text: Av

text: 2 kap. 2 § förordningen (2014:854)

text: om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning framgår att för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet tekniska system – el finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 juli 2015. 2. Genom dessa föreskrifter upphävs Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:137

text: ) om ämnesplan för ämnet elprojektering i gymnasieskolan och Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:165

text: ) om ämnesplan för ämnet installationsteknik VVS i gymnasieskolan. De upphävda föreskrifterna gäller dock för utbildning som har påbörjats före den 15 juli 2015.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Tekniska system – el

text: Ämnet tekniska system – el behandlar den arbetsprocess där man projekterar och dokumenterar tekniska system och anläggningar inom teknikområdet elinstallation. I projektering ingår utrednings- och förberedelsearbete som föregår det operativa genomförandet av en insats. Ämnet tekniska system – el får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisning i ämnet tekniska system – el ska syfta till att eleverna utvecklar förståelse av processen när anläggningar planeras, konstrueras och dokumenteras. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur installationer utförs och projekteras samt förståelse av den tekniska utvecklingen inom teknikområdet elinstallation och samspelet mellan teknik och människa. Undervisningen ska även belysa hur projektering genomförs med hänsyn till miljö, tillgänglighet och säkerhet. Dessutom ska den bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur anläggningar utformas i enlighet med funktionskrav från beställaren. Därutöver ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om bestämmelser, standarder och normer inom teknikområdet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att dokumentera installationer och anläggningar i olika miljöer samt att kommunicera kring förslag och lösningar i projekteringsarbeten. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att arbeta med datorstödda tillämpningar och kommunicerande system. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att arbeta i projekt med koppling till planerade och pågående arbeten inom teknikområdet. Undervisningen ska även utveckla elevernas förståelse för betydelsen av samordning med närliggande yrkesgrupper.

text: Undervisningen i ämnet tekniska system – el ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Förmåga att planera, projektera, konstruera och dokumentera anläggningar och tekniska system inom teknikområdet elinstallation. 2. Kunskaper om hur anläggningar och tekniska system är uppbyggda med hänsyn till säkerhet, tillgänglighet och miljö. 3. Kunskaper om författningar, föreskrifter, anvisningar och standarder inom teknikområdet elinstallation. 4. Kunskaper om systemkomponenter och dimensionering av centrala storheter inom teknikområdet. 5. Kunskaper om tekniska system som kommunicerar via dator- och medianät, eller genom telefoni och trådlös teknik. 6. Kunskaper om installation, driftsättning och underhåll av anläggningar inom teknikområdet.

text: SKOLFS 2022:300

text: Kurser i ämnet

text: Projektering el 1, 100 poäng. Projektering el 2, 100 poäng, som bygger på kursen projektering el 1. Komponenter och system el, 100 poäng.

text: Projektering el 1, 100 poäng

text: Kurskod: TEYPRO31

text: Kursen projektering el 1 omfattar punkterna 1, 5 och 7–10 under rubriken Ämnets syfte, med särskild betoning på punkt 8.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Beskrivningsteknik, till exempel för att formulera beställarens krav på den färdiga produkten och dess delar samt gränsdragning mellan yrkeskategorier. – AMA, dess struktur, användningsform och funktion i en teknisk beskrivning. – Elområdets regelverk och standarder och deras tillämpning i arbetet med planering, projektering, konstruktion och dokumentation. – Miljöns betydelse vid installationer med avseende på till exempel energieffektivitet, estetik, säkerhet och tillgänglighet. Arbetsmiljö. – Teknisk kommunikation, till exempel offerter och avtal. – Teknisk dokumentation, till exempel relationshandlingar och dokumentation kring besiktningar. – Energiprestanda med utgångspunkt i energieffektivitet. – BIM – dess konsekvenser för projekteringsarbetet. – Datorstödda tillämpningar för till exempel kalkylering och tidplanering. – Ritningsläsning och mängdning, såväl manuellt som med datorstöd. – Säkerhet, till exempel heta arbeten, ställningsbyggande och arbete från stege.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven planerar, projekterar, konstruerar och dokumenterar med datorstöd och i samråd med handledare anläggningar och tekniska system inom elområdet. I planeringen tolkar eleven med viss säkerhet instruktioner, ritningar och underlag. 3

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven planerar, projekterar, konstruerar och dokumenterar med datorstöd och efter samråd med handledare anläggningar och tekniska system inom elområdet. I planeringen tolkar eleven med viss säkerhet instruktioner, ritningar och underlag. Eleven redogör utförligt för hur ledningssystem och skydd dimensioneras. Eleven utför med gott handlag konstruktions- och projekteringsarbeten, i enlighet med säkerhetsföreskrifter samt givna instruktioner och kravspecifikationer. Resultatet av arbetet är tillfredsställande utifrån givna kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med viss säkerhet instruktioner och tillverkningsunderlag och håller god ordning på arbetsplatsen. Dessutom använder eleven med viss säkerhet datorbaserade tillämpningar. Under arbetet upptäcker eleven eventuella problem som uppkommer och åtgärdar dem efter samråd med handledare. När arbetsuppgiften är utförd gör eleven en noggrann dokumentation av arbetsprocessen och resultatet. Eleven samarbetar i sitt arbete med andra samt för välgrundade resonemang om andras lösningar i samband med projekteringsarbetet. Eleven redogör utförligt för arbetsprocessen, resultatet, eventuella avvikelser från specifikationen samt den egna arbetsinsatsen. Dessutom utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: SKOLFS 2022:300

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven planerar, projekterar, konstruerar och dokumenterar med datorstöd och efter samråd med handledare anläggningar och tekniska system inom elområdet. I planeringen tolkar eleven med säkerhet instruktioner, ritningar och underlag. Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur ledningssystem och skydd dimensioneras. Eleven utför med mycket gott handlag konstruktions- och projekteringsarbeten, i enlighet med säkerhetsföreskrifter samt givna instruktioner och kravspecifikationer. Resultatet av arbetet är gott utifrån givna kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med säkerhet instruktioner och tillverkningsunderlag och håller god ordning på arbetsplatsen. Dessutom använder eleven med säkerhet datorbaserade tillämpningar. Under arbetet upptäcker eleven eventuella problem som uppkommer och åtgärdar dem efter samråd med handledare. När arbetsuppgiften är utförd gör eleven en noggrann och utförlig dokumentation av arbetsprocessen och resultatet. Eleven samarbetar i sitt arbete med andra samt för välgrundade och nyanserade resonemang om andras lösningar i samband med projekteringsarbetet. Eleven redogör utförligt och nyanserat för arbetsprocessen, resultatet, eventuella avvikelser från specifikationen samt den egna arbetsinsatsen. Dessutom utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Projektering el 2, 100 poäng

text: Kurskod: TEYPRO32

text: Kursen projektering el 2 omfattar punkterna 1, 3, 4, 7 och 8 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Projektledarrollen i samband med projektering. – Abonnentanläggningar för såväl utom- som inomhusbruk. – Tillfälliga elanläggningar. – Datorstödda tillämpningar anpassade för elområdet, till exempel belysning och ledningsdimensionering. – Framställning av arbetsorder för montör. – Framställning av ritningar och scheman. – Dimensionering av ledningssystem och skydd.

text: – Regelverk och standarder för specifika miljöer, till exempel våtrum och industri och dess tillämpning i arbetet med planering, projektering, konstruktion och dokumentation. – Handböcker för utförande av installationer och dess koppling till regelverk och standarder. – Besiktningar.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för projektledarens roll i såväl konsult- som installationsbranschen. Eleven planerar, projekterar, konstruerar och dokumenterar tekniska system med datorstöd och i samråd med handledare. I planeringen tolkar eleven med viss säkerhet instruktioner, ritningar och underlag. Eleven redogör översiktligt för hur ledningssystem och skydd dimensioneras och anpassas. Eleven utför med visst handlag konstruktions- och projekteringsarbeten, i enlighet med säkerhetsföreskrifter samt givna instruktioner och kravspecifikationer. Resultatet av arbetet är tillfredsställande utifrån givna kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med viss säkerhet instruktioner och tillverkningsunderlag och håller god ordning på arbetsplatsen. Dessutom använder eleven med viss säkerhet datorbaserade tillämpningar. Eventuella problem som uppkommer under arbetet åtgärdar eleven i samråd med handledare. Eleven redogör översiktligt för arbetsprocessen, resultatet och eventuella avvikelser från specifikationen. Dessutom utvärderar eleven sitt arbete och resultat med enkla omdömen. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för projektledarens roll i såväl konsult- som installationsbranschen. Eleven planerar, projekterar och konstruerar tekniska system med datorstöd och efter samråd med handledare. I planeringen tolkar eleven med viss säkerhet instruktioner, ritningar och underlag. Eleven redogör utförligt för hur ledningssystem och skydd dimensioneras och anpassas. Eleven utför med gott handlag konstruktions- och projekteringsarbeten, i enlighet med säkerhetsföreskrifter samt givna instruktioner och kravspecifikationer. Resultatet av arbetet är tillfredsställande utifrån givna kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med viss säkerhet instruktioner och 6 tillverkningsunderlag och håller god ordning på arbetsplatsen. Dessutom

text: SKOLFS 2022:300

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för projektledarens roll i såväl konsult- som installationsbranschen. Eleven planerar, projekterar och konstruerar tekniska system med datorstöd och efter samråd med handledare. I planeringen tolkar eleven med säkerhet instruktioner, ritningar och underlag. Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur ledningssystem och skydd dimensioneras och anpassas. Eleven utför med mycket gott handlag konstruktions- och projekteringsarbeten, i enlighet med säkerhetsföreskrifter samt givna instruktioner och kravspecifikationer. Resultatet av arbetet är gott utifrån givna kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med säkerhet instruktioner och tillverkningsunderlag och håller god ordning på arbetsplatsen. Dessutom använder eleven med säkerhet datorbaserade tillämpningar. Eventuella problem som uppkommer under arbetet åtgärdar eleven efter samråd med handledare. Eleven redogör utförligt och nyanserat för arbetsprocessen, resultatet och eventuella avvikelser från specifikationen. Dessutom utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Komponenter och system el, 100 poäng

text: Kurskod: TEYKOM3

text: Kursen komponenter och system el omfattar punkterna 4–8 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Teleinstallationer för till exempel drift och övervakning, passagekontroll och datanät.

text: – Kommuniserande system, till exempel dator- och medienät, telefoni och trådlös kommunikation. – Komponent och materialkunskap, även kopplat till olika installationsmiljöer. – Montering av elmateriel inklusive förläggning och anslutning av ledningar. – Kopplingsutrustningar, apparatskåp och enklare styrutrustning. – Egenkontroller och idrifttagning. – Arbete med värmekamera. – Elscheman av olika typer med komponenters funktion och symbol. – Ritningskonstruktion. – Belysningsanläggningar, värmekabelsystem, smarta hem och solcellsanläggningar. – Elmotorer med enklare tillhörande startutrustningar.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för olika komponentkategorier inom elbranschens olika verksamhetsområden. Dessutom redogör eleven översiktligt för dessa komponenters funktion i de system där de ingår. Eleven väljer i samråd med handledare komponenter till några system från olika kategorier och dimensionerar med viss säkerhet tillämpliga storheter. Eleven redogör översiktligt för hur system för dator- och medianät, telefoni och trådlös kommunikation är uppbyggda och fungerar. Dessutom redogör eleven översiktligt för hur några system installeras, driftsätts och underhålls. Eleven framställer med datorhjälp och i samråd med handledare ritningar och scheman. Inför arbetet väljer eleven med viss säkerhet lämpliga verktyg. Eleven tolkar och använder i samråd med handledare ritningar och scheman i både tryckt och digital form. Inför arbetet väljer eleven med viss säkerhet lämpliga verktyg och metoder. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för olika komponentkategorier inom elbranschens olika verksamhetsområden. Dessutom redogör eleven utförligt för dessa komponenters funktion i de system där de ingår. Eleven väljer efter samråd med handledare komponenter till några system från olika kategorier och dimensionerar med viss säkerhet tillämpliga storheter. Eleven redogör utförligt för hur system för dator- och medianät, telefoni och trådlös kommunikation är uppbyggda och fungerar. Dessutom redogör 8 eleven utförligt för hur några system installeras, driftsätts och underhålls.

text: SKOLFS 2022:300

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika komponentkategorier inom elbranschens olika verksamhetsområden. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för dessa komponenters funktion i de system där de ingår. Eleven väljer efter samråd med handledare komponenter till några system från olika kategorier och dimensionerar med säkerhet tillämpliga storheter. Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur system för dator- och medianät, telefoni och trådlös kommunikation är uppbyggda och fungerar. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för hur några system installeras, driftsätts och underhålls. Eleven framställer med datorhjälp ritningar och scheman. Inför arbetet väljer eleven med säkerhet lämpliga verktyg. Eleven tolkar och använder efter samråd med handledare ritningar och scheman i både tryckt och digital form. Inför arbetet väljer eleven med säkerhet lämpliga verktyg och metoder. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet tekniska system – el inom vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Av

text: 2 kap. 2 § förordningen (2014:854)

text: om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: SKOLFS 2011:137

text: SKOLFS 2011:165

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Tekniska system – el

text: Ämnets syfte

text: förutsättningar att utveckla följande:

text: 6. Kunskaper om installation, driftsättning och underhåll av anläggningar inom teknikområdet. 7. Färdigheter i att framställa, tolka och använda ritningar och scheman. 8. Färdigheter i att hantera datorbaserade tillämpningar inom området. 9. Förmåga att kommunicera kring egna och andras förslag och lösningar i samband med projekteringsarbetet. 10. Förståelse för betydelsen av samordning med närliggande yrkesgrupper.

text: Kurser i ämnet

text: Projektering el 1, 100 poäng

text: Kurskod: TEYPRO01

text: Centralt innehåll

text: • Beskrivningsteknik, till exempel för att formulera beställarens krav på den färdiga produkten och dess delar samt gränsdragning mellan yrkeskategorier. • AMA, dess struktur, användningsform och funktion i en teknisk beskrivning. • Elområdets regelverk och standarder och deras tillämpning i arbetet med planering, projektering, konstruktion och dokumentation. • Miljöns betydelse vid installationer med avseende på till exempel energieffektivitet, estetik, säkerhet och tillgänglighet. Arbetsmiljö. • Teknisk kommunikation, till exempel offerter och avtal. • Teknisk dokumentation, till exempel relationshandlingar och dokumentation kring besiktningar. • Energiprestanda med utgångspunkt i energieffektivitet. • BIM – dess konsekvenser för projekteringsarbetet. • Datorstödda tillämpningar för till exempel kalkylering och tidplanering. • Ritningsläsning och mängdning, såväl manuellt som med datorstöd. • Säkerhet, till exempel heta arbeten, ställningsbyggande och arbete från stege.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven planerar, projekterar, konstruerar och dokumenterar med datorstöd och i samråd med handledare anläggningar och tekniska system inom elområdet. I planeringen tolkar eleven med viss säkerhet instruktioner, ritningar och underlag. Eleven redogör översiktligt för hur ledningssystem och skydd dimensioneras. Eleven utför med visst handlag konstruktions- och projekteringsarbeten, i enlighet med säkerhetsföreskrifter samt givna instruktioner och kravspecifikationer. Resultatet av arbetet är tillfredsställande utifrån givna kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med viss säkerhet instruktioner och tillverkningsunderlag och håller god ordning på arbetsplatsen. Dessutom använder eleven med viss säkerhet datorbaserade tillämpningar. Under arbetet upptäcker eleven eventuella problem som uppkommer och åtgärdar dem i samråd med handledare. När arbetsuppgiften är utförd gör eleven en enkel dokumentation av arbetsprocessen och resultatet. Eleven samarbetar i sitt arbete med andra samt för enkla resonemang om andras lösningar i samband med projekteringsarbetet. Eleven redogör översiktligt för arbetsprocessen, resultatet, eventuella avvikelser från specifikationen samt den egna arbetsinsatsen. Dessutom utvärderar eleven sitt arbete och resultat med enkla omdömen. Eleven redogör översiktligt för problematiken kring gränsdragningen mellan olika aktörers ansvarsområden. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Projektering el 2, 100 poäng

text: Kurskod: TEYPRO02

text: Centralt innehåll

text: • Projektledarrollen i samband med projektering. • Abonnentanläggningar för såväl utom- som inomhusbruk. • Tillfälliga elanläggningar. • Datorstödda tillämpningar anpassade för elområdet, till exempel belysning och ledningsdimensionering. • Framställning av arbetsorder för montör. • Framställning av ritningar och scheman. • Dimensionering av ledningssystem och skydd. • Regelverk och standarder för specifika miljöer, till exempel våtrum och industri och dess tillämpning i arbetet med planering, projektering, konstruktion och dokumentation. • Handböcker för utförande av installationer och dess koppling till regelverk och standarder. • Besiktningar.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för projektledarens roll i såväl konsult- som installationsbranschen. Eleven planerar, projekterar och konstruerar tekniska system med datorstöd och efter samråd med handledare. I planeringen tolkar eleven med viss säkerhet instruktioner, ritningar och underlag. Eleven redogör utförligt för hur ledningssystem och skydd dimensioneras och anpassas. Eleven utför med gott handlag konstruktions- och projekteringsarbeten, i enlighet med säkerhetsföreskrifter samt givna instruktioner och kravspecifikationer. Resultatet av arbetet är tillfredsställande utifrån givna kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med viss säkerhet instruktioner och tillverkningsunderlag och håller god ordning på arbetsplatsen. Dessutom använder eleven med viss säkerhet datorbaserade tillämpningar. Eventuella problem som uppkommer under arbetet åtgärdar eleven efter samråd med handledare. Eleven redogör utförligt för arbetsprocessen, resultatet och eventuella avvikelser från specifikationen. Dessutom utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Komponenter och system el, 100 poäng

text: Kurskod: TEYKOM0

text: Centralt innehåll

text: • Teleinstallationer för till exempel drift och övervakning, passagekontroll och datanät. • Kommuniserande system, till exempel dator- och medienät, telefoni och trådlös kommunikation. • Komponent och materialkunskap, även kopplat till olika installationsmiljöer. • Montering av elmateriel inklusive förläggning och anslutning av ledningar. • Kopplingsutrustningar, apparatskåp och enklare styrutrustning. • Egenkontroller och idrifttagning. • Arbete med värmekamera. • Elscheman av olika typer med komponenters funktion och symbol. • Ritningskonstruktion. • Belysningsanläggningar, värmekabelsystem, smarta hem och solcellsanläggningar. • Elmotorer med enklare tillhörande startutrustningar.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för olika komponentkategorier inom elbranschens olika verksamhetsområden. Dessutom redogör eleven utförligt för dessa komponenters funktion i de system där de ingår. Eleven väljer efter samråd med handledare komponenter till några system från olika kategorier och dimensionerar med viss säkerhet tillämpliga storheter. Eleven redogör utförligt för hur system för dator- och medianät, telefoni och trådlös kommunikation är uppbyggda och fungerar. Dessutom redogör eleven utförligt för hur några system installeras, driftsätts och underhålls. Eleven framställer med datorhjälp och efter samråd med handledare ritningar och scheman. Inför arbetet väljer eleven lämpliga verktyg. Eleven tolkar och använder efter samråd med handledare ritningar och scheman i både tryckt och digital form. Inför arbetet väljer eleven med viss säkerhet lämpliga verktyg och metoder. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika komponentkategorier inom elbranschens olika verksamhetsområden. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för dessa komponenters funktion i de system där de ingår. Eleven väljer efter samråd med handledare komponenter till några system från olika kategorier och dimensionerar med säkerhet tillämpliga storheter. Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur system för dator- och medianät, telefoni och trådlös kommunikation är uppbyggda och fungerar. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för hur några system installeras, driftsätts och underhålls. Eleven framställer med datorhjälp ritningar och scheman. Inför arbetet väljer eleven med säkerhet lämpliga verktyg. Eleven tolkar och använder efter samråd med handledare ritningar och scheman i både tryckt och digital form. Inför arbetet väljer eleven med säkerhet lämpliga verktyg och metoder. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med den egna förmågan och situationens krav. 9

text: säkerhet


text: Av

text: 2 kap. 2 § förordningen (2014:854)

text: om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

type: stycke

type: paragraf

text: Ämnesplanen för ämnet tekniska system – VVS finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 juli 2015.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Tekniska system – VVS

type: rubrik

text: Ämnet tekniska system – VVS behandlar den arbetsprocess där man projekterar och dokumenterar tekniska system och anläggningar inom teknikområdet VVS-installation. I projektering ingår utrednings- och förberedelsearbete som föregår det operativa genomförandet av en insats. Ämnet tekniska system – VVS får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisning i ämnet tekniska system – VVS ska syfta till att eleverna utvecklar förståelse av processen när anläggningar planeras, konstrueras och dokumenteras. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur installationer utförs och projekteras samt förståelse av den tekniska utvecklingen inom teknikområdet VVS-installation och samspelet mellan teknik och människa. Undervisningen ska även belysa hur projektering genomförs med hänsyn till miljö, tillgänglighet och säkerhet. Dessutom ska den bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur anläggningar utformas i enlighet med funktionskrav från beställaren. Därutöver ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om bestämmelser, standarder och normer inom teknikområdet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att dokumentera installationer och anläggningar i olika miljöer samt att kommunicera kring förslag och lösningar i projekteringsarbeten. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att arbeta med datorstödda tillämpningar och kommunicerande system. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att arbeta i projekt med koppling till planerade och pågående arbeten inom teknikområdet. Undervisningen ska även utveckla elevernas förståelse för betydelsen av samordning med närliggande yrkesgrupper.

text: Undervisningen i ämnet tekniska system – VVS ska ge eleverna

text: förutsättningar att utveckla följande: 1. Förmåga att planera, projektera, konstruera och dokumentera anläggningar och tekniska system inom teknikområdet VVSinstallation. 2. Kunskaper om hur anläggningar och tekniska system är uppbyggda med hänsyn till säkerhet, tillgänglighet och miljö. 3. Kunskaper om författningar, föreskrifter, anvisningar och standarder inom teknikområdet VVS-installation. 4. Kunskaper om systemkomponenter och dimensionering av centrala storheter inom teknikområdet. 5. Kunskaper om tekniska system som kommunicerar via dator- och medianät, eller genom telefoni och trådlös teknik. 6. Kunskaper om installation, driftsättning och underhåll av anläggningar inom teknikområdet.

text: 7. Färdigheter i att framställa, tolka och använda ritningar och

text: SKOLFS 2022:301

text: scheman. 8. Färdigheter i att hantera datorbaserade tillämpningar inom området. 9. Förmåga att kommunicera kring egna och andras förslag och lösningar i samband med projekteringsarbetet. 10. Förståelse för betydelsen av samordning med närliggande yrkesgrupper.

text: Kurser i ämnet

text: Projektering VVS 1, 100 poäng. Projektering VVS 2, 100 poäng, som bygger på kursen projektering VVS 1. Komponenter och system VVS, 100 poäng.

text: Projektering VVS 1, 100 poäng

text: Kurskod: TESPRO31

text: Kursen projektering VVS 1 omfattar punkterna 1, 5 och 7–10 under rubriken Ämnets syfte, med särskild betoning på punkt 8.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Beskrivningsteknik, till exempel för att formulera beställarens krav på den färdiga produkten och dess delar samt gränsdragning mellan yrkeskategorier. – AMA, dess struktur, användningsform och funktion i en teknisk beskrivning. – VVS-områdets regelverk och standarder och deras tillämpning i arbetet med planering, projektering, konstruktion och dokumentation. – Miljöns betydelse vid installationer med avseende på till exempel energieffektivitet, estetik, säkerhet och tillgänglighet. Arbetsmiljö. – Teknisk kommunikation, till exempel offerter och avtal. – Teknisk dokumentation, till exempel relationshandlingar och dokumentation kring besiktningar. – Energiprestanda med utgångspunkt i energieffektivitet. – BIM – dess konsekvenser för projekteringsarbetet. – Datorstödda tillämpningar för till exempel kalkylering och tidplanering. – Ritningsläsning och mängdning, såväl manuellt som med datorstöd. – Säkerhet, till exempel heta arbeten, ställningsbyggande och arbete från stege.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven planerar, projekterar, konstruerar och dokumenterar med datorstöd och i samråd med handledare anläggningar och tekniska system inom VVSområdet. I planeringen tolkar eleven med viss säkerhet instruktioner, ritningar och underlag. 3

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven planerar, projekterar, konstruerar och dokumenterar med datorstöd och efter samråd med handledare anläggningar och tekniska system inom VVS-området. I planeringen tolkar eleven med viss säkerhet instruktioner, ritningar och underlag. Eleven utför med gott handlag konstruktions- och projekteringsarbeten, i enlighet med säkerhetsföreskrifter samt givna instruktioner och kravspecifikationer. Resultatet av arbetet är tillfredsställande utifrån givna kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med viss säkerhet instruktioner och tillverkningsunderlag och håller god ordning på arbetsplatsen. Dessutom använder eleven med viss säkerhet datorbaserade tillämpningar. Under arbetet upptäcker eleven eventuella problem som uppkommer och åtgärdar dem efter samråd med handledare. När arbetsuppgiften är utförd gör eleven en noggrann dokumentation av arbetsprocessen och resultatet. Eleven samarbetar i sitt arbete med andra samt för välgrundade resonemang om andras lösningar i samband med projekteringsarbetet. Eleven redogör utförligt för arbetsprocessen, resultatet, eventuella avvikelser från specifikationen samt den egna arbetsinsatsen. Dessutom utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: SKOLFS 2022:301

text: Eleven planerar, projekterar, konstruerar och dokumenterar med datorstöd och efter samråd med handledare anläggningar och tekniska system inom VVS-området. I planeringen tolkar eleven med säkerhet instruktioner, ritningar och underlag. Eleven utför med mycket gott handlag konstruktions- och projekteringsarbeten, i enlighet med säkerhetsföreskrifter samt givna instruktioner och kravspecifikationer. Resultatet av arbetet är gott utifrån givna kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med säkerhet instruktioner och tillverkningsunderlag och håller god ordning på arbetsplatsen. Dessutom använder eleven med säkerhet datorbaserade tillämpningar. Under arbetet upptäcker eleven eventuella problem som uppkommer och åtgärdar dem efter samråd med handledare. När arbetsuppgiften är utförd gör eleven en noggrann och utförlig dokumentation av arbetsprocessen och resultatet. Eleven samarbetar i sitt arbete med andra samt för välgrundade och nyanserade resonemang om andras lösningar i samband med projekteringsarbetet. Eleven redogör utförligt och nyanserat för arbetsprocessen, resultatet, eventuella avvikelser från specifikationen samt den egna arbetsinsatsen. Dessutom utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Projektering VVS 2, 100 poäng

text: Kurskod: TESPRO32

text: Kursen projektering VVS 2 omfattar punkterna 1, 3, 4, 7 och 8 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Projektledarrollen i samband med projektering. – System för inomhusklimat, ventilation, komfortkyla, värme, tappvatten och avlopp. – Tillfälliga VVS-anläggningar. – Datorstödda tillämpningar anpassade för VVS-området, till exempel energi-, ljud- och tryckfallsberäkning av ventilationssystem och dimensionering och tryckfallsberäkning av rörsystem. – Framställning av arbetsorder för montör. – Framställning av ritningar och scheman. – Regelverk och standarder för branschens olika discipliner och dess tillämpning i arbetet med planering, projektering, konstruktion och dokumentation. – Handböcker för utförande av installationer och dess koppling till regelverk och standarder. – Besiktningar. 5

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för projektledarens roll i såväl konsult- som installationsbranschen. Eleven planerar, projekterar, konstruerar och dokumenterar tekniska system med datorstöd och i samråd med handledare. I planeringen tolkar eleven med viss säkerhet instruktioner, ritningar och underlag. Eleven utför med visst handlag konstruktions- och projekteringsarbeten, i enlighet med säkerhetsföreskrifter samt givna instruktioner och kravspecifikationer. Resultatet av arbetet är tillfredsställande utifrån givna kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med viss säkerhet instruktioner och tillverkningsunderlag och håller god ordning på arbetsplatsen. Dessutom använder eleven med viss säkerhet datorbaserade tillämpningar. Eventuella problem som uppkommer under arbetet åtgärdar eleven i samråd med handledare. Eleven redogör översiktligt för arbetsprocessen, resultatet och eventuella avvikelser från specifikationen. Dessutom utvärderar eleven sitt arbete och resultat med enkla omdömen. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för projektledarens roll i såväl konsult- som installationsbranschen. Eleven planerar, projekterar och konstruerar tekniska system med datorstöd och efter samråd med handledare. I planeringen tolkar eleven med viss säkerhet instruktioner, ritningar och underlag. Eleven utför med gott handlag konstruktions- och projekteringsarbeten, i enlighet med säkerhetsföreskrifter samt givna instruktioner och kravspecifikationer. Resultatet av arbetet är tillfredsställande utifrån givna kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med viss säkerhet instruktioner och tillverkningsunderlag och håller god ordning på arbetsplatsen. Dessutom använder eleven med viss säkerhet datorbaserade tillämpningar. Eventuella problem som uppkommer under arbetet åtgärdar eleven efter samråd med handledare. Eleven redogör utförligt för arbetsprocessen, resultatet och eventuella avvikelser från specifikationen. Dessutom utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: 6 Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: SKOLFS 2022:301

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för projektledarens roll i såväl konsult- som installationsbranschen. Eleven planerar, projekterar och konstruerar tekniska system med datorstöd och efter samråd med handledare. I planeringen tolkar eleven med säkerhet instruktioner, ritningar och underlag. Eleven utför med mycket gott handlag konstruktions- och projekteringsarbeten, i enlighet med säkerhetsföreskrifter samt givna instruktioner och kravspecifikationer. Resultatet av arbetet är gott utifrån givna kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med säkerhet instruktioner och tillverkningsunderlag och håller god ordning på arbetsplatsen. Dessutom använder eleven med säkerhet datorbaserade tillämpningar. Eventuella problem som uppkommer under arbetet åtgärdar eleven efter samråd med handledare. Eleven redogör utförligt och nyanserat för arbetsprocessen, resultatet och eventuella avvikelser från specifikationen. Dessutom utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Komponenter och system VVS, 100 poäng

text: Kurskod: TESKOP3

text: Kursen komponenter och system VVS omfattar punkterna 4 och 6–8 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Komponent- och materialkunskap, även kopplat till olika installationsmiljöer. – Montering av vanligt förekommande apparater och komponenter. – Egenkontroller och idrifttagning. – VVS-scheman av olika typer med komponenters funktion och symbol. – Ritningskonstruktion. – Tillverkares ritningar, arbetsbeskrivningar och monteringsanvisningar. – Verktyg, maskiner och övriga hjälpmedel för VVS-branschens olika verksamhetsområden.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för olika komponentkategorierna inom VVSbranschens olika verksamhetsområden. Dessutom redogör eleven översiktligt för dessa komponenters funktion i de system där de ingår. Eleven väljer i samråd med handledare komponenter till några system från olika kategorier och dimensionerar med viss säkerhet tillämpliga storheter. 7

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för olika komponentkategorier inom VVSbranschens olika verksamhetsområden. Dessutom redogör eleven utförligt för dessa komponenters funktion i de system där de ingår. Eleven väljer efter samråd med handledare komponenter till några system från olika kategorier och dimensionerar med viss säkerhet tillämpliga storheter. Eleven redogör utförligt för hur några system installeras, driftsätts och underhålls. Eleven framställer med datorhjälp och efter samråd med handledare ritningar och scheman. Inför arbetet väljer eleven med viss säkerhet lämpliga verktyg. Eleven tolkar och använder efter samråd med handledare ritningar och scheman i både tryckt och digital form. Inför arbetet väljer eleven med viss säkerhet lämpliga verktyg och metoder. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: SKOLFS 2022:301

fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet tekniska system – VVS inom vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Av

text: 2 kap. 2 § förordningen (2014:854)

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Tekniska system – VVS

text: Ämnets syfte

text: förutsättningar att utveckla följande:

text: 1. Förmåga att planera, projektera, konstruera och dokumentera anläggningar och tekniska system inom teknikområdet VVS-installation. 2. Kunskaper om hur anläggningar och tekniska system är uppbyggda med hänsyn till säkerhet, tillgänglighet och miljö. 3. Kunskaper om författningar, föreskrifter, anvisningar och standarder inom teknikområdet VVS-installation. 4. Kunskaper om systemkomponenter och dimensionering av centrala storheter inom teknikområdet. 5. Kunskaper om tekniska system som kommunicerar via dator- och medianät, eller genom telefoni och trådlös teknik.

text: Kurser i ämnet

text: Projektering VVS 1, 100 poäng

text: Kurskod: TESPRO01

text: Centralt innehåll

text: • Beskrivningsteknik, till exempel för att formulera beställarens krav på den färdiga produkten och dess delar samt gränsdragning mellan yrkeskategorier. • AMA, dess struktur, användningsform och funktion i en teknisk beskrivning. • VVS-områdets regelverk och standarder och deras tillämpning i arbetet med planering, projektering, konstruktion och dokumentation. • Miljöns betydelse vid installationer med avseende på till exempel energieffektivitet, estetik, säkerhet och tillgänglighet. Arbetsmiljö. • Teknisk kommunikation, till exempel offerter och avtal. • Teknisk dokumentation, till exempel relationshandlingar och dokumentation kring besiktningar. • Energiprestanda med utgångspunkt i energieffektivitet. • BIM – dess konsekvenser för projekteringsarbetet. • Datorstödda tillämpningar för till exempel kalkylering och tidplanering. • Ritningsläsning och mängdning, såväl manuellt som med datorstöd. • Säkerhet, till exempel heta arbeten, ställningsbyggande och arbete från stege.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven planerar, projekterar, konstruerar och dokumenterar med datorstöd och i samråd med handledare anläggningar och tekniska system inom VVS-området. I planeringen tolkar eleven med viss säkerhet instruktioner, ritningar och underlag. Eleven utför med visst handlag konstruktions- och projekteringsarbeten, i enlighet med säkerhetsföreskrifter samt givna instruktioner och kravspecifikationer. Resultatet av arbetet är tillfredsställande utifrån givna kvalitetskrav. I arbetet använder eleven med viss säkerhet instruktioner och tillverkningsunderlag och håller god ordning på arbetsplatsen. Dessutom använder eleven med viss säkerhet datorbaserade tillämpningar. Under arbetet upptäcker eleven eventuella problem som uppkommer och åtgärdar dem i samråd med handledare. När arbetsuppgiften är utförd gör eleven en enkel dokumentation av arbetsprocessen och resultatet. Eleven samarbetar i sitt arbete med andra samt för enkla resonemang om andras lösningar i samband med projekteringsarbetet. Eleven redogör översiktligt för arbetsprocessen, resultatet, eventuella avvikelser från specifikationen samt den egna arbetsinsatsen. Dessutom utvärderar eleven sitt arbete och resultat med enkla omdömen. Eleven redogör översiktligt för problematiken kring gränsdragningen mellan olika aktörers ansvarsområden. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Projektering VVS 2, 100 poäng

text: Kurskod: TESPRV02

text: Centralt innehåll

text: • Projektledarrollen i samband med projektering.

text: • System för inomhusklimat, ventilation, komfortkyla, värme, tappvatten och avlopp. • Tillfälliga VVS-anläggningar. • Datorstödda tillämpningar anpassade för VVS-området, till exempel energi-, ljud- och tryckfallsberäkning av ventilationssystem och dimensionering och tryckfallsberäkning av rörsystem. • Framställning av arbetsorder för montör. • Framställning av ritningar och scheman. • Regelverk och standarder för branschens olika discipliner och dess tillämpning i arbetet med planering, projektering, konstruktion och dokumentation. • Handböcker för utförande av installationer och dess koppling till regelverk och standarder. • Besiktningar.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Komponenter och system VVS, 100 poäng

text: Kurskod: TESKOP0

text: Centralt innehåll

text: • Komponent- och materialkunskap, även kopplat till olika installationsmiljöer. • Montering av vanligt förekommande apparater och komponenter. • Egenkontroller och idrifttagning. • VVS-scheman av olika typer med komponenters funktion och symbol. • Ritningskonstruktion. • Tillverkares ritningar, arbetsbeskrivningar och monteringsanvisningar. • Verktyg, maskiner och övriga hjälpmedel för VVS-branschens olika verksamhetsområden.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för olika komponentkategorierna inom VVS-branschens olika verksamhetsområden. Dessutom redogör eleven översiktligt för dessa komponenters funktion i de system där de ingår. Eleven väljer i samråd med handledare komponenter till några system från olika kategorier och dimensionerar med viss säkerhet tillämpliga storheter. Eleven redogör översiktligt för hur några system installeras, driftsätts och underhålls. Eleven framställer med datorhjälp och i samråd med handledare ritningar och scheman. Inför arbetet väljer eleven med viss säkerhet lämpliga verktyg. Eleven tolkar och använder i samråd med handledare ritningar och scheman i både tryckt och digital form. Inför arbetet väljer eleven med viss säkerhet lämpliga verktyg och metoder. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika komponentkategorier inom VVS-branschens olika verksamhetsområden. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för dessa komponenters funktion i de system där de ingår. Eleven väljer efter samråd med handledare komponenter till några system från olika kategorier och dimensionerar med säkerhet tillämpliga storheter. Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur några olika system installeras, driftsätts och underhålls. Eleven framställer med datorhjälp och efter samråd med handledare ritningar och scheman. Inför arbetet väljer eleven med säkerhet lämpliga verktyg. Eleven tolkar och använder efter samråd med handledare ritningar och scheman i både tryckt och digital form. Inför arbetet väljer eleven med säkerhet lämpliga verktyg och metoder. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.


identifier: SKOLFS 2015:2

title: Skolverkets föreskrifter om interkommunal ersättning för visst stöd på introduktionsprogrammet avseende 2015

text: I

text: 17 kap. 24 § skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om den interkommunala ersättningen för elever på introduktionsprogrammet programinriktat individuellt val.

text: Ersättningen för den del av utbildningen som avser det stöd som eleven behöver för att uppnå behörighet för yrkesprogrammet ska utgå med ett belopp på 3 100 kr per elev och ämne.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket och ska tillämpas på utbildning som påbörjas efter den 1 januari 2015. Föreskrifterna gäller till och med den 31 december 2015.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Anna Tammelin

type: foreskrift


text: De nationella profilerna inom utbildningen framgår av

text: 4 kap. 2 § förordningen (2014:854)

text: om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning.

text: Av bilagan till dessa föreskrifter framgår poängplanen för utbildningen, vilka kurser som ska erbjudas som gemensamma kurser inom utbildningen samt vilka ämnen och kurser som ska ingå i respektive nationell profil och profilernas olika utgångar. Vidare framgår vilka kurser som får erbjudas som valbara kurser. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 juli 2015. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Kurser inom gemensamma ämnen inom vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan

text: Ämne Kurs Poäng

text: Gymnasieingenjören i prakti- Gymnasieingenjören i praktiken 200 ken

text: Examensarbete 100

text: Kurser i profiler

text: Kurser inom profilen 100 gymnasiepoäng

text: Ämne Kurs Poäng

text: Produktionsfilosofi Produktionsfilosofi 1 100

text: Utgång: Design- och produktutveckling

text: Ämne Kurs Poäng

text: Cad Cad – specialisering 100 Ellära Praktisk ellära 100 Industriell automation Industriell automationsteknik 100 Industriell design Industriell design 1 100 Industriell design 2 100 Industriella produktionsme- Industriella produktionsmetoder 1 100 toder Konstruktionsteknik Konstruktionsteknik 100 Mekanik och hållfasthetslära 100 Materialteknik 100 Tillämpad konstruktionsteknik 100 Produktionsfilosofi Produktionsfilosofi 2 100 Produktionsutveckling Produktionsutveckling 1 100 Produktionsutveckling 2 100 Industriell digitalisering 100 Produktutveckling Produktutveckling 2 100 Teknik Teknik – specialisering 100 Tillämpad programmering Tillämpad programmering 100

text: Informationsteknik 600 gymnasiepoäng

text: Utgång: Mjukvarudesign

text: Kurser inom utgången 100 gymnasiepoäng

text: Ämne Kurs Poäng

text: Mjukvarudesign Mjukvarudesign 100

text: Ämne Kurs Poäng

text: Datalagring Datalagring 100 Digitalt skapande Digitalt skapande 2 100 Gränssnittsdesign Gränssnittsdesign 100 Gränssnitt 3D 100 Mobila applikationer Mobila applikationer 100 Programmering Programmering 2 100 Programmering 3 100 Teknik Teknik – specialisering 100 Tillämpad programmering Tillämpad programmering 100 Webbserverprogrammering Webbserverprogrammering 2 100 Webbtjänster 100 Webbutveckling Webbutveckling 2 100 Webbutveckling 3 100

text: Utgång: Nätverksteknik

text: Kurser inom utgången 100 gymnasiepoäng

text: Ämne Kurs Poäng

text: Informationsteknisk arkitektur Informationsteknisk arkitektur 100 och infrastruktur

text: Ämne Kurs Poäng

text: Dator- och kommunikations- Datorsamordning och support 100 teknik Digital kommunikationsteknik 100 Informationsteknisk arkitektur Datakommunikation och in- 200 och infrastruktur formationssäkerhet Nätverks- och kommunika- 100 tionstjänster Nätverksteknik Administration av nätverks- 100 och serverutrustning Nätverksteknik 100 Nätverksadministration 100 Nätverkssäkerhet 100 Nätverksteknologier 100 Teknik Teknik – specialisering 100 Tillämpad programmering Tillämpad programmering 100 3

text: Produktionsteknik 600 gymnasiepoäng

text: Kurser inom profilen 100 gymnasiepoäng

text: Ämne Kurs Poäng

text: Utgång: Processteknik

text: Ämne Kurs Poäng

text: Ellära Praktisk ellära 100 Energiteknik Energiteknik 2 100 Förnybar energi 100 Vatten- och processkemi 100 Industriell automation Industriell automationsteknik 100 Industriell PLC-teknik 100 Industriell robotteknik 100 Industriell it 100 Tillämpad automationsteknik 100 Industriella produktions- Industriella produktionsmetoder 1 100 metoder Industriella produktionsmetoder 2 100 Industriella produktionsmetoder 3 100 Medicinsk teknik Elektromedicinsk teknik 100 Gas- och vätsketeknik 100 Radiologiska utrustningar 100 Processautomation Processmätteknik 2 100 Processreglering 100 Processdatorsystem 100 Processteknik – energi Processteknik – energi 1 100 Processteknik – energi 2 100 Processteknik – kemi Processteknik – kemi 1 100 Processteknik – kemi 2 100 Produktionsutveckling Produktionsutveckling 1 100 Produktionsutveckling 2 100 Industriell digitalisering 100 Teknik Teknik – specialisering 100 Tillämpad programmering Tillämpad programmering 100

text: Utgång: Produktion och automation

text: Ämne Kurs Poäng

text: Cad Cad – specialisering 100 Ellära Praktisk ellära 100 Industriell automation Industriell automationsteknik 100 Industriell PLC-teknik 100 Industriell robotteknik 100

text: Ämne Kurs Poäng

text: Industriell it 100 Tillämpad automationsteknik 100 Industriella produktionsme- Industriella produktionsmetoder 1 100 toder Industriella produktionsmetoder 2 100 Industriella produktionsmetoder 3 100 Konstruktionsteknik Konstruktionsteknik 100 Materialteknik 100 Produktionsfilosofi Produktionsfilosofi 2 100 Produktionsutveckling Produktionsutveckling 1 100 Produktionsutveckling 2 100 Industriell digitalisering 100 Teknik Teknik – specialisering 100 Tillämpad programmering Tillämpad programmering 100

text: Samhällsbyggande 600 gymnasiepoäng

text: Kurser inom profilen 100 gymnasiepoäng

text: Ämne Kurs Poäng

text: Samhällsbyggande Byggprocessen 100

text: Ämne Kurs Poäng

text: Byggproduktionsledning Byggstyrning 100 Planering före byggstart 100 Rit- och mätningsteknik 100 Cad Cad – specialisering 100 Samhällsbyggande BIM-samordning 100 Miljöcertifierade hus 100 Teknik Teknik – specialisering 100 Tillämpad programmering Tillämpad programmering 100

text: Utgång: Projektering

text: Ämne Kurs Poäng

text: Byggproduktionsledning Planering före byggstart 100 Rit- och mätningsteknik 100 Cad Cad – specialisering 100 Ellära Praktisk ellära 100 Geografi Geografiska informationssystem 100 Järnvägsteknik Allmän järnvägsteknik 100 Konstruktion Konstruktion 2 100 Konstruktion 3 100 Samhällsbyggande BIM-samordning 100

text: Ämne Kurs Poäng

text: Miljöcertifierade hus 100 Teknik Teknik – specialisering 100 Tekniska system – VVS Komponenter och system VVS 100 Projektering VVS 1 100 Projektering VVS 2 100 Tekniska system – el Komponenter och system el 100 Projektering el 1 100 Projektering el 2 100 Tillämpad programmering Tillämpad programmering 100

title: Skolverkets föreskrifter om poängplan för vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: 4 kap. 2 § förordningen (2014:854)

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Ämne Kurs Poäng

text: Gymnasieingenjören i praktiken Gymnasieingenjören i praktiken 200

text: Examensarbete 100

text: Kurser i profiler

text: Design- och produktutveckling 600 gymnasiepoäng Kurser inom profilen 100 gymnasiepoäng

text: Ämne Kurs Poäng

text: Utgång: Design- och produktutveckling Kurser som får erbjudas som valbara 500 gymnasiepoäng

text: Ämne Kurs Poäng

text: Cad Cad – specialisering 100 Design Design 2 100 Designmodeller 100 Ellära Praktisk ellära 100 Företagsekonomi Entreprenörskap och företagande 100 Marknadsföring 100 Konstruktion Konstruktion 2 100 Konstruktion 3 100 Materialkunskap Materialkunskap 2 100 Produktionsfilosofi Produktionsfilosofi 2 100 Produktionskunskap Produktionskunskap 2 100 Produktionsutrustning Produktionsutrustning 2 100 Produktutveckling Produktutveckling 2 100 Teknik Teknik – specialisering 100

text: Informationsteknik 600 gymnasiepoäng Utgång: Nätverksteknik Kurser inom utgången 100 gymnasiepoäng

text: Ämne Kurs Poäng

text: Ämne Kurs Poäng

text: Dator- och kommunikations- Digital kommunikationsteknik 100 teknik Datorsamordning och support 100 Företagsekonomi Entreprenörskap och företagande 100 Informationsteknisk arkitektur Datakommunikation och 200 och infrastruktur informationssäkerhet Nätverks- och kommunikations- 100 tjänster Nätverksteknik Administration av nätverks- och 100 serverutrustning Nätverksadministration 100 Nätverkssäkerhet 100 Nätverksteknik 100 Nätverksteknologier 100 Teknik Teknik – specialisering 100

text: Utgång: Mjukvarudesign Kurser inom utgången 100 gymnasiepoäng

text: Ämne Kurs Poäng

text: Mjukvarudesign Mjukvarudesign 100

text: Ämne Kurs Poäng

text: Datalagring Datalagring 100 Digitalt skapande Digitalt skapande 2 100 Företagsekonomi Entreprenörskap och företagande 100 Gränssnittsdesign Gränssnitt 3D 100 Gränssnittsdesign 100 Programmering Datalogi 100 Programmering 2 100 Teknik Teknik – specialisering 100 Webbteknik Mobila applikationer 100 Webbserverprogrammering 2 100 Webbutveckling 2 100 Webbutveckling 3 100

text: Produktionsteknik 600 gymnasiepoäng Kurser inom profilen 100 gymnasiepoäng

text: Ämne Kurs Poäng

text: Utgång: Produktion och automation Kurser som får erbjudas som valbara 500 gymnasiepoäng

text: Ämne Kurs Poäng

text: Automatiserade system Allmän automationsteknik 100 Industriautomation Robotteknik 100 Cad Cad – specialisering 100 Datorstyrd produktion Datorstyrd produktion 2 100 Energiteknik Energiteknik 2 100 Förnybar energi 100 Företagsekonomi Entreprenörskap och företagande 100 Industritekniska processer Industritekniska processer 2 100 Konstruktion Konstruktion 2 100 Materialkunskap Materialkunskap 2 100 Medicinsk teknik Elektromedicinsk teknik 100 Gas- och vätsketeknik 100 Radiologiska utrustningar 100 Mekatronik Mekatronik 2 100 Mät-, styr- och reglerteknik Distribuerade styrsystem 100 Mät- och reglerteknik 100 Mät- och styrteknik 100 Programmerbara styrsystem 100 Produktionsfilosofi Produktionsfilosofi 2 100 Produktionskunskap Produktionskunskap 2 100 Produktionsutrustning Produktionsutrustning 2 100 Produktionsutrustning 3 100 Teknik Teknik – specialisering 100

text: Utgång: Processteknik Kurser som får erbjudas som valbara 500 gymnasiepoäng

text: Ämne Kurs Poäng

text: Dator- och kommunikationsteknik Industriell informationsteknik 100 Energiteknik Energiteknik 2 100 Förnybar energi 100 Vatten- och processkemi 100 Företagsekonomi Entreprenörskap och företagande 100 Industritekniska processer Industritekniska processer 2 100 Laboratorieteknik 100 Kemi Kemi 2 100 Mekatronik Mekatronik 2 100 Mät-, styr- och reglerteknik Mät- och reglerteknik 100 Mät- och styrteknik 100 Programmerbara styrsystem 100 Processautomation Processdatorsystem 100 Processmätteknik 2 100 Processreglering 100

text: Ämne Kurs Poäng

text: Teknik Teknik – specialisering 100

text: Samhällsbyggande 600 gymnasiepoäng Kurser inom profilen 100 gymnasiepoäng

text: Ämne Kurs Poäng

text: Samhällsbyggande Byggprocessen 100

text: Utgång: Produktionsledning bygg och anläggning Kurser som får erbjudas som valbara 500 gymnasiepoäng

text: Ämne Kurs Poäng

text: Byggproduktionsledning Byggstyrning 100 Planering före byggstart 100 Rit- och mätningsteknik 100 Cad Cad – specialisering 100 Företagsekonomi Entreprenörskap och företagande 100 Samhällsbyggande BIM-samordning 100 Miljöcertifierade hus 100 Teknik Teknik – specialisering 100

text: Utgång: Projektering Kurser som får erbjudas som valbara 500 gymnasiepoäng

text: Ämne Kurs Poäng

text: Byggproduktionsledning Planering före byggstart 100 Rit- och mätningsteknik 100 Cad Cad – specialisering 100 Ellära Praktisk ellära 100 Företagsekonomi Entreprenörskap och företagande 100 Geografi Geografiska informationssystem 100 Järnvägsteknik Allmän järnvägsteknik 100 Konstruktion Konstruktion 2 100 Konstruktion 3 100 Samhällsbyggande BIM-samordning 100 Miljöcertifierade hus 100 Teknik Teknik – specialisering 100 Tekniska system – el Komponenter och system el 100 Projektering el 1 100 Projektering el 2 100 Tekniska system – VVS Komponenter och system VVS 100 Projektering VVS 1 100 Projektering VVS 2 100


text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om vilka uppgifter som en kommun ska lämna till Skolverket för uppföljning och utvärdering av hur kommunen uppfyller sina skyldigheter enligt

text: 29 kap. 9 § skollagen (2010:800)

text: Ungdomar som omfattas

text: I

text: 29 kap. 9 § skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om vilka ungdomar som omfattas av kommunernas aktivitetsansvar.

text: Uppgifter som ska lämnas

text: För varje individ som omfattas av kommunernas aktivitetsansvar enligt

text: 29 kap. 9 § skollagen (2010:800)

text: ska hemkommunen lämna uppgift om 1. personnummer, 2. datum när individen registreras inom kommunens aktivitetsansvar, 3. senaste sysselsättning i form av utbildning när individen registreras inom kommunens aktivitetsansvar, 4. datum för kontakt med individen, 5. sysselsättning vid kontakt, 6. om en åtgärd sätts in, datum för start av åtgärden,

text: 7. åtgärdens innehåll, 8. datum då åtgärden avslutas, 9. grund för att åtgärden upphör, 10. sysselsättning efter åtgärden, 11. datum då individen inte längre omfattas av kommunens aktivitetsansvar, samt 12. grund för att individen inte längre omfattas av kommunens aktivitetsansvar. De uppgifter som ska lämnas enligt första stycket måste vara förenliga med

text: 5 §§

text: förordningen (

text: ) om register och dokumentation vid fullgörandet av kommunernas aktivitetsansvar för ungdomar. Där framgår vilka personuppgifter som kommunen får behandla.

text: När uppgifter senast ska lämnas

text: Uppgifterna ska lämnas till Skolverket senast den 1 september beträffande uppgifter som avser tiden den 1 januari–30 juni samma år, samt senast den 1 februari beträffande uppgifter som avser tiden den 1 juli–31 december året innan. Om den 1 februari respektive 1 september är en helgdag ska uppgifterna i stället lämnas senast närmaste vardagen därefter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2015.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Stefan Erson

title: Skolverkets föreskrifter om insamling av uppgifter för uppföljning och utvärdering av kommunernas aktivitetsansvar för ungdomar

text: 29 kap. 9 § skollagen (2010:800)

text: Ungdomar som omfattas

text: Enligt

text: 29 kap. 9 § skollagen (2010:800)

text: omfattar en kommuns aktivitetsansvar ungdomar i kommunen som har fullgjort sin skolplikt men inte har fyllt 20 år och inte genomför eller har fullföljt utbildning på nationella program i gymnasieskola eller gymnasiesärskola eller motsvarande utbildning.

text: Uppgifter som ska lämnas

text: För varje individ som avses i 2 § ska hemkommunen lämna uppgift om 1. personnummer, 2. datum när en individ registreras inom aktivitetsansvaret, 3. sysselsättning vid registreringen, 4. sysselsättning efter registrering innan åtgärd sätts in, 5. om en åtgärd sätts in, datum för start av åtgärden, 6. åtgärdens innehåll, 7. datum då åtgärden avslutas, 8. orsak till att åtgärden upphör, 9. sysselsättning efter åtgärden, 10. datum då individen inte längre omfattas av kommunens aktivitetsansvar, samt 11. orsak till att individen inte längre omfattas av kommunens aktivitetsansvar.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Stefan Erson

text: Ansvarig utgivare: Jonas Nordström Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20

text: Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: 2 Elanders Sverige AB, 2015


identifier: SKOLFS 2015:3

title: Skolförfattningar publicerade i Svensk författningssamling

text: Statens skolverks författningssamling

text: ISSN 1102-1950

text: Skolförfattningar publicerade i Ö 1

text: Svensk författningssamling Utkom från trycket

text: den 10 februari 2015 I Svensk författningssamling (SFS) har utkommit följande skolförfattningar .

text: 1013 Lag om ändring i

text: skollagen (2010:800)

text: 1028 Förordning om ändring i

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: 1029 Förordning om ändring i

text: skolförordningen (2011:185)

text: 1097 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare 1382 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om behandling av personuppgifter i den kommunala verksamheten rörande information om icke skolpliktiga ungdomar 1574 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om statsbidrag för yrkesinriktad och viss teoretisk vuxenutbildning på gymnasial nivå 1575 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) med instruktion för Statens skolverk 1576 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten 1577 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) med instruktion för Statens skolinspektion 1580 Lag om ändring i

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: 1581 Förordning om ändring i

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: 15 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om dansarutbildning

text: Senaste redovisning

text: SKOLFS 2014:48

text: . 1

text: Elanders Sverige AB, 2015


text: Statens skolverks författningssamling

text: ISSN 1102-1950

text: Skolförfattningar publicerade i Ö 2

text: den 10 september 2015 I Svensk författningssamling (SFS) har utkommit följande skolförfattningar .

text: ) om dansarutbildning 42 Förordning om statsbidrag för handledare i läs- och skrivutveckling 50 Förordning om ändring i

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: 73 Lag om ändring i

text: skollagen (2010:800)

text: 142 Förordning om ändring i

text: skolförordningen (2011:185)

text: 143 Förordning om ändring i

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: 153 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskolan och fritidshemmet 176 Lag om ändring i

text: skollagen (2010:800)

text: 177 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om statsbidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar 194 Lag om ändring i

text: skollagen (2010:800)

text: 195 Förordning om ett nationellt informationssystem för skolväsendet 215 Förordning om statsbidrag för de lägre årskurserna i grundskolan och motsvarande skolformer samt viss annan utbildning 246 Lag om ändring i

text: skollagen (2010:800)

text: 247 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om vuxenutbildning 249 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) med instruktion för Statens skolverk 290 Förordning om upphävande av förordningen (

text: ) om undervisning av barn och ungdomar som vistas vid särskilda ungdomshem 291 Förordning om ändring i

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: 292 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet Senaste redovisning

text: SKOLFS 2015:3

text: . 1

text: 293 Förordning om ändring i

text: skolförordningen (2011:185)

text: Ö 2

text: 387 Förordning om fortsatt giltighet av förordningen (

text: ) om försöksverksamhet med tvåspråkig undervisning i grundskolan 403 Förordning om statsbidrag för kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå och särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå 404 Förordning om statsbidrag för mindre barngrupper i förskolan 405 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om befattningsutbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem samt fortbildning för rektorer 479 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om statsbidrag för sommarskola eller undervisning under andra skollov 480 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om statsbidrag för fortbildning av lärare samt fritidspedagoger och motsvarande 481 Förordning om försöksverksamhet med fjärrundervisning 482 Lag om ändring i

text: skollagen (2010:800)

text: 504 Förordning om statsbidrag för utbildning som kombineras med traineejobb 509 Förordning om ändring i

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: 520 Förordning om ändring i förordningen (

text: ) om register och dokumentation vid fullgörandet av kommunernas aktivitetsansvar för ungdomar

text: 2 Elanders Sverige AB, 2015


title: Förordning om skolindex för år 2016

text: Senaste förordning i ämnet

text: SKOLFS 2014:110

text: . 1


title: Förordning om belopp för bidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar för bidragsåret 2016

text: Bidrag som avses i 24 § första stycket 1

text: Antal elever i skolan Belopp

text: högst 10 80 390 kronor 11–53 79 570 kronor för skolor med 11 elever. Därefter reduceras beloppet med 860 kronor för varje elev som tillkommer. lägst 54 41 220 kronor

text: Bidrag som avses i 24 § första stycket 2

text: Belopp

text: Elever i årskurs 1–3 42 320 kronor

text: Bidrag som avses i 32 §

text: Antal elever i skolan Belopp

text: högst 5 14 910 kronor 6–19 14 340 kronor för skolor med 6 elever. Därefter reduceras beloppet med 610 kronor för varje elev som tillkommer. lägst 20 5 790 kronor

text: Bidrag som avses i 24 § första stycket 3 och 33 §

text: Belopp

text: 3 210 kronor

text: 1. Denna förordning ska kungöras i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS). 2. Förordningen träder i kraft den 1 januari 2016. 3. Genom förordningen upphävs förordningen (

text: SKOLFS 2014:111

text: ) om belopp för bidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar för bidragsåret 2015. 4. Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande i fråga om statsbidrag för bidragsåret 2015.

text: På regeringens vägnar

text: GUSTAV FRIDOLIN Jenny Larsson (Utbildningsdepartementet)


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesprov i årskurs 3, 6 och 9 i grundskolan läsåret 2016/2017

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 4 § offentlighetsoch

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella ämnesprov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: ) om hantering och genomförande av nationella prov.

text: Huvudmannen ska senast den 18 juni 2017 skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas. Bestämmelser om huvudmannens rapportering av provresultat för samtliga elever finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:142

text: ) om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m.

text: Föreskrifterna ska tillämpas på ämnesprov läsåret 2016/2017.

text: Ämnesprov i årskurs 3

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 3 i grundskolan består av flera delprov. Samtliga delprov ska genomföras under tidsperioden den 13 mars till och med den 19 maj 2017.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven för årskurs 3 i grundskolan, dock längst till och med den 30 juni 2020.

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 6 i grundskolan består av flera delprov.

text: Vissa delprov i ämnesproven ska genomföras på de datum som anges nedan. Av lärarinformation till delproven framgår vilket delprov som ska genomföras på respektive datum.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum

text: Svenska/ 6 tisdag 7 februari 2017 svenska som andraspråk 6 torsdag 9 februari 2017

text: Matematik 14 måndag 3 april 2017 14 onsdag 5 april 2017

text: Engelska 18 onsdag 3 maj 2017 18 fredag 5 maj 2017

text: Andra delprov i ämnesproven ska genomföras under den tidsperiod som anges i lärarinformationen för respektive delprov.

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum än det som anges i 8 § första stycket. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt enligt första stycket till någon annan.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven för årskurs 6 i grundskolan, dock längst till och med den 30 juni 2020.

text: Ämnesprov i årskurs 9

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 9 i grundskolan består av flera delprov.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum

text: Svenska/ 11 onsdag 15 mars 2017 svenska som andraspråk 11 fredag 17 mars 2017

text: Biologi/fysik/kemi 14 tisdag 4 april 2017

text: Engelska 17 tisdag 25 april 2017 2 17 torsdag 27 april 2017

text: Ämne Vecka Veckodag Datum

text: Geografi/historia/ 18 tisdag 2 maj 2017 religionskunskap/ 18 torsdag 4 maj 2017 samhällskunskap

text: Matematik 19 onsdag 10 maj 2017 19 fredag 12 maj 2017

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum än det som anges i 12 § första stycket. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt enligt första stycket till någon annan.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven för årskurs 9 i grundskolan, dock längst till och med den 30 juni 2023.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 januari 2016 och gäller till och med den 30 juni 2023.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jessica Ovin


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesprov i årskurs 4, 7 och 10 i specialskolan läsåret 2016/2017

text: Specialskolan ska i årskurs 4, 7 och 10 använda tillämpliga delar av de ämnesprov som används i årskurs 3, 6 och 9 i grundskolan.

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 4 § offentlighetsoch

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella ämnesprov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: ) om hantering och genomförande av nationella prov.

text: Huvudmannen ska senast den 18 juni 2017 skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas. Bestämmelser om huvudmannens rapportering av provresultat för samtliga elever finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:142

text: ) om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m.

text: Föreskrifterna ska tillämpas på ämnesprov läsåret 2016/2017.

text: Ämnesprov i årskurs 4

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 4 i specialskolan består av flera delprov. Samtliga delprov ska genomföras under tidsperioden den 13 mars till och med den 19 maj 2017.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven för årskurs 4 i specialskolan, dock längst till och med den 30 juni 2020.

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 7 i specialskolan består av flera delprov.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum än det som anges i 9 § första stycket. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt enligt första stycket till någon annan.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven för årskurs 7 i specialskolan, dock längst till och med den 30 juni 2020.

text: Ämnesprov i årskurs 10

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 10 i specialskolan består av flera delprov.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum

text: Ämne Vecka Veckodag Datum

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum än det som anges i 13 § första stycket. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt enligt första stycket till någon annan.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven för årskurs 10 i specialskolan, dock längst till och med den 30 juni 2023.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jessica Ovin


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesprov i årskurs 3 och 6 i sameskolan läsåret 2016/2017

text: sekretesslagen (2009:400)

text: SKOLFS 2013:19

text: SKOLFS 2011:142

text: Ämnesprov i årskurs 3

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 3 i sameskolan består av flera delprov. Samtliga delprov ska genomföras under tidsperioden den 13 mars till och med den 19 maj 2017.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven för årskurs 3 i sameskolan, dock längst till och med den 30 juni 2020.

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 6 i sameskolan består av flera delprov.

text: Vissa delprov i ämnesproven ska genomföras på de datum som anges nedan. Av lärarinformation till delproven framgår vilket delprov som ska genomföras på respektive datum.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum

text: Svenska/ 6 tisdag 7 februari 2017 svenska som andraspråk 6 torsdag 9 februari 2017

text: Matematik 14 måndag 3 april 2017 14 onsdag 5 april 2017

text: Engelska 18 onsdag 3 maj 2017 18 fredag 5 maj 2017

text: Andra delprov i ämnesproven ska genomföras under den tidsperiod som anges i lärarinformationen för respektive delprov.

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum än det som anges i 8 § första stycket. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt enligt första stycket till någon annan.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven för årskurs 6 i sameskolan, dock längst till och med den 30 juni 2020.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 januari 2016 och gäller till och med den 30 juni 2020.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jessica Ovin


title: Skolverkets föreskrifter om nationella kursprov i gymnasieskolan läsåret 2016/2017

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 4 § offentlighetsoch

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella kursprov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: ) om hantering och genomförande av nationella prov.

text: Ett nationellt kursprov består av flera delprov.

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas på kursproven i gymnasieskolan läsåret 2016/2017.

text: Följande delprov i kursproven ska genomföras på de datum som anges nedan.

text: Kurs Delprov Vecka Veckodag Datum

text: Engelska 5 C 46 fredag 18 november 2016 Engelska 5 B 48 onsdag 30 november 2016 Engelska 5 C 18 onsdag 3 maj 2017 Engelska 5 B 19 måndag 8 maj 2017

text: Engelska 6 C 47 onsdag 23 november 2016 Engelska 6 B 48 tisdag 29 november 2016 Engelska 6 C 18 fredag 5 maj 2017 Engelska 6 B 19 tisdag 9 maj 2017

text: Matematik B, C, D 49 tisdag 6 december 2016 1a, 1b, 1c Matematik B, C, D 20 tisdag 16 maj 2017 1a, 1b, 1c 1

text: Obs! Detta rättelseblad ersätter s. 1 och 2 av tidigare utgivna

text: SKOLFS 2015:58

text: . Rät-

text: telsen avser rubriken till föreskrifterna.

text: Kurs Delprov Vecka Veckodag Datum

text: Matematik B, C, D 49 onsdag 7 december 2016 2a, 2b, 2c Matematik B, C, D 20 torsdag 18 maj 2017 2a, 2b, 2c

text: Matematik B, C, D 49 fredag 9 december 2016 3b, 3c Matematik B, C, D 20 onsdag 17 maj 2017 3b, 3c

text: Matematik 4 B, C, D 49 torsdag 8 december 2016 Matematik 4 B, C, D 20 fredag 19 maj 2017

text: Svenska 1/ B 47 tisdag 22 november 2016 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ C 47 torsdag 24 november 2016 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ B 17 onsdag 26 april 2017 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ C 17 fredag 28 april 2017 svenska som andraspråk 1

text: Svenska 3/ A 46 torsdag 17 november 2016 svenska som andraspråk 3 Svenska 3/ A 14 torsdag 6 april 2017 svenska som andraspråk 3

text: Andra delprov i kursproven, än de som avses i första stycket, ska genomföras under den tidsperiod som anges i lärarinformationen för respektive delprov.

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum än det som anges i 5 § första stycket. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt enligt första stycket till någon annan.

text: Huvudmannen ska skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter. Uppgifter som avser kursprov genomförda höstterminen 2016 ska lämnas senast den 18 januari 2017. Uppgifter som avser kursprov genomförda vårter-

text: minen 2017 ska lämnas senast den 18 juni 2017. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas. Bestämmelser om huvudmannens rapportering av provresultat för samtliga elever finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:142

text: ) om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m.

text: Skolverket återanvänder kursproven för gymnasieskolan till och med den 30 juni 2025, om inte annat framgår av respektive prov eller delprov.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 januari 2016 och gäller till och med den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jessica Ovin


title: Skolverkets föreskrifter om nationella kursprov i kommunal vuxenutbildning andra kalenderhalvåret 2016 och första kalenderhalvåret 2017

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 4 § offentlighetsoch

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella kursprov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: ) om hantering och genomförande av nationella prov.

text: Ett nationellt kursprov består av flera delprov.

text: Föreskrifterna ska tillämpas på nationella kursprov i kommunal vuxenutbildning andra kalenderhalvåret 2016 och första kalenderhalvåret 2017.

text: Följande gäller som första datum för genomförande av de delprov i kursproven som framgår nedan.

text: Kurs Delprov Vecka Veckodag Första datum för genomförande

text: Engelska 5 C, B 36 måndag 5 september 2016 Engelska 5 C 46 fredag 18 november 2016 Engelska 5 B 48 onsdag 30 november 2016 Engelska 5 C 18 onsdag 3 maj 2017 Engelska 5 B 19 måndag 8 maj 2017

text: Engelska 6 C, B 36 måndag 5 september 2016 Engelska 6 C 47 onsdag 23 november 2016 Engelska 6 B 48 tisdag 29 november 2016 Engelska 6 C 18 fredag 5 maj 2017 Engelska 6 B 19 tisdag 9 maj 2017

text: Matematik 1b B, C, D 36 måndag 5 september 2016

text: Matematik B, C, D 49 tisdag 6 december 2016 1a, 1b, 1c Matematik B, C, D 20 tisdag 16 maj 2017 1a, 1b, 1c

text: Svenska 1/ B, C 36 måndag 5 september 2016 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ B 47 tisdag 22 november 2016 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ C 47 torsdag 24 november 2016 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ B 17 onsdag 26 april 2017 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ C 17 fredag 28 april 2017 svenska som andraspråk 1

text: Svenska 3/ A 36 måndag 5 september 2016 svenska som andraspråk 3 Svenska 3/ A 46 torsdag 17 november 2016 svenska som andraspråk 3 Svenska 3/ A 14 torsdag 6 april 2017 svenska som andraspråk 3

text: Sista datum för genomförande av ett nationellt kursprov som avses i 5 § är ett år från första datum för genomförande. Om ett kursprov har delprov med olika första datum för genomförande ska provets sista datum för genomförande bestämmas utifrån det datum som infaller först. Samma sista datum för genomförande gäller för samtliga delprov som ingår i ett kursprov.

text: Huvudmannen ska skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter. Uppgifter som avser kursprov genomförda det andra kalenderhalvåret 2016 ska lämnas senast den 18 januari 2017. Uppgifter som avser kursprov genomförda det första kalenderhalvåret 2017 ska lämnas senast den 18 juni 2017. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas. Bestämmelser om huvudmannens rapportering av provresultat för samtliga elever finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:142

text: Skolverket återanvänder kursproven till och med den 30 juni 2025, om inte annat framgår av respektive prov eller delprov.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jessica Ovin


title: Skolverkets föreskrifter om nationella slutprov i kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare andra kalenderhalvåret 2016 och första kalenderhalvåret 2017

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella slutprov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: Nationella slutprov i utbildning i svenska för invandrare består av flera delprov.

text: Föreskrifterna ska tillämpas på nationella slutprov andra kalenderhalvåret 2016 och första kalenderhalvåret 2017.

text: Följande gäller som första datum för genomförande av de nationella slutprov som framgår nedan.

text: Kurs Slutprov Första datum för genomförande

text: Sfi B B, nr 9 2016 12 september 2016 Sfi D D, nr 10 2016 24 oktober 2016 Sfi C C, nr 10 2016 12 december 2016 Sfi B B, nr 10 2017 20 mars 2017 Sfi D D, nr 11 2017 29 maj 2017 Sfi C C, nr 11 2017 19 juni 2017

text: Huvudmannen ska skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter. Skolverket beslutar särskilt om hur och när uppgifterna för respektive prov ska lämnas.

text: Bestämmelser om huvudmannens rapportering av provresultat för samtliga elever finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:142

text: ) om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m.

text: Skolverket återanvänder slutproven, dock längst till och med den 30 juni 2023.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 januari 2016 och gäller till och med den 30 juni 2023.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jessica Ovin

text: Ansvarig utgivare: Jonas Nordström Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20

text: Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: Elanders Sverige AB, 2015


title: Skolverkets föreskrifter om innehållet i dokumentationen av insatser för de ungdomar som omfattas av kommunernas aktivitetsansvar

text: Av

text: 29 kap. 9 § tredje stycket skollagen (2010:800)

text: framgår att kommunen på lämpligt sätt ska dokumentera sina insatser för de ungdomar i kommunen som omfattas av aktivitetsansvaret. Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om innehållet i dokumentationen. Av

text: 29 kap. 9 § första stycket skollagen

text: framgår vilka ungdomar som omfattas av aktivitetsansvaret.

text: Personuppgifter som får behandlas

text: Av

text: 5 §§

text: förordningen (

text: ) om register och dokumentation vid fullgörandet av kommunernas aktivitetsansvar för ungdomar framgår det vilka personuppgifter som kommunen får behandla.

text: Dokumentationens innehåll

text: Dokumentationen om insatser för de ungdomar i kommunen som omfattas av aktivitetsansvaret ska, om det är aktuellt, innehålla uppgifter om 1. individuell planering och målet med insatserna, 2. vilka insatser som individen ansvarar för, 3. vilka insatser som kommunen ansvarar för, 4. vilka insatser som någon annan aktör ansvarar för, 5. vilka datum som insatsen ska påbörjas och avslutas, 6. orsaken till att insatsen upphört, och 7. tidpunkter för uppföljning och utvärdering av insatsen. Vid ändring av insatserna ska dokumentationen enligt första stycket revideras.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 januari 2016. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Johan Hardstedt


title: Skolverkets allmänna råd om kommunernas aktivitetsansvar för ungdomar

text: 1. Att styra och leda arbetet

text: Hemkommunen bör • se till att det finns en ändamålsenlig organisation med en tydlig ansvarsfördelning och en strukturerad handlingsplan för arbetet med aktivitetsansvaret, • identifiera vilka myndigheter och andra aktörer som kan vara aktuella att samverka med inom ramen för aktivitetsansvaret, och • skapa förutsättningar och ha ändamålsenliga rutiner för samverkan såväl inom kommunen som med berörda myndigheter och andra aktörer.

text: 2. Löpande identifiera, informera och kontakta

text: Hemkommunen bör • se till att det finns förutsättningar och rutiner för berörd personal att löpande under året identifiera och hålla sig informerad om hur de ungdomar som tillhör målgruppen för aktivitetsansvaret är sysselsatta, • se till att tillvägagångssätten för att komma i kontakt med ungdomar anpassas utifrån deras situation och behov, och • se till att det finns ändamålsenliga rutiner för att ta emot information när en elev börjar eller slutar vid, eller utan giltigt skäl är frånvarande i betydande utsträckning från, en gymnasieskola eller gymnasiesärskola med en annan huvudman. Huvudmannen för utbildningen bör • se till att det finns ändamålsenliga rutiner för att informera hemkommunen när en elev börjar eller slutar vid, eller utan giltigt skäl är frånvarande i betydande utsträckning från, en gymnasieskola eller gymnasiesärskola.

text: 3. Lämpliga individuella åtgärder ska erbjudas

text: Hemkommunen bör • se till att det finns förutsättningar och förankrade rutiner för berörd personal att aktivt och löpande kunna erbjuda lämpliga individuella åtgärder till de ungdomar som tillhör målgruppen för aktivitetsansvaret, och • se till att samverka med berörda myndigheter och andra aktörer för att samordna lämpliga individuella åtgärder.

text: 4. Dokumentationsansvar

text: Hemkommunen bör • se till att det finns förutsättningar och rutiner så att berörd personal kan dokumentera insatser till ungdomar som tillhör målgruppen för aktivitetsansvaret.

text: 5. Förande av register

text: Hemkommunen bör • ha rutiner för att inhämta uppgifter om och föra register över de ungdomar som tillhör målgruppen för aktivitetsansvaret, och • ha rutiner för att lämna uppgifter till Skolverket för uppföljning och utvärdering av hur kommunen uppfyller sina skyldigheter i fråga om de ungdomar som tillhör målgruppen för aktivitetsansvaret.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Marianne Lindblå

text: Elanders Sverige AB, 2015


text: Bestämmelser om elevskyddsombud finns i

text: 4 kap. 11 § skollagen (2010:800)

text: 6 kap.

text: 18 §§

text: arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: 6 a

text: 8 a

text: och

text: 18 a §§

text: arbetsmiljöförordningen (1977:1166)

text: samt 4 § Arbetsmiljöverkets föreskrifter (

text: AFS 2001:1

text: ) om systematiskt arbetsmiljöarbete.

text: Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter innehåller närmare bestämmelser om elevskyddsombud i grundskolans årskurs 7–9, specialskolans årskurs 7–10 och gymnasieskolan. Med elevskyddsombud avses i dessa föreskrifter även sådana studerandeskyddsombud som ska företräda elever i kommunal vuxenutbildning i arbetsmiljöarbetet.

text: Elevskyddsombudens roll

text: Elevskyddsombudens roll är att företräda eleverna i arbetsmiljöarbetet och verka för en god arbetsmiljö vid skolenheten.

text: Elevskyddsombuden ska ges möjlighet att i arbetsmiljöfrågor samverka med eleverna, andra elevföreträdare, skyddsombud för skolenhetens personal och elevhälsans personal.

text: Elevskyddsombuden ska ges möjlighet att regelbundet framföra synpunkter på arbetsmiljön till rektorn.

text: Elevskyddsombuden ska ges möjlighet att få sina synpunkter antecknade i de protokoll som förs vid skyddskommitténs sammanträden.

text: Rektorns uppgifter

text: Information

text: Rektorn ska informera eleverna och personalen på skolenheten om vilka elevskyddsombud som eleverna har utsett.

text: Rektorn ska informera alla elever på skolenheten om rätten för elevskyddsombuden att delta i arbetsmiljöarbetet. Informationen ska även syfta till att elevskyddsombuden får kunskaper så att de på bästa sätt kan delta i skolenhetens arbetsmiljöarbete.

text: Organisation

text: Rektorn ska organisera och bedriva arbetsmiljöarbetet på skolenheten så att elevskyddsombudens deltagande underlättas. ___________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2015. Genom föreskrifterna upphävs Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2004:13

text: ) om elevmedverkan i skolans arbetsmiljöarbete genom elevskyddsombud.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Anna Medin

identifier: SKOLFS 2015:7

title: Skolverkets föreskrifter om elevmedverkan i skolenhetens arbetsmiljöarbete genom elevskyddsombud

text: Bestämmelser om elevskyddsombud finns i

text: 4 kap. 11 § skollagen (2010:800)

text: 6 kap.

text: 18 §§

text: arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: 6 a

text: 8 a

text: och

text: 18 a §§

text: arbetsmiljöförordningen (1977:1166)

text: AFS 2001:1

text: ) om systematiskt arbetsmiljöarbete.

text: Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter innehåller närmare bestämmelser om elevskyddsombud i grundskolans årskurs 7–9, specialskolans årskurs 7–10 och gymnasieskolan. Med elevskyddsombud avses i dessa föreskrifter även sådana studerandeskyddsombud som ska företräda elever i kommunal vuxenutbildning och utbildning i svenska för invandrare i arbetsmiljöarbetet.

text: Elevskyddsombudens roll

text: Information

text: Organisation

text: SKOLFS 2004:13

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Anna Medin


identifier: SKOLFS 2018:2

identifier: SKOLFS 2017:9

text: Dessa föreskrifter innehåller vissa bestämmelser om ansökan i fråga om sådant statsbidrag som kan lämnas enligt förordningen (

text: ) om statsbidrag för mindre barngrupper i förskolan.

text: Ansökan

text: Ansökan om statsbidrag ska ha kommit in till Skolverket senast den 1 april före det bidragsår som ansökan avser.

text: Ansökan om statsbidrag ska göras på det särskilda formulär som Skolverket tillhandahåller. Ansökan ska vara komplett ifylld.

text: (upphävd genom

text: SKOLFS 2017:9

identifier: SKOLFS 2016:1

title: Skolverkets föreskrifter om statsbidrag för mindre barngrupper i förskolan

text: Dessa föreskrifter innehåller vissa bestämmelser om ansökan och urvalsgrunder i fråga om sådant statsbidrag som kan lämnas enligt förordningen (

text: Ansökan

text: Ansökan om statsbidrag ska ha kommit in till Skolverket senast den 31 mars före det bidragsår som ansökan avser.

text: Urvalsgrunder

text: Av

text: 7 § förordningen (2015:404)

text: om statsbidrag för mindre barngrupper i förskolan framgår att om det kommer in fler ansökningar om statsbidrag än det finns medel för ska statsbidrag i första hand fördelas till huvudmän för förskolor med de största barngrupperna och därefter i fallande ordning. Om flera huvudmän som avses i 7 § förordningen om statsbidrag för mindre barngrupper i förskolan har samma storlek på barngrupperna ska ytterligare urval bland dessa ske genom att statsbidrag fördelas till huvudmän för förskolor med lägst personaltäthet. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 mars 2016. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Sarah Ahlgren


text: Dessa föreskrifter gäller för grundskolan, anpassade grundskolan, sameskolan och specialskolan.

text: Bestämmelser om bedömning av en nyanländ elevs kunskaper finns i 3 kap. 12 c och d §§

text: skollagen (2010:800)

text: När en elevs kunskaper bedöms ska Skolverkets kartläggningsmaterial för bedömning av nyanlända elevers kunskaper steg 1 och 2 (version 1) användas som underlag för bedömningen. I vilken omfattning kartläggningsmaterialet steg 1 och 2 ska användas bestäms utifrån den enskilda elevens förutsättningar och behov. __________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 april 2016. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Jessica Ovin

title: Skolverkets föreskrifter om underlag för bedömning av nyanlända elevers kunskaper

text: Dessa föreskrifter gäller för grundskolan, grundsärskolan, sameskolan och specialskolan.

text: skollagen (2010:800)

text: När en elevs kunskaper bedöms enligt

text: 3 kap. 12 c § skollagen (2010:800)

text: ska Skolverkets kartläggningsmaterial för bedömning av nyanlända elevers kunskaper steg 1 och 2 (diarienummer 2016:428) användas som underlag för bedömningen. I vilken omfattning kartläggningsmaterialet steg 1 och 2 ska användas bestäms utifrån den enskilda elevens förutsättningar och behov. Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 april 2016. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Jessica Ovin

text: Ansvarig utgivare: Jonas Nordström Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20 Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: Elanders Sverige AB, 2016