identifier: SKOLFS 1995:6

text: Följande kursplaner i kärnämnen gäller för grundläggande vuxenutbildning: svenska, bilaga 1 engelska. bilaga 2 matematik, bilaga 3 samhällskunskap, bilaga 4 svenska som andraspråk, bilaga 5 ------ Denna förordning skall kungöras i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS). Förordningen träder i kraft två veckor efter den dag då förordningen enligt uppgift på den utkom från trycket i SKOLFS och tillämpas på utbildning som påbörjas från och med den 1 juli 1994. Genom förordningen upphävs förordningen (

text: SKOLFS 1992:15

text: ) om kursplaner i kärnämnen för grundläggande vuxenutbildning. Den upphävda förordningen gäller dock i fråga om kurser som har startat före den 1 juli 1994. Kursplanen i svenska som andraspråk får tillämpas på kurser som startar före den 1 oktober 1994.

type: stycke

text: På regeringens vägnar

text: Per Unckel

text: Thomas Janson (Utbildningsdepartementet)

text: Bilaga 1

type: rubrik

text: Svenska

text: Syfte

text: Att i tal och skrift kunna använda det svenska språket är en förutsättning för att aktivt kunna delta i samhällslivet. Det är därför skolans viktigaste uppgift att skapa goda möjligheter för elevernas språkutveckling. Skolans undervisning skall ge eleverna möjligheter att använda och utveckla sina färdigheter i att tala och lyssna, läsa och skriva. De skall få möta skönlitteraturen, grundlägga goda läsvanor och lära känna delar av vårt kulturarv. Förkunskaperna i svenska kan dock variera och de elever som är berättigade till det och behöver det skall få undervisning i svenska som andraspråk. Språk och kultur är oupplösligt förenade med varandra. I språket finns våra rötter och vår kulturella identitet. Språket speglar skillnader mellan människor, deras personlighet, bakgrund, kön, intressen m.m. Språkets funktionella roll speglar också människors olika bevekelsegrunder, ambitioner och positioner. Språkets betydelse för vår personliga identitet gör det betydelsefullt att, inom ramen för skolans uppgift att lära eleverna att tala och skriva väl, skapa respekt för andras språk och sätt att uttrycka sig i tal och skrift. Språket är också en väg till kunskap och det är av grundläggande betydelse för lärandet. Med hjälp av språket erövrar eleverna nya begrepp, de lär sig se sammanhang, tänka logiskt, granska kritiskt och värdera. Deras förmåga att reflektera och att förstå omvärlden växer. Språket har en nyckelställning i skolarbetet. Det utvecklar en människas tänkande och kreativitet, hennes relationer till andra och hennes personliga och kulturella identitet. Genom språket blir kunskap synlig och hanterbar. Språkförmågan har alltså stor betydelse för allt arbete i skolan och för elevernas fortsatta liv och verksamhet.

text: Strävan

text: Skolan skall sträva mot att eleverna • utvecklar en sådan språklig säkerhet i tal och skrift att de med respekt för andra kan, vill och vågar uttrycka sig tydligt i många olika sammanhang, • kan läsa och förstå texter av olika slag, såsom skönlitteratur, faktatexter och dagstidningarnas artiklar i allmänna ämnen och kan anpassa lässättet till textens karaktär och till syftet med läsningen, • gör det till en vana att skriva och genom skrivandet får ett medel för kontakt och påverkan, tänkande och lärande och också ett värdefullt redskap för fortsatta studier, • kan analysera, bearbeta och förbättra sitt språk både självständigt och i samarbete med andra, • gärna läser på egen hand för att stilla sin nyfikenhet och uppnå personlig tillfredsställelse, • i samtal med andra kan uttrycka de känslor och de tankar litteraturen väcker, • lär känna svensk skönlitteratur från olika tider och i skilda former, får kunskaper om centrala författarskap och därigenom blir förtrogna med svensk kultur, • lär känna skönlitteratur från de nordiska länderna och från andra delar av världen och får förståelse för kulturens mångfald, • får kunskaper om språkets betydelse för människan och samhället, • får kunskaper om det svenska språket, dess ursprung och historia, dess uppbyggnad och särart och dess ständigt pågående utveckling, • får kunskaper om språken i våra nordiska grannländer, • lär sig använda skriftspråkets normer för stavning, meningsbyggnad och bruk av skiljetecken samt lär sig utveckla en tydlig handstil, • förstår grundläggande mönster och grammatiska strukturer i språket och inser att människor talar och skriver olika beroende på ålder, kön, utbildning, hemvist och syfte, • får kunskap om tidningarnas, reklamens och andra mediers språk och funktion samt utvecklar sin förmåga att analysera, tolka och kritiskt granska budskap i olika medier, • vänjer sig vid att utnyttja ett biblioteks möjligheter och att använda hjälpmedel som ordlistor, uppslagsböcker och datorer för att skriva och hämta information, • inser hur lärande går till och lär sig att använda sina egna erfarenheter, sitt tänkande och sina språkliga färdigheter för att inhämta och befästa nya kunskaper, • vänjer sig vid och stimuleras till att självständigt tänka och ta ställning i arbetet med litteratur och andra texter.

text: Karaktär och struktur

text: Språk och litteratur är ämnets centrala innehåll. Språkutveckling innebär att elevernas begreppsvärld vidgas, att de blir säkrare i att använda språket uttrycksfullt och tydligt i både tal och skrift och att deras förmåga att förstå och tillgodogöra sig litteratur succesivt ökar. Arbetet med språket och litteraturen har flera dimensioner. Det skall tillgodose elevernas behov att uttrycka vad de känner och tänker. Det skall ge gemensamma upplevelser att fundera över och tala om. Det skall ge kunskaper om det svenska språket och kulturarvet och om vår omvärld.

text: Språket

text: Goda språkfärdigheter får eleverna när de i meningsfulla sammanhang använder sitt språk: talar, läser, skriver och tänker. Genom att använda språket lär sig eleverna att klara situationer som ställer olika språkliga krav på t.ex. formell korrekthet, utförlighet eller inlevelse. Språket utvecklas i ett socialt samspel med andra. Det utvecklas om man aktivt deltar i samtal, gestaltar, improviserar, berättar och redogör för andra, läser och förstår, skriver för att uttrycka känslor, tankar och idéer. Alla människor har tidigt erfarenhet av hela det komplicerade system språket utgör. För att gå vidare i sin språkutveckling måste eleverna utifrån sina erfarenheter få upptäcka de kunskaper de själva har om språket och med lärarens hjälp lära mer om språkets uppbyggnad och system. Eleverna kan också utifrån sina erfarenheter bygga upp kunskap om hur språket fungerar i samspelet mellan människor och därigenom få perspektiv på sin egen språkförmåga. Kunskaper om språkets struktur och uppbyggnad och om hur språket historiskt har utvecklats tillför språkutvecklingen andra dimensioner. Insikter om egen användning av språket, tillämpning av dessa kunskaper och nya faktakunskaper om språket byggs upp i ett ständigt växelspel och bidrar till elevernas språkutveckling. Läraren skall kontinuerligt följa elevernas utveckling och arbete. Det är särskilt viktigt att uppmärksamma om en elev i vissa skeden behöver mer hjälp för att gå framåt.

text: Litteraturen

text: Skönlitteraturen öppnar nya världar och förmedlar upplevelser och spänning, humor, tragik och glädje. Skönlitteraturen hjälper eleverna att förstå världen och sig själva. Litteraturläsning är också viktig för att utveckla den egna språkbehandlingen och språkriktigheten. Skönlitteratur ger kunskaper om kvinnors och mäns levnadsvillkor under olika tider och i olika länder. Litteraturen ger också perspektiv på det nära och vardagliga. Det är viktigt att eleverna får möta litteraturen i myter, i dikter, pjäser och prosaberättelser. Arbetet kring litteraturen genom samtal och skrivande hjälper eleverna att få svar på de stora livsfrågorna. Skönlitteraturen bär en del av vårt kulturella arv och förmedlar kunskaper och värderingar. Litteratur fungerar som ett kitt i en kulturgemenskap och utbildningen har ett ansvar att lyfta fram den aspekten.

text: Mål som varje elev skall ha uppnått efter genomgången första del av utbildningen

text: Eleven skall • kunna och våga använda sitt språk i olika sociala sammanhang, • förstå hur skrift förmedlar budskap och förstå språkets uppbyggnad, • känna till och kunna tillämpa de vanligaste reglerna för skriftspråket och de vanligaste reglerna för stavning, • kunna skriftligt och muntligt ge enkel information och berätta om händelser, • kunna skriva enklare meddelanden och brev, • kunna praktiskt använda sina läs- och skrivfärdigheter i vardags- och samhällsliv, • kunna läsa enkel berättande text samt förstå och diskutera innehållet, • kunna tillgodogöra sig innehållet i skriftliga och muntliga meddelanden och instruktioner, • ha någon insikt i hur man skriver och bearbetar texter på dator, • ha någon förmåga att formulera sina studiemål och utvärdera studierna i svenska.

text: Mål som varje elev skall ha uppnått i slutet av den grundläggande vuxenutbildningen

text: Eleven skall • aktivt kunna delta i samtal och diskussioner samt kunna redovisa ett arbete muntligt så att innehållet framgår tydligt, • kunna läsa lättillgänglig skönlitteratur och dagstidningarnas artiklar i allmänna ämnen med god förståelse så att innehållet kan återges sammanhängande, • kunna skriva berättelser, brev, sammanfattningar och redogörelser så att innehållet framgår tydligt och därvid tillämpa skriftspråkets normer för stavning, meningsbyggnad och bruk av skiljetecken, • ha elementära kunskaper om språket och kunna göra iakttagelser i människors olika språkbruk för att utveckla det egna språket, • känna till några av de stora skönlitterära verken och författarskapen som ingår i vårt kulturarv, • göra det till en vana att använda ord böcker, uppslagsböcker och grammatikor som hjälpmedel och att utnyttja datorer för skrivande, informationssökning och kommunikation.

text: Bilaga 2

text: Engelska

text: Syfte

text: I en värld som präglas av internationella kontakter är det önskvärt att alla i Sverige behärskar engelska så väl, att de kan förstå och använda språket i både tal och skrift. Genom att det engelska språket numera har en så dominerande ställning i hela det internationella samhället fungerar det som ett globalt språk. Det ökade utbudet av engelska i massmedier, det intensifierade reselivet och behovet av att kommunicera på många olika områden, såväl i privatlivet som i utbildningen och arbetslivet, gör att kraven på bredd och djup i engelskkunskaperna ständigt växer. Till denna breddning och fördjupning hör sådana kunskaper som ger vidgade perspektiv på levnadsförhållanden, tänkesätt, seder och kultur i engelskspråkiga länder. Kursen i engelska skall ge eleverna så goda språkfärdigheter och så mycket relevant samhälls- och kulturkunskap att de kan använda språket i vardagliga situationer och i fortsatta studier.

text: Strävan

text: Skolan skall sträva mot att eleverna

text: • förstår varierande former av engelskt tal och blir medvetna om de olika språkliga varianter som har sin grund i sociala och regionala skillnader inom den engelskspråkiga världen, • kan inleda och delta i samtal och diskussioner och därvid uttrycka sina egna åsikter och bemöta andras, • utvecklar sin förmåga att använda engelska för att berätta, beskriva och förklara, • kan läsa och förstå texter av varierande slag, såsom nyhetsartiklar och faktatexter i tidningar och tidskrifter, • läser och tillgodogör sig litteratur som kan möta behov av bl.a. spänning och upplevelser och som kan stimulera till fortsatt läsande, • lär känna sådan skönlitteratur, poesi och musik som representerar såväl den engelskspråkiga kulturtraditionen som den kultur eleverna i dag omges av, • vänjer sig vid att läsa engelska texter som anknyter till andra ämnen och till tema- och projektarbeten som rör egna intresseområden, • kan formulera sig tydligt och vårdat i skrift och vänjer sig vid att uttrycka upplevelser och tankar i skrift så att skrivandet blir en hjälp att befästa och utveckla språket, • lär sig att analysera, bearbeta och förbättra sitt språk mot allt större variation och formell säkerhet, • inhämtar kunskaper om samhällsförhållanden och kulturliv i engelskspråkiga länder och lär sig beskriva och göra jämförelser med motsvarande förhållanden i den egna kulturen, • gör det till en vana att använda ordböcker, uppslagsböcker och grammatikor som hjälpmedel och att utnyttja datorer för skrivande, informationssökning och kommunikation, • har en tilltro till sin förmåga att använda engelska i alla sammanhang där det finns ett behov av att kommunicera på språket.

text: Karaktär och struktur

text: Kunskaper i att använda det engelska språket och insikter i den engelskspråkiga världens kultur i vid mening utgör de centrala delarna i ämnet.

text: Kommunikativ språkfärdighet

text: Att kunna kommunicera med hjälp av språket står i fokus för språkinlärningen. Undervisningen skall utgå från ett meningsfullt och intresseväckande innehåll. Eleverna utvecklar sin språkfärdighet genom att lyssna till och läsa om sådant som angår och engagerar dem och genom att använda språket för att uttrycka egna tankar i tal och skrift. Det språkliga och sociala samspelet eleverna emellan har här en viktig roll. Det ligger också ett värde i att eleverna försöker hitta vägar för att förstå eller göra sig förstådda även i situationer där den egna språkförmågan ännu inte riktigt räcker till. I dag möter alla i Sverige det engelska språket framför allt genom det rika utbudet av engelskspråkiga TVprogram. Det är därför väsentligt att i undervisningen i engelska söka fånga upp sådant som väcker intresse och nyfikenhet. Det är naturligt att också lägga vikt vid grammatiska strukturer och mer formell språkträning. En sådan språkträning syftar till att utveckla såväl den formella säkerheten som förmågan att variera språket i fråga om ordförråd, fraser och satsbyggnad. Uttalet är en viktig del av den språkliga kommunikationen. Elevernas uttal när det gäller enskilda ljud, betoning, intonation och rytm grundläggs från nybörjarstadiet och uppmärksammas sedan under hela studiegången. Förebilden för elevernas eget uttal bör vara vårdad brittisk eller amerikansk engelska.

text: Interkulturell förståelse

text: Varje nytt språk är främmande också i den meningen att det -- jämfört med modersmålet -- ofta är uttryck för ett annorlunda sätt att bete sig, för olika levnadsförhållanden, för olika värderingar och för en annan kultur. För många av eleverna är kulturell mångfald en naturlig och integrerad del av den egna vardagen. Kunskaper om de engelskspråkiga ländernas vardagsliv, historia, geografi, samhällsförhållanden och religioner har ett värde i sig. Sådana kunskaper ger också eleverna en bättre bakgrund när de söker förstå exempelvis film och litteratur, när de tar del av nyhetsförmedling i media och när de vill komma i personlig kontakt med engelsktalande. Eleverna får genom internationella jämförelser också nya perspektiv på svenskt samhällsliv och svenska förhållanden.

text: Bilaga 3

text: Matematik

text: Syfte

text: Kursen i matematik har till uppgift att ge eleverna sådana kunskaper som de behöver för att kunna fatta välgrundade beslut i vardagslivets många valsituationer, för att kunna tolka och använda det ökande flödet av information samt för att kunna följa och delta i beslutsprocesser i samhället. Utbildningen skall utformas så att eleverna förstår värdet av att behärska grundläggande matematik och får tilltro till sin förmåga att lära sig och använda matematik. Den skall ge en god grund för studier i andra ämnen och för fortsatt utbildning och lärande. Utbildningen i matematik skall utveckla elevernas problemlösningsförmåga. Många problem kan lösas i direkt anslutning till konkreta situationer utan att man behöver använda matematikens språk, symboler eller uttrycksformer. Andra problem behöver lyftas ut ur sitt sammanhang, ges en matematisk tolkning och lösas med hjälp av matematiska begrepp och metoder. Resultaten kan sedan tolkas och värderas i förhållande till det ursprungliga sammanhanget. Problem kan också vara relaterade till matematik som saknar direkt samband med den konkreta verkligheten. De flesta matematiska begrepp och metoder som används i vårt vardagsliv har varit i bruk i många hundra år. Detta har bidragit till att många människor felaktigt uppfattar matematik som ett färdigutvecklat ämne. Mot denna bakgrund är det viktigt att utbildningen ger eleverna en grundläggande insikt i ämnets historiska utveckling samt dess karaktär, betydelse och roll i vårt samhälle. Informationsteknologin och spridningen av kraftfulla miniräknare och datorer har vidgat våra möjligheter att snabbt få bättre underlag för att fatta beslut. Användningen av denna teknologi ställer nya krav på matematikkunskaper. Det är utbildningens uppgift att lägga grunden till sådana kunskaper.

text: Strävan

text: Karaktär och struktur

text: Matematik, som är en av våra allra äldsta vetenskaper, studerar begrepp med väldefinierade egenskaper. Den utgår från begreppen tal och rum och har i stor utsträckning inspirerats av naturvetenskaperna. All matematik innehåller någon form av abstraktion. Likheter mellan olika företeelser observeras och dessa beskrivs med matematiska objekt. Redan ett naturligt tal är en sådan abstraktion. Tillämpningar av matematik i vardagsliv, samhällsliv och vetenskaplig verksamhet ger formuleringar av problem i matematiska modeller vilka studeras med matematiska metoder. Resultatens värde beror på hur väl modellen beskriver problemet. De senaste årens utveckling av kraftfulla datorer har gjort det möjligt att tillämpa allt mera precisa matematiska modeller och metoder i verksamheter där de tidigare inte varit praktiskt användbara. Detta har också lett till utveckling av nya forskningsfält i matematik som i sin tur lett till nya tillämpningar. Matematik är en levande mänsklig konstruktion och en kreativ och undersökande aktivitet som omfattar skapande, utforskande verksamhet och intuition. Undervisningen i matematik skall ge eleverna möjlighet att utöva och kommunicera matematik i meningsfulla och relevanta situationer i ett aktivt och öppet sökande efter förståelse, nya insikter och lösningar på olika problem. Matematik har nära samband med undervisningen i andra ämnen. Eleverna hämtar erfarenheter från omvärlden, som ger dem underlag för att utvidga sitt matematiska vetande. Begrepp och metoder hämtade från matematik behövs för att nå mål i andra ämnen. Undervisningen i matematik skall främja elevernas allsidiga kunskapsutveckling och särskild uppmärksamhet skall ges elever som kan behöva särskilt stöd och längre tid för att upptäcka och lära viktiga begrepp, metoder och samband.

text: Eleven skall • ha en grundläggande uppfattning som omfattar naturliga tal och enkla tal i bråk- och decimalform, • kunna lösa matematiska problem i enkla vardagssituationer, • kunna använda tabeller och diagram, göra mätningar och enkla beräkningar samt behärska de vanligaste enheterna.

text: Eleven skall • ha förvärvat sådana kunskaper i matematik som behövs för att kunna hantera situationer och lösa problem som vanligen förekommer i hem och samhälle och som behövs som grund i fortsatt utbildning och yrkesliv, • ha fördjupat och vidgat sin taluppfattning till att omfatta hela tal och rationella tal i bråk och decimalform, • ha goda färdigheter i överslagsräkning och räkning med naturliga tal, tal i decimalform samt med procent och proportionalitet -- i huvudet, med hjälp av skriftliga räknemetoder och med miniräknare, • kunna använda metoder, måttsystem och mätinstrument för att jämföra, uppskatta och bestämma längder, areor, volymer, vinklar, massor, tidpunkter och tidsskillnader, • kunna känna igen, avbilda och beskriva viktiga egenskaper hos vanliga geometriska objekt samt tolka och använda ritningar och kartor, • kunna tolka, sammanställa, analysera och värdera data i tabeller och diagram, • kunna använda begreppet sannolikhet i enkla slumpsituationer, • kunna ställa upp och använda enkla formler och ekvationer vid problemlösning, • kunna tolka och använda grafer till funktioner som beskriver verkliga förhållanden och händelser.

text: Bilaga 4

text: Samhällskunskap

text: Syfte

text: samhällslivet. Därvid blir både de kunskaper som eleverna utvecklar och processen på väg till kunskaperna av central betydelse. Att formulera frågor, att använda olika kunskapskällor, att sammanställa, att göra analyser och bedömningar blir viktiga delar av ämnet. Samhällskunskapsämnets uppgift är att levandegöra skilda samhälleliga verksamheter, att ge bilder av människor i skilda sociala sammanhang och skilda delar av Sverige och i andra länder. Eleverna skall få kunskaper som går utöver det som kan anses nödvändigt för att enbart fungera i samhället.

text: Strävan

text: Skolan skall sträva mot att eleverna • vill omfatta och praktisera demokratins värdegrund och förstår hur olika ideologier och traditioner ger olika sätt att se på samhället, • har vidareutvecklat sin kännedom om hur det svenska samhället är organiserat och har utvecklats samt kan jämföra med andra länder, • utvecklar goda färdigheter att använda olika kunskapskällor samt kan sammanställa, bearbeta och kritiskt granska uppgifter och åsikter om samhället, • reflekterar över internationella relationer och globala förhållanden såväl ur ekonomiska, sociala, politiska som kulturella aspekter, • förstår orsakerna till internationella konflikter samt innebörd och konsekvenser av fredssträvanden och internationell samverkan på olika områden, • får insikter om samspelet mellan samhälle och natur i ett utvecklingshistoriskt och samhälleligt perspektiv samt blir medveten om ekonomiska och politiska aspekter på miljöfrågor, • får en sådan kunskap om samhällsförhållanden, samhällsfrågor och rättigheter och skyldigheter att eleverna kan delta aktivt i samhällslivet, • utifrån kunskap om människors utveckling och villkor i samhället får en ökad förståelse för den egna utvecklingen så att det bidrar till en trygg identitet och tilltro till den egna förmågan, • utvecklar sin förmåga att argumentera och självständigt uttrycka ståndpunkter och därmed ges tilltro till den egna förmågan att påverka samhällsutvecklingen.

text: Karaktär och struktur

text: Ämnet samhällskunskap hämtar begrepp och perspektiv från en rad kunskapsfält som behandlar olika aspekter av samhället, bl.a. statsvetenskap, ekonomi, sociologi och juridik. Samhällskunskapsämnets centrala kunskapsområden är samhällsförhållanden och samhällsfrågor, dvs. verksamheten i samhället samt uppgifter, problem och möjligheter både i ett nationellt och ett internationellt perspektiv. Ämnet kan studeras dels med utgångspunkt från människan i samhället och människans livsmönster, dels med utgångspunkt i det sätt samhället är uppbyggt på, samhällsorganisationen. Livsmönster och samhällsorganisation kan dock inte ses som skilda från varandra, de påverkar varandra ömsesidigt. Att parallellt studera livsmönster och samhällsorganisation ger dynamik och ökar förståelsen av samspelet mellan människa och samhälle.

text: Livsmönster och samhällsorganisation

text: frågor, nedrustning och FN:s arbete för att förhindra väpnade konflikter, har också en plats i ämnet. Detta innefattar även relationerna mellan rika och fattiga länder liksom kunskaper om det bistånds- och solidaritetsarbete som bedrivs i internationella sammanhang. Frågor om främlingsfientlighet och rasism är ett annat kunskapsområde inom ämnet. Ämnet samhällskunskap är, tillsammans med de naturvetenskapliga ämnena, ett av de viktigaste ämnena när det gäller att ge miljöfrågorna en bakgrundsteckning. Ämnet har ansvar för att beskriva de drivkrafter -- ekonomiska och politiska -- som framkallar miljöproblem av skilda slag, men också om hur dessa drivkrafter kan utnyttjas för att åtgärda problemen.

text: Perspektiv

text: I samhällskunskapsämnet är tre perspektiv särskilt väsentliga, det historiska perspektivet, det pluralistiska perspektivet och det demokratiska perspektivet. Samhällskunskapsämnets kärna är förståelse av nutiden, en förståelse som samtidigt skall ge möjlighet att söka bedöma och påverka framtiden. Men denna förståelse av nutiden sker genom att det historiska perspektivet ständigt är närvarande. Samhälleliga förhållanden i nutiden är resultatet av historiska processer, även om samhälleliga förändringar kan komma snabbt och oväntat och det kan vara svårt att bedöma olika faktorers betydelse. Eleverna skall i undervisningen i samhällskunskap få möta det pluralistiska samhället med dess olika uppfattningar och åsikter. Människor har olika uppfattningar om hur samhället ser ut och fungerar. Att se motsättningarna och konflikterna i samhället skapar förutsättningar för att förstå dynamiken i samhällsutvecklingen. Konflikter och konkurrerande bilder av olika fenomen i samhället skall därför lyftas fram och behandlas i undervisningen. Undervisningen skall också innefatta ett demokratiskt perspektiv. Studier i samhällskunskap rör ofta för männskor centrala frågor, t.ex. om mänskliga rättigheter, makt och förtryck. När dessa och liknande frågor behandlas kommer utbildningens värdegrund ofta att beröras. Det är då viktigt att markera att utbildningen inte är värdeneutral. Undervisningen skall stå för demokratins grundläggande värden. Samhällskunskapsämnet har till uppgift att ta upp den demokratiska värdegrunden i ett analyserande perspektiv och utveckla elevernas förmåga att granska, värdera och ta ställning. Ett demokratiskt förhållningssätt innebär också att eleverna ges inflytande och får ta personligt ansvar; de skall få praktisera och reflektera över demokratiska arbetssätt och arbetsformer i utbildningen.

text: Eleven skall • känna till grundläggande mänskliga rättigheter och skyldigheter och demokratiska friheter och kunna tillämpa ett demokratiskt arbets- och beslutssätt i samhälls- och yrkesliv samt förstå innebörden av de grundläggande norm- och rättssystemen i Sverige, • känna till det svenska styrelsesättets framväxt och grunddragen i det svenska samhällssystemets uppbyggnad på nationell, regional och lokal nivå samt kunna jämföra med Norden och några andra länder, • ha kunskaper om samhällsekonomi och miljöfrågor på olika nivåer i samhället samt kunna jämföra med några andra länder, • kunna reflektera över människors livsmönster och hur dessa skiftar utifrån t.ex. kön samt social och kulturell bakgrund, • förstå varför Sverige engagerar sig internationellt, känna till grunddragen i svensk utrikes- och säkerhetspolitik samt vara orienterad om internationella samverkans- och konfliktfrågor, • kunna använda olika kunskapskällor samt kunna sammanställa, bearbeta, granska och värdera uppgifter och åsikter från olika källor och opinionsbildare.

text: Bilaga 5

text: SVENSKA SOM ANDRASPRÅK

text: Syfte

text: I ämnet svenska som andraspråk skall elever som har ett annat modersmål än svenska få möjlighet att vidareutveckla sin förmåga att kommunicera muntligt och skriftligt på svenska i vardagsliv, samhällsliv, utbildning och arbetsliv. Kunskaper i svenska är i regel en förutsättning för studier i andra ämnen i det svenska utbildningssystemet. Syftet är att eleverna genom den grundläggande vuxenutbildningen skall uppnå en funktionell behärskning av språket, som så långt möjligt är i nivå med den som eleverna med svenska som modersmål har.

text: Till utbildningen i svenska som andraspråk i den grundläggande vuxenutbildningen kommer studerande av två kategorier. Dels finns det en grupp som ännu inte kan läsa och skriva eller har mycket begränsad färdighet och som inom grundläggande vuxenutbildning får lära sig alfabetisering och grunderna i läsning och skrivning (på sitt hemspråk eller på svenska) så att de kan nå målen i den första delen av utbildningen. Samtidigt lär de sig svenska som andraspråk i svenskundervisningen för invandrare (sfi). Dels finns det en grupp som har uppnått godkändnivån i svenska för invandrare (sfi) eller på annat sätt inhämtat motsvarande kunskaper i svenska, och går vidare mot målen i den andra delen av utbildningen. Inlärningen av ett nytt språk är en långsiktig process som fortsätter även efter det att eleven avslutat sina studier. Undervisningen bör därför syfta till att den studerande får metoder och verktyg för att själv kunna ta ansvar för att vidareutveckla sitt språk.

text: Strävan

text: Skolan skall sträva mot att eleverna * vill, vågar och kan använda språket som redskap för muntlig och skriftlig kommunikation. tänkande och lärande, * utvecklar lust och förmåga att läsa skönlitteratur från olika tider och kulturer samt blir medveten om den betydelse läsning av skönlitteratur har för språkutveckling och kulturförståelse, * utvecklar förmåga att samtala, berätta, beskriva, informera och diskutera i varierande situationer och med god behärskning av språkets strukturer och uttal samt utvecklar ett rikt ordförråd, * kan uppfatta och tolka nyanser i samtal och olika former av muntlig framställning samt har kännedom om regionala och sociala språkliga skillnader, * utvecklar förmåga att uttrycka sig nyanserat i skrift samt använder skrivandet för att lära. * kan använda skriftspråkets normer för stavning, meningsbyggnad och bruk av skiljetecken samt lär sig att utveckla en tydlig handstil, * lär sig att tolka, reflektera över och kritiskt granska olika typer av texter, * får kunskaper om det svenska språket, dess ursprung och historia, dess uppbyggnad och särart och dess ständigt pågående utveckling, * använder ordböcker, grammatikor och uppslagsböcker som hjälpmedel samt utnyttjar datorer för skrivande, informationssökning och kommunikation, * lär sig analysera och utveckla sitt språk och sitt sätt att lära och därigenom ökar sin förmåga till självständigt lärande och eget ansvarstagande.

text: Karaktär och struktur

text: Utbildningen i svenska som andraspråk vänder sig till elever med mycket olika utbildningsbakgrund. Den kultur eleverna kommer från kan vara mer muntlig än skriftspråklig. Analfabeter och lågutbildade har exempelvis andra utbildningsbehov än högutbildade, vilket också avspeglar sig vid utformningen av undervisningen. Ämnet svenska som andraspråk karaktäriseras av att inlärningen av språket sker i det land där språket talas. Den omgivande svenskspråkiga miljön är en mycket viktig resurs i undervisningen. Med hjälp av omgivningens talade och skrivna svenska skall eleverna få möjligheter att ut veckla goda inlärningsstrategier så att de fortlöpande kan vidareutveckla sina kunskaper i svenska. Elevernas egna erfarenheter och jämförelser med ursprungslandets kulturella och samhälleliga förhållanden är en av utgångspunkterna i undervisningen. Ämnet får sin struktur av att eleven arbetar på tre plan: -- språkets innehåll och betydelse -- språkets form -- språkinlärningen Språkfärdigheten utvecklas när eleven kommunicerar på svenska: lyssnar på något som engagerar, talar, läser kritiskt och uttrycker sig i skrift. Innehållet är av stor betydelse. Samtidigt arbetar eleven medvetet med språkriktigheten, utvecklar sina kunskaper om språket och vidgar sitt ordförråd. Eleven reflekterar också över sin inlärning, planerar och utvärderar den.

text: Mål som varje elev skall ha uppnått efter den del av undervisningen som syftar till att ge grundläggande läs- och skrivfärdigheter

text: Varje elev skall * kunna och våga använda svenska språket i olika sociala sammanhang, * förstå hur skrift förmedlar budskap och förstå språkets uppbyggnad, * känna till och kunna tillämpa de vanligaste reglerna för det svenska skriftspråket och de vanligaste reglerna för stavning, * kunna skriva enklare meddelanden och brev på svenska,

text: * kunna praktiskt använda sina läs- och skrivfärdigheter i vardags- och samhällsliv, * kunna läsa enkel berättande text på svenska samt förstå och diskutera innehållet.

text: Varje elev skall * kunna med tydligt uttal delta aktivt i samtal och diskussioner i vardags-, studie- och yrkessituationer, * kunna uttrycka sig väl i sammanhängande tal och skrift inom sitt erfarenhets-, intresse- och yrkesområde och i studier i andra ämnen, * förstå sammanhängande tal och skrift, kunna läsa varierat, med olika Syften, göra iakttagelser av hur språket anpassas till olika situationer och mottagare samt kunna kommentera innehållet skriftligt och muntligt, * ha läst texter av några välkända författare och kunna tillgodogöra sig hela skönlitterära verk, * kunna redovisa ett arbete i tal och skrift, * känna till det svenska språkets uppbyggnad, ursprung och släktskapsförhållanden, * kunna ta ansvar för, planera och utvärdera sina fortsatta studier i svenska, * ha viss förmåga att analysera, bearbeta och förbättra sitt språk både självständigt och i samarbete med andra.

title: Förordning om kursplaner i kärnämnen för grundläggande vuxenutbildning

text: Följande kursplaner i kärnämnen gäller för grundläggande vuxenutbildning: svenska, bilaga 1, engelska, bilaga 2, matematik, bilaga 3, samhällskunskap, bilaga 4.

text: ------ Denna förordning skall kungöras i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS). Förordningen träder i kraft två veckor efter den dag då förordningen enligt uppgift på den utkom från trycket i SKOLFS och tillämpas på kurser som startar från och med den 1 juli 1994. Genom förordningen upphävs förordningen (

text: SKOLFS 1992:1

text: På regeringens vägnar

text: Per Unckel

text: Bilaga 1

text: Svenska

text: Syfte

text: Strävan

text: Karaktär och struktur

text: Språket

text: Litteraturen

text: Bilaga 2

text: Engelska

text: Syfte

text: Strävan

text: Skolan skall sträva mot att eleverna • förstår varierande former av engelskt tal och blir medvetna om de olika språkliga varianter som har sin grund i sociala och regionala skillnader inom den engelskspråkiga världen, • kan inleda och delta i samtal och diskussioner och därvid uttrycka sina egna åsikter och bemöta andras, • utvecklar sin förmåga att använda engelska för att berätta, beskriva och förklara, • kan läsa och förstå texter av varierande slag, såsom nyhetsartiklar och faktatexter i tidningar och tidskrifter,

text: Karaktär och struktur

text: Kommunikativ språkfärdighet

text: Interkulturell förståelse

text: Eleven skall • förstå tydligt brittiskt och amerikanskt tal, • kunna delta aktivt i samtal om vardagliga ämnen och kända förhållanden, • på ett enkelt språk kunna muntligt berätta något som han eller hon hört, läst eller upplevt, • kunna läsa och tillgodogöra sig innehållet i berättande och beskrivande texter samt ta fram fakta ur en saktext, • kunna formulera sig skriftligt i enkla former, t.ex. i meddelanden och brev, • ha allmänna kunskaper om samhällsförhållanden, kulturtraditioner och levnadssätt i engelsktalande länder, • vara van att använda ordbok och grammatik som hjälpmedel vid läsning och skrivning på egen hand, • vara van att ta ansvar för sin egen språkinlärning.

text: Bilaga 3

text: Matematik

text: Syfte

text: Strävan

text: Skolan skall sträva mot att eleverna • får tilltro till det egna tänkandet och den egna förmågan att lära sig matematik och använda matematik i olika situationer, • inser att matematiken har spelat och spelar en viktig roll i olika kulturer och verksamheter och får kännedom om historiska sammanhang, där viktiga begrepp och metoder inom matematiken utvecklats och använts, • förstår och kan använda grundläggande matematiska begrepp och metoder, • inser värdet av och kan använda matematikens språk, symboler och uttrycksformer, • förstår och kan använda logiska resonemang, dra slutsatser och generalisera samt muntligt och skriftligt förklara och argumentera för sitt tänkande, • förstår och kan formulera och lösa problem med hjälp av matematik samt tolka och värdera lösningarna i förhållande till den ursprungliga problemsituationen, • kan ställa upp och använda enkla matematiska modeller samt kritiskt granska modellernas förutsättningar, begränsningar och användning, • kan med förtrogenhet och omdöme utnyttja miniräknaren och datorns möjligheter. Detta förutsätter att eleverna utvecklar goda kunskaper i aritmetik, geometri, statistik och algebra samt får grundläggande insikter i begreppen sannolikhet och funktion. Strävan skall vara att eleverna utvecklar sin taloch rumsuppfattning samt förstår och kan använda • grundläggande talbegrepp och räkning med reella tal, närmevärden, proportionalitet och procent, • olika metoder, måttsystem och mätinstrument för att jämföra, uppskatta och bestämma storleken av viktiga storheter, • grundläggande geometriska begrepp, egenskaper, relationer och satser, • grundläggande statistiska begrepp och metoder för att samla in och hantera data och för att beskriva och jämföra viktiga egenskaper hos statistisk information, • grundläggande algebraiska begrepp, uttryck, formler, transformationer, ekvationer, olikheter och system av ekvationer som verktyg vid problemlösning och vid beskrivningar av olika fenomen, • grundläggande egenskaper hos viktiga funktioner och motsvarande grafer, • begreppet sannolikhet i konkreta slumpsituationer.

text: Karaktär och struktur

text: Bilaga 4

text: Samhällskunskap

text: Syfte

text: I kursen skall eleverna vidareutveckla sina möjligheter att aktivt verka i samhället, orientera sig i en komplex omvärld och fördjupa sina kunskaper om och insikter i grundläggande demokratiska värden. För detta krävs att eleverna får kunskap om nutida samhällsförhållanden och samhällsfrågor och deras bakgrund samt vana vid att söka och värdera information. Samhällskunskapen skall bidra till detta. Eleverna skall fördjupa och bredda sina kunskaper så att de kan reflektera över såväl nationella som internationella samhällsförhållanden och samhällsfrågor, självständigt ta ställning och aktivt delta i samhällslivet. Därvid blir både de kunskaper som eleverna utvecklar och processen på väg till kunskaperna av central betydelse. Att formulera frågor, att använda olika kunskapskällor, att sammanställa, att göra analyser och bedömningar blir viktiga delar av ämnet.

text: Strävan

text: Karaktär och struktur

text: Livsmönster och samhällsorganisation

text: Människor ingår i olika sociala sammanhang, i familj och andra relationer, i olika grupper i arbete och på fritid. De har olika normer och värderingar, kulturer och traditioner, de formar sina liv på olika sätt. Dessa utgör livsmönster. Livsmönstren har historiska rötter och de förändras över tiden. De påverkas av sociala, ekonomiska, geografiska och kulturella förhållanden och de är delvis olika för kvinnor och män. Människors liv påverkas också av det samhälle de lever i, den samhällsorganisation de ingår i. Samhällsorganisationen har också vuxit fram och den omprövas och förändras fortlöpande av enskilda och grupper av människor. Samhällsorganisationen är de övergripande strukturerna i samhället, antingen de finns på lokal, nationell eller internationell nivå. Exempel på samhällsorganisationen är hur styrelsesätt och rättssystem utformas, hur bostadsområden byggs, hur produktion, handel och ekonomi organiseras, hur socialpolitik utformas samt hur demokratins innebörd tolkas och uttrycks. Förhållandet mellan livsmönster och samhällsorganisation avspeglas i olika kunskapsområden. Demokratins innebörd och tolkning har naturligtvis en relation till styrelseskick och andra delar av samhällsorganisationen, men också en bäring mot livsmönster i familj, grannskap, på arbetsplatsen, på fritiden. I ämnet samhällskunskap är studie- och yrkesliv viktiga delar. Även könsrollsfrågor behandlas. Av vikt är också att eleverna får kunskaper i ekonomiska frågor så att de får bättre förutsättningar att sköta sin privatekonomi och förstår viktiga samhällsekonomiska frågor. Livsmönster och samhällsorganisation i andra länder och kulturer ingår i samhällskunskapsämnet. Konflikter och konfliktlösning, Sveriges relationer med omvärlden liksom andra internationella relationer, såsom folkrättsliga frågor, nedrustning och FN:s arbete för att förhindra väpnade konflikter, har också en plats i ämnet. Detta innefattar även relationerna mellan rika och fattiga länder liksom kunskaper om det bistånds- och

text: Perspektiv


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner för grundläggande vuxenutbildning

type: foreskrift


title: Skolverkets föreskrifter om betygskriterier för nationella kurser inom grundläggande vuxenutbildning


text: För grundläggande särvux ska de särskilda programmål som framgår av bilagan till denna förordning gälla. Dessa mål gäller utöver de kunskapsmål för särvux som anges i förordningen (

text: SKOLFS 1994:2

text: ) om 1994 års läroplan för de frivilliga skolformerna.

type: paragraf

text: Denna förordning skall kungöras i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS). Förordningen träder i kraft två veckor efter den dag då förordningen enligt uppgift på den utkom från trycket i SKOLFS och tillämpas i fråga om utbildning som äger rum från och med den 1 juli 1994. Genom förordningen upphävs förordningen (

text: SKOLFS 1992:29

text: ) om programmål för de delar av vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda som motsvarar den obligatoriska särskolan.

text: På regeringens vägnar

text: PER UNCKEL Thomas Janson (Utbildningsdepartementet)

text: Bilaga

text: Programmål för grundläggande särvux

text: Syfte

text: Utbildningen ska utifrån de enskilda elevernas förutsättningar och behov ge sådana kunskaper som de behöver för att bättre klara arbete, boende, fritid och fortsatta studier.

text: Strävan

text: Skolan ska sträva mot att eleverna utvecklar förmågan att lösa problem i vardagslivet, själva eller i samverkan med andra.

text: Krav på utbildningen

text: I den del av grundläggande särvux som motsvarar grundsärskolan utom träningsskolan har skolan ansvar för att eleverna efter fullföljd utbildning • har ökat medvetenheten om sina egna förutsättningar, • har utvecklat kunskaper i att lyssna, läsa och kommunicera, • har utvecklat sådana färdigheter i matematik att de kan lösa problem i den dagliga livsföringen, • känner till och förstår grundläggande sammanhang i sin omvärld, • har ökat sin förmåga att söka kunskap och veta var man får hjälp att göra det, • kan förstå och använda enklare ord och uttryck på engelska, • har ökat sin förmåga att kompensera verkningarna av utvecklingsstörningen i det dagliga livet, • har grundläggande praktiska kunskaper i datoranvändning. I den del av grundläggande särvux som motsvarar träningsskolan har skolan ansvar för att eleverna efter fullföljd utbildning har utvecklat sin förmåga • att samspela socialt, • att kommunicera genom språk, symboler, tecken eller signaler, • att hantera tid, rum, kvalitet, kvantitet och orsakssammanhang i sin omvärld, • att vara nyfikna och ta initiativ, • att reagera på egna känslor och vara mottagliga för intryck, • att använda olika uttrycksmedel i upplevelser och för kreativt skapande, • att medverka i och försöka ta ansvar för återkommande aktiviteter i sina dagliga liv, • att använda färdigheter och känna till regler som gör det lättare att fungera i vardagslivet, • att uppfatta sig själva som individer och ha förståelse för andra, • att aktivt intressera sig för något område som kan berika individen och tillvaron också utanför skolan.

title: Förordning om särskilda programmål för grundläggande vuxenutbildning för utvecklingsstörda (grundläggande särvux)

text: För de delar av vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) som motsvarar den obligatoriska särskolan, skall gälla de särskilda programmål som framgår av bilagan till denna förordning. Dessa mål gäller utöver de kunskapsmål för särvux som anges i förordningen (

text: SKOLFS 1994:2

text: SKOLFS 1992:29

text: På regeringens vägnar

text: Bilaga

text: Programmål för de delar av särvux som motsvarar den obligatoriska särskolan

text: Syfte

text: Utbildningen skall utifrån de enskilda elevernas förutsättningar och behov ge sådana kunskaper som de behöver för att bättre klara arbete, boende, fritid och fortsatta studier.

text: Strävan

text: Skolan skall sträva mot att eleverna utvecklar förmågan att lösa problem i vardagslivet, själva eller i samverkan med andra.

text: Krav på utbildningen

text: I den del av särvux som motsvarar grundsärskolan har skolan ansvar för att eleverna efter fullföljd utbildning • har ökat medvetenheten om sina egna förutsättningar, • har utvecklat kunskaper i att lyssna, läsa och kommunicera, • har utvecklat sådana färdigheter i matematik att de kan lösa problem i den dagliga livsföringen, • känner till och förstår grundläggande sammanhang i sin omvärld, • har ökat sin förmåga att söka kunskap och veta var man får hjälp att göra det, • kan förstå och använda enklare ord och uttryck på engelska, • har ökat sin förmåga att kompensera verkningarna av utvecklingsstörningen i det dagliga livet, • har grundläggande praktiska kunskaper i datoranvändning. I den del av särvux som motsvarar träningsskolan har skolan ansvar för att eleverna efter fullföljd utbildning har utvecklat sin förmåga • att samspela socialt, • att kommunicera genom språk, symboler, tecken eller signaler, • att hantera tid, rum, kvalitet, kvantitet och orsakssammanhang i sin omvärld, • att vara nyfikna och ta initiativ, • att reagera på egna känslor och vara mottagliga för intryck, • att använda olika uttrycksmedel i upplevelser och för kreativt skapande, • att medverka i och försöka ta ansvar för återkommande aktiviteter i sina dagliga liv, • att använda färdigheter och känna till regler som gör det lättare att fungera i vardagslivet, • att uppfatta sig själva som individer och ha förståelse för andra, • att aktivt intressera sig för något område som kan berika individen och tillvaron också utanför skolan.


title: Förordning om kursplan för svenskundervisning för invandrare


identifier: SKOLFS 1997:9

title: Förordning om betygssättning i svenska i gymnasial utbildning

text: I ämnet svenska i gymnasieskolan och gymnasial vuxenutbildning skall i kursen A: Språket och människan (80 gymnasiepoäng) sättas ett betyg, nämligen i svenska språket, medan det i kursen B: Språk -- litteratur -samhälle (120 gymnasiepoäng) skall sättas två betyg, nämligen ett i svenska språket och ett i litteraturkunskap.

text: ------ Denna förordning skall kungöras i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS). Förordningen träder i kraft fyra veckor efter den dag då förordningen enligt uppgift på den utkom från trycket i SKOLFS. Förordningen tillämpas dock fr.o.m. den 1 juli 1994.

text: På regeringens vägnar

text: BEATRICE ASK

text: Sonja Hjorth


identifier: SKOLFS 1998:4

identifier: SKOLFS 1994:3

title: Förordning om kursplaner för grundskolan


title: Förordning om skolor för barn till utlandsanställda vid styrelsen för internationell utveckling


title: Förordning om extra statsbidrag till särskilda utbildningsåtgärder mot arbetslösheten budgetåret 1994/95


title: Förordning om skolindex för budgetåret 1994/95


title: Förordning om Bergsskolan i Filipstad


identifier: SKOLFS 1996:3

identifier: SKOLFS 1996:4

title: Förordning om försöksverksamhet inom svensk undervisning i utlandet för högstadie- och gymnasieelever


title: Ungdomsstyrelsens föreskrifter om statsbidrag till ungdomsorganisationers verksamhet (SKOLFS 1994:38)


title: Skolförfattningar publicerade i Svensk författningssamling


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner för vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda


title: Skolverkets föreskrifter om statsbidrag till utlandsskolors lokalkostnader


identifier: SKOLFS 1999:3

title: Skolverkets föreskrifter om timplanejämkningar i utlandsskolors verksamhet


identifier: SKOLFS 2015:4

title: Skolverkets föreskrifter om utvecklingsplan för utlandsskolor

text: Vid varje utlandsskola skall finnas en plan för hur verksamheten skall gestaltas och utvecklas, en utvecklingsplan. I utvecklingsplanen skall anges vilka åtgärder huvudmannen avser att vidta för att de nationella målen enligt läroplanen för det obligatoriska skolväsendet (LPO-94) och läroplanen för de frivilliga skolformerna (LPF94) skall nås och vilka timplanejämkningar skolan avser göra.

text: Utlandsskolor som redan uppbär statsbidrag skall, senast inom ett år från den tidpunkt då dessa föreskrifter trädde i kraft, ha kommit in med en utvecklingsplan till Skolverket. __________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket i SKOLFS. Föreskrifterna tillämpas fr.o.m. den 1 juli 1994.

text: ULF P. LUNDGREN Ann Carlson Ericsson


title: Skolverkets föreskrifter om betygskriterier för kurs i svenska för invandrare (sfi)


title: Skolverkets föreskrifter om tider för centrala prov på gymnasieskolans linjer läsåret 1995/96


title: Skolverkets föreskrifter om obligatoriska standardprov i grundskolan läsåret 1995/96


title: Skolverkets föreskrifter om nationella kursprov i den gymnasiala utbildningen läsåret 1994/95


title: Skolverkets föreskrifter om nationella kurser i gymnasiesärskolan och inom vuxenutbildning för utvecklingsstörda


title: Skolverkets föreskrifter om betygskriterier för nationella kurser i gymnasiesärskolan och inom vuxenutbildning för utvecklingsstörda


title: Skolverkets föreskrifter om tim- och kursplaner för påbyggnadsutbildningar i komvux


identifier: SKOLFS 1996:7

publisher: Skolverket

title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner för specialskolan

text: För specialskolan för döva eller hörselskadade elever fastställer Skolverket kursplaner i B- och Cspråk, engelska, rörelse och drama, svenska och teckenspråk i enlighet med bilaga till dessa föreskrifter. För övriga ämnen i specialskolan gäller grundskolans kursplaner.

text: ------ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 1995. ULF P. LUNDGREN Lisbeth Rudemo

text: Bilaga

text: Kurser för specialskolan för döva och hörselskadade

text: B- och C-språk Engelska Rörelse och drama Svenska Teckenspråk

text: Specialskolan för döva /hörselskadade

text: B- OCH C-SPRÅK

text: De ökade kontakterna mellan länder och teknikens snabba utveckling ställer krav på att allt fler får kunskaper i främmande språk utöver engelska. Att lära sig kommunicera på främmande språk -- läsa och skriva -- är en väsentlig del av en internationellt orienterad utbildning. I Europa och i världen i övrigt kommer man ofta att, utöver engelska, behöva goda kunskaper i ytterligare minst ett större främmande språk, vanligtvis franska, spanska eller tyska. Undervisningen i främmande språk syftar till att eleverna skall få sådana kunskaper att de kan förstå och använda språket i skrift. Den skall också ge vidgade perspektiv på levnadsförhållanden, tänkesätt, seder och kultur i de länder där det studerade språket används.

text: Mål att sträva mot

text:  Skolan skall i sin undervisning i B- och C-språk sträva efter att eleven  läser och tillgodogör sig innehållet i faktatexter och skönlitteratur som kan stimulera till fortsatt läsning på egen hand,  känner till uttalsformer och avläsebilder,  vänjer sig vid att uttrycka egna upplevelser och tankar i skrift så att skrivandet blir en hjälp att befästa och utveckla språket,  lär sig att bearbeta och förbättra sitt språk mot allt större variation och formell säkerhet,  skaffar sig insikter i samhällsförhållanden och kultur i de länder där språket talas och lär sig beskriva och göra jämförelser med svenska förhållanden,  gör det till en vana att använda ordböcker, uppslagsböcker och grammatikor som hjälpmedel och att utnyttja datorer för skrivande, informationssökning och kommunikation,  kommer till insikt om hur den egna språkinlärningen går till och utifrån denna kunskap ökar sin förmåga till självständigt arbete och eget ansvarstagande,  får en tilltro till sin förmåga att använda språket i alla de sammanhang där det finns behov av det.

text: Ämnets uppbyggnad och karaktär

text: Språkfärdighet och kunskaper om samhälle och kultur i de länder där språken talas är de centrala delarna i undervisningen.

text: Kommunikativ språkfärdighet

text: Att kunna kommunicera skriftligt med hjälp av språket står i centrum för språkinlärningen. Att känna till uttalsformer och kunna avläsa enkla vardagsuttryck är också viktigt. Undervisningen skall utgå från ett meningsfullt och intresseväckande innehåll. Genom att läsa om sådant som angår och engagerar och genom att använda språket för att uttrycka egna tankar i skrift utvecklar eleverna också sin språkfärdighet. Det språkliga och sociala samspelet eleverna emellan spelar härvid en viktig roll. Även begränsade kunskaper i språket kan vara viktiga för elevens självtillit. Det ligger ett värde i att eleverna försöker hitta vägar för att förstå eller göra sig förstådda också i situationer där den egna språkförmågan ännu inte riktigt räcker till. Den inledande undervisningen kan ta sin utgångspunkt i ett sådant innehåll som knyter an till elevernas erfarenheter och som väcker deras nyfikenhet och fantasi. Bilder, rörelse och eget skapande stimulerar och stödjer språkutvecklingen och ökar tilltron till den egna förmågan att förstå och använda språket. Efter hand blir det naturligt att uppmärksamma de mer formella sidorna av språket, att ge ökad kunskap om grammatiska strukturer och att ge eleverna möjlighet att öva sin förmåga till språklig variation.

text: Interkulturell förståelse

text: Varje nytt språk är främmande också i den meningen att det -- jämfört med modersmålet -- ofta är uttryck för ett annorlunda sätt att tänka och bete sig, för olika värderingar och för en annan kultur. Studier i främmande språk skall medverka till att utveckla förståelse för andra kulturer. Kännedom om de olika ländernas vardagsliv, historia, geografi, samhällsförhållanden och religion har ett värde i sig. Sådana kunskaper ger också eleverna en bättre bakgrund när de söker förstå film och litteratur, när de tar del av nyhetsförmedling och när de vill komma i personlig kontakt med människor. Eleverna skall också få viss kännedom om de regionala och sociala skillnader som råder såväl inom som mellan de olika språkområdena.

text: Mål som eleverna skall ha uppnått i slutet av det nionde skolåret

text: B-språk

text: Eleven skall  kunna läsa och förstå huvudinnehållet i enkla berättande eller beskrivande texter samt ta fram fakta ur en enkel saktext,  kunna formulera sig i skrift i enkla former, t.ex. i meddelanden och brev,  ha vissa kunskaper om samhällsförhållanden, levnadssätt och kultur i aktuella länder,  vara van att använda ordbok och grammatik som hjälpmedel,  kunna avläsa enkla vardagsuttryck.

text: C-språk

text: Eleven skall  kunna besvara och ställa enkla frågor i vardagliga ämnen,  kunna och skriftligt, i enkel form, berätta om sig själv och egna förhållanden,  kunna läsa och förstå det väsentliga i korta och enkla texter av berättande eller beskrivande karaktär,  ha vissa kunskaper om levnadssätt och samhällsförhållanden i aktuella länder,  vara van att använda ordbok och grammatik som hjälpmedel,  kunna avläsa enkla vardagsuttryck.

text: Specialskolan för döva/hörselskadade

text: ENGELSKA

text: I en värld som präglas av internationella kontakter är det önskvärt att alla döva och hörselskadade svenskar kan engelska så väl att de kan förstå och använda språket i skrift och även känner till

text: uttalsformer och kan avläsa enkla vardagsuttryck. Genom att engelska språket numera har en så dominerande ställning i hela det internationella samhället fungerar det som ett globalt språk. Det ökade utbudet av engelska i massmedierna, det intensifierade reselivet och behovet av att kunna kommunicera på många olika områden, såväl i privatlivet som i utbildningen och arbetslivet, gör att kraven på bredd och djup i engelskkunskaperna ständigt växer. Till denna breddning och fördjupning hör sådana kunskaper som ger vidgade perspektiv på levnadsförhållanden, tänkesätt, seder och kultur i engelsspråkiga länder. Syftet med undervisningen i engelska är att eleverna skall förvärva så goda språkfärdigheter och så mycket relevant samhälls- och kulturkunskap att de kan använda den skrivna och lästa engelskan i de sammanhang där det behövs.

text: Mål att sträva mot

text: Skolan skall i sin undervisning i engelska sträva efter att eleven  kan läsa och förstå texter av varierande slag, såsom nyhetsartiklar och faktatexter i tidningar och tidskrifter,  känner till uttalsformer och avläsebilder,  läser och tillgodogör sig litteratur som kan möta behov av bl.a. spänning och upplevelser och som kan stimulera till fortsatt läsning på egen hand,  lär känna sådan skönlitteratur och poesi som representerar såväl den engelskspråkiga kulturtraditionen som den kultur eleverna i dag omges av,  vänjer sig vid att läsa engelska texter som anknyter till andra skolämnen och till tema- och projektarbeten eller som rör egna intresseområden,  kan formulera sig tydligt och vårdat i skrift och vänjer sig vid att uttrycka upplevelser och tankar i skrift så att skrivandet blir en hjälp att befästa och utveckla språket,  lär sig att analysera, bearbeta och förbättra sitt språk mot allt större variation och formell säkerhet,  inhämtar kunskaper om samhällsförhållanden och kulturliv i engelskspråkiga länder och lär sig beskriva och göra jämförelser med motsvarande svenska förhållanden,  är van att ta ansvar för sin egen språkinlärning,  gör det till en vana att använda ordböcker, uppslagsböcker och grammatikor som hjälpmedel och att utnyttja datorer för skrivande, informationssökning och kommunikation,  har en tilltro till sin förmåga att använda engelska i alla de sammanhang där det finns behov.

text: Ämnets uppbyggnad och karaktär

text: Kunskaper i att använda det engelska språket och insikter i den engelskspråkiga världens kultur i vid mening utgör de centrala delarna i ämnet.

text: Färdighet i att läsa och skriva språket

text: Att kunna läsa och skriva språket står i fokus för språkinlärningen. Undervisningen skall utgå från ett meningsfullt och intresseväckande innehåll. Eleverna utvecklar sin språkfärdighet genom att läsa sådant som angår och engagerar dem och genom att använda språket för att uttrycka egna tankar i skrift. Det språkliga och sociala samspelet har här en viktig roll. Det ligger också ett värde i att eleverna försöker hitta vägar att förstå eller göra sig förstådda även i situationer där den egna språkförmågan ännu inte riktigt räcker till. I dag möter svenska barn skrivna engelska ord och uttryck tidigt i många olika sammanhang. Det är därför viktigt att redan den tidiga undervisningen i engelska söker fånga upp sådant som väcker elevernas intresse och nyfikenhet också utanför skolans värld. Bilder, rörelse och eget skapande kan ytterligare stimulera och stödja språkutvecklingen och därmed svara mot elevernas behov av fantasi och lek. Även fortsättningsvis är fantasi och lek, liksom stoff som stimulerar nyfikenhet, viktiga inslag i undervisningen. Med elevernas stigande ålder och mognad blir det naturligt att också lägga vikt vid grammatiska strukturer och mer formell språkträning. En sådan språktträning syftar till att utveckla såväl den formella säkerheten som förmågan att variera språket i fråga om ordförråd, fraser och satsbyggnad.

text: Interkulturell förståelse

text: Varje nytt språk är främmande också i den meningen att det -- jämfört med modersmålet -- ofta är uttryck för ett annorlunda sätt att bete sig, för olika levnadsförhållanden, för olika värderingar och för

text: en annan kultur. För många av dagens elever är kulturell mångfald en naturlig och integrerad del av den egna vardagen. Kunskaper om de engelskspråkiga ländernas vardagsliv, historia, geografi, samhällsförhållanden och religioner har ett värde i sig. Sådana kunskaper ger också eleverna en bättre bakgrund när de söker förstå exempelvis film och litteratur, när de tar del av nyhetsförmedling i media och när de vill komma i personlig kontakt med engelsktalande. Eleverna får genom internationella jämförelser också nya perspektiv på svenskt samhällsliv och svenska förhållanden.

text: Mål som eleverna ska ha uppnått i slutet av det femte skolåret

text: Eleven skall kunna läsa och förstå enkla berättelser och beskrivningar, kunna göra sig förstådd i skrift, t.ex. i enkla meddelanden, känna till något om levnadsförhållanden i engelskspråkiga länder.

text: Eleven skall  kunna läsa och tillgodogöra sig innehållet i berättande och beskrivande texter samt ta fram fakta ur en saktext,  kunna formulera sig skriftligt i enkla former, t.ex. i meddelanden och brev,  ha allmänna kunskaper om samhällsförhållanden, kulturtraditioner och levnadssätt i engelsktalande länder,  vara van att använda ordbok och grammatik vid läsning och skrivning på egen hand,  kunna avläsa enkla vardagsuttryck.

text: Specialskolan för döva/hörselskadade

text: RÖRELSE OCH DRAMA

text: Olika kroppsliga uttrycksformer såsom dans, rörelse och dramatisk gestaltning har i alla tider haft stor social och kulturell betydelse för människor. Idag finns en ökande mångfald i kulturutbudet. Medietekniken bidrar med sin snabba utveckling. Rörelse och drama kan genom sin kulturbärande och kulturskapande roll främja den kulturella miljön i skolan och den kulturella bildningen i samhället. Rörelse och drama fyller samma funktion för de döva och hörselskadade eleverna som musik för de hörande. Det innebär att undervisningen i rörelse och drama skall spegla kulturlivet och ge de döva och hörselskadade eleverna kunskaper om viktiga delar av samhällets kultur. Begreppet kultur innefattar också dövas kultur, som bör ägnas stor uppmärksamhet. Undervisningen i rörelse och drama syftar till att ta till vara elevernas intresse för rörelse, mim, drama och dans utifrån vars och ens individuella förutsättningar. Den skall också främja gemenskapen och glädjen i att uttrycka sig på olika sätt tillsammans. Undervisningen skall ge eleverna möjlighet att lära sig att tolka och analysera de olika uttryckssätten. Utvecklingen av kunskaper i ämnet bidrar till elevernas personliga och sociala utveckling samt till ett glädjerikt förhållande till olika kulturformer. Elevernas allsidiga utveckling skall ses som ett led i att stärka de kulturella och humanistiska värdena i det framtida samhället. Utvecklingen av elevernas förmåga att se sammanhang och innebörder samt att skapa kroppsliga uttryck för egna tankar och idéer är en fråga om kulturell yttrandefrihet och ger verktyg för såväl etiska som estetiska ställningstaganden. Varje elev som lämnar specialskolan bör ha uppnått kunskaper som ger förutsättningar för ett aktivt deltagande i samhällets kulturliv, i vilket dövas kultur ingår.

text: Mål att sträva mot

text: Skolan skall i sin undervisning i rörelse och drama sträva efter att eleven  utvecklar kunskaper och får erfarenheter i rörelse, mim, drama och dans som grund för en kulturell allmänbildning samt blir förtrogen med en repertoar från dövtradition och svensk tradition samt från andra kulturer och genrer för att kunna delta i skolans och samhällets kulturliv,  utvecklar sin förmåga att analysera, kritiskt granska olika kulturformer och tolka dess innehåll och kulturella betydelse och därmed fördjupa upplevelserna av olika konstnärliga och estetiska uttryck,  lär sig förstå och använda kulturella begrepp och uttryck samt dess funktioner och villkor i olika miljöer, och tider,

text:  utvecklar sin förmåga, kreativitet och lust att använda rörelse, mim, drama och dans för att kunna skapa, uttrycka och förmedla egna tankar och känslor, även i samverkan med andra uttrycksformer som bild eller media.

text: Ämnets uppbyggnad och karaktär

text: Ämnet rörelse och drama utgår från relationen uttryck, människa och samhälle. Centralt för elevernas kunskapsutveckling är att kommunicera med sin omgivning genom att skapa och delta i rörelse, mim, drama och dans. Ämnets kunskapskällor finns dels i kulturarvet, dels i det nya som växer fram i takt med medieteknikens, informationssamhällets och kulturlivets utveckling. Genom medieteknikens inträde i skolan kan ämnets historiska, mångkulturella och internationella aspekter belysas. Begreppet rörelse kan konkret innebära rytmik, dans, rörelsekomposition, poesi, lekar som befrämjar kropps- och rumsuppfattning och rytmiska lekar med tecken. Musiken -- på dövas och hörselskadades villkor -- har sin plats i ämnet, främst som en vibrationsupplevelse. Kunskaper i ämnet kan också vara att veta något om stilar och artister. Det kan innebära att tolka och förstå rörelsens, mimens, dramats och dansens innehåll och estetiska uttryck. Det kan vara att genom praktiskt skapande eller betraktande ha fått en förtrogenhet med olika former eller att kritiskt kunna återge andras stycken, kunna improvisera eller skapa efter sina egna föreställningar och uttrycksbehov. Ämnets mångfacetterade och dynamiska kunskapsstruktur skapar ett brett underlag för elevens utveckling i rörelse, mim, drama och dans och man kan med fördel arbeta i ett helhetsperspektiv med olika teman. En allsidig kunskapsutveckling i rörelse och drama innebär att eleverna utvecklar ett uttryckssätt och en förmåga att reflektera över egna och andras erfarenheter och upplevelser när de betraktar någon av dessa uttrycksformer eller själva deltar. I det framväxande kunskaps- och mediasamhället bör kunskaper i rörelse och drama betraktas i ett vidare perspektiv, där man tar till vara ämnets kommunikativa, kreativa och estetiska dimensioner. Rörelse och drama kan bli ett verktyg för att uttrycka sig och bättre förstå sin omvärld och ett intellektuellt och konstnärligt redskap för att uttrycka sina kunskaper.

text: Mål som eleverna skall ha uppnått i slutet av femte skolåret

text: Eleven skall  aktivt kunna utföra rörelsekompositioner både i grupp och individuellt,  kunna förstå begreppet rytm och omsätta denna kunskap i enkla rytmövningar och improvisationer,  kunna delta i vanligt förekommande dans- och grupplekar som anknyter till skola och samhälle.

text: Mål som eleverna skall ha uppnått i slutet av tionde skolåret

text: Eleven skall  kunna använda sin kropp för att uttrycka känslor och tankar i mimisk och dramatisk form och som dans, både i färdiga kompositioner och genom improvisation,  kunna också i språklig form beskriva egna erfarenheter och upplevelser som uttryckts mimiskt eller dramatiskt,  känna till viktiga begrepp och uttryck inom olika kulturformer samt några framträdande verk och utövare inom dans och drama,  känna till och aktivt delta i danser, såsom moderna danser, folkdanser och danser från andra tider och kulturer.

text: Specialskolan för döva/hörselskadade

text: SVENSKA

text: En förutsättning för att döva aktivt skall kunna delta i samhällslivet är att de kan använda det svenska språket som ett funktionellt komplement till teckenspråket. Det är därför skolans viktigaste uppgift att skapa goda möjligheter för elevernas utveckling i de båda språken. Undervisningen skall främja deras utveckling till tvåspråkiga individer med teckenspråk som förstaspråk och skriven svenska som andraspråk. Skolans undervisning i svenska skall ge eleverna möjligheter att utveckla sina kunskaper om hur det svenska skriftspråket är uppbyggt och hur det används. Härigenom skall de utveckla sina färdigheter i att läsa och skriva. De skall också få möta skönlitteraturen, grundlägga goda läsvanor och lära känna delar av vårt svenska kulturarv.

text: Svenskt språk och svensk kultur är oupplösligt förenade med varandra. I det svenska skriftspråket finns en viktig del av vår gemensamma kulturella identitet, vare sig vi är hörande eller döva. I skriften återspeglas likheter och skillnader mellan människor i olika tider och med olika livsvillkor. Skriften utgör också ett medel för kommunikation mellan människor och mellan människor och samhälle. Därför måste skolan ta ansvar för att eleverna inte bara lär sig att använda det svenska språket i skrift utan också känner sig trygga och säkra i sin språkanvändning. Det svenska skriftspråket utgör också en väg till kunskap för de döva eleverna. I skolarbetet blir skriften ett efter hand allt viktigare komplement till teckenspråket när eleverna inhämtar och bearbetar kunskaper. Förmågan att läsa och skriva har stor betydelse för arbetet i skolan, en betydelse som ökar successivt under skolåren. Även för elevernas fortsatta liv och verksamhet är behärskning av skriftspråket väsentligt.

text: Mål att sträva mot

text: Skolan skall i sin undervisning i svenska sträva efter att eleven  utvecklar en sådan språklig säkerhet att hon eller han kan, vill och vågar uttrycka sig i skrift i många olika sammanhang,  med god behållning kan läsa texter av olika slag, såsom skönlitteratur, faktatexter och dagstidningarnas artiklar i allmänna ämnen och kan anpassa lässättet till textens karaktär och till syftet med läsningen,  förstår och kan använda grundläggande mönster och grammatiska strukturer i skriftspråket,  kan analysera, bearbeta och förbättra sitt skriftspråk både självständigt och i samarbete med andra,  gör det till en vana att skriva och genom skrivandet får ett medel för kontakt och påverkan, för strukturering av kunskaper och information och ett redskap för fortsatta studier,  lär sig att använda texttelefon som ett effektivt kommunikationsmedel,  inser att människor skriver olika beroende på ålder, utbildning, språklig bakgrund och syfte,  inser att dövas villkor för att lära sig svenska skiljer sig från hörandes och lär sig ta ansvar för den egna fortsatta svenskinlärningen,  lär sig att använda hjälpmedel som datorer, ordböcker och uppslagsböcker för att skriva och för att hämta information,  vänjer sig vid att utnyttja ett biblioteks möjligheter,  gärna läser på egen hand för att stilla sin nyfikenhet och uppnå personlig tillfredsställelse,  får kunskap om tidningarnas, reklamens och andra mediers språk och funktion samt utvecklar sin förmåga att analysera, tolka och kritiskt granska budskap i olika medier,  lär känna svensk skönlitteratur från olika tider och i skilda former, får kunskaper om centrala författarskap och därigenom blir förtrogen med svensk kultur,  lär känna skönlitteratur från de nordiska länderna och från andra delar av världen och får förståelse för kulturens mångfald.

text: Ämnets uppbyggnad och karaktär

text: Språk och litteratur är ämnets centrala innehåll. Språkutveckling innebär att elevernas förmåga att förstå och tillgodogöra sig skrivna texter av olika slag successivt ökar och att eleverna blir allt säkrare i att själva uttrycka sig i skrift. För att bygga upp sina kunskaper i svenska måste de få ta del av svenska texter i meningsfulla sammanhang. Det är i mötet med texter som eleverna utvecklar sina kunskaper om hur det svenska språket är uppbyggt och fungerar och därmed också sin läs- och skrivförmåga. Teckenspråket utgör grunden för detta arbete, både som förklaringsmedel och som det språk eleverna har att relatera sina svenskkunskaper till. Det kontrastiva perspektivet ökar elevernas insikter om det svenska språkets byggnad och användning och bidrar till elevernas språkutveckling. Arbete med texter, både skönlitteratur och sakprosa, intar en nyckelposition. Litteraturen tillhandahåller språk med meningsfullt innehåll. Med lärarens hjälp kan den tillgodose barnets behov av att möta språk som förmedlar något och som ger upplevelser och skapar nyfikenhet och intresse för svenska. Efter hand blir också texter av andra slag -- faktatexter, tidningstexter, informationsmaterial etc. -- allt mer väsentliga. Eleverna måste få bygga upp sina språkkunskaper och sina insikter om det svenska språkets struktur och användningsområden utifrån ett så rikt och varierat skriftspråksutbud som möjligt. Litteraturen är också en väg för eleverna att få kunskaper om barns, kvinnors och mäns livsvillkor under olika tider och i olika länder. Litteraturen bär en del av vårt gemensamma kulturella arv och förmedlar kunskaper och värderingar. Litteratur fungerar som ett kitt i en kulturgemenskap och skolan

text: har ett ansvar för att lyfta fram den aspekten. Verk av döva författare kan tillföra arbetet med litteraturen en särskild dimension. Det är viktigt att eleverna får möta litteraturen i myter, sagor och sägner, i dikter, pjäser och prosaberättelser, i såväl barn- och ungdomslitteratur som vuxenlitteratur, antingen i översättning eller på svenska. Arbete med litteraturen ingår också i ämnet teckenspråk. Genom samtal och gemensam bearbetning av de livsfrågor som litteraturen väcker får eleverna hjälp att förstå världen och sig själva. Litteraturen ger även perspektiv på det nära och vardagliga. Det är också viktigt att eleverna får möta sakprosetexter av olika slag och med olika funktioner. Genom att successivt vänja sig vid att utnyttja textmönster och olika inomtextuella drag utvecklar de sin förmåga att självständigt söka information och inhämta nya kunskaper. I och med att elevernas svenskkunskaper ökar kommer också deras egna skrivande att bli en allt viktigare del av svenskämnet. Deras lust och vilja att skriva skall tas till vara och uppmuntras på ett tidigt stadium. I nära samspel med arbetet kring texter av olika slag skall eleverna lära sig att använda sina ökade språkliga insikter och kunskaper då de själva skriver. Kraven på grammatisk korrekthet skall relateras till skriftens olika användningsområden, som kommunikationsmedel eller som ett medel för att tillgodose elevernas egna behov av att skapa eller av att bearbeta och belästa tankar och kunskaper. Genom att eleverna görs uppmärksamma på de olika krav som ställs i olika språksituationer får de perspektiv på den egna språkanvändningen. Detta ökar deras möjligheter att utveckla sitt skrivande och därmed också sin språkliga säkerhet.

text: Mål som eleverna skall ha uppnått i slutet av det femte skolåret

text: Eleven skall  kunna läsa barn- och ungdomslitteratur och faktatexter skrivna för barn och ungdom med god förståelse av innehållet i stort,  kunna skriva enkla berättelser, brev och redogörelser så att mottagaren kan förstå,  kunna föra en enkel dialog och framföra enkla meddelanden via texttelefon med kända mottagare.

text: Mål som eleverna skall ha uppnått i slutet av det sista skolåret

text: Eleven skall  kunna läsa till åldern anpassad skönlitteratur, saklitteratur och dagstidningarnas artiklar i allmänna ämnen med god förståelse av det väsentligaste innehållet,  kunna skriva berättelser, brev, sammanfattningar och redogörelser så att innehållet framgår tydligt och därvid använda skriftspråkets grundläggande mönster och grammatiska strukturer,  kunna kommunicera på ett ändamålsenligt sätt via texttelefon med olika mottagare och med olika syften,  känna till några av de stora skönlitterära verken och författarskapen som ingår i vårt kulturarv.

text: Specialskolan för döva/hörselskadade

text: TECKENSPRÅK

text: Teckenspråket är av grundläggande betydelse för döva elevers språk-, personlighets- och tankeutveckling. Det är ett redskap för kommunikation och ett uttryck för elevens identitet. Teckenspråk är också den primära källan till kunskap och till delaktighet i den svenska kulturen och i dövas kultur. Undervisningen i ämnet syftar till att eleverna utvecklar sitt språk så att de kan få en stark självkänsla och en klar uppfattning om sig själva och sin livssituation som döva individer i det hörande, svenska majoritetssamhället. Undervisningen skall främja deras utveckling till tvåspråkiga med teckenspråk som förstaspråk och skriven svenska som andraspråk. Teckenspråk har en nyckelställning i specialskolan. Det utvecklar elevens tänkande och kreativitet. Genom språket blir kunskap synlig och hanterbar. Språket har stor betydelse för allt arbete i skolan och för elevernas fortsatta liv och verksamhet. Det är skolans ansvar att tillgodose elevernas behov av en rik språklig miljö och goda teckenspråkliga förebilder.

text: Mål att sträva mot

text: Specialskolan skall i sin undervisning i teckenspråk sträva efter att eleven  utvecklar en sådan språklig säkerhet att hon eller han med respekt för  andra kan, vill och vågar uttrycka sig tydligt i många olika sammanhang,  kan analysera, bearbeta och förbättra sitt språk både självständigt och i samarbete med andra,

text:  kan förstå olika typer av teckenspråkstexter,  utvecklar sin fantasi och lust att lära genom att skapa med hjälp av språket,  lär sig att använda video, multimedia och annan teknik för skapande och för att hämta och dokumentera information,  får kunskaper om språket och dess betydelse för människan och samhället,  får kunskaper om och möjlighet att träna sig i andra länders teckenspråk och internationellt handalfabet,  förstår grundläggande mönster och grammatiska strukturer i språket och inser att döva tecknar olika beroende på ålder, kön. utbildning och samtalssituation,  kan analysera och diskutera skillnader och likheter mellan teckenspråk och svenska avseende struktur och funktion för att få perspektiv på den egna tvåspråkigheten,  har kunskap om tecken språkets historia,  har kunskap om dövas kultur som den förmedlas i muntlig tradition och om dövas historia,  inser hur lärande går till och lär sig att använda sina egna erfarenheter, sitt tänkande och sina språkliga färdigheter för att inhämta och befästa nya kunskaper.

text: Ämnets uppbyggnad och karaktär

text: Kunskap om teckenspråkets funktion, ställning och struktur är ämnets centrala innehåll. Språkutveckling innebär att elevernas begreppsvärld vidgas, att de blir säkrare i att använda språket uttrycksfullt och tydligt men också att deras fantasi utvecklas. Teckenspråk är ett minoritetsspråk i Sverige men det förmedlar i huvudsak svensk kultur. Arbete med den svenska litteratur som eleverna får del av, antingen i översättning eller inom ramen för ämnet svenska, ingår också i ämnet teckenspråk. Arbetet med språket skall tillgodose elevernas behov att uttrycka vad de tänker och känner och att ta del av andras erfarenheter och upplevelser. Det skall också ge kunskaper om kulturarvet och vår omvärld, om dövas kultur samt dövas organisationer nationellt och internationellt. Inom ämnet teckenspråk ryms huvudansvaret för elevernas språkliga utveckling, men alla lärare har ett gemensamt ansvar och måste vara medvetna om språkets betydelse för lärande. Elever som kommer till specialskolan med påtagliga brister i teckenspråk ska få individuellt stöd för sin språkutveckling. Målen för undervisningen i teckenspråk är dock gemensamma för alla elever.

text: Språket

text: Eftersom teckenspråk saknar skriftspråk är samtalet den främsta arbetsformen. Det är i samtal om olika ämnen, med olika människor och i olika situationer som eleverna utvecklas språkligt. Det är också i samtal eleverna utifrån sina egna erfarenheter kan bygga upp kunskap om hur språket fungerar i samspel mellan människor och därigenom få perspektiv på sin egen språkförmåga. Videotekniken är ett viktigt redskap för att dokumentera, bevara och analysera texter. Kunskaper om språkets struktur och uppbyggnad tillför språkutvecklingen andra dimensioner liksom också ett kontrastivt perspektiv på de båda språken (skriven) svenska och teckenspråk. Insikter om egen användning av språket, tillämpning av dessa kunskaper och nya faktakunskaper om språket byggs upp i ett växelspel och bidrar till elevernas språkutveckling. Kunskap om hur teckenspråk och talspråk har delvis skilda kommunikationsvillkor och hur man bäst utnyttjar teckenspråkstolk ökar också den språkliga medvetenheten. Viss kunskap om hur teckenspråket anpassas av synskadade ökar förståelsen för språkets möjligheter och underlättar anpassningen för elever med synskador. Läraren skall kontinuerligt följa elevernas utveckling och arbete. Det är särskilt viktigt att uppmärksamma om en elev i vissa skeden behöver mer hjälp för att gå framåt.

text: Litteratur

text: Litteratur i traditionell mening finns inte på teckenspråk men ett växande antal videogram med såväl skönlitterärt innehåll som mer sakprosebetonat produceras. Det är viktigt att eleverna får tillgång till dessa texter, som hjälper dem att förstå världen och sig själva och som är viktiga för att utveckla den egna språkbehandlingen.

text: Mål som eleven skall ha uppnått i slutet av det femte skolåret

text: Eleven skall  på teckenspråk kunna berätta och redogöra så att innehållet blir begripligt för mottagaren,

text:  tillgodogöra sig innehåll i berättelser, sagor och faktatexter på teckenspråk samt kunna återberätta detta,  deltaga i samtal och diskussioner.

text: Mål som eleven skall ha uppnått i slutet av det sista skolåret

text: Eleven skall  aktivt kunna delta i samtal och diskussioner,  kunna utförligt redovisa olika uppgifter så att innehållet framgår tydligt,  kunna medvetet anpassa språket till vad som krävs i olika samtalssituationer,  ha kunskaper om språket och kunna göra iakttagelser av människors olika språkbruk för att utveckla det egna språket,  kunna jämföra teckenspråk och svenska med avseende på struktur och funktion,  kunna använda tolk i olika typer av talsituationer,  känna till några av de viktigaste skönlitterära verken och författarskapen som ingår i vårt kulturarv.


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner för sameskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner för den obligatoriska särskolan


identifier: SKOLFS 1994:8

title: Förordning om särskilda programmål för gymnasieskolans nationella program