title: Statens naturvårdsverks föreskrifter om begränsning av utsläpp av flyktiga organiska ämnen vid hantering av bensin vid depåer

text: Dessa föreskrifter gäller fasta anläggningar där bensin lagras eller där bensin överförs till fordon för transport till bensinstation eller till annan depå.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter har följande ord och uttryck nedan angiven betydelse:

text: Beteckning Betydelse

text: bensin alla mineraloljederivat med eller utan tillsatser som har ett ångtryck (Reid) på 27,6 kilopascal eller mer och som är avsedda för bränsle i mototorfordon, med undantag för flytande motorgas (LPG) gas varje gasformig förening som förångas från bensin cistern stationär behållare vid en depå som används för lagring av bensin depå varje anläggning som används för lagring eller lastning av bensin i tankbilar, järnvägsvagnar eller fartyg, inbegripet alla cisterner på depåns område

text: Jämför

text: rådets direktiv 94/63/EG av den 20 december 1994

text: om begränsningen av flyktiga organiska ämnen (VOC) vid lagring av bensin och vid distribution av bensin från depåer till bensinstationer (EGT nr L 365, 31.12.1994, s.24, Celex 394L0063).

text: transportbehållare varje tank som transporteras på väg, järnväg eller med fartyg och som används för överföring av bensin från en depå till en annan eller från en depå till en bensinstation bensinstation varje anläggning där bensin distribueras till bränsletankar i motorfordon från stationära lagringcisterner omsättning den största sammanlagda årliga mängd bensin som under något av de tre föregående åren har lastats ut från en depå till transportbehållare gasåtervinningsanläggning utrustning vid en depå för återvinning av bensinångor, inbegripet eventuella bufferttanksystem fartyg ett fartyg i inlandssjöfart enligt definitionen i kapitel 1 i

text: rådets direktiv 82/714/EEG av den 4 oktober 1982

text: om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart mellanlagring av gaser mellanlagring av gaser i en cistern med fast tak vid en depå för senare överföring till och återvinning vid en annan depå; överföringen av gaser från en cistern till en annan vid en och samma depå skall inte betraktas som mellanlagring av gaser enligt dessa föreskrifter utlastningsanläggning varje anläggning vid en depå vid vilken bensin kan fyllas på transportbehållare; utlastningsanläggningar för tankbilar omfattar en eller flera utlastningsanordningar utlastningsanordning varje utrustning vid en depå vid vilken bensin kan fyllas på i en tankbil (transportbehållare) i taget

text: EGT nr L 301, 28.10.1982, s. 1 (Celex 282L0714).

text: befintlig cistern och cisterner och anläggningar som var i drift utlastningsanläggning eller för vilka särskilt byggnads- eller verksamhetstillstånd enligt svensk lagstiftning beviljats innan dessa föreskrifter träder i kraft ny cistern och cisterner och anläggningar som inte utlastningsanläggning definieras som befintliga.

text: Cisterner vid depåer

text: Cisterner vid depåer skall uppfylla följande krav:

text: 1. Ytterväggen och taket på cisterner ovan mark skall vara målade i en färg som har en värmestrålningskoefficient på minst 70 %.

text: 2. Kraven i punkt 1 gäller inte cisterner som är anslutna till en gasåtervinningsanläggning som uppfyller kraven enligt dessa föreskrifter.

text: 3. Nya cisterner vid depåer skall vara

text: - utrustade med fast tak och anslutna till en gasåtervinningsanläggning som uppfyller kraven enligt dessa föreskrifter, eller

text: - utrustade med flytande tak, utvändigt eller invändigt, med primära och sekundära tätningar; tätningarna skall vara utförda (konstruerade och installerade) så och underhållas så att minst 95 % av gaserna innehålls jämfört med motsvarande cistern med fast tak utan inre flytande tak men med tryck-vakuum-ventiler.

text: 4. Befintliga cisterner med utvändiga flytande tak skall vara utrustade med en primär tätning som täcker det ringformade mellanrummet mellan cisternväggen och det flytande takets utvändiga omkrets och med en sekundär tätning över den primära. Tätningarna skall vara utförda så och underhållas så att minst 95 % av gaserna innehålls jämfört med motsvarande cistern med fast tak utan inre flytande tak men med tryck/vakuumventiler.

text: 5. Befintliga cisterner med fast tak skall

text: - vara anslutna till en gasåtervinningsanläggning som uppfyller kraven enligt dessa föreskrifter, eller

text: - ha ett invändigt flytande tak med en primär tätning som är utformad så och underhålls så att minst 90 % av gaserna kvarhålls jämfört med en motsvarande cistern med fast tak, utan inre flytande tak och med tryckvakuum-ventiler.

text: 6. Kraven enligt punkterna 3-5 gäller inte cisterner med fast tak där mellanlagring av gaser sker.

text: Lastning och lossning av transportbehållare vid depåer

text: Vid överföring av bensin till eller från transportbehållare vid depå gäller följande:

text: 1. Gaser som förflyktigas vid lastning av transportbehållare skall via en gastät ledning återföras till en gasåtervinningsanläggning.

text: 2. Den genomsnittliga koncentrationen av flyktiga organiska kolväten i utsläppen från gasåtervinningsanläggningen - korrigerat för utspädning under behandlingen - får inte överskrida 35 g/Nm som timmedelvärde.

text: 3. Gasåtervinningsanläggningens funktion skall kontrolleras regelbundet. Minst två gånger årligen skall mätningar genomföras för kontroll av funktionen. Mätningar skall göras under en hel arbetsdag med normala förhållanden. Den totala avvikelsen på grund av utrustning, kalibreringsgas och mätförfaranden får inte överskrida 10 % av mätvärdet. Den utrustning som används skall kunna mäta koncentrationer ned till 3 g/Nm . Precisionen skall vara minst 95 %.

text: 4. Förbindelseledningar och rörinstallationer som ombesörjer transporten av gas från transportbehållare till återvinningsanläggning skall regelbundet kontrolleras för att säkerställa att systemet är tätt.

text: 5. Alla depåer med utlastninganläggningar för tankbilar skall vara utrustade med minst en utlastningsanordning som möjliggör lastning av tankfordon utformade enligt bilagan till dessa föreskrifter.

text: 6. Kraven enligt punkterna 1-5 gäller inte befintliga depåer med en bensinomsättning understigande 5 000 m per år, ej heller nya depåer belägna på små, avlägsna öar med en bensinomsättning understigande 3 5 000 m per år.

text: Undantag

text: Naturvårdsverket kan medge undantag från bestämmelser i dessa föreskrifter om det finns särskilda skäl. Ansökan om undantag görs skriftligen hos Naturvårdsverket.

text: Ansvar

text: Bestämmelser om ansvar på grund av överträdelser av dessa föreskrifter finns i lagen (

text: ) om kemiska produkter.

text: Bilaga

text: Tekniska specifikationer för bottenlastning, gasåterföring och överfyllnadsskydd på Europeiska tankbilar

text: 1. Kopplingar

text: 1.1 Kopplingen för flytande bensin på lastningsarmen skall vara en honkoppling som passar till en 4 tums (101,6 mm) API-hankoppling anbragt på fordonet enligt definitionen i

text: - API Recommended Practice 1004 Seventh Edition, November 1988

text: Bottenlastning och gasåterföring för MC-306 tankbilar (avsnitt 2.1.1.1, Type of adapter used for Bottom Loading)

text: 1.2 Kopplingen för gasåterföring på utlastningsanordningens gasåterföringsslang skall vara en honkoppling med kam och not som passar till en 4 tums (101,6 mm) hankoppling med kam och not på fordonet enligt definitionen i

text: Bottenlastning och gasåtervinning för MC-306 tankbilar (avsnitt 4.1.1.2, Vapour recovery adapter)

text: 2. Lastningsföreskrifter

text: 2.1 Den normala lastningshastigheten per lastningsarm skall vara 2 300 liter per minut (dock högst 2 500 liter per minut).

text: 2.2 När depån arbetar under hög belastning får utlastningsanordningens gasåterföringssystem, inbegripet gasåtervinningsanläggningen, åstadkomma ett mottryck på högst 55 millibar på fordonsidan av gasåterföringskopplingen.

text: 2.3 Alla godkända fordon med bottenlastning skall vara försedda med en identifikationsplåt som anger största tillåtna antalet lastningsarmar som får användas samtidigt för att säkerställa att, vid ett maximalt mottryck i anläggningen på 55 millibar enligt punkt 2.2, inga gaser släpps ut genom sektionernas tryck-vakuum-ventiler.

text: 3. Anslutning av fordonets jordförbindelse/överfyllnadsskydd

text: Utlastningsanordningen skall vara utrustad med en utrustning för överfyllnadsskydd; ansluten till fordonet skall den ge en säker signal som visar att lastning får ske, och att ingen av tankbilsfackens överfyllnadssensorer registrerar en för hög nivå.

text: 3.1 Fordonet skall anslutas till kontrollenheten på utlastningsanordningen via en 10- polig elkabel av standardtyp. Hankontakten skall vara monterad på fordonet och honkontakten skall vara monterad på en flexibel kabel som ansluts till kontrollenheten på utlastningsanordningen.

text: 3.2 Högnivåkännarna på fordonet skall vara antingen termistorsensorer med 2 ledare, optiska sensorer med 5 ledare eller ett motsvarande kompatibelt system som är felsäkert. (Anm. Termistorerna skall ha negativ temperaturkoefficient).

text: 3.3 Kontrollenheten på utlastningsanordningen skall passa till fordonssystem med både 2 och 5 ledare.

text: 3.4 Fordonet skall vara anslutet till utlastningsanordningen genom överfyllnadssensorenas gemensamma återledning, som skall vara ansluten till ben nr 10 på hankontakten via fordonets chassi. Ben nr 10 på honkontakten skall vara ansluten till kontrollenhetens låda, som måste ha kontakt med utlastningsanordningens jordförbindelse.

text: 3.5 Alla godkända fordon för bottenlastning skall vara försedda med en identifikationsplåt (se punkt 2.3) som anger den typ av överfyllnadssensor som används (dvs. 2 eller 5 ledare).

text: 4. Anslutningarnas placering

text: 4.1 Utlastningsanordningen skall uppfylla följande villkor för lastning och gasåterföring när det gäller fordonsanslutningen:

text: 4.1.1 Höjden på vätskekopplingsanordningarnas mittaxel skall vara 1,4 m (tom), minst 0,5 m (fylld), med en idealhöjd på 0,7-1,0 m.

text: 4.1.2 Det horisontella avståndet mellan kopplingsanordningarna skall vara minst 0,25 m (det ideala minimiavståndet är 0,3 m).

text: 4.1.3 Samtliga vätskekopplingsanordningar skall vara belägna inom ett område som är högst 2,5 m långt.

text: 4.1.4 Kopplingsanordningen för gasåterföring skall helst placeras till höger om vätskekopplingsanordningarna vid en höjd på högst 1,5 m (tom) och minst 0,5 m (fylld).

text: 4.2 Jordförbindelse/överfyllningsanslutning skall placeras till höger om vätske- och gasåterföringskopplingarna vid en höjd på 1,5 m (tom) och minst 0,5 m (fylld).

text: 4.3 Dessa anslutningar får endast anbringas på en sida av fordonet.

text: 5. Säkerhetsfunktioner

text: 5.1 Jordförbindelse/överfyllnadsskydd Lastning får inte ske om inte den kombinerade jordförbindelsen/ överfyllnadsenheten har gett signal som tillåter detta.

text: Vid signal om hög nivå vid fyllning eller om jordförbindelse saknas skall kontrollenheten på utlastningsanordningen stänga utlastningens kontrollventil.

text: 5.2 Gasåterföringskontroll

text: Lastning får inte ske om inte gasåterföringsslangen är ansluten till fordonet och de gaser som avgår kan flöda fritt in i anläggningens gasåterföringssystem. __________

text: Övergångsbestämmelser

text: Denna författning träder i kraft två veckor efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkom från trycket.

text: Bestämmelserna i 3 § punkt 1 skall tillämpas a) från och med ikraftträdandedagen för nya anläggningar

text: b) tre år efter ikraftträdandedagen för befintliga anläggningar med en bensinomsättning överstigande 50 000 m per år

text: c) sex år efter ikraftträdandedagen för befintliga anläggningar med en 3 3 bensinomsättning överstigande 25 000 m per år men understigande 50 000 m per år

text: d) nio år efter ikraftträdandedagen för alla andra befintliga anläggningar.

text: Arbetet får dock planeras så att det kan genomföras inom ramen för det normala underhållet av anläggningen inom en treårsperiod.

text: Bestämmelserna i 3 § punkterna 4-5 och 4 § punkterna 1, 2 och 5 skall tillämpas

text: a) ett år efter ikraftträdandedagen för anläggningar med en 3 bensinomsättning överstigande 15 000 m per år

text: b) tre år efter ikraftträdandedagen för övriga befintliga anläggningar.

text: STATENS NATURVÅRDSVERK

text: ROLF ANNERBERG

text: Bo Jansson

text: (Enheten för basindustri)

text: ALLMÄNNA RÅD

text: Föreskrifterna grundar sig på Europaparlamentets och Rådets direktiv

text: ,av den 20 december 1994, om begränsning av utsläpp av flyktiga organiska ämnen (VOC) vid lagring av bensin och vid distribution av bensin från depåer till bensinstationer.

text: Till 1 § Endast den fasta anläggningen regleras enligt dessa föreskrifter. De krav som enligt direktivet ställs på fordon och fartyg kan regleras enligt annan lagstiftning, nämligen Lagen om transport av farligt gods, Lagen om brandfarliga och explosiva varor samt

text: Arbetsmiljölagen

text: . Föreskrivande myndigheter enligt dessa lagstiftningar är Räddningsverket, Sprängämnesinspektionen och Arbetarskyddsstyrelsen. Inte heller de krav som ställs om gasåterföring vid bensinstationerna regleras i dessa föreskrifter. Detta har gjorts i Naturvårdsverkets föreskrifter

text: SNFS 1996:5

text: . Andra delar i direktivet som inte omfattas i dessa föreskrifter är lastningsföreskrifter enligt bilaga 4 till direktivet.

text: Till 2 § Definitionen av fartyg i rådets direktiv, av den 4 oktober 1982, om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart innebär att sjöfart på svenska vatten inte berörs av detta direktiv.

text: Till 3 § punkt 1 Kravet på en färg som motsvarar en värmestrålningskoefficient på minst 70 % innebär att cisternerna måste vitmålas.

text: Till 3 § punkterna 2-5 Underhållet bör anges i kontrollprogrammet och redovisas i de årliga miljörapporterna.

text: Till 4 § punkt 1 Eftersom bottenlastning miljömässigt är att föredra framför ovanlastning bör lastning av bensin ske medelst bottenlastning.

text: Till 4 § punkt 3 Mängden återvunnen bensin bör regelbundet följas upp. Informationen från en sådan kontroll kan ge en uppfattning om hur väl hela kedjan av återföring-återvinning fungerar. Resultaten av kontroller av gasåtervinningsanläggningen samt uppföljningen av mängden återvunnen bensin bör redovisas i den årliga miljörapporten.

text: Till 4 § punkt 4 Läcksökning av gasledningen bör ingå i depåernas allmänna program för läcksökning.

text: Till 4 § punkt 5 Kravet innebär att vid depån skall finnas sådan utrustning (adaptrar) att bilar med de anslutningsdimensioner som anges i bilagan lätt skall kunna anslutas till de gas och vätskeledningar som förekommer vid depån samt att överfyllnadsskydd/jordförbindelse lätt kan anslutas.

text: Observera att de krav som redovisas i bilagan inte ställs enligt dessa föreskrifter. Syftet med bilagan är att klargöra vilka bestämmelser som EUdirektivet innehåller för Europeiska tankbilar.

text: Till 5 § Eftersom föreskrifterna är grundade på EG-direktiv är möjligheterna till undantag kraftigt begränsade. Vad som i första hand avses är att möjliggöra för alternativa tekniska åtgärder som ger minst lika god effektivitet som föreskriftskraven. Ytterligare möjligheter till undantag kan vara tidsanstånd för genomförande i de fall då de svenska bestämmelserna kräver åtgärder snabbare än direktivet.


fs: snfs

publisher: Statens naturvårdsverk

title: Statens naturvårdsverks föreskrifter om uppföljning av SNFS 1996:15 angiven insamlingsnivå m.m. för returpapper

text: Dessa föreskrifter innehåller definitioner av vissa begrepp som används vid uppföljningen av producenternas skyldigheter enligt förordningen (

text: ) om producentansvar för returpapper. Föreskrifterna innehåller även bestämmelser med krav på producenternas skyldigheter vad avser insamling och omhändertagande av returpapper. Föreskrifterna innehåller vidare bestämmelser med krav på producenternas uppgiftsskyldigheter vad avser producenternas åtgärder i syfte att underlätta insamlingen samt uppnå den i förordningen angivna insamlingsnivån m.m.

type: stycke

type: paragraf

text: Med tidningspapper avses i denna föreskrift tidningspapper och annat trähaltigt tryckpapper. I

text: 2 § förordningen (1994:1205)

text: om producentansvar för returpapper anges att med returpapper avses avfall av tidningar. Med tidningar jämställs tidskrifter, direktreklam, telefonkataloger, kataloger för postorderförsäljning och liknande produkter av papper. Definitionerna i andra stycket skall även äga tillämpning i denna föreskrift.

text: Insamlingssystem

type: rubrik

text: En producent skall själv eller i samarbete med andra producenter tillhandahålla ett insamlingssystem för det returpapper som producentens ansvar omfattar. Insamlingssystemet skall anpassas efter de lokala förhållandena i respektive område i landet, så att hushållens och andra konsumenters insatser med att lämna returpapper för insamling underlättas. Insamlingssystemet skall utformas så att den totala miljöpåverkan från transportarbetet i samband med insamlingen minimeras.

text: Producentens skyldighet vid omhändertagandet av returpapper

text: I

text: 6 § förordningen (1994:1205)

text: om producentansvar för returpapper finns bestämmelser om bl.a. producentens skyldighet att se till att returpapper forslas bort samt materialåtervinns eller tas om hand på ett annat miljömässigt godtagbart sätt.

text: Utsorterat och insamlat returpapper skall materialåtervinnas om inte särskilda skäl talar däremot. Med materialåtervinning avses i denna föreskrift användning av returpapper för papperstillverkning eller för andra likvärdiga syften. Med materialåtervinning avses inte energiutvinning, biologisk behandling eller etanolutvinning. Deponering av utsorterat och insamlat returpapper innebär inte ett miljömässigt godtagbart omhändertagande.

text: Rapportering

text: Producent skall på anmodan av Statens naturvårdsverk varje år inrapportera uppgifter om mängd utlevererade tidningspapper och/eller tidningar, insamling och återvinning av returpapper samt övriga uppgifter som framgår av bilagan till denna föreskrift. Rapportering skall ske i enlighet med blankett i bilagan. Producenter som samarbetar i särskild sammanslutning för fullgörandet av skyldigheter enligt förordningen (

text: ) om producentansvar för returpapper kan låta rapportering ske genom sammanslutningens försorg. Inrapportering skall avse kalenderår och vara ingiven till Naturvårdsverket senast fyra månader efter utgången av kalenderåret.

text: Undertecknande

text: Rapporten skall undertecknas av behörig företrädare för producent eller sammanslutning av producenter.

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl får Naturvårdsverket medge undantag vad avser krav på uppgiftslämnande enligt denna föreskrift.

text: Ansvar

text: Bestämmelser om ansvar på grund av överträdelse av denna föreskrift finns i

text: 24 § renhållningslagen (1979:596)

text: . __________

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 1997.

text: STATENS NATURVÅRDSVERK

text: ROLF ANNERBERG

text: Xiaoping Zhao

text: (Enheten för basindustri)

text: BILAGA STATENS NATURVÅRDSVERK

text: INSAMLING OCH ÅTERVINNING AV RETURPAPPER

text: Uppföljning enligt förordningen (

text: ) om producentansvar för returpapper Ifylls av producenter eller sammanslutningar av producenter

text: Företag: Med tidningspapper avses här tidningspapper och Organisationsnummer: annat trähaltigt tryckpapper. Med Adress: tidningar jämställs tidskrift, direktreklam, Kontaktperson: telefonkataloger, kataloger Telefon: för postorderförsäljning och liknande produkter av Fax: papper. Med returpapper avses avfall av tidningar. Kommun:

text: Uppgifter om levererad mängd samt insamlings- och återvinningsmängd avser den mängd som en producent eller en sammanslutning av producenter ansvarar för enligt förordningen (

text: ) om producentansvar för returpapper

text: 1. Leverans av tidningspapper och/eller tidningar

text: Härmed avses tidningspapper och/eller tidningar som levererats till den svenska marknaden. Produktionsspill, överexemplar eller olästa exemplar skall inte inräknas.

text: Total mängd ton Tidningspapper som levererats Tidningar som levererats

text: 2. Insamling och återvinning av returpapper

text: Härmed avses returpapper som lämnats i enlighet med

text: och

text: 5 §§

text: i förordningen (

text: ) om producentansvar för returpapper

text: Total mängd ton

text: Returpapper som insamlats

text: Insamlat returpapper har omhändertagits på följande sätt:

text: Materialåtervinning

text: Härmed avses returpapper som samlats in och levererats för materialåtervinning. Med materialåtervinning avses här användning av returpapper för papperstillverkning eller för andra likvärdiga syften. Med materialåtervinning avses ej energiutvinning, biologisk behandling eller etanolutvinning.

text: Energiutvinning

text: Med energiutvinning avses förbränning av insamlat returpapper, med ett nyttiggörande av energiinnehållet med minst 75 %, antingen som värme eller som en kombination av elektricitet och värme, under förutsättning att förbränningen sker i anläggningar som har prövats enligt miljöskyddslagen för att bränna detta. Förbränning kan ske med eller utan annat material eller avfall.

text: Biologisk behandling

text: Med biologisk behandling avses aerob eller anaerob nedbrytning av insamlat returpapper till en stabiliserad slutprodukt som kan användas som jordförbättringsmedel och under förutsättning att insamlat returpapper behandlas i en anläggning som har prövats enligt miljöskyddslagen att motta och behandla detta. Annan användning mängd: användningssätt:

text: 3. Beskrivning av insamlingssystem

text: Hur insamling av returpapper från hushåll och andra konsumenter av tidningar sker. (Vid omrapportering behöver endast ändringar anges.)

text: Mängd returpapper som insamlats i respektive kommun.

text: 4 a. Beskrivning av återvinningssystem

text: Vid omrapportering behöver endast ändringar anges Hur återvinning av insamlat returpapper sker

text: 4 b. Namn och adress på återvinningsföretag som producenten anlitat

text: Med återvinningsföretag avses här företag som materialåtervinner, energiutvinner, biologiskt behandlar eller på annat sätt använder insamlat returpapper. Om insamlat returpapper återvinns i annat land skall intyg lämnas av återvinningsföretaget med uppgifter som bekräftar att hantering sker i enlighet med förordningen (

text: ) om producentansvar för returpapper.

text: Materialåtervinning

text: Namn Adress

text: Energiutvinning

text: Namn Adress

text: Biologisk behandling

text: Namn Adress

text: Annan användning

text: Namn Adress

text: 5. Förteckning över anslutna företag (endast för sammanslutningar av producenter)

text: Vid omrapportering behöver endast ändringar anges Namn Adress

text: Kommentarer till punkt 1-5

text: Underskrift: _______________________________________

text: Namnförtydligande: _______________________________________

type: foreskrift


title: Naturvårdsverkets föreskrifter om ändring i kungörelsen (SNFS 1991:1) med föreskrifter om återföringssystem för bensingaser vid tankställen för motorfordon

text: Bestämmelserna i denna kungörelse avser åtgärder för att förhindra luftföroreningar i samband med yrkesmässig överlåtelse av motorbensin från bensinpump avsedd för andra motorfordon än mopeder.

text: Godkännande av återföringssystem enligt bestämmelserna i denna kungörelse befriar inte från skyldigheten att iaktta vad som gäller enligt andra tillämpbara bestämmelser.

text: Definitioner

text: I denna kungörelse används följande beteckningar med angiven betydelse.

text: Beteckning Betydelse

text: Steg 1 Utrustning för återföring av bensingaser till tankbil vid cisternpåfyllning på tankställe i enlighet med artikel 6 och bilaga 3 i rådets direktiv av den 20 december 1994 om begränsning av utsläpp av flyktiga organiska ämnen (VOC) vid lagring av bensin och vid distribution av bensin från depåer och bensinstationer.

text: Steg 2 Utrustning för återföring av bensingaser till cistern vid tankning av annat motorfordon än moped. Återföringsgraden skall vid mätningar under kontrollerade förhållanden vara minst 85 % och under fältförhållanden minst 70 %.

text: Återföringsgrad Enligt TÜV-metoden korrigerat för utsläpp av gas ur cisternens avluftningsrör.

text: Spill En förlust av mer än en milliliter flytande bensin från pistolventilen som inträffar antingen då tankningen förbereds eller då tankningen avslutas och pistolventilen hängs tillbaka.

text: EGT nr L 365, 31.12.1994, s. 24 (Celex 394L0063).

text: Beteckning Betydelse

text: Spitback En förlust av mer än en milliliter MS:88 flytande bensin som inträffar vid påfyllning av tanken.

text: CARB-kraven Regler uppställda av State of California Air Resources Board Stationary Source Test Methods - Volume 2 - Certification and Test procedures for Gasoline Vapor Recovery Systems – February 1984.

text: TÜV –metoden Metod fastställd av TÜV–Emissionsverminderung beim Tanken, TÜV- Rheinland, 1990, ISBN 3-88585-845-2.

text: Bensinpump Mätanläggning med ett eller flera munstycken för tankning av motorbensin. Bestämmelserna avser pump för yrkesmässig överlåtelse.

text: Tankställe Anläggning med en eller flera bensinpumpar. Vid tillsyn påsamstation räknas bensinpumpar bundna till respektive varumärke som ett tankställe. Bestämmelserna avser tankställe för yrkesmässig överlåtelse.

text: Samstation Tankställe med motorbensin av olika varumärken.

text: Slutförsäljare Motorbensinens ägare vid överlåtelse till konsument.

text: Ackrediterat kontrollorgan Kontrollorgan ackrediterat av SWEDAC i enlighet med SWEDAC:s föreskrifter för ackrediterade kontrollorgan i tredjepartsställning (besiktningsorgan).

text: Ackrediterat certifieringsorgan Kontrollorgan ackrediterat av SWEDAC i enlighet med SWEDAC:s föreskrifter för ackrediterade organ som certifierar produkter.

text: Sökande Tillverkare, importör eller försäljare av utrustning för steg 2.

text: Åtgärderna enligt steg 2 skall för respektive oljeföretag vara genomförda enligt följande tidsplan:

text: Tankställen där den årliga tank- Övriga tankställen nings-olymen uppgår till minst

text: 2 000 m /år

text: 1992-01-01 Minst 50 % av tankställena 1993-01-01 Minst 75 % av tankställena Minst 25 % av tankställena 1994-01-01 100 % av tankställena Minst 75 % av tankställena 1995-01-01 100 % av tankställena

text: 100 % i Storstockholm (Stockholms län, Uppsala kommun) och Göteborgsområdet (Göteborg-, Kungälv-, Ale-, Lerum-, Härryda-, Partille-, Mölndal- och Kungsbacka kommun) och Malmöområdet (Malmö-, Lomma-, Burlöv-, Svedala- och Vellinge kommun).

text: För tankställen som ingår i utbyggnadsplanen enligt 4 § skall åtgärder enligt steg 1 ha utförts när utrustning för steg 2 installeras.

text: har upphävts genom

text: SNFS 1996:5

text: Krav på utrustning för bensingasåterföring

text: För att åtgärder enligt steg 2 skall anses uppfylla kraven i denna kungörelse skall utrustningen omfattas av ett typgodkännande från ett ackrediterat certifieringsorgan.

text: Utrustning för steg 2 får typgodkännas endast om den uppfyller kraven enligt underbilaga 1. Kraven skall vara uppfyllda för de i Sverige normalt förekommande meteorologiska förhållandena.

text: 9-11 §§ samt rubriken närmast före 9 § har upphävts genom

text: SNFS 1996:5

text: Krav avseende underhåll och kontrollåtgärder

text: Vid tankställe med utrustning för steg 2 skall finnas ett av tillverkare, importör eller försäljare av utrustning för steg 2 tillhandahållet underhållsschema och en driftjournal. För varje tankställe skall finnas en ansvarig person som skall tillse att underhållsschemat följs och att driftjournalen förs.

text: Slutförsäljaren skall genom regelbunden kontroll av utrustningen för steg 2 försäkra sig om att den fungerar för avsett ändamål. Kontrollen utföres i enlighet med tillverkarens anvisningar. Den regelbundna kontrollen skall kunna avläsas i driftjournalen.

text: För system där kundens hantering kan påverka funktionen, skall hanteringsanvisningar på svenska avsedda för kunden finnas på eller i anslutning MS:88 till bensinpumpen.

text: Ansökan om typgodkännande

text: Ansökan om typgodkännande av utrustning för steg 2 skall göras hos ett ackrediterat certifieringsorgan. Ansökan skall vara undertecknad av en hos den sökande behörig person och innehålla uppgifter enligt 16 § eller 17 §.

text: Sökande som utfört test av utrustningen för steg 2 enligt underbilaga 1, punkt 2, skall lämna ansökan med innehåll enligt 1-7. 1. Mätresultat som visar att återföringsgraden uppgår till minst vad som anges i definitionen för steg 2 enligt denna kungörelse. 2. Beskrivning av mätningarnas genomförande. 3. Teknisk beskrivning av systemet. 4. Installationsanvisningar för de pumptyper utrustningen är avsedd för. 5. Intyg att i ansökan specificerad utrustning vid installation på de pumptyper som anges i ansökan uppfyller bestämmelserna i denna kungörelse. 6. Driftjournal och underhållsschema. 7. Redogörelse för hur regelbunden kontroll av att systemet fungerar skall gå till på tankställena.

text: Sökande kan även åberopa ett CARB-godkännande eller ett motsvarande europeiskt godkännande. Sökande skall då lämna ansökan med innehåll enligt 1-7. 1. Kopia på CARB-godkännandet och underlaget med mätresultat för detta eller motsvarande europeiskt godkännande med motsvarande underlag. 2. Teknisk beskrivning av systemet. 3. Redogörelse för eventuella modifikationer beträffande materialval, utformning av pistolmunstycke, samt övriga åtgärder som gjorts för att anpassa utrustningen till svenska förhållanden. 4. Installationsföreskrifter för de pumptyper utrustningen är avsedd för. 5. Intyg att i ansökan specificerad utrustning vid installation på de pumptyper som anges i ansökan uppfyller bestämmelserna i denna kungörelse. 6. Driftjournal och underhållsschema. 7. Redogörelse för hur regelbunden kontroll av att systemet fungerar skall gå till på tankställena.

text: Sökande som vill ändra ett tidigare godkänt system enligt bestämmelserna i dessa föreskrifter skall lämna underlag enligt 1-2. 1. Beskrivning av de systemkomponenter som har ändrats och hur detta påverkar återföringsgraden. 2. Övriga avvikelser från tidigare ansökan.

text: Vid bedömning om en ansökan om typgodkännande av utrustning för steg 2 uppfyller kraven i dessa föreskrifter har ett ackrediterat certifierings-

text: organ rätt att begära kompletteringar som är nödvändiga för att säkerställa MS:88 överensstämmelse med kraven.

text: Regler för typgodkännande

text: Om inte särskilda skäl föreligger skall det ackrediterade certifieringsorganet godta underlag enligt 17 §. Om kraven för utrustning för steg 2 anses uppfyllda utfärdar det ackrediterade certifieringsorganet ett typgodkännande. Certifieringsorganet skall rapportera till Naturvårdsverket beträffande utfärdade typgodkännanden.

text: Ett typgodkännande av utrustning för steg 2 enligt 20 § kan dras tillbaka om det ackrediterade certifieringsorganet anser att villkoren för typgodkännandet inte längre är uppfyllda. Sådana beslut från certifieringsorganet skall meddelas Naturvårdsverket.

text: Naturvårdsverkets tillsyn av gasåterföringssystemens funktion baseras på kontrollprogrammet enligt underbilaga 2 och miljönämndernas tillsyn.

text: Slutförsäljaren ansvarar för att ett ackrediterat kontrollorgan utför kontroll enligt underbilaga 2.

text: Slutförsäljaren ansvarar för att Naturvårdsverket omgående meddelas om det av kontrollen framgår att: 1. systemet saknas, inte fungerar eller brister i underhåll upptäcks, 2. utrustningen för steg 2 inte omfattas av ett typgodkännande, 3. spill och spitback förekommer i större omfattning än förväntat, 4. det av driftjournalen framgår att det vid minst två tillfällen det senaste året inte återförts gas i returledningen. 5. andra anmärkningsvärda förhållanden upptäcks.

text: Slutförsäljaren ansvarar för att det inom en månad efter utförd kontroll skickas en kopia av ett kontrollintyg enligt underbilaga 2, pkt 7 till berörd miljönämnd.

text: Försäljningsstopp

text: Om det av kontrollintyget framgår att någon anmärkning enligt 23 § punkt 1 eller 2 föreligger eller om det på annat sätt framkommer att sådana brister föreligger skall slutförsäljaren se till att all vidare överlåtelse av motorbensin vid berört munstycke upphör tills felet är avhjälpt.

text: Slutförsäljaren ansvarar för att det inom en vecka från det att felet är avhjälpt lämnas in en rapport till Naturvårdsverket med en utredning av orsaken till anmärkningarna och en beskrivning av utförda åtgärder.

text: Naturvårdsverket kan för det enskilda fallet efter ansökan medge undantag från bestämmelserna i denna kungörelse.

text: Ansvar och överklagande

text: Bestämmelser om ansvar och förverkande på grund av överträdelser av bestämmelserna i denna kungörelse finns i

text: 22 §§

text: lagen (

text: ) om kemiska produkter.

text: Bestämmelserna om överklagande av beslut av Naturvårdsverket finns i

text: 34 § förordningen (1985:835)

text: om kemiska produkter.

text: Underbilaga I

text: Underlag för utfärdande av certifikat för utrustning för steg 2

text: 1. De grundläggande kraven framgår av definitionen av steg 2 i denna kungörelse.

text: 2. Test av utrustning för steg 2 skall genomföras enligt följande: a. Mätningarna skall genomföras i enlighet med TÜV-metoden, (gravimetrisk metod för bestämmande av kolväteutsläpp). b. Utsläppet av gas genom cistemens avluftningsrör skall uppmätas. c. Mätningar skall genomföras på ett urval av bilar eller tanksystem med för ändamålet anpassade tanköppningar. Resultatet av denna mätning motsvarar återföringsgraden under kontrollerade förhållanden. d. För att få ett värde på återföringsgraden under fältförhållanden skall kompletterande mätningar genomföras på ett antal bilar eller tanksystem som är representativa för den svenska bilparken. Tankningarna skall utföras av personer motsvarande ordinarie kunder vid ett tankställe. e. Kompletterande mätningar skall genomföras för att visa att återföringssystemet klarar kraven enligt definitionen för steg 2 vid olika meteorologiska förhållanden enligt 8 §.

text: 3. Typgodkännande av utrustning för steg 2 kan även baseras på ett godkännande från CARB eller ett motsvarande europeiskt godkännande. Även om ett typgodkännande baseras på ett tidigare godkännande från CARB eller motsvarande europeiskt godkännande skall vid kontrollmätningar enligt punkt 2 ovan kraven vara uppfyllda.

text: Underbilaga 2

text: Kontrollprogram

text: Program för regelbunden kontroll av gasåterföringssystemens funktion vid tankställe enligt 22-23 §§. 1. Den regelbundna kontrollen omfattar kontroll av utrustning och driftjournal, bedömning och dokumentation. 2. Kontrollen skall om möjligt ske oanmäld. 3. Normal kontrollverksamhet innebär att ett ackrediterat kontrollorgan besöker varje tankställe en gång vartannat år. 4. Det ackrediterade kontrollorganet skall ge berörd miljönämnd möjlighet att delta vid besöket. 5. Då en kontroll föranlett försäljningsstopp enligt 25 § ansvarar slutförsäljaren för att all kontroll enligt 13 § skriftligen rapporteras till Naturvårdsverket och berörd miljönämnd. Rapporteringen skall göras minst en gång per halvår och pågå till dess att ett ackrediterat kontrollorgan gör ett nytt besök vid tankstället. 6. Då en kontroll på ett tankställe resulterat i anmärkning enligt 23 § punkt 3, 4 eller 5 ansvarar slutförsäljaren för att det senast en månad efter det ackrediterade kontrollorganets besök skriftligen till Naturvårdsverket och berörd miljönämnd rapporteras vilka åtgärder som vidtagits med anledning av anmärkningen. 7. Det ackrediterade kontrollorganet utfärdar ett kontrollintyg enligt 13 §

text: STAFS 1994:9

text: . Av intyget skall framgå eventuella anmärkningar enligt 23 § punkt 1-5.

text: Övergångsbestämmelserna till

text: SNFS 1991:1

text: har upphävts genom SNFS 1996: 5.

text: Övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft två veckor efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkom från trycket. 2. Sveriges Provnings- och Forskningsinstitut får utföra de uppgifter som ankommer på ett ackrediterat kontrollorgan och ackrediterat certifieringsorgan till dess att organ har ackrediterats för dessa uppgifter.

text: STATENS NATURVÅRDSVERK

text: ROLF ANNERBERG

text: Jan Karlsson

text: (Enheten för fordons- och trafikfrågor)


title: Statens naturvårdsverks föreskrifter om ändring i Smäll] ”ål) ”Ifk—611997 kungörelsen (SNFS 1992zl7) med föreskrifter om en "mem Cl ackrediterad bilavgaskontroll


title: Statens naturvårdsverks föreskrifter om ändring i kungörelsen (SNFS 1994:2) med föreskrifter om skydd för miljön, särskilt marken, när avloppsslam används i jordbruket

text: Brukaren av åkermarken skall före användning av avloppsslam kontrollera markens metallhalt, om det kan antas att halten av en eller flera metaller i marken överskrider gränsvärden i bilaga B därför att

text: 1. åkermarken håller hög ursprunglig halt av någon metall, 2. åkermarken är förorenad genom en olyckshändelse eller industriella utsläpp förekommer eller har förekommit i 3. närheten.

text: Kontrollen skall ske med hjälp av provtagning och analys av representativa jordprover i överensstämmelse med de metoder som anges i bilagorna D och E.

text: Uttagna jordprover skall analyseras med avseende på 1. pH, 2. torrsubstans 3. bly, kadmium, koppar, krom, kvicksilver, nickel och zink.

text: Huvudmannen för ett avloppsreningsverk som är tillståndspliktigt enligt

text: miljöskyddslagen (1969:387)

text: och från vilket slam har saluhållits eller överlåtits för användning inom jordbruket, skall en gång per kalenderår lämna följande uppgifter till den myndighet som utövar tillsynen beträffande avloppsreningsverket enligt

text: miljöskyddslagen

text: 1. uppgifter om resultaten av analyser som har utförts enligt 11 §, 2. uppgifter om de mängder, uttryckt i torrsubstans, som har levererats under det gånga året för användning i jordbruket, 3. uppgifter om total mängd producerat avloppsslam, uttryckt i torrsubstans, och vilken behandling som slammet har genomgått.

text: Om tillsynen efter överlåtelse enligt

text: 44 a § miljöskyddslagen (1969:387)

text: utövas av en kommunal nämnd, skall uppgifterna även lämnas till länsstyrelsen.

text: Uppgifterna skall lämnas i den miljörapport som avges enligt

text: 38 b § miljöskyddslagen (1969:387)

text: Beträffande slam som har levererats för användning i ett annat län än där avloppsreningsverket finns, skall uppgifter enligt första stycket 1–2 även lämnas till länsstyrelsen i mottagarlänet.

text: Bilaga A

text: Växtnäringstillförsel till åkermark via avloppsslam

text: Totalfosfor

text: Maximal mängd totalfosfor per hektar som vid tillämpning av 5 § högst får tillföras åkermark via avloppsslam

text: Jordens Kilogram per hektar Kilogram per hektar och fosforklass och år spridningstillfälle Årsmedelvärde

text: I och II 35 245 III–V 22 154

text: 1 Lättlöslig fosfor (P-AL):

text: Klassmg per 100 gram torr jord

text: I <2 II 2,0 — 4,0 III 4,1 — 8,0 IV 8,1 — 16,0 V >16

text: Ammoniumkväve

text: Maximal mängd ammoniumkväve per hektar som vid tillämpning av 5 § högst får tillföras åkermark via avloppsslam

text: Kilogram per hektar och Kilogram per hektar och år spridningstillfälle

text: 150 150

text: illförseln kan delas upp på flera spridningstillfällen, men den totala mängden får inte överstiga 150 kg ammoniumkväve per hektar under spridningsåret.

text: Bilaga B

text: Metaller i åkermark

text: Gränsvärden enligt 8 och 10 §§ för halten metaller i åkermark vid användning av avloppsslam

text: Metall mg/kg torrsubstans i jord

text: Bly 40 Kadmium 0,4 Koppar 40 Krom 60 Kvicksilver 0,3 Nickel 30 Zink 100 Trots vad som sägs i tabellen får åkermarkens zinkhalt uppgå till 150 mg/kg torrsubstans jord i Jämtlands, Stockholms, Södermanlands, Uppsala, Västernorrlands och Västmanlands län.

text: Bilaga D

text: Provtagningsmetoder

text: Provtagning av jord och avloppsslam för kontroll enligt 10 respektive 11 § skall ske med hjälp av nedan beskrivna metoder. Som alternativ till dessa metoder får andra metoder användas, under förutsättning att det kan visas att metoderna är likvärdiga vid provtagning av aktuell typ av jord eller avloppsslam. Med likvärdig avses här att metoden skall ge samma resultatnivå och ha minst lika god repeterbarhet som den föreskrivna metoden.

text: Provtagning av åkermark enligt 10 §

text: För analys av jordprover enligt bestämmelserna i 10 § och denna bilaga skall ett representativt jordprov tas ut. Detta omfattar normalt ett blandprov om minst 0,5 liter som består av minst 25 stickprov, uttagna på en areal som är mindre än eller lika med 5 hektar och som brukas på ett enhetligt sätt. Proverna skall tas ut till ett djup av 25 cm. Är markbearbetningsdjupet mindre än 25 centimeter kan provtagningsdjupet minskas till motsvarande djup, dock inte till mindre än 10 cm.

text: Provtagning av avloppsslam enligt 11 §

text: Allmänna bestämmelser

text: Provtagning av avloppsslam enligt bestämmelserna i 11 § och denna bilaga skall ske efter behandling och innan det levereras till användaren. Proverna skall vara representativa för framställningen av avloppsslam. Det prov som lämnas till laboratoriet för analys skall vara ett slutprov på 1 liter som har tagits ur ett samlingsprov på det sätt som beskrivs nedan. Primärprov tas ur den löpande produktionen i direkt anslutning till avvattningsutrustningen, antingen från transportband eller från uppsamlingsbehållare. Ett primärprov prepareras genom att avloppsslam tas vid en och samma tidpunkt från fem olika punkter på transportbandet eller behållaren. De enskilda delproven töms i ett plastkärl och omblandas noga. Från denna blandning tas det egentliga primärprovet. Primärproven skall förvaras frysta under provtagningsperioden. När provtagningsperioden är slut tinas primärproven och blandas omsorgsfullt till ett samlingsprov. Ur detta samlingsprov tas ett slutprov för analys.

text: Provtagningsförfarande vid olika avloppsreningsverk

text: Provtagningsfrekvensens beroende av avloppsreningsverkets storlek, när egen slamavvattningsutrustning finns.

text: Anslutning, personekvivalenter

text: 2 001–20 200–2 000 >20 000 000

text: Provtyp Provtagningsfrekvens

text: Uttag av primär 1 prov per 1 prov per 1 prov per prov varannan vecka arbetsdag då vecka avvattningsutrustningen är i drift Beredning av 1 prov per år 1 prov per 1 prov per samlingsprov och halvår månad uttag av slutprov

text: Om avloppsslammet lagras i silo uttas ett primärprov från denna vid varje tömning, dock högst en gång per dag, och fryses.

text: Bilaga E

text: Analysmetoder

text: Nedanstående analysmetoder skall användas vid provberedning och analys av jord- och slamprover. Som alternativ till de föreskrivna referensmetoderna får andra metoder användas, under förutsättning att det kan visas att metoderna är likvärdiga vid analys av aktuell typ av jord eller avloppsslam. Med likvärdig avses här att analysmetoden skall ge samma resultatnivå och ha minst lika god repeterbarhet som den föreskrivna referensmetoden.

text: Analys för bestämning av jordens fosforklass enligt 5 § och bilaga A

text: Lättlöslig fosfor (P—AL)

text: Svensk standard SS 02 83 10, utgåva 1, 1993-05-12. Markundersökningar – Extraktion och bestämning av fosfor, kalium, kalcium, magnesium och natrium ur jord med ammoniumlaktat/ättiksyralösning (Almetoden),

text: och

text: Svensk standard SS 02 83 10 T1, utgåva 1, 1995-01-05. Markundersökningar – Extraktion och bestämning av fosfor, kalium, kalcium, magnesium och natrium ur jord med ammoniumlaktat/ättiksyralösning (AL-metoden) – Teknisk rättelse.

text: Analys av jord enligt 10 § och bilaga B

text: pH

text: Svensk standard SS-ISO 10390, utgåva 1, 1994-10-14. Markundersökningar – Bestämning av pH.

text: Torrsubstans

text: Svensk standard SS-ISO 11 465, utgåva 1, 1995-09-15. Markundersökningar – Bestämning av torrsubstans och vattenkvot – Gravimetrisk metod.

text: Metaller

text: Svensk standard SS 02 83 11, utgåva 1, 1997-06-04. Markundersökningar – Bestämning av spårmetaller i jord genom extraktion med salpetersyra, med följande tillägg:

text: Analys med avseende på kadmium: Halten kadmium i extraktet skall bestämmas med atomabsorptionsspektrofotometri enligt nedanstående referensmetoder, eller med induktivt kopplad plasma (ICP) enligt referens 1, 2 eller 3 i Svensk standard SS 02 83 11, utgåva 1, 1997-06-04.

text: eller

text: Svensk standard SS 02 81 83, utgåva 1, 1986-05-20. Vattenundersökningar – Metallhalt i vatten, slam och sediment – Bestämning med flamlös atomabsorptionsspektrofotometri – Elektrotermisk atomisering i grafitugn – Allmänna principer och regler,

text: samt

text: Svensk standard SS 02 81 84, utgåva 1, 1988-05-20. Vattenundersökningar – Metallhalt i vatten, slam och sediment – Bestämning med flamlös atomabsorptionsspektrofotometri – Elektrotermisk atomisering i grafitugn – Speciella anvisningar för aluminium, bly, järn, kadmium, kobolt, koppar, krom, mangan och nickel.

text: Analys med avseende på krom: Halten krom i extraktet skall bestämmas med atomabsorptionsspektrofotometri enligt Svensk standard SS-EN 1233, utgåva 1, 1997-01-31. Vattenundersökningar – Bestämning av krom med atomabsorptionsspektrometri.

text: Analys med avseende på kvicksilver: Svensk standard SS 02 81 75, utgåva 1, 1989-01-25. Vattenundersökningar – Metallhalt i vatten, slam och sediment – Bestämning med flamlös atomabsorptionsspektrofotometri – Speciella anvisningar för kvicksilver.

text: Resultatangivelse

text: Resultatet av samtliga analyser anges som milligram per kilogram torrsubstans jord (mg/kg TS) på det sätt som anges i respektive standard.

text: Analys av avloppsslam enligt 11 §

text: Torrsubstans

text: Svensk standard SS 02 81 13, utgåva 1, 1981-05-20. Vattenundersökningar – Bestämning av torrsubstans och glödgningsrest i vatten, slam och sediment.

text: Glödgningsförlust

text: Totalfosfor

text: Provberedning och uppslutning enligt Svensk standard SS 02 81 50, utgåva 2, 1993-05-12. Vattenundersökningar – Metallhalt i vatten, slam och sediment – Bestämning med atomabsorptionsspektrofotometri i flamma – Allmänna principer och regler.

text: Slutbestämning enligt Svensk standard SS-EN 1189, utgåva 1, 1997-04-11. Vattenundersökningar – Bestämning av fosfor – Spektrometrisk metod med ammoniummolybdat, avsnitt 3 – Bestämning av ortofosfat,

text: eller

text: Svensk standard SS 02 81 26, utgåva 2, 1984-04-01. Vattenundersökningar – Bestämning av fosfat i vatten.

text: Totalkväve

text: Svensk standard SS 02 81 01, utgåva 1, 1992-04-22. Vattenundersökningar – Nitrogenhalt i vatten – Bestämning med kjeldahlmetod efter reduktion med Devardas legering.

text: A%mmoniumkväve

text: Svensk standard SS 02 81 34, utgåva 1, 1976-02-15. Bestämning av ammoniumnitrogenkoncentration hos vatten.

text: Metaller

text: Analys med avseende på bly, koppar, nickel och zink: Svensk standard SS 02 81 50, utgåva 2, 1993-05-12. Vattenundersökningar — Bestämning av metaller med atomabsorptionsspektrometri i flamma – Allmänna principer och regler,

text: samt

text: Svensk standard SS 02 81 52, utgåva 2, 1993-05-12. Vattenundersökningar – Atomabsorptionsspektrometri i flamma – Speciella anvisningar för aluminium, bly, järn, kadmium, kobolt, koppar, krom, mangan, nickel och zink.

text: Analys med avseende på krom: Svensk standard SS-EN 1233, utgåva 1, 1997-01-31. Vattenundersökningar – Bestämning av krom med atomabsorptionsspektrometri.

text: Analys med avseende på kadmium: Svensk standard SS-EN ISO 5961, utgåva 1, 1995-09-08. Vattenundersökningar – Bestämning av kadmium med atomabsorptionsspektrometri (ISO 5961:1994), Section 3: Determination of cadmium by electrothermal atomization atomic absorption spectrometry,

text: eller

text: samt

text: Anmärkning

text: Svensk standard säljs av SIS – Standardiseringen i Sverige, Box 6455, 113 82 STOCKHOLM. Besöksadress: S:t Eriksgatan 115. Telefon: 08-610 30 00 Telefax: 08 - 30 77 57. ___________

text: Dessa föreskrifter träder i kraft 1. när det gäller bestämmelserna i bilaga E den 10 februari 1999, och 2. när det gäller övriga bestämmelser den 10 augusti 1998.

text: STATENS NATURVÅRDSVERK

text: ROLF ANNERBERG

text: Björn Södermark

text: (Kommunenheten)


title: Statens naturvårdsverks föreskrifter om ändring i kungörelsen (SNFS 1990:14) med föreskrifter om kontroll av utsläpp till vatten- och markrecipient från anläggningar för behandling av avloppsvatten från tätbebyggelse

text: den 24 juli 1998

text: kontroll av utsläpp till vatten- och markrecipient från anläggningar för behandling av avloppsvatten från tätbebyggelse;

text: beslutade den 13 maj 1998.

text: Med stöd av

text: 17 § andra punkten miljöskyddsförordningen (1989:364)

text: föreskriver Statens naturvårdsverk att bilagan i kungörelsen (

text: SNFS 1990:14

text: ) med föreskrifter om kontroll av utsläpp till vatten- och markrecipient från anläggningar för behandling av avloppsvatten från tätbebyggelse skall ha följande lydelse.

text: Bilaga

text: Metoder som skall användas vid provhantering och analys av avloppsvattenprover enligt 3–10 §§.

text: Paragraf* Föreskriven analysmetod 3 §, Svensk standard SS 02 81 42, utgåva 2, 1991-06-05. punkt 1 Vattenundersökningar – Bestämning av kemisk oxygenförbrukning hos vatten – CODCr oxidation med dikromat. 3 §, Svensk standard SS 02 81 43, utgåva 2, 1990-10-17. punkt 2 Vattenundersökningar – Bestämning av biokemisk oxygenförbrukning, BOD7, hos avloppsvatten – Utspädningsmetod. 3 §, Svensk standard SS 02 81 27, utgåva 2, 1984-04-01. punkt 3 Vattenundersökningar – Bestämning av totalfosfor i vatten – Uppslutning med peroxodisulfat. 3 §, Svensk standard SIS 02 81 31, utgåva 1, 1976-02-15. punkt 4 Vattenundersökningar – Bestämning av koncentration av nitrogenföreningar i vatten – Oxidation med peroxodisulfat. 3 §, Svensk standard SIS 02 81 34, utgåva 1, 1976-02-15. punkt 5 Vattenundersökningar – Bestämning av ammoniumnitrogenkoncentration hos vatten. 3 §, Analys med avseende på bly, koppar och nickel: punkt 6 Svensk standard SS 02 81 83, utgåva 1, 1986-05-20. Vattenundersökningar – Metallhalt i vatten, slam och sediment – Bestämning med flamlös atomabsorptionsspektrofotometri – Elektrotermisk atomisering i grafitugn – Allmänna principer och regler,

text: samt

text: eller

text: samt

text: Analys med avseende på kvicksilver: Svensk standard SS 02 81 75, utgåva 1, 1989-01-25. Vattenundersökningar – Metallhalt i vatten, slam och sediment – Bestämning med flamlös atomabsorptionsspektrofotometri – Speciella anvisningar för kvicksilver. Analys med avseende på zink: Svensk standard SS 02 81 50, utgåva 2, 1993-05-12. Vattenundersökningar – Bestämning av metaller med atomabsorptionsspektrometri i flamma – Allmänna principer och regler,

text: samt

text: Svensk standard SS 02 81 52, utgåva 2, 1993-05-12. Vattenundersökningar – Atomabsorptionsspektrometri i flamma – Speciella anvisningar för aluminium, bly, järn, kadmium, kobolt, koppar, krom, mangan, nickel och zink. * Paragraf avser den paragraf och punkt i föreskrifterna där analysparametern nämns första gången.

text: Anmärkning

text: Vid elektriska installationer och användning av elektrisk apparatur i våta och fuktiga utrymmen gäller de bestämmelser som anges i Elsäkerhetsverkets starkströmsföreskrifter,

text: ELSÄK-FS 1994:7

text: . Föreskrifterna säljs av Elsäkerhetsverkets publikationsservice, Box 1371, 111 93 Stockholm. Telefon: 08-795 34 80, telefax: 08-795 31 60.

text: Svensk standard säljs av SIS – Standardiseringen i Sverige, Box 6455, 113 82 STOCKHOLM. Telefon: 08-610 30 00, telefax: 08-30 77 57. Som alternativ till de föreskrivna analysmetoderna får andra metoder användas, under förutsättning att verksamhetsutövaren kan visa att metoderna är likvärdiga vid analys av aktuell typ av avloppsvatten. __________

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 10 februari 1999.

text: STATENS NATURVÅRDSVERK

text: ROLF ANNERBERG

text: Björn Södermark

text: (Kommunenheten)


title: Statens naturvårdsverks föreskrifter om ändring i kungörelsen (SNFS 1994:7) med föreskrifter om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse

text: För avloppsvattenutsläpp som avses i 5 § skall i fråga om totalkväve gälla de begränsningsvärden som anges i tabell 2. Kraven på högsta koncentration eller minsta procentuella reduktion skall följas.

text: I dess lydelse 1995:953. 2 Jfr Rådets direktiv

text: (EGT L 67/29, 7. 3. 1998).

text: Tabell 2. Begränsningsvärden för totalkväve vid utsläpp av avloppsvatten i det område som anges i 5 §

text: Parameter Högsta Minsta Typ av koncentration procentuella reduktion*begränsningsvärde (årsmedelvärde) (årsmedelvärde)

text: Totalkväve 15 mg/l N-tot 70 Riktvärde (10.000–100.000 pe) 70 Riktvärde 10 mg /l N-tot (mer än 100.000 pe) * Reduktion i förhållande till inflödets belastning.

text: Bestämmelser om kontroll av utsläpp av totalkväve från avloppsreningsverk finns i Statens naturvårdsverks kungörelse (

text: SNFS 1990:14

text: ) med föreskrifter om kontroll av utsläpp till vatten- och markrecipient från anläggningar för behandling av avloppsvatten från tätbebyggelse. För att kontrollera att kraven med avseende på kväve uppfylls är det också möjligt att använda dygnsmedelvärden om det kan säkerställas att man därigenom uppnår motsvarande skyddsnivå. I detta fall får dygnsmedelvärdet för totalt kväve inte överskrida 20 mg/l när spillvattnets temperatur vid den biologiska processen är 12º C eller högre. I stället för temperaturkravet kan drifttiden begränsas med beaktande av regionala klimatförhållanden. Vid kontroll av att riktvärdet för minsta procentuella reduktion inte underskrids skall provtagning ske även av det till avloppsreningsverket inkommande vattnet med hjälp av en metod som åtminstone uppfyller bestämmelserna i bilaga 2. ___________

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter det att de enligt uppgift på dem utkom från trycket.

text: STATENS NATURVÅRDSVERK

text: ROLF ANNERBERG

text: Caroline Wakter

text: (Juridiska enheten)


fs: sosfs

publisher: Socialstyrelsen

title: Socialstyrelsens allmänna råd om diagnostik av och förebyggande åtgärder mot rubellainfektion

text: SOSFS_1982-13 (M).indd 1 2014-06-04 17.52

text: SOSFS_1982-13 (M).indd 2 2014-06-04 17.52

text: SOSFS_1982-13 (M).indd 3 2014-06-04 17.52

text: SOSFS_1982-13 (M).indd 4 2014-06-04 17.52

text: SOSFS_1982-13 (M).indd 5 2014-06-04 17.52

text: SOSFS_1982-13 (M).indd 6 2014-06-04 17.52


title: Socialstyrelsens föreskrifter om användning av bröstmjölk m.m.


text: Föreskrifter

text: Socialstyrelsen föreskriver följande vad gäller indelning och benämning av specialiteter där specialistkompetens kan uppnås, målbeskrivningar, specialiseringstjänstgöringens omfattning, godkännande av klinik för specialiseringstjänstgöring, intyg om genomförd specialiseringstjänstgöring samt bevis över specialistkompetens. (

text: SOSFS 2014:9

text: Indelning och benämning av specialiteter där specialistkompetens kan uppnås

text: De specialiteter inom vilka specialistkompetens kan uppnås är 1. pedodonti, 2. ortodonti, 3. parodontologi, 4. oral kirurgi, 5. endodonti, 6. oral protetik, 7. odontologisk radiologi, och 8. bettfysiologi. (

text: SOSFS 2014:9

text: Målbeskrivningar

text: Socialstyrelsen föreskriver att de målbeskrivningar, som finns i bilaga till dessa föreskrifter, skall gälla för de kunskaper, färdigheter och förhållningssätt som tandläkare skall ha förvärvat för att erhålla specialistkompetens inom någon av de angivna specialiteterna.

text: Kunskaper och färdigheter gemensamma för de olika specialiteterna

text: Tandläkare under specialiseringstjänstgöring skall ha tränat sin pedagogiska förmåga, eftersom en specialist ofta förväntas delta i undervisning och handledning inom sin specialitet vad gäller tandvårdspersonal, samt för att kunna bedriva hälsoupplysning. Pedagogisk utbildning och träning skall ingå i samtliga specialiseringstjänstgöringar. Specialiseringstjänstgöringen skall också leda fram till goda kunskaper i tandvårdsplanering, profylaktik, hälsoekonomi och epidemiologi Tjänstgöringen skall även medföra träning i samverkan mellan specialist och allmäntandläkare. Förmågan att kritiskt granska metoder och tekniker inom specialiteten skall utvecklas under specialiseringstjänstgöringen. Detta innebär att grundläggande kunskaper i vetenskaplig metodik skall inhämtas, framför allt genom en kritisk granskning av litteratur som hänför sig till respektive ämnesområde. Det är därför värdefullt om tandläkaren under specialiseringstjänstgöringen själv utför eller deltar i ett vetenskapligt arbete som kan bidra till hans eller hennes vetenskapliga skolning.

text: Specialiseringstjänstgöringens omfattning

text: Vidareutbildning till specialist skall enligt behörighetsförordningen ta minst tre år. Specialiseringstjänstgöringen skall fullgöras på en heltidstjänst med en genomsnittlig arbetstid av 40 timmar per vecka. Huvudmannen för utbildningen kan bevilja förkortad arbetstid, dock måste den vara minst hälften av den normala tiden. Deltidstjänstgöring kompenseras med förlängd specialiseringstjänstgöring motsvarande beviljad deltid så att den sammanlagda tiden kommer att motsvara minst tre år. Handledaren för en tandläkare under specialistutbildning avgör efter den angivna tiden om kraven på kunskaper, färdigheter och förhållningssätt enligt föreskrivna målbeskrivningar uppnåtts. Om detta inte är fallet skall specialiseringstjänstgöringen förlängas eller avbrytas utan godkännande. I god tid före fastställd minimitid skall handledaren informera den tandläkare som genomgår specialiseringstjänstgöring om vilka kunskaper och färdigheter som saknas för att tandläkaren skall uppnå sin specialistkompetens. Det är arbetsgivarens och handledarens ansvar att planera tjänstgöringen och utbildningen så att tandläkaren uppnår specialistkompetens inom rimlig tid.

text: Godkännande av klinik för specialiseringstjänstgöring

text: För att Socialstyrelsen skall kunna pröva om en klinik kan godkännas för specialiseringstjänstgöring skall följande underlag finnas med i den ansökan som insänds till Socialstyrelsen.

text: Uppgift om handledarens/handledarnas kompetens.

text: Utbildningsplan relaterad till målbeskrivningen för den specialitet ansökan avser.

text: Klinikens patientunderlag.

text: Plan för uppföljning av färdigheter och kunskaper hos den tandläkare som genomgår specialistutbildning.

text: Uppgift om viss del av specialiseringstjänstgöringen avses bli förlagd till annan klinik.

text: Om punkt 5 är aktuell ska uppgifter enligt punkterna 1 – 4 också bifogas för denna andra klinik, vilken även den skall prövas av Socialstyrelsen för godkännande. För en ändamålsenlig specialistutbildning krävs handledare med kliniskt kunnande, vetenskaplig erfarenhet och pedagogisk insikt. Det kliniska kunnandet hos handledaren skall vara formellt erkänt på så vis att handledaren själv måste ha specialistkompetens med flerårig klinisk erfarenhet inom ämnesområdet. Vidare krävs att utbildningskliniken har patienter med alla de speciella vårdbehov som kan förväntas hos den blivande specialistens remissklientel i framtiden. Ett stort antal fall av behandlingar inom ämnesområdet vid utbildningskliniken garanterar att alla typer av fall blir belysta i utbildningen, varför endast kliniker med stor behandlingsvolym kan godkännas som utbildningskliniker. Till detta kommer betydelsen av kontinuitet i utbildningen. Därför skall det utöver handledaren finnas ytterligare specialister vid utbildningskliniken som kan hjälpa tandläkaren under utbildning vid tillfällen när handledaren inte är tillgänglig m.m. Ansökan om godkännande av klinik för specialiseringstjänstgöring inom viss specialitet skall sändas in till Socialstyrelsen, PTP-enheten, 106 30 Stockholm. Socialstyrelsen prövar om kliniken kan bli godkänd eller inte. Ett godkännande är giltigt tills vidare. Kliniken skall till Socialstyrelsen anmäla eventuella förändringar av större vikt vad avser innehållet i punkterna 1 – 5 ovan. Socialstyrelsen omprövar därefter godkännandet med hänsyn till förändringarna. En sådan omprövning kan också bli aktuell i förhållande till hur specialistutbildningen fungerar vid kliniken.

text: Handledning

text: Enligt 12 § behörighetsförordningen skall specialiseringstjänstgöringen ske under handledning. Tandläkare som genomgår utbildning till specialist har således rätt till handledning. Handledaren skall ha specialistkompetens inom den specialitet utbildningen avser. Tandläkarens kompetensutveckling stöds av handledaren som också skall kontrollera att tandläkaren efter hand tillägnar sig de kunskaper, färdigheter och förhållningssätt som anges i målbeskrivningen. Om särskilda insatser behövs för att främja kompetensutvecklingen skall handledaren verka för att lämpliga åtgärder vidtas, t.ex. förändringar i tandläkarens tjänstgöring, arrangemang för tjänstgöring vid annan klinik, anvisningar om litteratur eller projektarbete m.m. Handledaren skall hålla god kontakt med kliniker där viss del av utbildningen fullgörs.

text: Intyg om genomförd specialiseringstjänstgöring

text: Ansvarig handledare skall – efter det att vederbörande tandläkare genomgått sin specialiseringstjänstgöring – genomföra ett slutprov och utfärda intyg om att kraven i fastställd målbeskrivning uppnåtts. Vid slutprovet, som kan vara muntligt eller skriftligt, skall en handledare från annan, för specialiseringstjänstgöring godkänd klinik inom specialiteten medverka. Intyget skall utöver handledaren undertecknas av den handledare från annan klinik som biträtt vid slutprovet. Om tandläkaren tjänstgjort vid flera kliniker svarar handledaren vid den klinik inom den sökta specialiteten, vid vilken tandläkaren senast tjänstgjort, för intyget. Vid behov skall samråd ske med de övriga handledare tandläkaren haft under sin specialiseringstjänstgöring.

text: Bevis över specialistkompetens

text: Socialstyrelsen utfärdar bevis om specialistkompetens inom viss specialitet. Tandläkare som önskar erhålla sådant bevis skall ansöka om detta hos Socialstyrelsen. Till ansökan skall bifogas ovan angivet intyg om genomgången specialiseringstjänstgöring samt personbevis. Ansökan ställs till Socialstyrelsen, RT-S-enheten, 106 30 Stockholm. Ansökningsavgift erläggs enligt

text: avgiftsförordningen (1992:191)

text: Allmänna råd

text: Målbeskrivningarnas syfte och uppbyggnad

text: Målbeskrivningarna för varje specialitet lägger fast vilka kunskaper, färdigheter och förhållningssätt som tandläkaren skall besitta för att uppfylla kraven på specialistkompetens inom specialiteten ifråga. Målbeskrivningen utgör en vägledning för den tandläkare som avser att specialisera sig inom respektive område. Den är också en vägledning för berörda arbetsgivare, chefer och handledare som skall ansvara för att specialistkompetensen uppnås i förhållande till bestämmelsen i 12 § behörighetsförordningen och att specialiseringstjänstgöringen fullgörs på ett effektivt sätt. Målbeskrivningen ligger också till grund för den individuella tjänstgörings- och utbildningsplan som bör göras upp i början av en specialiseringstjänstgöring. Under avsnittet avgränsning och allmän målsättning i målbeskrivningarna finns angivet de ämnesområden utöver själva specialiteten som en färdig specialist bör ha särskilda kunskaper i. I målbeskrivningarna anges kompetenskraven inom diagnostik och behandling i tandsjukvårdande verksamhet i tre nivåer. Den första nivån (A) innebär krav att tandläkaren självständigt och rutinerat skall kunna handlägga eller utföra viss diagnostik och behandling. Den används för sådant som är vanligt förekommande inom specialiteten. Den andra nivån (B) avser mindre vanliga tillstånd och åtgärder där konsultation till mer erfaren specialist eller remittering till annan vårdenhet är ett normalt alternativ. Den tredje nivån (C) avser ovanliga tillstånd eller sådana som för utredning, diagnos och behandling kräver särskilt stora tekniska och personella resurser och där ställningstagandet ofta avser när och vart patienten skall remitteras.

text: Kompletterande utbildning

text: Tandläkarnas kompetensutveckling under specialiseringstjänstgöringen sker huvudsakligen genom praktisk tjänstgöring under handledning. Härutöver föreskrivs i 12 § behörighetsförordningen att deltagande i kompletterande utbildning skall ingå i tandläkarens kompetensutveckling till specialist. Med kompletterande utbildning avses i första hand teoretiska studier genom föreläsningar, läroböcker, handböcker, vetenskapliga tidskrifter, videoprogram och dylikt som tandläkaren kan bedriva på eget initiativ och i samråd med handledaren. Vidare är det självklart att tandläkaren under specialiseringstjänstgöringen deltar i de interna fortbildningsaktiviteter som erbjuds på den egna arbetsplatsen. Det förutsätts att alla tandläkare under tiden för specialiseringstjänstgöring deltar i annan kursmässig utbildning, men något föreskrivet antal kurser eller kursdagar krävs inte för specialistkompetens.Tandläkare under specialiseringstjänstgöring bör i samråd med handledaren bedöma om deltagande i kurser, tjänstgöring på annan klinik eller auskultation kan påskynda kompetensutvecklingen eller tillföra angelägna kunskaper eller färdigheter som kan vara svåra att förvärva på den klinik där vederbörande är anställd. Bedömning av vilka kurser, tjänstgöring på annan klinik eller auskultation som är aktuella bör utgå från de individuella och lokala förhållandena. En preliminär bedömning bör göras i samband med att den individuella tjänstgörings- och utbildningsplanen görs upp i början av tandläkarens specialiseringstjänstgöring. Denna plan kan komma att behöva revideras och kompletteras under tjänstgöringens gång.

text: Handledning

text: I 12 § behörighetsförordningen föreskrivs att specialiseringstjänstgöringen skall ske under handledning. Ansvaret för erforderlig handledning är en del i det allmänna arbetsgivaransvaret och ledningsansvaret för ansvarig klinikchef. Klinikchefen kan själv svara för den konkreta handledningen men handledaruppgiften kan också delegeras till en eller flera tandläkare inom kliniken. Handledaren bör ha pedagogisk färdighet som krävs för att vara en bra handledare.

text: Kvalitetssäkring av specialiseringstjänstgöringen

text: Handledaren ansvarar för att det beskrivna utbildningsmålet uppnås. Detta bör ske genom en fortlöpande kontroll av att tandläkaren under specialiseringstjänstgöring utvecklar sin kompetens på rätt sätt. En lämplig form är t.ex. regelbundna utvecklingssamtal. Dokumentation av erfarenhet genom tjänstgöringsintyg, kursintyg, i förekommande fall kopior av behandlingsberättelser etc. bör eftersträvas.

text: Bilagor

text: Målbeskrivningar

text: Pedodonti

text: I. Avgränsning och allmän målsättning

text: Specialiteten pedodonti är tvärvetenskaplig. Specialiteten omfattar odontologiskt omhändertagande av barn och ungdomar med komplicerade tandolycksfallskador, grava tandutvecklingsstörningar, och av barn och ungdomar med allvarliga somatiska sjukdomar, funktionshinder, uttalad tandvårdsrädsla och psykiska störningar. I specialiteten integreras fördjupade odontologiska kunskaper och färdigheter med medicinska, psykologiska, pedagogiska och sociala kunskaper om barn och ungdomar. Vidare är det karaktäristiskt för specialiteten att utnyttja och ta hänsyn till den växande individens psykiska och fysiska utveckling som en förutsättning för att patienter med komplicerade behandlingsbehov skall kunna få ett adekvat odontologiskt omhändertagande. Specialistutbildning i pedodonti skall leda till fördjupade kunskaper om barns utveckling, beteende och behov för att kunna förstå och ta hänsyn till hur barnets kroppsliga, känslomässiga, intellektuella och sociala utveckling påverkas av konstitution, sjukdomstillstånd och sociala faktorer. Utöver detta skall specialistutbildningen leda fram till nödvändiga kunskaper i bettfysiologi, odontologisk radiologi, oral kirurgi, ortodonti, parodontologi, barn- och ungdomshabilitering, barn- och ungdomspsykiatri, pediatrik och psykologi.

text: II. Diagnostik och behandling i tandsjukvårdande verksamhet

text: A. Självständigt och rutinerat kunna utföra:

text: diagnostik, behandling, prognosbedömning samt behandling av komplikationer hos barn och ungdomar med komplicerade dentoalveolära traumata

text: diagnostik, utredning och behandling av barn och ungdomar med grava störningar i tändernas eruption, mineralisation och antal

text: bedömning av beteendestörningar i tandvårdssituationen hos barn och ungdomar och deras psykologiska omhändertagande samt val av sederingsmetoder

text: bedömning av anestesirisk samt genomförande av behandling med adekvat smärtkontroll med användande av sedering och generell anestesi

text: diagnostik, utredning och behandling av barn och ungdomar med hög kariesrisk och/eller hög kariesaktivitet

text: bedömning av ortodontiskt behandlingsbehov och indikationer för barn och ungdomar

text: odontologiskt omhändertagande av barn och ungdomar med allvarliga somatiska sjukdomar med fysiska handikapp med begåvningshandikapp med psykisk störning

text: analys av bettutvecklingen och tidig diagnostik av malocklusioner samt interceptiv ortodontisk behandling

text: behandling av barn med tidiga tecken på parodontit

text: B. Ha god kännedom om och viss erfarenhet av:

text: juvenil protetik, inklusive terapiplanering avseende implantat

text: käkfrakturer och andra kraniofaciala traumaskador hos barn och ungdomar

text: klinisk och röntgenologisk bedömning av barn och ungdomar med medfödda avvikelser och syndrom med orala manifestationer

text: verksamhet vid barnmedicinsk klinik, barn- och ungdomspsykiatrisk klinik samt barnhabiliteringscentral

text: behandling av barn och ungdom med juvenil parodontit

text: omhändertagande av barn med kraniomandibulär dysfunktion

text: odontologiskt omhändertagande av oralmotoriska störningar hos barn med emotionella, fysiska och begåvningshandikapp

text: C. Ha teoretisk kännedom om eller ha närvarit vid handläggning/utförande av:

text: klinisk undersökning inklusive laboratorietest för bedömning av barns och ungdomars hälsotillstånd

text: ortognat kirurgiska ingrepp på barn och ungdomar.

text: III. Förebyggande verksamhet

text: Specialisten skall självständigt kunna organisera förebyggande verksamhet, innefattande tandhälsovårdsverksamhet som bedrivs på mödravårdscentraler, barnavårdscentraler, daghem, skolor, institutioner och inom den organiserade tandvården.

text: IV. Samverkan inom och utom tandvårdssystemet inklusive övrig hälso- och sjukvård m.m.

text: Specialist i pedodonti skall ha kunskaper om och erfarenhet av konsultationsverksamhet till allmäntandläkare. Specialisten skall vidare ha utvecklat förmåga att samarbeta med andra specialister och deltagare i interdisciplinära vårdteam. Specialisten skall också ha förmåga att samarbeta med personal inom medicinska specialiteter främst bamhälsovård, barnmedicin, barnhabilitering och barn- och ungdomspsykiatri. Utom hälso- och sjukvården/tandvården sker samverkan med skolan samt sociala myndigheter.

text: Ortodonti

text: I. Avgränsning och allmän målsättning

text: Specialiteten ortodonti är den del av odontologin som omfattar ansiktets, käkarnas och bettets normala och anormala utveckling och växt. Ämnet omfattar diagnostik, behandling och förebyggande av medfödda eller förvärvade bett- och tandställningsfel baserat på kunskaper om orsaker till avvikelserna och deras konsekvenser för individens orala och allmänna välbefinnande. Specialistutbildning i ortodonti skall leda till de särskilda kunskaper och färdigheter som behövs för att självständigt kunna ansvara för och utföra all ortodontisk diagnostik och behandling på barn och vuxna. I ämnesområdet ingår diagnostik av medfödda eller förvärvade avvikelser av ansiktets och käkarnas normala växt liksom störningar i bettets utveckling samt att självständigt fatta beslut om behandlingsmål, behandlingsplanering och att göra prognosbedömningar. Utöver detta skall specialistutbildningen leda fram till nödvändiga kunskaper i bettfysiologi, odontologisk radiologi, oral kirurgi, oral protetik, parodontologi, pedodonti, foniatrik, genetik, pediatrik, plastikkirurgi, psykologi och öron-, näs- och halssjukdomar.

text: diagnostik, behandlingsbehovsvärdering, prognosbedömning och behandling av förekommande typer av malocklusioner på barn och vuxna

text: diagnostik och ortodontisk behandling av barn med medfödda missbildningar i ansikte och käkar

text: erforderlig ortodonti vid bettrehabilitering av vuxna patienter

text: planering av ortognat kirurgi

text: pre- och postoperativ ortodontisk behandling i samband med ortognat kirurgi

text: behandling av kraniomandibulär dysfunktion

text: bettrehabilitering

text: oralmedicinsk diagnostik

text: plastikkirurgisk behandling av barn med medfödda läpp-, käk- och gomdefekter

text: maxillofacial kirurgi

text: öron-näs-och halssjukdoinar

text: III. Förebyggande verksamhet

text: Specialisten skall vara väl förtrogen med interceptiva åtgärder för att förebygga uppkomsten och hindra utvecklingen av olika bettavvikelser.

text: Specialisten skall dels ha kännedom om organisation och administration av specialistklinik i ortodonti, dels ha kunskaper om och erfarenhet av konsultationsverksamhet och samverkan med övrig verksamhet inom tandvården och med olika medicinska specialiteter.

text: Parodontologi

text: I. Avgränsning och allmän målsättning

text: Specialiteten parodontologi omfattar fördjupade kunskaper avseende sjukdomar och defekter i de vävnader som utgör tandens fäste i käkbenet. Ämnet omfattar också diagnostik, behandling och förebyggande av medfödda eller förvärvade defekter eller sjukdomar som kan påverka detta fäste. Specialistutbildning i parodontologi skall leda fram till särskilda kunskaper och färdigheter i diagnostik och behandling av sjukdomar och defekter, med betoning av infektiösa och inflammatoriska processer, i tandens stödjevävnader. Destruktiva processer i dessa vävnader kan ofta ha samband med andra sjukdomar vilket gör att specialiteten parodontologi har kunskapssamband med ett flertal andra specialiteter, såväl odontologiska som medicinska. Utöver detta skall specialistutbildningen leda fram till nödvändiga kunskaper i bettfysiologi, endodonti, odontologisk radiologi, oral kirurgi, oral mikrobiologi, oral protetik, ortodonti, immunologi och internmedicin.

text: undersökning, diagnostik, terapiplanering, behandling och prognosbedömning av alla såväl akuta som kroniska sjukdomar, sjukdomstillstånd och övriga förändringar i de parodontala vävnaderna

text: speciella parodontalkirurgiska ingrepp såsom mukogingival kirurgi, ingrepp för regeneration av parodontal vävnad respektive rekonstruktion av alveolarutskott m.m.

text: kirurgiska behandlingsmoment vid ersättning av partiella tandförluster med implantat

text: röntgendiagnostik

text: mikrobiologisk diagnostik

text: kariologisk/endodontisk diagnostik och behandling

text: bettfysiologisk diagnostik och behandling

text: oralmedicinsk diagnostik och behandling

text: protetisk behandling med implantat

text: diagnostik och behandling av slemhinnesjukdomar i munhålan

text: öron-, näs- och halssjukdomar

text: allmänmedicinska tillstånd med oral påverkan

text: ortodontisk behandling

text: III. Förebyggande verksamhet

text: Specialist i parodontologi skall kunna planera och utvärdera parodontitförebyggande vårdprogram för olika patienter. Särskilt viktig är utvärdering av olika vårdmodellers hälsoeffekt i relation till resursåtgång.

text: Samarbete och samordning krävs med tandvården i stort, på flera plan. Speciellt avses den viktiga konsultfunktionen åt allmäntandläkare och åt övriga odontologiska specialiteter.

text: Oral kirurgi

text: I. Avgränsning och allmän målsättning

text: Specialiteten oral kirurgi omfattar kunskaper och färdigheter beträffande diagnostik och behandling av sjukdomar, skador och defekter i käkar och munhåla samt omgivande vävnader. Behandlingsmetoderna är företrädesvis kirurgiska, men även medikamentell eller annan behandling kan ingå. Specialistutbildning i oral kirurgi skall leda fram till allmänt vida kunskaper i diagnostik av olika sjukdomstillstånd eller anomalier i käkar, munhåla och angränsande ansiktsregioner, samt till särskilda kunskaper och färdigheter i kirurgiska behandlingsmetoder för sådana tillstånd. Specialist i oral kirurgi skall också ha tillägnat sig särskilda kunskaper i:

text: grundläggande kirurgisk teknik

text: förebyggande och behandling av allmänna komplikationer vid kirurgiska ingrepp

text: olika former för anestesi och smärtlindring

text: chock- och vätskebehandling

text: Utöver detta skall specialistutbildningen leda fram till nödvändiga kunskaper i bettfysiologi, odontologisk radiologi, oral mikrobiologi, oral patologi, oral protetik, ortodonti, internmedicin samt öron-, näs- och halssjukdomar.

text: A. Självständigt och rutinerat kunna utföra: diagnostik respektive behandling av:

text: akuta och kroniska infektioner i käk- och ansiktsregionen

text: retinerade tänder

text: cystor och cystaliknande tillstånd i käk- och ansiktsregionen

text: traumaskador i käk- och ansiktsregionen

text: dentofaciala deformiteter

text: benigna tumörer eller tumörliknande tillstånd i käk- och ansiktsregionen

text: smärttillstånd i käk- och ansiktsregion

text: patologiska tillstånd i käkleden

text: förändringar i munhåla, käkar och omgivande vävnader som är tecken på allmänsjukdom

text: slemhinnesjukdomar i munhålan samt:

text: kirurgiska behandlingsmoment vid ersättning av tandförluster med implantat

text: kirurgiska behandlingsmoment vid rekonstruktion i käk- och ansiktsskelett

text: diagnos, bedömning och behandling av spottkörtelsjukdomar

text: sjukdomar i näsans bihålor

text: diagnos, bedömning och behandling av läpp-, käk- och gomdefekter

text: maligna tumörsjukdomar och andra maligna sjukdomar med manifestationer i munhåla och käkar

text: Specialisten i oral kirurgi skall ha kunskaper om och erfarenhet av samverkan med övrig verksamhet inom tand- och sjukvård. Detta gäller allmäntandvård, specialisttandvård samt olika medicinska specialiteter särskilt öron-, näs- och halssjukdomar, plastikkirurgi och anestesiologi.

text: Endodonti

text: I. Avgränsning och allmän målsättning

text: Specialiteten endodonti omfattar diagnostik, behandling och förebyggande av sjukdomsprocesser i tandpulpan och därav betingade förändringar i de periradikulära vävnaderna, utgående från tandens rotkanalsystem. Specialistutbildning i endodonti skall leda fram till särskilt stora kunskaper och färdigheter i diagnostik av endodontiska och periapikala patologiska processer och i behandling av inflammatoriska och infektiösa tillstånd i tandpulpa och periradikulära vävnader. Utöver detta skall specialistutbildningen leda fram till nödvändiga kunskaper i bettfysiologi, odontologisk radiologi, oral kirurgi, oral mikrobiologi, oral protetik, parodontologi, neurologi, psykiatri och toxikologi.

text: II. Diagnostik och behandling i tandsjukvårdens verksamhet

text: diagnostik, orto- och retrograd endodontisk behandling och prognosbedömning av särskilt komplicerade fall av inflammatoriska/infektiösa tillstånd i tandpulpa och periradikulär vävnad

text: endodontisk behandling och prognosbedömning av tänder där behandlingen medför särskilda tekniska svårigheter

text: infektionsutredning och endodontisk behandling av patienter med nedsatt infektionsförsvar

text: utredning av patienter med oklara dentala infektionstillstånd och av tillstånd med svårdiagnosticerade, tandrelaterade smärtor

text: endodontisk behandling av primära tänder

text: akut omhändertagande av traumaskadade tänder

text: protetisk rekonstruktion av rotfyllda tänder

text: parodontal diagnostik och behandling

text: neurologisk bedömning av ansiktssmärta

text: psykologisk bedömning av ansiktssmärta

text: diagnostik och behandling av endodontiskt betingad sinuit

text: dentala implantat

text: alternativa möjligheter till smärtlindring

text: internmedicinska tillstånd av betydelse för oral sjukdom

text: toxikologi

text: III. Förebyggande verksamhet

text: Specialisten skall dra upp riktlinjer för såväl förebyggande som behandling av endodontiska sjukdomar. Specialisten skall också medverka i utvärdering av vårdinsatserna.

text: IV. Samverkan inom och utom tandsystemet inklusive övrig hälso- och sjukvård m.m.

text: Kontaktytorna mot andra specialiteter, odontologiska såväl som medicinska, skall vara breda. Vad beträffar de senare specialiteterna är internmedicin, neurologi och öron-näsa-hals av särskilt stort intresse för den endodontiska verksamheten.

text: Oral protetik

text: I. Avgränsning och allmän målsättning

text: Specialiteten oral protetik omfattar diagnostik och behandling av patienter med missbildningar eller vävnadsförluster i käkar och ansikte, där behandlingen innebär ersättning av saknad vävnad med proteser av olika slag, samt diagnostik och behandling av fall där rehabiliteringen av psykologiska och sociala skäl är särskilt komplicerad. Däri innefattas kliniska aspekter på de protetiska materialen och materialens inverkan på individen, käkarnas och munhålans förändringar till följd av tandförluster samt tuggfunktion, fonetik och estetik vid oralprotetiska rekonstruktioner. Specialistutbildning i oral protetik skall leda fram till särskilt stora kunskaper och färdigheter i samtliga förekommande protetiska behandlingsmetoder, samt till goda kunskaper i psykologiska reaktionsmönster i samband med oralprotetisk behandling. Utöver detta skall specialistutbildningen leda fram till nödvändiga kunskaper i bettfysiologi, endodonti, gerodontologi, odontologisk radiologi, odontologisk teknologi, oral kirurgi, ortodonti, parodontologi, geriatrik, psykologi, psykiatri och toxikologi.

text: fördjupad diagnostik av omfattande och mindre frekventa defekttillstånd och planering för protetisk behandling av sådana tillstånd

text: samordning och ledning av sådan behandling när den utförs tillsammans med andra specialister eller allmäntandläkare

text: handläggning av fonetiska, estetiska och psykologiska problem i samband med oralprotetisk rehabilitering

text: prognosering av protetisk behandling av olika defekttillstånd vid användande av olika material och metoder

text: behandling med alla förekommande protetiska material och metoder, inklusive olika implantatsystem

text: motivation och instruktion i diet- och kostförhållanden av särskild betydelse för oralprotetisk behandling

text: biverkningar av dentala material

text: behandling med extraorala proteser

text: tillgängliga metoder för transplantation och vävnadsregeneration av betydelse för oralprotetisk rehabilitering

text: kirurgiska behandlingsmoment vid behandling med implantat

text: III. Förebyggande verksamhet

text: Specialisten skall självständigt utforma behandlingsprogram för särskilda patientkategorier, till exempel muntorra patienter, där prognosen generellt är påverkad. Specialisten skall också medverka i utvärdering av vårdinsatserna.

text: Specialisten skall fungera som konsult, samordnare och utvärderare av oralprotetisk rehabilitering som utförs av olika odontologiska terapeuten samt medverka vid planering och utvärdering. Interdisciplinärt samarbete med medicinska specialiteter, framförallt allmänläkare, öron-, näs- och halsläkare, foniatriker, logopeder, plastikkirurger, hudläkare, onkologer och geriatriker förekommer i varierande utsträckning.

text: Odontologisk radiologi

text: I. Avgränsning och allmän målsättning

text: Specialiteten odontologisk radiologi omfattar kunskaper och färdigheter beträffande diagnostiskt utnyttjande av olika slag av genomträngande strålning. Tyngdpunkten i specialiteten ligger på tolkning av erhållen radiologisk information avseende tänder, käkar, ansiktsskelett, munhåla, näsans bihålor, käkleder, spottkörtlar och svalg samt till dessa organ anslutande vävnader och funktioner. Diagnostiken omfattar patologiska processer, traumatiska och postoperativa tillstånd, samt övriga kraniofaciala avvikelser hos individer i alla åldrar. Specialistutbildning i odontologisk radiologi skall leda fram till särskilda kunskaper och färdigheter i de undersökningsmetoder inom diagnostisk radiologi vilka har odontologiska tillämpningar, samt till kännedom om övriga metoder. Dessutom behövs kunskap om biologiska, fysikaliska och tekniska grunder för olika metoder, om utrustning och om olika bildgivningsprocesser. Utöver detta skall specialistutbildningen leda fram till nödvändiga kunskaper i bettfysiologi, oral kirurgi, oral patologi, medicinsk radiologi och öron-, näs- och halssjukdomar.

text: II. Diagnostik i tandsjukvårdande verksamhet

text: undersökning och diagnostik av sjukdomstillstånd och anatomiska avvikelser i tänder, käkar och ansiktsskelett med hjälp av alla tillämpliga radiologiska tekniker.

text: undersökning och diagnostik av sjukdomstillstånd i spottkörtlar och annan mjukvävnad samt i käkleder och bihålor.

text: kefalometriska undersökningar och analyser

text: förefintliga radiologiska metoder för undersökning och diagnostik av munnens, käkarnas, spottkörtlarnas och svalgets funktioner.

text: ultraljudsundersäkning samt radiologisk undersökning av nevrokraniet och halsen

text: III. Förebyggande verksamhet

text: Specialisten skall med sina särskilda kunskaper kunna ge information och råd inom områdena:

text: strålskydd

text: dosmätning

text: värdering av strålrisker och diagnostiska metoder

text: Specialisten i odontologisk radiologi har stora kontaktytor mot allmäntandvården och andra specialiteter inom odontologin, mot medicinsk radiologi samt mot andra medicinska specialiteter, särskilt öron-, näs- och halsspecialiteten men även onkologi och reumatologi. Specialisten skall kunna samverka med företrädare för dessa disciplinen.

text: Bettfysiologi

text: I. Avgränsning och allmän målsättning

text: Specialiteten bettfysiologi omfattar diagnostik och behandling av funktionsstörningar inom käksystemet med symtom som rörelseinskränkning och smärttillstånd från käkområdet och angränsande organsystem. Särskild uppmärksamhet riktas mot sambandet mellan allmänsjukdomar och funktionsstörningar inom käksystemet. Specialistutbildning i bettfysiologi skall leda fram till särskilt stora kunskaper i diagnostik av käkfunktionella avvikelser och av smärta i tuggsystemet, och till särskilda färdigheter för behandling av dessa tillstånd. Utöver detta skall specialistutbildningen leda fram till nödvändiga kunskaper i odontologisk radiologi, oral kirurgi, oral protetik, ortodonti, neurologi, psykologi, psykiatri, reumatologi och öron-, näs- och halssjukdomar.

text: diagnostik av funktionsstörningar och smärttillstånd i käksystemet, inklusive klinisk funktionell undersökning av käksystemet och angränsande strukturer vid:

text: odontologisk utredning av huvudvärkspatienter och patienter med ansiktssmärta

text: odontologisk utredning av patienter med allmänsjukdomar som kan engagera käksystemet speciellt reumatologiska sjukdomar och vissa neurologiska störningar som kan manifestera sig i käksystemet

text: funktionskorrigerande, bettstabiliserande och smärtlindrande behandling

text: diagnostik av patologiska tillstånd i munhålan inkluderande munslemhinna, käkben och spottkörtlar

text: diagnostik av patologiska tillstånd i närliggande organsystem inkluderande hörselorgan, bihålor och svalg

text: diagnostik och behandling av vissa patologiska tillstånd i nack- och skuldermuskulatur inklusive sjukgymnastiska behandlingsmetoder

text: käkleds- och käkanomalikirurgiska ingrepp

text: olika anestesi- och smärtlindringsformer

text: psykiska störningars projektioner i käksystemet

text: kranialnervsfunktioner med direkt effekt på käke och ansikte

text: C. Ha teoretisk kännedom eller ha närvarit vid handläggning/utförande av:

text: principerna för de vanligast förekommande psykologiska och psykiatriska utrednings- och behandlingsmetoderna

text: neurologisk utredning och behandling av olika smärttillstånd i huvud- och halsområdet

text: smärtutredningar utanför huvud- och halsområdet

text: otologisk utredning och behandling

text: reumatologisk utredning och behandling

text: III. Förebyggande verksamhet

text: Specialisten skall tidigt kunna identifiera riskpatienter och med riktade åtgärder försöka förebygga käkfunktionella handikapp. Speciella målgrupper är patienter med allmänna led- eller muskelsjukdomar samt unga individer med funktionsrelaterade symtom i käksystemet.

text: Specialiteten har samverkan, förutom med specialister i oral kirurgi, oral protetik odontologisk radiologi och ortodonti, också med läkare inom främst öron-, näs- och halssjukdomar, reumatologi, psykiatri och neurologi samt med sjukgymnaster och psykologer.

title: Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om tandläkarnas specialiseringstjänstgöring

text: SOSFS_1993-4 (M).indd 1 2014-06-04 16.15

text: SOSFS_1993-4 (M).indd 2 2014-06-04 16.15

text: SOSFS_1993-4 (M).indd 3 2014-06-04 16.15

text: SOSFS_1993-4 (M).indd 4 2014-06-04 16.15

text: SOSFS_1993-4 (M).indd 5 2014-06-04 16.15

text: SOSFS_1993-4 (M).indd 6 2014-06-04 16.15

text: SOSFS_1993-4 (M).indd 7 2014-06-04 16.15

text: SOSFS_1993-4 (M).indd 8 2014-06-04 16.15

text: SOSFS_1993-4 (M).indd 9 2014-06-04 16.15

text: SOSFS_1993-4 (M).indd 10 2014-06-04 16.16

text: SOSFS_1993-4 (M).indd 11 2014-06-04 16.16

text: SOSFS_1993-4 (M).indd 12 2014-06-04 16.16

text: SOSFS_1993-4 (M).indd 13 2014-06-04 16.16

text: SOSFS_1993-4 (M).indd 14 2014-06-04 16.16

text: SOSFS_1993-4 (M).indd 15 2014-06-04 16.16

text: SOSFS_1993-4 (M).indd 16 2014-06-04 16.16

text: SOSFS_1993-4 (M).indd 17 2014-06-04 16.16

text: SOSFS_1993-4 (M).indd 18 2014-06-04 16.16

text: SOSFS_1993-4 (M).indd 19 2014-06-04 16.16

text: SOSFS_1993-4 (M).indd 20 2014-06-04 16.16


text: Legitimation som optiker innefattar inte behörighet att självständigt utprova eller tillpassa kontaktlinser. Särskilt bevis om kontaktlinsbehörighet utfärdas av Socialstyrelsen enligt följande. (

text: SOSFS 2010:6

text: Utan särskild ansökan:

text: Den som fått legitimation som optiker på grundval av optikerexamen enligt högskoleförordningen (1993: l 00 ändrad 1994:1101) vid Karolinska institutet, om optikern genomgått godkänd utbildning för kontaktlinsverksamhet. På särskild ansökan:

text: Legitimerad optiker som genomgått godkänd utbildning för kontakt- linsverksarnhet vid Karolinska institutet eller som av institutet, vid utfärdandet av bevis om optikerexamen, bedömts ha motsvarande kunskaper.

text: Legitimerad optiker med utbildning för kontaktlinsverksamhet i annat nordiskt land enligt

text: 34 § förordningen (1984:545)

text: om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m.

text: Optiker som fått legitimation med stöd av 25 § eller 32 § i 3 nämnda förordning efter individuell prövning. Bestämmelserna avser optiker med utbildning för kontaktlinsverksamhet i annat EES-land respektive land utanför EES-området.

text: Övergångsbestämmelser

text: SOSFS 1995:1

text: 1. Denna författning träder i kraft två veckor efter det att den utkommit från trycket.

text: 2. Samtidigt upphävs Socialstyrelsens övergångsbestämmelser för legitimerade optiker att bedriva kontaktlinsverksamhet (

text: SOSFS 1981:12

text: ändring 1981:113). 3. En legitimerad optiker som enligt äldre bestämmelser med godkänd examen genomgått kontaktlinskurs anordnad av Sveriges kontaktlinsförening eller Sveriges legitimerade optikers riksförbund får bevis om kontaktlinsbehörighet under förutsättning att ansökan därom inges till Socialstyrelsen före utgången av år 1995.

text: Mer hos andra

text: Hälso- och sjukvårdslagen (HSL)

title: Socialstyrelsens föreskrifter om kompetenskrav för behörighet som kontaktlinsoptiker

text: SOSFS_1992-2_1992-9_1995-1(M).indd 5 2014-06-05 11.44

text: SOSFS_1992-2_1992-9_1995-1(M).indd 6 2014-06-05 11.44