom kylmaskiner, kondensorer, förångare och ammoniaktankar, dock med undantag för kylskåp. Ex-klass: Explosionssäker klass för ammoniak, vattenfri, med minimum explosionsgrupp II A och temperaturklass T 1 enligt IEC 79.

text: Anmälan har gjorts enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7.1998, S. 37, Celex 31998L0034), ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/48/EG

text: (EGT L 217, 5.8.1998, s. 18, Celex 31998L0048).

text: Erkänd organisation: En organisation som erkänts i enlighet med

text: rådets direktiv 94/57/EG av den 22 november 1994

text: om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed, senast ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/84/EG

text: Maskinsäkerhet

text: För att få installeras på fartyg skall, utöver vad som anges i 6-10 §§, kylanläggningar med ammoniak uppfylla Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (

text: AFS 1999:4

text: ) om tryckbärande anordningar.

text: Avstängningsventiler på säkerhetsventilledningar skall plomberas i öppet läge eller så skall dubbla säkerhetsventiler finnas monterade på växelventiler. Utlopp från säkerhetsventiler skall mynna så högt upp i fria luften som möjligt. Utloppsledningen skall vara tillräckligt dimensionerad för att klara eventuellt övertrycksflöde.

text: Dubbla automatiska expansionsventiler eller alternativt en automatisk expansionsventil samt en manuell bypass-ventil skall finnas installerade .

text: Frostskydd i form av automatstopp vid ett avbrott i brine- /köldbärarflödet skall finnas på brine-/köldbärarkylaren.

text: Larm skall finnas för: - fel på ventilationsfläktar, - hög och låg brine- /köldbärartemperatur, och - låg nivå brine/köldbärare i expansionstanken.

text: Automatstopp av kompressorn skall finnas för: - lågt tryck på sugsidan, - högt tryck på trycksidan, - hög temperatur på utgången från kompressorn, och - lågt oljetryck.

text: Kylmaskinrum

text: Alla kylanläggningar med ammoniak skall vara placerade i ett kylmaskinrum. Ammoniakfyllda delar får inte vara placerade utanför kylmaskinrummet.

text: Kylmaskinrummet skall vara utformat så att det är möjligt att utföra service och underhåll på ett säkert sätt. Det skall vara skilt från närliggande utrymmen med gastäta skott.

text: EGT L 319, 12.12.1994, s. 20, Celex 394L0057 3 EGT L 324, 29.11.2002, s. 53, Celex 302L0084

text: Dörrar till kylmaskinrum skall vara självstängande och utåtgående. Kylmaskinrummet skall – om det kan anses som en säkerhetshöjande åtgärd – ha två utgångar.

text: Kylmaskinrummets durk får inte ha golvbeläggning som kan medföra att vatten samlas under den. Länsmöjlighet skall finnas från kylmaskinrummets lägsta punkt. Detta länssystem skall vara skilt från fartygets vanliga länssystem.

text: Nödstopp för kompressorer och pumpar skall finnas utanför dörren till kylmaskinrummet och inne i rummet. En kopplad vattenslang som alltid står under tryck och är försedd med dimmunstycke skall vara placerad direkt utanför dörren till kylmaskinrummet.

text: Kylmaskinrummets dörr skall vara försedd med en skylt som anger typ av köldmedium och fyllnadsmängd enligt bilaga. Ett inplastat flödesschema för köldmediet skall finnas inne i kylmaskinrummet. En varningsskylt som anger köldmediets hälsorisker samt symptomen vid inandning av riskabla halter skall finnas på eller alldeles utanför dörren till kylmaskinrummet. Skylten skall vara märkt med en dödskalle.

text: Gasvarnare

text: I kylmaskinrummet skall det finnas en fast installerad och kalibrerad gasvarningsanläggning med - ett lågnivåalarm som larmar vid en ammoniakkoncentration av 200 ppm och - ett högnivåalarm som larmar vid en ammoniakkoncentration av 800 ppm. Den skall ha ljus- och ljudlarm inne i och utanför kylmaskinrummet. Larmen skall alltid kunna uppfattas av besättningen.

text: Gasvarningsanläggningen skall vara försedd med ett larmtest. Gaslarmens ljud- och ljuskälla skall vara skyltad med ”Gaslarm”. Larmdonen för gasvarningsanläggningen skall vara matade från oberoende elkraftsförsörjning eller batterigrupp.

text: Gasdetektor skall placeras uppe under däck i anslutning till frånluftkanalen.

text: Vid lågnivåalarm och högnivåalarm skall nödventilationen i kylmaskinrummet starta automatiskt och larm utlösas. Allt kylmaskineri och alla elmotorer samt belysning inne i kylmaskinrummet skall stoppas automatiskt om utrustningen inte har Exklass. Nödbelysning och larmgivare inne i kylmaskinrummet skall alltid ha Ex-klass.

text: Ventilation

text: Kylmaskinrummet skall ha mekanisk grundventilation och nödventilation. Den mekaniska grundventilationen skall ha en kapacitet av minst två luftväxlingar per timme och vara utformad som undertrycksventilation. Nödventilationen skall ha en kapacitet som minst motsvarar formeln 3 2 3 V = 50× G där V= luftflöde i m /h och G = mängden köldmedium i kg.

text: Ventilationssystemet skall vara utformat så att fläktarna suger från en så högt belägen plats som möjligt. Även frånluftöppningen från fläktarna skall placeras på en högt belägen plats. Luftintag och utsläpp skall placeras så att rundgång undviks.

text: Ventilationskanalen för frånluftfläkten skall vara av obrännbart material. Detta gäller även anslutningar och tätningar mot fläkt och liknande.

text: Pådrag för nödventilationsfläkten skall finnas direkt utanför dörren till kylmaskinrummet samt även inne i rummet.

text: Fläktmotorer placerade i ventilationskanalerna skall ha Ex-klass. Fläktarna skall vara gnistsäkra och försedda med skyddsnät över in- och utlopp till ventilationen.

text: Skötsel, skyddsutrustning och skyddsinformation

text: Fartyg med kylanläggningar med ammoniak skall ha risk- och skyddsinformation för anläggningen ombord. Denna information skall även innehålla en komplett drift- och skötselinstruktion för anläggningen.

text: Anläggningen skall brukas i enlighet med drift- och skötselinstruktionen, samt underhållas och i övrigt hanteras med sådan omsorg att tillräcklig säkerhet erhålls mot utsläpp.

text: Allmänna råd

text: Vid läcksökning av köldmediesystem bör alltid anvisningarna i Svensk Kylnorm, Faktablad 5, beaktas, speciellt punkt 2.5 ”Speciella läcksökningsmetoder för ammoniak”.

text: Minst två uppsättningar andningsapparater skall finnas ombord. Om fartyget har en kompressor för laddning av andningsluft, kan andningsapparaterna för brandskydd få användas för ammoniakskydd.

text: En köldmediegasmask med hermetiskt tillslutna filter skall finnas i ett skåp med glasruta omedelbart utanför dörren till kylmaskinrummet.

text: För fartyg som har en bruttodräktighet av minst 500 skall två stycken gastäta skyddsdräkter som kan användas i kombination med

text: andningsluftsmaskerna finnas ombord. Dräkterna skall ha permanent fastsatta stövlar.

text: Allmänna råd

text: Dessa dräkter bör förvaras upphängda i torr miljö.

text: Nöddusch, anordning för ögonsköljning och vattenridåer skall finnas utanför dörren och nödutgången till kylmaskinrummet. Vattenridåer behövs inte om dörrarna leder till öppet däck.

text: Undantag

text: Sjöfartsverket kan, om det finns särskilda skäl, medge undantag från dessa föreskrifter. ________________ Denna författning träder i kraft fyra veckor efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkom från trycket i Sjöfartsverkets författningssamling. Fartyg som byggts innan den dag dessa föreskrifter träder i kraft skall senast den 1 januari 2006 uppfylla dessa föreskrifter.

text: JAN-OLOF SELÉN JOHAN FRANSON

text: Gunilla Engström (Sjöfartsinspektionen)

text: Utgivare: Gunilla Malmlöf, Sjöfartsverket, Norrköping ISSN 0347-531X

text: Bilaga

text: KYLMASKINRUM

text: Köldmedium AMMONIAK (NH3) Köldmediemängd totalt kg

text: SÄRSKILT UTRYMME

text: FÖR KYLUTRUSTNING


title: Sjöfartsverkets föreskrifter och allmänna råd om anpassning av passagerarfartyg med hänsyn till personer med funktionshinder

text: Dessa föreskrifter är tillämpliga på passagerarfartyg på inrikes resa i fartområde A–D, svenska passagerarfartyg i fartområde E och höghastighetspassagerarfartyg som används för allmänna transporter.

text: Allmänna råd

text: För svenska fartyg på internationell resa bör bilaga 1 och 2

text: tillämpas.

text: Fartyg med byggnadsdatum den 1 oktober 2004 eller senare skall uppfylla kraven i bilaga 1 oberoende av antalet passagerare. Fartyg som är certifierade för 100 passagerare eller mer skall även uppfylla kraven i bilaga 2.

text: Fartyg med byggnadsdatum före den 1 oktober 2004

text: För fartyg med byggnadsdatum före den 1 oktober 2004 som byggs om behöver endast de delar som omfattas av ombyggnaden uppfylla kraven i bilaga 1. Genomgår fartyg certifierade för 100 passagerare eller mer väsentlig förändring skall de delar som omfattas av förändringen även uppfylla kraven

text: Jfr Rådets direktiv

text: om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg (EGT L 144, 15.5.1998, s. 1, Celex 31998L0018) senast ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/24/EG

text: (EUT L 123, 17.5.2003, s. 18, Celex 32003L0024) och

text: kommissionens direktiv 2003/75/EG

text: (EUT L 190, 30.7.2003, s.6, Celex 32003L0075).

text: i bilaga 2. Även de delar som inte omfattas av förändringen skall uppfylla kraven i bilaga 2 om det är rimligt och praktiskt möjligt i ekonomiskt hänseende.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter används följande definitioner. Byggnadsdatum: det datum då fartyget kölsträcks eller befinner sig på motsvarande byggnadsstadium Fartområde: områdesindelning av farvatten med avseende på våghöjd och avstånd till land eller skyddad plats. Dessa områden definieras i

text: fartygssäkerhetsförordningen (2003:438)

text: och Sjöfartsverkets föreskrifter (

text: SJÖFS 2003:3

text: ) om fartområdenas indelning. Höghastighetsfartyg: fartyg certifierade i enlighet med Sjöfartsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: SJÖFS 2003:12

text: ) om säkerheten på höghastighetsfartyg (HSC-koden 2000) eller Sjöfartsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: SJÖFS 2000:2

text: ) om säkerheten på höghastighetsfartyg (HSC-koden 1994). Inrikes resa: en resa till sjöss från en svensk hamn till samma eller annan svensk hamn. Motsvarande byggnadsstadium: byggnation som kan identifieras till ett enskilt fartyg har påbörjats och sammansättning av detta fartyg har nått en omfattning av minst 50 ton eller 1 % av den uppskattade totalvikten av allt material som ingår i fartygets struktur, om det är mindre. Personer med funktionshinder: alla som har särskilda svårigheter att använda allmänna transportmedel, inbegripet personer med nedsatt rörlighet (t.ex. rullstolsburna), personer med nedsatt orienteringsförmåga (t.ex. nedsatt syn eller hörsel samt med kognitiva funktionshinder), personer med svåra allergier, äldre, gravida och personer som reser med små barn. Vägfärja: fartyg som avses i

text: 2 § andra stycket väglagen (1971:498)

text: . Väsentlig förändring: förändring som innebär ändrade huvuddimensioner, utökad kapacitet eller förlängning av fartygets livslängd. Exempel på väsentlig förändring är förlängning av fartyget, att ett lastdäck byggs om till passagerarutrymmen eller att samtliga passagerarutrymmen på ett däck renoveras.

text: Undantag

text: Undantag från dessa föreskrifter kan medges av Sjöfartsverket om det finns särskilda skäl. ________________ Denna författning träder i kraft två veckor efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkom från trycket i Sjöfartsverkets författningssamling då Sjöfartsverkets kungörelse (

text: SJÖFS 1992:10

text: ) med föreskrifter om handikappanpassning av passagerarfartyg skall upphöra att gälla.

text: För fartyg i inrikes trafik med byggnadsdatum före den 1 oktober 2004, inrättade för 100 passagerare eller fler, och som inte genomgår ombyggnad eller väsentlig förändring, gäller Sjöfartsverkets kungörelse (

text: SJÖFS 1992:10

text: ) med föreskrifter om handikappanpassning av passagerarfartyg.

text: JAN-OLOF SELÉN

text: Björn Waldenström (Sjöfart och Samhälle)

text: Utgivare: Jan-Olof Selén, Sjöfartsverket, Norrköping ISSN 0347-531X

text: Bilaga 1

text: Bilaga 1. Allmänna bestämmelser

text: Fartygets tillgänglighet

text: Fartyg skall vara byggt och utrustat på ett sådant sätt att en person med funktionshinder kan gå ombord och iland enkelt och säkert samt förflytta sig till däck där samtliga publika funktioner är belägna. Anvisningar om tillgänglighet till olika delar av fartyget skall anslås vid alla ingångar och på andra lämpliga platser ombord på hela fartyget.

text: Skyltar

text: De skyltar som finns ombord i ett fartyg till ledning för passagerarna skall vara lättillgängliga och lätta att läsa för personer med funktionshinder samt vara strategiskt placerade.

text: Kommunikation av meddelanden

text: Befälhavaren skall ha möjlighet att till personer med olika former av funktionshinder kunna tillkännage visuella och muntliga meddelanden ombord (om t.ex. förseningar, tidtabellsändringar och de tjänster som finns att tillgå ombord).

text: Larm

text: Larmsystem och larmknappar skall vara utformade så att de lätt kan nås av och varna alla passagerare med funktionshinder.

text: Ytterligare krav för att garantera rörligheten inne i fartyget

text: Ledstänger, gångar, passager, dörröppningar och dörrar skall vara konstruerade så att de passar rullstolsburna. Hissar, bildäck, passagerarutrymmen, bostadsutrymmen och toaletter skall vara konstruerade så att de på ett rimligt och proportionerligt sätt är tillgängliga för personer med funktionshinder.

text: Bilaga 2

text: Bilaga 2. Specifika bestämmelser

text: Fartygets tillgänglighet

text: Fartyget skall vara konstruerat och utrustat på ett sådant sätt att personer med funktionshinder kan gå ombord och iland enkelt och säkert, antingen utan hjälp/hjälpmedel eller med hjälp av ramper, hissar eller lyftbord. Lutningen av obemannad ramp avsedd för rullstol får inte överstiga 1:20. Minst en av fartygets ingångar skall göras tillgänglig för personer med funktionshinder. Ingången skall vara fri från trappor och trappsteg och vara markerad med den internationella symbolen för resp. anordning avsedd för personer med funktionshinder. Hänvisningar till denna ingång skall placeras vid fartygets övriga ingångar samt på andra lämpliga ställen ombord i hela fartyget.

text: Bilparkering ombord

text: Speciella parkeringsrutor, där det är möjligt för en rullstolsburen person att ta sig ur bilen, skall finnas på bilfärja (exkl. vägfärja). Antalet sådana rutor tillåts variera i antal efter behovet. Sådana parkeringsrutor får också användas av personer med funktionshinder men som inte använder rullstol. Passagen från parkeringsrutan till passagerarutrymmena skall vara fri från hinder.

text: Hissar

text: Minst en hiss skall finnas mellan bildäcket och ett däck som utan hinder ger tillgång till allmänna utrymmen, hytter och toaletter. Hissens golv skall ha en yta som är minst 100 cm bred och 140 cm djup. Hissen skall ha automatiska dörrar med en fri öppning av minst 90 cm. Ett räcke skall finnas på tre sidor, 90–100 cm över golvet. Hissens manöverknappar skall placeras cirka 90–120 cm över golvet och minst 50 cm från hörn. Ett handtag skall placeras nära knapparna. Ett fällbart säte skall finnas i ett läge varifrån man kan nå manöverknapparna. Hissgolv och golvet utanför hissen skall vara i nivå. Den fria ytan framför hissen skall vara i nivå och minst 150 x 150 cm. Rulltrappor får inte ersätta hissar.

text: Tryckknapparna på kontrollpanelen skall ha en diameter av minst 2 cm och ha inbyggd belysning. De får inte vara s.k. touchknappar. Färgen på knapparna skall kontrastera kraftigt mot panelens färg. Tryckknappar för nödstopp och larm skall ha en form som skiljer sig från övriga tryckknappar i hissen. Knappen för nödstopp skall vara röd och för larm gul. Markeringen på knapparna skall anges med stora bokstäver i relief.

text: Passagerarutrymmen

text: Dörröppning till utrymme för passagerare skall vara tillräckligt bred, minst 80 cm fri passage, för att tillåta en rullstol att passera obehindrat. Dörrar skall öppnas automatiskt eller hållas öppna där detta inte står i konflikt med säkerhetsbestämmelserna. Hinder i form av trösklar etc. skall undvikas i

text: Bilaga 2

text: passagerarutrymmen och i övrigt elimineras, t.ex. genom ramper eller fällbara eller indragningsbara trösklar. Trösklar som krävs enligt tillämpliga fribordsbestämmelser får inte avlägsnas. Ramper och trösklar skall markeras med kontrasterande färg.

text: Trappor skall konstrueras så att de kan användas av personer med funktionshinder. Trappor får inte vara branta och stegen skall vara slutna. Trappstegen skall utformas för optimal säkerhet vad gäller höjd, djup, färgsättning, belysning och halkskydd. Med hänsyn till äldre personer och personer med nedsatt syn skall framkanten på varje steg ha en kontrasterande, ljus färgsättning (cirka 25 mm bred på både den horisontella och den vertikala delen). Handräcke skall vara rundformat med en diameter om 45–50 mm i greppvänligt material i kontrasterande färg. Handräcke skall finnas på båda sidor och skall sträcka sig 300 mm förbi översta resp. nedersta trappsteget. Räcket skall vara monterat 850 mm ovanför trappsteget. Det skall vara minst 45 mm fritt avstånd mellan räcket och väggen. Taktila varningsmarkeringar (beröringsmarkeringar) skall finnas i båda ändar av varje trappsektion.

text: För var 100:e passagerare som fartyget får medföra skall minst en plats reserveras för rullstol så att en person kan resa i rullstol tillsammans med andra passagerare. Det ska vara möjligt att säkra rullstolen.

text: Minst 4 % av sittplatserna för passagerare skall vara anpassade och avsedda för personer med funktionshinder. Dessa platser skall ha tillräcklig fri yta och vara försedda med lämpliga handtag så att funktionshindrade kan få stöd för att sätta sig eller resa sig. Handtagen skall vara kontrastmålade. Om fria ytan framför en sittplats inte är tillräcklig för en person med stelt ben, skall det vara möjligt att fälla eller ta bort sitsen mitt emot. Om sittplatserna anordnas i rader skall armstöd, som kan tänkas utgöra ett hinder för en funktionshindrad person, kunna vikas bort. Sittplatserna för äldre och funktionshindrade skall vara placerade nära evakueringsgångar och toaletter.

text: Korridorer och ledstänger

text: Det skall finnas tillräckliga utrymmen ombord så att personer med funktionshinder kan röra sig fritt, särskilt då fartyget gör längre resor. Det skall finnas ledstänger 90 cm över golvet, helst längs båda sidor av en korridor. Stångens profil skall vara utan kanter och ha en diameter om cirka 3,5–5 cm. Ledstänger skall ha en färgsättning som kontrasterar mot bakgrunden. Eventuellt kan taktila märkningar på ledstången anordnas till orientering/information för passagerare med nedsatt syn. Ledstänger, handtag, etc. kan behövas också på andra ställen, särskilt i restauranger, på stolsryggar och i toalettutrymmen. Korridorer skall vara tillräckligt breda så att rullstolar kan passera gående.

text: Bilaga 2

text: Däck och golv

text: Däck och golv skall vara plana och ha ytor med halkmotstånd. Om nivåsteg är nödvändiga, får de vara högst 3 cm. Alternativt kan en ramp av finmaskigt galler eller motsvarande samt handtag installeras.

text: Hytternas placering och tillgänglighet

text: På fartyg med hytter skall ett antal av dessa vara anpassade för rullstolsburna och andra personer med rörelsehinder. Sådana hytter och toaletter bör placeras i anslutning till öppna utrymmen mellan hyttsektionerna. Automatiska dörrar är att föredra. Om dörrarna har stängningspumpar skall de också ha automatisk öppning. Sammanlagda måttet av en korridor och en annan korridor eller dörröppning i 90° vinkel mot den förstnämnda rekommenderas vara minimum 220 cm. Korridorer i hyttsektionerna är normalt 90 cm breda. Där det sammanlagda måttet inte uppgår till 220 skall en skjutdörr installeras med minst 100 cm fri öppning. Detta bredare mått är nödvändigt för att rullstolar skall kunna svänga runt och komma in genom dörren. Dörr kan även få öppnas inåt, om utrymmet innanför dörren är tillräckligt stort för både rullstol och dörr.

text: Den fria ytan framför säng eller brits skall vara minst 140 cm bred. Hytten bör inte utrustas med våningssäng, eftersom man skall kunna sitta på sängkanten under avklädning. Om våningssängar används, skall utrymmet mellan dem vara minst 110 cm så att en person kan sitta. Sängen skall vara 50 cm över golvet. Strömbrytare för sänglampa skall placeras så att den kan nås både från rullstol och från säng. Övriga strömbrytare skall vara lätta att nå och vara placerade 90 cm ovanför golvet. Handtag skall finnas vid sängen. Om det finns ett handfat i hytten skall detta utformas som ett handfat i toalettutrymme, se nedan. Anordning för att kalla på hjälp skall finnas i hytten.

text: Toaletter

text: Med hänsyn tagen till fartygets storlek och användningsområde skall ett antal toaletter avsedda för rullstolsburna finnas att tillgå, om möjligt på varje passagerardäck. Dessa toaletter behöver inte vara belägna intill övriga toaletter och kan få användas av båda könen. Hänvisningsskyltar till dem skall placeras vid de toaletter som inte är lämpliga för rullstolsburna.

text: Dörrarna skall öppnas utåt eller vara skjutdörrar. Det skall vara möjligt att i en nödsituation låsa upp dörren från utsidan med nyckel, även om markeringen visar ”UPPTAGET”.

text: Avståndet mellan toalettstolens framkant och motsatt vägg eller fast föremål skall vara minst 110 cm. Ett 90 cm fritt utrymme skall finnas vid sidan om toalettstolen. Sitthöjden skall vara 45–48 cm över golvet. Stöd, som kan vikas upp eller fällas åt sidan, skall finnas på båda sidor om toalettstolen.

text: Handfatet bör vara placerat längst bort på ena vinkelväggen och får inte placeras högre än 80 cm från golvet. Handfatet skall vara så fastmonterat i

text: Bilaga 2

text: väggen att det kan användas som stöd. Spegel skall finnas på lämplig höjd, med nedre kanten 90 cm från golvet och den övre kanten 190 cm från golvet. Det skall vara möjligt att köra in främre änden av rullstol under handfatet; fria höjden under handfatet skall vara 70–75 cm. Tvål, handduk, etc. skall placeras vid sidan av handfatet på en höjd av 90–100 cm ovanför golvet. Anordningar för att kalla på hjälp skall finnas i varje toalettrum.

text: Åtgärder för personer med allergier

text: Inredning och sängutrustning skall så långt det är möjligt vara av icke allergiframkallande material. Vissa utrymmen ombord får inte vara tillgängliga för personer som har med sig pälsdjur.

text: Information

text: Om en informationsdisk finns, skall den om möjligt inte vara högre än 90 cm. En hörselslinga bör installeras vid informationsdisken.

text: Lättlästa anslag och skyltar med nödvändig information till passagerarna skall anslås på lämpliga platser, framför allt vid fartygets landgång. Bokstäverna skall vara av lättläst typsnitt, i halvfet och stor stil, i färg som kontrasterar mot bakgrunden (t.ex. svart på gult). Skyltarna skall placeras på lämplig höjd över golvet, cirka 150–160 cm, och vara väl belysta. Akustisk information skall ges med högt och tydligt tal. Alternativa informationsmetoder – punktskrift, taktilt eller per ljudband – bör också övervägas för blinda eller personer med stark synnedsättning.

text: Fartyget skall ha utrustning som medger att information kan ges på sådant sätt att den kan uppfattas och förstås både av synsvaga och personer med nedsatt hörsel.

text: Utrymmen för service

text: Bord i lokal där mat erbjuds skall vara utformade så att de utan hinder är tillgängliga för rullstolsburna.

text: Om det finns telefoner avsedda för passagerarna, skall minst en av dessa vara nåbar för rullstolsburna samt vara märkt med information om detta.

text: Skyltar som utmärker utrustning, installationer och

text: utrymmen lämpliga för personer med funktionshinder.