title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet besöksnäringen i gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet besöksnäringen finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Besöksnäringen

text: Besöksnäringen är ett samlingsnamn för turistnäringens olika verksamheter. Turism- och besöksnäringen är en viktig bransch i stora delar av världen och omfattar verksamhetsområdena bo, äta, göra, resa och sälja. Ämnet behandlar turismens och besöksnäringens utveckling genom tiderna samt den nutida besöksnäringen.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet besöksnäringen ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om besöksnäringen och dess historiska utveckling samt om digitaliseringens påverkan på branschen. Eleverna ska i undervisningen ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika aktörer och yrkesroller inom branschen. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om frågor som rör ekonomiska, sociala, miljömässiga och kulturella förhållanden samt etiska förhållningssätt inom besöksnäringen. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom besöksnäringen samt om arbetsmiljö och säkerhetsaspekter i arbetet. Eleverna ska i undervisningen ges möjlighet att utveckla förståelse av olika målgruppers behov, kulturer och levnadssätt. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att både i skrift och talat språk presentera information om turism- och besöksnäringen. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att söka, sortera, granska och värdera turism- och besöksnäringsinformation. Genom praktiska övningar i verklighetstrogen miljö ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att utföra arbetsuppgifter inom besöksnäringens verksamhetsområden. Dessutom ska undervisningen stimulera elevernas nyfikenhet och lust till fortsatt lärande inom besöksnäringen.

text: Undervisningen i ämnet besöksnäringen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om turism- och besöksnäringens utveckling över tid. – Kunskaper om olika målgruppers behov och skiftande krav. – Kunskaper om turism- och besöksnäringens olika verksamheter, yrkesroller och arbetsuppgifter samt om lagar och andra bestämmelser inom besöksnäringen. – Förmåga att inhämta, värdera och presentera information om turism- och besöksnäringen.

text: Nivåer i ämnet besöksnäringen

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: BESO1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet besöksnäringen på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Turismens och besöksnäringens historia och trender, lokalt, nationellt och internationellt. – Kända resmål i Sverige och i världen, både historiska och nutida. – Branschens utveckling från behov av logi till dagens krav på bekvämlighet, service och upplevelse. – Branschens utveckling från möten i enklare lokaler till konferenspaket med förväntningar på upplevelser och aktiviteter. – Den digitala utvecklingen i branschen, till exempel hur resor bokas, optimeras och marknadsförs. – Olika målgrupper och deras behov samt skiftande krav på resor, aktiviteter och service. – Möten mellan olika kulturer. – Kulturella faktorer som har betydelse för besöksnäringen, till exempel kulturarv, språk, traditioner samt seder och bruk. – Besöksnäringens centrala organisationer. – Besöksnäringens olika verksamhetsområden, aktörer och yrkesroller. – Betydelsen av samverkan mellan aktörer inom olika verksamhetsområden. – Lagar och andra bestämmelser, till exempel

text: paketreselagen

text: resegarantilagen

text: semesterlagen

text: och

text: arbetsmiljölagen

text: samt anställningsvillkor inom besöksnäringen. – Förutsättningar för ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling inom besöksnäringen. – Vikten av turism för länders ekonomiska tillväxt. – Omvärlds- och trendspaning inom besöksnäringen. – Inhämtning, värdering och presentation av branschspecifik information, både skriftligt och muntligt.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om turism- och besöksnäringens utveckling över tid.

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om olika målgruppers behov och skiftande krav. Eleven redogör på ett godtagbart sätt för turism- och besöksnäringens olika verksamheter, roller och arbetsuppgifter. Eleven redogör för lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven inhämtar, värderar och presenterar information om turism- och besöksnäringen på ett godtagbart sätt.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om turism- och besöksnäringens utveckling över tid. Eleven visar goda kunskaper om olika målgruppers behov och skiftande krav. Eleven redogör på ett gott sätt för turism- och besöksnäringens olika verksamheter, roller och arbetsuppgifter. Eleven redogör för lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven inhämtar, värderar och presenterar information om turism- och besöksnäringen på ett gott sätt.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om turism- och besöksnäringens utveckling över tid. Eleven visar mycket goda kunskaper om olika målgruppers behov och skiftande krav. Eleven redogör på ett mycket gott sätt för turism- och besöksnäringens olika verksamheter, roller och arbetsuppgifter. Eleven redogör för lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven inhämtar, värderar och presenterar information om turism- och besöksnäringen på ett mycket gott sätt.


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet betong i gymnasieskolan
och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet betong finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

type: stycke

text: Bilaga

type: paragraf

text: Betong

type: rubrik

text: Ämnet betong behandlar formsättning, armering och betonggjutningar, från planering och utförande till det att objektet är färdigt att brukas. Objekten kan vara allt från mindre konstruktioner som plintar under en altan till stora konstruktioner som broar och vattenkraftverk. Arbetet utförs ofta som en del i en större helhet i byggprocessen. Därför är hänsynstagande till andra aktörer och övergripande planer en viktig del i arbetet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet betong ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om arbetsprocesser och arbetsmetoder inom betongarbete. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att utföra arbetsuppgifter med formsättning, armering och betonggjutning i olika formar samt med behandling av betongytor. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av den estetiska helheten i betongarbetet. Genom att väcka elevernas nyfikenhet för olika arbetsområden inom husbyggnad ska undervisningen bidra till elevernas möjlighet att själva forma sin framtid. Undervisningen ska dessutom ge eleverna möjlighet att utveckla kreativitet, problemlösnings- och initiativförmåga. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet samt förmåga att söka information i aktuella regelverk. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att tolka ritningar och följa instruktioner samt planera och organisera arbetsuppgifter. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar förmåga att välja och hantera material samt använda och vårda verktyg och maskiner. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta med hänsyn till ergonomi, hälsa och säkerhet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt som främjar en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling samt om branschens ansvar för hållbart byggande. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om yrkesrollen och om vikten av ansvarstagande på arbetsplatsen. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att förhålla sig kritiskt till attityder och värderingar på arbetsplatsen. Eleverna ska även ges rikligt med tillfällen att använda fackspråk. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera och samverka med såväl arbetskamrater som kunder på både svenska och engelska. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att föra värderande diskussioner om utförda arbeten utifrån såväl kvalitetskontroll som genomförande. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att dokumentera och kvalitetssäkra arbetet samt reflektera över hur arbetsprocessen har påverkat resultatet. I undervisningen ska teoretiska och praktiska kunskaper vävas samman till en helhet för eleverna. Undervisningen ska bedrivas med metoder, verktyg och maskiner som är tidsenliga och ergonomiskt anpassade samt organi-

text: seras så att eleverna får möjlighet att utföra sina uppgifter både individuellt och i samarbete med andra.

text: Undervisningen i ämnet betong ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om arbetsprocesser och metoder inom betongarbeten. – Förmåga att planera, utföra, dokumentera och utvärdera arbetsuppgifter inom betongarbete. – Förmåga att välja och hantera material samt använda och vårda verktyg och maskiner. – Förmåga att arbeta säkert i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet. – Förmåga att samverka och kommunicera samt använda fackspråk.

text: Nivåer i ämnet betong

text: Nivå 1, 200 poäng, som bygger på nivå 2 i ämnet anläggning eller nivå 2 i ämnet husbyggnad. Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: BETO1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet betong på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Betongarbetsprocessen

text: – Olika typer av betongprodukter, deras användningsområden, sammansättning och egenskaper samt klimatets påverkan på betongens mognadsgrad och hållfasthet. – Betong i byggkonstruktioner, historiskt och i nutid. – Bygghandlingar och referensverk för metoder och materialval inom betongarbete, till exempel Boverkets byggregler (BBR) eller AMA (Allmän material- och arbetsbeskrivning). – Vanligt förekommande arbetsprocesser vid formning och gjutning i lågform, till exempel i samband med nyproduktion samt om- och tillbyggnad. – Olika betongkvaliteter och deras egenskaper i färskt och härdat tillstånd, betongens olika sammansättningar samt exponerings- och konsistensklasser. – Metoder för upprättande av en armeringsförteckning. – Olika arbetsprocesser med vanligt förekommande fukt- och tjälisoleringsmetoder vid olika grundkonstruktioner. – Branschens ansvar för ett hållbart byggande, till exempel arbetsmiljöplanens syfte att förebygga arbetsmiljörisker. – Energieffektiva byggmetoder och byggnadskonstruktioner i betong. –

text: Arbetsmiljölagen

text: och hur den reglerar arbetsmiljön och samverkan. 3

text: Planering och utförande

text: – Tolkning av ritningar, arbetsbeskrivningar, utförandekrav, basmått och toleranskrav samt metoder för att identifiera felkällor i arbetsprocessen. – Planering för att lösa arbetsuppgifter i enlighet med branschkrav. – Byggtekniska beräkningar av vikt, volym och materialåtgång. – Metoder för att främja en god arbetsmiljö, till exempel dammbindning och minimering av buller. – Formsättning med lågform, till exempel med platsbyggd form eller prefabricerade formelement. – Armering i lågform och förankring av armering för att säkerställa att rätt täckande betongskikt uppnås vid gjutning. – Kontroll av stabilitet på form och utförd stämpning inför gjutning. – Betonggjutning i lågform. – Demontering av lågform. – Montering av prefabricerade byggelement i betong och lättbetong. – Bilningsarbeten samt skärande och spräckande arbeten i betong. – Problemlösning i samband med arbetsuppgifterna. – Dokumentation och egenkontroll före, under och efter utfört arbetet. – Värdering av utfört arbete och användning av utvärderingar i förbättringsarbete.

text: Hantering av material och utrustning

text: – Cirkulära arbetsmetoder, till exempel hur produkter och material används, återanvänds och återvinns i flera livscykler och på så sätt bidrar till att minska klimatutsläppen och uttaget av naturresurser. – Val, hantering och användning av vanligt förekommande material, utifrån bygghandlingar, kravställningar och anvisningar för olika betongarbeten inom husbyggnad. – Val och hantering av vanligt förekommande betongkvaliteter utifrån bygghandlingar, kravställningar eller exponerings- och konsistensklasser. – Val, användning och vård av verktyg, maskiner, redskap samt mät- och avvägningsverktyg inom betongarbete, däribland elektriska och hydrauliska maskiner.

text: Säkerhet

text: – Riskbedömningar för att förebygga olycksfall, brand eller skada i samband med arbetsmoment samt risker med arbete på hög höjd. – Användning av personlig skyddsutrustning och ergonomiska hjälpmedel, till exempel för att hindra fall, minska påverkan av buller, damm, vibrationer, hälsorisker och felaktiga arbetsställningar. – Åtgärder för att skydda person, verktyg och material mot fall vid arbeten på höjd och från ställningar. Lastkoppling och lastsäkring. – Ansvarstagande i yrkesrollen och på byggarbetsplatsen, till exempel för säkerhet och arbetsmiljö. – Förebyggande brandskydd och elsäkerhet. – Tillträdes- och utrymningsvägar på arbetsplatsen. – Nödlägesrutiner vid krissituationer och olycksfall.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Fackspråk inom yrkesområdet och engelska fackuttryck för vanligt förekommande verktyg, maskiner och arbetsmoment. – Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland attityder och värderingar samt språkbruk. – Samverkan och kommunikation på arbetsplatsen, däribland med ljudoch handsignalering.

text: Nivå 2, 200 poäng

text: Nivåkod: BETO2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet betong på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Betongarbetsprocessen

text: – Olika krav och förutsättningar som påverkar val av metod för uppförande av olika förekommande gjutformar. – Varsamhetskrav i samband med ombyggnation och restaurering av äldre byggnader, till exempel byggnaders tekniska, historiska, kulturhistoriska, miljömässiga och konstnärliga värden. – Vanligt förekommande arbetsprocesser vid betongarbeten med väggar, pelare och bjälklag. – Olika arbetsmetoder för armering av betongkonstruktioner, däribland drag-, tryck-, skjuv-, spänn- och sprickarmering. – Metoder för upprättande av en armeringsförteckning. – Olika arbetsprocesser med vanligt förekommande isolerings- och dräneringsmetoder i anslutning till olika grundkonstruktioner. – Energieffektiva byggmetoder och byggnadskonstruktioner i betong. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland Boverkets byggregler (BBR) och plan- och bygglagen.

text: Planering och utförande

text: – Tolkning av armeringsritningars uppbyggnad och särskilda symboler, utförandekrav, basmått och toleranskrav. Metoder för att identifiera felkällor i arbetsprocessen. – Planering för att lösa arbetsuppgifter i enlighet med branschkrav. – Byggtekniska beräkningar av vikt, volym, area och materialåtgång. – Formsättning, däribland av stödjande och bärande formar för väggar, pelare, balkar, bärlag och raka trappor. – Armering enligt bygghandlingar, typblad och armeringsförteckningar i vägg- och pelarform. – Kontroll av stabilitet på form och utförd stämpning inför gjutning. – Betonggjutning, däribland i stödjande och bärande formar. – Direkt- och efterbehandling av betongytor, till exempel rivning, glättning, fukthärdning och skyddstäckning. – Demontering av stödjande och bärande formar. Säkerhet vid rivning av både stödjande och bärande formar. – Montering av prefabricerade byggelement i betong och lättbetong.

text: – Lagningar och justeringar av betong. – Problemlösning i samband med arbetsuppgifterna. – Dokumentation och egenkontroll före, under och efter utfört arbetet. – Värdering av utfört arbete och användning av utvärderingar i förbättringsarbete.

text: Hantering av material och utrustning

text: – Materialhantering, materialförbrukning och återanvändning av material. – Val, användning och vård av verktyg, maskiner, redskap samt mät- och avvägningsverktyg inom betongarbete. – Tolkning av vibrationsvärden för olika maskintyper, däribland begränsningar i användandet av tyngre vibrerande maskiner.

text: Säkerhet

text: – Riskbedömningar för att förebygga olycksfall, brand eller skada samt hälsorisker med buller, asbest, mögel, kvartsdamm och polyklorerade bifenyler (PCB). – Användning av personlig skyddsutrustning och ergonomiska hjälpmedel. – Åtgärder för att skydda person, verktyg och material mot fall vid arbeten på höjd och från ställningar. Lastkoppling och lastsäkring. – Ansvarstagande i yrkesrollen och på byggarbetsplatsen. – Avspärrning av ett arbetsområde i enlighet med Arbetsmiljöverkets föreskrifter. – Tillträdes- och utrymningsvägar på arbetsplatsen. – Nödlägesrutiner vid krissituationer och olycksfall.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Fackspråk på både svenska och engelska. – Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland bemötande och inkluderande arbetssätt. – Samverkan och kommunikation på arbetsplatsen samt med kund eller beställare, till exempel under renoverings- och ombyggnadsarbeten.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: BETO3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet betong på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Betongarbetsprocessen

text: – Olika krav som påverkar val av betongprodukt och metod för gjutning och efterbehandling, däribland betongens och avjämningsmaterialens densitet och beteende vid bearbetning. – Vanligt förekommande arbetsprocesser vid betongarbeten med väggar, pelare, bjälklag och betonggolv. – Olika arbetsmetoder vid gjutning, däribland gjutning med bask, ränna och betongpump. – Metoder för upprättande av en armeringsförteckning.

text: Planering och utförande

text: – Tolkning av byggnadsinformationsmodeller (BIM) och andra vanligt förekommande digitala bygghandlingar i byggprocessen. Metoder för att identifiera felkällor i bygghandlingar. – Planering för att lösa arbetsuppgifter i enlighet med branschkrav. – Byggtekniska beräkningar av vikt, volym, area och materialåtgång. – Formsättning, armering och betonggjutning, till exempel med prefabricerade, platsbyggda eller lutande formar. – Kontroll av stabilitet på form och utförd stämpning inför gjutning. – Olika typer av gjutning eller spackling av plana och lutande betonggolv. – Direkt- och efterbehandling av betongytor, till exempel rivning, glättning, fukthärdning och skyddstäckning. – Justering, lagning och spackling av betongytor. – Problemlösning i samband med arbetsuppgifterna. – Dokumentation och egenkontroll före, under och efter utfört arbetet. – Värdering av utfört arbete och användning av utvärderingar i förbättringsarbete.

text: Hantering av material och utrustning

text: – Resursanvändande kopplat till arbetsuppgiften, däribland val och användning av material med hänsyn till kvalitet och kostnader samt hälsooch miljöaspekter. – Val, hantering och användning av vanligt förekommande material för olika arbetsmoment inom betongarbete i enlighet med anvisningar. – Val, användning och vård av verktyg, maskiner, redskap samt mät- och avvägningsverktyg inom betongarbete.

text: Säkerhet

text: – Riskbedömningar för att förebygga olycksfall, brand eller skada samt hälsorisker. – Användning av personlig skyddsutrustning och ergonomiska hjälpmedel. – Åtgärder för att skydda person, verktyg och material mot fall vid arbeten på höjd och från ställningar. Lastkoppling och lastsäkring. – Ansvarstagande i yrkesrollen och på byggarbetsplatsen. – Avspärrning av ett arbetsområde i enlighet med Arbetsmiljöverkets föreskrifter. – Tillträdes- och utrymningsvägar på arbetsplatsen. – Nödlägesrutiner vid krissituationer och olycksfall.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Fackspråk på både svenska och engelska. – Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland bemötande och inkluderande arbetssätt. – Samverkan och kommunikation på arbetsplatsen, däribland med maskinförare.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för arbetsprocesser och metoder inom betongarbeten. Eleven planerar arbetsuppgifter inom betongarbete. Eleven utför med visst handlag arbetsuppgifterna och följer med viss säkerhet arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av godtagbar kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med visst handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med viss säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar översiktligt sina val av arbetsmetoder. Eleven samverkar och kommunicerar samt använder fackspråk med viss säkerhet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för arbetsprocesser och metoder inom betongarbeten. Eleven planerar arbetsuppgifter inom betongarbete. Eleven utför med gott handlag arbetsuppgifterna och följer med säkerhet arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av god kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med gott handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar utförligt sina val av arbetsmetoder. Eleven samverkar och kommunicerar samt använder fackspråk med säkerhet.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för arbetsprocesser och metoder inom betongarbeten. Eleven planerar arbetsuppgifter inom betongarbete. Eleven utför med mycket gott handlag arbetsuppgifterna och följer med god säkerhet arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av mycket god kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med mycket gott handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med god säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar utförligt och nyanserat sina val av arbetsmetoder. Eleven samverkar och kommunicerar samt använder fackspråk med god säkerhet.

type: foreskrift


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet bevakning i gymnasieskolan
och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet bevakning finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Bevakning

text: Ämnet bevakning behandlar bevakningsverksamhet och är en del av grunden för arbete inom bevakningsområdet. Ämnet ingår som en del i utbildningen till väktare och följer de krav och regelverk som är kopplade till väktargrundutbildning.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet bevakning ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om bevakningsverksamhet och rättsvårdande myndigheter samt om deras organisation, roll och funktion. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om effekter av droger och läkemedelsmissbruk samt om förebyggande och åtgärdande arbete. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att handla med omdöme samt att planera, organisera och genomföra arbetsuppgifter inom en bevakningsverksamhet med hänsyn till säkerhet och arbetsmiljö. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att tillämpa lagar och andra bestämmelser som gäller för de olika verksamheterna. Därigenom ska eleverna stimuleras till ett aktivt deltagande i samhället och till ett ansvarsfullt agerande i arbetet inom bevakningsverksamheterna. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta med relevanta metoder och relevant utrustning. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att möta människor och hantera konflikter med utgångspunkt i ett etiskt förhållningssätt och alla människors lika värde. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla sin problemlösningsförmåga och handlingsberedskap. Genom att medverka i verksamheter och i fiktiva situationer ska eleverna ges möjlighet att få inblick i och erfarenhet av olika sammanhang inom bevakningsverksamhet. Eleverna ska också ges möjlighet att reflektera över egna och andras handlingar och attityder samt att diskutera frågor inom området.

text: Undervisningen i ämnet bevakning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om bevakningsverksamhet och rättsvårdande myndigheter. – Kunskaper om olika droger och deras effekter samt om förebyggande åtgärder. – Förmåga att utföra bevakningstjänstens arbete i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt utifrån arbetsmiljö- och säkerhetskrav. – Förmåga att använda metoder och utrustning inom bevakning. – Förmåga att kommunicera och hantera konflikter utifrån ett yrkesetiskt förhållningssätt.

text: Nivåer i ämnet bevakning

text: Nivå 1, 200 poäng.

text: Nivåkod: BEVK1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet bevakning på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Rättsvårdande myndigheters organisation och roller i rättskedjan. – Samhällets brottsbekämpande verksamhet, i relation till bevakningsverksamhet. – Auktorisation av bevakningsverksamhet. – Svensk narkotikapolitik. – Preparatkännedom och symptom på droganvändning. – Effekter av drog- och läkemedelsmissbruk samt förebyggande åtgärder. – Olika former av bevakningsarbete som väktare normalt utför samt vad en väktare har att särskilt beakta vid utförandet av dessa. – Bevakningsbranschens arbetsmiljöansvar i förhållande till kundens ansvar. – Bevakningsjuridik – lagar och andra bestämmelser som gäller för bevakningsverksamhet. – Yrkesetik, grundläggande demokratiska värderingar och etiska dilemman inom bevakningsområdet. – Arbetsmiljö och säkerhetsaspekter i samband med ingripanden. – Innebörden av ett säkerhetstänkande. – Självskydd och metoder för självförsvar. – Risker som följer med användandet av olika former av våld. – Olaga diskriminering och mänskliga beteenden. – Attityder och värderingar som kan påverka utförandet av arbetsuppgifter och ha betydelse vid ett ingripande. – Förenklad handläggning av ärenden gällande ringa stöld. – Val och användning av relevanta tekniska hjälpmedel, metoder, material och tekniker vid bevakningsarbete. – Kommunikation och samarbete med människor utifrån ett yrkesetiskt förhållningssätt. – Hur egna och andras attityder, värderingar och handlingar kan påverka samarbete och kommunikation. – Konflikthantering.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om samhällets rättsvårdande myndigheter, bevakningsarbete och yrkesroller samt om bevakningsverksamhetens organisation och innehåll. Eleven visar godtagbara kunskaper om olika droger och deras effekter samt om förebyggande åtgärder. Eleven planerar, organiserar och utför vanligt förekommande arbetsuppgifter inom bevakningstjänsten på ett godtagbart sätt. Eleven utför arbetet i enlighet med lagar och andra bestämmelser med hänsyn till arbetsmiljö och säkerhet. Eleven väljer och använder med viss säkerhet metoder och utrustning som passar för uppgiften inom bevakningsområdet. Eleven kommunicerar och hanterar konflikter med viss säkerhet utifrån ett yrkesetiskt förhållningssätt.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om samhällets rättsvårdande myndigheter, bevakningsarbete och yrkesroller samt om bevakningsverksamhetens organisation och innehåll. Eleven visar goda kunskaper om olika droger och deras effekter samt om förebyggande åtgärder. Eleven planerar, organiserar och utför vanligt förekommande arbetsuppgifter inom bevakningstjänsten på ett gott sätt. Eleven utför arbetet i enlighet med lagar och andra bestämmelser med hänsyn till arbetsmiljö och säkerhet. Eleven väljer och använder med säkerhet metoder och utrustning som passar för uppgiften inom bevakningsområdet. Eleven kommunicerar och hanterar konflikter med säkerhet utifrån ett yrkesetiskt förhållningssätt.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om samhällets rättsvårdande myndigheter, bevakningsarbete och yrkesroller samt om bevakningsverksamhetens organisation och innehåll. Eleven visar mycket goda kunskaper om olika droger och deras effekter samt om förebyggande åtgärder. Eleven planerar, organiserar och utför vanligt förekommande arbetsuppgifter inom bevakningstjänsten på ett mycket gott sätt. Eleven utför arbetet i

text: enlighet med lagar och andra bestämmelser med hänsyn till arbetsmiljö och säkerhet. Eleven väljer och använder med god säkerhet metoder och utrustning som passar för uppgiften inom bevakningsområdet. Eleven kommunicerar och hanterar konflikter med god säkerhet utifrån ett yrkesetiskt förhållningssätt.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet bevarandebiologi i gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet bevarandebiologi finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Bevarandebiologi

text: Ämnet bevarandebiologi behandlar den biologi som har betydelse för arbete med bevarandefrågor inom naturbrukets verksamheter. Centralt i ämnet är artkunskap, biologisk mångfald och hållbar utveckling.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet bevarandebiologi ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om bevarandefrågor och biologisk mångfald. Den ska leda till att eleverna utvecklar förståelse av naturbrukets påverkan på ekosystemen och hur hållbar utveckling kan främjas genom olika typer av bevarandearbete. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att genomföra biotopinventeringar samt att beskriva och artbestämma växter och djur i olika biotoper. Den ska också leda till att eleverna utvecklar kunskaper om sambandet mellan biologisk mångfald och hållbar utveckling. Undervisningen ska vidare bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hotade arter och deras biotopkrav samt hur naturbrukets verksamheter påverkar den biologiska mångfalden. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att tillägna sig en gemensam referensram för hållbarhetsfrågor genom globala perspektiv såväl som praktiskt arbete med bevarandefrågor på lokal nivå. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser som rör bevarandefrågor samt om nationella och internationella samarbeten och bevarandeprojekt. Genom laborationer och undersökande arbetssätt ska eleverna ges möjlighet att utveckla ett naturvetenskapligt tänkande och en biologisk förståelse av djur och växter. Praktiska övningar i undervisningen samt observationer och fältstudier ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om växternas och djurens naturliga habitat och livsvillkor. Genom informationssökning i samband med fältstudier ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika arter och biologisk mångfald.

text: Undervisningen i ämnet bevarandebiologi ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att identifiera, beskriva och namnge växt- och djurarter inom naturbruket samt genomföra biotopinventeringar och annat bevarandearbete. – Kunskaper om biologisk mångfald och hållbar utveckling. – Kunskaper om hotade arter och genbanker samt om naturbrukets betydelse för den biologiska mångfalden. – Kunskaper om myndigheter och organisationer av betydelse för bevarandearbetet samt lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Nivåer i ämnet bevarandebiologi

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: BEVA1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet bevarandebiologi på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Artbegreppet och artkännedom, däribland svenska och vetenskapliga namn. – Olika växt- och djurarter, utrotningshotade växt- och djurarter samt systematik. – Artinventering i olika biotoper. – Begreppet ekosystemtjänster. – Vild och odlad mångfald samt betydelsen av genetisk variation. – Etiska ställningstaganden i samband med bevarande av olika arter, till exempel genteknik eller biotopförändringar. – Biotopkrav, utbredning och hemområden för utrotningshotade djurarter. – Beteendeekologi. – Naturbrukets påverkan på utrotningshotade arter och biologisk mångfald. – Metoder för att bevara utrotningshotade arter. – Bevarandearbete inom ett eller flera fördjupningsområden, till exempel djurparkers bevarandeprogram och biotoprestaurering. – Odlingslandskapets och betesdjurens betydelse för biologisk mångfald. – Bevarandefrågor i samband med skogsskötsel och rödlistade arter. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland

text: miljöbalken

text: . – Internationella överenskommelser, däribland regler som begränsar handel med utrotningshotade arter. – Myndigheter och organisationer som arbetar med frågor om utrotningshotade arter.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven genomför biotopinventeringar och identifierar och namnger med viss säkerhet växt- och djurarter. Dessutom beskriver eleven den aktuella biotopens karaktär och förklarar dess artsammansättning med delvis underbyggda resonemang. Eleven redogör översiktligt för sambandet mellan biologisk mångfald och hållbar utveckling.

text: Eleven redogör översiktligt för biologins betydelse inom naturbruket när det gäller bevarande av utrotningshotade arter samt för hur naturbruket kan bidra till att bevara den biologiska mångfalden. Eleven beskriver också översiktligt olika metoder för att bevara arter och genetiskt material. Eleven visar godtagbara kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området samt åtgärder för bevarande av utrotningshotade arter som myndigheter och organisationer av betydelse genomför.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven genomför biotopinventeringar och identifierar och namnger med säkerhet växt- och djurarter. Dessutom beskriver eleven den aktuella biotopens karaktär och förklarar dess artsammansättning med väl underbyggda resonemang. Eleven redogör utförligt för sambandet mellan biologisk mångfald och hållbar utveckling. Eleven redogör utförligt för biologins betydelse inom naturbruket när det gäller bevarande av utrotningshotade arter samt för hur naturbruket kan bidra till att bevara den biologiska mångfalden. Eleven beskriver också utförligt olika metoder för att bevara arter och genetiskt material. Eleven visar goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området samt åtgärder för bevarande av utrotningshotade arter som myndigheter och organisationer av betydelse genomför.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven genomför biotopinventeringar och identifierar och namnger med god säkerhet växt- och djurarter. Dessutom beskriver eleven den aktuella biotopens karaktär och förklarar dess artsammansättning med mycket väl underbyggda resonemang. Eleven redogör utförligt och nyanserat för sambandet mellan biologisk mångfald och hållbar utveckling. Eleven redogör utförligt och nyanserat för biologins betydelse inom naturbruket när det gäller bevarande av utrotningshotade arter samt för hur naturbruket kan bidra till att bevara den biologiska mångfalden. Eleven beskriver också utförligt och nyanserat olika metoder för att bevara arter och genetiskt material. Eleven visar mycket goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området samt åtgärder för bevarande av utrotningshotade arter som myndigheter och organisationer av betydelse genomför.


text: Ämnesplanen för ämnet bild – konstnärlig fördjupning finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Bild – konstnärlig fördjupning

text: .RQVWRPUnGHWlUVWlQGLJẀ L̀ U|UHOVHRFK̀ NDQELGUDWLOÒ I|UlQGUDGH̀ DWWLW\GHURFK̀ XSSIDWWQLQJDÙ RP̀ YlUOGHQ̀ bPQHW ELOG̀ ±̀ NRQVWQlUOLJ I|UGMXSQLQJ EHKDQGODU GHQNRQVWQlUOLJDSURFHVVHQ̀ RFK̀ \WWUH̀ IDNWRUHÙ VRPSnYHUNDÙ NRQVWQlUVNDSHẀ bPQHW lU SURMHNWRULHQWHUDW RFK̀ REXQGHW YDG JlOOHU PDWHULDO RFK WHNQLN ,̀ lPQHW DYVHV PHG ELOGHU YLVXHOOD WYǹ HOOHU WUHGLPHQVLRQHOOD ELOGIUDPVWlOO QLQJDÙ

text: Ämnets syfte

text: 8QGHUYLVQLQJHQ̀ L̀ lPQHWELOG̀ ±̀ NRQVWQlUOLJI|UGMXSQLQJ̀ VNDV\IWD̀ WLOODWẀ HOHY HUQDXWYHFNODÙ NXQVNDSHÙ RP̀ RFKIlUGLJKHWHÙ L̀ VMlOYVWlQGLJWHOOHUNROODERUD WLYWNRQVWQlUOLJWVNDSDQGHIUnQLGpWLOOIlUGLJWNRQVWXWWU\FǸ 8QGHUYLVQLQJHQ̀ VND ELGUD WLOO DWW YlFND HOHYHUQDV Q\ILNHQKHW RFK YLOMD WLOO HVWHWLVNW XWIRUV NDQGHVDPẀ JHHOHYHUQDP|MOLJKHWDWWXWYHFNOD̀ LQQRYDWLYDO|VQLQJVVWUDWHJLHÙ HWW SHUVRQOLJW XWWU\FN RFK̀ HWW NULWLVNW I|UKnOOQLQJVVlWW WLOO NRQVW NXOWXÙ RFK̀ VDPKlOOH8QGHUYLVQLQJHQVNDRFNVnELGUDWLOODWWHOHYHUQDXWYHFNODUHQIUL PRGLJ̀ DWWLW\G WLOO GHW HJQD̀ VNDSDQGHW RFK PRG̀ DWW SURYD Q\WẀ lYHQ RP̀ GHẀ ILQQVULVNI|Ù PLVVO\FNDQGH̀ 'lUI|Ù VNDXQGHUYLVQLQJHQXSSPXQWUDHWWYLVVẀ PnWW DY ULVNWDJDQGH̀ XQGHÙ GHQ̀ NRQVWQlUOLJDSURFHVVHQ̀ (OHYHUQD VNDGHVVX WRP̀ JHVP|MOLJKHWDWWXWYHFNODI|UPnJDDWWWDDQVYDUI|URFKGULYDHJQDHOOHÙ JHPHQVDPPD̀ NRQVWQlUOLJDDUEHWVSURFHVVHU8QGHUYLVQLQJHQVNDJHHOHYHUQD P|MOLJKHW DWẀ JHQRP̀ VLQD NXQVNDSHU RP̀ RFK̀ IlUGLJKHWHU L̀ ELOGlPQHQ̀ DNWLYW ELGUDWLOOHWWULNWNXOWXUOLYLVDPKlOOHẀ $WW NXQQD̀ I|UKnOOD VLJ WLOÒ YLVVD̀ Sǹ I|UKDQG̀ JLYQD̀ UDPDU HOOHU NRQFHSẀ lU YLNWLJWI|UHQXW|YDQGHNRQVWQlULQRP̀ DOODIlOW*HQRP̀ SUDNWLVNWDUEHWHVND̀ HOHYHUQDGlUI|U JHV P|MOLJKHW DWW XWYHFNOD I|UPnJDDWW I|UKnOOD̀ VLJ̀ WLOO WLGV UDPDÙ NRQWH[W RFK PnOJUXSS̀ 'HWWD NDQ H[HPSHOYLV VNH JHQRP̀ DUEHWH L DXWHQWLVND̀ XSSGUDJ̀ HOOHU L̀ SURMHNW 8QGHUYLVQLQJHQ̀ VND̀ RFNVn ELGUD WLOÒ DWẀ HOHYHUQDXWYHFNODÙ NXQVNDSHÙ RP̀ NRQFHSWHWVRFKNRQWH[WHQV̀ SnYHUNDQSnXW WU\FNHWRFKGHWHJQDHOOHUGHWJHPHQVDPPDDUEHWHẀ 'HWlUDYVWRUYLNWDWẀ GHWILQQVHQYDOP|MOLJKHWL̀ VlWWHWDWẀ YLVDRFKWDOD̀ RP̀ VLQ̀ NRQVẀ DQSDVVDWWLOONRQVWYHUNHWNRQWH[WHQ̀ RFKSURFHVVHQVQDWXU'lUI|U VNDXQGHUYLVQLQJHQ̀ OHGD̀ WLOODWẀ HOHYHUQDXWYHFNODUI|UPnJDDWẀ SnROLNDVlWẀ SUHVHQWHUDVLWWDUEHWH̀ ,̀ XQGHUYLVQLQJHQVNDHOHYHUQDJHVP|MOLJKHWDWWXWLIUnQHJHWYDOWHOOHUJL YHWNRQFHSẀ PDWHULDORFKWHPDDUEHWDNRQVWQlUOLJWL̀ HQHJHQSURFHVVRFK̀ L̀ HWẀ HJHW HOOHU NROODERUDWLYW SURMHNẀ 8QGHUYLVQLQJHQ VND LQQHKnOOD SUDNWLVND XW PDQLQJDURFKKDQGOHGQLQJ̀ L̀ GHQ̀ NRQVWQlUOLJDSURFHVVHQ̀ RFK̀ OlPQD̀ XWU\PPH̀ I|UH[SHULPHQWHUDQGHPHGWHPDWLNPDWHULDORFK̀ XWWU\FǸ %nGH̀ XQGHUYLVQLQJ̀ RFKKDQGOHGQLQJ̀ VNDOlJJDVWRUẀ IRNXVSǹ GHWHJQDNRQVWQlUOLJDDUEHWHWRFK̀ XWWU\FNHW8QGHUYLVQLQJHQVNDOlPQDXWU\PPH̀ I|UGLVNXVVLRQ̀ RFKUHIOHNWLRQ̀ |YHUHWLVNDIUnJRURFKROLNDKDQGOLQJVDOWHUQDWLYLNRQVWQlUOLJWDUEHWH̀

text: Undervisningen i ämnet bild – konstnärlig fördjupning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: ± )|UPnJDDWWRPVlWWDLGpHÙ WLOOIlUGLJDNRQVWXWWU\FǸ VDPWI|UKnOODVLJ̀ WLOO HJQDRFKJLYQDUDPDU ± ⸀ XQVNDSHURPNRQVWQlUOLJ̀ NRPPXQLNDWLRQ̀ RFKNRQWH[WHQV̀ EHW\GHOVH ± )|UPnJDDWWGRNXPHQWHUDRFKSUHVHQWHUDVLQSURFHVVVDPWUHIOHNWHUD|YHU NRQVWQlUOLJDYDO

text: Nivåer i ämnet bild – konstnärlig fördjupning

text: 1LYnSRlQJVRPE\JJHUSnQLYnLlPQHWELOGQLYnLlPQHWIRWR JUDILVNELOGQLYnLlPQHWDQLPDWLRQQLYnLlPQHWILOPRFKWYSURGXN WLRQHOOHUQLYnLlPQHWJUDILVNLOOXVWUDWLRQ 1LYnSRlQJVRPE\JJHUSnQLYn 1LYnSRlQJVRPE\JJHUSnQLYn

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: BILK1000X

text: Centralt innehåll

text: 8QGHUYLVQLQJHQ L lPQHW ELOG ± NRQVWQlUOLJ I|UGMXSQLQJ Sn QLYn ̀ VND EH KDQGODI|OMDQGHFHQWUDODLQQHKnOO

text: Konstnärligt praktiskt skapande

text: ± ⸀ RQVWQlUOLJWXWIRUVNDQGHDUEHWHLQRPYDOWRPUnGH ± 3ODQHULQJRFK̀ XWIRUPQLQJDYELOGVSUnNOLJDEXGVNDSRFK̀ NRQFHSW ± ⸀ RQVWQlUOLJ SURGXNWLRQ̀ XWLIUnQ̀ HJQD HOOHÙ JLYQD̀ UDPDU WLOO H[HPSHO YLG WHPDDXWHQWLVNDXSSGUDJHOOHUNROODERUDWLRQHU ± $UEHWHLROLNDPDWHULDORFKPHGROLNDPHWRGHURFKWHNQLNHU

text: Kommunikation och konstnärlig process

text: ± ─HVNULYQLQJ DY GHQ̀ HJQD NRQVWQlUOLJD SURFHVVHQ IUnQ LGp WLOO IlUGLJW YHUN ± +XUNRQVWLQRP̀ YDOWRPUnGHNDQDQYlQGDVI|UDWWNRPPXQLFHUD ± 7LOOYlJDJnQJVVlWWHWV RFK PDWHULDOHWV EHW\GHOVH I|U XWWU\FNHW 5HOHYDQWD EHJUHSSI|Ù RPUnGHW ± ⸀ RQWH[WHQVEHW\GHOVHI|UGHQNRQVWQlUOLJDNRPPXQLNDWLRQHQWLOOH[HP SHOLVDPEDQGPHGXWVWlOOQLQJ ± *HQUHU VWLODU RFK VWU|PQLQJDÙ L̀ NRQVẀ RFK NXOWXÙ VRP̀ LQVSLUDWLRQ WLOO NRQVWQlUOLJWDUEHWH ± 'HQ NRQVWQlUOLJD SURFHVVHQV̀ ROLND GHODÙ GlULEODQG LGpDUEHWH VNLVVHU SODQHULQJJHQRPI|UDQGHRFKSUHVHQWDWLRQDYDUEHWH

text: Dokumentation och analys

text: ± 'RNXPHQWDWLRQ̀ DỲ GHQ̀ HJQD DUEHWVSURFHVVHQ̀ RFK̀ SUHVHQWDWLRQ DỲ HJHW NRQVWQlUOLJWDUEHWH ± 6DPWDORPNRQVWQlUOLJNYDOLWHWXWLIUnQVDPPDQKDQJRFK̀ V\IWH ± (VWHWLVNDRFKHWLVNDYDOLVDPEDQGPHGGHWHJQDSUDNWLVNDDUEHWHW

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: BILK2000X

text: Centralt innehåll

text: 8QGHUYLVQLQJHQ L lPQHW ELOG̀ ±̀ NRQVWQlUOLJ I|UGMXSQLQJ Sn QLYn VND̀ EH KDQGODI|OMDQGHFHQWUDODLQQHKnOOᴀ̀

text: Konstnärligt praktiskt skapande

text: ± (JHW XQGHUV|NDQGH RFK XWIRUVNDQGH NRQVWQlUOLJW DUEHWH RFK SURGXNWLRQ̀ XWLIUnQHJHWHOOHUJLYHWNRQFHSẀ RFKXWWU\FǸ ± 3ODQHULQJRFK̀ XWIRUPQLQJDYELOGVSUnNOLJDEXGVNDSRFK̀ NRQFHSẀ ± +DQWYHUNVVNLFNOLJKHWLQnJRQWHNQLǸ HOOHUQnJRWPDWHULDÒ

text: Kommunikation och konstnärlig process

text: ± 6WUDWHJLHU RFK PHWRGHU I|U DWẀ GULYD̀ GHQ HJQD NRQVWQlUOLJD SURFHVVHQ̀ IUDPnW ± 5HIOHNWLRQ |YHU KXU YDÒ DỲ WLOOYlJDJnQJVVlWW RFK̀ PDWHULDO SnYHUNDÙ XW WU\FNHWRFKYDGVRPNRPPXQLFHUDV̀ ± .RQWH[WHQVEHW\GHOVHI|UGHQNRQVWQlUOLJDNRPPXQLNDWLRQHQWLOOH[HP SHOLVDPEDQGPHGXWVWlOOQLQJ̀ ± 5HIOHNWLRQ|YHUROLNDVWLODURFK̀ JHQUHUVNXOWXUHOODNRQQRWDWLRQ ± 'HQNRQVWQlUOLJDSURFHVVHQVEHW\GHOVHI|UDUEHWVJnQJRFKVOXWUHVXOWDẀ

text: Dokumentation och analys

text: ± )RUWO|SDQGH GRNXPHQWDWLRQ DỲ GHQ HJQD DUEHWVSURFHVVHQ PHG KMlOS DỲ WLOOH[HPSHOVNLVVHUIRWRJUDILHURFKORJJERNVDQWHFNQLQJDÙ ± (VWHWLVNDRFK HWLVNDYDO L VDPEDQGPHG GHW HJQDSUDNWLVNDDUEHWHW 5H IOHNWLRQRFKVDPWDORPROLNDKDQGOLQJVDOWHUQDWLỲ ± 8UYDOWLOOHQSURGXNWLRQWLOÒ H[HPSHOLVDPEDQGPHG̀ HQXWVWlOOQLQJ̀ LQ OlPQLQJDYDUEHWVSURYHUHOOHUYLGILOPNOLSSQLQJ̀

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: BILK3000X

text: Centralt innehåll

text: Konstnärligt praktiskt skapande

text: ± (JHQ NRQVWQlUOLJ̀ SURGXNWLRQ SUREOHPO|VQLQJ RFK SUREOHPDWLVHULQJ XWL IUnQHJHWHOOHUJLYHWNRQFHSWRFK̀ XWWU\FǸ ± 3ODQHULQJRFK̀ XWIRUPQLQJDYELOGVSUnNOLJDEXGVNDSRFK̀ NRQFHSẀ ± +DQWYHUNVVNLFNOLJKHWLQnJUDWHNQLNHUHOOHUPDWHULDÒ

text: Kommunikation och konstnärlig process

text: ± $QDO\VRFKI|UElWWULQJDYGHQHJQDNRQVWQlUOLJDSURFHVVHQ̀ RFK̀ UHVXOWD WHWVDPWVWUDWHJLHUI|UDWWGULYDSURFHVVHQIUDPnẀ ± ([SHULPHQWHUDQGH PHG KXU NRQVW NDQ̀ DQYlQGDV̀ VRP̀ NRPPXQLNDWLRQV PHGHORFKKXUYDODYWLOOYlJDJnQJVVlWWPDWHULDORFKNRQWH[WSnYHUNDUXW WU\FNHW

text: ± 6DPWLGVNRQVẀ RFK DNWXHOOD IUnJRÙ LQRP̀ YDOW NRQVWRPUnGH VRP̀ LQVSLUD WLRQWLOOHJHWVNDSDQGH̀

text: Dokumentation och analys

text: ± 'HW HJQD NRQVWQlUVNDSHW L UHODWLRQ WLOO VDPWLGVNRQVWHQV ROLND GLVNXUVHÙ RFKVFHQHU ± .RQWLQXHUOLJ̀ XWYlUGHULQJ̀ RFK UHYLGHULQJ DY LGp̀ RFK WLOOYlJDJnQJVVlWẀ VDPẀ NULWLVNJUDQVNQLQJ̀ DỲ GHQ̀ HJQD̀ SUDNWLVNDSURFHVVHQ̀ GlULEODQG GR NXPHQWDWLRQRFKSUHVHQWDWLRQ̀ ± .ULWLVNUHIOHNWLRQ|YHUHVWHWLVND̀ RFK̀ HWLVNDYDOLVDPEDQGPHGGHWHJQD̀ SUDNWLVNDDUEHWHW

text: Betygskriterier

text: $Y NDS̀ ̀ ̀ DQGUD VW\FNHW RFK̀ ̀ NDS ̀ ̀ DQGUD VW\FNHW VNROODJHQ̀ ̀ I|OMHÙ DWW OlUDUHQ YLG EHW\JVVlWWQLQJHQ L HWW lPQH̀ VND J|UD HQ̀ VDPPDQWDJHQEHG|PQLQJ̀ DỲ HOHYHQVNXQVNDSHÙ SnGHQ̀ DNWXHOODQLYnQL̀ lP QHWL̀ I|UKnOODQGH̀ WLOOGHEHW\JVNULWHULHUVRP̀ JlOOHUI|UlPQHWVRP̀ KHOKHWRFK̀ VlWWDGHWEHW\JVRP̀ ElVẀ PRWVYDUDÙ HOHYHQVNXQVNDSHÙ 6DPWOLJD̀ NULWHULHUI|Ù EHW\JHW (̀ VND GRFN YDUD̀ XSSI\OOGD I|Ù DWW HOHYHQ VND NXQQD In HWW JRGNlQẀ EHW\J̀

text: Betyget E

text: (OHYHQRPVlWWHULGpHÙ WLOOIlUGLJDNRQVWXWWU\FǸ PHGviss̀ VNLFNOLJKHWRFKI|U KnOOHUVLJPHGviss säkerhetWLOOHJQDRFKJLYQDUDPDÙ (OHYHQ YLVDUgodtagbarà NXQVNDSHÙ RP̀ NRQVWQlUOLJNRPPXQLNDWLRQRFK̀ I|U enklà UHVRQHPDQJ RP̀ NRQWH[WHQV EHW\GHOVH I|U KXU EXGVNDS NDQ XSS IDWWDV̀ (OHYHQ J|U HQenkel̀ GRNXPHQWDWLRQ RFK̀ SUHVHQWDWLRQ DY VLQ̀ SURFHVV RFK̀ I|UNODUDUöversiktligt̀ VLQDNRQVWQlUOLJDYDO

text: Betyget D

text: (OHYHQVNXQVNDSHUEHG|PVVDPPDQWDJHWYDUDPHOODQ&RFK(̀

text: Betyget C

text: (OHYHQRPVlWWHULGpHÙ WLOOIlUGLJDNRQVWXWWU\FǸ PHGgod̀ VNLFNOLJKHWRFKI|U KnOOHUVLJPHGsäkerhetWLOOHJQDRFKJLYQDUDPDÙ (OHYHQYLVDUgodà NXQVNDSHÙ RP̀ NRQVWQlUOLJNRPPXQLNDWLRQRFKI|Ù utveckladè UHVRQHPDQJ̀ RP̀ NRQWH[WHQV EHW\GHOVH̀ I|U KXU EXGVNDS NDQ̀ XSS IDWWDV̀ (OHYHQ J|Ù HQnoggranǹ GRNXPHQWDWLRQ RFK SUHVHQWDWLRQ DỲ VLQ̀ SURFHVV̀ RFKI|UNODUDUutförligtVLQDNRQVWQlUOLJDYDO

text: Betyget B

text: (OHYHQVNXQVNDSHUEHG|PVVDPPDQWDJHWYDUDPHOODQ$RFK&̀

text: Betyget A

text: (OHYHQRPVlWWHULGpHÙ WLOOIlUGLJDNRQVWXWWU\FNPHGmycket god̀ VNLFNOLJKHẀ RFKI|UKnOOHUVLJPHGgod säkerhetWLOOHJQDRFKJLYQDUDPDÙ (OHYHQYLVDUmycket godà NXQVNDSHÙ RP̀ NRQVWQlUOLJNRPPXQLNDWLRQRFK̀ I|U utvecklade och nyanseradè UHVRQHPDQJ RP̀ NRQWH[WHQV EHW\GHOVH I|Ù KXUEXGVNDSNDQXSSIDWWDV̀ (OHYHQJ|UHQnoggrann och utförlig̀ GRNXPHQWDWLRQ̀ RFK̀ SUHVHQWDWLRQDỲ VLQ̀ SURFHVVRFKI|UNODUDUutförligt och nyanseratVLQDNRQVWQlUOLJDYDO

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet bild – konstnärlig fördjupning i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Bild – konstnärlig fördjupning

text: Konstområdet är ständigt i rörelse och kan bidra till förändrade attityder och uppfattningar om världen. Ämnet bild – konstnärlig fördjupning behandlar den konstnärliga processen och yttre faktorer som påverkar konstnärskapet. Ämnet är projektorienterat och obundet vad gäller material och teknik. I ämnet avses med bilder visuella två- eller tredimensionella bildframställningar.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet bild – konstnärlig fördjupning ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om och färdigheter i självständigt eller kollaborativt konstnärligt skapande, från idé till färdigt konstuttryck. Undervisningen ska bidra till att väcka elevernas nyfikenhet och vilja till estetiskt utforskande samt ge eleverna möjlighet att utveckla innovativa lösningsstrategier, ett personligt uttryck och ett kritiskt förhållningssätt till konst, kultur och samhälle. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar en frimodig attityd till det egna skapandet och mod att prova nytt, även om det finns risk för misslyckande. Därför ska undervisningen uppmuntra ett visst mått av risktagande under den konstnärliga processen. Eleverna ska dessutom ges möjlighet att utveckla förmåga att ta ansvar för och driva egna eller gemensamma konstnärliga arbetsprocesser. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att genom sina kunskaper om och färdigheter i bildämnen aktivt bidra till ett rikt kulturliv i samhället. Att kunna förhålla sig till vissa på förhand givna ramar eller koncept är viktigt för en utövande konstnär inom alla fält. Genom praktiskt arbete ska eleverna därför ges möjlighet att utveckla förmåga att förhålla sig till tidsramar, kontext och målgrupp. Detta kan exempelvis ske genom arbete i autentiska uppdrag eller i projekt. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om konceptets och kontextens påverkan på uttrycket och det egna eller det gemensamma arbetet. Det är av stor vikt att det finns en valmöjlighet i sättet att visa och tala om sin konst, anpassat till konstverket, kontexten och processens natur. Därför ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att på olika sätt presentera sitt arbete. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utifrån eget valt eller givet koncept, material och tema arbeta konstnärligt i en egen process och i ett eget eller kollaborativt projekt. Undervisningen ska innehålla praktiska utmaningar och handledning i den konstnärliga processen och lämna utrymme för experimenterande med tematik, material och uttryck. Både undervisning och handledning ska lägga stort fokus på det egna konstnärliga arbetet och uttrycket. Undervisningen ska lämna utrymme för diskussion och reflektion över etiska frågor och olika handlingsalternativ i konstnärligt arbete.

text: Undervisningen i ämnet bild – konstnärlig fördjupning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att omsätta idéer till färdiga konstuttryck samt förhålla sig till egna och givna ramar. – Kunskaper om konstnärlig kommunikation och kontextens betydelse. – Förmåga att dokumentera och presentera sin process samt reflektera över konstnärliga val.

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 2 i ämnet bild och form, nivå 2 i ämnet fotografisk bild, nivå 2 i ämnet animation, nivå 2 i ämnet film- och tv-produktion eller nivå 2 i ämnet grafisk illustration. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: BILK1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet bild – konstnärlig fördjupning på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Konstnärligt praktiskt skapande

text: – Konstnärligt utforskande arbete inom valt område. – Planering och utformning av bildspråkliga budskap och koncept. – Konstnärlig produktion utifrån egna eller givna ramar, till exempel vid tema, autentiska uppdrag eller kollaborationer. – Arbete i olika material och med olika metoder och tekniker.

text: Kommunikation och konstnärlig process

text: – Beskrivning av den egna konstnärliga processen, från idé till färdigt verk. – Hur konst inom valt område kan användas för att kommunicera. – Tillvägagångssättets och materialets betydelse för uttrycket. Relevanta begrepp för området. – Kontextens betydelse för den konstnärliga kommunikationen, till exempel i samband med utställning. – Genrer, stilar och strömningar i konst och kultur som inspiration till konstnärligt arbete. – Den konstnärliga processens olika delar, däribland idéarbete, skisser, planering, genomförande och presentation av arbete.

text: Dokumentation och analys

text: – Dokumentation av den egna arbetsprocessen och presentation av eget konstnärligt arbete. – Samtal om konstnärlig kvalitet utifrån sammanhang och syfte. – Estetiska och etiska val i samband med det egna praktiska arbetet.

text: Nivåkod: BILK2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet bild – konstnärlig fördjupning på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Konstnärligt praktiskt skapande

text: – Eget undersökande och utforskande konstnärligt arbete och produktion utifrån eget eller givet koncept och uttryck. – Planering och utformning av bildspråkliga budskap och koncept. – Hantverksskicklighet i någon teknik eller något material.

text: Kommunikation och konstnärlig process

text: – Strategier och metoder för att driva den egna konstnärliga processen framåt. – Reflektion över hur val av tillvägagångssätt och material påverkar uttrycket och vad som kommuniceras. – Kontextens betydelse för den konstnärliga kommunikationen, till exempel i samband med utställning. – Reflektion över olika stilar och genrers kulturella konnotation. – Den konstnärliga processens betydelse för arbetsgång och slutresultat.

text: Dokumentation och analys

text: – Fortlöpande dokumentation av den egna arbetsprocessen med hjälp av till exempel skisser, fotografier och loggboksanteckningar. – Estetiska och etiska val i samband med det egna praktiska arbetet. Reflektion och samtal om olika handlingsalternativ. – Urval till en produktion, till exempel i samband med en utställning, inlämning av arbetsprover eller vid filmklippning.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: BILK3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet bild – konstnärlig fördjupning på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Konstnärligt praktiskt skapande

text: – Egen konstnärlig produktion, problemlösning och problematisering utifrån eget eller givet koncept och uttryck. – Planering och utformning av bildspråkliga budskap och koncept. – Hantverksskicklighet i några tekniker eller material.

text: Kommunikation och konstnärlig process

text: – Analys och förbättring av den egna konstnärliga processen och resultatet, samt strategier för att driva processen framåt. – Experimenterande med hur konst kan användas som kommunikationsmedel och hur val av tillvägagångssätt, material och kontext påverkar uttrycket.

text: – Samtidskonst och aktuella frågor inom valt konstområde, som inspiration till eget skapande.

text: Dokumentation och analys

text: – Det egna konstnärskapet i relation till samtidskonstens olika diskurser och scener. – Kontinuerlig utvärdering och revidering av idé och tillvägagångssätt samt kritisk granskning av den egna praktiska processen, däribland dokumentation och presentation. – Kritisk reflektion över estetiska och etiska val i samband med det egna praktiska arbetet.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven omsätter idéer till färdiga konstuttryck med viss skicklighet och förhåller sig med viss säkerhet till egna och givna ramar. Eleven visar godtagbara kunskaper om konstnärlig kommunikation och för enkla resonemang om kontextens betydelse för hur budskap kan uppfattas. Eleven gör en enkel dokumentation och presentation av sin process och förklarar översiktligt sina konstnärliga val.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven omsätter idéer till färdiga konstuttryck med god skicklighet och förhåller sig med säkerhet till egna och givna ramar. Eleven visar goda kunskaper om konstnärlig kommunikation och för utvecklade resonemang om kontextens betydelse för hur budskap kan uppfattas. Eleven gör en noggrann dokumentation och presentation av sin process och förklarar utförligt sina konstnärliga val.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven omsätter idéer till färdiga konstuttryck med mycket god skicklighet och förhåller sig med god säkerhet till egna och givna ramar. Eleven visar mycket goda kunskaper om konstnärlig kommunikation och för utvecklade och nyanserade resonemang om kontextens betydelse för hur budskap kan uppfattas. Eleven gör en noggrann och utförlig dokumentation och presentation av sin process och förklarar utförligt och nyanserat sina konstnärliga val.


text: Ämnesplanen för ämnet bild och visualisering finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Bild och visualisering

text: Genom bilder och visualiseringar skapas förutsättningar att omvandla idéer och visioner till framtidens produkter och tjänster. Därför är bilder och visualiseringar centrala inom produktutveckling och skapandeprocesser. Ämnet bild och visualisering behandlar visuella uttryck och samspelet mellan kreativitet, estetik och produktutveckling.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet bild och visualisering ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att utrycka idéer och visioner i olika projekt och inför framtida arbetsliv. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla färdigheter i att visualisera sina idéer med hjälp av olika skiss- och visualiseringstekniker för tvåoch tredimensionella uttryck. På så vis ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att skapa ändamålsenliga skisser, modeller och material för projekt med olika syften. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hur färg och form kommunicerar med betraktaren och om betydelsen av estetiska värden kopplat till formgivning och produktutveckling. Undervisningen ska belysa hur sociala maktstrukturer påverkar gestaltningen av bilder och hur bilder kan reproducera normer och strukturer. Det talade och skrivna språket är centralt i processen att kommunicera gestaltningsförslag. Därför ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att använda begrepp och ett ämnesspecifikt språk. Undervisningens betoning på visuellt skapande ska stimulera elevernas nyfikenhet och lust att utvecklas inom kreativa uttryckssätt och visualisering. Vidare ska undervisningen lämna utrymme för diskussion om och reflektion över bilders, färgers och formers kommunikativa egenskaper samt hur de kan tolkas av betraktaren. Undervisningen ska även innehålla etiska frågeställningar om vad som är ett klokt handlande inom bildproduktion. Eleverna ska ges möjlighet att arbeta praktiskt och i projekt, med och utan digitala verktyg.

text: Undervisningen i ämnet bild och visualisering ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om verktyg och tekniker för två- och tredimensionell gestaltning. – Färdigheter i att gestalta och kommunicera idéer genom olika skiss- och visualiseringstekniker. – Kunskaper om bilders, färgers och formers kommunikativa egenskaper. – Förmåga att använda begrepp och ett ämnesspecifikt språk.

text: Nivåer i ämnet bild och visualisering

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: BILV1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet bild och visualisering på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Digitala verktyg för produktion av enkla digitala 3D-modeller. – Manuella illustrationstekniker för fortsatt bearbetning med digitala verktyg. – Olika färgsystem och användningsområden. – Skisser som metod för visualisering i en designprocess, till exempel idéoch presentationsskiss. – Visualiseringar med olika syften, till exempel inom produktutveckling, design eller arkitektur. – Gestaltande bildarbete för två- och tredimensionell visualisering med digitala och traditionella metoder. – Perspektivlära, proportioner och skuggteknik i syfte att gestalta och visualisera idéer. – Bildens uttrycksmedel, till exempel linje, form, färg, ljus och skugga, och hur de hänger samman med det färdiga bilduttrycket. – Bilders, färgers och formers kommunikativa egenskaper. – Bildspråk kopplat till makt, normer och strukturer. – Diskussion om och värdering av eget och andras arbete med bilder och visualiseringar. – Användning av begrepp och ett ämnesspecifikt språk, både muntligt och skriftligt.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: BILV2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet bild och visualisering på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Fördjupad och specialiserad programvara som används för 3D-modellering inom ett valt område. – Hårdvara för 3D-modellering, till exempel 3D-skrivare eller 3D-scanner. – Färgsystem inom valt område. – Skisser och modeller utifrån olika syften, däribland för planering, produktutveckling och marknadsföring. – Gestaltande bildarbete för två- och tredimensionell visualisering med digitala och traditionella metoder. – Hur bilders, färgers och formers kommunikativa egenskaper används för att anpassa visualiseringar till olika syften och sammanhang. – Kommunikation med hjälp av begrepp och ett ämnesspecifikt språk, både skriftligt och muntligt.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om relevanta verktyg och tekniker för två- och tredimensionell gestaltning. Eleven gestaltar och kommunicerar idéer med godtagbart resultat och använder då med viss skicklighet skiss- och visualiseringstekniker. Eleven visar godtagbara kunskaper om bilders, färgers och formers kommunikativa egenskaper. Eleven beskriver bilder och visualiseringar med viss användning av relevanta begrepp och ett ämnesspecifikt språk.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om relevanta verktyg och tekniker för två- och tredimensionell gestaltning. Eleven gestaltar och kommunicerar idéer med gott resultat och använder då med skicklighet skiss- och visualiseringstekniker. Eleven visar goda kunskaper om bilders, färgers och formers kommunikativa egenskaper. Eleven beskriver bilder och visualiseringar med god användning av relevanta begrepp och ett ämnesspecifikt språk.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om relevanta verktyg och tekniker för två- och tredimensionell gestaltning. Eleven gestaltar och kommunicerar idéer med mycket gott resultat och använder då med god skicklighet skiss- och visualiseringstekniker. Eleven visar mycket goda kunskaper om bilders, färgers och formers kommunikativa egenskaper. Eleven beskriver bilder och visualiseringar med mycket god användning av relevanta begrepp och ett ämnesspecifikt språk.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet bild och visualisering i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Bild och visualisering

text: Ämnets syfte

text: Nivåer i ämnet bild och visualisering

text: Nivåkod: BILV1000X

text: Centralt innehåll

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: BILV2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet bild och visualisering på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Fördjupad och specialiserad programvara som används för 3D-modellering inom ett valt område. – Hårdvara för 3D-modellering, till exempel 3D-skrivare eller 3D-scanner. – Färgsystem inom valt område. – Skisser och modeller utifrån olika syften, däribland för planering, produktutveckling och marknadsföring. – Gestaltande bildarbete för två- och tredimensionell visualisering, däribland för planering, produktutveckling och marknadsföring. – Hur bilders, färgers och formers kommunikativa egenskaper används för att anpassa visualiseringar till olika syften och sammanhang. – Kommunikation med hjälp av begrepp och ett ämnesspecifikt språk, både skriftligt och muntligt.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet bildteori i gymnasieskolan
och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet bildteori finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Bildteori

text: Ämnet bildteori behandlar begrepp, teorier och metoder som möjliggör att förstå och tolka bilder i olika sammanhang. I ämnet behandlas teorier om konst och visuell kommunikation, hur bilder konstrueras och produceras samt hur den visuella kulturen tar sig uttryck i olika medier. Ämnet behandlar även teorier om bilden som språk. I ämnet avses med bilder visuella tvåeller tredimensionella framställningar som finns inom till exempel konst, formgivning och populärkultur.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet bildteori ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om bilder som språk och om bildkommunikation. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om konstbegreppet och konstbilden, populärkulturens bilduttryck och andra kategorier av bilder samt hur bilden i sitt sammanhang uppfattas av betraktaren. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om bildspråklig teori, färdigheter i att se och möta bilder samt förmåga att själv uttrycka sig i bilder. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om visuella miljöer, design och formgivning i relation till individen och gruppen. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse av hur synen på konst, konsthantverk och design förändrats över tid. På så sätt ska eleverna tillägna sig en gemensam referensram. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla färdigheter i att använda begrepp inom bildteoretiska områden som visuell kultur, design, konst och formgivning. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hur bilder kan uppfattas utifrån skilda aspekter som till exempel genus och klass. Bild och konst kan väcka både tankar och känslor och på olika sätt utmana och påverka människors föreställningar. Därför ska undervisningen lämna utrymme för diskussion och reflektion över etiska frågor om bildens och bildskaparens roll i vår samtid. Genom att sätta bilden i ett mångkulturellt och globalt sammanhang samt i ett historiskt perspektiv ska eleverna ges möjlighet att förstå utvecklingstendenser. I undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att utveckla kunskaper om konstvetenskaplig tradition och utveckling samt om delar av konsthistorien. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att dokumentera och diskutera den konstnärliga arbetsprocessen samt design- och formgivningsprocesser.

text: Undervisningen i ämnet bildteori ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om hur bilder kommunicerar på olika sätt beroende på sammanhang och betraktare. – Kunskaper om visuell kommunikation, konstteori och konstvetenskap. – Förmåga att analysera och tolka bilder samt värdera andras bildanalyser. 2 – Förståelse av bildens betydelse för såväl samhälle som individ.

text: Nivåer i ämnet bildteori

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: BILT1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet bildteori på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Kommunikationsprocesser och teorier om bildkommunikation. – Bildproduktion och bildanvändande i olika sammanhang samt bildteoretiska resonemang i samband med egen bildproduktion. – Hur bilder och symboler kan ändra betydelse beroende på sammanhang och användning. – Konstteori och konstvetenskap. – Färglära och färgteori. – Bildsemiotik och hur bilder samverkar med annan text. – Bildtolkningsmodeller och analys av konstbilder och massmediala bilder. – Bilden som text. – Bilden ur olika aspekter, till exempel historiska och nutida aspekter samt genus-, etnicitets-, klass- och åldersaspekter. – Bilders makt och påverkan på människor, kultur och samhälle. – Stereotyper och representation.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om olika sammanhangs betydelse för vad och hur bilder kommunicerar. Eleven redogör översiktligt för teorier om bildkommunikation, konstteori och konstvetenskap. Eleven gör enkla bildanalyser och bildtolkningar och värderar andras analyser med enkla omdömen. Eleven för enkla resonemang om bildens betydelse för samhälle och individ.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om olika sammanhangs betydelse för vad och hur bilder kommunicerar. Eleven redogör utförligt för teorier om bildkommunikation, konstteori och konstvetenskap. Eleven gör relativt avancerade bildanalyser och bildtolkningar och värderar andras analyser med välgrundade omdömen. Eleven för utvecklade resonemang om bildens betydelse för samhälle och individ.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om olika sammanhangs betydelse för vad och hur bilder kommunicerar. Eleven redogör utförligt och nyanserat för teorier om bildkommunikation, konstteori och konstvetenskap. Eleven gör avancerade bildanalyser och bildtolkningar och värderar andras analyser med välgrundade och nyanserade omdömen. Eleven för välutvecklade resonemang om bildens betydelse för samhälle och individ.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet biodling i gymnasieskolan
och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet biodling finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Biodling

text: Pollinering är en värdefull ekosystemtjänst som har stor betydelse för odling av kulturväxter och för den biologiska mångfalden i naturen. Ämnet biodling behandlar bins utveckling och beteende, avel av bin samt bins betydelse i ekosystemen. Det behandlar också skötsel av bin, anläggningar och utrustning samt tillvaratagande av biodlingens produkter och ekonomiska beräkningar för en biodling.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet biodling ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om arbete med bin och förståelse av de biologiska sammanhangen inom biodling. Den ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om bin och deras betydelse i ekosystemen samt om biodlingens produkter. Den ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att hantera och sköta bin på ett yrkesmässigt sätt med utgångspunkt i bins behov och naturliga beteende. I detta ingår kunskaper om säkerhet i samband med hantering av bin samt kunskaper om hur sjukdomar hos bin förebyggs. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att tillvarata och hantera biodlingens produkter samt att göra ekonomiska beräkningar. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att tillverka, sköta och underhålla utrustning och anläggningar. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att följa fasta rutiner och ta ansvar i arbetet med bin samt använda hållbara och säkra arbetsmetoder. Undervisningen ska dessutom bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i samband med arbete med bin. Genom praktiska övningar i undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om bins beteenden och förtrogenhet med biodlingens arbetsmetoder.

text: Undervisningen i ämnet biodling ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om bins biologi och utveckling samt bins betydelse i ekosystemen. – Förmåga att sköta och hantera bin på ett etiskt, hygieniskt och säkert sätt. – Förmåga att hantera biodlingens produkter på ett säkert sätt samt att upprätta ekonomiska kalkyler för biodling. – Förmåga att tillverka, sköta och hantera utrustning och anläggningar. – Förmåga att arbeta hållbart och i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Nivåer i ämnet biodling

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: BIOD1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet biodling på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Biologisk och ekonomisk grund

text: – Bins fysiologi och utveckling från ägg till fullbildade insekter. – Avel med raser och raskombinationer av bin samt drottningodling. – Bins ekologiska betydelse och deras roll som pollinatörer. – Bins beteende i olika miljöer och situationer samt bisamhällets individer och uppbyggnad. – Biodlingens produkter, till exempel honung, vax, pollen och drottninggelé. – Bisjukdomar och parasiter. – Bins näringsbehov och vanliga biväxter. – Biodlingens ekonomiska förutsättningar. Ekonomiska kalkyler för biodling.

text: Arbetsuppgifter

text: – Vanligt förekommande arbetsuppgifter i en bigård, till exempel tillsyn och hantering av bin samt utfodring. – Etiska aspekter på biodling och honungshantering. – Bitillsyn och förebyggande åtgärder mot sjukdomar. – Dokumentation av åtgärder i en bigård. – Hygien och hygienrutiner, till exempel rengöring av lokaler och utrustning. – Tillvaratagande av biodlingens produkter samt hantering av honung efter skörd. – Beräkningar av kostnader och intäkter för en bigård. – Tillverkning av utrustning för biodling samt skötsel och underhåll av anläggningar.

text: Arbetsmiljö, säkerhetsfrågor och bestämmelser

text: – Hygienpraxis och egenkontroll. – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet i samband med biodling. – Miljöhänsyn i samband med biodling. – Lagar och andra bestämmelser som gäller biodling och livsmedelshantering.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om bisamhällets uppbyggnad. Dessutom beskriver eleven översiktligt bins ekologiska betydelse och roll som pollinatörer. Eleven sköter och hanterar med visst handlag bin på ett etiskt, hygieniskt och säkert sätt. Eleven hanterar med viss säkerhet produkter från bin med hänsyn till produktkvalitet och livsmedelssäkerhet. Dessutom gör eleven enkla ekonomiska beräkningar inom området. Eleven tillverkar, sköter och hanterar med viss säkerhet anläggningar och utrustning. Eleven arbetar hållbart och i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om bisamhällets uppbyggnad. Dessutom beskriver eleven utförligt bins ekologiska betydelse och roll som pollinatörer. Eleven sköter och hanterar med gott handlag bin på ett etiskt, hygieniskt och säkert sätt. Eleven hanterar med säkerhet produkter från bin med hänsyn till produktkvalitet och livsmedelssäkerhet. Dessutom gör eleven välgrundade ekonomiska beräkningar inom området. Eleven tillverkar, sköter och hanterar med säkerhet anläggningar och utrustning. Eleven arbetar hållbart och i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om bisamhällets uppbyggnad. Dessutom beskriver eleven utförligt och nyanserat bins ekologiska betydelse och roll som pollinatörer. Eleven sköter och hanterar med mycket gott handlag bin på ett etiskt, hygieniskt och säkert sätt. Eleven hanterar med god säkerhet produkter från bin med hänsyn till produktkvalitet och livsmedelssäkerhet. Dessutom gör eleven välgrundade och nyanserade ekonomiska beräkningar inom området. Eleven tillverkar, sköter och hanterar med god säkerhet anläggningar och utrustning.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet bioteknik i gymnasieskolan
och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet bioteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Bioteknik

text: Bioteknik är ett tvärvetenskapligt ämne som har sin bas i biologi, kemi och teknik. Det är till sin karaktär både undersökande och analytiskt. Biotekniken beskriver hur celler eller celldelar kan användas i tekniska tillämpningar. Kunskaper i bioteknik kan bidra till såväl biomedicinska framsteg som gröna innovationer.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet bioteknik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om bioteknikens begrepp, modeller och arbetsmetoder samt om biotekniska tillämpningar. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar ett naturvetenskapligt perspektiv på omvärlden samt förståelse av vad som kan förklaras med naturvetenskap. Eleverna ska även ges möjlighet att lära sig att skilja mellan vetenskapliga och icke-vetenskapliga påståenden. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet, kreativitet och handlingsberedskap att påverka sitt liv och samhället. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att analysera biotekniska frågeställningar och processer. Eleverna ska ges möjlighet att granska information och reflektera över frågor som rör bioteknik samt utveckla förståelse av bioteknikens möjligheter och begränsningar. På så sätt ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att göra välgrundade val och diskutera samhälleliga och etiska frågor utifrån en naturvetenskaplig utgångspunkt. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att kommunicera kunskaper, slutsatser och ställningstaganden på olika sätt med hjälp av bioteknikens begrepp och uttrycksformer. Undervisningen ska behandla forskning inom områden som medicin, livsmedelshantering och jordbruk och därigenom ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur kunskaper i bioteknik kan användas i vetenskapligt arbete. Eleverna ska få reflektera över bioteknikens betydelse inom olika yrkesområden, för människors levnadsvillkor och för samhället i stort. Genom praktiskt arbete med biotekniska och mikrobiologiska metoder ska eleverna ges möjlighet att fördjupa sin förmåga att genomföra systematiska naturvetenskapliga undersökningar utifrån olika frågeställningar. På så sätt ska eleverna ges möjlighet att utveckla sin förståelse av naturvetenskapens karaktär och av hur naturvetenskaplig kunskap växer fram. I det praktiska arbetet ska eleverna få använda naturvetenskapliga metoder och olika typer av utrustning samt utveckla sin förmåga att arbeta på ett säkert sätt.

text: Undervisningen i ämnet bioteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om bioteknikens begrepp, modeller och arbetsmetoder. – Förmåga att använda kunskaper i bioteknik för att analysera och tolka processer, granska information och kommunicera med ett naturvetenskapligt språk.

text: – Förmåga att genomföra systematiska undersökningar med biotekniska och mikrobiologiska arbetsmetoder. – Kunskaper om bioteknikens betydelse för utveckling inom vetenskap och samhälle.

text: Nivåer i ämnet bioteknik

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet biologi eller nivå 1 i ämnet kemi.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: BIOE1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet bioteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Mikroorganismers och cellers användning inom industri, naturbruk och medicin samt dessa områdens betydelse för bioteknikens utveckling. – Biologiskt verksamma makromolekyler, deras funktion och interaktion. – Bioinformatik och analys med hjälp av genetiska databaser. – Biotekniska processer och dess tillämpningar, däribland i frågor som rör hållbar utveckling. – Bioteknikens betydelse för vetenskap, individ och samhälle. – Möjligheter och risker med bioteknik och genmodifierade organismer ur ett etiskt och samhälleligt perspektiv. – Laborativt arbete med gentekniska, molekylärbiologiska och andra biotekniska arbetsmetoder. Sterilteknik och odlingsteknik. Formulering av frågeställningar samt planering, riskbedömning och utförande av systematiska undersökningar. Bearbetning av data samt beräkningar och värdering av metod och resultat. Redovisning med olika uttrycksformer. – Granskning av information och argumentation som rör bioteknik. Skillnader mellan vetenskapliga och icke-vetenskapliga påståenden.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om bioteknikens begrepp, modeller och arbetsmetoder.

text: Eleven gör enkla analyser av biotekniska frågeställningar och processer. Dessutom kommunicerar eleven i frågor som rör bioteknik med godtagbar naturvetenskaplig underbyggnad och med användning av ämnesspecifika begrepp och uttrycksformer. Eleven planerar och genomför naturvetenskapliga undersökningar på ett riskmedvetet och i huvudsak systematiskt sätt. Eleven redovisar sina undersökningar och för enkla resonemang om metod och resultat. Eleven för enkla resonemang om biotekniken som vetenskap och dess betydelse för människors levnadsvillkor och samhällsutvecklingen.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om bioteknikens begrepp, modeller och arbetsmetoder. Eleven gör utvecklade analyser av biotekniska frågeställningar och processer. Dessutom kommunicerar eleven i frågor som rör bioteknik med god naturvetenskaplig underbyggnad och med användning av ämnesspecifika begrepp och uttrycksformer. Eleven planerar och genomför naturvetenskapliga undersökningar på ett riskmedvetet och systematiskt sätt. Eleven redovisar sina undersökningar och för utvecklade resonemang om metod och resultat. Eleven för utvecklade resonemang om biotekniken som vetenskap och dess betydelse för människors levnadsvillkor och samhällsutvecklingen.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om bioteknikens begrepp, modeller och arbetsmetoder. Eleven gör välutvecklade analyser av biotekniska frågeställningar och processer. Dessutom kommunicerar eleven i frågor som rör bioteknik med mycket god naturvetenskaplig underbyggnad och med användning av ämnesspecifika begrepp och uttrycksformer. Eleven planerar och genomför naturvetenskapliga undersökningar på ett riskmedvetet, systematiskt och ändamålsenligt sätt. Eleven redovisar sina undersökningar och för välutvecklade resonemang om metod och resultat. Eleven för välutvecklade resonemang om biotekniken som vetenskap och dess betydelse för människors levnadsvillkor och samhällsutvecklingen.


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet brandskydd i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet brandskydd finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Brandskydd

text: Ämnet brandskydd behandlar räddningstjänstens funktion och organisation samt brand och brandbekämpning. Ämnet behandlar även brandverksamhet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet brandskydd ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om samhällets räddningstjänst samt om dess organisation, roll och funktion. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att hantera faktorer som styr brandförlopp samt att utföra förebyggande och åtgärdande brandskydd. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att handla med omdöme samt att planera, organisera och genomföra arbetsuppgifter relaterade till brand och brandskydd med hänsyn till säkerhet och arbetsmiljö. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hjärt-lungräddning, omhändertagande vid olycksfall och om olycksplatsarbetets organisation. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta med relevanta metoder och relevant utrustning. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att tillämpa lagar och andra bestämmelser som gäller för de olika verksamheterna. Därigenom ska eleverna stimuleras till ett aktivt deltagande i samhället och till ett ansvarsfullt agerande i arbetet inom området. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera och hantera mänskliga reaktioner samt att möta människor med utgångspunkt i ett etiskt förhållningssätt och alla människors lika värde. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla sin problemlösningsförmåga och handlingsberedskap. Genom att medverka i verksamheter och i fiktiva situationer ska eleverna ges möjlighet att få inblick i och erfarenhet av olika sammanhang inom räddningsarbete. Eleverna ska också ges möjlighet att reflektera över egna och andras handlingar och attityder samt att diskutera frågor inom området.

text: Undervisningen i ämnet brandskydd ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om samhällets räddningstjänst. – Förmåga att hantera brand och brandskydd. – Förmåga att utföra räddningstjänstens arbete i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt utifrån arbetsmiljö- och säkerhetskrav. – Förmåga att använda metoder och utrustning inom räddningstjänst och brandbekämpning. – Förmåga att kommunicera och samverka i olika räddningssituationer.

text: Nivåer i ämnet brandskydd

text: Nivå 1, 200 poäng.

text: Nivåkod: BRAN1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet brandskydd på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Samhällets räddningstjänst samt dess organisation och funktion i samhället. – Brandbekämpningsresurser inom räddningstjänsten, till exempel kommunens räddningstjänst. – Räddningstjänstens olika yrkesroller och arbetsuppgifter. – Faktorer som ligger bakom en brands uppkomst och vad som styr spridningen av en brand. – Brandförlopp, släckteknik, släckmedel och brandsyn. – Åtgärder vid olycka och sjukdomstillstånd enligt L-ABCDE (livsfarligt läge – airway, breathing, circulation, disability, expose). – Åtgärder för att förhindra och mildra fortsatta skador på liv, egendom och miljö vid brand i byggnad. – Regler för brandskydd i byggnader och grunderna i ett systematiskt brandskyddsarbete. – Arbetsmiljö och säkerhetsaspekter i samband med bekämpande av brand. – Lagar och andra bestämmelser som gäller för räddningstjänsten. – Yrkesetik, grundläggande demokratiska värderingar och etiska dilemman. – Psykiska reaktioner hos insatspersonal och hur dessa kan förebyggas och tas om hand. – Fysiska och psykiska reaktioner hos både drabbade och närstående. – Val och användning av relevanta tekniska hjälpmedel, metoder, material och tekniker vid brand, till exempel räddningstjänstens fordon och utrustning, handbrandsläckare och brandfilt. – Bemötande av människor i olika räddningssituationer. – Kommunikation, samverkan och konflikthantering i olika räddningssituationer.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om samhällets räddningstjänst, räddningsarbete och yrkesroller samt om verksamhetens organisation och funktion. Eleven redogör på ett godtagbart sätt för faktorer som styr brandförlopp. Eleven hanterar brand och brandskydd samt åtgärder för att förhindra och mildra skador med godtagbart resultat. Eleven planerar, organiserar och utför brandförebyggande åtgärder med godtagbart resultat. Eleven utför arbetet i enlighet med lagar och andra bestämmelser med hänsyn till arbetsmiljö och säkerhet. Eleven väljer och använder med viss säkerhet metoder och utrustning som passar för uppgiften inom räddningstjänst och brandbekämpning. Eleven kommunicerar och samverkar med viss säkerhet med människor i olika räddningssituationer.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om samhällets räddningstjänst, räddningsarbete och yrkesroller samt om verksamhetens organisation och funktion. Eleven redogör på ett gott sätt för faktorer som styr brandförlopp. Eleven hanterar brand och brandskydd samt åtgärder för att förhindra och mildra skador med gott resultat. Eleven planerar, organiserar och utför brandförebyggande åtgärder med gott resultat. Eleven utför arbetet i enlighet med lagar och andra bestämmelser med hänsyn till arbetsmiljö och säkerhet. Eleven väljer och använder med säkerhet metoder och utrustning som passar för uppgiften inom räddningstjänst och brandbekämpning. Eleven kommunicerar och samverkar med säkerhet med människor i olika räddningssituationer.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om samhällets räddningstjänst, räddningsarbete och yrkesroller samt om verksamhetens organisation och funktion. Eleven redogör på ett mycket gott sätt för faktorer som styr brandförlopp. Eleven hanterar brand och brandskydd samt åtgärder för att förhindra och mildra skador med mycket gott resultat. Eleven planerar, organiserar och utför brandförebyggande åtgärder med mycket gott resultat. Eleven utför arbetet i enlighet med lagar och andra bestämmelser med hänsyn till arbetsmiljö och säkerhet.

text: Eleven väljer och använder med god säkerhet metoder och utrustning som passar för uppgiften inom räddningstjänst och brandbekämpning. Eleven kommunicerar och samverkar med god säkerhet med människor i olika räddningssituationer.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet brödbaserade caféluncher i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet brödbaserade caféluncher finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Brödbaserade caféluncher

text: Ämnet brödbaserade caféluncher behandlar hantverksmässiga metoder för att framställa olika typer av lunchrätter med brödet i fokus. Hur råvaror och andra produkter kan användas, kombineras och beredas till lunchrätter ingår i ämnet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet brödbaserade caféluncher ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att yrkesmässigt tillverka brödbaserade lunchrätter. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att planera, organisera och utföra arbetet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att följa recept, välja och hantera råvaror samt utveckla kunskaper om hur kvaliteten på olika råvaror påverkar slutprodukten. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar förmåga att skapa estetiskt och sensoriskt tilltalande produkter. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att bemöta kunders och gästers önskemål och behov på ett serviceinriktat sätt. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om olika typer av cafélunchers historia och traditioner. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet och lust att lära, till exempel genom diskussioner och resonemang om arbetet och frågor om etik och hållbarhet. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kreativitet och problemlösningsförmåga samt förmåga att organisera, planera och utföra sina uppgifter både individuellt och i samarbete med andra.

text: Undervisningen i ämnet brödbaserade caféluncher ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att planera och organisera tillverkning av brödbaserade caféluncher. – Förmåga att tillverka brödbaserade caféluncher. – Förmåga att samarbeta och att hantera olika servicesituationer.

text: Nivåer i ämnet brödbaserade caféluncher

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 2 i ämnet bageri.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: BROD1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet brödbaserade caféluncher på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Planering och organisation av arbete med caféluncher, däribland hållbarhetsfrågor och ekonomi.

text: – Receptberäkningar och ekonomiska kalkyler. – Cafélunchens historia och traditioner. – Arbetsgången på ett café. – Lämpliga råvaror, redskap, maskiner och annan utrustning. – Arbetsbeskrivningar, däribland recept. – Råvaror och andra ingredienser. – Tillverkning av enklare kalla och varma brödbaserade caféluncher, med fokus på både smak och utseende, däribland pizzor, piroger, pajer, wraps och smörgåstårtor. – Allergi- och specialkost samt kostval. Risker vid felaktig hantering. – Exponering, uppläggning, paketering och märkning. – Samarbete, service och personlig försäljning.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven planerar och organiserar med viss säkerhet tillverkning av brödbaserade caféluncher. Eleven tillverkar med viss säkerhet brödbaserade caféluncher. Eleven samarbetar och hanterar olika servicesituationer med viss säkerhet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven planerar och organiserar med säkerhet tillverkning av brödbaserade caféluncher. Eleven tillverkar med säkerhet brödbaserade caféluncher. Eleven samarbetar och hanterar olika servicesituationer med säkerhet.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven planerar och organiserar med god säkerhet tillverkning av brödbaserade caféluncher. 3

text: Eleven tillverkar med god säkerhet brödbaserade caféluncher. Eleven samarbetar och hanterar olika servicesituationer med god säkerhet.