title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2001:33) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om Statens jordbruksverks prövning och godkännande av växtsorter, av de i bilaga 1 till

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: angivna arterna av lantbruks- och köksväxter, för intagning i den officiella svenska sortlistan. Bestämmelser om godkännande av bevarandesorter av lantbruksväxter för intagning i den officiella svenska sortlistan finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2009:66

text: ) om godkännande av bevarandesorter av lantbruksväxter och om produktion och saluföring av utsäde av sådana sorter. Sorter (inavelslinjer och hybrider) som uteslutande är avsedda som komponenter till hybridsorter behöver endast godkännas för intagning i sortlistan, om utsäde av dessa sorter ska saluföras under sin sortbenämning. Jordbruksverket kan besluta om intagning i sortlistan även av sorter av andra arter än de som anges i

text: första stycket

text: SJVFS 2009:86

text: Ansökan

text: En ansökan om intagning i sortlistan ska ges in till Jordbruksverket, som föranstaltar om provning i enlighet med 4 och 6 §§. Ansökan ska göras på ett formulär som tillhandahålls av Jordbruksverket. Den ska vara Jordbruksverket tillhanda senast vid den tidpunkt som fastställs av verket. Vid ansökan om intagning i sortlistan ska även ett förslag till sortbenämning lämnas in.

text: Kommissionens direktiv

text: av den 6 oktober 2003 om tillämpningsföreskrifter för

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/53/EG

text: vad gäller vilka egenskaper som minst skall ingå i undersökningar samt minimikraven för utförandet av undersökningar av vissa sorter av arter av lantbruksväxter (EUT L 254, 8.10.2003, s. 7, Celex 32003L0090), senast ändrat genom

text: kommissionens direktiv 2011/68/EU av den 1 juli 2011

text: (EUT L 175, 2.7.2011, s. 17, Celex 32011L0068),

text: kommissionens direktiv 2003/91/EG av den 6 oktober 2003

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/55/EG

text: vad gäller vilka egenskaper som minst skall ingå i undersökningar samt minimikraven för utförandet av undersökningar av vissa sorter av arter av köksväxter (EUT L 254, 8.10.2003, s. 11, Celex 32003L0091), senast ändrat genom

text: (EUT L 175, 2.7.2011, s. 17, Celex 32011L0068 ). 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2010:76

text: Av ansökan ska framgå om en ansökan om godkännande har gjorts även i ett annat EES-land eller i Schweiz. I sådant fall ska detta land anges liksom om ansökan bifallits där. (

text: SJVFS 2005:88

text: Förutsättningar för godkännande

text: Jordbruksverket fattar beslut om godkännande av en sort för intagning i sortlistan på grundval av resultat från officiell provning enligt 4 och 6 §§, inhämtande av uppgifter om tillstånd för utsläppande på marknaden enligt 9 §, godkännande för användning som livsmedel eller foder enligt 10 § andra stycket samt om sorten har en sortbenämning som efter kungörande kan godkännas av Jordbruksverket i enlighet med 11 §. (

text: SJVFS 2005:88

text: En sort kan godkännas för intagning i sortlistan om: 1. Sorten är särskiljbar, vilket betyder att den, oavsett om det ursprungliga materialet från vilken den framställts uppkommit genom naturligt urval eller genom växtförädlingsarbete, klart går att skilja, med avseende på ett eller flera viktiga kännetecken, från alla andra sorter som är kända inom EES eller Schweiz enligt definitionen i 5 §. Kännetecknen hos en sort ska vara klart identifierbara och möjliga att beskriva noggrant. Om det vid Jordbruksverkets prövning visar sig att två eller flera anmälda sorter inte är särskiljbara från varandra ska den sort, för vilken ansökan först har givits in, ha företräde. 2. Sorten är tillräckligt enhetlig, vilket betyder att de plantor den består av, med mycket få avvikelser, är likartade eller genetiskt identiska vad beträffar alla i sammanhanget väsentliga kännetecken. Hänsyn ska härvid tas till växtarters skilda reproduktionssystem. 3. Sorten är stabil, vilket betyder att den efter upprepad förökning i enlighet med den av förädlaren angivna förökningsmetoden, i fråga om sina väsentliga kännetecken fortsatt överensstämmer med sortbeskrivningen. (

text: SJVFS 2005:88

text: För att en sort ska anses som känd inom EES eller i Schweiz, ska den vid tidpunkten för ingivandet av ansökan om en ny sorts godkännande vara 1. intagen i den gemensamma sortlistan över arter av lantbruksväxter eller i den gemensamma sortlistan över arter av köksväxter, 2. godkänd för certifiering och saluföring i ett EES-land eller i Schweiz men ännu inte intagen i någon av de gemensamma sortlistorna enligt punkt 1, eller 3. godkänd för certifiering i ett annat land utanför EES än Schweiz. En sort ska även anses känd inom EES och Schweiz när en ansökan om godkännande har lämnats in i Sverige, i något annat EES-land eller i Schweiz vid den tidpunkt som anges i första stycket. En sort ska dock inte anses som känd inom EES eller i Schweiz om de i första och andra styckena angivna förutsättningarna inte längre gäller i något EES-land eller i Schweiz, vid den tidpunkt då ett beslut om godkännande av den nya sorten fattas. (

text: SJVFS 2004:24

text: 3 Med EES avses Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, vilket utgörs av Europeiska unionen (EU) och de länder inom Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som undertecknat avtalet om det europeiska ekonomiska samarbetsområdet, dvs. Belgien, Bulgarien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Grekland, Irland, Island, Italien, Lettland, Liechtenstein, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Storbritannien, Sverige, Tjeckien, Tyskland, Ungern och Österrike.

text: En sort kan godkännas för intagning i sortlistan om den har ett tillfredsställande odlings- och bruksvärde, som grundar sig på resultat som framkommit vid ett tillräckligt antal officiella värdeprovningsförsök under minst två år. Dessa försök ska utföras på ett sådant sätt att minst följande egenskaper hos sorten kan bedömas 1. avkastningsförmåga, 2. resistens mot växtskadegörare, 3. hur sorten reagerar på faktorer i den fysiska miljön, samt 4. kvalitetsegenskaper. De metoder som använts för att bedöma egenskaperna ska anges i samband med redogörelsen för resultaten. En sorts odlings- och bruksvärde ska anses som tillfredsställande om dess egenskaper som helhet, vid en jämförelse med andra sorter som är intagna i sortlistan, visar ett klart framsteg i minst ett bestämt geografiskt område vad gäller odlingen, utnyttjandet av den skördade varan eller av produkter som framställs av den. Vid bedömningen får Jordbruksverket bortse från enstaka mindre goda egenskaper hos sorten om dessa uppvägs av andra överlägsna sådana. Jordbruksverket får vid sin prövning ta hänsyn även till andra provningsresultat som kan tillmätas betydelse vid bedömningen. Intagning i sortlistan får nekas om odlingen av en sort kan medföra hälsofara för människor, djur eller växter. (

text: SJVFS 2005:88

text: För köksväxtsorter utom rotcikoria ska, om upprätthållaren begär det, anges om utsäde av en godkänd sort endast får saluföras som standardutsäde, genom att det i sortlistan anges att det är fråga om en s.k. ”b-sort”. För sådana sorter får resultaten från inofficiella undersökningar och kunskap som erhållits genom praktiska odlingserfarenheter beaktas vid Jordbruksverkets prövning. (

text: SJVFS 2007:36

text: Kravet på prövning av en sorts odlings- och bruksvärde enligt 6 § omfattar inte 1. grässorter som, enligt sökandes försäkran, ska användas för annat ändamål än foder, 2. sorter, vilkas utsäde är avsett att saluföras endast a) i Schweiz eller i ett annat EES-land än Sverige, och detta land har godkänt sorten såvitt avser dess odlings- och bruksvärde, eller b) i ett annat land utanför EES än Schweiz, 3. sorter (inavelslinjer och hybrider) som uteslutande är avsedda som komponenter till hybridsorter som uppfyller de krav som anges i 4 §, 4. sorter av köksväxtarter, med undantag av rotcikoria, samt 5. sorter av arter som avses i 1 § fjärde stycket. (

text: SJVFS 2007:36

text: En sort, som är eller innehåller en sådan genetiskt modifierad organism som avses i

text: 13 kap. 4 § miljöbalken

text: , får endast godkännas för intagning i sortlistan under förutsättning att ett tillstånd för utsläppande på marknaden finns enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken

text: eller att ett godkännande för utsläppande på marknaden finns som uppfyller kraven om ömsesidigt erkännande enligt

text: 3 kap. 43 § förordningen (2002:1086)

text: om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön. För provning i Sverige enligt 4 och 6 §§ av en sådan sort som avses i första stycket fordras tillstånd för avsiktlig utsättning enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken

text: . Uppgift om att en sort som tagits in i sortlistan är genetiskt modifierad ska framgå av sortlistan. (

text: SJVFS 2004:24

text: Om en sort ska användas i livsmedel eller foder enligt definitionerna i artiklarna

text: och

text: i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet , får sorten inte vara skadlig för människors eller djurs hälsa vid avsiktlig konsumtion för att kunna godkännas för intagning i sortlistan. Om material från en sort är avsett att användas i livsmedel som omfattas av

text: artikel 3

text: , eller i foder som omfattas av

text: artikel 15

text: , i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003

text: om genetiskt modifierade 5 livsmedel och foder , ska ett godkännande enligt nämnda förordning finnas för denna användning för att sorten ska kunna godkännas för intagning i sortlistan. (

text: SJVFS 2004:24

text: Jordbruksverket tillämpar vid sin prövning av sortbenämningens lämplighet

text: artikel 63 i rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994

text: om gemenskapens växtförädlarrätt samt

text: kommissionens förordning (EG) nr 637/2009 av den 22 juli 2009

text: om tillämpningsföreskrifter beträffande lämpligheten hos sortbenämningar för arter av lantbruks- och köksväxter . Om en sortbenämning senare skulle befinnas olämplig, kan Jordbruksverket återkalla godkännandet och förelägga upprätthållaren att föreslå en annan benämning för godkännande. Jordbruksverket kan bestämma att den ursprungliga benämningen under en viss tid ska användas som tilläggsnamn. (

text: SJVFS 2009:86

text: Provningens utförande

text: Provningen av en sorts särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet ska utföras av Jordbruksverket eller av en myndighet i ett annat EES-land, Schweiz eller ett tredjeland om provningen enligt Jordbruksverkets beslut kan jämställas med provning som utförs här i landet. När det gäller sorter av de arter som anges i bilaga 1 ska provningen utföras enligt de provningsriktlinjer för respektive art som utfärdats av förvaltningsrådet för Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO). Provningen av sorter av de arter som anges i bilaga 2 ska utföras enligt de provningsriktlinjer som fastställts av Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV). Samtliga sortegenskaper enligt riktlinjerna i bilaga 1 ska användas, respektive alla egenskaper som märkts med en asterisk (*) i de riktlinjer som anges i bilaga 2, om inte observation av en viss egenskap är omöjlig genom att en annan egenskap uttrycks, eller en viss egenskap inte kommer till uttryck på grund av de miljöförhållanden under vilka provningen utförs. Provningen av sorter av övriga arter ska utföras enligt de riktlinjer som Jordbruksverket fastställer. Provningen av en sorts odlings- och bruksvärde utförs genom Sveriges lantbruksuniversitets försorg. Provningen kan kortas i de fall ett officiellt provningsresultat

text: EGT L 31, 1.2.2002, s. 1 (Celex 32002R0178). 5 EUT L 268, 18.10.2003, s. 1 (Celex 32003R1829). 6 EGT L 227, 1.9.1994, s. 1 (Celex 31994R2100). 7 EUT L 191, 23.7.2009, s. 10 (Celex 32009R0637).

text: från ett EES-land, Schweiz eller ett tredjeland finns och då detta resultat enligt Jordbruksverket kan jämställas med provning som utförts här i landet. Sökanden ska tillhandahålla utsäde eller förökningsmaterial av en sort som anmälts till provning, i den mängd och av den kvalitet som den provande myndigheten begär. De myndigheter som utför provning enligt första eller fjärde stycket ska årligen informera sökanden om de preliminära provningsresultaten. (

text: SJVFS 2005:88

text: Sortlistan

text: Jordbruksverket kungör beslut om intagning i eller uttagning ur sortlistan, förnyat godkännande för en sort liksom andra ändringar av betydelse. Övriga EESländer, Europeiska kommissionen och Schweiz ska underrättas om dessa beslut och om ingivna, återkallade och avslagna ansökningar samt om förslag till sortbenämningar. För varje ny sort ska en kort beskrivning av sorten bifogas. Underrättelsen till kommissionen utgör en anmälan till EU:s gemensamma sortlista för arter av lantbruksväxter respektive för arter av köksväxter . (

text: SJVFS 2009:86

text: Jordbruksverket publicerar årligen den officiella svenska sortlistan, som för varje sort ska innehålla 1. sortens benämning, om denna är en kod ska det särskilt framgå 2. namnet på den som är ansvarig för upprätthållandet av sorten och dennes eventuella ombud i landet, 3. tidpunkten för sortens intagning i sortlistan, 4. tidpunkten när sortgodkännandets giltighetstid löper ut, 5. eventuell synonym sortbenämning som används i ett annat EES-land eller i Schweiz, 6. förbehåll som gäller för en sådan sort som avses i 8 § första stycket punkt 2 (exportsort), 7. uppgift om eventuell förlängd period enligt 16 § fjärde stycket för saluföring och certifiering av en sort vars giltighetsperiod löpt ut, samt 8. uppgift om att en sort är genetiskt modifierad. För sorter av raps och rybs ska det framgå om de är dubbellåga (00), dvs. har påvisats producera frö med en högsta glukosinolathalt på 25 µmol/g vid en vattenhalt på 9 %, bestämd i enlighet med EN ISO 9167-1:1995, och högst 2 % erukasyra av det totala innehållet av fettsyra, bestämt i enlighet med EN ISO 5508:1995 . För en grässort, som är avsedd för annat ändamål än foder, får det anges i sortlistan om sorten vid officiell provning i Sverige har bedömts ha ett tillfredsställande odlings- och bruksvärde. (

text: SJVFS 2005:88

text: Jordbruksverket ska för varje godkänd sort sammanställa dokumentation som innehåller en sortbeskrivning och de uppgifter som legat till grund för intagningen i sortlistan. Denna dokumentation ska lämnas till övriga EES-länder, Schweiz och kommissionen om så begärs.

text: 8 Kommissionen publicerar de gemensamma sortlistorna i Europeiska unionens officiella tidning (EUT). 9 Jfr

text: artikel 4.1 i kommissionens förordning (EG) nr 2316/1999 av den 22 oktober 1999

text: om tillämpningsföreskrifter till

text: rådets förordning (EG) nr 1251/1999

text: om upprättande av ett stödsystem för producenter av vissa jordbruksgrödor (EGT L 280, 30.10.1999, s. 43, Celex 31999R2316).

text: Jordbruksverket ska bevara referensprov av godkända sorter för efterkontroll. (

text: SJVFS 2005:88

text: Giltighetstid för sortgodkännande

text: Ett godkännande är giltigt fram till utgången av det tionde kalenderåret efter det år då sorten godkändes för intagning i sortlistan. Ett godkännande kan därefter förnyas med 10 år i taget, under förutsättning att sorten enligt Jordbruksverkets bedömning odlas i tillräcklig omfattning, eller bör bibehållas i syfte att bevara de växtgenetiska resurserna, och att den fortfarande uppfyller kraven på särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet. En ansökan om förnyat godkännande ska ges in till Jordbruksverket senast två år före godkännandetidens utgång. Jordbruksverket ska i sortlistan ange om en ansökan om förnyat godkännande givits in. Skulle ansökan inte vara slutbehandlad vid tioårsperiodens utgång, får Jordbruksverket tillfälligt förlänga godkännandets giltighetstid till dess ett beslut om förnyat godkännande är fattat. Om en sorts giltighet löpt ut utan att förnyelse begärts eller erhållits, eller sortgodkännandet av annan anledning återkallats, ska den tas ut ur sortlistan. Certifiering och saluföring av förökningsmaterial av en sort, som godkänts enligt dessa eller tidigare föreskrifter, får dock ske till och med den 30 juni det tredje året efter giltighetens utgång. Om upprätthållaren önskar använda sig av denna möjlighet ska det meddelas till Jordbruksverket, senast innan sortgodkännandets giltighetstid löper ut. Annars kan denna möjlighet inte utnyttjas. En sådan förlängd period ska framgå av sortlistan. (

text: SJVFS 2005:88

text: Övriga bestämmelser

text: Den som är ansvarig för en sorts upprätthållande ska 1. svara för att sorten upprätthålls enligt vedertaget bruk för upprätthållande av sorten, 2. föra och bevara anteckningar om förökning av sorten, att användas för kontroll av upprätthållandet. I anteckningarna ska även ingå uppgifter som omfattar generationerna före basutsäde eller motsvarande kategori, samt 3. på anmodan av Jordbruksverket ta ut och sända in prov av förökningsmaterial för kontroll. Sådant prov kan även tas ut officiellt. Upprätthållande kan ske i ett annat EES-land, Schweiz eller i ett tredjeland vars kontroll av upprätthållande av sorter av ministerrådet har bedömts vara likvärdig med 10 upprätthållande inom EU . (

text: SJVFS 2005:88

text: Jordbruksverket återkallar ett godkännande och tar ut en sort ur sortlistan om 1. det efter provning visar sig att sorten inte längre är särskiljbar, tillräckligt enhetlig eller stabil, eller 2. den som är ansvarig för upprätthållandet av sorten begär det, såvida inte upprätthållandet tillgodoses av någon annan. (

text: SJVFS 2005:88

text: 10 Se

text: rådets beslut 2005/834/EG av den 8 november 2005

text: om likvärdighet av kontroller i vissa tredjeländer av förfaranden för upprätthållande av sorter och om ändring av beslut

text: (EUT L 312, 29.11.2005, s. 51, Celex 32005D0834).

text: Jordbruksverket får återkalla ett godkännande och ta ut en sort ur sortlistan 1. om bestämmelserna i dessa föreskrifter inte följs, 2. om upprätthållaren trots uppmaning inte ställer nödvändigt förökningsmaterial till förfogande för efterkontroll, 3. om upprätthållaren trots uppmaning inte betalar förfallna avgifter i angiven tid, eller 4. om intagningen i sortlistan skett på oriktiga grunder. (

text: SJVFS 2005:88

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 11 Denna författning träder i kraft den 5 april 2001, då verkets föreskrifter (

text: SJVFS 1994:196

text: ) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan ska upphöra att gälla.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2002. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilagan angivna arterna påbörjats före den 31 mars 2002 behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med de nya bestämmelserna.

text: Denna författning träder i kraft den 7 maj 2004. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilaga 1 eller 2 angivna arterna påbörjats före den 7 maj 2004 enligt bestämmelserna i de äldre föreskrifterna behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med bestämmelserna i de nya föreskrifterna.

text: 14 Denna författning träder i kraft den 1 januari 2006. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilaga 1 eller 2 angivna arterna påbörjats före den 1 april 2006 enligt bestämmelserna i de äldre föreskrifterna behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med bestämmelserna i de nya föreskrifterna.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2007. -------------------------

text: SJVFS 2001:33

text: . 12

text: SJVFS 2002:51

text: . 13

text: SJVFS 2004:24

text: . 14

text: SJVFS 2005:88

text: SJVFS 2007:36

text: Denna författning träder i kraft den 1 november 2007.

text: Denna författning träder i kraft den 1 november 2008.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2010.

text: 19 Denna författning träder i kraft den 31 december 2010. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilaga 1 eller 2 angivna arterna påbörjats före den 31 december 2010 enligt bestämmelserna i de äldre föreskrifterna behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med bestämmelserna i de nya föreskrifterna.

text: Denna författning träder i kraft den 31 december 2011. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilaga 1 eller 2 angivna arterna påbörjats före den 31 december 2011 enligt bestämmelserna i de äldre föreskrifterna behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med bestämmelserna i de nya föreskrifterna.

text: HARALD SVENSSON

text: Anna Pettersson (Regelenheten)

text: SJVFS 2007:75

text: SJVFS 2008:56

text: SJVFS 2009:86

text: SJVFS 2010:76

text: Bilaga 1

text: Arter för vilka provningsriktlinjer (”Protocol for Distinctness, Uniformity and Stability Tests”) för respektive art har utfärdats av förvaltningsrådet för Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO). Protokollen finns tillgängliga på CPVO:s webbplats (www.cpvo.europa.eu).

text: Lantbruksväxter

text: Art Protokoll CPVO:s beslutsdatum

text: Durumvete TP/120/2 6 november 2003 Havre och rödhavre TP/20/1 6 november 2003 Korn TP/19/2rev 11 november 2010 Majs (fodermajs) TP/2/3 11 mars 2010 Nakenhavre TP/20/1 6 november 2003 Potatis TP/23/2 1 december 2005 Raps TP/36/1 25 mars 2004 Ris TP/16/1 18 november 2004 Råg TP/58/1 31 oktober 2002 Rågvete TP/121/2 rev.1 16 februari 2011 Solros TP/81/1 31 oktober 2002 Spånadslin/Oljelin TP/57/1 21 mars 2007 Vete TP/3/4 rev.2 16 februari 2011 Ärt TP/7/2 11 mars 2010

text: Köksväxter

text: Art Protokoll CPVO:s beslutsdatum

text: Aubergin/äggplanta TP/117/1 13 mars 2008 Blekselleri TP/82/1 13 mars 2008 Blomkål TP/45/2 11 mars 2010 Blomsterböna TP/9/1 21 mars 2007 Bondböna TP/Broadbean/1 25 mars 2004 Broccoli TP/151/2 21 mars 2007 Brysselkål TP/54/2 1 december 2005 Böna (buskböna, störböna och brun böna) TP/12/3 1 april 2009 Chilipeppar, paprika TP/76/2 21 mars 2007 Endiviasallat eller Witlof-cikoria TP/173/1 25 mars 2004 Escarolesallat och friséesallat TP/118/2 1 december 2005 Fänkål TP/183/1 25 mars 2004 Grönkål TP/90/1 16 februari 2011 Gräslök TP/198/1 1 april 2009 Gurka (slanggurka och druvgurka) TP/61/2 13 mars 2008

text: Kardon och kronärtskocka TP/184/1 25 mars 2004 Kålrabbi TP/65/1 25 mars 2004 Lök (Cepa-gruppen) TP/46/2 1 april 2009 Melon TP/104/2 21 mars 2007 Morot och fodermorot TP/49/3 13 mars 2008 Persilja TP/136/1 21 mars 2007 Piplök TP/161/1 11 mars 2010 Pumpa, squash TP/119/1 25 mars 2004 Purjolök TP/85/2 1 april 2009 Rotcikoria TP/172/2 1 december 2005 Rotselleri TP/74/1 13 mars 2008 Rädisa TP/64/1 27 mars 2002 Rödbeta (inklusive Cheltenhambeta) TP/60/1 1 april 2009 Rödkål TP/48/3 16 februari 2011 Salladskål TP/105/1 13 mars 2008 Sallat TP/13/5 16 februari 2011 Savojkål TP/48/3 16 februari 2011 Schalottenlök TP/46/2 1 april 2009 Sockermajs, popmajs TP/2/3 11 mars 2010 Sparris TP/130/2 16 februari 2011 Spenat TP/55/3 11 mars 2010 Tomat TP/44/3 21 mars 2007 Vattenmelon TP/142/1 21 mars 2007 Vintersallat TP/75/2 21 mars 2007 Vitkål TP/48/3 16 februari 2011 Vitlök TP/162/1 25 mars 2004 Ärt (märgärt, spritärt och sockerärt) TP/7/2 11 mars 2010 ( ).

text: Bilaga 2

text: Arter för vilka provningsriktlinjer (”Test Guidelines”) för respektive art har fastställts av Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV). Riktlinjerna finns tillgängliga på UPOV:s webbplats (www.upov.int).

text: Lantbruksväxter

text: Art Riktlinjernas nr UPOV:s beslutsdatum

text: Alaskagräs TG/180/3 4 april 2001 Blålupin TG/66/4 31 mars 2004 Blålusern TG/6/5 6 april 2005 Bomull TG/88/6 4 april 2001 Brunven TG/30/6 12 oktober 1990 Engelskt rajgräs TG/4/8 5 april 2006 Finsvingel, finbladig fårsvingel TG/67/5 5 april 2006 Foderbeta TG/150/3 4 november 1994 Fårsvingel TG/67/5 5 april 2006 Gullupin TG/66/4 31 mars 2004 Hundäxing TG/31/8 17 april 2002 Hybridrajgräs TG/4/8 5 april 2006 Hårdsvingel TG/67/5 5 april 2006 Italienskt rajgräs TG/4/8 5 april 2006 Jordnöt TG/93/3 13 november 1985 Krypven TG/30/6 12 oktober 1990 Kålrot TG/89/6rev 4 april 2001 + 1 april 2009 Lusern TG/6/5 6 april 2005 Oljerättika TG/178/3 4 april 2001 Plattlosta TG/180/3 4 april 2001 Rybs TG/185/3 17 april 2002 Rödklöver TG/5/7 4 april 2001 Rödsvingel TG/67/5 5 april 2006 Rödven TG/30/6 12 oktober 1990 Rörsvingel TG/39/8 17 april 2002 Safflor TG/134/3 12 oktober 1990 Sojaböna TG/80/6 1 april 1998 Sorghum TG/122/3 6 oktober 1989 Storven TG/30/6 12 oktober 1990 Timotej TG/34/6 7 november 1984 Turftimotej TG/34/6 7 november 1984 Vallmo TG/166/3 24 mars 1999 Vicker TG/32/6 21 oktober 1988 Vitklöver TG/38/7 9 april 2003 Vitlupin TG/66/4 31 mars 2004 Vitsenap TG/179/3 4 april 2001 Åkerböna TG/8/6 17 april 2002

text: 21 Ändringen innebär att Grönkål flyttas till bilaga 1.

text: Köksväxter

text: Ängsgröe TG/33/6 12 oktober 1990 Ängssvingel TG/39/8 17 april 2002 Jättepumpa (inklusive Vinterpumpa) TG/155/4rev 28 mars 2007 + 1 april 2009 Mangold TG/106/4 31 mars 2004 Piplök TG/161/3 1 april 1998 Rabarber TG/62/6 24 mars 1999 Rova (inklusive majrova) TG/37/10 4 april 2001 Rättika TG/63/6 24 mars 1999 Sallatscikoria TG/154/3 18 oktober 1996 Svartrot TG/116/4 24 mars 2010 ( ).

type: foreskrift


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2007:21) om offentlig kontroll av foder och animaliska biprodukter

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser och allmänna råd om offentlig kontroll av tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av foder samt animaliska biprodukter och därav framställda produkter samt offentlig kontroll av annan befattning med foder och animaliska biprodukter och därav framställda produkter samt avgifter för kontroll vid import av icke animaliskt foder. (

text: SJVFS 2011:48

text: ) 2 § Grundläggande bestämmelser om kontroll av foder samt animaliska biprodukter och därav framställda produkter finns i a. kommissionens förordning (Euratom) nr 770/90 av den 29 mars 1990 om gränsvärden för radioaktivitet i djurfoder efter en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation , b. europaparlamentets och

text: rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001

text: om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati , c. europaparlamentets och

text: rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002

text: om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet , d. europaparlamentets och

text: rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003

text: om genetiskt modifierade livsmedel och foder ,

type: stycke

text: Författningen senast omtryck (

text: SJVFS 2010:83

text: ). 2 EGT L 83, 30.3.1990, s. 78, (Celex 31990R0770). 3 EGT L 147, 31.5.2001, s. 1, (Celex 32001R0999). 4 EGT L 31, 1.2.2002, s. 1, (Celex 32002R0178). 5 EUT L 268, 18.10.2003, s. 1, (Celex 32003R1829).

text: e. europaparlamentets och

text: rådets förordning (EG) nr 1830/2003 av den 22 september 2003

text: om spårbarhet och märkning av genetiskt modifierade organismer och spårbarhet av livsmedel och foderprodukter som är framställda av 6 genetiskt modifierade organismer och om ändring av direktiv

text: , f. europaparlamentets och

text: rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003

text: om fodertillsatser , g. europaparlamentets och

text: rådets förordning (EG) nr 2160/2003 av den 17 november 2003

text: om bekämpning av salmonella och vissa andra livsmedelsburna zoonotiska smittämnen , h. europaparlamentets och

text: rådets förordning (EG) nr 852/2004

text: av den 29 april 9 2004 om livsmedelshygien , i. europaparlamentets och

text: rådets förordning (EG) nr 854/2004 av den 29 april 2004

text: om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel , j. europaparlamentets och

text: rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004

text: om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd , k. europaparlamentets och

text: rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005

text: om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av

text: rådets direktiv 91/414/EEG

text: , l. europaparlamentets och

text: rådets förordning (EG) nr 183/2005 av den 12 januari 2005

text: om fastställande av krav för foderhygien , m.

text: kommissionens förordning (EG) nr 141/2007 av den 14 februari 2007

text: om krav på godkännande i enlighet med

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 183/2005

text: av foderföretagsanläggningar som tillverkar eller släpper ut på marknaden fodertillsatser av kategorin koccidiostatika och histomonostatika , n.

text: rådets förordning (EG) nr 834/2007 av den 28 juni 2007

text: om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av förordning

text: (EEG) nr 2092/91

text: , o.

text: kommissionens förordning (EG) nr 889/2008 av den 5 september 2008

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: rådets förordning (EG) nr 834/2007

text: om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter med avseende på 16 ekologisk produktion, märkning och kontroll , p.

text: kommissionens förordning (EG) nr 152/2009 av den 27 januari 2009

text: om provtagnings- och analysmetoder för offentlig kontroll av foder ,

text: 6 EUT L 268, 18.10.2003, s. 24, (Celex 32003R1830). 7 EUT L 268, 18.10.2003, s. 29, (Celex 32003R1831). 8 EUT L 325, 12.12.2003, s. 1, (Celex 32003R2160). 9 EUT L 139, 30.04.2004, s. 1, (Celex 32004R0852). 10 EUT L 139, 30.04.2004, s. 260 (Celex 32004R0854). 11 EUT L 165, 30.4.2004, s. 1, (Celex 32004R882). 12 EUT L 70, 16.3.2005, s. 1, (Celex 32005R0396). 13 EUT L 35, 8.2.2005, s. 1, (Celex 32005R0183). 14 EUT L 43, 15.2.2007, s. 9, (Celex 32007R0141). 15 EUT L 189, 20.7.2007, s. 1, (Celex 32007R0834). 16 EUT L 250, 18.9.2008, s. 1, (Celex 32008R0889).

text: q.

text: kommissionens förordning (EG) nr 669/2009 av den 24 juli 2009

text: om tillämpning av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004

text: när det gäller strängare offentlig kontroll av import av visst foder och vissa livsmedel av icke-animaliskt ursprung och om ändring av beslut

text: , r. europaparlamentets och

text: rådets förordning (EG) nr 767/2009 av den 13 juli 2009

text: om utsläppande på marknaden och användning av foder, om ändring av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003

text: och om upphävande av

text: rådets direktiv 79/373/EEG

text: kommissionens direktiv 80/511/EEG

text: rådets direktiv 82/471/EEG

text: , 19

text: och

text: samt

text: kommissionens beslut 2004/217/EG

text: , s. europaparlamentets och

text: rådets förordning (EG) nr 1069/2009 av den 21 oktober 2009

text: om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av förordning

text: (EG) nr 1774/2002

text: (förordning om animaliska biprodukter) , t.

text: kommissionens förordning (EU) nr 454/2010 av den 26 maj 2010

text: om övergångsbestämmelser enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2009

text: vad gäller märkningsbestämmelser för foder , u.

text: kommissionens förordning (EU) nr 568/2010 av den 29 juni 2010

text: om ändring av bilaga III till

text: vad gäller förbud mot utsläppande på marknaden eller användning som djurfoder av proteinprodukter som erhållits från Candida-jästsvampar som odlats på n-alkaner , v.

text: kommissionens förordning (EU) nr 892/2010 av den 8 oktober 2010

text: om vissa produkters status som fodertillsatser som omfattas av 23

text: , w.

text: kommissionens förordning (EU) nr 939/2010 av den 20 oktober 2010

text: om ändring av bilaga IV till förordning

text: (EG) nr 767/2009

text: rörande tillåtna toleranser för märkning av foderråvaror eller foderblandningar som det hänvisas till i

text: artikel 11.5

text: , x.

text: kommissionens förordning (EU) nr 142/2011 av den 25 februari 2011

text: om genomförande av Europaparlamentets och rådet förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om genomförande av

text: rådets direktiv 97/78/EG

text: vad gäller vissa prover och produkter som enligt det direktivet är undantagna från veterinärkontroller vid gränsen , y.

text: kommissionens förordning (EU) nr 574/2011 av den 16 juni 2011

text: om ändring av

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG

text: vad gäller gränsvärden för nitrit, melamin, Ambrosia spp. och för korskontamination av

text: 17 EUT L 54, 26.2.2009, s. 1, (Celex 32009R0152). 18 EUT L 194, 25.7.2009, s. 11 (Celex 32009R0669). 19 EUT L 229, 1.9.2009, s. 1, (Celex 32009R0767). 20 EUT L 300, 14.11.2009, s. 1 (Celex 32009R1069). 21 EUT L 128, 27.5.2010, s. 1, (Celex 32010R0454). 22 EUT L 163, 30.6.2010, s. 30 (Celex 32010R0568). 23 EUT L 266, 9.10.2010, s. 6, (Celex 32010R0892). 24 EUT L 277, 21.10.2010, s. 4, (Celex 32010R0939). 25 EUT L 54, 26.2.2011, s. 1 (Celex 32011R0142).

text: vissa koccidiostatika eller histomonostatika samt om konsolidering av bilagorna I och II till det direktivet , z.

text: kommissionens förordning (EU) nr 575/2011 av den 16 juni 2011

text: om en 27 förteckning över foderråvaror , å.

text: kommissionens förordning (EU) nr 619/2011 av den 24 juni 2011

text: om provtagnings- och analysmetoder för offentlig kontroll av foder vad gäller förekomst av genetiskt modifierat material där godkännandeförfarandet fortfarande pågår eller godkännandet har upphört att gälla ä.

text: djurskyddslagen (1988:534)

text: , å. lagen (

text: ) om foder och animaliska biprodukter, ä. förordningen (

text: ) om foder och animaliska biprodukter samt ö. förordningen (

text: ) om avgifter för offentlig kontroll av foder och animaliska biprodukter (

text: SJVFS 2011:48

type: paragraf

text: Definitioner

type: rubrik

text: I dessa föreskrifter avses med ABP-anläggning: varje anläggning för vilken registrering eller godkännande krävs enligt förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: , animaliska biprodukter: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: , bearbetat animaliskt protein: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: , bearbetat sällskapsdjursfoder: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: , bearbetningsanläggning: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: , djur: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: , erfarenhet: sannolikhet för avvikelser, foder: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 178/2002

text: , foderanläggning: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som begreppet anläggning i förordning

text: (EG) nr 183/2005

text: , foderblandning: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 767/2009

text: , fodertillsats: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 1831/2003

text: , framställda produkter: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: , färskt sällskapsdjursfoder: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: 26 EUT L 159, 17.6.2011, s. 7, (Celex 32011R0574). 27 EUT L 159, 17.6.2011, s. 25, (Celex 32011R0575). 28 EUT L 166, 25.6.2011, s. 9, (Celex 32011R0619). 29 Förordning

text: (EG) nr 1774/2002

text: har tagits bort från listan över grundläggande bestämmelser i.o.m. att den har ersatts av förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: och förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: . Förordning

text: (EU) nr 242/2010

text: har tagits bort från listan över grundläggande bestämmelser i.o.m. att den ersatts av förordning

text: (EU) nr 575/2011

text: förblandning: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 1831/2003

text: , företagare: fysisk eller juridisk person som ansvarar för att säkerställa att kraven i denna föreskrift uppfylls på den anläggning som står under vederbörandes ansvar, helfoder: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 767/2009

text: , helkonserverat sällskapsdjursfoder: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: , insamling: den verksamhet som bedrivs av transportören i och med att sådana animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är matavfall lastas hos avsändaren, kontrollorgan: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 882/2004

text: , lagringsanläggning: anläggning med verksamhet som beskrivs i

text: artikel 24.1

text: i-j i förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: , livsmedelsproducerande djur: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 767/2009

text: , mellanhantering: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: , offentlig kontroll: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 882/2004

text: , primärproducent: den som bedriver primärproduktion av foder, primärproduktion av foder: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som begreppet anläggning i förordning

text: (EG) nr 183/2005

text: , risk: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 178/2002

text: , sällskapsdjur: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: , tuggben: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: , utsläppande på marknaden (av foder): begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 178/2002

text: , samt utsläppande på marknaden (av animaliska biprodukter och därav framställda produkter): begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) 1069/2009

text: för animaliska biprodukter och därav framställda produkter. (

text: SJVFS 2011:48

text: Laboratorier och analysmetoder

text: Ansökan för att utses till officiellt laboratorium avseende analys av prover tagna i den offentliga kontrollen i enlighet med

text: artikel 12 i förordning (EG) nr 882/2004

text: skickas till Jordbruksverket.

text: SJVFS 2010:83

text: Prov tagna vid offentlig kontroll ska skickas till av Jordbruksverket utsett officiellt laboratorium. 6 § har upphävts genom (

text: SJVFS 2010:83

text: Tröskel- och gränsvärden

text: Vid offentlig kontroll ska följande tröskel- och gränsvärden tillämpas a. högsta eller lägsta innehåll av fodertillsatser som framgår av EU-rättsliga 30 direktiv och förordningar avseende godkända fodertillsatser , b. godtagbara avvikelser från deklarerat näringsinnehåll som framgår av bilaga IV i förordning

text: (EG) nr 767/2009

text: , c. åtgärdströsklar och gränsvärden för främmande ämnen som framgår av förordning

text: (EU) nr 574/2011

text: , e. de tröskelvärden som framgår av förordning

text: (EG) nr 1829/2003

text: och förordning

text: (EG) nr 1830/2003

text: när det gäller krav på märkning och spårbarhet av genetiskt modifierade foder och f. gränsvärden enligt förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: SJVFS 2011:48

text: 2 KAP. OFFENTLIG KONTROLL SOM UTFÖRS AV JORDBRUKSVER- KET

text: A. Kontroll av foder- och ABP-anläggningar

text: Den offentliga kontrollens utformning

text: Offentlig kontroll genomförs av Jordbruksverket enligt en av verket årligen upprättad kontrollplan för offentlig kontroll av foder samt animaliska biprodukter och därav framställda produkter. Extra offentlig kontroll kan genomföras som uppföljning eller vid misstanke om bristande efterlevnad av de grundläggande bestämmelserna om foder och animaliska biprodukter samt därav framställda produkter enligt 1 kap. 2 §. (

text: SJVFS 2011:48

text: Allmänna råd

text: Länsstyrelsens medverkan vid offentlig kontroll som utförs av Jordbruksverket

text: Vid offentlig kontroll av anläggningar som utförs av Jordbruksverket enligt 2 kap. 1 § kan även länsstyrelsen medverka för att bevaka smittskyddet inom länet.

text: SJVFS 2010:83

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2010:83

text: ). 3 § Antalet offentliga kontroller enligt 2 kap. 1 § fastställs enligt risk- och erfarenhetsklassificeringen i bilagorna 1-4. Som grund för planering av kontrollen nästkommande kontrollår ligger risk- och erfarenhetsklassificering och resultat från tidigare utförd offentlig kontroll. (

text: SJVFS 2011:48

text: ) 4 § har upphävts genom (

text: SJVFS 2010:83

text: 30 Ett register över godkända fodertillsatser enligt förordning

text: (EG) nr 1831/2003

text: återfinns på kommissionens hemsida: http://ec.europa.eu/food/food/animalnutrition/feedadditives/comm_register_feed_additives_1831- 03.pdf

text: Den som utför offentlig kontroll får utöver den planerade provtagningen ta prover för analys om det finns misstanke om att lagstiftningen enligt 1 kap. 2 § inte efterlevs.

text: SJVFS 2010:83

text: Genomförd offentlig kontroll dokumenteras i särskilt upprättat protokoll som skickas till företagaren så snart som möjligt efter kontrollbesök. 7 § Om anmärkningar lämnats vid offentlig kontroll av en anläggning ska företagaren lämna in en skriftlig åtgärds- och tidsplan till Jordbruksverket. Åtgärdsoch tidsplanen ska vara Jordbruksverket tillhanda senast en månad efter det att företagaren erhållit kontrolldokumentation om inte kortare tidsangivelse har lämnats. Jordbruksverket får enligt lagen (

text: ) om foder och animaliska biprodukter vidta åtgärder enligt

text: 27 §§

text: samma lag.

text: SJVFS 2010:83

text: Avgifter och kostnader

text: Företagare ska betala en årlig avgift för offentlig kontroll av de anläggningar som de ansvarar för omfattande timkostnaden för planerad kontroll samt planerade resekostnader enligt beräkningsmodellen i bilaga 5. Därutöver tillkommer eventuella analyskostnader.

text: SJVFS 2010:83

text: Jordbruksverkets timavgift för offentlig och extra offentlig kontroll uppgår till 700 kr per timme. (

text: SJVFS 2010:83

text: ) 10 § Jordbruksverkets resekostnader för offentlig och extra offentlig kontroll uppgår till 2 300 kr per kontrolltillfälle.

text: SJVFS 2010:83

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2010:83

text: ). 12 § Företagare ska vid extra offentlig kontroll enligt 2 kap. 1 § betala en avgift som motsvarar de kostnader som uppstår genom kontrollen. Timkostnader erläggs enligt 2 kap. 9 § och resekostnader enligt 2 kap. 10 §. Därutöver tillkommer eventuella analyskostnader.

text: SJVFS 2010:83

text: B. Avgifter för kontroll vid import av icke-animaliskt foder

text: Offentlig kontroll av import av visst foder av icke-animaliskt ursprung regleras i förordning

text: (EG) nr 669/2009

text: SJVFS 2010:83

text: De företagare som är ansvariga för sändningarna eller deras företrädare ska för varje sändning som genomgår kontroll enligt förordning

text: (EG) nr 669/2009

text: inklusive eventuell provtagning betala avgift enligt ett särskilt beslut av Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2010:83

text: ) 15 § Om en sändning som anmälts enligt

text: artikel 16 i förordning (EG) nr 669/2009

text: inte anländer till den berörda gränskontrollstationen och om kontrollen inte avanmälts minst en arbetsdag före sändningens fysiska ankomst och om detta orsakat

text: den berörda myndigheten kostnader, ska den företagare som ansvarar för sändningen eller dess företrädare ersätta myndigheten med 175 kr per påbörjad kvarts timme. (

text: SJVFS 2010:83

text: 3 KAP. OFFENTLIG KONTROLL SOM UTFÖRS AV ANDRA MYNDIG- HETER ÄN JORDBRUKSVERKET

text: Länsstyrelserna och kommunerna

text: Länsstyrelserna och kommunerna ansvarar för kontrollen av foder samt animaliska biprodukter och därav framställda produkter i den omfattning som anges i förordningen (

text: ) om foder och animaliska biprodukter. Utöver denna kontroll ansvarar länsstyrelserna för kontrollen enligt förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: avseende insamling, omlastning och transport av sådana animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är matavfall. (

text: SJVFS 2011:48

text: Allmänna råd

text: Länsstyrelsens kontroll inom primärproduktionen

text: Varje år bör minst en procent av primärproducenternas foderanläggningar kontrolleras med utgångspunkt i utförd riskanalys. Som grund för riskanalys och urval av anläggningstyper kan kontrollmyndigheten använda Statens jordbruksverks, Livsmedelsverkets och Statens Veterinärmedicinska Anstalts (SVA) modell för

text: 31 ,32

text: riskklassificering samt utarbetad vägledning . (

text: SJVFS 2011:48

text: ) 2 § Länsstyrelserna och kommunerna ska varje år fastställa en plan för det kommande verksamhetsårets offentliga kontroll enligt 3 kap. 1 §. Planen ska omfatta kontrollens omfattning inklusive planerad provtagning.

text: SJVFS 2010:83

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2010:83

text: ). 4 § För offentlig kontroll enligt 3 kap. 1 § andra stycket ska länsstyrelsen ta ut en avgift av företagaren motsvarande de faktiska kostnaderna (tim-, rese- och analyskostnader). (

text: SJVFS 2011:48

text: Livsmedelsverket

text: Livsmedelsverkets ansvar för kontroll av animaliska biprodukter och därav framställda produkter regleras i

text: 13 § förordningen (2006:814)

text: om foder och animaliska biprodukter. (

text: SJVFS 2011:48

text: Rapportering av utförd offentlig kontroll

text: 31 Modell för riskklassificering av livsmedels- och foderföretagare i primärproduktionen (Jordbruksverk, Livsmedelsverket och SVA) 32 Vägledning: Riskklassificering av livsmedelsföretag och foderföretag inom primärproduktionen (Jordbruksverk, Livsmedelsverket och SVA)

text: Livsmedelsverket, länsstyrelserna och kommunerna ska senast den sista februari efter utgången av varje kalenderår till Jordbruksverket lämna in en rapport om den genomförda offentliga kontrollen av foder samt animaliska biprodukter och därav framställda produkter. Om det i förordning eller beslut av regeringen finns annan bestämmelse om rapportering av resultat av offentlig kontroll av foder samt animaliska biprodukter och därav framställda produkter ska de bestämmelserna gälla istället.

text: SJVFS 2010:83

text: Statens veterinärmedicinska anstalt (SVA)

text: Om Jordbruksverket överlämnar kontrolluppgifter till SVA enligt

text: 11 § förordningen (2006:814)

text: får SVA ta ut en avgift av företagaren motsvarande de faktiska kostnaderna (tim-, rese- och analyskostnader).

text: SJVFS 2010:83

text: 4 KAP. ÖVRIGA BESTÄMMELSER

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter. 2 § En kontrollmyndighet som misstänker att foder inte är säkert ska utöver att vidta åtgärder omedelbart anmäla detta till Jordbruksverket.

text: SJVFS 2010:83

text: --------------- Denna författning träder i kraft den 1 maj 2007. De allmänna råden gäller fr.o.m. samma tidpunkt . --------------- Denna författning träder i kraft den 1 januari 2008 . --------------- Denna författning träder i kraft den 20 december 2010. --------------- Denna författning träder i kraft den 22 december 2011. De allmänna råden gäller fr.o.m. samma tidpunkt.

text: HARALD SVENSSON

text: Sofie Gredegård (Enheten för foder och hälsa)

text: SJVFS 2007:21

text: SJVFS 2007:88

text: SJVFS 2010:83

text: Bilaga 1

text: RISKKLASSIFICERING AV ANLÄGGNINGAR ANDRA ÄN I PRIMÄRPRODUKTIONEN

text: Registrerade och godkända foderanläggningar som anges i art. 5.2 i förordning

text: (EG) nr 183/2005

text: samt ABP-anläggningar riskklassificeras beroende på anläggningens verksamhet i skalan 1 – 10, där 1 är högsta riskklass, i enlighet med tabell 1.1 och 1.2. Anläggningar som inte är angivna i tabellerna 1.1 och 1.2 har riskklassen 7. Om anläggningen omfattas av flera verksamheter med olika riskklasser erhåller anläggningen den högsta av dessa riskklasser. Beslut om ändring av riskklassificering kan ske löpande pga. ändrade förutsättningar eller efter utförd offentlig kontroll och i normalfallet en gång per år.

text: Tabell 1.1 Riskklassificering av anläggningar som hanterar följande foder

text: Anläggningar för nedanstående verksamhet Riskklass

text: FODERRÅVAROR

text: Foderråvaror som hanteras fysiskt

text: Vegetabiliska riskråvaror enligt bilaga 4 i

text: SJVFS 2006:81

text: 5 6 7 - Animaliska biprodukter och framställda produkter enligt 6 7 8 förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: - till livsmedelsproducerande djur 5 6 7 - - till övriga djurslag 6 7 8 - Foderråvaror i form av icke värmebehandlad spannmål till - 5 6 fjäderfäbesättningar Övriga vegetabiliska foderråvaror 8 9 10 - Enbart ompaketering av foderråvaror 9 - - - Transport av paketerade foderråvaror (inkl. storsäck) - - - 10 Transport av riskråvaror i bulk enligt bilaga 4 i SJVFS - - - 8 2006:81

text: 37 EUT L 35, 8.2.2005, s.1, (Celex 32005R0183).

text: P = Produktion inkl. legotillverkning U = Införsel och utsläppande på marknaden P U B T B = Butikförsäljning och lagerhållning T = Transport Transport av övriga foderråvaror i bulk - - - 9 Foderråvaror i de fall dessa inte hanteras fysiskt 10 10 - -

text: FODERTILLSATSER OCH FÖRBLANDNINGAR

text: Fodertillsatser som omfattas av förordning

text: (EG) nr 1831/2003

text: i de fall de hanteras fysiskt

text: Koccidiostatika och histomonostatika 3 4 5 6 Näringstillsatser 4 5 6 - Zootekniska tillsatser 3 4 5 - Antioxidanter med en fastställd högsta tillåtna halt 4 5 6 - Karotenoider och xantophyller 4 5 6 - Övriga fodertillsatser 5 6 7 - Transport av paketerade fodertillsatser exkl. koccidiostatika - - - 9 och histomonostatika (inkl. storsäckar) Fodertillsatser i de fall dessa inte hanteras fysiskt 10 10 - -

text: Förblandningar som hanteras fysiskt

text: Förblandningar som omfattas av förordning

text: (EG) nr 1831/2003

text: och som innehåller - Koccidiostatika och histomonostatika 3 4 5 6 - A- och D-vitaminer 4 5 6 - - Cu och Se 4 5 6 - - Övriga fodertillsatser 5 6 7 - Förblandningar innehållande läkemedel. 3 4 5 6 Transport av paketerade förblandningar (inkl. storsäckar) - - - 8 exkl. förblandningar innehållande läkemedel, koccidiostatika eller histomonostatika Bulktransport av förblandningar exkl. förblandningar - - - 7 innehållande läkemedel, koccidiostatika eller

text: P = Produktion inkl. legotillverkning U = Införsel och utsläppande på marknaden P U B T B = Butikförsäljning och lagerhållning T = Transport histomonostatika Förblandningar i de fall dessa inte hanteras fysiskt 10 10 - -

text: FODERBLANDNINGAR

text: Foderblandningar som hanteras fysiskt

text: Foderblandningar som innehåller följande fodertillsatser: - Koccidiostatika och histomonostatika 3 4 5 6 - Övriga fodertillsatser 5 6 7 - Foderblandningar som innehåller läkemedel. 3 4 5 6 Blandartjänst 7 - - - Foderblandningar innehåller animaliska biprodukter 38 avsedda för sällskapsdjur: - Färskt sällskapsdjursfoder 4 5 6 - - Bearbetat sällskapsdjursfoder 5 6 7 - - Helkonserverat sällskapsdjursfoder 5 6 7 - Foderblandningar vars enda animaliska råvara består av 6 7 8 framställda produkter avsedda för sällskapsdjur Foderblandningar som innehåller animaliska biprodukter till 6 7 - djur enligt

text: artikel 18 i förordning (EG) nr 1069/2009

text: Foderblandningar innehåller animaliskt protein enligt bilaga 5 6 7 - IV förordning

text: (EG) nr 999/2001

text: avsedda för livsmedelsproducerande djur Foder som blandas samman till sällskapsdjursfoder inom - - 10 detaljhandeln Övriga foderblandningar 8 9 10 -

text: 38 Tillverkning av foderblandningar från bl.a. färska animaliska produkter 39 T.ex. frysta malda foderblandningar ”köttkorvar” 40 T.ex. tuggben och andra torkade produkter 41 T.ex. levergodis

text: P = Produktion inkl. legotillverkning U = Införsel och utsläppande på marknaden P U B T B = Butikförsäljning och lagerhållning T = Transport Enbart ompaketering av foderblandningar 9 - - - Transport av paketerade foderblandningar (inkl. stor-säckar) - - - 10 exkl. foderblandningar innehållande läkemedel, koccidiostatika eller histomonostatika Bulktransport av foderblandningar exkl. foderblandningar - - - 9 innehållande läkemedel, koccidiostatika eller histomonostatika Foderblandningar i de fall dessa inte hanteras fysiskt 10 10 - -

text: SJVFS 2011:48

text: Tabell 1.2 Riskklassificering av ABP-anläggningar som inte hanterar foder

text: Anläggningar för nedanstående verksamheter Riskklass

text: Biogasanläggningar

text: - rötar naturgödsel från egen gård eller flera gårdar ihop med t.ex. 8 mjölk, mag- och tarminnehåll, f.d. livsmedel där rötresten anser vara obehandlad - endast rötning av matavfall kategori 3-material 8 - rötar animaliska biprodukter och därav framställda produkter 7 med hygienisering - rötar animaliska biprodukter och därav framställda produkter 6 utan hygienisering Komposteringsanläggningar 7

text: Anläggning för lagring av framställda produkter

text: - lagrar kategori 3-material och naturgödsel 7 - lagrar kategori 1 5 - lagrar kategori 2 material annat än naturgödsel eller lagrar både 4 kategori 2 och 3 material tillsammans

text: Mellanhantering och lagring av animaliska biprodukter

text: - hanterar och lagrar kategori 3-material och naturgödsel 7 - hanterar och lagrar kategori 1- och 2-material utom naturgödsel 1

text: Bearbetningsanläggningar

text: - bearbetning av kategori 3-material 7 - bearbetning av kategori 1- och 2-material 1

text: Förbränningsanläggning avsedd för kremering (kremeringsanläggning)

text: - kremering av sällskapsdjur 8 - kremering av övriga djurslag 7

text: Övriga förbränningsanläggningar

text: - förbränning av kategori 3-material 9 - förbränning av kategori 1- och 2 material 5

text: Anläggning för framtagande av framställda produkter behandlade enligt bilaga XI och XII i förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: - konservatorverksamhet som enbart hanterar material från 8 Sverige och ≤ 40 djur/år - övriga konservatorverksamheter 6 - anläggning som blandar organiska gödningsmedel 6 (

text: SJVFS 2011:48

text: Bilaga 2

text: ERFARENHETSKLASSIFICERING AV ANLÄGGNINGAR

text: Grundklassificering

text: Nya anläggningar erhåller erfarenhetsklass C (normalklassificering).

text: Klassificering efter utförd offentlig kontroll

text: Med utgångspunkt från genomförd offentlig kontroll klassificeras anläggningar enligt en erfarenhetsklassificering A – D: - A: Anläggningar som är tredjepartskontrollerade via ett certifieringsorgan och följer nationella eller gemenskapens riktlinjer för god praxis. - B: Anläggningar som är tredjepartskontrollerade via ett certifieringsorgan eller följer nationella eller gemenskapens riktlinjer för god praxis. - C: Normalklassificering. - D: Anläggningar som inte nått upp till normalklassificeringen. Beslut om justering av erfarenhetsklassificering kan ske löpande pga. ändrade förutsättningar eller efter utförd offentlig kontroll och i normalfallet en gång per år. Beroende på typ, förekomst och allvarlighetsgrad i anmärkningarna flyttas anläggningens klassificering 1 – 3 steg i skalan dvs. anläggningen erhåller klasserna B - D.

text: SJVFS 2010:83

text: Bilaga 3

text: RISK- OCH ERFARENHETSMATRIS

text: Grundantalet offentliga kontroller per år fastställs genom matris enligt tabell 3. Det totala antalet offentliga kontroller per år fastställs genom att beakta volymfaktorn i bilaga 4. Lägsta antalet kontroller som kan erhållas är en (1) kontroll vart 10:e år. Tabell 3 Grundantalet offentliga kontroller per år beroende på risk- och erfarenhetsklassificering av anläggningarna.

text: Riskklass Erfarenhetsklass A B C D

text: 1 * * * * 2 2/1 3/1 4/1 5/1 3 1/1 2/1 3/1 4/1 4 1/2 1/1 2/1 3/1 5 1/3 1/2 1/1 2/1 6 1/4 1/3 1/2 1/1 7 1/5 1/4 1/3 1/2 8 1/6 1/5 1/4 1/3 9 1/7 1/6 1/5 1/4 10 1/8 1/7 1/6 1/5 * Enligt särskilt beslut

text: SJVFS 2010:83

text: Bilaga 4

text: BERÄKNING AV DET TOTALA ANTALET OFFENTLIGA KONTROLLER PÅ FODERANLÄGGNINGAR

text: Det totala antalet offentliga kontroller på foderanläggningar fastställs genom att multiplicera grundtalet offentliga kontroller i tabell 3, bilaga 3 med volymfaktorn (V) i tabellerna 4 eller 5.

text: Anläggningar som enbart för in färdigförpackat foder till sällskapsdjur får volymfaktorn (V) 1.

text: På foderanläggningar med flera verksamheter kan flera volymfaktorer bli gällande, då används den högsta volymfaktorn vid beräkning.

text: SJVFS 2010:83

text: Tabell 4. Volymfaktor för beräkning av totala antalet offentliga kontroller per år för foderanläggningar som hanterar råvaror, fodertillsatser och förblandningar

text: Faktor (V) Volym (ton/år) * Råvaror Fodertillsatser och Våta/blöta** Torra förblandningar 0,25  10 000  20 000  10 000 0,50 10 001 – 20 000 20 001 – 40 000 10 001 – 20 000 0,75 20 001 – 30 000 40 001 – 60 000 20 001 – 30 000 1 30 001 – 40 000 60 001 – 80 000 30 001 – 40 000 2 > 40 000 > 80 000 > 40 000 * Införsel, tillverkning, försäljning. ** Drav, drank, etc.

text: Tabell 5. Volymfaktor för beräkning av totala antalet offentliga kontroller per år för foderanläggningar som hanterar foderblandningar

text: Faktor (V) Volym (ton/år) * Foderblandningar Livsmedelsproducerande djur Sällskapsdjur och pälsdjur 0,25  1000  50 0,50 1 001 – 5 000 51 – 100 0,75 5 001 – 10 000 101 – 500 1 10 001 – 50 000 501 – 1 000 2 50 001 – 100 000 1 001 – 10 000 3 > 100 000 > 10 000 * Införsel, tillverkning, försäljning.

text: SJVFS 2010:83

text: Bilaga 5

text: BERÄKNING AV DEN ÅRLIGA AVGIFTEN VID OFFENTLIG KONTROLL

text: Årlig avgift = timkostnader + resekostnader + analyskostnader

text: Antal offentliga kontroller (K)

text: K = G  V G. Grundtalet offentliga kontroller per år fastställs enligt matrisen i bilaga 3, tabell 3. V. Volymfaktorn enligt bilaga 4, tabellerna 4 och 5. På foderanläggningar med flera verksamheter kan flera volymfaktorer bli gällande, då används den högsta volymfaktorn vid beräkning. Lägsta antalet kontroller som kan erhållas är en (1) kontroll vart 10:e år.

text: Planerad tidsåtgång (Htot)

text: H. Antalet timmar inkl. för- och efterarbete för utförd kontroll fastställs för varje enskilt objekt av Jordbruksverket. Den planerade tiden för kontrollen av den enskilda anläggningen per år: Htot= H  K

text: Total timkostnad (Ttot)

text: T. Timkostnad enligt 2 kap. 9 §. Den totala timkostnaden för den enskilda anläggningen per år Ttot = T  Htot

text: Total resekostnad (Rtot)

text: R. Resekostnad enligt 2 kap. 10 §. Den totala kostnaden för resor per år Rtot = R  K

text: Analyskostnad

text: A. Analyskostnaden fastställs årligen utifrån av Jordbruksverket fastställd kontrollplan för varje enskild anläggning.

text: Årlig avgift

text: Kostnaden för offentliga kontroller enligt 2 kap. 1 § per år = Ttot + Rtot + A

text: Erläggande av avgifter och kostnader

text: Avgiften för den offentliga kontrollen för det kommande verksamhetsåret meddelas i enskilda beslut senast i december månad året innan. I beslutet anges analyskostnaderna som ett beräknat preliminärt värde utifrån upprättad plan. Kostnaderna för den planerade offentliga kontrollen exkl. analyskostnader erläggs senast den 31 januari för aktuellt verksamhetsår medan de faktiska analyskostnaderna erläggs i samband med att analyserna genomförs.

text: SJVFS 2010:83


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om införsel av sällskapsdjur och hund- och kattsperma samt hundar, katter och illrar avsedda för handel

text: Dessa föreskrifter avser införsel från Europeiska unionen (EU) och tredje land av sällskapsdjur såsom dessa definieras i

text: artikel 3 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 998/2003 av den 26 maj 2003

text: om djurhälsovillkor som skall tillämpas vid transporter av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte och om ändring av

text: rådets direktiv 92/65/EEG

text: . Föreskrifterna kompletterar nämnda förordning. Bestämmelserna avser även införsel från EU och tredje land av hundar, katter och illrar avsedda för handel samt av hund- och kattsperma. Vi införsel av fler än fem fåglar, gnagare, kaniner (lagomorfer), amfibier och reptiler gäller bestämmelserna i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:24

text: ) om införsel av vissa djur samt sperma, ägg och embryon från vissa djur. Förutom bestämmelserna i dessa föreskrifter finns bestämmelser om handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter.

text: Definitioner

text: Vid tillämpningen av dessa föreskrifter avses med behörig veterinär: veterinär som förordnats av den statliga veterinära myndigheten att utfärda exportintyg, direktinförsel: införsel till Sverige av varor eller produkter från tredje land då Sverige är det första land inom EU som tar emot, EU/EFTA-länder: länder som är medlemmar i EU eller i handelsunionen EFTA (European Free Trade Association), fåglar: alla arter utom de fjäderfän som anges i direktiven 09/158/EEG av den 30 november 2009 om djurhälsovillkor för handel inom gemenskapen med och för 3 import från tredjeland av fjäderfä och kläckningsägg , samt direktiv

text: av den 13 juli 1992 om fastställande av djurhälsokrav i handeln inom och importen till

text: Jfr

text: rådets direktiv 92/65/EEG av den 13 juli 1992

text: om fastställande av djurhälsokrav i handeln inom och importen till gemenskapen av djur, sperma, ägg (ova) och embryon som inte faller under de krav som fastställs i de specifika gemenskapsregler som avses i bilaga A.1 till direktiv

text: (EGT L 268, 14.9.1992, Celex 31992L0065), senast ändrat genom

text: kommissionens beslut 2011/874/EG

text: (EUT L 343, 23.12.2011, s. 65, Celex 32011D0874). Jfr även

text: rådets direktiv 91/496/EEG av den 15 juli 1991

text: om fastställande av regler för hur veterinärkontroller ska organiseras för djur som importeras till gemenskapen från tredje land och om ändring av direktiven

text: och

text: (EGT L 268, 24.9.1991, s. 56, Celex 31991L0496), senast ändrat genom

text: rådets direktiv 2008/73/EG

text: (EUT L 219, 14.8.2008, s. 40, Celex 32008L0073). 2 EUT L 146, 13.6.2003, s. 1, Celex 32003R0998 3 EUT L 343, 22.12.2009, s. 74, Celex 32009L0158

text: ), godkänd veterinär: den som av den behöriga myndigheten utsetts som behörig att utöva veterinäryrket i respektive land, handelsdjur/djur avsedda för handel: hundar, katter, illrar, tamkaniner, gnagare (Rodentia), fåglar, reptiler, amfibier och ryggradslösa djur (utom bin och kräftdjur) som ska säljas eller byta ägare och/eller som inte åtföljs av sin ägare eller dennes ombud, officiell veterinär: en veterinär som förordnats av den behöriga centrala myndigheten i ett land inom EU, stickprovskontroll: kontroll som innefattar dokument- och identitetskontroll samt eventuellt fysisk kontroll, sällskapsdjur: hundar, katter, illrar, tamkaniner, gnagare (Rodentia), fåglar (alla arter utom de fjäderfän som anges i direktiven

text: och

text: ), reptiler, amfibier och ryggradslösa djur (utom bin och kräftdjur) som inte ska bli föremål för försäljning eller ägarbyte och som åtföljs av sin ägare eller annan fysisk person som för ägarens räkning ansvarar för djuret under transporten (ombud), samt tredje land: land som inte är medlem i EU.

text: Hantering av dokument

text: De införseldokument i form av pass, intyg och införseltillstånd som avses i dessa föreskrifter ska i original åtfölja djuret och på uppmaning visas upp för officiell veterinär eller tulltjänsteman vid kontroll. Samtliga handlingar som ska följa med djuret vid införseln ska innehålla uppgift om djurets ID-nummer. Handlingarna ska, om inget annat anges i dessa föreskrifter, i original åtfölja djuret under hela vistelsen i landet eller, om djuret är återinfört, sparas i sex månader efter införseltillfället för att kunna visas på uppmaning.

text: Stickprovskontroll

text: Vid införsel av sällskapsdjur eller djur avsedda för handel kan en officiell veterinär, efter självständig bedömning eller på begäran av Statens jordbruksverk, göra stickprovskontroller. Sådana kontroller kan också ske vid misstanke om sjukdom eller överträdelse av villkor för införseln då djuret befinner sig i landet.

text: Villkor för införsel av hundar, katter och illrar från EU och från de tredje länder som listats i bilaga II del B avdelning 2 i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 998/2003

text: , med undantag för Norge

text: Grundvillkor

text: Hundar, katter och illrar ska vara identitetsmärkta i enlighet med vad som anges i

text: Hundar, katter och illrar ska vara rabiesvaccinerade i enlighet med vad som anges i

text: . Rabiesvaccinet ska uppfylla kraven i bilaga 1b

text: 4 EGT L 268, 14.9.1992, s. 54, Celex 31992L0065

text: Hundar, katter och illrar ska ha ett pass utformat i enlighet med

text: kommissionens beslut 2003/803/EG av den 26 november 2003

text: om upprättande av en förlaga till pass 5 för transport av hundar, katter och illrar . Passet ska vara utfärdat och ifyllt av en veterinär.

text: Villkor för införsel av högst fem sällskapsdjur

text: Vid införsel i Sverige av högst fem hundar, katter och illrar som sällskapsdjur från EU eller från sådana tredje länder som listats i bilaga II del B avdelning 2 i

text: krävs identitetsmärkning, rabiesvaccination och pass enligt vad som anges i 5-7 §§ ovan. Undantag från 7 § görs vid införsel av högst fem hundar, katter och illrar från sådana tredje länder som listats i bilaga II del B avdelning 2 i

text: , i de fall länderna inte har infört bruket av pass utformade i enlighet med

text: kommissionens beslut 2003/803/EG

text: . Djur från sådana länder ska istället ha veterinärintyg enligt 17 §.

text: Villkor för införsel av sex eller fler sällskapsdjur i grupp

text: Hundar, katter och illrar som förs in till Sverige som sällskapsdjur i grupp om sex eller fler djur oavsett art och ålder från ett annat EU-medlemsland eller från något av de tredje länder som listats i bilaga II del B avdelning 2 i

text: förutom Norge, ska förutom att uppfylla villkoren i 5-7 §§ också ha genomgått en besiktning utförd av en av den behöriga myndigheten godkänd veterinär inom 24 timmar före utförseln och befunnits vara vid god hälsa och i stånd att tåla transporten till bestämmelseorten. Veterinären ska intyga att besiktningen utförts under rubriken IX ”Klinisk undersökning” i djurets pass. Djuren ska vidare åtföljas av ett intyg utfärdat av en officiell eller behörig veterinär på blankett E9.162 eller på annan blankett med motsvarande lydelse, med passet som stöd. Intyget är giltigt för transport inom EU under en period av fyra månader från och med utfärdandedatum eller fram till sista giltighetsdag för den vaccination som avses i intygets del IV, beroende på vilket datum som infaller först. Undantag från 7 § görs i de fall länderna inte har infört bruket av pass utformade i enlighet med

text: kommissionens beslut 2003/803/EG

text: . Vid införsel under dessa förutsättningar ska djuren istället ha veterinärintyg enligt 18 §.

text: Villkor för införsel av handelsdjur

text: Hundar, katter och illrar som är avsedda för handel och kommer från en EUmedlemsstat eller från något av de tredje länder som anges i avdelning 2 i del B i bilaga II till

text: med undantag för Norge ska vid införsel till Sverige förutom att uppfylla kraven i 5-7 §§ också ha genomgått en besiktning utförd av en av den behöriga myndigheten godkänd veterinär inom 24 timmar före utförseln och befunnits vara vid god hälsa och i stånd att tåla transporten till bestämmelseorten. Veterinären ska intyga att besiktningen utförts under rubriken IX ”Klinisk undersökning” i djurets pass.

text: 5 EUT L 312, 27.11.2003, s. 1, Celex 32003D0803

text: Djuren ska vidare åtföljas av ett intyg utfärdat av en officiell eller behörig veterinär på blankett E9.162 eller på annan blankett med motsvarande lydelse, med passet som stöd. Intyget är giltigt för transport inom EU i 10 dagar. Undantag från 7 § görs i de fall länderna inte har infört bruket av pass utformade i enlighet med

text: kommissionens beslut 2003/803/EG

text: . Djur från sådana länder ska istället ha veterinärintyg enligt 19 §.

text: Villkor för införsel av hundar, katter och illrar från Norge

text: Hundar, katter och illrar får fritt föras in från Norge under förutsättning att de inte har förts in i Norge i strid med gällande norsk lagstiftning.

text: Villkor för införsel av hundar, katter och illrar från tredje länder som listats i bilaga II del C i förordning

text: (EG) nr 998/2003

text: samt från länder som inte listats

text: Införsel av högst fem sällskapsdjur från listade tredje länder 12 § Vid införsel till Sverige av högst fem hundar, katter och illrar som sällskapsdjur från ett tredje land eller territorium som anges i del C i bilaga II till

text: gäller villkoren avseende identitetsmärkning och rabiesvaccination i

text: artikel 8.1 a i förordningen

text: , förutsatt att djuret reser direkt till Sverige eller via något eller några av de länder som anges i avdelning 2 i del B eller i del C i bilaga II till förordningen. Den direkta resan kan dock innefatta transit genom ett tredje land som inte anges i bilaga II till

text: via flyg eller båt, under förutsättning att djuret endast mellanlandar på en internationell flygplats utan att lämna denna eller hålls i säker förvaring på fartyget. Om djuret lämnar flygplatsen eller båten eller reser på annat sätt så gäller villkoren i 13 §. Det rabiesvaccin som används ska uppfylla kraven i bilaga 1b i

text: Införsel av högst fem sällskapsdjur från icke listade tredje länder 13 § Från sådana tredje länder som inte listats i bilaga II till

text: får högst fem hundar, katter och illrar föras in som sällskapsdjur. Villkoren för en sådan införsel omfattar identitetsmärkning, rabiesvaccination och godkänd mängd rabiesantikroppar såsom beskrivs i artikel 8.1 b i nämnda förordning. Antikroppstitrering ska ha utförts på ett laboratorium som godkänts i enlighet med

text: kommissionens beslut 2001/296/EG

text: om godkännande av laboratorier för kontroll av 6 rabiesvaccineringens effektivitet hos vissa köttätande husdjur . En antikroppstitrering är även godkänd om den utförts i enlighet med nationella bestämmelser som gällde före ikraftträdandet av nämnda beslut. Det rabiesvaccin som används ska uppfylla kraven i bilaga 1b i

text: Införsel av handelsdjur samt sex eller fler sällskapsdjur från godkända tredje länder 14 § Hundar, katter och illrar som är avsedda för handel samt hundar, katter och illrar som reser som sällskapsdjur i grupp om sex eller fler djur oavsett art och ålder

text: 6 EGT L 102, 12.4.2001, s. 58, Celex 32001D0296

text: får endast föras in i EU från sådana tredje länder som godkänts genom att listas i avsnitt 2 i del B eller i del C i bilaga II till

text: , eller i del 1 av bilaga II till förordning

text: (EU) nr 206/2010

text: . Hundar, katter och illrar som är avsedda för handel och förs in i Sverige från ett tredje land som godkänts enligt ovan ska, förutom att uppfylla villkoren i

text: artikel 8.1 b i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 998/2003

text: , också ha genomgått en besiktning utförd av en av den behöriga myndigheten godkänd veterinär inom 24 timmar före utförseln. Djuren ska vid besiktningen ha befunnits vara vid god hälsa och i stånd att tåla transporten till bestämmelseorten. Besiktningen ska föras in i det veterinärintyg som ska medfölja djuret i enlighet med 19 § nedan.

text: Införselorter och gränskontroll

text: Införselorter

text: Direktinförsel av hundar, katter och illrar från andra tredje länder än de som anges i avdelning 2 i del B i bilaga II till

text: får endast ske via flygplatserna Stockholm-Arlanda och Göteborg- Landvetter.

text: Gränskontroll vid införsel från tredje land

text: Vid direktinförsel av hundar, katter och illrar som reser som handelsdjur eller som sällskapsdjur i grupp om sex eller fler från andra tredje länder än de som anges i avdelning 2 i del B i bilaga II till

text: krävs gränskontrollbesiktning.

text: Dokument som krävs för införsel av hundar, katter och illrar från tredje länder som listats i bilaga II del C i förordning

text: (EG) nr 998/2003

text: samt från länder som inte listats

text: Veterinärintyg för högst fem sällskapsdjur

text: Hundar, katter och illrar som reser som sällskapsdjur enstaka eller i grupp om högst fem djur oavsett art och förs in i Sverige från ett tredje land ska åtföljas av ett intyg utfärdat av en behörig veterinär på blankett E9.163 eller på annan blankett med motsvarande lydelse. De vaccinationsintyg och den laboratorierapport som ligger till grund för intyget ska medföras tillsammans med intyget. Intyget är giltigt för transport inom EU under en period av fyra månader från och med utfärdandedatum eller fram till sista giltighetsdag för den vaccination som avses i intygets del IV, beroende på vilket datum som infaller först.

text: Veterinärintyg för sex eller fler sällskapsdjur

text: Hundar, katter och illrar som förs in till Sverige som sällskapsdjur i grupp om sex eller fler djur oavsett art och ålder från tredje land ska åtföljas av ett intyg utfärdat av en behörig veterinär på blankett E9.164 eller på annan blankett med motsvarande lydelse. De vaccinationsintyg och den laboratorierapport som ligger till grund för intyget ska medföras tillsammans med intyget. Intyget är giltigt för transport inom EU under en period av fyra månader från och med utfärdandedatum eller fram till sista giltighetsdag för den vaccination som avses i intygets del IV, beroende på vilket datum som infaller först.

text: Veterinärintyg för handelsdjur

text: Hundar, katter och illrar som förs in i Sverige som handelsdjur från ett godkänt tredje land ska åtföljas av ett intyg utfärdat av en behörig veterinär på blankett E9.164 eller på annan blankett med motsvarande lydelse. De vaccinationsintyg och den laboratorierapport som ligger till grund för intyget ska medföras tillsammans med intyget. Intyget är giltigt i 10 dagar från och med utfärdandedatum.

text: Pass för återinförsel av djur med ursprung i EU

text: Vid införsel till Sverige från tredje land av hundar, katter och illrar med ursprung i EU eller ett land som listats i bilaga II del B avdelning 2 i förordning

text: (EG) nr 998/2003

text: kan det veterinärintyg som krävs enligt 17 § ersättas av ett pass enligt 7 §, förutsatt att det visar att djuret uppfyller villkoren i 12 eller 13 § beroende på vilket land det återinförs ifrån. Eventuell komplettering i passet utförd i tredje land ska vara utförd av behörig veterinär.

text: Villkor för införsel av hundvalpar, kattungar och illervalpar

text: Hundar, katter och illrar vars ålder understiger tre månader kan, efter särskilt tillstånd från Jordbruksverket, införas från EU samt från sådana länder som anges i avdelning 2 i del B samt i del C i bilaga II i

text: , förutsatt att landet uppfyller villkoren för rabiesfrihet enligt Världsorganisationen för djurhälsa (World organisation for animal health, OIE). Ansökan ska ske skriftligen och ska vara Jordbruksverket tillhanda senast 30 dagar före införseltillfället. En ansökan får omfatta högst fem hundvalpar, kattungar och/eller illervalpar. I ansökan ska följande anges: 1. djurets identitetsnummer, 2. den sökandes namn och adress, 3. djurets uppfödares namn och adress. Till ansökan ska bifogas en skriftlig försäkran från djurets uppfödare på att djuret är fött hos uppfödaren och att det hålls där till leveransen utan att ha kontakt med vilda djur.

text: Djuret ska vid införseln vara identitetsmärkt i enlighet med 5 §. Det ska vidare, beroende på ursprungsland samt om det reser som sällskapsdjur ensamt eller i grupp eller som handelsdjur, uppfylla de krav som ställs avseende pass och/eller intyg i 7 samt 9-10 §§, eller i 17-19 §§, samt i förekommande fall de krav på besiktning som anges i 9, 10 eller 14 §.

text: En avgift om 900 kronor ska betalas för varje sådan ansökan som avses i 21 §. Avgiften ska betalas i samband med att ansökan lämnas till Jordbruksverket.

text: Villkor för införsel av sperma från hund och katt

text: Det krävs inget tillstånd för införsel av sperma från en hund eller katt som genom dokumentation kan styrkas vara hemmahörande i en medlemsstat i EU eller i Andorra, Kroatien, Liechtenstein, Norge, San Marino, Vatikanstaten, Island, Monaco eller Schweiz, förutsatt att sperman också är samlad i något av de nämnda länderna. Hund- och kattsperma får fritt föras in från Norge under förutsättning att den inte har förts in till Norge i strid med gällande norsk lagstiftning. Vid införsel av sperma från övriga länder eller från en hund eller katt som inte är dokumenterat hemmahörande i något av de länder som nämns i första eller andra stycket krävs införseltillstånd.

text: Villkor för införsel av andra sällskapsdjur

text: Införsel av fåglar

text: Högst sammanlagt fem stycken fåglar får fritt föras in till Sverige från EU, Andorra, Färöarna, Grönland, Island, Kroatien, Liechtenstein, Monaco, Norge, San Marino, Schweiz eller Vatikanstaten. För införsel av fåglar från övriga länder krävs införseltillstånd.

text: Införsel av gnagare (Rodentia)

text: Högst sammanlagt fem stycken smågnagare (möss, råttor, marsvin, guldhamstrar, chinchillor och gerbiler) får fritt föras in till Sverige från EU och tredje land under förutsättning att de är uppfödda i och sedan födelsen hållits i fångenskap.

text: Införsel av kaniner

text: Högst sammanlagt fem stycken kaniner får fritt föras in till Sverige från EU/EFTA-länder, under förutsättning att de är uppfödda i och sedan födelsen hållits i fångenskap. För införsel av kaniner från övriga länder krävs införseltillstånd.

text: Införsel av groddjur och kräldjur

text: Högst sammanlagt fem stycken groddjur och kräldjur får fritt föras in till Sverige från EU/EFTA-länder och tredje land, under förutsättning att djuren är uppfödda i och sedan födelsen hållits i fångenskap.

text: Införsel av ryggradslösa djur från EU och tredje land

text: Ryggradslösa djur (utom bin, humlor och kräftdjur) får fritt föras in till Sverige som sällskapsdjur från EU/EFTA-länder. Ryggradslösa djur (utom bin, humlor och kräftdjur) får fritt föras in till Sverige som sällskapsdjur från tredje land, under förutsättning att införseln uppfyller kraven i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare.

text: Övriga bestämmelser

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2012. 2. Genom författningen upphävs Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:51

text: ) om införsel av sällskapsdjur och hund- och kattsperma samt hundar, katter och illrar avsedda för handel. 3. Under en övergångsperiod till den 30 juni 2012 är införsel till Sverige tillåten av hundar, katter och illrar som åtföljs av ett veterinärintyg utfärdat senast den 29 februari 2012 på respektive blankett E9.45 eller E9.93.

text: HARALD SVENSSON

text: Maria Cedersmyg (Avdelningen för djurskydd och hälsa)


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2007:42) om kompensationsbidrag, miljöersättningar och miljöinvesteringar

text: 1 kap. GEMENSAMMA BESTÄMMELSER

text: I denna författning förstås med betesmark: Ett jordbruksskifte som inte är lämpligt att plöja och som används till bete, samt är bevuxet med gräs, örter eller ris som är dugligt som foder. Begreppet betesmark omfattar även mark som av länsstyrelsen fastställts som alvarbete på Öland och Gotland, skogsbete eller fäbodbete. Mark i renskötselområdet som huvudsakligen används till renbete räknas inte som betesmark. Skog som inte är fastställt skogsbete samt områden där åtgärder gjorts för att väsentligt gynna trätillväxten räknas inte som betesmark. För landskapselementen brunn, källa, byggnadsgrund på maximalt 200 m , fornlämningslokal, fägata, gärdsgård av trä, jordvall, gropvall, odlingsröse, stentipp, stenmur samt öppet dike som uppfyller definitionen i bilaga 1, får den del av landskapselementen som ligger på betesmarken ingå i den ersättningsberättigande arealen. Inom ett skifte är ytor med likartad trädtäthet om minst 0,1 hektar, som innehåller mer än riktvärdet 60 träd per hektar, inte ersättningsberättigade. Träd med stammar som utgår från en gemensam yta på maximalt 1 kvadratmeter räknas som ett träd. Träd med en stam som 1,3 meter över markytan har en diameter som understiger 10 cm räknas inte. Döda eller ringbarkade träd räknas inte. Ytor större än 0,01 hektar där träd- och buskskikt är så tätt att marken är svåråtkomlig för betesdjuren är inte

text: Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2011:1

text: betesmark oavsett typ av vegetation. Ytor med naturliga impediment större än 0,01 hektar är inte betesmark. Den sammanlagda ytan med naturliga impediment och trädoch buskskikt som är så tätt att marken är svåråtkomlig får inte överstiga 5 % av arealen. Med naturliga impediment menas naturligt förekommande sandområden, stenar och berg i dagen. Mark som av länsstyrelsen fastställts som betesmark med särskilda värden, skogsbete, fäbodbete eller alvarbete räknas som betesmark utan hinder av vad som anges i tredje och fjärde stycket under denna definition. För mark som av länsstyrelsen fastställts som betesmark med särskilda värden eller skogsbete gäller att ytor med naturliga impediment större än 0,1 hektar inte är betesmark eller skogsbete. Den sammanlagda ytan med naturliga impediment får inte överstiga 10 % av arealen. Inom utvald miljö räknas även mark som av länsstyrelsen fastställts som betesmark under restaurering samt mosaikbetesmarker och andra gräsfattiga marker som betesmark utan hinder av vad som anges i tredje och fjärde stycket under denna definition. Om det finns särskilda skäl får länsstyrelsen för enskilda jordbruksskiften med särskilt höga naturvärden eller kulturvärden knutna till odlingslandskapet besluta om undantag från begränsningarna i fjärde stycket under denna definition. Den areal som undantas ska skrivas in i en åtagandeplan samt markeras som ersättningsberättigande element. betesperioden: den period under året som nötkreatur för mjölkproduktion ska hållas på bete enligt Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2010:15

text: ) om djurhållning inom lantbruket m.m. brukningscentrum: det block eller det närmast belägna blocket där de för jordbruksföretagets drift viktigaste ekonomibyggnaderna är belägna, certifierad ekologisk fodertillverkning, växtodling eller djurhållning, inklusive produktion: växtodling och djurhållning under karenstid, som kontrolleras enligt reglerna i

text: rådets förordning (EG) nr 834/2007

text: , eget arbete arbete som utförs av stödmottagaren, dennes make eller maka, registrerad partner eller sambo, förälder, syskon eller barn. Därutöver kan som eget arbete även räknas arbete som utförs utan betalning av andra personer som direkt berörs av miljöinvesteringen, ekologisk djurhållning: certifierad produktion som har godkänts av ett godkänt kontrollorgan eller djur som hålls enligt villkoren för

text: EUT L 189, 20.7.2007, s. 1 (Celex 32007R0834).

text: miljöersättningarna för certifierad ekologisk produktion eller kretsloppsinriktad produktion, ekologiskt producerat - foder från certifierad ekologisk produktion, även under foder: karenstid, som har godkänts av ett godkänt kontrollorgan - foder från egen produktion framställt enligt villkoren för miljöersättningarna för certifierad ekologisk produktion, kretsloppsinriktad produktion, betesmarker och slåtterängar eller våtmarker och småvatten - foder som djuren betar på skogsmark eller egen betesmark med gårdsstöd, under förutsättning att inga andra produkter än de som är godkända för miljöersättningarna för certifierad ekologisk produktion eller kretsloppsinriktad produktion används på marken under stödåret. - foder som djuren betar på mark som ingår i andra jordbrukares åtagande för certifierad ekologisk produktion, kretsloppsinriktad produktion, betesmarker och slåtterängar eller våtmarker och småvatten, - foder som djuren betar på betesmarker där 11 § Jordbruksverkets föreskrifter (

text: SJVFS 1999:119

text: ) om hänsyn till natur- och kulturvärden i jordbruket och 15 § Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: SNFS 1997:2

text: ) om spridning av kemiska bekämpningsmedel tillämpas, ekologisk odling: certifierad ekologisk produktion eller odling enligt villkoren för miljöersättningarna för certifierad ekologisk produktion eller kretsloppsinriktad produktion, ekologiskt odlat förökningsmaterial som har godkänts av ett godkänt förökningsmaterial: kontrollorgan enligt reglerna för ekologisk produktion eller förökningsmaterial från egen odling enligt villkoren för miljöersättningarna för certifierad produktion eller kretsloppsinriktad produktion, extensiv boskapsskötsel: produktionssystem som inte är definierade som ”jordlös husdjursskötsel”, faktisk kostnad: en kostnad som motsvaras av en reell utgift för ett projekt, flerfäbodsystem: system där djur flyttas mellan en huvudfäbod och en eller flera kompletterande fäbodar under fäbodsäsongen, fäbod i bruk: fäbod som är godkänd av länsstyrelsen och som används till fritt bete eller bete i storhägn med minst 1,5 djurenheter av djurslagen nötkreatur, får och get. Därutöver får bete ske med häst. Under fäbodsäsongen ska dessa djur vid fäboden ha tillgång till minst 6 hektar fritt bete eller bete i storhägn. Fäboden ska ha kvar inslag av traditionell bebyggelse och den del som används för fäbodbruket får inte användas som permanentbostad. Två eller flera besättningar som sköts gemensamt inom ett fäbodområde berättigar till en fäbod i bruk, fäbodbete: fritt bete eller bete i storhägn med djurslagen nötkreatur, får, get, eller häst vid fäbod i bruk,

text: förna: dött växtmaterial på marken som fortfarande har kvar sin struktur och ännu inte brutits ner, genbanksintyg: intyg om identitet och renrasighet gemensamt utfärdat av för rasen företrädande förening och av ägare till den genbanksbesättning som djuret tillhör, genbanksverksamhet: en form av husdjurskontroll som är godkänd av Jordbruksverket och som syftar till att säkerställa djurs härstamning och renrasighet, genetiskt modifierad en organism i vilken det genetiska materialet har ändrats organism: på ett sätt som inte inträffar genom parning eller naturlig rekombination, godkänt kontrollorgan: ett oberoende kontrollorgan som godkänts av Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll, enligt förordningen (

text: ) om EG:s förordning om ekologiskt framställda produkter, grovfoder: vallfoder, bete, halm, grönfoder, löv, bark, rotfrukter eller betmassa, grässvål: hävdad markvegetation med sammanhållet rotskikt, industrijordbruk: med industrijordbruk i bilaga 1 i

text: kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: avses sådan intensiv djurproduktion som: - hållande av fjäderfän i bur eller pälsdjur i bur, - slaktsvinsproduktion med mer än 50 slaktsvin i årlig produktion, med undantag för (a) slaktsvinsbesättningar som hålls på ströbädd i storboxsystem, eller (b) om det rör sig om egna djur som hålls på någon av jordbrukarens egna produktionsenheter, - specialiserad produktion av nöt i spaltgolvsboxar, med undantag för (a) integrerad produktion av nöt där ungdjur går på spalt, eller (b) om det rör sig om egna djur som hålls på någon av jordbrukarens egna produktionsenheter, - specialiserad slaktkycklingproduktion eller annan intensiv uppfödning av slaktfågel. Gödsel från sådan produktion kan dock användas under en övergångstid fram till den 1 januari 2014. Rötrester från gödsel producerad i ovanstående djurhållningssystem samt slaktkycklingproduktion är tillåten under förutsättning att: - rötresten kommer från en gemensamhetsanläggning för biogasproduktion, där också gödsel, vall eller annat organiskt material från ekologisk produktion ingår. - minimiandelen organiskt material från ekologisk produktion ska vara 5 % på volyms- och årsbasis. - maximiuttaget från anläggningen till ekologisk produktion begränsas till andelen, på volyms- och

text: 3 EUT L 250, 18.9.2008, s. 1 (Celex 32008R0889).

text: årsbasis, tillåten gödsel som totalt levererats till anläggningen. Undantaget för rötrester gäller dock ej fjäderfä som hålls i burar eller pälsdjur som hålls i burar. klippande eller redskap använda på ett sådant sätt att de ger en distinkt skärande redskap: snittyta, konventionellt foder: foder som inte definieras som ekologiskt producerat foder, lövtäktsträd: träd präglat av kontinuerlig lövtäkt eller möjligt att återuppta i hamling eller som kan ersätta utgående sådana träd inom eller bredvid samma betesmark eller slåtteräng, markkartering: provtagning och analys av åkerjord, officiell husdjurskontroll: husdjurskontroll godkänd av Jordbruksverket med stöd av lagen (

text: ) om kontroll av husdjur, m.m., produktionsenhet: ett jordbruksföretag eller en del av ett jordbruksföretag med en sammanhållen ekonomi och verksamhet, skadlig ansamling en ansamling av förna som kan leda till uppluckring av av förna: grässvålen, indirekt gödsling, kvävning av nya plantor eller på annat sätt skada markens natur- och kulturmiljövärden, slaktsvin: djur som enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1998:127

text: ) om klassificering av slaktkroppar ska hänföras till benämningarna slaktsvin eller unggalt. Djuren ska även ha godkänts vid besiktning enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 854/2004 av den 29 april 2004

text: om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel och enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av

text: livsmedelslagen (2006:804)

text: , skogsbete: bete med djurslagen nötkreatur, får, get, eller häst inom ett område som huvudsakligen består av skog med ett till övervägande del spontant uppkommet trädbestånd. Trädbeståndet ska ha inslag av gamla träd eller på annat sätt visa på att en lång kontinuitet råder i trädskiktet. Området ska sakna påtagliga indikationer på storskaliga kontinuitetsbrott t.ex. trakthygge eller på att marken använts som inäga annat än i ringa omfattning före jordbrukets mekanisering. Områdets markvegetation ska vara betespräglad och bestå av gräs örter och ris som är duglig som foder. Vegetationen ska innehålla växtarter eller ha en vegetationsstruktur som visar på en långvarig beteshävd, slåtteräng: Ett jordbruksskifte som inte är lämpligt att plöja och som på eftersommaren används till slåtter med klippande eller skärande redskap eller för sådan slåtter kompletterat med efterbete eller lövtäkt. Slåtterängen ska vara bevuxen

text: 4 Gödselmedel och jordförbättringsmedel enligt bilaga I till

text: kommissionens förordningen (EG) nr 889/2008

text: samt gödsel från industrijordbruk enligt ovan.

text: med gräs, örter eller ris som är dugligt som foder. Mark i renskötselområdet som huvudsakligen används till renbete räknas inte som slåtteräng. Skog samt områden där åtgärder gjorts för att väsentligt gynna trätillväxten räknas inte som slåtteräng. För landskapselementen brunn, källa, byggnadsgrund på maximalt 200 m , fornlämningslokal, fägata, gärdsgård av trä, jordvall, gropvall, odlingsröse, stentipp, stenmur samt öppet dike som uppfyller definitionen i bilaga 1, får den del av landskapselementen som ligger på slåtterängen ingå i den ersättningsberättigande arealen. Inom ett skifte är ytor med likartad trädtäthet om minst 0,1 hektar, som innehåller mer än riktvärdet 60 träd per hektar, inte ersättningsberättigade. Träd med stammar som utgår från en gemensam yta på maximalt 1 kvadratmeter räknas som ett träd. Träd med en stam som 1,3 meter över markytan har en diameter som understiger 10 cm räknas inte. Döda och ringbarkade träd räknas inte. Ytor större än 0,01 hektar där träd- och buskskikt är så tätt att det är omöjligt att genomföra någon slåtter är inte slåtteräng oavsett typ av vegetation. Ytor med naturliga impediment större än 0,01 hektar är inte slåtteräng. Den sammanlagda ytan med naturliga impediment och trädoch buskskikt som är så tätt att marken är svåråtkomlig får inte överstiga 5 % av arealen. Med naturliga impediment menas naturligt förekommande sandområden, stenar och berg i dagen. Mark som av länsstyrelsen fastställts som slåtteräng med särskilda värden räknas som slåtteräng utan hinder av vad som anges i tredje och fjärde stycket under denna definition. För sådan mark gäller att ytor med naturliga impediment större än 0,1 hektar inte är slåtteräng. Den sammanlagda ytan med naturliga impediment får inte överstiga 10 % av arealen. Inom utvald miljö räknas även mark som av länsstyrelsen fastställts som slåtteräng under restaurering som slåtteräng utan hinder av vad som anges i tredje och fjärde stycket under denna definition. Om det finns särskilda skäl får länsstyrelsen för enskilda jordbruksskiften med särskilt höga naturvärden eller kulturvärden knutna till odlingslandskapet besluta om undantag från begränsningarna i fjärde stycket under denna definition. Den areal som undantas ska skrivas in i en åtagandeplan eller i ett särskilt beslut samt markeras som ersättningsberättigande element. spruta: enligt definitionen i standard SS-EN 13790, stödmyndighet: den myndighet som prövar frågor om stödet i första instans,

text: tillskottsutfodring: sådan utfodring eller sådan fållindelning som kan leda till att tillförsel av växtnäring sker till ersättningsberättigande areal, träd och buskar av träd och buskar som kunnat etablera sig på grund av att igenväxningskaraktär: hävden blivit för svag och som kan skada natur- eller kulturmiljövärden eller den foderproducerande markvegetationen. Hit räknas varken de träd eller buskar som haft en funktion i, eller visar spår av, den äldre markanvändningen eller har ett särskilt natur- och kulturvärde. Inte heller deras ersättningsträd och ersättningsbuskar eller sådana träd och buskar som behövs som skydd för betesdjur i betesmarker eller slåtterängar ska räknas som igen-växningsvegetation, träda: åkermark där ingen gröda avsedd för skörd, bete eller gröngödsling har etablerats senast den 15 juli, vall: en gröda på åkermark som består av vallgräs eller vallbaljväxter eller en blandning av dessa, vallbrott: mekanisk bearbetning eller kemisk bekämpning som leder till att vallens återväxtmöjligheter upphör, veterinärmedicinska produkter enligt definitionen i

text: rådets direktiv 2001/82/EG

text: läkemedel: av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel, våtmark med våtmark avses ett vegetationstäckt område, där vattenytan under en stor del av året är nära under, i nivå med eller nära över markytan och där vattennivån tillåts variera med de naturliga säsongsvariationerna, vändteg: del av skifte som inte odlas och vars bredd uppgår till högst 10 meter räknat från skiftets odlade kant, växtskadegörare: organismer enligt definitionen i

text: 1 § växtskyddslagen (1972:318)

text: , växtskyddsmedel: begreppet växtskyddsmedel har samma betydelse som i förordningen (

text: ) om växtskyddsmedel, åtagandeenhet: all åkermark som naturligt hör till de block som ligger närmast brukningscentrum, eller plats för gårdsbebyggelse, och som länsstyrelsen fastställer som åtagandeenhet, äldre markanvändning: hävd som i allt väsentligt motsvarar den som tillämpades före jordbrukets storskaliga mekanisering och introduktionen av mineralgödsel efter andra världskriget, övriga resurser: kostnader som hör till en miljöinvestering men som inte ger upphov till någon betalning för projektet.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 10 mars 2011, men ska tillämpas från och med den 1 januari 2011.

text: 2. Definitionerna för betesmark och slåtteräng i 1 kap. 2 § gäller i dess äldre lydelser för mark som omfattas av ett åtagande för betesmarker och slåtterängar som har ingåtts till och med stödåret 2010.

text: MATS PERSSON

text: Lena Söderman (Miljöersättningsenheten)

type: kapitel