title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet samisk hantverkskultur i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet samisk hantverkskultur finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Samisk hantverkskultur

text: Ämnet samisk hantverkskultur behandlar tillverkning av redskap, bruksföremål och konsthantverk. Det behandlar traditionella och moderna hantverkstekniker, material, verktyg, maskiner och annan utrustning inom det hantverksområde som eleven har valt. Det behandlar också yrkesetik under arbetsprocessen och resultatets kvalitet. Ämnet behandlar även hantverkets betydelse som näring, binäring, kulturbärare och identitetsskapare i det samiska samhället samt av dess symbolvärde för den samiska identiteten, livsstilen och levnadssättet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet samisk hantverkskultur ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om samisk hantverkstradition och förståelse av hantverkets betydelse för samiskt kultur- och näringsliv. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse för samiskt konsthantverk och dess olika uttryck. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika material, deras egenskaper och användningsområden samt om hur färg, form och symboler används inom samiskt konsthantverk. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar ett estetiskt förhållningssätt och känsla för form och funktion samt en medvetenhet om vad som kännetecknar kvalitet. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar kunskaper om den samiska hantverkskulturens bredd och karaktär i olika delar av Sápmi. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att använda fackspråk och samisk terminologi som ett hjälpmedel för att förstå och beskriva det samiska hantverket både i nutid och i historisk tid. Genom laborationer och fältstudier ska eleverna ges möjlighet att förkovra sig i den samiska hantverkstraditionen och utveckla kunskaper om hur bruksföremål och konsthantverk utformas.

text: Undervisningen i ämnet samisk hantverkskultur ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om den samiska hantverkstraditionen och om hantverkets betydelse för samisk kultur och för det samiska näringslivet. – Kunskaper om hantverksprodukters kvalitet och estetiska värde. – Förmåga att använda fackspråk och samisk terminologi.

text: Nivåer i ämnet samisk hantverkskultur

text: Nivå 1, 50 poäng.

text: Nivåkod: SAMS1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet samisk hantverkskultur på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Det samiska hantverkets roll i samiskt näringsliv både ur ett historiskt och nutida perspektiv. – Samiska slöjdare och konstnärer och deras betydelse för den samiska kulturen och dess utveckling. – Användningsområden och material för samiskt hantverk och samiska bruksföremål. – Hur utvecklingen av konsthantverk har skett över tid. – Samiska ortskaraktärer och traditionellt samiskt hantverk. – Samisk design med färg, form och symboler. – Hur estetik, funktion och konstnärligt uttryck samverkar inom samiskt hantverk. – Samisk terminologi och fackspråk inom området.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven redogör på ett godtagbart sätt för symboler, färger och material som används inom samisk hantverkstradition. Dessutom redogör eleven översiktligt för det samiska hantverkets betydelse för samisk kultur och för det samiska näringslivet. Eleven beskriver samiska konstnärers och slöjdares verk utifrån kvalitet, funktion och estetiskt uttryck på ett enkelt sätt. Eleven använder med viss säkerhet relevant fackspråk och samisk terminologi.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör på ett utvecklat sätt för symboler, färger och material som används inom samisk hantverkstradition. Dessutom redogör eleven utförligt

text: för det samiska hantverkets betydelse för samisk kultur och för det samiska näringslivet. Eleven beskriver samiska konstnärers och slöjdares verk utifrån kvalitet, funktion och estetiskt uttryck på ett utvecklat sätt. Eleven använder med säkerhet relevant fackspråk och samisk terminologi.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör på ett välutvecklat sätt för symboler, färger och material som används inom samisk hantverkstradition. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för det samiska hantverkets betydelse för samisk kultur och för det samiska näringslivet. Eleven beskriver samiska konstnärers och slöjdares verk utifrån kvalitet, funktion och estetiskt uttryck på ett välutvecklat sätt. Eleven använder med god säkerhet relevant fackspråk och samisk terminologi.


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet samisk mat och matkultur i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet samisk mat och matkultur finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

type: stycke

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

type: paragraf

text: Samisk mat och matkultur

type: rubrik

text: Ämnet samisk mat och matkultur behandlar traditionella och moderna samiska metoder för matlagning och förädling av råvaror. I ämnet behandlas tillvaratagande av såväl de råvaror som traditionellt använts inom samisk matkultur som sådana som tillkommit under modern tid. Ämnet behandlar även historiska och nutida kost- och måltidstraditioner från olika delar av Sápmi.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet samisk mat och matkultur ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om de råvaror som traditionellt utgjort grunden i den samiska matkulturen samt förmåga att tillvarata, tillaga och bevara dessa. Den ska även leda till att eleverna utvecklar färdigheter i att hantera redskap som används i dessa sammanhang. Renen har traditionellt varit och är alltjämt grunden för den samiska matkulturen. Därför ska undervisningen lägga stor vikt vid tillvaratagande och hantering av renprodukter. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla färdigheter i att tillämpa både traditionella och moderna samiska metoder vid tillvaratagande, tillagning och förädling av råvaror. Den ska även leda till att eleverna utvecklar kunskaper om hur kvaliteten på olika råvaror påverkar slutprodukten. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att sätta samman menyer samt att i samband med måltider presentera och informera om både traditionell och nutida samisk matkultur. Undervisningen ska därigenom bidra till att eleverna utvecklar förståelse av traditionens betydelse för den samiska upplevelseindustrin. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om traditioner som berör samisk mat och måltidskultur. Den ska även bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om betydelsen av att bevara traditioner som berör samisk mat och matkultur för framtida generationer samt förmåga att vidareutveckla dessa. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hygien, ergonomi, arbetsmiljö- och säkerhetsfrågor samt om lagar och andra bestämmelser som gäller för området. Den ska ge eleverna möjlighet att utveckla färdigheter i att organisera, utföra och bedöma arbetet samt förmåga att reflektera över hur arbetsprocessen påverkar resultatet. Undervisningen ska dessutom bidra till att eleverna utvecklar kreativitet samt förmåga att lösa problem och utföra sina uppgifter både individuellt och i samarbete med andra. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att använda samisk terminologi inom området. I undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att arbeta med mathantverk under laborativa former för att utveckla sitt hantverkskunnande.

text: Undervisningen i ämnet samisk mat och matkultur ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om traditionell samisk matkultur samt om hur den har påverkat och påverkats av andra kulturer. – Förmåga att hantera råvaror samt att tillaga maträtter med metoder från samisk matkultur. – Förmåga att utforma menyer samt att presentera och informera om samisk matkultur i samband med måltider. – Förmåga att arbeta på ett hygieniskt, ergonomiskt och säkert sätt. – Förmåga att samarbeta och kommunicera med andra samt att använda samisk terminologi som berör samisk matkultur.

text: Nivåer i ämnet samisk mat och matkultur

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: SAMI1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet samisk mat och matkultur på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Traditionella och nutida metoder för tillvaratagande av råvaror och matlagning. – Traditionell arbetsfördelning och andra traditioner inom samisk mat och måltidskultur. – Den ömsesidiga påverkan mellan samisk matkultur och andra kulturer. – Renens styckningsdetaljer och deras användningsområden. – Hantering, förvaring och förädling av renkött och andra råvaror. – Smakmässiga och ekonomiska konsekvenser av hur råvaror behandlas och förvaras. – Redskap, maskiner och annan utrustning som har använts och fortfarande används inom samisk matkultur. Hur de används, hanteras och vårdas på ett säkert sätt. – Planering och organisation av matlagning och relaterade arbetsuppgifter. – Utformning av menyer med samisk matkultur som grund. – Presentation av och information om samisk traditionell och samtida matkultur med anpassning till målgrupp och situation. – Utvärdering av arbetsprocess och resultat. – Hygien och dagliga hygienrutiner, till exempel rengöring av arbetsytor och redskap. – Ergonomi i det egna arbetet samt ergonomiska riskfaktorer. – Arbetsmiljö och säkerhet samt lagar och andra bestämmelser inom området. – Interaktion och kommunikation i samarbeten med andra. – Samisk terminologi inom området.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt den samiska matkulturen och hur den påverkat och påverkats av andra kulturer. Eleven använder med viss skicklighet traditionella och nutida samiska metoder för att tillvarata, tillaga, bevara och vidareförädla råvaror. Eleven tillagar metodiskt och hantverksmässigt maträtter med godtagbar kvalitet när det gäller smak och utseende. Eleven använder med visst handlag vanliga grundläggande metoder, redskap, maskiner och annan utrustning som är lämplig för uppgiften. Eleven utformar med viss säkerhet menyer med hänsyn till samisk matkultur, smakkombinationer och estetik samt informerar om och genomför med viss säkerhet presentationer av samisk matkultur i samband med måltider. Eleven arbetar på ett hygieniskt, ergonomiskt och säkert sätt utifrån lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven samarbetar och kommunicerar med viss säkerhet med andra. I arbetet använder eleven med viss säkerhet samisk terminologi inom området.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt den samiska matkulturen och hur den påverkat och påverkats av andra kulturer. Eleven använder med god skicklighet traditionella och nutida samiska metoder för att tillvarata, tillaga, bevara och vidareförädla råvaror. Eleven tillagar metodiskt och hantverksmässigt maträtter med god kvalitet när det gäller smak och utseende. Eleven använder med gott handlag vanliga grundläggande metoder, redskap, maskiner och annan utrustning som är lämplig för uppgiften. Eleven utformar med säkerhet menyer med hänsyn till samisk matkultur, smakkombinationer och estetik samt informerar om och genomför med säkerhet presentationer av samisk matkultur i samband med måltider. Eleven arbetar på ett hygieniskt, ergonomiskt och säkert sätt utifrån lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven samarbetar och kommunicerar med säkerhet med andra. I arbetet 4 använder eleven med säkerhet samisk terminologi inom området.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat den samiska matkulturen och hur den påverkat och påverkats av andra kulturer. Eleven använder med mycket god skicklighet traditionella och nutida samiska metoder för att tillvarata, tillaga, bevara och vidareförädla råvaror. Eleven tillagar metodiskt och hantverksmässigt maträtter med mycket god kvalitet när det gäller smak och utseende. Eleven använder med mycket gott handlag vanliga grundläggande metoder, redskap, maskiner och annan utrustning som är lämplig för uppgiften. Eleven utformar med god säkerhet menyer med hänsyn till samisk matkultur, smakkombinationer och estetik samt informerar om och genomför med god säkerhet presentationer av samisk matkultur i samband med måltider. Eleven arbetar på ett hygieniskt, ergonomiskt och säkert sätt utifrån lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven samarbetar och kommunicerar med god säkerhet med andra. I arbetet använder eleven med god säkerhet samisk terminologi inom området.

type: foreskrift


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet samiskt hantverk i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet samiskt hantverk finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Samiskt hantverk

text: Ämnet samiskt hantverk behandlar tillverkning av redskap, bruksföremål och konsthantverk. Det behandlar traditionella och moderna hantverkstekniker, material, verktyg, maskiner och annan utrustning inom det hantverksområde som eleven har valt. Det behandlar också yrkesetik under arbetsprocessen och resultatets kvalitet. Ämnet behandlar även hantverkets betydelse som näring, binäring, kulturbärare och identitetsskapare i det samiska samhället samt av dess symbolvärde för den samiska identiteten, livsstilen och levnadssättet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet samiskt hantverk ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att genomföra alla steg i hantverksprocessen från idé till färdig produkt. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att planera med skiss eller ritning, välja lämpliga material och tekniker samt att utvärdera resultatet av arbetet. Undervisningen ska stimulera elevernas initiativförmåga, idérikedom, självständighet, personliga ansvarstagande, samarbetsförmåga, egen drivkraft och skaparglädje. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla ett kreativt tänkande, ett estetiskt förhållningssätt och känsla för form. Undervisningen ska därför bidra till att eleverna utvecklar såväl kunskaper om färg och form som färdigheter i design och formgivning. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att använda traditionella och nya material och tekniker inom valt hantverksområde samt färdigheter i att använda verktyg och maskiner. Den ska också bidra till att eleverna utvecklar förmåga att sköta och underhålla verktyg, material och maskiner. Eleverna ska därigenom ges möjlighet att utveckla förståelse av sambandet mellan regelbundet underhåll utifrån säkerhetsaspekter och hög kvalitet i hantverket. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att använda ergonomiska och miljömässigt hållbara arbetssätt samt att värdera risker och vidta förebyggande säkerhetsåtgärder. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse av värdet i att bevara och utveckla det samiska hantverket samt av hantverkets betydelse för samiskt kultur- och näringsliv. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att använda fackspråk och samisk terminologi som ett hjälpmedel för att förstå och beskriva det samiska hantverket både i nutid och i historisk tid. I undervisningen ska eleverna ges rikligt med tillfällen till färdighetsträning inom valt hantverksområde. Vidare ska eleverna ges möjlighet att reflektera över och samtala om det valda hantverksområdet samt att använda fackspråk och samisk terminologi.

text: Undervisningen i ämnet samiskt hantverk ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om färg- och formlära samt om samiska ortskaraktärer och symboler. – Förmåga att välja och använda lämpliga material, tekniker, verktyg och maskiner. – Förmåga att planera arbetet samt att utvärdera och dokumentera arbetsprocess och resultat. – Förmåga att sköta och underhålla material, verktyg och maskiner. – Förmåga att arbeta ergonomiskt och med hänsyn till miljö, arbetsmiljö och säkerhet. – Förmåga att använda fackspråk och samisk terminologi.

text: Nivåer i ämnet samiskt hantverk

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 200 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: SAMK1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet samiskt hantverk på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Traditionella produkter och deras utformning i olika delar av Sápmi. – Färg och form. – Grundläggande materialkunskap inom valt hantverksområde. – Traditionella redskap, arbetsmetoder, maskiner och tekniker. – Materialberäkning och organisering samt planering av tidsåtgång. – Skisser och mönster till olika samiska hantverksprodukter inom valt hantverksområde. – Utvärdering av arbetsprocess och resultat. – Hantering, underhåll och skötsel av maskiner och verktyg. – Grundläggande hantering och vård av slöjdmaterial. – Ergonomi, säkerhet, arbetsmiljö och skyddsutrustning. – Miljöhänsyn i arbetet, till exempel återbruk och materialåtervinning. – Ansvarsfullt uppträdande i yrkesutövandet. – Fackspråk och samisk terminologi inom området.

text: Nivå 2, 200 poäng

text: Nivåkod: SAMK2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet samiskt hantverk på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Färgers, formers och proportioners betydelse vid planering av produkter. 3

text: – Samiskt symbolspråk. – Materialinsamling samt hantering och kvalitetsbedömning av material. – Materialets ursprung, uppbyggnad och tillväxt. – Planering och organisation av slöjdande enligt traditionella former, skisser och tekniker. – Kreativt tänkande och arbetsmetodik i samiskt hantverk. – Bedömning av produktens kvalitet och estetiska värde. – Beskrivning och dokumentation av idéer och arbetsprocesser med hjälp av fackspråk och samisk terminologi. – Ekonomiska beräkningar. – Hantering, underhåll och skötsel av maskiner och verktyg enligt säkerhetsföreskrifter. – Hantering och bearbetning av slöjdmaterial. – Ergonomi, säkerhet, arbetsmiljö och skyddsutrustning i samband med aktuella arbetsuppgifter. – Miljöhänsyn i arbetet, till exempel återbruk och materialåtervinning. – Ansvarsfullt uppträdande i yrkesutövandet. – Traditionella samiska måttenheter samt internationella måttenheter och standarder.

text: Nivå 3, 200 poäng

text: Nivåkod: SAMK3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet samiskt hantverk på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Analys av färg, form och proportioner samt konstnärliga överväganden vad gäller uttryck, stil och funktion. – Val av traditionellt material till samiskt hantverk och metoder för insamling med hänsyn till natur och miljö. – Materialkunskap i samband med framställning, förädling och skötsel med utgångspunkt i materialets egenskaper och användningsområden. – Val av form, färg, material och metoder samt verktyg, maskiner och redskap till egna samiska hantverksprodukter. – Slöjd enligt traditionella former, skisser och tekniker i enlighet med normer och kvalitetskriterier. – Organisering och produktionsplanering, däribland material-, tids- och kostnadskalkyler. – Skissteknik, ritteknik och konstruktion för vidareutveckling av idéer. – Utvärdering och analys av arbetsprocess och resultat. – Digitala tekniker för dokumentation av arbetsprocess och resultat. – Hantering, underhåll och skötsel av maskiner och verktyg enligt säkerhetsföreskrifter. – Hantering, förvaring och bearbetning av slöjdmaterial. – Ergonomi, säkerhet, arbetsmiljö och skyddsutrustning i samband med aktuella arbetsuppgifter. – Miljöhänsyn i arbetet, till exempel återbruk och materialåtervinning. 4 – Ansvarsfullt uppträdande i yrkesutövandet.

text: – Samisk terminologi utifrån ortskaraktärer. – Fackspråk med anpassning efter situation och mottagare.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven diskuterar färg och form och beskriver översiktligt estetiska uttryck i olika delar av Sápmi. Eleven väljer med viss säkerhet material, tekniker och arbetsmetoder utifrån den tänkta slutproduktens kvalitet och estetiska utformning. I arbetet hanterar eleven verktyg och maskiner med visst handlag. Eleven planerar och organiserar sitt arbete. I planeringen använder eleven enkla skisser, ritningar och beräkningar. Dessutom beskriver eleven sin arbetsprocess och sitt resultat samt värderar dessa faktorer med enkla omdömen. Eleven sköter och underhåller med visst handlag material, verktyg och maskiner. Eleven arbetar ergonomiskt och säkert samt använder lämplig skyddsutrustning. Eleven väljer arbetsmetoder med hänsyn till miljö och arbetsmiljö. Eleven använder med viss säkerhetfackspråk och samisk terminologi inom området.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven diskuterar färg och form och beskriver utförligt estetiska uttryck i olika delar av Sápmi. Eleven väljer med säkerhet material, tekniker och arbetsmetoder utifrån den tänkta slutproduktens kvalitet och estetiska utformning. I arbetet hanterar eleven verktyg och maskiner med gott handlag. Eleven planerar och organiserar sitt arbete. I planeringen använder eleven genomarbetade skisser, ritningar och beräkningar. Dessutom beskriver eleven sin arbetsprocess och sitt resultat samt värderar dessa faktorer med utvecklade omdömen. Eleven sköter och underhåller med gott handlag material, verktyg och maskiner.

text: Eleven arbetar ergonomiskt och säkert samt använder lämplig skyddsutrustning. Eleven väljer arbetsmetoder med hänsyn till miljö och arbetsmiljö. Eleven använder med säkerhet fackspråk och samisk terminologi inom området.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven diskuterar färg och form och beskriver utförligt och nyanserat estetiska uttryck i olika delar av Sápmi. Eleven väljer med god säkerhet material, tekniker och arbetsmetoder utifrån den tänkta slutproduktens kvalitet och estetiska utformning. I arbetet hanterar eleven verktyg och maskiner med mycket gott handlag. Eleven planerar och organiserar sitt arbete. I planeringen använder eleven väl genomarbetade skisser, ritningar och beräkningar. Dessutom beskriver eleven sin arbetsprocess och sitt resultat samt värderar dessa faktorer med välutvecklade omdömen. Eleven sköter och underhåller med mycket gott handlag material, verktyg och maskiner. Eleven arbetar ergonomiskt och säkert samt använder lämplig skyddsutrustning. Eleven väljer arbetsmetoder med hänsyn till miljö och arbetsmiljö. Eleven använder med god säkerhet fackspråk och samisk terminologi inom området.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet siminstruktör i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet siminstruktör finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Siminstruktör

text: Ämnet siminstruktör tar sin utgångspunkt i människors lärande i olika miljöer och fokuserar på simundervisning utifrån individ och grupp. Ämnet behandlar hur siminstruktören på ett målgruppsanpassat och ansvarsfullt sätt kan planera och leda simundervisning.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet siminstruktör ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att leda simundervisning. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att planera, organisera och genomföra simundervisning på ett målgruppsanpassat sätt samt med hänsyn till människors olika förutsättningar, bland annat funktionsnedsättningar. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att genomföra aktiviteter som stödjer lärande och deltagande samt att dokumentera och utvärdera aktiviteterna. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att leda simundervisning på ett säkert sätt och att handla med omdöme. Därför ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att utföra livräddning samt kunskaper om säkerhet i, på och vid vatten. Undervisningen ska även belysa frågor som rör etiska förhållningssätt och miljömässig hållbarhet samt leda till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att interagera och kommunicera med olika målgrupper. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att möta och pedagogiskt leda människor i olika aktiviteter som ryms inom simundervisning och skapa goda villkor för lärande och utveckling. Initiativförmåga, självständighet, personligt ansvarstagande och handlingsberedskap ska stimuleras i undervisningen och eleverna ska ges tillfällen att medverka vid val av arbetsformer och innehåll. Genom att medverka i olika verksamheter ska eleverna ges möjlighet att få inblick i och erfarenhet av hur simundervisning kan planeras och genomföras. Eleverna ska också ges möjlighet att reflektera över och diskutera ämnesinnehållet och centrala begrepp samt egna och andras handlingar och attityder inom området.

text: Undervisningen i ämnet siminstruktör ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att planera, genomföra, dokumentera och utvärdera simundervisning på ett målgruppsanpassat sätt. – Förmåga att leda simundervisning på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. – Förmåga att kommunicera och samverka för att pedagogiskt leda simundervisning.

text: Nivåer i ämnet siminstruktör

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: SIMN1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet siminstruktör på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Olika insatser för att öka simkunnigheten samt olika organisationer inom området. – Planering, organisation och genomförande av simundervisning på ett målgruppsanpassat sätt och utifrån människors individuella förutsättningar, däribland olika funktionsnedsättningar. – Hur planering, organisering och genomförande kan stimulera lärande och deltagande. – Dokumentation och utvärdering av aktiviteter i enlighet med målen för aktiviteterna. – Kvalitetssäkring, riskanalys och förebyggande säkerhet i samband med planering. – Användande av relevanta redskap och hjälpmedel i simundervisningen. – Begrepp och teorier, däribland simkunnighet. – Rörelseförståelse och uppvärmning i vatten och på land. – Anatomi och simfysiologi samt simningens mekanik. – Vattenvana och simningens grunder. – Simteknik i olika simsätt i mag- och ryggläge. – Livräddande simteknik med livräddningsutrustning. – Undervisning med progression i de olika simsätten. – Progressionsmallar och verktyg inom området. – Säkerhet och ansvar i, på och vid vatten. Livräddning med användning av livräddningsutrustning, till exempel livboj, flythjälpmedel och förlängda armen. – Barn-HLR. – Riktlinjer och yrkesetik i samband med bad och simundervisning samt lagar och andra bestämmelser inom området. – Ergonomi och arbetsmiljö. – Lokala förutsättningar för genomförande av miljömässigt hållbara aktiviteter vid simundervisning. – Interaktion, kommunikation och bemötande för att stödja och stimulera lärande och deltagande. – Siminstruktörens olika roller och ansvar. – Kommunikation och samverkan med deltagare, vårdnadshavare, skola och samarbetspartner. – Pedagogiskt ledarskap i enlighet med syfte och mål för aktiviteten.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven planerar och genomför simundervisning som stödjer och stimulerar lärande och deltagande på ett målgruppsanpassat sätt med godtagbart resultat. Eleven dokumenterar och utvärderar simundervisningen. Eleven leder simundervisning på ett sätt som är säkert för sig själv och andra i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven kommunicerar och samverkar på ett godtagbart sätt. Eleven leder simundervisning på ett målinriktat och pedagogiskt sätt med viss säkerhet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven planerar och genomför simundervisning som stödjer och stimulerar lärande och deltagande på ett målgruppsanpassat sätt med gott resultat. Eleven dokumenterar och utvärderar simundervisningen. Eleven leder simundervisning på ett sätt som är säkert för sig själv och andra i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven kommunicerar och samverkar på ett gott sätt. Eleven leder simundervisning på ett målinriktat och pedagogiskt sätt med säkerhet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven planerar och genomför simundervisning som stödjer och stimulerar lärande och deltagande på ett målgruppsanpassat sätt med mycket gott resultat. Eleven dokumenterar och utvärderar simundervisningen. Eleven leder simundervisning på ett sätt som är säkert för sig själv och andra i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven kommunicerar och samverkar på ett mycket gott sätt. Eleven leder simundervisning på ett målinriktat och pedagogiskt sätt med god säkerhet.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet sjöfartssäkerhet i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet sjöfartssäkerhet finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Sjöfartssäkerhet

text: Ämnet sjöfartssäkerhet behandlar de metoder och den teknik som används på fartyg för att förhindra och hantera nödsituationer ombord. Ämnet behandlar även arbetsmiljö, sjöfartsskydd och skydd av den marina miljön.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet sjöfartssäkerhet ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att utföra säkerhets-, miljöskydds- och sjöfartsskyddsarbete på fartyg samt kunskaper om fartygs säkerhetsorganisation. Eleverna ska dessutom ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetsmiljö och hälsorisker i samband med arbete ombord. Enligt nationella och internationella bestämmelser är dessa kunskaper och förmågor ett krav för tjänstgöring ombord på fartyg. Säkerhetsarbete till sjöss handlar om att förhindra att besättning, passagerare, fartyg eller miljö utsätts för fara. Det handlar också om förmåga att agera i händelse av olycka eller nödsituation. Därför är det av central betydelse att undervisningen ger eleverna möjlighet att utveckla förmåga att identifiera, förebygga och hantera risker i fartygsmiljön samt förmåga att arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse för vikten av ansvarstagande och förmåga att förhålla sig kritiskt granskande till attityder och värderingar på arbetsplatsen. Eleverna ska ges rikligt med tillfällen att använda fackspråk. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera och samverka, på både svenska och engelska, i olika yrkessammanhang. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur den sociala arbetsmiljön påverkar trivsel, gemenskap och säkerhet ombord. I undervisningen ska teoretiska och praktiska kunskaper vävas samman till en helhet för eleverna. Undervisningen ska erbjuda rikligt med färdighetsträning i hantering av olika typer av nödsituationer. Uppgifter ska vara konstruerade med utgångspunkt i autentisk fartygsmiljö för att återspegla och förbereda för situationer som eleverna kommer att möta i sin yrkesutövning. På så sätt ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar en säkerhet i hantering av utrustning och situationer samt problemlösnings- och initiativförmåga. Undervisningen ska organiseras så att eleverna får möjlighet att utföra sina uppgifter både individuellt och i samarbete med andra.

text: Undervisningen i ämnet sjöfartssäkerhet ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att utföra säkerhets- och skyddsarbete på fartyg. – Förmåga att samverka och kommunicera i yrkessammanhang. – Kunskaper om fartygs säkerhets- och skyddsorganisation, om risker till sjöss samt om lagar och andra bestämmelser som reglerar området.

text: Nivåer i ämnet sjöfartssäkerhet

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: SJOA1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet sjöfartssäkerhet på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Säkerhets- och skyddsarbete på fartyg

text: – Utförande av åtgärder vid nödsituationer och larm. – Hantering av brandskydds- och brandbekämpningsutrustning. – Överlevnadsteknik och hantering av livräddningsutrustning. – Utförande av första hjälpen med HLR (hjärt-lungräddning) samt hantering av medicinsk utrustning. – Användning av intern kommunikationsutrustning. – Utvärdering av utfört arbete.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Användning av termer och begrepp på svenska och engelska vid säkerhetsarbete till sjöss. – Ordergivning och kommunikation vid nödsituationer och larm. – Samverkan och kommunikation på arbetsplatsen. Vikten av personligt ansvarstagande för sociala relationer.

text: Fartygets säkerhetsorganisation och säkerhetsutrustning

text: – Fartygs säkerhetsorganisation. – Nödsituationer som kan uppstå till sjöss. – Säkerhetsplaner, larmlistor och nödrutiner. – Sjukvård och sjukvårdsutrustning. – Brandskyddsteknik och brandskyddsutrustning. – Överlevnadsteknik och livräddningsutrustning.

text: Lagar och andra bestämmelser

text: – Lag om vilotid för sjömän. Effekter av trötthet samt behovet av vilotid. – Internationella konventioner om säkerhet och miljöskydd, till exempel SOLAS (safety of life at sea) och MARPOL (international convention for the prevention of pollution from ships).

text: Nivåkod: SJOA2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet sjöfartssäkerhet på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Säkerhets- och skyddsarbete på fartyg

text: – Hantering av räddningsfarkoster och beredskapsbåtar samt räddning och omhändertagande av överlevande. – Användning av evakueringsplaner och evakueringsrutiner. – Vägledning och hantering av passagerare i nödsituation. – Utförande av särskilda sjöfartsskyddsuppgifter. – Användning av skyddsplaner och skyddsrutiner. – Hantering av brandskydds- och brandbekämpningsutrustning ombord. – Överlevnadsteknik och hantering av livräddningsutrustning ombord. – Utförande av miljöskyddsåtgärder ombord. – Riskbedömningar vid arbeten. – Användning av VHF-radio. – Utvärdering av utfört arbete.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Användning av termer och begrepp på svenska och engelska vid sjöfartsskyddsarbete till sjöss. – Ordergivning och kommunikation vid arbete med räddningsfarkoster och beredskapsbåtar. – Ordergivning och kommunikation vid passagerarhantering i nödsituation. – Samverkan och kommunikation på arbetsplatsen. Vikten av personligt ansvarstagande för sociala relationer.

text: – Säkerhetsorganisationen ombord på olika fartyg. – Passagerarsäkerhet. – Olika typer av räddningsfarkoster och beredskapsbåtar. – Särskilt sjöfartsskydd. – Cybersäkerhet ombord. – Arbetsscheman och vilotidsscheman. – Miljöskydd och miljöskyddsutrustning.

text: Lagar och andra bestämmelser

text: – Lagar och andra bestämmelser för arbetsmiljö och sjöfartsskydd, till exempel

text: arbetsmiljölagen

text: och ISPS-koden. – Bestämmelser om hälsorisker och användning av personlig skyddsutrustning, däribland vid arbete med härdplaster. – Tillstånd för farliga arbeten, däribland vad gäller tillträde till slutna utrymmen, brandfarliga arbeten och arbete med härdplaster. – Tillverkares instruktioner, däribland säkerhetsdatablad.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven utför säkerhets- och skyddsarbete på fartyg med godtagbart resultat. Eleven samverkar och kommunicerar i yrkessammanhang med godtagbar användning av fackspråk. Eleven visar godtagbara kunskaper om fartygs säkerhets- och skyddsorganisation samt om risker till sjöss. Eleven visar godtagbara kunskaper om lagar och andra bestämmelser som reglerar området.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven utför säkerhets- och skyddsarbete på fartyg med gott resultat. Eleven samverkar och kommunicerar i yrkessammanhang med utvecklad användning av fackspråk. Eleven visar goda kunskaper om fartygs säkerhets- och skyddsorganisation samt om risker till sjöss. Eleven visar goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser som reglerar området.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven utför säkerhets- och skyddsarbete på fartyg med mycket gott resultat. Eleven samverkar och kommunicerar i yrkessammanhang med välutvecklad användning av fackspråk. Eleven visar mycket goda kunskaper om fartygs säkerhets- och skyddsorganisation samt om risker till sjöss. Eleven visar mycket goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser som reglerar området.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet skogsmaskiner i
gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet skogsmaskiner finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Skogsmaskiner

text: Ämnet skogsmaskiner behandlar de maskiner och den tekniska utrustning som används inom skogsbrukets olika verksamhetsområden. Ämnet behandlar hur teknik och teknisk utveckling kan bidra till att den biologiska potentialen utnyttjas. I ämnet ingår körning och manövrering av skogsmaskiner samt trafikkunskap.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet skogsmaskiner ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att använda maskiner och teknisk utrustning på ett ändamålsenligt och säkert sätt. Maskiner och teknisk utrustning som används i samspel med biologiska förutsättningar, och i enlighet med lagstiftning och certifieringskrav, bidrar till en hög kvalitet på skogsbrukets produkter och tjänster samt till en hållbar utveckling. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att utföra arbetsuppgifter inom skogsproduktion på ett rationellt och effektivt sätt med arbetsmetoder som främjar ekonomisk och miljömässig hållbarhet. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att köra och manövrera maskiner och fordon i trafik och i olika typer av terräng. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om maskinernas och den tekniska utrustningens konstruktion, funktion och inställningsmöjligheter samt förmåga att vårda och underhålla maskiner och teknisk utrustning. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse av maskinanvändningens påverkan på skog och mark samt förmåga att arbeta på ett ansvarsfullt och yrkesmässigt sätt. I undervisningen ska eleverna ges rika möjligheter till färdighetsträning. Undervisningen ska också stimulera elevernas nyfikenhet och vilja att söka kunskap om och använda nya tekniska lösningar. Eleverna ska dessutom ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller maskiner inom skogsbruk. Praktiska övningar, fältstudier och ett undersökande arbetssätt ska ingå i undervisningen.

text: Undervisningen i ämnet skogsmaskiner ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om skogsmaskiner och teknisk utrustning samt om deras funktion och konstruktion. – Förmåga att utföra arbetsuppgifter inom skogsbruk med skogsmaskiner och teknisk utrustning. – Förmåga att köra och manövrera skogsmaskiner och fordon i trafik och i terräng. – Förmåga att vårda och underhålla skogsmaskiner och teknisk utrustning. – Förmåga att arbeta säkert och ergonomiskt samt ekonomiskt och miljömässigt hållbart.

text: – Förmåga att arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Nivåer i ämnet skogsmaskiner

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 200 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: SKOM1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet skogsmaskiner på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Teknisk grund

text: – Användningsområden för skotare och tilläggsutrustning. – Skotarens och dess tekniska utrustnings konstruktion och sammansättning, till exempel drivlina och hydraulsystem. – Motorbränslen, alternativa drivmedel och smörjmedel. – Daglig tillsyn, till exempel tvätt, smörjning och laddning eller påfyllning av drivmedel och vätskor. – Användning av instruktions- och handböcker.

text: Arbete med maskiner och tilläggsutrustning

text: – Arbete med skotare enligt instruktion, däribland hantering av kran, instrument och reglage. – Riskmedveten virkestransport med skotare i ett avverkningsområde i enlighet med traktdirektiv och arbetsplanering. – Hantering av tilläggsutrustning, till exempel band och kedjor. – Körning som minimerar risken för skador på mark, bestånd och miljö. – Fältstudier av körningens effekter på marken samt fordonets drivmedelsförbrukning. – Olika typer av virkessortiment och krav på virkesavlägg. – Körning på skogsväg och i övningsmiljö. – Körning i olika typer av terräng. – Tillämpning av trafikregler. – Bränsleekonomi och effektiv användning av maskiner.

text: Arbetsmiljö, säkerhetsfrågor och bestämmelser

text: – Inställning av förarplatsens utrustning för ergonomisk, effektiv och säker körning. – Ergonomi i samband med arbete med skotare och hantering av aktuell tilläggsutrustning. – Säker hantering av farligt gods och farligt avfall. – Säkerhetskontroll inför användning av skotare och aktuell tilläggsutrustning. – Säkerhetsaspekter vid körning med skotare på väg.

text: – Hur förarens beteende och säkerheten påverkas av bland annat medicin, alkohol och andra droger. – Brandförebyggande åtgärder i samband med arbete med skotare och aktuell tilläggsutrustning. – Lagar och andra bestämmelser inom området, till exempel

text: skogsvårdslagen

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: SKOM2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet skogsmaskiner på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Teknisk grund

text: – Användningsområden för avverkningsmaskiner och teknisk utrustning. – Maskinkomponenter och systemfunktioner för avverkningsmaskiner. – Funktionskontroll, underhåll och enklare reparationer av maskiner och teknisk utrustning. – Tolkning och användning av instruktions- och handböcker.

text: – Arbete med skotare eller avverkningsmaskiner i ett avverkningsområde, däribland riskmedveten körning och manövrering. – Hantering av kran, instrument och reglage. – Arbete i enlighet med traktdirektiv. Arbetsplanering av avverkning samt rapportering och uppföljning. – Till- och frånkoppling av tilläggsutrustning samt funktionskontroll. – Inställning och kalibrering av teknisk utrustning. – Användning av verktyg och verkstadsmaskiner för underhållsarbete på aktuella maskiner. – Fältstudier för uppföljning av avverkningsarbeten. – Hållbarhetsaspekter i samband med användning av aktuella maskiner och teknisk utrustning, däribland frågor om resurseffektivitet, minimering av skador på mark, bestånd och miljö samt teknikutveckling. – Körning på skogsväg och i övningsmiljö samt kortare förflyttningar på trafikerad väg.

text: – Ergonomi och säkerhet i samband med användning av aktuella maskiner och teknisk utrustning samt vid tillkoppling av tilläggsutrustning. – Säkerhetskontroll inför användning av aktuella maskiner och tilläggsutrustning. – Brandförebyggande åtgärder i samband med användning av aktuella skogsmaskiner. – Säkerhetsaspekter vid körning med skogsmaskin på väg. – Hur förarens beteende och säkerheten påverkas av stress, trötthet, förtäring av mat eller dryck eller användning av mediautrustning. – Lagar och andra bestämmelser inom området, till exempel skogsvårds- 4 lagen samt trafik- och arbetsmiljöföreskrifter.

text: Nivåkod: SKOM3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet skogsmaskiner på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Teknisk grund

text: – Användningsområden för maskiner, tilläggsutrustning och teknisk utrustning inom skogsbruk samt teknikutveckling inom området. – Tekniska system för styrning, kontroll och datainsamling. – Inställning och kalibrering av teknisk utrustning. – Maskinkomponenter och systemfunktioner för avverkningsmaskiner, däribland datorstyrd skördaraptering. – Maskin- och avverkningsekonomi samt ekonomiska beräkningar, till exempel investeringskalkyler.

text: – Yrkesmässigt arbete med maskiner och teknisk utrustning inom skogsbruk, till exempel med avverkningsmaskiner eller skotare. – Yrkesmässigt underhållsarbete på aktuella maskiner och teknisk utrustning samt felsökning och problemlösning. – Arbetsplanering, arbetsmetodik och användning av digitala system, datorprogram och geografiska informationssystem (GIS) vid körning med aktuell skogsmaskin. – Hållbarhetsaspekter i samband med användning av aktuella maskiner och teknisk utrustning, däribland resurseffektivitet, minimering av skador på mark, bestånd och miljö samt teknikutveckling. – Fältstudier för uppföljning och utvärdering av arbetsresultat. – Körning på trafikerad väg samt tillämpning av trafikregler. – Arbete i enlighet med traktdirektiv samt kvalitetsuppföljning och återrapportering.

text: – Ergonomi och säkerhet i samband med användning av aktuella maskiner och teknisk utrustning samt vid tillkoppling av tilläggsutrustning. – Säkerhetskontroll inför användning av aktuella maskiner och tilläggsutrustning. – Brandförebyggande åtgärder i samband med användning av aktuella maskiner. – Säkerhetsaspekter vid körning med aktuella maskiner på väg. – Hur driftsäkerhet, trafiksäkerhet och miljö påverkas av eftersatt tillsyn och underhåll. – Lagar och andra bestämmelser inom området, till exempel

text: skogsvårdslagen

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en

text: sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om skogsmaskiner och teknisk utrustning samt om deras funktion och konstruktion. Eleven utför arbetsuppgifter inom skogsbruk med skogsmaskiner och teknisk utrustning med godtagbart resultat. I arbetet värderar eleven situationen och förutsättningarna på platsen och gör enkla bedömningar av lämpliga arbetsmetoder. Eleven kör och manövrerar skogsmaskiner och fordon på ett säkert, riskmedvetet och miljömässigt hållbart sätt. I samband med körning i terräng vidtar eleven med viss säkerhet åtgärder för att skydda mark och bestånd. Eleven utför med visst handlag vård och underhåll av skogsmaskiner och teknisk utrustning. Eleven arbetar säkert och ergonomiskt med skogsmaskiner. Dessutom väljer eleven med viss säkerhet arbetsmetoder och tidpunkt för att utföra olika arbetsuppgifter utifrån miljöhänsyn och ekonomiska faktorer. Eleven arbetar och kör skogsmaskin i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller inom området.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om skogsmaskiner och teknisk utrustning samt om deras funktion och konstruktion. Eleven utför arbetsuppgifter inom skogsbruk med skogsmaskiner och teknisk utrustning med gott resultat. I arbetet värderar eleven situationen och förutsättningarna på platsen och gör välgrundade bedömningar av lämpliga arbetsmetoder. Eleven kör och manövrerar skogsmaskiner och fordon på ett säkert, riskmedvetet och miljömässigt hållbart sätt. I samband med körning i terräng vidtar eleven med säkerhet åtgärder för att skydda mark och bestånd. Eleven utför med gott handlag vård och underhåll av skogsmaskiner och teknisk utrustning. Eleven arbetar säkert och ergonomiskt med skogsmaskiner. Dessutom väljer eleven med säkerhet arbetsmetoder och tidpunkt för att utföra olika arbetsuppgifter utifrån miljöhänsyn och ekonomiska faktorer. Eleven arbetar och kör skogsmaskin i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller inom området.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om skogsmaskiner och teknisk utrustning samt om deras funktion och konstruktion. Eleven utför arbetsuppgifter inom skogsbruk med skogsmaskiner och teknisk utrustning med mycket gott resultat. I arbetet värderar eleven situationen och förutsättningarna på platsen och gör välgrundade och nyanserade bedömningar av lämpliga arbetsmetoder. Eleven kör och manövrerar skogsmaskiner och fordon på ett säkert, riskmedvetet och miljömässigt hållbart sätt. I samband med körning i terräng vidtar eleven med god säkerhet åtgärder för att skydda mark och bestånd. Eleven utför med mycket gott handlag vård och underhåll av skogsmaskiner och teknisk utrustning. Eleven arbetar säkert och ergonomiskt med skogsmaskiner. Dessutom väljer eleven med god säkerhet arbetsmetoder och tidpunkt för att utföra olika arbetsuppgifter utifrån miljöhänsyn och ekonomiska faktorer. Eleven arbetar och kör skogsmaskin i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller inom området.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet skärgårdsnavigation i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet skärgårdsnavigation finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Skärgårdsnavigation

text: Ämnet skärgårdsnavigation behandlar sjövägsregler och navigation för säkert framförande av fartyg inomskärs och i kustnära vatten. Ämnet behandlar även sjövett och sjösäkerhet samt sjöfartens inverkan på miljön och skydd av den marina miljön.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet skärgårdsnavigation ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om skärgårdsnavigation samt om de lagar och andra bestämmelser som gäller till sjöss. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om olika fartygstyper samt förmåga att yrkesmässigt hantera och framföra mindre fartyg inomskärs och i kustnära vatten. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om förebyggande säkerhetsåtgärder och förmåga att vidta åtgärder vid brand, olycksfall och för överlevnad. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar förståelse av hur sjöfarten påverkar den marina miljön samt kunskaper om de särskilda krav på miljöhänsyn som ställs inom området. Arbete till sjöss och i sjönära situationer innebär flera olika risker där felbedömningar och brister i kommunikationen kan leda till allvarliga konsekvenser för såväl människor som fartyg och miljö. Miljöskydds- och säkerhetsarbete ska därför ha en central plats i undervisningen. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att identifiera, förebygga och hantera risker i den egna arbetsmiljön. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om yrkesrollen och om vikten av ansvarstagande samt förmåga att förhålla sig kritiskt granskande till attityder och värderingar på arbetsplatsen. Eleverna ska ges rikligt med tillfällen att använda fackspråk. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera och samverka i olika yrkessammanhang. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att föra värderande diskussioner om arbetsprocess och resultat. I undervisningen ska teoretiska och praktiska kunskaper vävas samman till en helhet för eleverna. Arbetsuppgifterna ska vara konstruerade med utgångspunkt i situationer som eleverna kan komma att möta i sin yrkesutövning. På så sätt ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av arbetets komplexitet samt problemlösnings- och initiativförmåga. Undervisningen ska organiseras så att eleverna får möjlighet att utföra sina uppgifter både individuellt och i samarbete med andra.

text: Undervisningen i ämnet skärgårdsnavigation ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika fartygstyper. – Kunskaper om skärgårdsnavigation samt om lagar och andra bestämmelser som reglerar verksamheten. – Förmåga att hantera och framföra fartyg på ett säkert och hållbart sätt. 2 – Förmåga att samverka och kommunicera i yrkessammanhang.

text: Nivåer i ämnet skärgårdsnavigation

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: SKAG1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet skärgårdsnavigation på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Olika fartygstyper samt deras egenskaper och användningsområden. – Olika fartygstypers påverkan på miljön. – Terresternavigation. – Instrumentnavigation. – Fyrbelysningssystem och lanternor. – Sjökort och sjömärken. – Förutsättningar för säkerhet till sjöss, däribland väderförhållanden och mörker. – Internationella sjövägsregler, sjötrafikförordningen och

text: sjölagen

text: . – Skydd av den marina miljön. – Åtgärder vid brand och olycksfall samt för överlevnad. Första hjälpen med HLR (hjärt-lungräddning). – Sjöräddningens organisation i Sverige. – Ruttplanering utifrån sjökort samt positions- och lägesbestämningar. – Tolkning och användning av instruktioner och regler. – Förebyggande säkerhetsåtgärder och utförande av säkerhetskontroll före avfärd. – Styrning efter sjökort, kompass, kurskontroll i enslinje, navigering i utprickat farvatten och positions- och lägesbestämningar. – Hantering och framförande av fartyg inomskärs på ett säkerhetsmedvetet sätt med hänsyn till miljön och till fartygets maskinstyrka och manöversystem. – Från- och tilläggning under olika förhållanden, till exempel vid strömt vatten, vind och trängsel. – Förtöjning med ankare samt vid boj och y-bommar. – Förtöjning med långsida mot kaj. – Förtöjning i naturhamn. – Knopslagning. – Dokumentation och utvärdering av genomfört uppdrag. – Ergonomiskt säkra och skadeförebyggande arbetssätt. – Begrepp och fackspråk. – Situationsanpassat bemötande och agerande. Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland attityder och värderingar.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i 3

text: ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om olika fartygstyper. Eleven visar godtagbara kunskaper om skärgårdsnavigation samt om lagar och andra bestämmelser som reglerar verksamheten. Eleven hanterar och framför fartyg med visst handlag. Eleven utvärderar arbetsprocess och resultat samt ger enkla förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar säkert och använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven samverkar och kommunicerar i yrkessammanhang med godtagbar användning av fackspråk.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om olika fartygstyper. Eleven visar goda kunskaper om skärgårdsnavigation samt om lagar och andra bestämmelser som reglerar verksamheten. Eleven hanterar och framför fartyg med gott handlag. Eleven utvärderar arbetsprocess och resultat samt ger utvecklade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar säkert och använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven samverkar och kommunicerar i yrkessammanhang med utvecklad användning av fackspråk.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om olika fartygstyper. Eleven visar mycket goda kunskaper om skärgårdsnavigation samt om lagar och andra bestämmelser som reglerar verksamheten. Eleven hanterar och framför fartyg med mycket gott handlag. Eleven utvärderar arbetsprocess och resultat samt ger välutvecklade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar säkert och använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven samverkar och kommunicerar i yrkessammanhang med välutvecklad användning av fackspråk.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet snöskotrar – reparations- och
systemteknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet snöskotrar – reparations- och systemteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Snöskotrar – reparations- och systemteknik

text: Ämnet snöskotrar – reparations- och systemteknik behandlar felsökning och reparationer av fordonskomponenter och system i snöskotrar och tilläggsutrustningar.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet snöskotrar – reparations- och systemteknik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om system och komponenter i snöskotrar och tilläggsutrustningar. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att utföra felsökning och reparationer av snöskotrar. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att använda specialverktyg, teknisk information, digitala informationssystem och övrig utrustning i arbetet. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta på ett säkert och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt som främjar ekonomisk och miljömässig hållbarhet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla en yrkesidentitet och ett yrkesmässigt språk samt förmåga att kommunicera med både arbetskamrater och kunder. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla en förståelse för vikten av ett ansvarsfullt förhållningssätt gentemot kunden och kundens egendom. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att dokumentera och kvalitetssäkra utfört arbete samt reflektera över hur arbetsprocessen har påverkat resultatet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med uppgifter som återspeglar och förbereder för situationer som eleverna kan komma att möta i arbetslivet. Dessa arbetsuppgifter ska ge eleverna möjlighet att både självständigt och tillsammans med andra arbeta med problemlösning under laborativa former.

text: Undervisningen i ämnet snöskotrar – reparations- och systemteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika system och komponenter i olika typer av snöskotrar och tilläggsutrustningar. – Kunskaper om specialverktyg, mät- och diagnosutrustning, teknisk information och digitala informationssystem. – Förmåga att utföra felsökning och reparationer av snöskotrars och tillläggsutrustningars olika system och komponenter. – Förmåga att använda specialverktyg, teknisk information, digitala informationssystem och övrig utrustning i samband med felsökning och reparationer. – Förmåga att arbeta och samarbeta på ett säkert, miljö- och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser.

text: – Förmåga att använda ett yrkesmässigt språk samt anpassa språket efter målgruppen.

text: Nivåer i ämnet snöskotrar – reparations- och systemteknik

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: SNOK1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet snöskotrar – reparations- och systemteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Olika typer av system och komponenter i snöskotrar samt hur de samverkar. – Olika typer av motorer, till exempel två- och fyrtaktsmotorer och elektrisk drivmotor. – Högvoltssystem i eldrivna snöskotrar, deras komponenter samt risker i samband med arbeten på elektrifierade fordon. – Vanligt förekommande tilläggsutrustning och deras användningsområden. – Vanligt förekommande specialverktyg som används i samband med felsökning och reparationer av olika typer av fordon, däribland elektrifierade fordon. – Orientering om hur mät- och diagnosinstrument, teknisk information och digitala informationssystem används vid komponent- och kretsmätningar i samband med felsökning och reparationer av el- och elektroniksystem. – Genomförande av service, underhåll, felsökning och reparationer av olika system och komponenter i snöskotrar och deras tilläggsutrustningar. – Användning av specialverktyg och skyddsutrustning enligt fordonstillverkarens anvisningar och branschens krav vid felsökning och reparationer av olika typer av fordon, däribland av elektrifierade fordon. – Användning av mät- och diagnosinstrument med stöd av teknisk information och digitala informationssystem på svenska och engelska. – Säkert, miljö- och kvalitetsmässigt arbete både självständigt och tillsammans med andra i enlighet med rutiner, lagar och andra bestämmelser. – Åtgärder för att förhindra person- och egendomsskador. – Riskbedömning i samband med felsökning och reparationer av elektrifierade snöskotrar, deras högvoltssystem och olika komponenter enligt fordonstillverkarens anvisningar. – Vanligt förekommande tekniska begrepp och uttryck på svenska och engelska samt yrkesmässig kommunikation med medarbetare och kunder.

text: Nivåkod: SNOK2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet snöskotrar – reparations- och systemteknik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Fördjupning i olika typer av system och huvudkomponenter samt hur de samverkar och kommunicerar i snöfordon, till exempel olika motor-, driv- och elsystem. – Metoder för riskbedömning och säkerhetsmedvetet arbete i samband med felsökning och reparationer av elektrifierade fordon enligt fordonstillverkarens anvisningar. – Olika typer av tilläggsutrustning, till exempel navigationsutrustning, spårsladd- och transportutrustning. – Olika typer av specialverktyg som används i samband med felsökning och reparationer av olika typer av fordon, däribland elektrifierade fordon. – Metoder för komponent- och kretsmätningar med stöd av teknisk information och digitala informationssystem i samband med felsökning och reparationer av olika el- och elektroniksystem. – Planering och genomförande av service, underhåll, felsökning och reparationer av olika system och komponenter i snöskotrar och deras tilläggsutrustningar, till exempel av motor-, driv- och elsystem. – Användning av specialverktyg och skyddsutrustning enligt fordonstillverkarens anvisningar och branschens krav vid felsökning och reparationer av olika typer av fordon, däribland av elektrifierade fordon. – Användning av mät- och diagnosinstrument samt tolkning och analys av olika testresultat med stöd av teknisk information och digitala informationssystem på svenska och engelska. – Säkert, miljö- och kvalitetsmässigt arbete både självständigt och tillsammans med andra i enlighet med rutiner, lagar och andra bestämmelser. – Åtgärder för att förhindra person- och egendomsskador. – Riskbedömning i samband med felsökning och reparationer av elektrifierade snöskotrar, deras högvoltssystem och olika komponenter enligt fordonstillverkarens anvisningar. – Tekniska begrepp och uttryck på svenska och engelska samt yrkesmässig kommunikation med medarbetare och kunder.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om olika system och komponenter i olika typer av snöskotrar och tilläggsutrustningar. Eleven visar godtagbara kunskaper om specialverktyg, mät- och diagnosutrustning, teknisk information och digitala informationssystem samt om hur dessa används i samband med felsökning och reparationer. Eleven utför med viss säkerhet felsökning och reparationer av system och komponenter i snöskotrar och deras tilläggsutrustningar enligt fordonstillverkarens anvisningar och krav. Eleven använder med viss säkerhet specialverktyg, teknisk information, digitala informationssystem och övrig utrustning i samband med felsökning och reparationer. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt fordonstillverkarens krav. Dessutom arbetar eleven både självständigt och tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är godtagbart. Eleven kommunicerar med viss användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om olika system och komponenter i olika typer av snöskotrar och tilläggsutrustningar. Eleven visar goda kunskaper om specialverktyg, mät- och diagnosutrustning, teknisk information och digitala informationssystem samt om hur dessa används i samband med felsökning och reparationer. Eleven utför med säkerhet felsökning och reparationer av system och komponenter i snöskotrar och deras tilläggsutrustningar enligt fordonstillverkarens anvisningar och krav. Eleven använder med säkerhet specialverktyg, teknisk information, digitala informationssystem och övrig utrustning i samband med felsökning och reparationer. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt fordonstillverkarens krav. Dessutom arbetar eleven både självständigt och tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är gott. Eleven kommunicerar med god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om olika system och komponenter i olika typer av snöskotrar och tilläggsutrustningar. Eleven visar mycket goda kunskaper om specialverktyg, mät- och diagnosutrustning, teknisk information och digitala informationssystem samt om hur dessa används i samband med felsökning och reparationer. Eleven utför med god säkerhet felsökning och reparationer av system och komponenter i snöskotrar och deras tilläggsutrustningar enligt fordonstillverkarens anvisningar och krav. Eleven använder med god säkerhet specialverktyg, teknisk information, digitala informationssystem och övrig utrustning i samband med felsökning och reparationer. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt fordonstillverkarens krav. Dessutom arbetar eleven både självständigt och tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är mycket gott. Eleven kommunicerar med mycket god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet snötillverkning i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet snötillverkning finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Snötillverkning

text: Ämnet snötillverkning behandlar snöproduktion med olika typer av snötillverkningssystem samt underhåll, felsökning och reparation av systemen. Ämnet behandlar även olika metoder för snölagring.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet snötillverkning ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om olika typer av snötillverkningssystem, arbetsprocesser för tillverkning av snö och metoder för snölagring. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att montera och driftsätta snötillverkningssystem utifrån olika förutsättningar i skidområden. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar förmåga att utföra underhåll, felsökning och reparationer av snötillverkningssystem. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta och samarbeta på ett säkert och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt inom snötillverkning som främjar ekonomisk och miljömässig hållbarhet. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla en yrkesidentitet och ett yrkesmässigt språk samt förmåga att kommunicera med både arbetskamrater och kunder. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att dokumentera och kvalitetssäkra utfört arbete samt reflektera över hur arbetsprocessen har påverkat resultatet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att både självständigt och tillsammans med andra arbeta med uppgifter som återspeglar och förbereder för situationer som eleverna kan komma att möta i arbetslivet.

text: Undervisningen i ämnet snötillverkning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika typer av snötillverkningssystem och tillverkning av snö samt metoder för snölagring. – Förmåga att montera, driftsätta och övervaka snötillverkningssystem samt att lagra snö. – Förmåga att utföra underhåll, felsökning och reparationer av snötillverkningssystem. – Förmåga att arbeta och samarbeta på ett säkert, miljö- och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. – Förmåga att använda ett yrkesmässigt språk samt anpassa språket efter målgruppen.

text: Nivåer i ämnet snötillverkning

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: SNOI1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet snötillverkning på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Olika typer av snötillverkningssystem och deras olika egenskaper, däribland fläktkanon, lanskanon och intermixkanon. – Metoder för montering och driftsättning av snötillverkningssystem samt för riskbedömning i samband med arbete med trycksatta system. – Metoder för snötillverkning utifrån olika faktorer, till exempel temperatur samt vatten- och lufttryck. – Metoder för olika typer av materialkontroller i förebyggande syfte, däribland av tryckrör, kopplingar och slangar. – Metoder för övervakning och underhåll av snötillverkningssystem. – Besiktningsregler och rutiner för dokumentation i driftjournal för snötillverkningssystem. – Faktorer som behöver tas hänsyn till i samband med planering av och metoder för snölagring samt olika typer av täckmaterial och hur de används. – Placering, förankring och driftsättning av snötillverkningssystem för olika typer av terräng. – Tillverkning av konstsnö utifrån olika förutsättningar och snötillverkningssystem samt övervakning vid drift. – Lagring av snö med olika typer av täckmaterial. – Underhåll, felsökning och reparationer av olika typer av snötillverkningssystem och komponenter enligt tillverkarens anvisningar. – Säkert, miljö- och kvalitetsmässigt arbete både självständigt och tillsammans med andra i enlighet med rutiner, lagar och andra bestämmelser. – Åtgärder för att förhindra person- och egendomsskador. – Riskbedömning i samband med arbete med trycksatta system. – Dokumentation i driftjournal vid driftavvikelser i snötillverkningssystem. – Användning av tekniska begrepp och uttryck samt yrkesmässig kommunikation med medarbetare och kunder.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om olika typer av snötillverkningssystem och tillverkning av snö samt lagring av snö. Eleven utför med viss säkerhet montering, driftsättning och övervakning av snötillverkningssystem samt lagring av snö. Eleven utför med viss säkerhet underhåll, felsökning och reparationer av snötillverkningssystem. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. Dessutom arbetar eleven både självständigt och tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är godtagbart. Eleven kommunicerar med viss användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om olika typer av snötillverkningssystem och tillverkning av snö samt lagring av snö. Eleven utför med säkerhet montering, driftsättning och övervakning av snötillverkningssystem samt lagring av snö. Eleven utför med säkerhet underhåll, felsökning och reparationer av snötillverkningssystem. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. Dessutom arbetar eleven både självständigt och tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är gott. Eleven kommunicerar med god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om olika typer av snötillverkningssystem och tillverkning av snö samt lagring av snö. Eleven utför med god säkerhet montering, driftsättning och övervakning av snötillverkningssystem samt lagring av snö. Eleven utför med god säkerhet underhåll, felsökning och reparationer av snötillverkningssystem. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. Dessutom arbetar eleven både självständigt och tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är mycket gott.

text: Eleven kommunicerar med mycket god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet lastbilar och mobila maskiner – service och underhållsteknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet lastbilar och mobila maskiner – service och underhållsteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Lastbilar och mobila maskiner – service och underhållsteknik

text: Ämnet lastbilar och mobila maskiner – service och underhållsteknik behandlar fordonsverkstaden som arbetsplats. Ämnet behandlar även funktion hos samt service och underhåll av lastbilar och mobila maskiner.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet lastbilar och mobila maskiner – service och underhållsteknik ska syfta till att eleverna utvecklar en förståelse av hela fordonsverkstaden som arbetsplats, dess verksamheter, arbetsmiljöer och risker. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om vanligt förekommande arbetsuppgifter samt förmåga att använda verktyg och utrustning i en fordonsverkstad inrättad för lastbilar eller mobila maskiner. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om olika lastbilar och mobila maskiner, deras användningsområden samt deras huvudkomponenter och funktioner. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar förmåga att genomföra service och underhåll av lastbilar eller mobila maskiner med hjälp av teknisk information och utrustning. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta på ett kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om arbetsformer och arbetssätt inom service och underhåll som främjar ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet samt kunskaper om branschens ansvar för hållbar utveckling. Undervisningen ska bidra till att stimulera elevernas intresse för lastbilar och mobila maskiner samt för utrustning och ny teknik. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla en yrkesidentitet och yrkesmässigt språk samt förmåga att kommunicera med såväl arbetskamrater som kunder. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förståelse för vikten av ett ansvarsfullt förhållningssätt gentemot kunden och kundens egendom. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att dokumentera och kvalitetssäkra arbetet samt reflektera över hur arbetsprocessen har påverkat resultatet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med uppgifter som återspeglar och förbereder för situationer som eleverna kan komma att möta i arbetslivet. Dessa uppgifter ska ge eleverna möjlighet att, såväl självständigt som tillsammans med andra, arbeta med problemlösning under laborativa former.

text: Undervisningen i ämnet lastbilar och mobila maskiner – service och underhållsteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika arbetsprocesser och arbetsmetoder samt olika arbetsmiljöer och risker i en fordonsverkstad inrättad för lastbilar eller mobila maskiner.

text: – Kunskaper om digitala informationssystem och teknisk information samt om verktyg och övrig utrustning i en fordonsverkstad inrättad för lastbilar eller mobila maskiner. – Kunskaper om olika lastbilar och mobila maskiner samt deras olika huvudkomponenter och system. – Förmåga att genomföra service och underhåll samt funktions- och säkerhetskontroll av lastbilar eller mobila maskiner och deras tilläggsutrustning. – Förmåga att använda digitala informationssystem och teknisk information samt verktyg och övrig utrustning i samband med service och underhåll. – Förmåga att arbeta och samarbeta på ett säkert, miljö- och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. – Förmåga att använda ett yrkesmässigt språk samt anpassa språket efter målgruppen.

text: Nivåer i ämnet lastbilar och mobila maskiner – service och underhållsteknik

text: Nivå 1, 200 poäng, som bygger på nivå 2 i ämnet fordon och transport. Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: LASL1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet lastbilar och mobila maskiner – service och underhållsteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Mobil och fast verkstadsutrustning och deras användningsområden samt metoder för kalibrering, funktionskontroll och säkerhetskontroll av vanligt förekommande verktyg och utrustning. – Hur kostnader för drift och underhåll av fordonsverkstadens lokaler och utrustning påverkar verksamheten samt vilka konsekvenser driftsstörning och bristande underhåll av lokaler, utrustning och verktyg kan leda till. – Verkstadslokalens brandredskap, nödstopp, utrymningsvägar och brandceller samt hur personer som vistas i lokalen ska agera vid brand. – Orientering om rutiner, lagar och regler som tillämpas på arbetsplatsen. – Metoder för att upprätthålla säkerheten på arbetsplatsen samt hur personoch egendomsskador kan förebyggas. – Ergonomiska arbetsmetoder samt metoder för riskbedömningar, såväl för den övergripande arbetsmiljön som vid olika specifika arbetsmoment. – Orientering om oljor, vätskor och gaser, deras olika kvalitetsbeteckningar och användningsområden samt metoder för att hantera farliga ämnen på ett säkert och miljövänligt sätt. – Hand- och specialverktyg, mät- och diagnosinstrument och deras användningsområden i samband med vanligt förekommande arbetsuppgif-

text: ter i en fordonsverkstad samt orientering om metoder för underhåll och kalibrering av verktyg och utrustning. – Orientering om och metoder för att använda fordonstillverkares anvisningar, scheman och övrig teknisk information på svenska och engelska i samband med service och underhåll. – Lastbilars och mobila maskiners uppbyggnad och funktion i förhållande till respektive användningsområde. – Tillsyns-, service- och underhållsbehov hos olika lastbilar och mobila maskiner. – Funktionsprinciper för huvudkomponenter och deras styrsystem samt hur dessa huvudkomponenter och styrsystem samverkar med varandra. – Orientering om olika klimat- och komfortsystems komponenter, funktionsprinciper och kylmedia samt funktionskontroll av dessa. – Hur högvoltsystem är uppbyggda i fordon, deras komponenter och risker i samband med arbeten på elektrifierade fordon. – Hur olika typer av flerbränslesystem är uppbyggda i fordon, deras komponenter och risker i samband med arbeten på flerbränslefordon. – Elscheman, deras uppbyggnad och olika symboler samt metoder för användning av dessa i samband med enklare felsökning. – Orientering om vanligt förekommande elektriska komponenter i fordon, till exempel batteri, kablage, kontaktdon, givare, sensorer och styrenheter. – El-, digital- och mätteknik i simulerad miljö samt hur olika kommunikationsprinciper används för att styra funktioner i fordon, däribland CANbus (controller area network), LIN (local interconnect network) och MOST (media oriented systems transport). – Felsökning och reparationer av enklare fel i samband med funktionsoch säkerhetskontroller. – Olika tillvägagångssätt för arbete med problemlösning under laborativa former såväl självständigt som tillsammans med andra. – Genomförande av funktions- och säkerhetskontroll samt konsekvensbedömning av eftersatt underhåll av lastbilar och mobila maskiner beträffande ekonomi, driftstörningar och trafiksäkerhet. – Enklare service- och tillsynsåtgärder av olika lastbilar eller mobila maskiner enligt fordonstillverkarens anvisningar, till exempel av fordon som har olika typer av drivkällor. – Genomförande av fordonsvård och underhåll av olika fordon. – Hantering av farliga ämnen på ett säkert och miljövänligt sätt, däribland vätskor, oljor, gaser och tryckkärl. – Användning av fordonstillverkares anvisningar, scheman och övrig teknisk information på svenska och engelska i samband med service och underhåll. – Användning av verktyg och övrig utrustning i samband med service och underhåll. – Arbete och samarbete i enlighet med rutiner, lagar och andra bestämmelser som gäller för arbetet i en fordonsverkstad. – Arbete enligt metoder för struktur, ordning och effektiv arbetsmiljö i samband med olika arbetsuppgifter samt med hänsyn till kundens egen- 4 dom.

text: – Dokumentation av arbetsåtgärder enligt fordonstillverkarens och branschens krav. – Enklare användning av relevanta tekniska begrepp och uttryck på svenska och engelska samt metoder för god kommunikation med medarbetare och kunder.

text: Nivå 2, 200 poäng

text: Nivåkod: LASL2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet lastbilar och mobila maskiner – service och underhållsteknik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Metoder för användning av mobil och fast verkstadsutrustning i samband med olika service- och underhållsåtgärder enligt de rutiner, lagar och regler som tillämpas på arbetsplatsen. – Metoder för riskbedömning i samband med tillsyn, service, underhåll och enklare reparationer enligt fordonstillverkarens anvisningar, däribland av elektrifierade fordon och flerbränslefordon. – Metoder för användning av diagnosinstrument, verktyg och utrustning i samband med service, underhållsåtgärder och enklare reparationer enligt fordons- och utrustningstillverkarens krav. – Metoder för tillsyn, service och underhåll av olika lastbilar och mobila maskiner. – Metoder för planering och genomförande av enklare reparationer på lastbilar och mobila maskiners olika huvudkomponenter och system. – Metoder för genomförande av felsökning i olika klimat- och komfortsystem samt tömning och fyllning av systemen på ett säkert och miljövänligt sätt. – Metoder för planering och genomförande av felsökning i elektriska system och komponenter i samband med service och underhåll. – Planering och genomförande av service, underhåll och tillsyn av lastbilar eller mobila maskiner samt byte av servicedelar utifrån fordonstillverkares anvisningar, till exempel basservice, periodisk service och utökad service. – Hantering av farliga ämnen på ett säkert och miljövänligt sätt, däribland vätskor, oljor, gaser och tryckkärl. – Användning av anvisningar, scheman och övrig teknisk information på svenska och engelska i samband med service och underhåll enligt fordonstillverkarens krav. – Orientering om och användning av administrativa verkstadsfunktioner, däribland bokning, arbetsorder och prisuppgifter till kund. – Orientering om och användning av system för reservdelsbeställning på svenska och engelska i samband med service och underhåll. – Användning av verktyg och utrustning i samband med service och underhåll enligt fordonstillverkarens krav. – Säkert, miljö- och kvalitetsmässigt arbete såväl självständigt som tillsammans med andra i enlighet med rutiner, lagar och andra bestämmelser som gäller i en fordonsverkstad. 5

text: – Riskbedömning i samband med tillsyn, service, underhåll och enklare reparationer, däribland av elektrifierade fordon och flerbränslefordon. – Dokumentation av arbetsåtgärder enligt fordonstillverkarens och branschens krav. – Användning av tekniska begrepp och uttryck på svenska och engelska samt yrkesmässig kommunikation med medarbetare och kunder.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om vanligt förekommande arbetsprocesser, arbetsmetoder och arbetsmiljöer i en fordonsverkstad inrättad för lastbilar eller mobila maskiner. Dessutom bedömer eleven med säkerhet vilka risker som är förenade med bekanta arbetsprocesser och arbetsmetoder. Eleven visar godtagbara kunskaper om digitala informationssystem, teknisk information, verktyg och övrig utrustning samt om hur diagnosutrustningens mätdata kan utläsas och tolkas utifrån fordonstillverkarens anvisningar. Eleven visar godtagbara kunskaper om funktionsprinciper och konstruktioner av olika lastbilar och mobila maskiner samt deras olika huvudkomponenter, system och olika användningsområden. Eleven utför med viss säkerhet service och underhåll samt funktions- och säkerhetskontroll av lastbilar eller mobila maskiner i bekanta situationer enligt fordonstillverkarens anvisningar. Eleven använder med viss säkerhet digitala informationssystem och teknisk information samt använder med visst handlag, verktyg och övrig utrustning i samband med service och underhåll. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt fordonstillverkarens krav. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är godtagbart. Eleven kommunicerar med viss användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om vanligt förekommande arbetsprocesser, arbetsmetoder och arbetsmiljöer i en fordonsverkstad inrättad för lastbilar eller mobila maskiner. Dessutom bedömer eleven med säkerhet vilka risker som är förenade med bekanta men även delvis nya arbetsprocesser och arbetsmetoder. Eleven visar goda kunskaper om digitala informationssystem, teknisk information, verktyg och övrig utrustning samt om hur diagnosutrustningens mätdata kan utläsas och tolkas utifrån fordonstillverkarens anvisningar. Eleven visar goda kunskaper om funktionsprinciper och konstruktioner av olika lastbilar och mobila maskiner samt deras olika huvudkomponenter, system och olika användningsområden. Eleven utför med säkerhet service och underhåll samt funktions- och säkerhetskontroll av lastbilar eller mobila maskiner i bekanta situationer enligt fordonstillverkarens anvisningar. Eleven använder med säkerhet digitala informationssystem och teknisk information samt använder med gott handlag, verktyg och övrig utrustning i samband med service och underhåll. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt fordonstillverkarens krav. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är gott. Eleven kommunicerar med god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om vanligt förekommande arbetsprocesser, arbetsmetoder och arbetsmiljöer i en fordonsverkstad inrättad för lastbilar eller mobila maskiner. Dessutom bedömer eleven med säkerhet vilka risker som är förenade med bekanta men även nya arbetsprocesser och arbetsmetoder. Eleven visar mycket goda kunskaper om digitala informationssystem, teknisk information, verktyg och övrig utrustning samt om hur diagnosutrustningens mätdata kan utläsas och tolkas utifrån fordonstillverkarens anvisningar. Eleven visar mycket goda kunskaper om funktionsprinciper och konstruktioner av olika lastbilar och mobila maskiner samt deras olika huvudkomponenter, system och olika användningsområden. Eleven utför med god säkerhet service och underhåll samt funktions- och säkerhetskontroll av lastbilar eller mobila maskiner i bekanta men även nya situationer enligt fordonstillverkarens anvisningar. Eleven använder med god säkerhet digitala informationssystem och teknisk information samt använder med mycket gott handlag, verktyg och övrig utrustning i samband med service och underhåll. 7

text: Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt fordonstillverkarens krav. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är mycket gott. Eleven kommunicerar med mycket god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.