fs: lfs

publisher: Transportstyrelsen

title: Luftfartsverkets föreskrifter med Bestämmelser för Civil Luftfart —Driftbestämmelser (BCL-D) 1.21, LFS 1998:81

type: foreskrift


title: Luftfartsverkets föreskrifter med Bestämmelser för Civil Luftfart – Materielbestämmelser (BCL-M) 5.2, LFS 1998:84


publisher: Luftfartsverket

title: Luftfartsverkets föreskrifter med Bestämmelser för Civil Luftfart – Materielbestämmelser (BCL-M) 1.7, LFS 1999:174

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2000. LUFTFARTSVERKET Luftfartsinspektionen ARNE AXELSSON

type: stycke

text: Ingrid Lindén Anmälan har gjorts enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37, Celex 398L0034).

text: BESTÄMMELSER FÖR CIVIL LUFTFART (BCL) BCL-M 1.7

type: rubrik

text: 601 79 Norrköping. Telefon 011-19 20 00. Telex 64250 Civair S.

text: MATERIELBESTÄMMELSER

text: ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

text: LUFTVÄRDIGHETSBEVIS — BESIKTNING

text: Beslutade av Luftfartsverket, Luftfartsinspektionen med stöd av

text: 3 kap 3 § luftfartslagen

text: och

text: och

text: 23 §§

text: luftfartsförordningen (1986:171)

text: att gälla från och med den 1 januari 2000. Upphäver BCL-M 1.7 av den 1 mars 1988.

text: INNEHÅLLSFÖRTECKNING

text: 1. DEFINITIONER 2. TILLÄMPNING 3. ALLMÄNT 4. ANSÖKAN OM LUFTVÄRDIGHETSBEVIS 4.1 Allmänt 4.2 Ansökan om luftvärdighetsbevis 4.3 Ansökan om förnyelse av luftvärdighetsbevis 4.4 Särskilda tilläggskrav vid förnyelse av luftvärdighetsbevis för luftfartyg som är 15 år eller äldre 4.5 Ansökan om interimistiskt luftvärdighetsbevis 5. LUFTVÄRDIGHETSUTREDNING OCH BESIKTNINGSFÖRFARANDEN 5.1 Allmänt 5.2 Genomförande av besiktning 5.3 Tillfälligt flygtillstånd 5.4 Flygutprovningstillstånd 5.5 Upprättande av besiktningsrapport 6. UTFÄRDANDE AV LUFTVÄRDIGHETSBEVIS 7. AVGIFTER

text: 2 BCL-M 1.7

text: 1. DEFINITIONER

text: 1.1 Definitioner av begrepp och förkortningar finns i Luftfartsinspektionens definitionssamling.

text: 2. TILLÄMPNING

text: 2.1 Denna BCL skall tillämpas vid utfärdande av luftvärdighetsbevis, vid besiktning eller luftvärdighetsutredning och i samband därmed erforderlig materielkontrollflygning samt vid provflygning som syftar till typgodkännande eller modifieringsgodkännande. 2.2 Luftfartsinspektionen kan i särskilda fall lämna dispens från bestämmelserna i denna BCL om inspektionen bedömer att kompensation finns för avvikelser från fastställda krav eller att den avsedda verksamheten är av sådant slag att en dispens är försvarlig.

text: 3. ALLMÄNT

text: 3.1 Följande former av luftvärdighetsbevis kan utfärdas: a) Luftvärdighetsbevis för luftfartyg som skall införas eller är införda i det svenska luftfartygsregistret. Luftvärdighetsbevisets giltighetstid är normalt ett år. För segelflygplan och motorsegelflygplan är dock luftvärdighetsbevisets giltighetstid normalt fem år. Anm. Om det finns anledning, kan giltighetstiden antingen begränsas till kortare tid än normalt eller utsträckas till att gälla tills vidare.

text: b) Interimistiska luftvärdighetsbevis i form av: • Interim Certificate of Airworthiness, som vid import medger överföringsflygning från en utrikes ort av ett luftfartyg som är infört i bihanget till det svenska luftfartygsregistret och för vilket luftvärdighetsbevis enligt a) ovan skall utfärdas. • Tillfälligt flygtillstånd, se mom 5.3 nedan. • Flygutprovningstillstånd, se mom 5.4 nedan.

text: c) Exportluftvärdighetsbevis för luftfartyg som är avsedda att exporteras, se även mom 6.1 nedan.

text: Anm. Behovet av exportluftvärdighetsbevis och deras giltighetstid bestäms i regel av importlandets luftfartsmyndighet.

text: d) Flygtillstånd för amatörbyggda luftfartyg och ultralätta flygplan. Dessa berörs ej av övriga moment i denna BCL. Bestämmelser för amatörbyggda luftfartyg finns i BCL-M 5.2 och för ultralätta flygplan i BCL-M 5.4. 3.2 På begäran och om det finns särskilda skäl kan exportluftvärdighetsbevis utfärdas för annan flygmateriel än kompletta luftfartyg. 3.3 När ett luftvärdighetsbevis enligt mom 3.1 a) ovan utfärdas skall förutsättningarna enligt BCL-M 1.1 alltid vara uppfyllda. 3.4 Luftvärdighetsbevis för motordrivna luftfartyg och bemannade friflygande ballonger utfärdas av Luftfartsinspektionens tillsynssektion eller i vissa fall av Luftfartsinspektionens huvudkontor och för segelflygplan och motorsegelflygplan av Kungliga Svenska Aeroklubben (KSAK). Ett interimistiskt luftvärdighetsbevis för överföringsflygning utfärdas dock endast av Luftfartsinspektionens huvudkontor. 3.5 Om Luftfartsinspektionen respektive KSAK anser att det för att utfärda luftvärdighetsbevis eller av annan anledning krävs provflygningar eller andra materielprov skall den för vars räkning proven görs bidra med den personal som behövs och tillhandahålla materiel, drivmedel och liknande. Denne ansvarar för den tillhandahållna materielens tillförlitlighet och personalens kompetens.

text: BCL-M 1.7 3

text: 4. ANSÖKAN OM LUFTVÄRDIGHETSBEVIS

text: 4.1 Allmänt

text: 4.1.1 Ansökan om luftvärdighetsbevis skall göras på fastställd blankett.

text: En ansökan som avser ett motordrivet luftfartyg eller en bemannad friflygande ballong skall sändas till Luftfartsinspektionens tillsynssektion. En ansökan som rör segelflygplan och motorsegelflygplan skall sändas till KSAK. Om en ansökan avser interimistiskt luftvärdighetsbevis för överföringsflygning i samband med import skall den i samtliga fall, enligt bestämmelserna i BCL-M 1.9, sändas till Luftfartsinspektionens huvudkontor.

text: 4.1.2 Ansökan om exportluftvärdighetsbevis skall sändas till Luftfartsinspektionens tillsynssektion, utom ifråga om segelflygmateriel då ansökan skall sändas till KSAK. Se bestämmelserna om detta i BCL- M 1.10.

text: 4.1.3 För luftfartyg som är registrerade i Danmark, Finland eller Norge godtar Luftfartsinspektionen gällande luftvärdighetsbevis som exportluftvärdighetsbevis.

text: 4.2 Ansökan om luftvärdighetsbevis

text: 4.2.1 Följande handlingar skall bifogas en ansökan om luftvärdighetsbevis för ett luftfartyg i normalklass: a) vikt- och balansunderlag som omfattar grundspecifikation, vägningsprotokoll med grundtomviktsbestämning och lastningsanvisning enligt BCL-M 1.8 b) upprättad modifierings- och reparationsjournal eller motsvarande handling i godkänt system för teknisk bokföring enligt BCL-M 3.2 c) underhållsrapport på fastställd blankett enligt BCL-M 3.2 d) referensblad för flyghandboken, upprättat av underhållsinstans enligt BCL-M 1.5 samt e) för ett importerat luftfartyg: exportluftvärdighetsbevis eller motsvarande handling som är utfärdat av exportlandets luftfartsmyndighet och inte äldre än 60 dagar samt den redovisning i övrigt av luftfartygets tekniska status, utrustning och underhåll som kan krävas enligt bestämmelserna för import av flygmateriel i BCL-M 1.9 och gällande konstruktionsbestämmelser i BCL-M 2.1.

text: 4.2.2 Vid besiktning skall flyghandboken eller motsvarande handling med tillhörande checklistor i den form som krävs enligt BCL-M 1.5 och övriga tekniska journaler eller motsvarande handlingar enligt BCL-M 3.2 redovisas.

text: 4.2.3 Handlingarna enligt ovan skall upprättas och redovisas av en behörig underhållsinstans.

text: 4.2.4 Till en ansökan om luftvärdighetsbevis för ett luftfartyg i special- eller experimentklass skall, utöver handlingarna enligt mom 4.2.1 ovan, de handlingar bifogas som i varje särskilt fall begärs av Luftfartsinspektionens tillsynssektion.

text: 4.3.1 Till en ansökan om förnyelse av luftvärdighetsbevis skall det, oberoende av luftfartygets klassificering, bifogas en underhållsrapport på fastställd blankett enligt BCL-M 3.2.

text: 4.3.2 Ansökan om förnyelse av luftvärdighetsbevis skall sändas till Luftfartsinspektionens tillsynssektion senast två månader innan beviset önskas. För segelflygplan och motorsegelflygplan skall ansökan sändas till KSAK.

text: 15 år eller äldre

text: 4.4.1 Vid förnyelse av luftvärdighetsbeviset för ett luftfartyg av transportkategori som har uppnått en ålder av 15 år eller mer sedan tillverkningen skall, utöver vad som anges i mom 4.3, luftfartygets tekniska status redovisas med avseende på särskilda krav för äldre luftfartyg. Dessa särskilda krav framgår normalt av luftvärdighetsdirektiv (airworthiness directives) som är utfärdade av luftfartsmyndigheten i tillverkarlandet.

text: 4 BCL-M 1.7

text: Anm. Instruktioner för industrins framtagning av särskilda åtgärder beträffande äldre luftfartyg framgår av SSID (Supplementary Structural Inspection Document ) enligt FAA AC 91-56, Continued Airworthiness of Older Airplanes enligt FAA AC 91-60 samt CPCP (Corrosion

text: Prevention Control Program).

text: 4.4.2 Vid förnyelse av luftvärdighetsbeviset för ett luftfartyg av standardkategori som har uppnått en ålder av 15 år eller mer sedan tillverkningen och som är avsett för fler än 9 passagerare eller försett med turbinmotorer gäller kraven enligt mom 4.4.1 ovan. Vid förnyelse av luftvärdighetsbevis för övriga luftfartyg av standardkategori som har uppnått en ålder av 15 år eller mer sedan tillverkningen kan Luftfartsinspektionen, när det anses nödvändigt, ställa krav på redovisning enligt mom 4.4.1 ovan.

text: 4.5.1 En ansökan om interimistiskt luftvärdighetsbevis i form av Interim Certificate of Airworthiness enligt BCL-M 1.9 mom 9 skall sändas till Luftfartsinspektionens luftfartygsregister. Om ansökan avser import av tidigare ej typaccepterad flygmateriel skall dessutom en ansökan om typacceptering enligt BCL-M 1.6 inlämnas.

text: 4.5.2 Vid ansökan om interimistiskt luftvärdighetsbevis i form av tillfälligt flygtillstånd eller flygutprovningstillstånd enligt mom 5.3 och 5.4 nedan skall de uppgifter och kontrollhandlingar tillhandahållas som anges i BCL-M 1.6 mom 4.2.3 eller som i varje särskilt fall begärs av Luftfartsinspektionens tillsynssektion.

text: 5.1 Allmänt

text: 5.1.1 Med stöd av typunderlag och ansökningshandlingarna enligt mom 4 ovan utreder Luftfartsinspektionens tillsynssektion, respektive KSAK, flygmaterielens luftvärdighetsstatus och beslutar om besiktningens omfattning då sådan bedöms nödvändig.

text: 5.1.2 Besiktning skall, om ej annat medges, genomföras hos den ansvarige tillverkaren eller underhållsinstansen. Medges för importerat luftfartyg tillstånd till överföringsflygning från leveransorten till en svensk ort, skall besiktningen som regel genomföras på destinationsorten.

text: 5.1.3 För en flygmotor eller propeller som avses att användas som utbytesmateriel gäller följande krav på luftvärdighetsutredning och besiktning. a) För en typaccepterad flygmotor eller propeller, som levereras av in- eller utländsk tillverkare (även aktuell luftfartygstillverkare) eller av en flygverkstad som är auktoriserad av Luftfartsinspektionen för underhåll av materieltypen, krävs som regel ingen luftvärdighetsutredning eller besiktning före installationen i ett luftfartyg. b) Vid leverans av en typaccepterad flygmotor eller propeller från en annan leverantör än vad som anges under a) ovan skall besiktning och/eller luftvärdighetsutredning genomföras före installationen i ett luftfartyg. Begäran om detta görs till Luftfartsinspektionens tillsynssektion.

text: 5.1.4 Besiktning och/eller luftvärdighetsutredning kan krävas när som helst under luftvärdighetsperioden om Luftfartsinspektionens tillsynssektion eller, beträffande segel- och motorsegelflygplan, KSAK så beslutar.

text: 5.2 Genomförande av besiktning

text: 5.2.1 Besiktningsmannen, som är utsedd av Luftfartsinspektionens tillsynssektion eller, i fråga om segelflygmateriel, KSAK, kommer överens med flygmaterielens ägare/innehavare om tid och plats för besiktning. Besiktningsmannen meddelar samtidigt Luftfartsinspektionens respektive KSAK:s krav på miljö, särskilda hjälpmedel och biträdande personal enligt mom 3.5 ovan.

text: 5.2.2 Flygmaterielen skall ställas till besiktningsmannens förfogande av materielens ägare/innehavare eller av en sakkunnig företrädare under den tid som krävs för att genomföra besiktningen. Ägaren/innehavaren eller företrädaren är skyldig att informera besiktningsmannen om varje omständighet som kan vara av betydelse för bedömningen av materielens luftvärdighet.

text: BCL-M 1.7 5

text: 5.2.3 All dokumentation som krävs för att styrka flygmaterielens luftvärdighet skall vara tillgänglig och presenteras av en sakkunnig företrädare vid besiktningstillfället. 5.2.4 Besiktningens omfattning och tidsåtgången för besiktningen beror på flygmaterielens tekniska status och den dokumentation som skall styrka luftvärdigheten. Besiktningen kan enligt besiktningsmannens bedömning komma att omfatta hela luftfartyget eller enbart punktkontroll av utvalda delar. 5.2.5 Besiktningsmannen får vid besiktning eller funktionskontroll av ett luftfartyg kräva kontrollflygning för specificerade ändamål och för detta nödvändig medverkan av luftfartygets ägare/innehavare. Kontrollflygningen kan utföras med Luftfartsinspektionens kontrollflygare eller med en annan förare som är utsedd av ägaren/innehavaren och som accepteras av besiktningsmannen.

text: 5.3 Tillfälligt flygtillstånd

text: 5.3.1 Tillfälligt flygtillstånd enligt mom 3.1 b) ovan för ett luftfartyg som är infört eller avses att införas i det svenska luftfartygsregistret utfärdas av Luftfartsinspektionens tillsynssektion eller i vissa fall av Luftfartsinspektionens huvudkontor för följande ändamål: a) kontrollflygning av ett inom landet nybyggt luftfartyg av en typ som redan är typgodkänd b) kontrollflygning efter en underhållsåtgärd eller efter en införd modifiering c) kontrollflygning eller provflygning i samband med besiktning och/eller importgranskning d) överföringsflygning till en flygverkstad eller en annan plats för att utföra erforderligt underhållsarbete eller besiktning samt därefter till baseringsorten e) överföringsflygning av annan art än vad som anges i d) samt för privatflygning, om det finns särskilda skäl för detta. 5.3.2 Ett tillfälligt flygtillstånd gäller som luftvärdighetsbevis för flygning inom en främmande stat endast under förutsättning att tillstånd har inhämtats från luftfartsmyndigheten i den berörda staten. Ett tillfälligt flygtillstånd som är utfärdat av Luftfartsinspektionen accepteras dock generellt av luftfartsmyndigheterna i Danmark, Finland och Norge för flygning inom dessa länder. 5.3.3 Ett tillfälligt flygtillstånd som är utfärdat av de danska, finska eller norska luftfartsmyndigheterna accepteras av Luftfartsinspektionen för flygning i Sverige. 5.3.4 Ett tillfälligt flygtillstånd utfärdas på svenska eller engelska. Den engelska varianten benämns ”Permit to fly”. 5.3.5 Ett tillfälligt flygtillstånd utfärdas att gälla för en viss tidsperiod som bestäms av Luftfartsinspektionens tillsynssektion, normalt dock högst 30 dagar. 5.3.6 För segelflygplan och motorsegelflygplan utfärdas tillfälligt flygtillstånd av KSAK.

text: 5.4 Flygutprovningstillstånd

text: 5.4.1 Luftfartsinspektionens huvudkontor utfärdar flygutprovningstillstånd för: • flygutprovning av en ny typ av luftfartyg där utprovningen syftar till typgodkännande enligt BCL- M 1.6 • flygutprovning av ett tidigare typgodkänt eller typaccepterat luftfartyg för godkännande av en större modifiering. 5.4.2 Luftfartsinspektionens tillsynssektion utfärdar flygutprovningstillstånd för: • flygutprovning av ett tidigare typgodkänt eller typaccepterat luftfartyg för godkännande av en mindre modifiering.

text: Anm. I normalfallet krävs inte flygutprovning av en mindre modifiering.

text: 5.4.3 Flygutprovningstillståndet utgör den slutgiltiga handlingen för medgivande av flygning först sedan en besiktningsman tagit ställning till den individuella luftvärdigheten genom att påteckna tillståndet. 5.4.4 Ett flygutprovningstillstånd utfärdas på svenska eller engelska. Den engelska varianten benämns ”Flight Test Permit”.

text: 6 BCL-M 1.7

text: 5.5 Upprättande av besiktningsrapport

text: 5.5.1 Efter genomförd besiktning upprättar besiktningsmannen en besiktningsrapport enligt ett fastställt formulär, varav ett exemplar överlämnas till flygmaterielens ägare/innehavare.

text: 5.5.2 Om en besiktning av ett luftfartyg ger anledning till en anmärkning som inte hindrar fortsatt användning av luftfartyget, antecknar besiktningsmannen anmärkningen i besiktningsrapporten och i luftfartygets resedagbok eller motsvarande handling med angivande av senaste tidpunkt för att åtgärda anmärkningen.

text: 5.5.3 Om en besiktning av ett luftfartyg ger anledning till en anmärkning som hindrar fortsatt användning av luftfartyget, antecknar besiktningsmannen anmärkningen i besiktningsrapporten och i luftfartygets resedagbok eller motsvarande handling. Besiktningsmannen kan i sådant fall omhänderta luftvärdighetsbeviset i avvaktan på att det blir bekräftat att erforderlig åtgärd vidtagits.

text: 6. UTFÄRDANDE AV LUFTVÄRDIGHETSBEVIS

text: 6.1 Efter slutförd och godkänd besiktning och/eller luftvärdighetsutredning förklaras flygmaterielen luftvärdig genom att aktuell form av luftvärdighetsbevis eller annan luftvärdighetshandling utfärdas. Med undantag av exportluftvärdighetsbevis innebär alla former av luftvärdighetsbevis enligt mom 3.1 ovan att ägaren/innehavaren — med iakttagande av gällande driftbegränsningar och underhållsföreskrifter — får använda flygmaterielen för den verksamhet och under den tidsperiod som anges i beviset.

text: 7. AVGIFTER

text: 7.1 Avgifter för utfärdande av första luftvärdighetsbevis och för den fortsatta övervakningen av luftvärdigheten utgår enligt Luftfartsinspektionens gällande taxa. I de fall då avgiften inte är fastställd kan Luftfartsinspektionens tillsynssektion ge en preliminär uppgift om avgiftens storlek.

text: För segelflygplan och motorsegelflygplan skall avgiften erläggas till KSAK.

text: Anm. Luftfartsinspektionens taxa kungörs i Luftfartsverkets författningssamling och publiceras i AIC SVERIGE.


title: Luftfartsverkets föreskrifter med Bestämmelser för Civil Luftfart – Materielbestämmelser (BCL-M) 1.9, LFS 1999:175


title: Luftfartsverkets föreskrifter med Bestämmelser för Civil Luftfart — Materielbestämmelser (BCL-M), LFS 2003:125

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2004. LUFTFARTSVERKET Luftfartsinspektionen ARNE AXELSSON

text: Ingrid Lindén


title: Luftfartsverkets föreskrifter med Bestämmelser för Civil Luftfart —Driftbestämmelser (BCL-D) 1.25, LFS 2005:36


title: Luftfartsstyrelsens föreskrifter om Bestämmelser för Civil Luftfart - Certifikatbestämmelser (BCL-C) 10.1, LFS 2005:42


title: Luftfartsstyrelsens föreskrifter om Bestämmelser för Civil Luftfart - Certifikatbestämmelser (BCL-C) 10.2, LFS 2005:43


publisher: Luftfartsstyrelsen

title: Luftfartsstyrelsens föreskrifter om begränsning av buller från underljudsflygplan, LFS 2005:47

text: Vid tillämpningen av dessa föreskrifter avses med uttrycket ”medlemsstat” förutom medlemsstat i Europeiska Unionen även annan stat för vilken gäller

text: rådets direktiv 92/14/EEG av den 2 mars 1992

text: genom avtal som även är bindande för Sverige.

type: paragraf

text: Om miljövärdighetsbevis

text: De dokument, som utgör bevis om miljövärdighet enligt nedan kan ha formen av separata miljövärdighetsbevis eller en lämplig förklaring i en annan handling som godkänts av registreringsstaten och som enligt denna stats bestämmelser skall medföras i luftfartyget. Dokumenten skall minst innehålla följande upplysningar: – registreringsstat och luftfartygets registreringsbeteckning, – tillverkarens serienummer, – tillverkarens typ- och modellbeteckning – uppgift om alla ytterligare ändringar som gjorts för att uppfylla de normer som gäller för miljövärdighetsbeviset, – de högsta vikter vid vilka det är visat att normerna för miljövärdighetsbeviset uppfylls, – för flygplan för vilka ansökan om utfärdande av bevis har inlämnats den 6 oktober 1977 eller senare: den (de) bullernivå (er) och dess (deras) 90-procentiga konfidensintervall (er) på den (de) referenspunkt (er) för vilken (vilka) det har visats att normerna för miljövärdighetsbeviset uppfylls. Miljövärdighetsbevis som har utfärdats av behörig myndighet i en registreringsstat, som samtidigt är en medlemsstat, är giltiga i Sverige.

text: Jfr

text: om begränsningar i utnyttjandet av flygplan som omfattas av volym I, del II, kapitel 2 i bilaga 16, andra upplagan 1988, till konventionen om internationell civil luftfart, EGT nr L 76, 23.3.1992, s. 21 (Celex 31992L0014) senast ändrat genom Kommissionens förordning

text: (EG) nr 991/2001

text: av den 21 maj 2001 om ändring av bilagan till rådets direktiv 92/14/EEC, EGT L 138, 22.5.2001 s. 12 (Celex 32001R0991).

text: startmassa på 8 618 kg

text: Civila, propellerdrivna flygplan med en godkänd startmassa på högst 8.618 kg, och för vilka bilaga 16 till konventionen om civil internationell luftfart (ICAO Annex 16,) kapitel 6 eller 10 inte är tillämpliga och som använder flygplatser belägna i Sverige, skall för att bli godkända för registrering uppfylla krav som minst motsvarar normerna i volym 1, del II kapitel 6 i ovannämnda bilaga, när de första gången registreras i Sverige.

text: Utan hinder av vad som föreskrivs i första stycket kan registrering medges av sådana propellerdrivna flygplan från en annan medlemsstat under förutsättning att flygplanen endast används i Sverige eller i stater som samtycker till detta.

text: Vad som föreskrivs i första stycket gäller ej flygplan med en högsta godkända startmassa mellan 5 700 kg och 8 618 kg vars typcertifikatansökan inkommit till myndigheten före den 1 januari 1985.

text: Om förbud mot operationer med jetmotordrivna underljudsflygplan

text: 5-11 §§ skall tillämpas på användning av civila jetmotordrivna underljudsflygplan med en högsta godkänd startmassa på 34 000 kg eller mer eller med en godkänd passagerarkapacitet för flygplanstypen på fler än nitton platser, exklusive platser som endast är avsedda för personalen.

text: Civila jetmotordrivna underljudsflygplan som trafikerar svenska flygplatser skall ha miljövärdighetsbevis som visar att flygplanet minst uppfyller normerna i bilaga (annex) 16, volym 1, del II, kapitel 3, andra upplaga (1988) till konventionen om internationell civil luftfart.

text: Undantag

text: De flygplan som upptas i bilagan till

text: rådets direktiv 92/14/EEG

text: är undantagna från bestämmelserna i 5 § förutsatt att 1. de civila jetmotordrivna underljudsflygplan, som beviljats bevis om överensstämmelse med normerna i bilaga (annex) 16, volym 1, del II, kapitel 2, andra upplagan (1988), till konventionen om internationell civil luftfart, tidigare har trafikerat flygplatser inom gemenskapen under en referensperiod på tolv månader mellan 1986 och 1990, som fastställts mellan de berörda staterna samt att 2. dessa flygplan under referensåret varit registrerade i den stat som för flygplanet anges i nämnda bilaga och att flygplanet fortfarande används direkt eller inom ramen för något slag av hyresavtal av fysiska eller juridiska personer som är etablerade i den staten.

text: Ovan nämnda undantag är således inte tillämpligt om flygplanet hyrs ut till en fysisk eller juridisk person som är etablerad i ett annat land än det som för flygplanet ifråga anges i bilagan till

text: rådets direktiv 92/14/EEG

text: Luftfartsstyrelsen kan medge undantag från bestämmelserna i 5 § för flygplan av historiskt intresse.

text: Luftfartsstyrelsen kan i enskilda fall medge att flygplan som enligt dessa bestämmelser inte får trafikera svenska flygplatser tillfälligt får använda svenska flygplatser om 1. flygplanet utnyttjas för en så exceptionell användning att det vore oskäligt att inte bevilja ett tillfälligt undantag eller

text: 2. flygplanet används för icke vinstgivande uppdrag i ombyggnads-, reparationseller underhållssyfte.

text: Undantag som medgetts av en medlemsstat i enlighet med

text: rådets direktiv 92/14/EEG

text: för flygplan som är registrerat i denna stat gäller även för trafikering av flygplatser i Sverige.

text: Luftfartsstyrelsen skall underrätta de behöriga myndigheterna i övriga medlemsstater och kommissionen om de undantag som medges enligt 7 §.

text: Ansökan om undantag enligt 7 och 8 §§ skall inges till Luftfartsstyrelsen.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2006, då Luftfartsverkets föreskrifter angående begränsning av buller från underljudsluftfartyg (

text: LFS 1994:5

text: ), Luftfartsverkets föreskrifter om begränsning av rätten att använda flygplan som omfattas av bilaga (annex) 16, volym I, del II, kapitel 2, andra upplagan 1988, till konventionen om civil luftfart (

text: LFS 1999:117

text: ) och Luftfartsverkets föreskrifter angående begränsning av rätten att använda jetmotordrivna underljudsflygplan som registrerats i Sverige efter den 1 november 1990 och som ej uppfyller normerna i bilaga (annex) 16 volym I, del II, kapitel 3, andra upplagan 1988 till konventionen om internationell luftfart (

text: LFS 2000:70

text: ) skall upphöra att gälla.

text: På Luftfartsstyrelsens vägnar

text: NILS GUNNAR BILLINGER

text: Lars Ehnbom


title: Luftfartsverkets föreskrifter med Bestämmelser för Civil Luftfart – Driftbestämmelser (BCL-D), LFS 2005:7


title: Luftfartsstyrelsens föreskrifter om säkerheten i fråga om luftfartyg från tredje land som använder flygplatser i Sverige, LFS 2006:24

text: Dessa föreskrifter gäller för rampinspektioner av luftfartyg från tredje land som landar på svenska flygplatser. Statliga luftfartyg enligt definitionen i Chicagokonventionen samt luftfartyg som har en högsta tillåtna startvikt på mindre än 5 700 kg och som inte bedriver kommersiell lufttransportverksamhet skall inte omfattas av dessa föreskrifter.

text: I dessa föreskrifter avses med

text: Startförbud: formellt förbud för ett luftfartyg att lämna en flygplats och vidtagande av sådana åtgärder som är nödvändiga för av kvarhålla det. Internationella säkerhetsnormer: de säkerhetsnormer som återfinns i Chicagokonventionen och dess bilagor, i deras lydelse vid tidpunkten för inspektionen. Rampinspektion: granskning av luftfartyg från tredje land i enlighet med bilaga II till direktiv

text: . Luftfartyg från tredje land: luftfartyg som inte används eller drivs under tillsyn av en medlemsstats behöriga myndighet.

text: Rampinspektion skall genomföras om misstanke föreligger om att luftfartyget inte överensstämmer med internationella säkerhetsnormer. Särskild uppmärksamhet skall fästas vid luftfartyg – i fråga om vilka det har mottagits information som indikerar dåligt underhåll eller tydliga skador eller defekter – som har rapporterats uppträda onormalt sedan de flög in i en medlemsstats luftrum vilket föranleder betydande oro för säkerheten – som vid tidigare rampinspektioner uppvisat brister som ger anledning till betydande oro för att luftfartyget inte överensstämmer med internationella säkerhetsnormer och där det befaras att bristerna inte har rättats till – i fråga om vilka det finns indikationer på att de behöriga myndigheterna i registreringslandet inte utövar tillräcklig säkerhetstillsyn eller – ifråga om vilka den information som har samlats in enligt

text: artikel 3 i direktiv 2004/36/EG

text: ger anledning till oro beträffande operatören eller i fråga om vilka tidigare rampinspektioner av ett luftfartyg som används av samma operatör har avslöjat brister.

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/36/EG av den 21 april 2004

text: om säkerheten i fråga om luftfartyg från tredje land som använder flygplatser i gemenskapen (EGT nr L 143, 30/04/2004 s. 0076 - 0086, Celex 32004L0036), ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2111/2005 av den 14 december 2005

text: om upprättande av en gemenskapsförteckning över alla lufttrafikföretag som förbjudits att bedriva verksamhet inom gemenskapen och om information till flygpassagerare om vilket lufttrafikföretag som utför en viss flygning, samt om upphävande av

text: artikel 9 i direktiv 2004/36/EG

text: (EGT nr L 344, 27/12/2005 s. 0015 - 0022, Celex 32005L2111).

text: En rampinspektion enligt 3 § skall omfatta alla eller ett urval av följande punkter, beroende på den tid som står till förfogande. 1. Kontroll av att de dokument som krävs för internationella flygningar finns tillgängliga och är giltiga, såsom registreringsbevis, loggbok, luftvärdighetsbevis, besättningens certifikat, radiolicens, passagerar- och godsförteckning o.s.v. 2. Kontroll av att besättningens sammansättning och kvalifikationer uppfyller kraven i bilagorna 1 och 6 till Chicagokonventionen (ICAO-bilagorna). 3. Kontroll av driftdokumentation (flygdata, driftfärdplan, tekniska journaler) och av att flygningen förbereds i enlighet med kraven i ICAO-bilaga 6. 4. Kontroll av förekomsten av och tillståndet hos följande element som krävs för internationella flygningar enligt ICAO-bilaga 6: – drifttillstånd – miljövärdighetsbevis – drifthandbok (inklusive minimiutrustningslista, Minimum Equipment List, MEL) och flyghandbok – säkerhetsutrustning – säkerhetsutrustning i kabinen – nödvändig utrustning för den aktuella flygningen, inklusive radiokommunikations- och radionavigationsutrustning – färdregistrator. 5. Kontroll av att luftfartyget och dess utrustning (inklusive skador och reparationer) är i sådant skick att normerna i ICAO-bilaga 8 fortsatt uppfylls. När rampinspektion utförs skall alla tänkbara ansträngningar göras för att undvika orimliga förseningar av det inspekterade luftfartyget. Även rampinspektion i form av stickprovskontroll utan att särskild misstanke föreligger skall genomföras enligt ovanstående rutiner.

text: En inspektionsrapport skall upprättas efter rampinspektionen och omfatta allmän standardiserad information enligt bilaga I. Dessutom krävs en förteckning över utförda kontroller, med uppgift om eventuella brister som uppdagats vid dessa, och/eller över alla nödvändiga särskilda anmärkningar, bilaga II.

text: När rampinspektionen har slutförts skall luftfartygets befälhavare eller företrädare för luftfartygets operatör underrättas om resultatet av rampinspektionen, och om betydande brister har uppdagats skall rapporten sändas till luftfartygets operatör och till de berörda behöriga myndigheterna.

text: Alla inspektionsrapporter skall utan dröjsmål överlämnas till kommissionen och, på deras begäran, till medlemsstaternas behöriga myndigheter samt till Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (EASA). Om en standardiserad rapport visar att en möjlig säkerhetsrisk föreligger eller om en rampinspektionsrapport visar att ett luftfartyg inte överensstämmer med internationella säkerhetsnormer och kan utgöra en möjlig säkerhetsrisk, skall rapporten omedelbart lämnas till alla behöriga myndigheter i medlemsstaterna och till kommissionen.

text: På grundval av den information som tas emot i enlighet med

text: om säkerheten i fråga om luftfartyg från tredje land som använder flygplatser i gemenskapen får beslut fattas om lämplig rampinspektion och andra övervakningsåtgärder, särskilt när det gäller en viss operatör eller vissa operatörer från ett visst tredje land i avvaktan på att behöriga myndigheter i detta tredje land vidtar tillfredställande åtgärder för att rätta till bristerna.

text: Om det finns särskilda skäl kan Luftfartsstyrelsen medge undantag från dessa föreskrifter.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2006. På Luftfartsstyrelsens vägnar

text: NILS GUNNAR BILLINGER Ulf Johansson


title: Luftfartsstyrelsens föreskrifter om teknisk personal som utför drift och underhåll av utrustning för flygtrafikledningstjänst (ATS), flödesplanering (ATFM) samt kommunikations-, navigations- och övervakningstjänster (CNS), LFS 2007:11

text: Dessa föreskrifter skall tillämpas av teknisk personal som utför drift och underhåll av utrustning för utövande av flygtrafikledningstjänst (ATS), flödesplanering (ATFM) samt kommunikations-, navigations- och övervakningstjänster (CNS).

text: Definitioner och förkortningar

text: I dessa föreskrifter avses med

text: flygtrafikledningstjänst: (Air Traffic Services, ATS) olika flyginformations-, alarmerings-, flygrådgivningsoch flygkontrolltjänster (områdeskontrolltjänst, inflygningskontrolltjänst och flygplatskontrolltjänst) flödesplanering: (Air Traffic Flow Management, ATFM) en funktion som inrättats i syfte att bidra till ett säkert, välordnat och snabbt trafikflöde i luften genom att se till att flygkontrolltjänstens kapacitet utnyttjas i största möjliga utsträckning och att trafikvolymen är förenlig med de kapaciteter som uppgetts av de berörda leverantörerna av flygtrafikledningstjänst kommunikationstjänster: fasta och rörliga luftfartstjänster som möjliggör kommunikation mark/mark, luft/mark och luft/luft i syfte att utöva flygkontrolltjänst navigationstjänst: de hjälpmedel och tjänster som förser luftfartyg med positionsbestämning och tidsanpassad information underhåll: åtgärder i form av kontroll, översyn eller reparation av utrustning för utövande av flygtrafiktjänst i avsikt att bibehålla eller återställa

text: funktionen i utrustningen eller den godkända programversionen i enlighet med ett godkännande samt konfigurering av utrustning och programvara förutsatt att konfigureringen sker inom de ramar som aktuell utrustning/programvara har ett godkännande för och att flygsäkerheten ej påverkas negativt av konfigureringen övervakningstjänster: de hjälpmedel och tjänster som används för att fastställa luftfartygs position i syfte att möjliggöra en säker separering.

text: Allmänt

text: En person som driver eller underhåller utrustning för utövande av flygtrafikledningstjänst, flödesplanering eller kommunikations-, navigations- och övervakningstjänster är ansvarig för de uppgifter som han eller hon utför och skall 1. ha rätt kompetens och kunskap för uppgiften, och 2. ha god kännedom om den tjänst som arbetet stödjer och den eventuella påverkan som arbetet kan ha på flygsäkerheten.

text: En person som driver eller underhåller den tekniska utrustningen för utövande av flygtrafikledningstjänst, flödesplanering eller kommunikations-, navigations- och övervakningstjänster skall utföra arbetet på ett sådant sätt att arbetet inte ökar risknivån för haveri.

text: Undantag

text: Luftfartsstyrelsen kan medge undantag från dessa föreskrifter.

text: Denna författning träder i kraft den 22 juni 2007, då Luftfartsverkets föreskrifter (

text: LFS 2004:50

text: ) Bestämmelser för Civil Luftfart – Flygtrafiktjänst (BCL-FT) 2.3 Organisationer och personal för underhåll av teknisk utrustning för utövande av flygtrafiktjänst skall upphöra att gälla.

text: På Luftfartsstyrelsens vägnar

text: NILS GUNNAR BILLINGER

text: Elisabeth Sallfeldt


title: Luftfartsstyrelsens föreskrifter om beräkning av luftfartygs massa, LFS 2007:15

text: Dessa föreskrifter skall tillämpas när luftfartygets massa skall beräknas, vid luftfart som utövas 1. med svenskregistrerade luftfartyg, och 2. med utlandsregistrerade luftfartyg som används av svenska tillståndsinnehavare. Föreskrifterna skall inte tillämpas av operatörer som har drifttillstånd enligt JAR- OPS.

text: Definition

text: Med luftfartyg avses i dessa föreskrifter en anordning som kan erhålla bärkraft i atmosfären genom luftens reaktioner med undantag av dess reaktioner mot jordytan

text: Allmänt

text: Det är befälhavarens ansvar att luftfartygets massa och tyngdpunktsläge beräknas med den verkliga massan hos besättningen, passagerarna, bagaget, handbagaget, bränslet, oljan och annan medförd utrustning. I stället för den verkliga massan hos bränslet och oljan får dock de standardvärden som anges i dessa föreskrifter användas.

text: De verkliga värdena för massan skall fastställas genom vägning. Vägningen skall genomföras i så nära anslutning till ombordstigningen som möjligt och den skall omfatta även personliga tillhörigheter och handbagage.

text: Vid en verksamhet med luftfartyg, som har en godkänd kabinfiguration för befordran av högst 5 passagerare, får passagerarnas massa bestämmas med hjälp av uppgifter från passagerarna, eller med stöd av uppgifter om passagerarna, eller genom uppskattning.

text: Vid en verksamhet med luftfartyg som har en godkänd kabinfiguration för befordran av fler än 5 passagerare, kan operatören efter ansökan få tillämpa motsvarande bestämmelser i JAR-OPS.

text: Beräkningen av massan på det bränsle som medförs skall i första hand baseras på bränslets verkliga densitet.

text: Om bränslets verkliga densitet inte är känd, får standardvärdena i nedanstående tabell tillämpas under förutsättning att det inte föreligger omständigheter som medför att dessa värden är uppenbart oriktiga.

text: För olja får standardvärdet i tabellen tillämpas under alla normala omständligheter.

text: Standarddensitet hos bränsle och olja

text: Vätska Standarddensitet (kg/liter)

text: AVGAS 0,71 JET A1 0,79 JP-4 0,76 OLJA 0,88

text: Undantag

text: Övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 september 2007. 2. Om det i föreskrifter hänvisas till BCL-D 1.6 Beräkning av massa, som enligt Luftfartsstyrelsens föreskrifter (

text: LFS 2007:42

text: ) om ändring i

text: LFS 1996:8

text: upphävts, tillämpas i stället denna nya författning.

text: På Luftfartsstyrelsens vägnar

text: NILS GUNNAR BILLINGER Karin Österlin


title: Luftfartsstyrelsens föreskrifter om medförande av personer och last, LFS 2007:16

text: Dessa föreskrifter skall tillämpas när personer och last, inklusive bagage och barlast, medförs vid flygning 1. med svenskregistrerade luftfartyg, eller 2. med utlandsregistrerade luftfartyg som används av svenska tillståndshavare. Föreskrifterna skall inte tillämpas av operatörer som har drifttillstånd enligt JAR- OPS 1 eller JAR-OPS 3.

text: Definitioner och förkortningar

text: I dessa föreskrifter avses med:

text: befälhavare: pilot som är ansvarig för ett luftfartygs framförande och säkerhet under flygtid flyghandbok: en handbok som innehåller begränsningar, inom vilka ett luftfartyg är att anse som luftvärdigt samt tillverkarens anvisningar och upplysningar för flygbesättningens säkra handhavande av luftfartyget, och som helt eller delvis godkänts av Luftfartsstyrelsen eller annan luftfartsmyndighet last av särskilt slag: last som i sig själv inte kan anses vara farlig, men under transporten kan komma att utgöra en fara för säkerheten ombord; till last av särskilt slag hänförs bl.a. sådan krigsmateriel som inte hänförs till farligt gods, skjutvapen samt levande djur tyngdpunktsläge: tyngdpunktens avstånd i luftfartygets längdriktning, för rotorluftfartyg även tvärriktning, från ett lägesangivet referensplan.

text: Medförande av personer

text: Antal personer ombord

text: Antalet personer ombord på ett luftfartyg begränsas, med de undantag som anges i 4 §, av det i luftfartygets flyghandbok angivna högsta antalet personer som får med-

text: föras; dock får antalet personer med angivet undantag inte överstiga antalet med säkerhetsbälten försedda fasta sitt- eller liggplatser.

text: Medförande av barn

text: Ett barn under 2 år får placeras i samma stol som en vuxen person under förutsättning att säkerhetsbältet, när det skall användas, fästs endast runt den vuxna personen och att barnet är försett med ett kompletteringsbälte eller annan fasthållande anordning som är fäst runt den vuxna personen eller i dennes säkerhetsbälte.

text: Två barn som har fyllt 2 men inte 12 år, får placeras i samma stol under förutsättning att barnen kan sitta bredvid varandra och att säkerhetsbältet kan fästas runt båda.

text: Medförande av personer i lastutrymme

text: Luftfartyg som huvudsakligen används för att medföra last får samtidigt medföra personer under förutsättning att luftfartyget är godkänt för detta och att följande föreskrifter uppfylls: 1. passagerarstolarna skall vara godkända med avseende på typ, placering, golvfästen samt fastbindningsanordningar 2. de medföljande personerna skall vara placerade bakom lasten såvida inte Luftfartsstyrelsen har medgivit annan placering 3. lasten skall vara lastad och fixerad på sådant sätt att fri passage finns mellan besättningsutrymmet och den del av kabinen där de medföljande personerna är placerade 4. lasten får inte blockera befintliga nödutgångar.

text: Säkerhetsbälten

text: I samband med luftfartygets start och landning skall samtliga personer ombord vara fastspända med säkerhetsbälten och, i förekommande fall, axelremmar. Vid flygning i turbulent luft skall befälhavaren, när det bedöms nödvändigt, beordra fastspänning med säkerhetsbälten.

text: Rökning ombord

text: Av luftfartygets flyghandbok framgår om rökning är förbjuden i luftfartyget. Rökning medges endast i besättnings- och passagerarutrymmen, inte i toalettrum eller liknande avskilda utrymmen.

text: Rökning är inte tillåten under start och landning eller i övrigt enligt befälhavarens bestämmande.

text: Förtäring av alkoholhaltiga drycker ombord

text: Befälhavaren skall tillse att medföljande personers förtäring av alkoholhaltiga drycker inte utgör en fara för säkerheten ombord.

text: Befälhavaren skall vägra att ta ombord och har rätt att landsätta personer som är så påverkade av alkoholhaltiga drycker eller andra stimulerande ämnen att de kan utgöra en fara för säkerheten ombord.

text: Dubbelkommandoutrustning

text: I luftfartyg som är försedda med utrustning för dubbelkommando, men där flygbesättningen enligt flyghandboken eller motsvarande handling får utgöras av endast en

text: förare, får en medföljande person utnyttja stolen med dubbelkommandoutrustning. Befälhavaren avgör om och vilka delar av dubbelkommandoutrustningen som eventuellt skall avlägsnas eller sättas ur funktion. Befälhavaren ansvarar för att före start upplysa den medföljande personen om faran av att röra styranordningar och reglage.

text: Medförande av last

text: Placering av last ombord

text: Last som ska medföras i ett luftfartyg skall stuvas, understöttas och fixeras så att den inte genom förskjutning kan orsaka förändring av luftfartygets tyngdpunktsläge eller skada besättningen, medföljande personer eller delar av luftfartyget.

text: Medförande av last, inklusive bagage och barlast, i bagage- eller lastutrymme

text: När last, inklusive bagage och barlast, medförs i bagage- eller lastutrymme skall de begränsningar som gäller för utrymmet angående maximal vikt och tillåten ytbelastning iakttas. Begränsningarna skall finnas anslagna på synlig plats i bagage- eller lastutrymmet.

text: Fixeringsutrustning i bagage- eller lastutrymme skall ha sådan hållfasthet att den medförda lasten är betryggande fixerad med hänsyn till säkerheten för besättningen och medföljande personer.

text: Barlasten skall, i de fall annan särskilt godkänd anordning för barlastning saknas, bestå av säckar av smärting eller likvärdigt material som är fyllda med singel, grovt grus eller annat kornformigt material som är av sådan beskaffenhet att säcken inte skadas. Materialets kornstorlek bör vara 10–15 mm. Om mer finkornigt material, exempelvis sand, används för fyllning skall en väl tillsluten innerpåse av plast eller annat lämpligt material användas.

text: En barlastsäck skall vara märkt med sin vikt samt vara säkert tillsluten. En säck som avses placeras i en passagerarstol skall vara försedd med hällor genom vilka fastbindningsremmar kan trädas och låsas så att säckarna säkert hålls på plats.

text: Medförande av last, inklusive bagage och barlast, i passagerarutrymme

text: Ett luftfartyg som huvudsakligen är avsett för transport av personer får vid sådan transport användas för samtidig transport av last i passagerarutrymmet under förutsättning att det är godkänt för detta samt att lasten är stuvad och fixerad i enlighet med vad som anges i 21 §.

text: Lasten skall normalt vara placerad framför eller vid sidan av de främst sittande passagerarna. Last som är förpackad i särskilda lastbehållare som är avsedda för fastspänning på en passagerarstol får dock placeras bakom passagerare. I lätta luftfartyg får last placeras bredvid eller bakom passagerare såvida inte flyghandboken innehåller förbud mot detta.

text: Lasten får inte placeras så att den förhindrar användning av befintliga nödutgångar, nödanordningar och förbindelsegångar i passagerar- och besättningsutrymmen eller blockerar säkerhetsutrustning. Lasten får inte heller placeras så att anvisningsskyltar i passagerarutrymmen skyms, såvida inte ersättningsskyltar eller annat godkänt förfarande används. I de fall inga passagerare medförs avgör befälhavaren i vilken utsträckning nödutgångar, nödanordningar, förbindelsegångar och skyltar i passagerarutrymmen får vara blockerade eller skymda.

text: Vid placering av last, bagage eller barlast i passagerarutrymmet får den maximalt tillåtna belastningen som gäller för golv och hatthyllor (motsvarande) inte överskridas. Vikten av last jämte lastbehållare som placeras i en passagerarstol får inte överstiga 80 kg.

text: Last som i sig själv eller genom sin placering i luftfartyget kan utgöra en fara för de ombordvarande får inte medföras i passagerarutrymmet.

text: Lasten skall vara innesluten i sådana behållare eller i sådana säkra förpackningar eller vara övertäckt med sådan impregnerad presenning som har minst samma beständighet mot brand som stolklädslar och övrig inredning i passagerarutrymmet. Lasten skall vidare emballeras så att den är luktfri. Emballage för vätskor skall vara sådant att läckage förhindras.

text: Medförande av last av särskilt slag

text: Om vapen skall medföras ombord på luftfartyget skall befälhavaren förvissa sig om att vapnet är oladdat.

text: Djur som medförs ombord skall förvaras i bur eller på annat sätt som förhindrar att djuret kan röra sig fritt i luftfartyget.

text: Föreskrifter om medförande av farligt gods finns i Luftfartsstyrelsens föreskrifter (

text: LFS 2007:23

text: ) om medförande av farligt gods.

text: Undantag

text: Övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 september 2007. 2. Om det i föreskrifter hänvisas till BCL-D 1.7 Personbefordran i luftfartyg, som enligt Luftfartsstyrelsens föreskrifter (

text: LFS 2007:36

text: ) om ändring i

text: LFS 1979:1

text: upphävts, eller till BCL-D 1.8 Godsbefordran i luftfartyg, som enligt Luftfartsstyrelsens föreskrifter (

text: LFS 2007:34

text: ) om ändring i

text: LFS 1978:3

text: På Luftfartsstyrelsens vägnar

text: NILS GUNNAR BILLINGER

text: Karin Österlin


title: Luftfartsstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om användning av start- och landningsplatser, LFS 2007:17

text: Dessa föreskrifter skall tillämpas vid start och landning med flygplan, gyroplan och helikoptrar. Föreskrifterna skall inte tillämpas av operatörer som har drifttillstånd enligt JAR- OPS.

text: Definitioner och förkortningar

text: I dessa föreskrifter avses med

text: allmänflyg: verksamhet med luftfartyg som varken är bruksflyg eller kommersiell flygtransport bruksflyg: verksamhet med luftfartyg där luftfartyget används för särskilda uppgifter som t.ex. jordbruksflyg, lyft vid byggnadsarbeten, fotoflyg, övervakningsflyg, patrulltjänst, flygräddningstjänst och reklamflygning flygplan: luftfartyg tyngre än luften, som framdrivs av en kraftkälla och som erhåller sin lyftkraft under flygning huvudsakligen genom luftens reaktion mot ytor, vilka förblir fasta under givna flygtillstånd flygplats: på land eller vatten angivet område (med byggnader, anläggningar och utrustning), som helt eller delvis avses för luftfartygs landning, start och rörelser i övrigt på marken (vattnet) godkänd flygplats: sammanfattande benämning på allmän flygplats och godkänd enskild flygplats samt militär flygplats som av flygvapenledningen upplåtits för civil luftfart gyroplan: luftfartyg tyngre än luften, som får lyftkraft under flygning genom luftens reaktion mot en eller flera fritt roterande rotorer helikopter: luftfartyg tyngre än luften, som får lyftkraft under flygning genom luftens reaktion mot en eller flera motordrivna rotorer

text: IFR: (Instrument Flight Rules) beteckning för instrumentflygreglerna instrumentflygplats: godkänd enskild flygplats, allmän flygplats eller för civil luftfart upplåten militär flygplats där härför godkänd personal utövar flygtrafikledning. Flygtrafikledningen skall minst utgöras av flyginformationstjänst för flygplats (AFIS) i vilken viss meteorologisk observationstjänst skall ingå rundflyg: kortare passagerarflygning i förvärvssyfte med start och landning på samma plats VFR: (Visual Flight Rules) beteckning för visuellflygreglerna.

text: Allmänt

text: En start- och landningsplats skall vara en flygplats eller andra områden som är lämpliga med hänsyn till luftfartygets storlek och prestanda samt flygningens art.

text: Allmänna råd

text: Föreskrifter om flygplatser, tillfälliga start- och landningsplatser, dimensioner, hinderfrihet, flygplatsljus etc. finns i BCL-F Flygplatser. För start och landning på annat område än en godkänd flygplats kan markägarens tillstånd krävas.

text: Befälhavaren skall med hänsyn till flygningens art, luftfartygets storlek och prestanda samt de aktuella yttre förhållandena försäkra sig om att en start- och landningsplats har betryggande 1. dimensioner, 2. hinderfrihet, 3. ytbeskaffenhet, och 4. utrustning.

text: Allmänna råd

text: Allmänna råd till denna paragraf finns i bilaga 3.

text: Vid start och landning på isbelagt vattenområde skall befälhavaren i varje särskilt fall i förväg, personligen eller på annat säkert sätt, försäkra sig om 1. att isen har betryggande hållfasthet för luftfartygets start, landning, förflyttning och uppställning, och 2 att förhållandena i övrigt medger att start och landning kan genomföras utan risk.

text: För skolflyg skall de regler för start och landning tillämpas som gäller för den luftfart som utbildningen avser, eventuellt med tillägg som är föranledda av utbildningsskäl.

text: Den som genomför flygning på en tillfällig start- och landningsplats som är belägen inom, eller i närheten av en tätbebyggd del av ett samhälle, eller i närheten av områden där större folksamlingar kan förväntas befinna sig, skall samråda med den lokala polismyndigheten.

text: Allmänna råd

text: Med ”områden där större folksamlingar kan förväntas befinna sig” avses t.ex. friluftsbad, sportanläggningar och nöjesplatser då dessa är öppna, vattenområden med omfattande småbåtstrafik, platser där rundflyg eller ballonguppstigning pågår. Samråd skall ske med lokal polismyndighet som kan föreskriva om särskilda villkor för genomförandet.

text: Flygning med flygplan eller helikopter enligt IFR

text: Allmänflyg och bruksflyg

text: Allmänflyg och bruksflyg med flygplan eller helikopter enligt IFR får bedrivas dels på öppna instrumentflygplatser, dels på andra flygplatser som är godkända för den aktuella flygningens art. Start får ske från andra områden under förutsättning att befälhavaren före start har försäkrat sig om 1. att avsedd kurs kan bibehållas under starten, och 2. att starten kan genomföras med betryggande säkerhet med hänsyn till eventuell trafik på startplatsen, korsande vägar eller hinder i utflygningsriktningen.

text: Flygning med flygplan eller gyroplan enligt VFR

text: Allmänflyg, bruksflyg och rundflyg

text: Allmänflyg, bruksflyg och rundflyg med flygplan eller gyroplan enligt VFR får, med de begränsningar som framgår nedan, bedrivas på 1. godkänd flygplats, 2. annan flygplats, eller annat landområde som uppfyller kraven på dimensioner och hinderfrihet för godkänd flygplats, 3. vattenområde som är belagt med bärkraftig is, eller 4. öppet vattenområde.

text: Vid allmänflyg, dock inte skolflyg, samt vid bruksflyg får dessutom verksamhet bedrivas på annat landområde som uppfyller de krav på dimensioner och hinderfrihet som krävs för den aktuella flygningens art, se bilaga 1.

text: Rundflyg på annan flygplats, eller annat landområde, som uppfyller kraven på dimensioner och hinderfrihet för godkänd flygplats får enbart bedrivas med flygplan med en startmassa som understiger 5 700 kg.

text: Skolflyg på vattenområde som är belagt med bärkraftig is får bedrivas endast under förutsättning att det finns en behörig lärare ombord på luftfartyget. Flygchefen respektive skolchefen är ansvarig för att följa upp flygplatsens eller den tillfälliga start- och landningsplatsens status.

text: Flygning under mörker med flygplan eller gyroplan får bedrivas på platser som uppfyller de krav på hinderfrihet och flygplatsljus som gäller för lägst referenskod 1. Referenskod 1 hänvisar till flygplanets karaktäristik där referensbanlängden är <800 meter, vingspännvidden är <15 meter och flygplanets yttre spårvidd på huvudlandstället är <4,5 meter.

text: Flygning med helikopter enligt VFR

text: Allmänflyg och bruksflyg

text: Allmänflyg och bruksflyg med helikopter enligt VFR får bedrivas på 1. godkänd flygplats,

text: 2. godkänd helikopterflygplats, eller 3. annat område som uppfyller kraven för start- och landningsområde, säkerhetsområde samt begränsningar beträffande hinder för helikopter, se bilaga 2.

text: Vid skolflyg eller bruksflyg får dessutom områden som befälhavaren/instruktören bedömer som lämpliga med hänsyn till helikopterns storlek och prestanda, platsens fysiska utformning samt den egna förmågan användas som tillfällig start- och landningsplats. Vid skolflygning skall det finnas en behörig lärare ombord på luftfartyget.

text: Allmänna råd

text: Som tillfällig start- och landningsplats för helikopter betraktas sådan plats som används för start och landning vid enstaka tillfällen eller vid flera tillfällen under en kortare tidsperiod. Plats som anvisas för helikopterns start och landning och som planeras att stadigvarande användas för detta ändamål betraktas ej som tillfällig i detta sammanhang.

text: Vid skolflyg eller bruksflyg får minsta tillåtna avstånd från rotorspetsen på helikoptern till ett rörligt hinder inte underskrida en rotordiameter, och minsta tillåtna avstånd från rotorspetsen till ett fast hinder får inte underskrida 3 meter.

text: Flygning under mörker med helikopter får bedrivas, utan annan belysning än helikopterns strålkastare, på platser som uppfyller de krav på dimensioner och hinderfrihet som krävs med hänsyn till helikopterns storlek och prestanda.

text: Undantag

text: Luftfartsstyrelsen kan medge undantag från dessa föreskrifter.

text: Övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 september 2007. 2. Om det i föreskrifter hänvisas till Luftfartsverkets föreskrifter BCL-D 1.2 Startoch landningsplatser, som enligt Luftfartsstyrelsens föreskrifter (

text: LFS 2007:34

text: ) om ändring i

text: LFS 1978:3

text: upphävts, tillämpas i stället denna nya författning.

text: På Luftfartsstyrelsens vägnar

text: NILS GUNNAR BILLINGER

text: Christer Ullvetter

text: Bilaga 1

text: Minimikrav för enskild flygplats samt annan start- och landningsplats som ej i särskild ordning godkänts av Luftfartsstyrelsen (gäller ej för sjöflyg- och helikopterverksamhet)

text: Vid användning av enskild flygplats samt annan start- och landningsplats som ej i särskild ordning godkänts av Luftfartsstyrelsen skall lägst de i nedanstående tabell angivna minimikraven vara uppfyllda. Det åligger befälhavaren att bestämma de högre värden som kan erfordras med hänsyn till flygplanstyp, flygplanets prestanda samt startoch landningsområdets beskaffenhet. Med "annan start- och landningsplats" avses område på land eller is som inte normalt är avsett för flygverksamhet. Tabell 1 Minimikrav för start- och landningsplats som ej i särskild ordning godkänts av Luftfartsstyrelsen.

text: Text Minimikrav

text: A LANDNINGSSTRÅK 1 Stråklängd START Minst erforderlig startsträcka till 15 m (50 fot) enligt flyghandboken plus tilläggskorrektioner i förekommande fall enligt BCL-D 1.5. LANDNING Minst erforderlig landningssträcka från 15 m (50 fot) enligt flyghandboken plus tilläggskorrektioner i förekommande fall enligt BCL-D 1.5. 2 Stråkbredd (inkl start- och 30 m landningsområde eller ev rullbana) 3 Start- och landningsområdets bredd 10 m 4 Start- och landningsområdets ytjämnhet Flygplan skall utan olägenhet kunna framföras med en hastighet motsvarande lättningsfart 5 Största längd- och tvärlutning ≈ 3%

text: B INFLYGNINGSOMRÅDE, START/STIGOMRÅDE 1 Inre bredd (läge, se bilaga 4 och BCL-F 30 m 2.5) 2 Divergens ≈ 10% (≈6 grader) 3 Lutning ≈ 1:20 (5%) 4 Total längd ≈ 500 m

text: C HINDERFRIA YTOR 1 Hinderfrihet i sida upp till 25 m höjd ≈ 1:3 (≈30%) över flygplatsens nivå 2 Hinderfrihet i förhållande till väg inom Ett 4,8 m högt fordon på vägen får ej inflygningsområde öppen för penetrera ett plan i lutning 1:25 fordonstrafik (

text: LFS 1985:11

text: ) utgående från en punkt belägen minst 30 m utanför tröskeln (se bilaga 4).

text: Bilaga 1

text: Text Minimikrav

text: D SÄRSKILDA KRAV VID SNÖRÖJNING 1 Längd av snöröjd bana Se A 1 ovan 2 Bredd av snöröjd bana 10 m 3 Snövallars högsta höjd vid bankant 0,2 m 4 Snövallars högsta höjd c:a 5 m utanför 0,6 m bankant 5 Markeringar (rödvita koner eller Snöröjd banas begränsningar samt – för markeringskäppar, granris) undvikande av minuslandning – området närmast före landningströskel.

text: Bilaga 2

text: Bilaga 3

text: Allmänna råd till 4 §

text: Ytbeskaffenhet

text: Med ytbeskaffenhet avses en typ av yta som ger rullmotstånd (friktion) och bärighet vid ett luftfartygs start och landning. Ytan kan antingen bestå av ett landområde eller ett vattenområde. Den tillgängliga start- och landningsrullsträckan bör ställas i relation till ytbeskaffenheten, dvs. rullmotståndet och friktionen. Det är därför avgörande för luftfartygets prestanda att beakta dessa parametrar samt att utnyttja eller iaktta de begränsningar som anges i luftfartygets flyghandbok.

text: Bärighet

text: Med bärighet förstås förmågan att bära ett givet yttryck av ett luftfartygs landställ utan att väsentlig ökning av rullmotståndet p.g.a. nedsjunkning uppstår. För belagda rullbanor, taxibanor och plattor anges bärigheten normalt enligt ACN/PCN-metoden som bl.a. framgår av AIP.

text: (a) Landområde Ett landområde avsett för ett luftfartygs start och landning kan antingen bestå av belagd eller opreparerad markyta. Den belagda markytan består oftast av gräs-, asfalteller betongbeläggning. Det är väsentligt för luftfartygets kursstabilitet under luftfartygets start och landning att underlaget för det som är angivet som bana består av samma material homogent över hela ytan. Under vinterförhållanden är det särskilt viktigt att beakta isfläckar, snöfläckar, slask och förekomst av stöp som kan ge ett asymmetriskt rullmotstånd eller minskad friktion vid inbromsning och därmed påverka kursstabiliteten. Särskilt bör beaktas den stora variationen i rullmotstånd på en gräsyta. Gräsytans rullmotstånd påverkas kraftigt av gräsets längd och vatteninnehåll. Även friktionen påverkas negativt av vatteninnehållet, dvs. vått gräs ger minskad friktion.

text: (b) Vattenområde Ett vattenområde avsett för ett luftfartygs start och landning kan antingen bestå av en öppen vattenyta eller en isbelagd vattenyta. Start och landning på en öppen vattenyta påverkar start- och landningsprestanda väsentligt vid sjöhävning och bleke. För start och landning på isbelagd vattenyta har isens tjocklek betydelse för bärigheten och därmed användbarheten generellt sett. Vad gäller friktionen på en isyta är det särskilt viktigt att beakta isfläckar, snöfläckar, slask och förekomst av stöp som kan ge ett asymmetriskt rullmotstånd eller minskad friktion vid inbromsning och därmed påverka kursstabiliteten.


title: Luftfartsstyrelsens föreskrifter om lämnande av statistiska uppgifter om användning av luftfartyg, LFS 2007:18

text: Dessa föreskrifter skall tillämpas av den som äger, innehar eller brukar luftfartyg som statistiska uppgifter skall lämnas för.

text: Statistiska uppgifter skall lämnas för 1. kommersiella flygtransporter som bedrivs med stöd av svenskt drifttillstånd, 2. bruksflyg som bedrivs med stöd av svenskt drifttillstånd, 3. kommersiella flygtransporter, bruksflyg eller allmänflyg som bedrivs med svenskregistrerade motordrivna luftfartyg, samt för 4. verksamhet som bedrivs med svenskregistrerade segelflygplan.

text: Definitioner och förkortningar

text: I dessa föreskrifter avses med allmänflyg: verksamhet med luftfartyg som varken är bruksflyg eller kommersiell flygtransport bruksflyg: verksamhet med luftfartyg där luftfartyget används för särskilda uppgifter som t.ex. jordbruksflyg, lyft vid byggnadsarbeten, fotoflyg, övervakningsflyg, patrulltjänst, flygräddningstjänst och reklamflygning helikopter: luftfartyg tyngre än luften, som får lyftkraft under flygning genom luftens reaktion mot en eller flera motordrivna rotorer luftfartyg: anordning som kan erhålla bärkraft i atmosfären genom luftens reaktioner med undantag av dess reaktioner mot jordytan segelflygplan: luftfartyg tyngre än luften utan framdrivningsanordning som erhåller lyftkraft huvudsakligen genom luftens reaktion mot ytor vilka förblir fasta under givna flygtillstånd.

text: Statistiska uppgifter skall lämnas till Luftfartsstyrelsen senast den 1 mars varje år. Uppgifterna skall avse all luftfartsverksamhet per luftfartygsindivid, under det närmast föregående kalenderåret.

text: De företag som upphör med sin verksamhet skall senast en månad därefter sända in uppgifterna för den tid under kalenderåret som verksamheten har pågått.

text: Om ett eller flera luftfartyg under året, eller del av året, har upplåtits till annan skall uppgifter om luftfarten för den delen av året rapporteras in av den som använt luftfartyget.

text: Uppgifterna skall rapporteras på det sätt och med det innehåll som Luftfartsstyrelsen har fastställt, och skall minst omfatta 1. antalet landningar, 2. antalet flygtimmar, 3. om verksamheten har bedrivits med eller utan förvärvssyfte, 4. om verksamheten har bedrivits med flygplan, segelflygplan eller helikoptrar, samt 5. om verksamheten har bedrivits med luftfartyg vars maximala startmassa överstiger 5 700 kg.

text: Undantag

text: Övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 september 2007. 2. Statistiska uppgifter för kalenderåret 2007 får lämnas för respektive luftfartsverksamhet och behöver inte specificeras per luftfartygsindivid. 3. Om det i föreskrifter hänvisas till BCL-D 1.4, Statistiska uppgifter, som enligt Luftfartsstyrelsens föreskrifter (

text: LFS 2007:34

text: ) om ändring i

text: LFS 1978:3

text: På Luftfartsstyrelsens vägnar

text: NILS GUNNAR BILLINGER

text: Christer Ullvetter


title: Luftfartsstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om kvalitetsstyrning av flygsäkerhetsarbete i bruksflygverksamhet, LFS 2007:19

text: Dessa föreskrifter gäller för de luftfartsverksamheter som kräver Luftfartsstyrelsens tillstånd eller godkännande enligt Luftfartsstyrelsen föreskrifter om bruksflyg med flygplan och Luftfartsstyrelsens föreskrifter om bruksflyg med helikopter.

text: Allmänt

text: Säkerhetsstandard, kvalitetsstyrning och ansvar i säkerhetsarbetet

text: Säkerhetsstandarden skall fastläggas på grundval av Luftfartsstyrelsens föreskrifter och beslut, som utgör miniminivå, jämte de tilläggskrav som den verksamhetsansvarige själv väljer att uppställa. Dessa tilläggskrav skall fastställas i verksamhetens dokumentationssystem och uppfyllas som Luftfartsstyrelsens föreskrifter och beslut.

text: Allmänna råd

text: Rationalitet och effektivitet i säkerhetsarbetet uppnås i ett samspel mellan säkerhetsmyndigheten och luftfartsverksamheterna, där myndigheten har bestämmelse- och tillsynsansvaret och luftfartsverksamheterna det verkställande ansvaret för att fastställd säkerhetsstandard uppnås och vidmakthålls. För att luftfartsverksamheterna skall kunna ta sitt verkställande ansvar för säkerheten skall verksamheten styras enligt denna bestämmelse. I luftfartsverksamheterna är kvalitetsstyrning en metodik, som myndigheten kräver att verksamheterna skall använda för att säkerställa fastlagd säkerhetsstandard. Detta förutsätter att all berörd personal utför sina arbetsuppgifter i överensstämmelse med denna standard. I myndighetens uppgift ingår att utöva tillsyn över att verksamheternas säkerhetsarbete är organiserat och bedrivs och följs upp i enlighet med denna metod.

text: Styrning av säkerhetsarbete (kvalitetsstyrning)

text: Kvalitetsstyrningens grundelement

text: I luftfartsverksamheterna skall styrningen av säkerhetsarbetet bedrivas så att den omfattar hela verksamheten. Varje del av verksamheten skall beröras av följande grundelement i kvalitetsstyrningen: 1. etablering och fastställande av verksamhetens mål och säkerhetsstandard

text: 2. etablering och fastställande av organisation, ansvarsfördelning, resurser och arbetsprocesser som är anpassade till uppställda mål och som säkerställer att fastställd säkerhetsstandard uppfylls 3. uppföljning av att mål och säkerhetsstandard uppfylls 4. analys, utvärdering och korrigering av konstaterade avvikelser från mål och säkerhetsstandard samt registrering och dokumentering av avvikelserna 5. utvärdering av erfarenhet och trender med avseende på mål och säkerhetsstandard för att skapa underlag för eventuella ändringar.

text: Ansvar för kvalitetsstyrningen

text: Den eller de som enligt Luftfartsstyrelsens tillstånd till eller godkännande av luftfartsverksamhet är ansvarig(a) för verksamheten, är även ansvarig(a) för att kvalitetsstyrningens grundelement enligt 3 § ovan etablerats, tillämpas i varje del av verksamheten och vidareutvecklas samt att dessa föreskrifter i övrigt iakttas. All personal skall ges utbildning i kvalitetsstyrning och dess tillämpning i verksamheten.

text: Allmänna råd

text: Genom utbildningen ges personalen erforderliga kunskaper om kvalitetsstyrningens funktion och tillämpning i verksamheten och förståelse för nödvändigheten av en sådan styrning för att verksamheten skall kunna ta det verkställande ansvaret för säkerheten. Kvalitetsstyrningens grundelement och deras tillämpning skall prägla varje avsnitt av de handboks- eller instruktionssystem som gäller för verksamheten.

text: Undantag

text: Luftfartsstyrelsen kan medge undantag från dessa föreskrifter.

text: Övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 september 2007. 2. Om det i föreskrifter hänvisas till BCL-D 1.9, till BCL-D 1.9, som enligt Luftfartsstyrelsens föreskrifter (

text: LFS 2007:40

text: ) om ändring i

text: LFS 1989:15

text: upphävts, tillämpas i stället denna nya författning.

text: På Luftfartsstyrelsens vägnar

text: NILS GUNNAR BILLINGER

text: Christer Ullvetter


title: Luftfartsstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om flygning i fjällområdet, LFS 2007:20

text: Dessa föreskrifter skall tillämpas vid flygning i fjällområdet som utövas med segelflygplan eller enmotoriga luftfartyg. Föreskrifterna behöver inte tillämpas vid flygning som inte avlägsnar sig mera än 25 NM från startplatsen.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med

text: befälhavare: förare som är ansvarig för ett luftfartygs framförande och säkerhet under flygtid fjällområdet: ett område som avgränsas av koordinaterna 662430N/0234000E, 643500N/0184000E, 623200N/0154000E, 610000N/0143300E och 600545N/0123000E, samt berörda delar av riksgränsen mot Norge och Finland; karta över fjällområdet finns i bilaga 1 färdplan: särskilda upplysningar avsedda för flygtrafikledningsenhet rörande avsedd flygning eller del därav helikopter: luftfartyg tyngre än luften, som får lyftkraft under flygning genom luftens reaktion mot en eller flera motordrivna rotorer luftfartyg: anordning som kan erhålla bärkraft i atmosfären genom luftens reaktioner med undantag av dess reaktioner mot jordytan segelflygplan: luftfartyg tyngre än luften utan framdrivningsanordning som erhåller lyftkraft huvudsakligen genom luftens reaktion mot ytor vilka förblir fasta under givna flygtillstånd.

text: Vid flygning i fjällområdet skall befälhavaren lämna upplysning angående den planerade flygningen, antingen i form av en färdplan, eller i form av upplysning om flygning.

text: Upplysning om flygning skall lämnas till den person, som luftfartygets befälhavare har utsett för att svara för uppföljning av flygningen. Finns ingen sådan person tillgänglig, skall upplysning om flygningen i stället lämnas till närmaste polismyndighet.

text: Av upplysningen skall framgå adress och telefonnummer till den organisation som skall kontaktas för alarmering av flygräddningstjänsten.

text: Rapport om landning skall snarast möjligt efter landning lämnas till den som ansvarar för uppföljning av flygningen.

text: Om landningsrapporten inte kommit in vid den angivna tidpunkten, skall flygräddningstjänsten alarmeras av den som ansvarar för uppföljning av flygningen.

text: Om det går att förutse att det inte är möjligt att lämna landningsrapport på vissa platser, skall information om detta lämnas i färdplanen eller upplysningen. Av färdplanen eller upplysningen skall då framgå vid vilken tidpunkt rapporten kan lämnas.

text: Kontrastmarkering på luftfartyg

text: Vid flygning i fjällområdet skall luftfartyget vara antingen målat, eller försett med markeringar, på ett sådant sätt att god kontrastverkan mot omgivande terräng uppnås oavsett årstid.

text: Om flygplanet skall förses med markeringar skall de fästas på vingarnas överoch undersidor, kroppssidorna och stjärtpartiet. Den sammanlagda ytan av markeringarna får inte understiga 2 m . Motsvarande principer gäller beträffande målning för att denna skall anses ge god kontrastverkan.

text: Om helikoptern skall förses med markeringar skall de fästas på stjärtrotorskydd och andra lämpliga vertikala och horisontella ytor. Markeringarna skall ha sådan storlek att de lätt kan upptäckas. Motsvarande principer gäller beträffande målning för att denna skall anses ge god kontrastverkan.

text: Alarmeringsutrustning

text: Vid flygning i fjällområdet skall minst nedanstående, eller annan likvärdig utrustning, samt nödvändiga instruktioner medföras i luftfartyget.

text: Benämning Antal

text: Signalstift med hanteringsföreskrift (alternativt signalraketer) 1 st Signalpatroner (röda) till signalstift alternativt signalraketer 9 st Signalfackla av typ ”dager-mörker” 2 st Signalspegel 1 st Ficklampa 1 st Visselpipa 1 st Signalflagga (1 x 1 m) i fluorescerande röd färg 1 st

text: Utrustningen skall förvaras så att den är lätt åtkomlig. Befälhavaren skall före flygning orientera passagerarna om placeringen av utrustningen.

text: Vid flygning med sjöflygplan skall alarmeringsutrustningen förvaras i vattentät förpackning lätt åtkomlig. Befälhavaren ansvarar för att alarmeringsutrustningen medförs vid en evakuering.

text: Räddningsutrustning

text: Räddningsutrustning skall medföras i luftfartyg vid flygning i fjällområdet. Räddningsutrustningen skall anpassas efter årstid och antal ombordvarande.

text: Allmänna råd

text: Exempel på räddningsutrustning:

text: Benämning Antal

text: Slidkniv 1 st

text: Handsåg eller trådsåg 1 st

text: Handyxa 1 st

text: Räddningsdräkt, räddningssäck eller räddningsfilt 1 st/sittplats

text: (astron)

text: Stormtändstickor i vattentätt emballage 2 förp. Vanliga tändstickor i vattentätt emballage 2 förp.

text: Stormkök 1 st

text: Bränsle till kök 1 lit (motsv)

text: Nödproviant För 2 dygn per person

text: Smärtstillande medel 1 förp. Hudsalva 1 förp. Myggmedel 2 förp.

text: Myggnät 1 st/person

text: Under vinterförhållanden dessutom:

text: Snöspade 1 st

text: Stearinljus 2 st/person

text: Personlig utrustning

text: Luftfartygets besättning och passagerare skall ha med sig ändamålsenliga kläder vid flygning över fjällområdet. Färgen på överplaggen skall ge så god kontrastverkan som möjligt mot terrängen.

text: Övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 september 2007. 2. Om det i föreskrifter hänvisas till BCL-D 1.11 Flygning i fjällområde, som enligt Luftfartsstyrelsens föreskrifter (

text: LFS 2007:34

text: ) om ändring i

text: LFS 1978:3

text: upphävts, tillämpas i stället denna nya författning. På Luftfartsstyrelsens vägnar

text: NILS GUNNAR BILLINGER Christer Ullvetter

text: Bilaga 1


title: Luftfartsstyrelsens föreskrifter om tankning av luftfartyg, LFS 2007:21

text: Dessa föreskrifter skall tillämpas vid all tankning av luftfartyg, oavsett på vilken plats tankningen sker, vid luftfart som utövas 1. med svenskregistrerade luftfartyg, och 2. med utlandsregistrerade luftfartyg som används av svenska tillståndsinnehavare. Föreskrifterna skall inte tillämpas av operatörer som har drifttillstånd enligt JAR- OPS. Vid en militär flygplats som är öppen för civil flygtrafik får föreskrifter som är utgivna av chefen för flygvapnet tillämpas vid tankning av civila luftfartyg. I tillägg till dessa föreskrifter skall också lokala säkerhetsföreskrifter som flygplatschefen utfärdat, samt interna instruktioner för flygdrivmedelsföretaget, beaktas vid tankning.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med

text: befälhavare: förare som är ansvarig för ett luftfartygs framförande och säkerhet under flygtid flygchef: person med totalt ansvar för den flygoperativa verksamheten inom ett visst företag helikopter: luftfartyg tyngre än luften, som får lyftkraft under flygning genom luftens reaktion mot en eller flera motordrivna rotorer luftfartyg: anordning som kan erhålla bärkraft i atmosfären genom luftens reaktioner med undantag av dess reaktioner mot jordytan teknisk chef: person inom ett flygföretag eller annan flygorganisation med totalt ansvar för den tekniska verksamheten.

text: Om hjälpkraftaggregat i luftfartyg (APU) är i drift får tankning ske under förutsättning att APU om så blir nödvändigt omgående kan stängas av. APU får ej startas under pågående tankning.

text: Tankning av flygplan med motor i drift

text: Tankning får normalt inte ske med en motor i drift. Under särskilda förhållanden kan dock sådan tankning få utföras, se nedan.

text: Tankning av flygplan med en motor i drift får endast ske i undantagsfall när möjligheter saknas för att återstarta motorn, och under förutsättning att 1. proceduren är godkänd av flygplanets tillverkare eller tillverkningslandets luftfartsmyndighet, 2. ansvarig flygplatspersonal har lämnat tillstånd till tankningen, 3. flygplanets befälhavare, eller den som befälhavaren har utsett, finns på plats och står i kontakt med den som är ansvarig för tankningen, 4. nödvändiga enheter ur flygplatsens brand- och räddningstjänst står i beredskap under hela tankningen, 5. tankningen inte utförs med passagerare ombord, 6. eventuell fällbar aktertrappa är stängd, 7. tankningen utförs som trycktankning med bränsle av typen A1, och med trycket reducerat till det rekommenderade lägsta tankningstrycket för respektive flygplanstyp, och 8. tankningsautomatiken ej sätts ur drift för manuell efterfyllning av tankarna. Om tankningsautomatik saknas får tankarna inte fyllas helt.

text: Tankning får normalt inte ske med motor och/eller rotor i drift. Under särskilda förhållanden kan dock sådan tankning få utföras, se nedan.

text: Tankning av helikopter med motor och/eller rotor i drift får endast ske under förutsättning att 1. förfarandet är godkänt av tekniske chefen och flygchefen, som skall utarbeta erforderliga instruktioner, 2. tankningspersonalen är särskilt utbildad för detta ändamål, 3. endast tankningsutrustning som är godkänd av tekniske chefen används, 4. enbart bränsle med flampunkt överstigande +30 grader Celsius tankas, 5. helikopterns tankar vid tankningstillfället endast innehåller bränsle av ovanstående typ, och 6. passagerare inte befinner sig ombord, utom vid ambulanstransporter varvid snabb evakuering i görligaste mån skall vara förberedd.

text: Tankning med passagerare ombord

text: När luftfartyg tankas med passagerare ombord, skall rökförbud gälla och säkerhetsbältena vara lossade. Det skall finnas tillräckligt med personal kvar ombord för att en nödutrymning skall kunna genomföras, och tvåvägskommunikation skall vara etablerad mellan tankningspersonalen och personal ombord på luftfartyget.

text: Om passagerare stiger på eller av under pågående tankning skall befälhavaren, eller en person som befälhavaren utser, övervaka detta så att tankningsområdet inte beträds.

text: Åtgärder före och under tankning

text: Tankning får inte påbörjas om det konstateras att luftfartygets hjulbromsar är onormalt upphettade.

text: Tankning får inte påbörjas om radaranläggningen i luftfartyget är i funktion.

text: Tankning skall undvikas under åskväder om risk för blixtnedslag inom området bedöms föreligga.

text: Innan tankning påbörjas skall noggrant kontrolleras att följande elektriskt ledande förbindelser är anordnade: 1. mellan tankningsanläggning och luftfartyget 2. mellan slangmunstycket och luftfartygets påfyllningsstuds vid all annan tankning än trycktankning.

text: Om en tratt används skall elektriskt ledande förbindelse vara anordnad mellan tratten och munstycket samt luftfartygets påfyllningsstuds.

text: Undantag

text: Luftfartsstyrelsen kan medge undantag från dessa föreskrifter.

text: Övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 september 2007. 2. Om det i föreskrifter hänvisas till BCL-D 1.12 Tankning av luftfartyg, som enligt Luftfartsstyrelsens föreskrifter (

text: LFS 2007:34

text: ) om ändring i

text: LFS 1978:3


title: Luftfartsstyrelsens föreskrifter om upplåtelse av luftfartyg, LFS 2007:22

text: Dessa föreskrifter skall tillämpas vid tillståndspliktig upplåtelse av luftfartyg. Föreskrifterna skall inte tillämpas av operatörer som har drifttillstånd enligt JAR-OPS. Tillstånd för upplåtelse krävs vid verksamhet som innebär 1. uthyrning av motordrivna luftfartyg och ballonger, 2. utan besättning, 3. till annan för privat bruk, och 4. mot betalning. Undantagna från kravet på tillstånd är följande typer av upplåtelse 1. enstaka uthyrning, dvs. högst 12 gånger under en tolvmånadersperiod, 2. finansiell långtidsupplåtelse, s.k. leasing, 3. flygklubbar som till sina medlemmar hyr ut luftfartyg som klubben äger eller innehar på grund av köp med äganderättsförbehåll, 4. flygklubbar som till sina medlemmar hyr ut luftfartyg som de nyttjar genom ett avtal som reglerar villkoren för uthyrning och ansvaret för det tekniska underhållet, och 5. uthyrning till flygklubbar.

text: Ett flygföretag eller en flygskola som innehar ett drift- eller utbildningstillstånd utfärdat av Luftfartsstyrelsen behöver inte ett särskilt tillstånd för uthyrningsverksamhet, men skall i övrigt tillämpa dessa föreskrifter.

text: Definitioner och förkortningar

text: I dessa föreskrifter avses med

text: daglig tillsyn: föreskriven daglig tillsyn på luftfartyg som enligt tillverkarens anvisningar skall utföras minst en gång varje flygdygn flygföretag: företag som innehar tillstånd till luftfart i förvärvssyfte flygprov: praktiskt prov för förarcertifikat eller behörighet flygskola: luftfartsskola som bedriver praktisk och/eller teoretisk flygutbildning

text: flygtekniker: person, som innehar av Luftfartsstyrelsen utfärdat giltigt certifikat som berättigar innehavaren att bl. a. självständigt utföra tillsyn på de typer av luftfartyg, för vilka certifikatet gäller luftfartyg: anordning som kan erhålla bärkraft i atmosfären genom luftens reaktioner med undantag av dess reaktioner mot jordytan OPC: (Operator Proficiency Check) operativ kompetenskontroll PC: (Proficiency Check) kompetenskontroll teknisk chef: person inom ett flygföretag eller annan flygorganisation med totalt ansvar för den tekniska verksamheten.

text: Tillstånd

text: Luftfartyg som används i en uthyrningsverksamhet skall underhållas i samma omfattning som luftfartyg som används i organisationer med tillstånd till luftfart i förvärvssyfte.

text: Ansvarig för underhållet skall vara en teknisk chef som är godkänd av Luftfartsstyrelsen. Den tekniska chefen i en uthyrningsverksamhet har samma ansvar som en teknisk chef i en organisation med tillstånd till luftfart i förvärvssyfte.

text: Den som ansöker om tillstånd för att bedriva uthyrningsverksamhet skall vara införd i luftfartygsregistret som ägare, alternativt innehavare, av det eller de luftfartyg som skall hyras ut till annan.

text: Ansökan om tillstånd för uthyrningsverksamhet skall sändas till Luftfartsstyrelsen. Uppgifter om vad ansökan skall innehålla anges i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

text: En tillståndshavare skall genast meddela Luftfartsstyrelsen om sådana förändringar som innebär att de förutsättningar som legat till grund för tillståndet inte längre finns.

text: En tillståndshavare som vill fortsätta med verksamheten efter tillståndets sista giltighetsdag, skall senast 30 dagar före detta datum ansöka om förnyat tillstånd. Till en sådan ansökan skall ett intyg om att verksamheten bedrivs på oförändrade villkor bifogas.

text: Upplåtarens ansvar

text: Den dagliga tillsynen av luftfartyget skall utföras av en flygtekniker, eller av en pilot som den tekniske chefen har utbildat och godkänt. Denna person skall finnas angiven i företagets verkstadshandbok eller motsvarande instruktion.

text: Tekniske chefen kan medge att piloten utför den dagliga tillsynen under uthyrningsperioden.

text: Tekniske chefen skall försäkra sig om att piloten har nödvändig utbildning för att utföra den dagliga tillsynen, och skall om det behövs tillhandahålla sådan utbildning samt checklistor.

text: När ett luftfartyg hyrs ut skall uthyraren och piloten tillsammans gå igenom fartygshandlingarna för att klarlägga hur eventuella anmärkningar och underhållsåtgärder, som behöver åtgärdas under uthyrningsperioden, skall tas om hand.

text: Uthyrning får endast ske till 1. den som har gällande pilotcertifikat för den klass eller typ av luftfartyg som skall hyras ut, 2. organisation, som anlitar en pilot som har giltigt pilotcertifikat för den klass eller typ av luftfartyg som skall hyras ut, 3. den som skall använda luftfartyget för att genomföra utbildning under ledning av en organisation med tillstånd för flygutbildning, eller 4. den som skall använda luftfartyget för att genomföra PFT, OPC, PC eller flygprov inför en kontrollant auktoriserad av Luftfartsstyrelsen.

text: Undantag

text: Övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 september 2007. 2. Om det i föreskrifter hänvisas till BCL-D 1.13 Upplåtelse av luftfartyg, som enligt Luftfartsstyrelsens föreskrifter (

text: LFS 2007:34

text: ) om ändring i

text: LFS 1978:3

text: upphävts, tillämpas i stället denna nya författning.

text: På Luftfartsstyrelsens vägnar

text: NILS GUNNAR BILLINGER

text: Christer Ullvetter

text: Bilaga 1

text: Uppgifter i ansökan

text: Ansökan om tillstånd för uthyrningsverksamhet skall innehålla uppgift om 1. den sökandes namn eller firma, postadress och telefon, 2. organisation och ledning för den planerade verksamheten samt meritförteckning för den verksamhetsansvarige och den tekniske chefen, 3. verksamhetens art och omfattning, 4. verksamhetens säte och baseringsort, 5. typer, versioner och antal luftfartyg som skall användas i verksamheten, 6. registreringsbeteckningar för de luftfartyg som skall användas i verksamheten, och 7. försäkringar eller annan säkerhet för de luftfartyg som skall användas i verksamheten. Till ansökan skall bifogas 1. verkstadshandboken eller en motsvarande instruktion, av vilken det skall framgå hur många certifierade flygtekniker som ingår i verksamheten, eller i förekommande fall avtal med utomstående person eller underhållsföretag, 2. personbevis och firmabevis om den sökande är en enskild person, 3. registreringsbevis samt avskrift av bolagsordningen om den sökande är ett aktiebolag, 4. utdrag ur handelsregistret och personbevis för bolagsmännen om den sökande är ett handelsbolag, 5. stadgar samt protokoll från det senaste årsmötet med uppgift om styrelsen och personbevis för styrelsens medlemmar om den sökande är en förening, klubb eller liknande. Om det är fråga om en ekonomisk förening skall dessutom utdrag ur föreningsregistret bifogas. Personbeviset får inte vara äldre än sex månader. Registreringsbeviset och registerutdraget skall visa förhållandena vid ansökningstillfället.