title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2004:62) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring

text: I dessa föreskrifter avses med följande begrepp:

text: Andra organiska gödselmedel: Organiska ämnen av biologiskt ursprung, dock ej stallgödsel, som kan användas som gödselmedel. Betesmark: Mark som inte är lämplig att plöja men som kan användas till bete. Bruka ned: Att gödselmedel blandas in med jord i ett skikt av minst tio cm. Djurenhet: Begreppet djurenhet har samma betydelse som i förordningen (

text: ) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. Efterföljande vårsäsong: Efterföljande vårsäsong börjar när förberedelser kan starta inför vårbruket, dock tidigast den 1 januari. Fasta gödselslag: Stallgödsel och andra organiska gödselmedel som är stapelbara till en höjd av minst 1 meter utan stödvägg. Flytgödsel: Pumpbar stallgödsel med undantag av ren urin eller urin med inblandning av annan vätska. Fånggrödor: Växtlighet som har sin huvudsakliga tillväxt mellan två huvudgrödor och som odlas med syfte att minska växtnäringsförluster efter huvudgrödans skörd. Kvävekällor: Stallgödsel, andra organiska gödselmedel, mineralgödsel, markleverans (nettomineralisering), deposition och kvävefixering. Myllning: Inblandning av gödsel i marken så att gödsel och jord får god kontakt. Myllningen kan ske med jordbearbetningsredskap, i vilket fall inblandning av gödseln ska ske till ett djup om minst 5 cm, eller med myllningsaggregat. Nedbrukning: Se bruka ned. Obevuxen mark: Skördad mark utan etablerad (sådd och uppkommen) insådd, stubbearbetad mark, harvad mark, plöjd mark samt mark som är sådd men där grödan inte har kommit upp. Operativ tillsynsmyndighet: Myndighet som utövar tillsyn direkt gentemot den som bedriver en verksamhet eller vidtar en åtgärd. Fördelning av ansvar för den operativa tillsynen framgår av förordningen (

text: ) om tillsyn enligt

text: miljöbalken

text: . Snötäckt mark: Marken har ett snötäcke som är minst 5 cm tjockt

text: i genomsnitt. Stallgödsel: Husdjurens träck eller urin med eventuell inblandning av foderrester, strömedel eller annan vätska såsom spillvatten, disk- och tvättvatten, pressaft från ensilage eller eventuell nederbörd uppsamlad på gödselplatta, rastgård och i behållare. Stallgödselavtal: Ett avtal som ger en producent av stallgödsel rätt att leverera stallgödsel till en mottagare där gödseln sedan sprids. Träda: Åkermark där ingen gröda avsedd för skörd, bete eller gröngödsling har etablerats senast den 15 juli. Växande gröda: En väl etablerad gröda sådd i normal tid och med normal utsädesmängd. Vid höstspridning i växande gröda ska grödan vara avsedd för övervintring. Grödan anses som växande även om tillväxten tillfälligt har upphört på grund av låg temperatur. Åkermark: Mark som är lämplig att plöja och som kan användas till växtodling eller bete. (

text: Områden som tillhör känsliga områden

text: I

text: 5 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket anges känsliga områden enligt

text: rådets direktiv 91/676/EEG

text: om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket . I bilaga 1 till dessa föreskrifter har sammanställts vilka delar av Sverige som tillhör känsliga områden. I bilaga 2 till dessa föreskrifter anges närmare vilka kustområden som tillhör känsliga områden enligt 5 § 1 förordningen om miljöhänsyn i jordbruket. I bilaga 3 till dessa föreskrifter anges närmare vilka delar av Uppsala, Södermanlands, Östergötlands, Västra Götalands, Örebro och Västmanlands län som tillhör känsliga områden enligt 5 § 2 förordningen om miljöhänsyn i jordbruket.

text: Områden som anses vara slättbygder

text: I förordningen (

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket finns särskilda bestämmelser för bl.a. vissa slättbygder. I bilaga 4 till dessa föreskrifter anges vilka områden som ska anses som slättbygder inom Värmlands, Örebro och Västmanlands län enligt

text: 8 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket.

text: Lagring av stallgödsel

text: I

text: 6 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket finns krav på minsta lagringskapacitet för stallgödsel. Från dessa krav undantas jordbruksföretag med högst två djurenheter i genomsnitt på årsbasis.

text: 2 EGT L 375, 31.12.1991, s 1 (Celex 31991L0676).

text: I

text: 7 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket finns krav på utformning av lagringsutrymmen för stallgödsel, bestämmelser för påfyllning av flytgödsel- och urinbehållare samt bestämmelser om täckning av flytgödsel- och urinbehållare.

text: Gödsellagring inne i stallbyggnad, exempelvis i ströbädd, får inräknas i utrymme för lagring av stallgödseln.

text: I utrymme för lagring av stallgödsel får mellanlagring direkt på mark utomhus inte inräknas.

text: Begränsningar av den mängd gödsel som får tillföras

text: Begränsning av den mängd stallgödsel eller andra organiska gödselmedel som får

text: tillföras

text: Stallgödsel eller andra organiska gödselmedel får under en femårsperiod inte tillföras i större mängd än vad som motsvarar 22 kg totalfosfor per hektar spridningsareal och år, räknat som ett genomsnitt för företagets hela spridningsareal per år under perioden. Femårsperioden utgörs av en löpande sammanhängande period om fem kalenderår.

text: Om stallgödsel förs bort från ett jordbruksföretag för spridning på ett annat jordbruksföretag, för att villkoren i 8 § ska kunna uppfyllas, ska ett stallgödselavtal enligt 15 § finnas.

text: Ytterligare bestämmelser för jordbruksföretag med djur

text: Jordbruksföretag med högst tio djurenheter i genomsnitt på årsbasis omfattas inte av 8 och 9 §§ vad gäller gödsel från de egna djuren. Tillförsel av annan stallgödsel eller av andra organiska gödselmedel utöver den gödsel som kommer från egna djur får dock inte ske i större mängd än vad som anges i 8 §. Den spridningsareal som motsvarar de egna djuren ska först räknas bort. Beräkning av spridningsarealen för de egna djuren ska utgå från en tillförsel som högst får motsvara 22 kg totalfosfor per hektar och år. Fram till 1 januari 2013 får dock beräkningen av spridningsarealen för de egna djuren ske utifrån bilaga 5, för de djurslag som finns med i bilagan.

text: Jordbruksföretag med i genomsnitt fler än tio djurenheter på årsbasis får fram till den 1 januari 2013 använda sig av följande bestämmelser: 1. När det gäller djurslag som finns med i bilaga 5 får företaget på årsbasis hålla det antal djur per hektar spridningsareal som framgår av bilagan, även om det innebär att 8 § inte kan följas. 2. Om gödsel från djurslag som finns med i bilaga 5 förs bort från företaget får djurantalet ökas i motsvarande grad. För att antalet djur ska få ökas då stallgödsel förs bort ska anteckningar enligt 14 § föras. Förs stallgödsel bort för spridning på ett annat jordbruksföretag ska dessutom ett stallgödselavtal som uppfyller kraven i 15 § finnas. 3. Tillförsel av annan stallgödsel eller av andra organiska gödselmedel på företagets spridningsareal, utöver den gödsel som kommer från egna djur som

text: finns med i bilaga 5, får dock inte ske i större mängd än vad som anges i 8 §. Den spridningsareal som krävs för de egna djuren enligt bilaga 5 ska först räknas bort. (

text: De särskilda bestämmelserna i 11 § gäller dock inte för jordbruksföretag med fler än tio djurenheter som efter den 1 januari 2006 får ett tillstånd enligt

text: 5 § förordningen (1998:899)

text: om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd eller gör en anmälan om miljöfarlig verksamhet enligt

text: 21 § i samma förordning

text: om den förändring som ligger till grund för tillståndet eller anmälan medför att antalet djurenheter utökas i jordbruksföretaget. Dessa jordbruk ska följa bestämmelserna i 8 §.

text: Anteckningsskyldighet när man tar emot eller för bort stallgödsel eller andra

text: organiska gödselmedel

text: Jordbruksföretag som tar emot stallgödsel eller andra organiska gödselmedel ska anteckna gödselslag, vilken mängd som tas emot, vilken mängd totalfosfor gödseln motsvarar, datum för mottagandet samt från vem gödseln kommer. För stallgödsel kan uppgifter om vilka djurslag och vilket antal djur gödseln kommer ifrån ersätta uppgiften om mängden totalfosfor. Anteckningarna ska sparas och finnas tillgängliga under minst sex år. (

text: Jordbruksföretag som för att uppfylla kraven i 8 eller 11 §§ för bort stallgödsel ska anteckna stallgödselmängden som levereras, vilket djurslag och vilket antal djur gödseln kommer ifrån alternativt hur stor mängd totalfosfor gödseln innehåller, datum för leverans samt till vem gödseln levereras. Anteckningarna ska sparas och finnas tillgängliga under minst sex år. Jordbruksföretag med högst tio djurenheter i genomsnitt på årsbasis omfattas inte av bestämmelserna i första stycket. (

text: Vad gäller för stallgödselavtal mellan två jordbruksföretag?

text: Vid upprättande av stallgödselavtal mellan två jordbruksföretag gäller följande: 1. Avtalet ska vara skriftligt och gälla i minst ett år. 2. Av avtalet ska framgå hur mycket gödsel som producenten av stallgödsel har rätt att leverera till mottagaren under avtalets giltighetstid. I avtalet ska anges vilka djurslag och vilket antal djur som gödsel får levereras ifrån alternativt hur stor mängd totalfosfor gödseln motsvarar. I fråga om avtal om spridning av gödsel som har ingåtts före den 1 januari 2006 behöver dock inte avtalet ange från vilka djurslag gödsel ska levereras. Detta gäller under avtalets giltighetstid, dock längst till den 31 december 2010.

text: Ytterligare bestämmelser om var stallgödsel får spridas

text: Ytterligare bestämmelser om spridning av stallgödsel finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1999:119

text: ) om hänsyn till natur- och kulturvärden i jordbruket. (

text: 3 Ändringen innebär att det första stycket i paragrafen har tagits bort.

text: Stallgödsel och andra organiska gödselmedel ska fördelas över spridningsarealen

text: Om ett jordbruksföretag tillför stallgödsel eller andra organiska gödselmedel ska gödseln under en femårsperiod ha tillförts på hela spridningsarealen. Har företaget tillgång till en större spridningsareal än vad som krävs för att uppfylla bestämmelserna i 8 § behöver stallgödsel eller andra organiska gödselmedel endast tillföras på den minsta areal som krävs för att 8 § ska kunna uppfyllas. Femårsperioden utgörs av en löpande sammanhängande period om fem kalenderår. Djurhållande företag med högst tio djurenheter är undantagna från kraven att tillföra gödseln på hela spridningsarealen när det gäller gödseln från de egna djuren. På företag med fler än tio djurenheter i genomsnitt på årsbasis och som omfattas av bestämmelserna i 11 §, ska under en femårsperiod gödsel från de egna djuren istället tillföras på minst den spridningsareal som behövs för djuren enligt bilaga 5. Femårsperioden utgörs av en löpande sammanhängande period om fem kalenderår.

text: Vilken areal/mark får räknas in i spridningsarealen?

text: I spridningsarealen får följande mark räknas in: 1. Åkermark inom jordbruksföretaget som är tillgänglig för spridning av stallgödsel eller andra organiska gödselmedel. 2. Betesmark om betesdjur finns på företaget. Endast den del av betesmarken som motsvarar betets andel av djurens foderstat får räknas in i spridningsarealen. Beräkningen ska ske på årsbasis.

text: Areal som ligger i träda får inte räknas in i spridningsarealen. I spridningsarealen får inte heller räknas in åkermark där förbud mot spridning råder eller mark där spridning är olämplig, t.ex. på grund av närhet till ytvatten eller vattentäkt. (

text: Ytterligare bestämmelser för känsliga områden

text: Inom känsliga områden ska tillförseln av kväve via gödselmedel begränsas så att den inte överstiger den mängd som för avsedd gröda kan anses vara nödvändig för att utnyttja växtplatsens produktionsförmåga. Tillförseln ska dessutom avpassas utifrån växtplatsens miljömässiga förutsättningar och de ekonomiska förutsättningarna för kvävegödsling till den enskilda grödan. Följande ska särskilt beaktas vid beräkning av kvävetillförseln via gödselmedel till en enskild gröda: 1. Grödans beräknade kvävebehov och kvävetillförseln från samtliga kvävekällor. 2. Växtplatsens beskaffenhet det gäller mark, jordart och lutning. 3. Växtplatsens förhållanden vad gäller klimat, nederbörd och bevattning. 4. Markanvändning och jordbruksmetoder, inklusive växtföljd, på växtplatsen.

text: Ytterligare bestämmelser om avloppsslam

text: Ytterligare bestämmelser om spridning av avloppsslam finns i Naturvårdsverkets kungörelse med föreskrifter (

text: SNFS 1994:2

text: ) om skydd för miljön, särskilt marken, när avloppsslam används i jordbruket.

text: Försiktighetsmått vid spridning av gödsel

text: Bestämmelser som gäller i hela landet

text: Stallgödsel och andra organiska gödselmedel som sprids under perioden den 1 december – den 28 februari ska brukas ned samma dag.

text: Mineralgödsel baserad på urea ska vid spridning på obevuxen mark myllas eller brukas ned inom fyra timmar från spridningen.

text: Inom känsliga områden får inte 1. gödselmedel spridas på vattenmättad eller översvämmad mark, 2. gödselmedel spridas på snötäckt mark, 3. gödselmedel spridas på frusen mark. Spridning på frusen mark får dock ske om det inte strider mot någon annan bestämmelse i dessa föreskrifter och om någon av följande förutsättningar är uppfyllda: a. Marken är tinad från ytan till ett sådant djup att man kan utföra en myllning. Stallgödsel eller andra organiska gödselmedel som sprids i annat än vall ska myllas eller brukas ned åtminstone samma dag b. Marken är tinad från ytan till ett djup om minst 15 cm. Under sådana förhållanden ska inte ytlig nattjäle räknas som frusen mark. c. Marken är bevuxen med vall. Spridning på vall på frusen mark får ske under våren, efter den 28 februari. (

text: Inom känsliga områden får inte heller 1. mineralgödselkväve spridas under tiden den 1 november – den 15 februari, 2. stallgödsel eller andra organiska gödselmedel spridas under tiden den 1 januari - den 15 februari.

text: Inom Blekinge, Skåne, Hallands, Gotlands län samt på Öland och inom de kustområden som anges i bilaga 2 får stallgödsel och andra organiska gödselmedel under tiden den 1 augusti – den 30 november bara spridas i växande gröda, undantaget fånggröda, eller före höstsådd. Fasta gödselslag, med undantag av fjäderfägödsel, får dock spridas på obevuxen mark, utan krav på efterföljande höstsådd, under tiden 1. den 20 oktober – den 30 november i Blekinge, Skåne och Hallands län om nedbrukning sker inom fyra timmar, och 2. den 10 oktober – den 30 november i Gotlands län samt på Öland och inom kustområdena i bilaga 2 om nedbrukning sker samma dag. (

text: I Blekinge, Skåne och Hallands län ska stallgödsel som sprids på obevuxen mark under perioden den 1 mars – 19 oktober myllas eller brukas ned inom fyra timmar från spridningen. Stallgödsel som sprids på obevuxen mark i Blekinge, Skåne och Hallands län under perioden den 20 oktober – 31 december och den 16 – 28 februari ska brukas ned inom fyra timmar.

text: I Blekinge, Skåne och Hallands län ska spridning av flytgödsel i växande gröda ske med någon av följande metoder: 1. bandspridningsteknik eller annan liknande teknik som innebär att gödseln direkt placeras på marken under växttäcket, 2. myllningsaggregat eller annan liknande teknik som innebär att gödseln placeras direkt i marken, 3. teknik som innebär att 1 del gödsel späds ut med minst ½ del vatten före spridningen, eller 4. teknik som innebär att spridningen följs av bevattning med minst 10 millimeter vatten. Bevattning ska påbörjas senast inom fyra timmar och vara avslutad inom tolv timmar efter det att spridningen inleddes. Om det regnar får regnmängden räknas från kravet på minst 10 millimeter vatten.

text: Krav för att åkermark ska anses som höst- eller vinterbevuxen

text: Inledande bestämmelser

text: I

text: 11 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket finns bestämmelser om att en viss andel av åkermarken i vissa områden ska vara höst– eller vinterbevuxen.

text: Godkända grödor och obearbetad åkermark

text: Godkända grödor för att åkermark ska anses som höst– eller vinterbevuxen är 1. vall, 2. höstoljeväxter, 3. höstsäd, 4. sockerbetor, fodersocker– och foderbetor, morötter, rödbetor och andra liknande rotväxter, 5. fleråriga frukt– och bärodlingar, 6. energiskog, och 7. fånggrödor. Grödorna ska vara sådda med en för arten och syftet med odlingen normal utsädesmängd.

text: Även åkermark som är obearbetad efter spannmåls– och oljeväxtodling får räknas som höst– eller vinterbevuxen, men bara om marken är obearbetad från axgång i spannmålsodling respektive från blomning i oljeväxtodling.

text: Tidpunkt för sådd, avbruten tillväxt och bearbetning

text: För att åkermark ska anses som höst– eller vinterbevuxen ska huvudgrödor och sådana fånggrödor för vilka tillväxten kommer att avbrytas under efterföljande vårsäsong sås 1. senast den 5 oktober i Östergötlands, Jönköpings, Kronobergs, Kalmar, Gotlands och Västra Götalands län, och 2. senast den 15 oktober i Blekinge, Skåne och Hallands län.

text: För att åkermark ska anses som höst– eller vinterbevuxen får tillväxten av vall, fleråriga frukt– och bärodlingar, energiskog samt fånggrödor sådda före den 1 augusti avbrytas 1. tidigast den 10 oktober i Östergötlands, Jönköpings, Kronobergs, Kalmar, Gotlands och Västra Götalands län, och 2. tidigast den 20 oktober i Blekinge, Skåne och Hallands län. Obearbetad åkermark efter spannmåls– och oljeväxtodling får bearbetas eller bekämpas kemiskt tidigast vid de tidpunkter som anges i första stycket.

text: För att åkermark ska anses som höst– eller vinterbevuxen får 1. tillväxten av fånggrödor sådda den 1 augusti eller senare avbrytas tidigast under efterföljande vårsäsong, och 2. tillväxten av vallar och fånggrödor som innehåller mer än en fjärdedel baljväxter med avseende på ytandelen av växttäcket avbrytas först under efterföljande vårsäsong.

text: Andra bestämmelser om stallgödsel och andra organiska gödselmedel

text: Bestämmelser som berör stallgödsel och andra organiska gödselmedel i syfte att förhindra smittspridning finns i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002

text: om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel och i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1998:34

text: ) om hantering av djurkadaver och andra animaliska biprodukter.

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl kan den operativa tillsynsmyndigheten medge undantag från bestämmelserna i 8-15, 17, 20, 22-23 §§, 24 § punkterna 2-3 samt 25- 28 §§. I förordningen (

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket finns bestämmelser om möjlighet för länsstyrelsen att ge undantag från Jordbruksverkets föreskrifter.

text: Ikraftträdande och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2006, då verkets föreskrifter (

text: SJVFS 1999:79

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket upphör att gälla. 2. Författningen ska dock inte tillämpas vad gäller 8, 10, 11 och 17 §§ på spridningsareal som jordbruk enligt skriftligt avtal i 2 § andra stycket i den gamla författningen har förbundit sig att upplåta till spridning av stallgödsel från ett annat jordbruk. Avtalet måste vara ingått före den 1 januari 2006. För denna spridningsareal ska 8, 10, 11 och 17 §§ i den nya författningen börja tillämpas när avtalet upphör att gälla, dock senast den 1 januari 2011. 3. I den femårsperiod som anges i 8 och 17 §§ ska inte tid räknas in som föregick ikraftträdandet av denna författning.

text: 4 EGT L 273, 10.10.2002, s. 1, Celex 32003R1774

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2006. 2. Övergångsbestämmelserna till verkets föreskrifter (

text: SJVFS 2004:62

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring ska tillämpas även på denna författning.

text: MATS PERSSON

text: Ulrika Rinman (Växtnäringsenheten)

text: Bilaga 1

text: Känsliga områden

text: Av

text: 5 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket framgår att Stockholms, Blekinge, Skåne, Hallands och Gotlands län samt Öland ingår i känsliga områden. Därutöver ingår följande områden i känsliga områden:

text: Län Kommun Församling

text: Uppsala Håbo Alla Uppsala Uppsala domkyrkoförsamling Helga Trefaldighet Gamla Uppsala Vaksala Danmark Funbo Hagby Ramsta Balingsta Västeråker Dalby Uppsala–Näs Läby Vänge Åland Skogs–Tibble Järlåsa Jumkil Börje Åkerby Bälinge Skuttunge Ärentuna Björklinge Gottsunda Knivsta Alla Enköping Alla Södermanland Vingåker Alla Nyköping Lunda Tuna Tunaberg Bergshammar Nyköpings S:t Nicolai Nyköpings Alla Helgona församling med Svärta Tystbergabygden Trosa Alla Oxelösund Alla Katrineholm Julita

text: Eskilstuna Alla Strängnäs Alla Östergötland Ödeshög Svanhals Västra Tollstad Heda Rök Norrköping Norrköpings S:t Olai Norrköpings Hedvig Norrköpings Matteus Norrköpings Östra Eneby Norrköpings Borg Norrköpings S:t Johannes Styrstad Tingstad Kullerstad Skärkind Kimstad Kvillinge Krokek Kvarsebo Östra Stenby Konungsund Dagsberg Furingstad Tåby Kuddby Å Östra Ny Östra Husby Häradshammar Jonsberg Rönö Vrinnevi Svärtinge Söderköping Alla Motala Motala Kristberga Brunneby Klockrike Älvestad Fornåsa Lönsås Ekebyborna Ask Varv och Styra Västra Stenby Fivelstad Vadstena Alla Mjölby Högby

text: Skänninge Bjälbo Allhelgona Järstad Normlösa Vallerstad Skeppsås Appuna Hogstad Väderstad Kumla Viby Veta Herrberga Valdemarsvik Alla Linköping Linköpings domkyrkoförsamling Linköpings S:t Lars Landeryd Slaka Kärna Kaga Ledberg Sjögestad Västerlösa Björkeberg Rappestad Vikingstad Vreta Kloster Flistad Ljung Östra Harg Rystad Törnevalla Östra Skrukeby Lillkyrka Gistad Örtomta Askeby Bankekind Vårdsberg Linköpings Berga Linköpings Johannelund Linköpings Skäggetorp Linköpings Ryd Kalmar Torsås Torsås Söderåkra Kalmar Alla Nybro S:t Sigfrid

text: Mönsterås Alla Oskarshamn Oskarshamn Döderhult Misterhult Västervik Hjorted Västrum Gladhammar Hallingeberg Törnsfall Gamleby Odensvi Lofta Loftahammar Överum Ukna Västra Ed Västervik Västra Götaland Härryda Landvetter Råda Partille Alla Öckerö Öckerö Stenungsund Alla Tjörn Alla Orust Alla Sotenäs Alla Munkedal Alla Tanum Tanum Lur Kville Fjällbacka Bottna Svenneby Färgelanda Alla Ale Alla Grästorp Alla Essunga Alla Mellerud Alla Lilla Edet Alla Vara Alla Götene Alla Töreboda Töreboda Fredsberg Bäck Fägre Göteborg Alla Mölndal Alla Kungälv Alla Lysekil Alla Uddevalla Alla

text: Strömstad Alla Vänersborg Alla Trollhättan Alla Mariestad Alla Lidköping Alla Skara Alla Skövde Alla Tidaholm Valstad Dimbo-Ottravad Varv Acklinga Hömb Kungslena Fröjered Tidaholm Baltak Falköping Falköping Friggeåker Hällerstad-Trävattna Floby Sörby Gökhem Ullene Vilske-Kleva Marka Göteve Luttra Karleby Åsle Tiarp Mularp Slöta Skörstorp Högstena Dala Borgunda Stenstorp Brunnhem Segerstad Södra Kyrketorp Valtorp Håkantorp Torbjörntorp Gudhem Östra Tunhem Ugglum Bjurum Boddetorp Örebro Lekeberg Hidinge

text: Knista Kräcklinge Hackvad Edsberg Hallsberg Hallsberg Viby Sköllersta Örebro Alla Kumla Alla Västmanland Kungsör Alla Hallstahammar Alla Västerås Alla Köping Köping Himmeta–Bro Kolsva Odensvi Munktorp Arboga Alla

text: Bilaga 2

text: Kustområden som hör till känsliga områden enligt 5 § 1 förordningen om miljöhänsyn i jordbruket

text: Län Kommun

text: Församling

text: Stockholm Vallentuna Vada Össeby–Garn Angarn Österåker Alla Värmdö Alla Huddinge Alla Botkyrka Grödinge Tumba Haninge Alla Tyresö Alla Täby Alla Danderyd Alla Stockholms stad Alla Södertälje Södertälje–Tveta Östertälje Överjärna Ytterjärna Hölö Mörkö Västertälje Nacka Alla Sundbyberg Alla Solna Alla Lidingö Alla Vaxholm Alla Norrtälje Norrtälje–Malsta Björkö–Arholma Väddö Singö Häverö Edebo Ununge Skederid Husby–Sjuhundra Lohärad Estuna Söderby–Karl Roslags–Bro Vätö Rådmansö Frötuna Blidö

text: Länna Riala Nynäshamn Alla Södermanland Nyköping Lunda Tuna Tunaberg Bergshammar Nyköpings S:t Nicolai Nyköpings Alla Helgona församling med Svärta Tystbergabygden Trosa Alla Oxelösund Alla Östergötland Norrköping Kvarsebo Krokek Kvillinge Norrköpings Östra Eneby Norrköpings Hedvig Styrstad Dagsberg Östra Stenby Konungsund Furingstad Tåby Kuddby Östra Husby Häradshammar Jonsberg Rönö Östra Ny Å Svärtinge Söderköping Skönberga S:t Anna Valdemarsvik Alla Kalmar Torsås Torsås Söderåkra Kalmar Alla Nybro S:t Sigfrid Mönsterås Alla Oskarshamn Oskarshamn Döderhult Misterhult Västervik Hjorted

text: Västrum Gladhammar Hallingeberg Törnsfall Gamleby Odensvi Lofta Loftahammar Överum Ukna Västra Ed Västervik Västra Götaland Härryda Landvetter Råda Partille Alla Öckerö Öckerö Stenungsund Alla Tjörn Alla Orust Alla Sotenäs Alla Munkedal Alla Tanum Tanum Lur Kville Fjällbacka Bottna Svenneby Göteborg Alla Mölndal Alla Kungälv Alla Lysekil Alla Uddevalla Alla Strömstad Alla

text: Bilaga 3

text: Känsliga områden enligt 5 § 2 förordningen om miljöhänsyn i jordbruket

text: Vilka delar av Uppsala, Södermanlands, Östergötlands, Västra Götalands, Örebro och Västmanlands län som tillhör känsliga områden enligt 5 § 2 förordningen om miljöhänsyn i jordbruket.

text: Län Kommun Församling

text: Uppsala Håbo Alla Uppsala Uppsala domkyrkoförsamling Helga Trefaldighet Gamla Uppsala Vaksala Danmark Funbo Hagby Ramsta Balingsta Västeråker Dalby Uppsala–Näs Läby Vänge Åland Skogs–Tibble Järlåsa Jumkil Börje Åkerby Bälinge Skuttunge Ärentuna Björklinge Gottsunda Knivsta Alla Enköping Alla Södermanland Vingåker Alla Katrineholm Julita Eskilstuna Alla Strängnäs Alla Östergötland Ödeshög Svanhals Västra Tollstad Heda Rök Motala Motala Kristberga

text: Brunneby Klockrike Älvestad Fornåsa Lönsås Ekebyborna Ask Varv och Styra Västra Stenby Fivelstad Vadstena Alla Mjölby Högby Skänninge Bjälbo Allhelgona Järstad Normlösa Vallerstad Skeppsås Appuna Hogstad Väderstad Kumla Viby Veta Herrberga Linköping Linköpings domkyrkoförsamling Linköpings S:t Lars Landeryd Slaka Kärna Kaga Ledberg Sjögestad Västerlösa Björkeberg Rappestad Vikingstad Vreta Kloster Flistad Ljung Östra Harg Rystad Törnevalla Östra Skrukeby Lillkyrka Gistad Örtomta

text: Askeby Bankekind Vårdsberg Linköpings Berga Linköpings Johannelund Linköpings Skäggetorp Linköpings Ryd Norrköping Norrköpings S:t Olai Norrköpings Matteus Norrköpings Borg Norrköpings S:t Johannes Tingstad Kullerstad Skärkind Kimstad Vrinnevi Söderköping S:t Laurentii Drothem Västra Husby Gårdeby Östra Ryd Västra Götaland Färgelanda Alla Ale Alla Grästorp Alla Essunga Alla Mellerud Alla Lilla Edet Alla Vara Alla Götene Alla Töreboda Töreboda Fredsberg Bäck Fägre Vänersborg Alla Trollhättan Alla Mariestad Alla Lidköping Alla Skara Alla Skövde Alla Tidaholm Valstad Dimbo-Ottravad Varv Acklinga Hömb Kungslena Fröjered

text: Tidaholm Baltak Falköping Falköping Friggeåker Hällerstad-Trävattna Floby Sörby Gökhem Ullene Vilske-Kleva Marka Göteve Luttra Karleby Åsle Tiarp Mularp Slöta Skörstorp Högstena Dala Borgunda Stenstorp Brunnhem Segerstad Södra Kyrketorp Valtorp Håkantorp Torbjörntorp Gudhem Östra Tunhem Ugglum Bjurum Boddetorp Örebro Lekeberg Hidinge Knista Kräcklinge Hackvad Edsberg Hallsberg Hallsberg Viby Sköllersta Örebro Alla Kumla Alla Västmanland Kungsör Alla Hallstahammar Alla Västerås Alla Köping Köping Himmeta–Bro

text: Kolsva Odensvi Munktorp Arboga Alla

text: Bilaga 4

text: Områden som är att anse som slättbygder i Värmlands, Örebro och Västmanlands län enligt

text: 8 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket

text: Län Kommun

text: Församling

text: Värmland Forshaga Forshaga Nedre Ullerud Grums Borgvik Ed Grums Hammarö Hammarö Karlstad Alster Grava Karlstads domkyrkoförsamling Nor Norrstrand Nyed Segerstad Väse Västerstrand Östra Fågelvik Kil Frykerud Stora Kil Kristinehamn Alla Säffle Botilsäter Bro Eskilsäter Gillberga Kila Millesvik Ny–Huggenäs Säffle Tveta Ölserud Örebro Hallsberg Hallsberg Sköllersta Viby Kumla Alla Lekeberg Edsberg Hackvad Hidinge Knista Kräcklinge Lindesberg Fellingsbro Näsby

text: Örebro Adolfsberg Almby Asker Axberg Glanshammar Gällersta Längbro Mikael Mosjö Örebro Nikolai Norrbyås Örebro Olaus Petri Stora Mellösa Tysslinge Täby Västmanland Arboga Alla Hallstahammar Alla Heby Alla Kungsör Alla Köping Himmeta–Bro Kolsva Köping Munktorp Odensvi Sala Alla Västerås Alla

text: Bilaga 5

text: Högsta antalet djur som får hållas per hektar tillgänglig spridningsareal för olika djurslag

text: Djurslag Djur/hektar

text: Kor för mjölkproduktion (även sinkor och utslagskor) 1,6 Kor huvudsakligen för uppfödning av kalvar (amkor och dikor) 2,3 Kvigor, tjurar och stutar 1 år och däröver 4,6 Kalvar under 1 år 5,8 Får och getter 15 Suggor i produktion 2,2 Slaktsvin 10,5 Värphöns 100 Värphöns i bur (tillsats av fytas i fodret) 165 Värphöns i frigående (tillsats av fytas i fodret) 150 Unghöns 250 Unghöns (tillsats av fytas i fodret) 365 Slaktkycklingar 470 Kalkoner, ankor och gäss 140 Hästar 3 Minkar, avelshonor 50


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2004:58) med anledning av utbrott av Newcastlesjuka hos fjäderfä och andra fåglar

text: Dessa föreskrifter gäller förebyggande och bekämpning av Newcastlesjuka hos fjäderfä och andra fåglar. Om andra av Statens jordbruksverk meddelade föreskrifter innehåller bestämmelser som avviker från vad som sägs i dessa föreskrifter gäller bestämmelserna i den här författningen. Ytterligare bestämmelser om förebyggande och bekämpning av Newcastlesjuka finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2002:98

text: ) om förebyggande och bekämpning av epizootiska sjukdomar.

type: stycke

type: paragraf

text: Enligt

text: 4 § epizootiförordningen (1999:659)

text: är det Jordbruksverket eller den länsstyrelse Jordbruksverket bestämmer som beslutar enligt

text: och

text: 7 §§

text: epizootilagen (1999:657)

text: SJVFS 2005:77

text: Definitioner

type: rubrik

text: Vid tillämpningen av dessa föreskrifter avses med fjäderfä: höns, kalkoner, pärlhöns, ankor, gäss, vaktlar, duvor, fasaner och rapphöns som föds upp eller hålls i fångenskap för avel, produktion av kött eller ägg för konsumtion eller för att genom utsättning vidmakthålla viltstammen, andra fåglar: fåglar andra än fjäderfä som föds upp eller hålls i fångenskap inomhus eller utomhus. I denna definition inkluderas även fåglar som periodvis har viss frihet att röra sig fritt utanför stallbyggnader eller i hägn, huvudväg: Europaväg, riksväg och länsväg, officiell veterinär: en av Jordbruksverket utsedd veterinär,

text: Jfr

text: rådets direktiv 92/66/EEG av den 14 juli 1992

text: om införande av gemenskapsåtgärder för bekämpning av Newcastlesjukan (EGT L 260, 5.9.1992, s. 1, Celex 31992L0066), senast ändrat genom

text: rådets förordning (EG) nr 806/2003 av den 14 april 2003

text: om anpassning till beslut

text: av de bestämmelser i rättsakter som rådet antagit enligt samrådsförfarandet (kvalificerad majoritet) och som avser de kommittéer som biträder kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter (EGT L 122, 16.5.2003, s. 1, Celex 32003R0806).

text: skyddsområde: ett område med minst tre kilometers radie runt ett område som smittförklarats enligt

text: 5 § epizootilagen (1999:657)

text: . Skyddsområdet anges i ett särskilt beslut av Jordbruksverket, transitering: en transport som sker utan uppehåll och utan att fjäderfä, andra fåglar, slaktkroppar av dessa djur eller ägg lastas in i eller ut ur transportmedlet, samt övervakningsområde: ett område med minst tio kilometers radie runt ett område som smittförklarats enligt

text: 5 § epizootilagen (1999:657)

text: . Övervakningsområdet anges i ett särskilt beslut av Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2005:77

text: Skyddsområde

text: Inom ett skyddsområde ska fjäderfä och andra fåglar hållas isolerade inomhus eller i ett avgränsat utomhusutrymme.

text: Inom skyddsområdet ska tillträdesförbud enligt

text: 5 § 2 epizootilagen (1999:657)

text: gälla till djurstallar eller andra anläggningar där fjäderfän och andra fåglar hålls.

text: Vid in- och utgångar till djurstallar eller andra anläggningar med fjäderfä och andra fåglar ska utrustning för smittrening placeras ut i den omfattning som är nödvändig för att motverka smittspridning.

text: Levande fjäderfä, andra fåglar och kläckägg får inte transporteras inom skyddsområdet. Jordbruksverket eller den länsstyrelse Jordbruksverket bestämmer får medge undantag från detta för transport av 1. fjäderfä och andra fåglar till ett slakteri som Jordbruksverket godkänt för slakt av dessa fjäderfä och fåglar och som ligger inom eller utanför skyddsområdet, 2. daggamla kycklingar och unghöns till en tom anläggning i ett övervakningsområde, 3. kläckägg till ett kläckeri som Jordbruksverket godkänt för kläckning av dessa kläckägg och som ligger inom eller utanför skyddsområdet. Äggen och deras förpackningar ska vara desinfekterade före transporten. En sådan transport som avses i första stycket 1 – 3 får bara utföras som en direkt transport mellan berörda anläggningar. Fjäderfä, andra fåglar och ägg får bara flyttas från en besättning om denna undersökts kliniskt av en officiell veterinär omedelbart före transporten och tecken på Newcastlesjuka därvid inte kunnat påvisas. (

text: SJVFS 2005:77

text: Vad som anges i 7 § gäller inte en transitering av fjäderfä, andra fåglar eller kläckägg rakt igenom skyddsområdet under förutsättning att transporten sker på en huvudväg eller en järnväg.

text: Slaktkroppar av fjäderfä och andra fåglar som kommer direkt från anläggningar med fjäderfä och andra fåglar får transporteras in i, inom, eller ut ur skyddsområdet endast efter tillstånd av Jordbruksverket eller den länsstyrelse Jordbruksverket bestämmer. En ansökan om tillstånd ska vara skriftlig och innehålla uppgifter om transportens innehåll och mängd samt hela färdvägens sträckning.

text: Krav på tillstånd enligt första stycket gäller inte en transitering av slaktkroppar av fjäderfä och andra fåglar rakt igenom skyddsområdet under förutsättning att transporten sker på en huvudväg eller en järnväg. (

text: SJVFS 2005:77

text: Gödsel, strö och avfall som finns på en anläggning med fjäderfä och andra fåglar får inte spridas inom eller transporteras från anläggningen.

text: Auktioner, marknader, utställningar, tävlingar eller liknande arrangemang med fjäderfä eller andra fåglar får inte förekomma i skyddsområdet.

text: Övervakningsområde

text: Levande fjäderfä, andra fåglar och kläckägg får bara transporteras inom ett övervakningsområde efter tillstånd av Jordbruksverket eller den länsstyrelse Jordbruksverket bestämmer. En ansökan om tillstånd ska vara skriftlig och innehålla uppgifter om transportens innehåll och mängd samt hela färdvägens sträckning. (

text: SJVFS 2005:77

text: Levande fjäderfä och andra fåglar får bara transporteras ut ur övervakningsområdet efter tillstånd av Jordbruksverket eller den länsstyrelse Jordbruksverket bestämmer. Tillståndet gäller endast för direkt transport till ett slakteri som godkänts av Jordbruksverket för slakt av dessa fjäderfä eller fåglar. (

text: SJVFS 2005:77

text: Kläckägg får bara transporteras ut ur övervakningsområdet efter tillstånd av Jordbruksverket eller den länsstyrelse Jordbruksverket bestämmer. Tillståndet får bara avse transport direkt till ett kläckeri som godkänts av Jordbruksverket för kläckning av dessa ägg. Äggen och deras förpackningar ska vara desinfekterade före transporten. (

text: SJVFS 2005:77

text: Vad som anges i 12 - 14 §§ gäller inte en transitering av fjäderfä, andra fåglar eller kläckägg som går rakt igenom övervakningsområdet under förutsättning att transporten sker på en huvudväg eller en järnväg.

text: Gödsel, strö och avfall från en anläggning med fjäderfä och andra fåglar får inte transporteras ut ur övervakningsområdet.

text: Auktioner, marknader, utställningar, tävlingar eller liknande arrangemang med fjäderfä eller andra fåglar får inte förekomma i övervakningsområdet.

text: Distribution av fodermedel till en anläggning med fjäderfä och andra fåglar

text: Distribution av fodermedel till en smittförklarad anläggning får bara ske efter särskilt tillstånd av Jordbruksverket eller den länsstyrelse Jordbruksverket bestämmer. En sådan distribution ska ske sist om annat fodermedel som ingår i samma sändning ska distribueras till andra anläggningar. (

text: SJVFS 2005:77

text: En fodertransportör som levererar foder till en anläggning med fjäderfä och andra fåglar i ett skydds- eller övervakningsområde ska anteckna alla transporter i kronologisk ordning. Anteckningarna ska på anmodan visas upp för Jordbruksverket eller länsstyrelsen.

text: Bestämmelse om undantag

text: Om det finns särskilda skäl och under förutsättning att det inte strider mot någon bindande EG-rättsakt kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter. ------------------------- Denna författning2 träder i kraft den 21 juli 2004. ------------------------- Denna författning3 träder i kraft den 12 december 2005.

text: MATS PERSSON

text: Anushka Postelnik (Smittbekämpningsenheten)

text: SJVFS 2004:58

text: . 3

text: SJVFS 2005:77

type: foreskrift


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1995:90) om certifiering m.m. av utsädespotatis

text: Grundläggande bestämmelser om certifiering av utsäde finns i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: och i

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: . Grundläggande bestämmelser om frihet från allvarliga växtskadegörare m.m. finns i

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: och i förordningen (

text: ) om växtskydd m.m. (

text: SJVFS 2001:25

text: Definitioner

text: De termer och begrepp som används i

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: utsädeslagen (1976:298)

text: och

text: 13 kap.

text: miljöbalken (1998:808)

text: har samma betydelse i dessa föreskrifter.

text: rådets direktiv 2002/56/EG av den 13 juni 2002

text: om saluföring av utsädespotatis (EGT L 193, 20.7.2002, s. 60, Celex 32002L0056) senast ändrat genom

text: kommissionens beslut 2005/908/EG

text: (EGT L 329, 16 december 2005 s. 37, Celex 32005D0908),

text: rådets direktiv 69/464/EEG av den 8 december 1969

text: om bekämpning av potatiskräfta (EGT L 323, 24.12.1969, s.1, Celex 31969L0464)

text: rådets direktiv 69/465/EEG av den 8 december 1969

text: om bekämpning av potatiscystnematod (EGT L 323, 24.12.1969, s. 3, Celex 31969L0465),

text: kommissionens direktiv 92/105/EEG av den 3 december 1992

text: om en viss standardisering av växtpass för användning vid förflyttning av vissa växter, växtprodukter och andra föremål inom gemenskapen och om närmare bestämmelser om utfärdande av sådana växtpass samt villkor och närmare bestämmelser om ersättande av växtpass (EGT L 4, 8.01.1993 s. 22, Celex 31992L0105),

text: rådets direktiv 93/85/EEG av den 4 oktober 1993

text: om bekämpning av ljus ringröta på potatis (EGT L 259, 18.10.1993, s. 1, Celex 31993L0085),

text: kommissionens direktiv 93/17/EEG av den 30 mars 1993

text: om gemenskapsklasser för basutsädespotatis samt de villkor och beteckningar som ska gälla för dessa klasser (EGT L 106, 30.4.1993, s. 7, Celex 31993L0017) och

text: rådets direktiv 2000/29/EEG av den 8 maj 2000

text: om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (EGT L 169, 10.7.2000, s. 1, Celex 32000L0029). 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2001:25

text: SJVFS 2005: 81

text: I dessa föreskrifter avses med utsädespotatis: vegetativt förökningsmaterial av Solanum tuberosum L. (potatis) som uppfyller fastställda krav på härstamning, kvalitet, produktionsbetingelser och sundhet, kategori av utsädespotatis: stamutsäde, basutsäde och certifikatutsäde, stamutsäde: kategori av utsädespotatis som är uppdraget från meristem och producerat enligt kraven i dessa föreskrifter eller annat utsäde som uppfyller motsvarande sundhets- och kvalitetskrav och som av Statens jordbruksverk godkänts som stamutsäde. Utsädet är i huvudsak avsett som utgångsmaterial för produktion av basutsäde. För stamutsäde finns följande klasser: SS första knölgenerationen producerad i växthus eller odlingsrum efter meristemklon S1 första fältgenerationen S2 andra fältgenerationen S3 högst tredje fältgenerationen, basutsäde: kategori av utsädespotatis som är grundat på stamutsäde eller basutsäde i klass SE1 eller SE2. Utsädet är i huvudsak avsett som utgångsmaterial för produktion av certifikatutsäde. För basutsäde finns följande klasser: SE1 högst fjärde fältgenerationen SE2 högst femte fältgenerationen E högst sjätte fältgenerationen, certifikatutsäde: kategori av utsädespotatis som är grundat på stamutsäde eller basutsäde. Utsädet är avsett för produktion av annan potatis än utsädespotatis. För certifikatutsäde finns följande klass: A högst sjunde fältgenerationen Vid brist på certifierbar vara inom EU kan Jordbruksverket dessutom medge certifiering i den särskilda klassen U, brukningsenhet: företag bestående av en eller flera registerfastigheter eller delar av sådana med gemensam användning av maskiner och annan utrustning för produktion av potatis, gemenskapsklasser: basutsäde av klasser som uppfyller vissa högre ställda krav, vilka framgår av direktivet

text: , eget utsäde: utsäde från vid fältbesiktning godkänd odling till vilken utsädet härstammar från certifierat utsäde eller från eget stamutsäde. Utsädet ska ha odlats, lagrats och sorterats på egen eller arrenderad brukningsenhet samt vara avsett för odling på samma brukningsenhet, meristem: tillväxtpunkt i skottspets med ett eller ett par bladanlag, meristemplanta: planta uppväxande från meristem på sterilt substrat, klonplantor: plantor uppväxande från en och samma meristemplanta, meristemklon: samtliga sticklingar eller plantor, som genom vegetativ förökning härstammar från ett och samma meristem, moderknöl: knöl från vilken meristem tas,

text: moderplanta: planta utvecklad från rörstickling och odlad i substrat fritt från sjukdomsalstrare, rörstickling: på konstgjort substrat rotad stickling från meristemplanta, skyddad zon: ett område inom EU som av Europeiska gemenskapen (EG) har erkänts antingen vara fritt från en viss växtskadegörare eller att skadegöraren är under effektiv bekämpning, utsädesodling: odling baserad på certifierat utsäde eller på eget utsäde och som anmälts till fältbesiktning, växtpass: officiell märkning, utformad enligt bilaga 6, som visar att föreskrivna sundhets- och kvalitetskrav vid förflyttning av växter inom EU är uppfyllda samt ännu icke godkänd sort: en sort som inte finns på EG:s gemensamma sortlista och för vilken det lämnats in en ansökan till Jordbruksverket om intagning i den svenska sortlistan. (

text: SJVFS 2005:81

text: Registrering och godkännande

text: Odlare eller företag som avser att odla och producera utsädespotatis ska vara registrerade och godkända av Jordbruksverket. Godkännande kan ges till ägare eller driftsansvarig för sådant företag och kan avse odling av stam-, bas- eller certifikatutsäde samt lagring, sortering och förpackning av utsädespotatis. Ansökan om registrering och godkännande ska vara Jordbruksverket tillhanda senast den 1 mars det år odling och produktion av utsädespotatis påbörjas. Till ansökan ska bifogas karta över brukningsenhetens hela åkerareal. Arealen för varje enskilt skifte ska anges i hektar och benämning på dessa ska framgå. Uppgifter om ändrade bruknings- eller produktionsförhållanden eller andra uppgifter som ligger till grund för registrering och godkännande ska vara Jordbruksverket tillhanda senast den 1 mars det år odling och produktion planeras. Godkännande gäller tills det återkallas. Godkännande kan återkallas om Jordbruksverket vid sin besiktning finner att kraven i denna föreskrift inte efterlevs. ( ).

text: Anmälan om fältodling

text: Den som avser att påbörja produktionen av nytt stamutsäde ska skriftligen anmäla detta till Jordbruksverket senast den 1 juli det år första urval för stamutsädesproduktion ska ske. ( ).

text: Planerad utsädesodling ska anmälas skriftligen till Jordbruksverket senast den 20 maj (i Västernorrlands, Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län senast den 1 juni). I anmälan ska lämnas sådana uppgifter att samtliga på brukningsenheten förekommande potatisodlingar kan identifieras på ekonomisk karta samt andra uppgifter som Jordbruksverket kan behöva för kontroll och godkännande av odlingen. ( ).

text: Frihet från växtskadegörare

text: Växtskadegörare som anges i bilaga 1 A får inte förekomma på brukningsenheten eller i utsädespartiet. Växtskadegörare som anges i bilaga 1 B får vid produktion av stam- eller basutsäde inte förekomma på brukningsenheten eller i

text: SJVFS 2005: 81

text: utsädespartiet och vid produktion av certifikatutsäde, inte på det odlade skiftet eller i utsädespartiet. Växtskadegörare som anges i bilaga 1 C får inte förekomma på det odlade skiftet eller i utsädespartiet. Växtskadegörare som anges i bilaga 1 D får inte förekomma på det odlade skiftet om utsädespartiet ska certifieras för saluföring till område som är skyddad zon för växtskadegöraren ifråga. (

text: SJVFS 2005:81

text: Utsädespotatis får inte odlas på brukningsenhet 1. som är förklarad smittad av potatiskräfta, eller som är belägen inom riskområde för potatiskräfta; utsädesodling får påbörjas tidigast fem år efter det att smittförklaring upphävts, samt 2. där övriga växtskadegörare angivna i bilaga 1 konstaterats, om sanering inte genomförts enligt Jordbruksverkets anvisningar. (

text: SJVFS 1997:5

text: Utsädespartier som planeras att certifieras i klasserna SE1 ska analyseras med avseende på latent förekomst av ljus ringröta innan certifiering medges. Provtagning ska ske genom Jordbruksverkets försorg. Analysen ska utföras vid laboratorium som godkänts av Jordbruksverket enligt den metod som finns beskriven i bilaga 1 till direktiv

text: SJVFS 1997:5

text: Skiften där utsädesodling planeras ska före varje odlingssäsong undersökas beträffande förekomst av potatiscystnematod. Provtagning och analys ska ske genom Jordbruksverkets försorg. I Västerbottens och Norrbottens län kan Jordbruksverket medge att nematodundersökning inte behöver göras. Undersökning ska dock alltid ske första gången ett skifte tas i anspråk för utsädesodling av potatis och inför första odlingsåret då utsädesodling planeras under två år av sex. Provtagning bör ske senast hösten före planerad utsädesodling. ( ).

text: Stam- eller basutsädesodling som ska certifieras får inte förläggas till brukningsenhet där potatiscystnematod påträffats vid undersökning genomförd i enlighet med 9 §. Certifikatutsädesodling får inte förläggas till areal där potatiscystnematod påträffats vid undersökning genomförd i enlighet med 9 §. För att kunna godkänna återupptagen utsädesproduktion då potatiscystnematod påträffats, får under de 10 närmast efterföljande åren endast odlas växter, som inte är värdväxter för potatiscystnematoder, eller potatis av sort som är resistent mot den befintliga populationen. Därefter ska frihet från potatiscystnematod styrkas genom en särskild undersökning som ska omfatta 12 prov per hektar. För produktion av stam- eller basutsäde gäller kraven i tredje stycket all areal som kan ingå i brukningsenhetens potatiscirkulation. För produktion av certifikatutsäde gäller kraven sådan areal som är avsedd för utsädesproduktion. (

text: SJVFS 1997:5

text: Utgångsmaterial

text: Utgångsmaterialet för ny stamutsädesproduktion ska tas ut i fält från sorttypiska, friska plantor av högsta möjliga kvalitet. (

text: SJVFS 1997:5

text: Stamutsädet ska förökas enligt de krav som anges i dessa föreskrifter.

text: Stamutsäde kan också utgöras av utsädesparti som uppfyller motsvarande sundhets- och kvalitetskrav och som antingen är infört från annat land inom Europeiska unionen (EU) eller från Schweiz. Godkännande av sådant utsädesparti som stamutsäde kan ges av Jordbruksverket efter ansökan för varje enskilt utsädesparti. Företag som önskar sådant godkännande ska i sin ansökan till Jordbruksverket lämna sådana handlingar som styrker att det aktuella utsädespartiet uppfyller de sundhets- och kvalitetskrav för stamutsäde som anges i dessa föreskrifter. Ansökan ska vara Jordbruksverket tillhanda senast den 20 maj. (

text: SJVFS 2005:81

text: Bas- och certifikatutsädesodling ska grundas på 1. certifierat utsäde av som lägst närmast högre klass, eller 2. eget utsäde som godkänts vid fältbesiktning i som lägst närmast högre klass och i vilket latent förekomst av ljus ringröta ej kunnat påvisas vid undersökning i den omfattning som anges i 8 §. (

text: SJVFS 1997:5

text: Odling

text: Olika kloner av stamutsäde ska vara åtskilda så att de inte vidrör varandra.

text: Stamutsädesodling i klass S1 och S2 ska vara omgiven av minst 100 m skog eller 500 m öppen terräng (i Västerbotten och Norrbotten 100 m skog respektive 300 m öppen terräng) i förhållande till a. växthus, b. lagerhus för annan potatis än stamutsäde, eller c. annan odling av potatis som inte är utsädesodling planerad för lägst klass S3.

text: Stamutsädesodling i klass S3 ska ha ett avstånd på minst 100 m till a. växthus, b. lagerhus för annan potatis än utsäde, eller c. annan odling av potatis som inte är utsädesodling planerad för lägst klass SE.

text: Basutsädesodling ska ha ett avstånd av minst 25 m till a. växthus, b. lagerhus för annan potatis än utsäde, eller c. annan odling av potatis som inte är utsädesodling grundad på stamutsäde eller basutsäde.

text: Certifikatutsädesodling ska ligga minst 10 m från potatisodling som inte är utsädesodling.

text: Utsäde av flera sorter får odlas på samma brukningsenhet. Utöver vad som anges i 15 - 18 §§ gäller att utsädesodlingar ska läggas ut åtskilda med minst 5 meters mellanrum. På brukningsenheter med planerad odling av stam- eller basutsäde får inga andra potatisodlingar, utöver utsädesodlingar, förekomma. På brukningsenheter med planerad odling av certifikatutsäde får potatisodling, som inte är utsädesodling, endast baseras på certifierat utsäde eller på eget utsäde

text: SJVFS 2005: 81

text: som vid föregående års fältbesiktning godkänts i lägst klass A och som underökts avseende latent förekomst av ljus ringröta i den omfattning som anges i 8 §. På en brukningsenhet får endast förekomma utsädesodling för planerad certifiering i olika klasser enligt följande 1. S1, S2 och S3, 2. S3, SE1 och SE2, eller 3. SE2, E och A. (

text: SJVFS 1997:5

text: Odling av stamutsäde i klass S1 eller S2 får inte förläggas till areal där potatis har odlats under något av de närmast föregående fyra åren. Odling av stamutsäde i klass S3 samt bas- och certifikatutsäde får inte förläggas till areal där potatis har odlats under något av de närmast föregående tre åren. I Västernorrlands, Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län tillåts dock odling av bas- och certifikatutsäde under två år av sex. Om då potatis odlats på skiftet under något av de närmast föregående två åren ska denna odling ha godkänts i lägst samma klass vid fältbesiktning och varit av samma sort.

text: Maskiner och redskap som används vid odling av utsädespotatis, ska före säsongens början vara noggrant rengjorda och desinficerade. De får användas i odling på annan brukningsenhet endast om odlingen är en utsädesodling av samma kategori och de därefter noggrant rengörs och desinficeras. Maskiner och redskap som använts inom brukningsenheten vid odling som inte är en vid fältbesiktning godkänd utsädesodling av potatis, får användas vid odling av certifikatutsäde endast om de dessförinnan noggrant rengjorts och desinficerats.

text: Fältbesiktning

text: Utsädesodling ska fältbesiktigas av Jordbruksverket. Detta gäller dock inte sådan stamutsädesodling som inte ska certifieras. Odlingen får inte vara så ogräsbemängd eller skadad av andra orsaker att bedömning av odlingens kvalitet omöjliggörs. Blastdödning får inte företas innan fältbesiktningen har slutförts. (

text: SJVFS 2005:81

text: Vid fältbesiktning av stamutsädesodling får denna godkännas endast om den är sorttypisk, sortren samt fri från virussjukdomar och stjälkbakterios. Odlingen kasseras som stamutsäde om beståndet utan godtagbar anledning är luckigt eller om den rensats på grund av stjälkbakterios. (

text: SJVFS 1997:5

text: Vid fältbesiktning av bas- och certifikatutsädesodling får plantor av främmande sort samt sjuka plantor rensas bort före besiktningen. Detta ska ske så tidigt som möjligt genom uppgrävning. Såväl blast som knölar ska uppsamlas och bortföras från odlingen. Orsak till och omfattning av bortrensningen ska finnas dokumenterad vid fältbesiktningstillfället. Vid fältbesiktning ska undersökas och protokollföras förekomst av plantor av främmande sort och avvikande typ samt plantor med symptom på bladrullsjuka, krussjuka eller stjälkbakterios. Förekomsten anges i antalsprocent. Kraven för godkännande framgår av bilaga 2. Övriga symptom av patologisk eller fysiologisk karaktär noteras.

text: Virustest

text: Innan certifiering får ske ska utsädet undersökas i särskild virustest. Om produktionen skett i Västerbottens eller Norrbottens län, fordras dock inte virustest för certifiering av 1. sorter förtecknade i bilaga 3 A, 2. stamutsäde som producerats och ska odlas vidare inom samma kontraktsbundna utsädesproduktion, 3. stamutsäde som är avsett för egen produktion, eller 4. kontraktsbunden produktion av basutsäde av klasserna SE1 och SE2 då utsädet återtas av den odlare som producerat utsädet. Analys ska utföras av Jordbruksverket. Undersökningen ska omfatta 1. för stamutsäde och basutsäde klasserna SE1 och SE2 minst 300 knölar per 5 hektar odling, 2. för basutsäde klass E minst 200 knölar per 5 hektar odling, och 3. för certifikatutsäde minst 100 knölar per 10 hektar odling. Krav för godkännande framgår av bilaga 2. Minst 80 % av knölarna i ett prov ska ha givit upphov till plantor som är bedömbara. I annat fall ska nytt prov tas ut och testas. Om Jordbruksverket bedömer att virusspridningen varit obetydlig kan verket i det särskilda fallet besluta att virustest inte behöver göras. (

text: SJVFS 2005:81

text: Lagring

text: Lager- och sorteringslokaler samt därtill hörande lagrings- och sorteringsanordningar som används för utsädespotatis ska vara godkända av Jordbruksverket. De ska inför varje säsong och senast till fältbesiktningen vara noggrant rengjorda och desinficerade. Rengöring och desinficering ska utföras enligt anvisningar från Jordbruksverket. ( ).

text: Skörden från en godkänd utsädesodling ska lagras och sorteras hos odlaren, vid kontraktsodling alternativt hos uppdragsgivaren. Lagerlokaler, lådor och utrustning får endast utnyttjas gemensamt för skörd från odling som vid fältbesiktning godkänts i olika klasser enligt följande: 1. klasserna S1, S2 och S3, 2. klasserna S3, SE1 och SE2, eller 3. klasserna SE2, E och A. Skörd från utsädesodling som vid fältbesiktning kasserats av annan orsak än förekomst av stjälkbakterios eller potatiscystnematod får dock lagras och hanteras enligt andra stycket. Lagras olika utsädespartier i samma lokal, ska de förvaras åtskilda. Varje parti ska vara märkt med årets fältbesiktningsnummer och i förekommande fall klonnummer. Vid lagring hos uppdragsgivaren ska märkning ske innan utsädet lämnar odlarens brukningsenhet. (

text: SJVFS 1997:5

text: Utrustning som används för lagring och sortering av utsädespotatis, ska före säsongens början vara noggrant rengjord och desinficerad. Utrustning som använts för lagring och sortering av certifikatutsäde får under samma säsong

text: SJVFS 2005: 81

text: a. inte användas för iordningställande av stamutsäde, b. användas för iordningställande av basutsäde endast om den dessförinnan noggrant rengjorts och desinficerats. Utrustning som använts för annan potatis än skörd från vid fältbesiktning godkänd utsädesodling får under samma säsong a. inte användas för iordningställande av stam- eller basutsäde, b. användas för iordningsställande av certifikatutsäde endast om den dessförinnan noggrant rengjorts och desinficerats. Utrustningen får dock endast användas inom brukningsenheten.

text: Knölkvalitetskontroll

text: Utsädespotatis ska för att få saluföras ha en sådan storlek att de inte kan passera genom ett såll med kvadratiska maskor med sidan 25 mm. För potatisknölar som är för stora för att passera ett såll med kvadratiska maskor med sidan 35 mm ska gränserna för största och minsta storlek uttryckas i intervall av 5 mm. Skillnaden mellan övre och nedre gräns i en storlekssortering får inte överstiga 25 mm. Kraven på storlekssortering gäller inte klasserna SS, S1 och S2. (

text: SJVFS 2001:25

text: Utsädespartiet får inte vara frostskadat eller fuktigt. Misstänks ett utsädesparti vara frostskadat eller föreligger risk för kraftiga angrepp av Phoma- eller Fusariumröta i partiet, får Jordbruksverket uppskjuta certifieringen i högst två veckor. ( ).

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 1997:5

text: Utsädespotatis får inte certifieras om den behandlats med groningshämmande medel.

text: Vid certifieringen ska utsädespartiet uppfylla de kvalitetskrav i övrigt som anges i bilaga 4. För sorter som anges i bilaga 3 B gäller dock att andelen knölar med symptom av rostringar får vara högst 20 viktprocent. Överensstämmelse med dessa krav ska kontrolleras av Jordbruksverket. Om Jordbruksverket vid sin besiktning misstänker att kraven inte uppfylls, ska kontrollanalys genomföras. Vid kontrollanalys undersöks för klass S, SE och E 200 knölar per 5 000 kg och för klass A 200 knölar per 10 000 kg. Partier som vid sådan kontrollanalys inte uppfyller de krav som anges i bilaga 4 får omsorteras och därefter återigen genomgå kontroll av Jordbruksverket. Partier som kasserats p.g.a. rötor eller partier som av andra orsaker inte är lämpliga som utsäde får inte omsorteras. (

text: SJVFS 2005:81

text: Förslutning och märkning

text: Vid certifieringen ska utsädet vara förpackat i emballage som godkänts av Jordbruksverket. Säckar, storsäckar och kartonger ska vara nya. Begagnade lådor och lastpallar samt transportmedel ska vara noggrant rengjorda och desinficerade.

text: Förpackningar av certifierad utsädespotatis ska vara förslutna. De ska vara förslutna på sådant sätt att de inte kan öppnas utan åverkan på förslutningen. Förpackningar med certifierad utsädespotatis får endast återförslutas under överinseende av Jordbruksverket. Utan hinder av andra stycket får certifierad utsädespotatis som är avsedd för odlare inom kontraktsbunden produktion förvaras i förpackningar som inte är förslutna. ( ).

text: Förpackningar av certifierad utsädespotatis ska vara märkta med växtpass, som ska innehålla text som framgår av bilaga 6. Texten ska vara tydligt läsbar, utan rättningar och med outplånlig skrift. Vid förslutning med plomb ska märkningen fästas under plomben. I annat fall placeras den direkt på emballaget på sådant sätt att den inte kan avlägsnas utan åverkan på underlaget eller märkningen. Efter Jordbruksverket medgivande får märkningen ersättas med tryck direkt på förpackningen. ( ).

text: Särskilda krav för utsäde av genetiskt modifierade sorter

text: Utöver kraven i dessa föreskrifter får utsäde som är av en sort som är genetiskt modifierad endast saluföras om ett tillstånd till utsläppande på marknaden finns enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken (1998:808)

text: eller om ett godkännande för utsläppande på marknaden finns som uppfyller kraven om ömsesidigt erkännande enligt

text: 3 kap. 43 § förordningen (2002:1086)

text: om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön. Att sorten är genetiskt modifierad ska framgå av märkningen på förpackningen enligt kraven i bilaga 6, samt av alla dokument, officiella eller andra, som fästs på, eller åtföljer utsädespartiet. Uppgift om att en sort är genetiskt modifierad ska även framgå av försäljningskataloger och annan information där sorten omnämns. (

text: SJVFS 2005:81

text: Särskilda krav för utsäde av ännu icke godkända sorter

text: Saluföring av utsäde av en ännu icke godkänd sort får ske i enlighet med

text: kommissionens beslut 2004/842/EG

text: 3. Ansökan om saluföring till försöksodling i fältmässig skala ska skickas till Jordbruksverket och kan göras av den som lämnat in ansökan om sortgodkännande eller en representant för denne. Ansökan ska innehålla följande uppgifter 1. planerade försöksodlingar, 2. uppgift om sorten ska provas enbart i Sverige. Om utsädet avses saluföras även till andra medlemsstater ska dessa anges, 3. sortbeskrivning samt 4. information om hur sorten upprätthålls. ( ).

text: Utsädet ska uppfylla kraven i dessa föreskrifter för certifiering i klass A.

text: 3 Kommissionens beslut

text: av den 1 december 2004 om genomförandebestämmelser enligt vilka medlemsstaterna får tillåta utsläppande på marknaden av utsäde som hör till sorter för vilka det har lämnats in en ansökan om införande på den nationella sortlistan för arter av lantbruks- eller köksväxter (EUT L 361, 9.12.2004, s. 21, Celex 32004D0842).

text: SJVFS 2005: 81

text: Kraven på märkning framgår av bilaga 6. ( ).

text: Särskilda krav för certifiering av basutsäde i gemenskapsklasserna EG1, EG2 och EG3

text: För certifiering av basutsäde i gemenskapsklasserna EG1, EG2 och EG3 gäller utöver de krav som i övrigt framgår av denna författning att 1. odlingen, samt den odling från vilken odlingen direkt härstammar, inte får förläggas till areal där potatis har odlats under något av de närmast föregående tre åren, 2. odlingen, samt den odling från vilken odlingen direkt härstammar, ska fältbesiktigas av Jordbruksverket två gånger, och 3. odlingen ska härstamma direkt från en odling som uppfyller de krav som anges i bilaga 5 A. Odlingen i sig ska uppfylla de krav som anges i bilaga 5 B. Vid tveksamhet ska fältbesiktningsresultatet kompletteras med laboratorietestning av blad enligt lämplig metod. ( ).

text: Särskilda krav för odling av stamutsäde i laboratorium och växthus eller odlingsrum

text: Den som avser att producera stamutsäde ska ha tillgång till växtpatologisk expertis samt produktions- och lagringslokal som godkänts av Jordbruksverket.

text: Vid allt laboratoriearbete och vid odling av meristemplantor, rörsticklingar och moderplantor ska erforderlig försiktighet och största möjliga hygien iakttas för att undvika infektion av växtmaterialet. En kultur som visar sig vara förorenad av svamp eller bakterier ska kasseras. Endast personer, som arbetar med produktion eller kontroll av stamutsäde ska ha tillträde till laboratorium, odlingsrum eller växthus som används för stamutsädesproduktion. Meristem, meristemkloner och moderplantor ska lätt kunna identifieras. De ska därför numreras och hållas väl åtskilda under hela odlingen.

text: Den som producerar stamutsäde ska för varje uppdragning föra fortlöpande noteringar beträffande skärning av meristem, odling av meristemplantor och rörsticklingar, kylförvaring av rörsticklingar och odling av moderplantor. Uppgifter om tidpunkten för genomförande av respektive arbetsmoment, antalet meristem och plantor samt eventuell kassationsorsak och omfattning ska kunna redovisas till Jordbruksverket. ( ).

text: Rörsticklingar från varje meristemklon, som ska användas för produktion av stamutsäde, ska vara fria från bladrullvirus, PVA, PVM, PVS, PVX, PVY, TSWV, tobaksrattelvirus, potatismopptoppvirus och spindle tuber viroid, Erwinia carotovora ssp. artroseptica, Erwinia carotovora ssp. carotovora, Erwinia chrysanthemi, Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus och Ralstonia solanacearum och andra växtpatogena virus samt bakterie- och svampsjukdomar. Dessutom ska moderknölen vara fri från Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus och Ralstonia solanacearum.

text: Undersökningen ska utföras av laboratorium som Jordbruksverket godkänner. (

text: SJVFS 2001:25

text: Meristemplantor ska lagras och hanteras på sätt som hindrar återinfektion av skadegörare. De får användas för upprepad produktion av stamutsäde. Meristemplantorna sticklingförökas klonvis. Rörsticklingar överförs till odlingssubstrat, som är fritt från sjukdomsalstrare, för produktion av moderplantor i växthus eller odlingsrum. Från moderplantorna får en knölgeneration, SS, produceras. Alternativt kan rörsticklingar planteras i fält för produktion av S1. (

text: SJVFS 1997:5

text: Import av utsädespotatis

text: Import av utsädespotatis från land utanför EU ska skriftligen anmälas till Jordbruksverket senast en vecka efter införseln. Kravet på anmälan gäller vid införsel av mer än 2 kg utsädespotatis. Anmälan ska innehålla uppgifter om 1. importör, 2. produktionsland och kontrollerande myndighet, 3. avsändarland, 4. sort, 5. kvantitet, 6. referensnummer, samt 7. kategori och eventuell certifieringsklass. För utsäde infört från annat land inom EU och som ska användas för vidare uppförökning i det svenska certifieringssystemet gäller att partiet ska vara märkt enligt EG:s krav för märkning av utsädespotatis. Klassificering i det svenska certifieringssystemet görs av Jordbruksverket. ( ).

text: Övriga bestämmelser

text: Nematodundersökning och fältbesiktning av sådant certifikatutsäde som ett företag tillhandahåller sina avtalsbundna odlare får, utan hinder av vad som föreskrivs i 9 och 22 §§, utföras av person som av Jordbruksverket auktoriserats för detta ändamål. Undersökningar enligt första stycket får endast utföras inom företag som bedriver handel med matpotatis eller med förädlad vara där potatis utgör råvaran. Fältbesiktning av stamutsädesodling från vilken hela skörden levereras till företagets avtalsbundna odlare får, utan hinder av vad som föreskrivits i 22 §, utföras av person som av Jordbruksverket auktoriserats för detta ändamål. Resultaten från undersökningar enligt första och tredje stycket ska omgående tillställas Jordbruksverket och ska kontrolleras genom stickprov i den omfattning verket beslutar. (

text: SJVFS 2005:81

text: Resultaten av fältbesiktning och knölkvalitetskontroll ska lämnas skriftligen till uppdragsgivaren vid förrättningstillfället.

text: Vid brist på utsäde eller om särskilda skäl annars föreligger, kan Jordbruksverket medge undantag från de krav som angivits i denna författning,

text: SJVFS 2005: 81

text: såvida detta inte påverkar kvaliteten vid fortsatt uppförökning och det inte strider mot EG:s bestämmelser.

text: Ytterligare bestämmelser om krav på märkning med växtpass, vid förflyttning inom EU av utsädespotatis som inte certifieras, samt krav på förvaring av växtpass finns i Statens Jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare.

text: Ikraftträdande och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder ikraft den 1 juli 1995, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1992:29

text: ) om utsädespotatis ska upphöra att gälla. 2. Krav på samodling enligt 19 § fjärde stycket 3 och krav på lagring enligt 27 § andra stycket 3 ska tillämpas från och med certifieringen av 1996 års skörd. 3. Krav på analys av ljus ringröta enligt 8 §, krav på högsta andel knölar med symptom av rostringar för sorter som anges i bilaga 3 B och krav på märkning enligt bilaga 6 ska tillämpas från och med certifieringen av 1997 års skörd. 4. För meristemklon som testats före 1 juli 1995 avseende frihet från de växtskadegörare som anges i 40 § ska bestämmelser enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1992:29

text: ) om utsädespotatis tillämpas. (

text: SJVFS 1997:5

text: -------------------------- Denna författning träder i kraft den 29 januari 1997.

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2001.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2006.

text: CHRISTINA HUHTASAARI

text: Lina Ulff (Växtinspektionen)

text: SJVFS 1995:90

text: . 5

text: SJVFS 1997:5

text: SJVFS 2001:25

text: SJVFS 2005:81

text: Bilaga 1

text: Växtskadegörare

text: A. Clavibacter michiganensis Ljus ringröta (Smith) Davis et al. ssp sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al.

text: Ralstonia solanacearum Mörk ringröta (Smith.) Yabuuchi et al.

text: Synchytrium endobioticum Potatiskräfta (Schilbersky) Percival

text: Meloidogyne chitwoodi Rotgallnematod Golden, O'Bannon, Santo & Finley

text: Leptinotarsa decemlineata Say Koloradoskalbagge

text: Tomato spotted wilt virus Bronsfläckvirus

text: B. Globodera pallida (Stone) Vit potatiscystnematod Behrens

text: Globodera rostochiensis Gul potatiscystnematod (Wollenweber) Behrens

text: C.

text: Ditylenchus destructor Thorne Potatisrötnematod (

text: SJVFS 2001:25

text: D. Beet necrotic yellow vein virus Rhizomania ( )

text: SJVFS 2005: 81

text: Bilaga 2

text: Fältbesiktning och virustest

text: Fältbesiktning

text: Högsta tillåtna andel plantor med fel, angivet i antalsprocent, i respektive klass Fel Klass S SE1/SE2 E A Främmande sort och avvikande typ 0 0,05 0,05 0,1 Bladrull- och krussjuka 0,2 0,7 10 0* Stjälkbakterios 0 0,1 0,5 1

text: Virustest

text: Högsta tillåtna andel knölar med virus, angivet i antalsprocent, i respektive klass Virus Klass S SE1/SE2 E A 0,0 0,4 1*** 10 Y, A och bladrull** X --- Undersöks inte --- 0*** S och M 0,3 *** --- Undersöks inte ---

text: SJVFS 2005:81

text: *Kravet gäller frihet från alla synliga symptom av virussjukdomar. ** Förekomst av bladrullvirus undersöks endast om misstanke om smitta föreligger. *** Undersöks endast i sorter som är dokumenterat mottagliga för dessa viroser.

text: Bilaga 3

text: A.

text: Potatissorter som är motståndskraftiga mot potatisvirus Y

text: Annika Bellona Elin Frieslander Kuras Maria Maris Bard Matilda Meva Minerva Ovatio Provita Saturna Sava Saxon Timate

text: B.

text: Potatisorter som är starkt mottagliga för rostringar

text: Dianella Elles Prevalent Producent

text: SJVFS 2005:81

text: Bilaga 5

text: Särskilda krav för gemenskapsklasserna EG1, EG2 och EG3

text: A. Krav på den odling från vilket utsädespartiet ska härstamma

text: Högsta tillåtna andel plantor med fel, angivet i procent, i respektive klass Fel Klass EG 1 EG 2 EG 3 Synliga virussymptom vid fältbesiktning eller vid efterföljande 0,1 0,1 0,1 virustest Stjälkbakterios 0 0,25 0,25

text: B. Krav på odling som ska certifieras i gemenskapsklasserna EG1, EG2 och EG3

text: Högsta tillåtna andel plantor med fel, angivet i procent, i respektive klass Fel Klass EG 1 EG 2 EG 3 Synliga virussymptom vid fältbesiktning eller vid efterföljande 0,5 0,5 1 virustest Stjälkbakterios 0 0,5 1

text: Växtpassets utformning

text: A. Färg: Stamutsäde klass S vitt med violett band Basutsäde klass SE/E vitt Certifikatutsäde klass A blått Särskilda klassen U brun Ännu icke godkänd sort orange

text: B. Storlek:

text: Minsta storlek för förpackningar med en vikt av 25 kg eller större: 110 millimeter x 67 millimeter. (

text: SJVFS 2005:81


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2002:49) om saluföring m.m. av utsäde av icke-vedartade arter av prydnadsväxter

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om kvalitetskontroll på annat sätt än genom certifiering och bestämmelser för saluföring m.m. av utsäde av samtliga ickevedartade arter av prydnadsväxter. Dessa föreskrifter gäller inte för utsäde som saluförs i liten omfattning (färre än 5 000 frön per sort och år) eller för bevarande av den genetiska mångfalden. Dessa föreskrifter gäller inte heller för leverantörer med en årsomsättning från utsädesförsäljningen som är lägre än 1,5 prisbasbelopp. Dessa leverantörer ska dock årligen anmäla sin beräknade årsomsättning från utsädesförsäljningen till Statens jordbruksverk. För utsäde av vilda arter av prydnadsväxter finns i även bestämmelser i 1.

text: rådets förordning (EG) nr 338/97 av den 9 december 1996

text: Jfr

text: rådets direktiv 98/56/EG av den 20 juli 1998

text: om saluföring av förökningsmaterial av prydnadsväxter (EGT L 226, 13.8.1998, s. 16, Celex 31998L0056),

text: kommissionens direktiv 93/49/EEG av den 23 juni 1993

text: om en översikt över de krav som skall uppfyllas av prydnadsväxter och förökningsmaterial av prydnadsväxter i enlighet med

text: artikel 4 i rådets direktiv 91/682/EEG

text: (EGT L 250, 7.10.1993, s. 9, Celex 31993L0049), ändrat genom

text: kommissionens direktiv 1999/67/EG av den 28 juni 1999

text: om ändring av direktiv

text: rådets direktiv 91/682/EEG

text: (EGT L 164, 30.6.1999, s. 78, Celex 31999L0067),

text: kommissionens direktiv 1999/66/EG av den 28 juni 1999

text: om krav beträffande den etikett eller annan handling som utfärdas av leverantören enligt

text: rådets direktiv 98/56/EG

text: (EGT L 164, 30.6.1999, s. 76, Celex 31999L0066) och

text: kommissionens direktiv 1999/68/EG av den 28 juni 1999

text: om ytterligare bestämmelser för de listor över sorter av prydnadsväxter som förs av leverantörer i enlighet med

text: rådets direktiv 98/56/EG

text: (EGT L 172, 8.7.1999, s. 42, Celex 31999L0068). 2 EGT L 61, 3.3.1997, s.1 (Celex 31997R0338).

text: kommissionens förordning (EG) nr 1808/2001 av den 30 augusti 2001

text: om närmare föreskrifter för tillämpningen av

text: rådets förordning (EG) nr 338/97

text: om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem, 3.

text: kommissionens förordning (EG) nr 349/2003 av den 25 februari 2003

text: om 4 förbud mot införsel av vissa arter av vilda djur och växter till gemenskapen, 4.

text: artskyddsförordningen (1998:179)

text: samt med stöd av den utfärdade föreskrifter. Kvalitetskontroll på annat sätt än genom certifiering krävs enligt

text: 5 § 1

text: , 4 och 5

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: inte för 1. utsäde som är avsett för export till ett land utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, eller 2. utsäde som är avsett för a. förädlingsändamål, b. försöksändamål eller för vetenskapligt bruk. Bestämmelser om saluföring m.m. av utsäde av vedartade arter av prydnadsväxter samt om saluföring m.m. av annat förökningsmaterial än utsäde av prydnadsväxter finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m. ( ).

text: Av

text: 18 § utsädesförordningen (2000:1330)

text: följer att utsäde endast får saluföras av godkända leverantörer. Detta gäller dock inte om en leverantör endast saluför utsäde till personer som inte bedriver yrkesmässig produktion av eller yrkesmässig saluföring av prydnadsväxter eller förökningsmaterial av prydnadsväxter. Utsäde får dessutom endast saluföras om det uppfyller kraven i dessa föreskrifter.

text: Bestämmelser med krav på registrering av den som yrkesmässigt producerar, lagrar, saluför eller inför växter finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. I samma föreskrifter finns också krav på att vissa växter ska vara försedda med ett växtpass vid förflyttning inom Europeiska unionen (EU) samt att vissa växter ska åtföljas av ett sundhetsintyg vid import från länder utanför EU. Bestämmelser om emballage och märkning av betat utsäde finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2001:13

text: ) om emballage för betat utsäde.

text: Definitioner

text: De termer och begrepp som används i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: och i

text: 13 kap.

text: miljöbalken (1998:808)

text: har samma betydelse i dessa föreskrifter. I dessa föreskrifter avses med EG-kvalitet: kraven i dessa föreskrifter är uppfyllda, leverantör: en fysisk eller juridisk person som bedriver yrkesmässig saluföring eller import av utsäde, eller som producerar utsäde, prydnadsväxter: växter för prydnadsändamål av samtliga släkten och arter av icke-vedartade prydnadsväxter, dvs. annat än träd, buskar och ris, utsäde: frö för sådd av samtliga släkten och arter av icke-vedartade prydnadsväxter som omfattas av dessa föreskrifter, dvs. annat än träd, buskar och ris,

text: 3 EGT L 250, 19.9.2001, s. 1 (Celex 32001R1808). 4 EGT L 51, 26.2.2003, s. 3 (Celex 32003R0349).

text: växtpass: officiell märkning som visar att föreskrivna sundhetskrav vid förflyttning av växter (inklusive utsäde av vissa arter) inom EU är uppfyllda.

text: Krav som utsäde ska uppfylla

text: Utsäde ska i förekommande fall uppfylla tillämpliga växtskyddskrav i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: Utsäde som omfattas av dessa föreskrifter får inte innehålla flyghavre (Avena fatua, Avena ludoviciana och Avena sterilis).

text: Vid saluföring ska utsädet 1. åtminstone vid visuell besiktning i allt väsentligt vara fritt från skadegörare som försämrar kvaliteten och tecken eller symptom på skadegörare som gör utsädet mindre användbart, 2. i allt väsentligt vara fritt från fel som kan försämra dess kvalitet som utsäde, 3. ha tillräcklig livskraft och storlek med avseende på dess användbarhet som utsäde, samt 4. ha tillräcklig grobarhet. Utsäde som visar synliga tecken eller symptom på att inte i allt väsentligt vara fritt från skadegörare får endast saluföras om det behandlats på lämpligt sätt.

text: Vid saluföring ska utsädet ha tillräcklig sortäkthet och sortrenhet om det saluförs med uppgift om en viss sort enligt 12 §.

text: Saluföring och märkning av utsäde

text: Utöver kraven i dessa föreskrifter får utsäde som är av en sort som är genetiskt modifierad endast saluföras om tillstånd finns enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken (1998:808)

text: eller om ett godkännande för utsläppande på marknaden finns som uppfyller kraven om ömsesidigt erkännande enligt

text: 3 kap. 43 § förordningen (2002:1086)

text: om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön. Att sorten är genetiskt modifierad ska framgå av märkningen på förpackningen enligt märkningskraven i 11 § samt av alla dokument, officiella eller andra, som fästs på eller åtföljer utsädespartiet. Uppgift om att en sort är genetiskt modifierad ska även framgå av försäljningskataloger och annan information där sorten omnämns. ( ).

text: Utsäde ska saluföras i enhetliga partier. Utsäde från olika partier får dock saluföras som en enda varusändning under förutsättning att leverantören registrerar de olika partiernas sammansättning och ursprung. Kraven på enhetliga partier respektive på registrering gäller endast för utsäde som saluförs till personer som bedriver yrkesmässig produktion av eller yrkesmässig saluföring av prydnadsväxter eller förökningsmaterial av prydnadsväxter. Kraven gäller inte vid saluföring till en leverantör vars verksamhet uteslutande gäller köp av utsäde, i märkta och förseglade förpackningar, för vidare saluföring utan att förpackningen bryts.

text: När utsäde saluförs ska förpackningen vara märkt av leverantören med en etikett. Etiketten ska vara av lämpligt material och inte ha använts tidigare. Texten ska vara tryckt på minst ett av EU:s officiella språk. Den ska innehålla följande rubriker: 1. ”EG-kvalitet”. 2. EG-medlemsstatens kod. 3. Det ansvariga officiella organets namn eller kod. 4. Leverantörens registreringsnummer. 5. Individuellt serie-, vecko- eller partinummer. 6. Vetenskapligt namn. 7. Sortbenämning, i tillämpliga fall, grundstammens beteckning. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 8. Benämning av sortgruppen, i tillämpliga fall. 9. Mängd. 10. Produktionslandets namn, vid import från ett land utanför EU. Med ansvarigt officiellt organ enligt tredje punkten avses Jordbruksverket, utom vid införsel där ansvarigt organ i respektive EU-land avses. Om utsädet åtföljs av ett växtpass, kan etiketten ersättas av växtpasset om det senare är försett med upplysningarna under punkterna 1, 3, 7, 8 och 10. Dessa upplysningar ska vara klart avskilda från övrig text. För märkning av portionsförpackat utsäde, till personer som inte bedriver yrkesmässig produktion av eller yrkesmässig saluföring av prydnadsväxter eller förökningsmaterial av prydnadsväxter, gäller att märkning kan göras direkt på emballaget. Följande information ska finnas: 1. ”EG-kvalitet”. 2. Leverantörens namn och adress. 3. Individuellt serie-, vecko- eller partinummer. 4. Vetenskapligt namn. 5. Sortbenämning. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 6. Benämning av sortgruppen, i tillämpliga fall. 7. Mängd, får anges i vikt (gram), antal (st.), till antal plantor eller sträckmeter. ( ).

text: Utsäde får saluföras med uppgift om vilken sort det är endast om den berörda sorten är 1. registrerad för växtförädlarrätt, eller 2. officiellt registrerad på annat sätt, eller 3. allmänt känd, eller 4. upptagen i en leverantörs förteckning med detaljerad beskrivning och benämning. Varje sort ska, så långt som möjligt ha samma benämning i alla medlemsstater. Om utsäde saluförs med uppgift om sortgrupp istället för sort ska leverantören ange sortgruppen på ett sådant sätt att förväxling med annan sortbenämning undviks.

text: De förteckningar som nämns i 12 § första stycket 4 ska innehålla följande: 1. sortbenämning, i tillämpliga fall tillsammans med dess allmänt kända synonymer,

text: 2. uppgifter om upprätthållare av sorten och om den förökningsmetod som tillämpas, 3. sortbeskrivning, åtminstone innehållande de karaktärer och deras uttryck som används i den sortbeskrivning som ska inges i ansökan om EG:s växtförädlarrätt där denna är tillämplig, samt 4. om möjligt, uppgifter om hur sorten skiljer sig från de sorter den närmast liknar. Punkterna 2 och 4 gäller endast för leverantörer som förökar eller producerar utsäde. Förteckningarna ska på begäran göras tillgängliga för Jordbruksverket. Leverantören ska spara dessa förteckningar i minst tre år. ( ).

text: Utsäde som har producerats i ett land utanför EU

text: Utsäde får endast importeras från ett land utanför EU, om den importerande leverantören före import ser till att utsädet har samma kvalitet som utsäde som har producerats inom EU enligt dessa föreskrifter, särskilt vad gäller kvalitet, identifikation och växtskydd.

text: Införsel av utsäde

text: Införsel av utsädesparti, inklusive småförpackningar, ska av importören skriftligen anmälas till Jordbruksverket efter införseln. Anmälan ska göras genom en årlig rapport eller på begäran från Jordbruksverket. Utsäde behöver dock inte anmälas om det ska användas för egen sådd. Anmälan ska innehålla följande uppgifter: 1. ursprungsland och officiell kontrollmyndighet, 2. avsändarland, 3. sort, 4. kvantitet, 5. referensnummer, 6. typ av förpackning och märkning, 7. beträffande småförpackningar, antal förpackningar som förts in och förpackningsvikt. Leverantören ska spara skriftliga bevis på sitt kontrakt med leverantören utanför EU i minst tre år. ( ).

text: Krav som ska uppfyllas av en leverantör

text: En leverantör ska vara godkänd av Jordbruksverket med avseende på den verksamhet som bedrivs enligt dessa föreskrifter. Godkännande krävs inte för en leverantör vars verksamhet uteslutande gäller köp av utsäde, i märkta och förseglade förpackningar, för vidare saluföring utan att förpackningen bryts. Av

text: 18 § utsädesförordningen (2000:1330)

text: tredje stycket följer att godkännande inte krävs för en leverantör som endast saluför utsäde till personer som inte bedriver yrkesmässig produktion av eller yrkesmässig saluföring av prydnadsväxter eller förökningsmaterial av prydnadsväxter. ( ).

text: En leverantör som bedriver produktion av utsäde ska 1. kartlägga och övervaka sådana kritiska moment i sin produktionskedja som inverkar på utsädets kvalitet, 2. vid behov ta ut prov för laboratorieanalys, 3. se till att olika partier av utsädet hålls åtskilda och kan identifieras under produktionen, samt 4. spara uppgifter i minst tre år om den övervakning som avses i första punkten så att Jordbruksverket kan granska uppgifterna om verket begär det. ( ).

text: har upphävts genom ( ).

text: När utsäde saluförs ska registrerade leverantörer enligt 16 § spara skriftliga bevis för sin saluföring eller sina inköp i minst ett år.

text: Kontroll och tillsyn

text: För att kontrollera att kraven i dessa föreskrifter uppfylls ska utsäde kontrolleras av Jordbruksverket, 1. åtminstone genom stickprovskontroller, och 2. åtminstone i fråga om utsäde som saluförs till personer som bedriver yrkesmässig produktion av eller yrkesmässig saluföring av prydnadsväxter eller förökningsmaterial av prydnadsväxter. ( ).

text: Om det vid kontroll enligt 20 § visar sig att utsäde inte uppfyller kraven ska Jordbruksverket se till att leverantören vidtar lämpliga åtgärder eller, om detta inte är möjligt, förbjuder Jordbruksverket saluföring av detta utsäde inom EU. (

text: SJVFS 2005:83

text: Om det visar sig att utsäde som saluförs av en viss leverantör inte uppfyller kraven i dessa föreskrifter vidtar Jordbruksverket lämpliga åtgärder beträffande denna leverantör. Alla sådana åtgärder ska återkallas så snart det med tillräcklig säkerhet har fastställts att det utsäde som är avsett att saluföras av leverantören i framtiden kommer att uppfylla kraven i dessa föreskrifter. ( ).

text: Undantag

text: Vid brist på utsäde, eller om det annars finns särskilda skäl, kan Jordbruksverket medge undantag från de krav som angivits i dessa föreskrifter, om det inte strider mot EG:s bestämmelser.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Denna författning träder i kraft den 1 augusti 2002, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1991:100

text: ) om kvalitetsdeklaration vid överlämnande av vissa utsädesvaror ska upphöra att gälla. Äldre föreskrifter gäller till och med den 31 december 2004 för utsäde som producerats före ikraftträdandet av dessa föreskrifter. Till och med den 31 december 2004 får utsäde, som inte omfattas av äldre föreskrifter, saluföras även om det inte uppfyller kraven i dessa föreskrifter.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2006.

text: CHRISTINA HUHTASAARI

text: Eva Dahlberg (Växtodlingsenheten)

text: SJVFS 2002:49

text: . 6


text: Dessa föreskrifter gäller förebyggande och bekämpning av Newcastlesjuka hos fjäderfä och andra fåglar. Om andra av Statens jordbruksverk meddelade föreskrifter innehåller bestämmelser som avviker från vad som sägs i dessa föreskrifter gäller bestämmelserna i den här författningen. Ytterligare bestämmelser om förebyggande och bekämpning av Newcastlesjuka finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2002:98

text: ) om förebyggande och bekämpning av epizootiska sjukdomar.

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2005:85

text: Definitioner

text: Vid tillämpningen av dessa föreskrifter avses med fjäderfä: höns, kalkoner, pärlhöns, ankor, gäss, vaktlar, duvor, fasaner och rapphöns som föds upp eller hålls i fångenskap för avel, produktion av kött eller ägg för konsumtion eller för att genom utsättning vidmakthålla viltstammen, andra fåglar: fåglar andra än fjäderfä som föds upp eller hålls i fångenskap

text: Jfr

text: rådets direktiv 92/66/EEG av den 14 juli 1992

text: om införande av gemenskapsåtgärder för bekämpning av Newcastlesjukan (EGT L 260, 5.9.1992, s. 1, Celex 31992L0066), senast ändrat genom

text: rådets förordning (EG) nr 806/2003 av den 14 april 2003

text: om anpassning till beslut

text: av de bestämmelser i rättsakter som rådet antagit enligt samrådsförfarandet (kvalificerad majoritet) och som avser de kommittéer som biträder kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter (EGT L 122, 16.5.2003, s. 1, Celex 32003R0806). 2 Författningen omtryckt

text: SJVFS 2005:77

text: inomhus eller utomhus. I denna definition inkluderas även fåglar som periodvis har viss frihet att röra sig fritt utanför stallbyggnader eller i hägn, huvudväg: Europaväg, riksväg och länsväg, officiell veterinär: en av Jordbruksverket utsedd veterinär, skyddsområde: ett område med minst tre kilometers radie runt ett område som smittförklarats enligt

text: 5 § epizootilagen (1999:657)

text: eller runt ett område som är spärrat då det finns grundad anledning att anta att ett fall av epizootisk sjukdom har inträffat enligt 4 a § lagen. Skyddsområdet anges i ett särskilt beslut av Jordbruksverket, transitering: en transport som sker utan uppehåll och utan att fjäderfä, andra fåglar, slaktkroppar av dessa djur eller ägg lastas in i eller ut ur transportmedlet, samt övervakningsområde: ett område med minst tio kilometers radie runt ett område som smittförklarats enligt

text: 5 § epizootilagen (1999:657)

text: eller runt ett område som är spärrat då det finns grundad anledning att anta att ett fall av epizootisk sjukdom har inträffat enligt 4 a § lagen. Övervakningsområdet anges i ett särskilt beslut av Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2005:85

text: Skyddsområde

text: Inom ett skyddsområde ska fjäderfä och andra fåglar hållas isolerade inomhus eller i ett avgränsat utomhusutrymme.

text: Inom skyddsområdet ska tillträdesförbud enligt

text: 5 § 2 epizootilagen (1999:657)

text: gälla till djurstallar eller andra anläggningar där fjäderfän och andra fåglar hålls.

text: Vid in- och utgångar till djurstallar eller andra anläggningar med fjäderfä och andra fåglar ska utrustning för smittrening placeras ut i den omfattning som är nödvändig för att motverka smittspridning.

text: Levande fjäderfä, andra fåglar och kläckägg får inte transporteras inom skyddsområdet. Jordbruksverket eller den länsstyrelse Jordbruksverket bestämmer får medge undantag från detta för transport av 1. fjäderfä och andra fåglar till ett slakteri som Jordbruksverket godkänt för slakt av dessa fjäderfä och fåglar och som ligger inom eller utanför skyddsområdet, 2. daggamla kycklingar och unghöns till en tom anläggning i ett övervakningsområde, 3. kläckägg till ett kläckeri som Jordbruksverket godkänt för kläckning av dessa kläckägg och som ligger inom eller utanför skyddsområdet. Äggen och deras förpackningar ska vara desinfekterade före transporten. En sådan transport som avses i första stycket 1 – 3 får bara utföras som en direkt transport mellan berörda anläggningar. Fjäderfä, andra fåglar och ägg får bara flyttas från en besättning om denna undersökts kliniskt av en officiell veterinär omedelbart före transporten och tecken på Newcastlesjuka därvid inte kunnat påvisas.

text: Vad som anges i 7 § gäller inte en transitering av fjäderfä, andra fåglar eller kläckägg rakt igenom skyddsområdet under förutsättning att transporten sker på en huvudväg eller en järnväg.

text: Slaktkroppar av fjäderfä och andra fåglar som kommer direkt från anläggningar med fjäderfä och andra fåglar får transporteras in i, inom, eller ut ur skyddsområdet endast efter tillstånd av Jordbruksverket eller den länsstyrelse Jordbruksverket bestämmer. En ansökan om tillstånd ska vara skriftlig och innehålla uppgifter om transportens innehåll och mängd samt hela färdvägens sträckning. Krav på tillstånd enligt första stycket gäller inte en transitering av slaktkroppar av fjäderfä och andra fåglar rakt igenom skyddsområdet under förutsättning att transporten sker på en huvudväg eller en järnväg.

text: Gödsel, strö och avfall som finns på en anläggning med fjäderfä och andra fåglar får inte spridas inom eller transporteras från anläggningen.

text: Auktioner, marknader, utställningar, tävlingar eller liknande arrangemang med fjäderfä eller andra fåglar får inte förekomma i skyddsområdet.

text: Övervakningsområde

text: Levande fjäderfä, andra fåglar och kläckägg får bara transporteras inom ett övervakningsområde efter tillstånd av Jordbruksverket eller den länsstyrelse Jordbruksverket bestämmer. En ansökan om tillstånd ska vara skriftlig och innehålla uppgifter om transportens innehåll och mängd samt hela färdvägens sträckning.

text: Levande fjäderfä och andra fåglar får bara transporteras ut ur övervakningsområdet efter tillstånd av Jordbruksverket eller den länsstyrelse Jordbruksverket bestämmer. Tillståndet gäller endast för direkt transport till ett slakteri som godkänts av Jordbruksverket för slakt av dessa fjäderfä eller fåglar.

text: Kläckägg får bara transporteras ut ur övervakningsområdet efter tillstånd av Jordbruksverket eller den länsstyrelse Jordbruksverket bestämmer. Tillståndet får bara avse transport direkt till ett kläckeri som godkänts av Jordbruksverket för kläckning av dessa ägg. Äggen och deras förpackningar ska vara desinfekterade före transporten.

text: Vad som anges i 12 - 14 §§ gäller inte en transitering av fjäderfä, andra fåglar eller kläckägg som går rakt igenom övervakningsområdet under förutsättning att transporten sker på en huvudväg eller en järnväg.

text: Gödsel, strö och avfall från en anläggning med fjäderfä och andra fåglar får inte transporteras ut ur övervakningsområdet.

text: Auktioner, marknader, utställningar, tävlingar eller liknande arrangemang med fjäderfä eller andra fåglar får inte förekomma i övervakningsområdet.

text: Distribution av fodermedel till en anläggning med fjäderfä och andra fåglar

text: Distribution av fodermedel till en smittförklarad anläggning får bara ske efter särskilt tillstånd av Jordbruksverket eller den länsstyrelse Jordbruksverket bestämmer. En sådan distribution ska ske sist om annat fodermedel som ingår i samma sändning ska distribueras till andra anläggningar. 19 § En fodertransportör som levererar foder till en anläggning med fjäderfä och andra fåglar i ett skydds- eller övervakningsområde ska anteckna alla transporter i kronologisk ordning. Anteckningarna ska på anmodan visas upp för Jordbruksverket eller länsstyrelsen.

text: Bestämmelse om undantag

text: Om det finns särskilda skäl och under förutsättning att det inte strider mot någon bindande EG-rättsakt kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter. ------------------------- Denna författning3 träder i kraft den 21 juli 2004. ------------------------- Denna författning4 träder i kraft den 12 december 2005. ------------------------- Denna författning5 träder i kraft den 15 december 2005.

text: CHRISTINA HUHTASAARI

text: Pia Gustafsson (Smittbekämpningsenheten)

text: SJVFS 2004:58

text: . 4

text: SJVFS 2005:77

text: . 5

text: SJVFS 2005:85