text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet mekatronik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: 1 1 Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Mekatronik

text: Mekatronik är en sammanslagning av mekanik och elektronik. De två teknikområdena slås ihop för att man ska kunna studera sådan teknisk utrustning i vardagen som integrerar elektriska och mekaniska funktioner. I ämnet mekatronik behandlas samverkan mellan olika teknikområden inom produkter och processer. Ämnet kan delas upp i två delar – produktmekatronik och processmekatronik. Produktmekatronik behandlar produkters uppbyggnad, och processmekatronik behandlar uppbyggnaden av de processer som bygger dessa produkter.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet mekatronik ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att bygga mekatroniska system samt kunskaper om hur mekanisk struktur, elektroteknik samt styr- och reglerteknik samverkar i människors vardag i tekniska system. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar kunskaper om hur naturvetenskapliga principer kan beskrivas med hjälp av matematiska formler. I undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur tekniska system kan brytas ned i delsystem. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av tekniken i vardagen. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta både praktiskt och teoretiskt med olika arbetsuppgifter. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att träna sin förmåga att planera dessa arbetsuppgifter.

text: Undervisningen i ämnet mekatronik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Förmåga att planera, bygga och dokumentera mekatroniska system som sammanför mekanisk struktur, elektroteknik och styrteknik. 2. Förmåga att använda ritningar och manualer samt samarbeta med andra. 3. Färdigheter i att använda informationsteknik som stöd vid byggnation och programmering av mekatroniska system. 4. Kunskaper om hur mekanisk struktur, elektroteknik samt styr- och reglerteknik kan sammanföras till ett system. 5. Förståelse av hur matematik och fysik kan användas för att beskriva principer inom ellära och mekanik.

text: Kurser i ämnet

text: Mekatronik 1, 100 poäng. Mekatronik 2, 100 poäng, som bygger på kursen mekatronik 1.

text: Kurskod: MEKMEK01

text: Kursen mekatronik 1 omfattar punkterna 1–2 och 4–5 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet utifrån en produktmekatronisk utgångspunkt.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Elarbete, mekaniskt arbete och enklare programmering av styrenheter. – Tolkning av ritningar och manualer. – Uppbyggnad av mekatroniska system från sensor, via styrenhet, till aktuator. – Hur logiska grundfunktioner kan användas för olika styrtekniska lösningar. – Tekniska lösningar i vardagen för omvandling av energi, materia eller information. – Grundläggande mekaniska begrepp, till exempel hävstång, block, lutande planet, fackverk och balk. – Grundläggande elektriska storheter och begrepp, till exempel laddning, ström, spänning, resistans och sluten krets. – Mätning av olika mekaniska och elektriska storheter.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven planerar och bygger i samråd med handledare ett eller flera mekatroniska system som sammanför mekanisk struktur, elektroteknik och styrteknik. I arbetet använder eleven med viss säkerhet ritningar och manualer samt samarbetar med viss säkerhet med andra. Eleven gör en enkel dokumentation av sitt arbete. Med exempel från både industri och vardagsliv beskriver eleven översiktligt hur ett enkelt mekatroniskt system är uppbyggt. Med hjälp av matematiska och fysikaliska begrepp beskriver eleven översiktligt fysikaliska principer vid olika mekatroniska tillämpningar. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven planerar och bygger efter samråd med handledare ett eller flera mekatroniska system som sammanför mekanisk struktur, elektroteknik och styrteknik. I arbetet använder eleven med viss säkerhet ritningar och

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven planerar och bygger efter samråd med handledare flera mekatroniska system som sammanför mekanisk struktur, elektroteknik och styrteknik. I arbetet använder eleven med säkerhet ritningar och manualer samt samarbetar med säkerhet med andra. Eleven gör en noggrann och utförlig dokumentation av sitt arbete. Med exempel från både industri och vardagsliv beskriver eleven utförligt och nyanserat hur ett komplext mekatroniskt system är uppbyggt. Med hjälp av matematiska och fysikaliska begrepp beskriver eleven utförligt och nyanserat fysikaliska principer vid olika mekatroniska tillämpningar. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Mekatronik 2, 100 poäng

text: Kurskod: MEKMEK02

text: Kursen mekatronik 2 omfattar punkterna 1–5 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet utifrån både en produktmekatronisk och en processmekatronisk utgångspunkt.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Mekatroniska system och mekatroniska processer. – Fördjupad tolkning av ritningar och manualer. – Informationsteknik som stöd vid uppbyggnad och programmering av mekatroniska system, till exempel cad-programvara med stöd för hållfasthetsprövning vid olika belastningar och programmeringsverktyg för aktuellt styrsystem. – Metoder för integration av mekanisk struktur, elektroteknik och styrteknik vid byggandet av mekatroniska system i form av såväl produkter som tillverkningssystem. – Begreppen process och system. – Modularisering och demodularisering av tillverkningssystem och 4 tekniska system i vardagen.

text: – Matematiska och fysikaliska begrepp vid arbete med mekatroniska system, till exempel hävarm, moment, kraft, tröghet, uthållning, styvhet och jämvikt.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven planerar och bygger i samråd med handledare ett eller flera mekatroniska system som sammanför mekanisk struktur, elektroteknik och styrteknik. I arbetet använder eleven med viss säkerhet ritningar, manualer och informationsteknik. Dessutom samarbetar eleven med viss säkerhet med andra. Eleven gör en enkel dokumentation av sitt arbete samt utvärderar det med enkla omdömen. Med exempel från både industri och vardagsliv beskriver eleven översiktligt hur ett enkelt mekatroniskt system är uppbyggt. Med hjälp av matematiska och fysikaliska begrepp beskriver eleven översiktligt fysikaliska principer vid olika mekatroniska tillämpningar. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven planerar och bygger efter samråd med handledare ett eller flera mekatroniska system som sammanför mekanisk struktur, elektroteknik och styrteknik. I arbetet använder eleven med viss säkerhet ritningar, manualer och informationsteknik. Dessutom samarbetar eleven med viss säkerhet med andra. Eleven gör en noggrann dokumentation av sitt arbete samt utvärderar det med nyanserade omdömen. Med exempel från både industri och vardagsliv beskriver eleven utförligt hur ett mekatroniskt system är uppbyggt. Med hjälp av matematiska och fysikaliska begrepp beskriver eleven utförligt fysikaliska principer vid olika mekatroniska tillämpningar. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet mekatronik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: 1 kap. 6 § gymnasieförordningen (1992:394)

text: framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet mekatronik finns i bilagan till dessa föreskrifter. Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. På Skolverkets vägnar HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Mekatronik

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: Kurskod: MEKMEK01

text: Centralt innehåll

text: • Elarbete, mekaniskt arbete och enklare programmering av styrenheter. • Tolkning av ritningar och manualer. • Uppbyggnad av mekatroniska system från sensor, via styrenhet, till aktuator. • Hur logiska grundfunktioner kan användas för olika styrtekniska lösningar. • Tekniska lösningar i vardagen för omvandling av energi, materia eller information. • Grundläggande mekaniska begrepp, till exempel hävstång, block, lutande planet, fackverk och balk. • Grundläggande elektriska storheter och begrepp, till exempel laddning, ström, spänning, resistans och sluten krets. • Mätning av olika mekaniska och elektriska storheter.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Eleven planerar och bygger efter samråd med handledare ett eller flera mekatroniska system som sammanför mekanisk struktur, elektroteknik 3

text: och styrteknik. I arbetet använder eleven med viss säkerhet ritningar och manualer samt samarbetar med viss säkerhet med andra. Eleven gör en noggrann dokumentation av sitt arbete. Med exempel från både industri och vardagsliv beskriver eleven utförligt hur ett mekatroniskt system är uppbyggt. Med hjälp av matematiska och fysikaliska begrepp beskriver eleven utförligt fysikaliska principer vid olika mekatroniska tillämpningar. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Mekatronik 2, 100 poäng

text: Kurskod: MEKMEK02

text: Centralt innehåll

text: • Mekatroniska system och mekatroniska processer. • Fördjupad tolkning av ritningar och manualer. • Informationsteknik som stöd vid uppbyggnad och programmering av mekatroniska system, till exempel cad-programvara med stöd för hållfasthetsprövning vid olika belastningar och programmeringsverktyg för aktuellt styrsystem. • Metoder för integration av mekanisk struktur, elektroteknik och styrteknik vid byggandet av mekatroniska system i form av såväl produkter som 4 tillverkningssystem.

text: • Begreppen process och system. • Modularisering och demodularisering av tillverkningssystem och tekniska system i vardagen. • Matematiska och fysikaliska begrepp vid arbete med mekatroniska system, till exempel hävarm, moment, kraft, tröghet, uthållning, styvhet och jämvikt.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven planerar och bygger efter samråd med handledare flera mekatroniska system som sammanför mekanisk struktur, elektroteknik och styrteknik. I arbetet använder eleven med säkerhet ritningar, manualer och informationsteknik. Dessutom samarbetar eleven med säkerhet med andra. Eleven gör en noggrann och utförlig dokumentation av sitt arbete samt utvärderar det med nyanserade omdömen. Dessutom ger eleven förslag på hur systemet kan förbättras. Med exempel från både industri och vardagsliv beskriver eleven utförligt och nyanserat hur ett mekatroniskt komplext system är uppbyggt. Med hjälp av matematiska och fysikaliska begrepp beskriver eleven utförligt och nyanserat fysikaliska principer vid olika mekatroniska tillämpningar. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Elanders Sverige AB, Vällingby 2010


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

type: stycke

type: paragraf

text: Ämnesplanen för ämnet mät-, styr- och reglerteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: 1 1 Senaste lydelse 2010:235.

type: rubrik

text: Bilaga

text: Mät-, styr- och reglerteknik

text: Ämnet mät-, styr- och reglerteknik behandlar metoder och arbetssätt för att styra och reglera tekniska komponenter, till exempel regulatorer och styrsystem. Arbete med styr- och reglerteknik har sin grund i industriell mätteknik och aktuatorer. I ämnet behandlas även säkerhetsfrågor som har en central roll i arbete med styr- och reglerteknik, eftersom misstag kan orsaka stora skador både på person och på egendom.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet mät-, styr- och reglerteknik ska syfta till att eleverna utvecklar färdigheter i att planera och utföra arbeten med styr- och reglerteknisk utrustning. Den ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda scheman, ritningar, manualer och föreskrifter. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att upptäcka och avhjälpa fel i styroch reglerteknisk utrustning. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar ett säkert och miljömässigt arbetssätt samt förmåga att dokumentera sitt arbete. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att planera arbetsuppgifter och arbeta praktiskt med styr- och reglerteknisk utrustning. I undervisningen ska såväl praktiska som teoretiska uppgifter ingå så att eleverna ges möjlighet att förstå sambandet mellan praktiskt arbete och yrkesteori.

text: Undervisningen i ämnet mät-, styr- och reglerteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Förmåga att planera sitt arbete samt att installera, konfigurera, driftsätta och underhålla styr- och reglertekniska komponenter och system på ett säkert sätt. 2. Förmåga att läsa och tolka scheman över styr- och reglertekniska komponenter och system. 3. Färdigheter i att mäta styr- och reglertekniska storheter. 4. Förmåga att felsöka, reparera och åtgärda fel i styr- och reglertekniska komponenter och system. 5. Förmåga att dokumentera sitt arbete med styr- och reglertekniska komponenter och system.

text: Kurser i ämnet

text: Distribuerade styrsystem, 100 poäng. Mät- och reglerteknik, 100 poäng. Mät- och styrteknik, 100 poäng. Programmerbara styrsystem, 100 poäng, som bygger på kursen mät- och styrteknik eller kursen programmering 1.

text: Distribuerade styrsystem, 100 poäng

text: 2 Kurskod: MÄTDIS0

text: Kursen distribuerade styrsystem omfattar punkterna 1–5 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Planering och byggande av styr- och reglertekniska anläggningar med distribuerade kontrollenheter eller I/O (input/output) beroende på anläggningens karaktär. – Scheman, ritningar och övrig dokumentation över komponenter för distribuerad styrning. – Referensmodeller för datorkommunikation, till exempel OSI-modellen (open systems interconnection). – Transmission control protocol/internet protocol (TCP/IP). – Fältbussar, till exempel Profibus, KNX, Lon och Modbus. – Informationsteknik som stöd för byggande av system med distribuerad styrning. – Vanligt förekommande styrda och reglerade storheter med distribuerade styrsystem, till exempel belysning, temperatur, tryck, flöde och nivå. – Metoder för felsökning i anläggningar med distribuerade styrsystem, till exempel verktyg för visualisering av data och jämförelser av data med mätningar av samma signal på plint. – Metoder för dokumentation av anläggningar med distribuerade styrsystem.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven planerar och utför i samråd med handledare installation, konfiguration, driftsättning och underhåll av styr- och reglertekniska system på ett sätt som är säkert både för eleven själv och andra. I arbetet läser och tolkar eleven med viss säkerhet scheman över styr- och reglertekniska komponenter och system. Eleven gör enkla mätningar av styr- och reglertekniska storheter. Dessutom felsöker eleven i samråd med handledare styr- och reglertekniska komponenter och system samt reparerar och åtgärdar i samråd med handledare eventuella fel som har uppstått. När arbetet är utfört gör eleven en enkel dokumentation av sitt arbete med styr- och reglertekniska komponenter och system. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven planerar och utför efter samråd med handledare installation, konfiguration, driftsättning och underhåll av styr- och reglertekniska system på ett sätt som är säkert både för eleven själv och andra. I arbetet läser och tolkar eleven med säkerhet scheman över styr- och reglertekniska komponenter och system. Eleven gör avancerade mätningar av styr- och reglertekniska storheter. Dessutom felsöker eleven efter samråd med handledare styr- och reglertekniska komponenter och system samt reparerar och åtgärdar efter samråd med handledare eventuella fel som har uppstått. När arbetet är utfört gör eleven en noggrann och utförlig dokumentation av sitt arbete med styr- och reglertekniska komponenter och system. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Mät- och reglerteknik, 100 poäng

text: Kurskod: MÄTMÄT0

text: Kursen mät- och reglerteknik omfattar punkterna 1–5 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Enklare reglertekniska laborationer med inställningar av den proportionella förstärkningen och den integrerande förstärkningen samt den deriverande verkan i regulatorn. – Enklare mättekniska laborationer med mätning av temperatur.

text: – Inkoppling, kontroll och injustering av vanligt förekommande mät- och reglertekniska komponenter med begrepp som NPN/PNP, sink/source, polaritetsskydd och kortslutningsskydd. – Pneumatiska eller hydrauliska ventiler samt pådrags och ställdons funktioner, beteckningar, märkningar och symboler. – Signalföljning och funktionsanalys av en enkel mät- och reglerteknisk anläggning med hjälp av mätinstrument, ritningar, scheman, datablad och manualer. – Grundläggande mät- och reglertekniska begrepp, till exempel stegsvar, rampsvar, dödtid, tidskonstant, linjäritet, hysteres, span, zero, kalibrering, onoggrannhet, repeterbarhet, reproducerbarhet, proportionellt band, proportionell förstärkning, integrerande tidskonstant och deriverande verkan. – Grundläggande mätosäkerhet, dess syfte och terminologi. – Grundläggande industriell mätteknik med vanligt förekommande metoder för att mäta temperatur, tryck, flöde och nivå. – Introduktion till test, kalibrering och spårbarhet för temperatur, tryck, flöde och nivå. – Metoder för att identifiera, förebygga och avhjälpa fel i mät- och reglertekniska anläggningar. – Metoder för dokumentation av mät- och reglertekniska arbeten.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Mät- och styrteknik, 100 poäng

text: Kurskod: MÄTMÄO0

text: Kursen mät- och styrteknik omfattar punkterna 1–5 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Logiska grundfunktioner för olika styrtekniska lösningar. – Diskreta mätgivare, till exempel induktiva givare, kapacitiva givare, optiska givare och lägesgivare. – Relästyrning av till exempel motorer och lampor. – Beteckningar, märkningar och symboler för pneumatisk och hydraulisk 6 styrning samt dimensionering av pneumatisk och hydraulisk styrning.

text: – Uppkoppling av pneumatisk eller hydraulisk styrkrets. – Funktionsbeskrivningar och ritnings- och schemaunderlag för styrtekniska anläggningar. – Vanligt förekommande styrda storheter och enheter inom mät- och styrteknik, till exempel belysning, pneumatiska och hydrauliska ventiler, reläer, kontaktorer, temperatur, tryck och nivå. – Vanligt förekommande begrepp och uttryck inom mät- och styrteknik, till exempel diskreta I/O (input/output), relä- och transistorutgångar, garanterad svarstid, väg-tiddiagram, flödesschema, galvanisk isolering, NPN/PNP, sink/source, polaritetsskydd och kortslutningsskydd. – Metoder för dokumentation av styrtekniska anläggningar, till exempel skapande av ritningar.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven planerar och utför efter samråd med handledare installation, konfiguration, driftsättning och underhåll av styr- och reglertekniska system på ett sätt som är säkert både för eleven själv och andra. I arbetet läser och tolkar eleven med viss säkerhet scheman över styr- och reglertekniska komponenter och system. Eleven gör mätningar av styr- och reglertekniska storheter. Dessutom felsöker eleven efter samråd med handledare styr- och reglertekniska komponenter och system samt reparerar och åtgärdar efter samråd med handledare eventuella fel som har uppstått. När arbetet är utfört gör eleven en noggrann dokumentation av sitt arbete med styr- och reglertekniska komponenter och system. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav. 7

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Programmerbara styrsystem, 100 poäng

text: Kurskod: MÄTPRR0

text: Kursen programmerbara styrsystem omfattar punkterna 1–5 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Uppbyggnad och funktion hos olika programmerbara styrsystem, till exempel kompakta och modulära plc (programmable logic controller), distribuerade styrsystem, PAC (programmable automation controller), programmerbara reläer samt styrningar med persondatorer. – Grundläggande programmeringsteknik och programmering av programmerbara styrsystem. – Inkoppling av givare och aktuatorer till programmerbara styrsystem. – Specialmoduler för programmerbara styrsystem, till exempel moduler för A/D-omvandling och D/A-omvandling, samt moduler för servomotorer. – Användarkrav och översättning av dessa som underlag för programmering av programmerbara styrsystem. – Datorstöd vid programmering av programmerbara styrsystem. – För- och nackdelar med olika programmerbara styrsystem. – Aktuella standarder, till exempel plc-standard IEC 1131. – Metoder för felsökning och underhåll i anläggningar styrda av programmerbara styrsystem. – Metoder för dokumentation av arbete med programmerbara styrsystem.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet mät-, styr och reglerteknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Mät-, styr- och reglerteknik

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet mät-, styr- och reglerteknik ska syfta till att eleverna utvecklar färdigheter i att planera och utföra arbeten med styroch reglerteknisk utrustning. Den ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda scheman, ritningar, manualer och föreskrifter. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att upptäcka och avhjälpa fel i styr- och reglerteknisk utrustning. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar ett säkert och miljömässigt arbetssätt samt förmåga att dokumentera sitt arbete. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att planera arbetsuppgifter och arbeta praktiskt med styr- och reglerteknisk utrustning. I undervisningen ska såväl praktiska som teoretiska uppgifter ingå så att eleverna ges möjlighet att förstå sambandet mellan praktiskt arbete och yrkesteori.

text: Kurser i ämnet

text: Kurskod: MÄTDIS0

text: Centralt innehåll

text: • Planering och byggande av styr- och reglertekniska anläggningar med distribuerade kontrollenheter eller I/O (input/output) beroende på anläggningens karaktär. • Scheman, ritningar och övrig dokumentation över komponenter för distribuerad styrning. • Referensmodeller för datorkommunikation, till exempel OSI-modellen (open systems interconnection). • Transmission control protocol/internet protocol (TCP/IP). • Fältbussar, till exempel Profibus, KNX, Lon och Modbus. • Informationsteknik som stöd för byggande av system med distribuerad styrning. • Vanligt förekommande styrda och reglerade storheter med distribuerade styrsystem, till exempel belysning, temperatur, tryck, flöde och nivå. • Metoder för felsökning i anläggningar med distribuerade styrsystem, till exempel verktyg för visualisering av data och jämförelser av data med mätningar av samma signal på plint. • Metoder för dokumentation av anläggningar med distribuerade styrsystem.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Mät- och reglerteknik, 100 poäng

text: Kurskod: MÄTMÄT0

text: Centralt innehåll

text: • Enklare reglertekniska laborationer med inställningar av den proportionella förstärkningen och den integrerande förstärkningen samt den deriverande verkan i regulatorn. • Enklare mättekniska laborationer med mätning av temperatur. • Inkoppling, kontroll och injustering av vanligt förekommande mät- och reglertekniska komponenter med begrepp som NPN/PNP, sink/source, polaritetsskydd och kortslutningsskydd. • Pneumatiska eller hydrauliska ventiler samt pådrags och ställdons funktioner, beteckningar, märkningar och symboler. • Signalföljning och funktionsanalys av en enkel mät- och reglerteknisk anläggning med hjälp av mätinstrument, ritningar, scheman, datablad och manualer. • Grundläggande mät- och reglertekniska begrepp, till exempel stegsvar, rampsvar, dödtid, tidskonstant, linjäritet, hysteres, span, zero, kalibrering, onoggrannhet, repeterbarhet, reproducerbarhet, proportionellt band, proportionell förstärkning, integrerande tidskonstant och deriverande verkan. • Grundläggande mätosäkerhet, dess syfte och terminologi. • Grundläggande industriell mätteknik med vanligt förekommande metoder för att mäta temperatur, tryck, flöde och nivå. • Introduktion till test, kalibrering och spårbarhet för temperatur, tryck, flöde och nivå. • Metoder för att identifiera, förebygga och avhjälpa fel i mät- och reglertekniska anläggningar. • Metoder för dokumentation av mät- och reglertekniska arbeten.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Mät- och styrteknik, 100 poäng

text: Kurskod: MÄTMÄO0

text: Centralt innehåll

text: • Logiska grundfunktioner för olika styrtekniska lösningar. • Diskreta mätgivare, till exempel induktiva givare, kapacitiva givare, optiska givare och lägesgivare. • Relästyrning av till exempel motorer och lampor. • Beteckningar, märkningar och symboler för pneumatisk och hydraulisk styrning samt dimensionering av pneumatisk och hydraulisk styrning. • Uppkoppling av pneumatisk eller hydraulisk styrkrets. • Funktionsbeskrivningar och ritnings- och schemaunderlag för styrtekniska anläggningar. • Vanligt förekommande styrda storheter och enheter inom mät- och styrteknik, till exempel belysning, pneumatiska och hydrauliska ventiler, reläer, kontaktorer, temperatur, tryck och nivå. • Vanligt förekommande begrepp och uttryck inom mät- och styrteknik, till exempel diskreta I/O (input/output), relä- och transistorutgångar, garanterad svarstid, väg-tiddiagram, flödesschema, galvanisk isolering, NPN/PNP, sink/source, polaritetsskydd och kortslutningsskydd. • Metoder för dokumentation av styrtekniska anläggningar, till exempel skapande av ritningar.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven planerar och utför efter samråd med handledare installation, konfiguration, driftsättning och underhåll av styr- och reglertekniska system 7

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Programmerbara styrsystem, 100 poäng

text: Kurskod: MÄTPRR0

text: Centralt innehåll

text: • Uppbyggnad och funktion hos olika programmerbara styrsystem, till exempel kompakta och modulära plc (programmable logic controller), distribuerade styrsystem, PAC (programmable automation controller), programmerbara reläer samt styrningar med persondatorer. • Grundläggande programmeringsteknik och programmering av 8 programmerbara styrsystem.

text: • Inkoppling av givare och aktuatorer till programmerbara styrsystem. • Specialmoduler för programmerbara styrsystem, till exempel moduler för A/D-omvandling och D/A-omvandling, samt moduler för servomotorer. • Användarkrav och översättning av dessa som underlag för programmering av programmerbara styrsystem. • Datorstöd vid programmering av programmerbara styrsystem. • För- och nackdelar med olika programmerbara styrsystem. • Aktuella standarder, till exempel plc-standard IEC 1131. • Metoder för felsökning och underhåll i anläggningar styrda av programmerbara styrsystem. • Metoder för dokumentation av arbete med programmerbara styrsystem.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Ansvarig utgivare: Ulrika Lindén Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20 Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: Elanders Sverige AB, Vällingby 2010


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning och

text: 2 kap. 2 § förordningen (2014:854)

text: om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet nätverksteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: 1 1 Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Nätverksteknik

text: Ämnet nätverksteknik behandlar nätverksutrustning och it-systemlösningar samt övervakning för att uppnå hög driftsäkerhet inom nätverksområdet. Det behandlar också klienter och servrar samt hur övrig utrustning samverkar inom nätverksområdet. Dessutom behandlas programvara för både klienter och servrar samt administration av servertjänster i nätverksmiljö.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet nätverksteknik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om lokala och globala datornätverk till den nivå som krävs för att yrkesmässigt administrera lokala nätverk och kunna säkerställa en snabb och säker kommunikation mellan ingående enheter. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om hård- och mjukvaruinstallationer samt färdigheter i konfigurering, optimering, analys och administration av nätverk. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att utföra vanliga arbetsuppgifter på vanligt förekommande system. Eleverna ska ges möjlighet att lösa problem, utföra felsökning och åtgärda fel, både självständigt och i samarbete med andra. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sitt miljö- och säkerhetstänkande. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att möta och kommunicera med kunder och uppdragsgivare på ett serviceinriktat och kvalitetsmedvetet sätt. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att uttrycka sig både skriftligt och muntligt samt att dokumentera sitt arbete. I undervisningen ska praktiska och laborativa moment varvas med teoretiska moment.

text: Undervisningen i ämnet nätverksteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om uppbyggnad och funktion av olika delar och komponenter i nätverk. 2. Förmåga att planera sitt arbete samt att läsa och tolka instruktioner, manualer och andra dokument på både svenska och engelska. 3. Förmåga att utföra hårdvaru- och mjukvaruinstallation samt konfigurering, optimering, analys och administration av nätverksmiljöer. 4. Förmåga att bygga upp nätverk och anläggningar samt att skapa systemlösningar. 5. Förmåga att övervaka, underhålla, felsöka samt identifiera och åtgärda fel i utrustning i nätverksmiljöer. 6. Kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom nätverksområdet. 7. Förmåga att arbeta på ett säkert sätt som förebygger skador på person, egendom och miljö. 8. Förmåga att dokumentera sitt arbete. 9. Förmåga att ge råd till användare av nätverkssystem och 2 datorteknisk utrustning.

text: Kurser i ämnet

text: Administration av nätverks- och serverutrustning, 100 poäng, som bygger på kursen datorteknik 1a eller kursen datorteknik 1b. Nätverksteknik, 100 poäng. Nätverksadministration, 100 poäng, som bygger på kursen nätverksteknik. Nätverkssäkerhet, 100 poäng, som bygger på kursen nätverksteknik. Nätverksteknologier, 100 poäng, som bygger på kursen nätverksteknik.

text: Administration av nätverks- och serverutrustning, 100 poäng

text: Kurskod: NAIADM0

text: Kursen administration av nätverks- och serverutrustning omfattar punkterna 1–9 under rubriken Ämnets syfte, med särskild betoning på punkterna 5 och 6.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Nättopologier, dvs. på vilket sätt olika noder i nätverk är kopplade till varandra. – Konfigurering av anslutningstjänster till nätverkslagringsplatser. – Konfigurering av system och hantering av funktionsfel. – Hantering av olika former av nätverksutrustning, till exempel switchar, routrar och gateways. Utrustningens funktion och användningsområde. – Hantering av strömbortfall i en servermiljö och konfigurering av larm vid driftavbrott. Implementering av driftsäkerhet på såväl disknivå som elkraftsnivå. – Övervakning av nätverkstrafik och klienter samt hantering och övervakning med SNMP (Simple Network Management Protocol). – Skydd av servrar och klienter i nätverksmiljö med hjälp av mjukvara och hårdvara. – Kryptering av kommunikation mellan nät och servrar. – Systemintegration, till exempel samordning av inloggning och auktorisering till olika system. – Hantering och konfigurering av brandväggar. – Lagar och andra bestämmelser, till exempel

text: personuppgiftslagen

text: . Policydokument. – Felsökningsmetodik.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt hur nätverks olika delar och komponenter är uppbyggda och fungerar. Eleven planerar i samråd med handledare sitt arbete. I planeringen läser och tolkar eleven med viss säkerhet instruktioner, manualer och andra dokument. Eleven utför i samråd med handledare hårdvaru- och mjukvaruinstallation samt konfigurering, optimering, analys och 3

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt hur nätverks olika delar och komponenter är uppbyggda och fungerar. Eleven planerar efter samråd med handledare sitt arbete. I planeringen läser och tolkar eleven med viss säkerhet instruktioner, manualer och andra dokument. Eleven utför efter samråd med handledare hårdvaru- och mjukvaruinstallation samt konfigurering, optimering, analys och administration av nätverksmiljöer. Eleven bygger också efter samråd med handledare upp nätverk och anläggningar samt skapar med viss säkerhet systemlösningar. Dessutom utför eleven efter samråd med handledare övervakning, underhåll och felsökning av samt identifierar och åtgärdar efter samråd med handledare fel i utrustning i nätverksmiljöer. Arbetet utförs i enlighet med lagar och andra bestämmelser, på ett sätt som är miljömässigt och säkert både för eleven själv och andra. Resultatet av arbetet är tillfredsställande med avseende på funktion, säkerhet och kvalitet. När arbetet är utfört gör eleven en noggrann dokumentation av sitt arbete. Eleven ger efter samråd med handledare råd till användare vid val av nätverkssystem och datorteknisk utrustning. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: läser och tolkar eleven med säkerhet instruktioner, manualer och andra dokument. Eleven utför efter samråd med handledare hårdvaru- och mjukvaruinstallation samt konfigurering, optimering, analys och administration av nätverksmiljöer. Eleven bygger också efter samråd med handledare upp nätverk och anläggningar samt skapar med säkerhet systemlösningar. Dessutom utför eleven efter samråd med handledare övervakning, underhåll och felsökning av samt identifierar och åtgärdar efter samråd med handledare fel i utrustning i nätverksmiljöer. Arbetet utförs i enlighet med lagar och andra bestämmelser, på ett sätt som är miljömässigt och säkert både för eleven själv och andra. Resultatet av arbetet är gott med avseende på funktion, säkerhet och kvalitet. När arbetet är utfört gör eleven en noggrann och utförlig dokumentation av sitt arbete. Eleven ger efter samråd med handledare avancerade råd till användare vid val av nätverkssystem och datorteknisk utrustning. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Nätverksteknik, 100 poäng

text: Kurskod: NAINAR0

text: Kursen nätverksteknik omfattar punkterna 1–9 under rubriken Ämnets syfte, med särskild betoning på punkterna 2–5 och 7–8.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Nätverkskomponenter i de delar som utgör ett datornätverk, till exempel klienter, servrar, skrivare, nätverkskort, omkopplare, nätslussar och kablage. – Nätverksoperativsystems uppbyggnad och funktion, mjukvarans struktur i servrar och dess sammanställning samt principer för hur servrar kan kommunicera och vilka tjänster de kan erbjuda användarna. – Olika filsystem och hur information lagras på olika sätt i olika operativsystem. – Installation av serveroperativsystem samt systemens tjänster. – Installation och konfigurering av utskriftssystem samt hantering av tillgång till en central tjänst för utskriftshantering. – Administration av enklare katalogtjänster. – Inloggning samt säkerhetsregler för användare. – Kontohantering för användare. – Rättighets- och säkerhetssystem, servrars tillgång till en central lagringsplats för information samt möjlighet att dela data. – Säkerhetskopiering, skydd av information vid haveri av en servers filsystem, tillämpning av de principer som finns för säkerhetskopiering och hantering av den utrustning som krävs.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt hur nätverks olika delar och komponenter är uppbyggda och fungerar. Eleven planerar i samråd med handledare sitt arbete. I planeringen läser och tolkar eleven med viss säkerhet instruktioner, manualer och andra dokument. Eleven utför i samråd med handledare hårdvaru- och mjukvaruinstallation samt konfigurering, optimering, analys och administration av nätverksmiljöer. Eleven bygger också i samråd med handledare upp nätverk och anläggningar samt skapar med viss säkerhet systemlösningar. Dessutom utför eleven i samråd med handledare övervakning, underhåll och felsökning av samt identifierar och åtgärdar i samråd med handledare fel i utrustning i nätverksmiljöer. Arbetet utförs i enlighet med lagar och andra bestämmelser på ett sätt som är miljömässigt och säkert både för eleven själv och andra. Resultatet av arbetet är tillfredsställande med avseende på funktion, säkerhet och kvalitet. När arbetet är utfört gör eleven en enkel dokumentation av sitt arbete. Eleven ger i samråd med handledare enkla råd till användare vid val av nätverkssystem och datorteknisk utrustning. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt hur nätverks olika delar och komponenter är uppbyggda och fungerar. Eleven planerar efter samråd med handledare sitt arbete. I planeringen läser och tolkar eleven med viss säkerhet instruktioner, manualer och andra dokument. Eleven utför efter samråd med handledare hårdvaru- och mjukvaruinstallation samt konfigurering, optimering, analys och administration av nätverksmiljöer. Eleven bygger också efter samråd med handledare upp nätverk och anläggningar samt skapar med viss säkerhet systemlösningar. Dessutom utför eleven efter samråd med handledare övervakning, underhåll och felsökning av samt identifierar och åtgärdar efter samråd med handledare fel i utrustning i nätverksmiljöer. Arbetet utförs i enlighet med lagar och andra bestämmelser på ett sätt som är miljömässigt och säkert både för eleven själv och andra. Resultatet av arbetet är tillfredsställande med avseende på funktion, säkerhet och kvalitet. När arbetet är utfört gör eleven en noggrann dokumentation av sitt arbete. Eleven ger efter samråd med handledare råd till användare vid val av nätverkssystem och datorteknisk utrustning. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat hur nätverks olika delar och komponenter är uppbyggda och fungerar. Eleven planerar efter samråd med handledare sitt arbete. I planeringen läser och tolkar eleven med säkerhet instruktioner, manualer och andra dokument. Eleven utför efter samråd med handledare hårdvaru- och mjukvaruinstallation samt konfigurering, optimering, analys och administration av nätverksmiljöer. Eleven bygger också efter samråd med handledare upp nätverk och anläggningar samt skapar med säkerhet systemlösningar. Dessutom utför eleven efter samråd med handledare övervakning, underhåll och felsökning av samt identifierar och åtgärdar efter samråd med handledare fel i utrustning i nätverksmiljöer. Arbetet utförs i enlighet med lagar och andra bestämmelser på ett sätt som är miljömässigt och säkert både för eleven själv och andra. Resultatet av arbetet är gott med avseende på funktion, säkerhet och kvalitet. När arbetet är utfört gör eleven en noggrann och utförlig dokumentation av sitt arbete. Eleven ger efter samråd med handledare avancerade råd till användare vid val av nätverkssystem och datorteknisk utrustning. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Nätverksadministration, 100 poäng

text: Kurskod: NAINAV0

text: Kursen nätverksadministration omfattar punkterna 1–9 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Applikationsprogram samt installation, administration och styrning av rättigheter för nätverksbaserad installation av olika typer av applikationer. – Analys, optimering och felsökning av en servers prestanda. – Konfigurering av flerdisksystem samt uppsättning av spegling av hårddiskar eller motsvarande teknologier. – Hantering av texteditorer. – Skriptning. – Filservrar och webbservrar. – Uppgradering av klienter, servrar och nätverksutrustning. – Klient- och serverhantering samt inloggning av klienter mot flera servrar genom en central kontohantering. – Skydd av användardata samt säkerhetslagring av användarnas information lokalt och på en server. – Driftsäkerhet, övervakning och hur driftstopp undviks samt underhåll av

text: servrar. – Partitionering och replikering av katalogtjänster samt säkerställande av säkerhet mellan servrar och åtkomst mellan dessa. – Design av och säkerhet i katalogtjänst och filsystem. – Licenshantering samt lagar om upphovsrätt. – Användarmiljöer samt anpassning av serverlösningar till olika användarmiljöer och verksamhetsbehov.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt hur nätverks olika delar och komponenter är uppbyggda och fungerar. Eleven planerar efter samråd med handledare sitt arbete. I planeringen läser och tolkar eleven med viss säkerhet instruktioner, manualer och andra dokument. Eleven utför efter samråd med handledare hårdvaru- och mjukvaruinstallation samt konfigurering, optimering, analys och administration av nätverksmiljöer. Eleven bygger också efter samråd med handledare upp nätverk och anläggningar samt skapar med viss säkerhet systemlösningar. Dessutom utför eleven efter samråd med handledare övervakning, underhåll och felsökning av samt identifierar och åtgärdar efter samråd med handledare fel i utrustning i nätverksmiljöer. Arbetet utförs i 8 enlighet med lagar och andra bestämmelser på ett sätt som är miljömässigt

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Nätverkssäkerhet, 100 poäng

text: Kurskod: NAINAE0

text: Kursen nätverkssäkerhet omfattar punkterna 1–9 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Val av mjukvara respektive hårdvara. – Programvaror för styrning och övervakning av nättrafik. – Produktutvärdering och hur man utvärderar program för högsta säkerhet. – Anslutningar med VPN (Virtual Private Network) eller liknande teknologier. – TCP (Transmission Control Protocol) och olika portar. 9

text: – Säkerhetsrisker i nätverk. – Säkerhetspolicy och incidenthantering. – Identifikationssystem för inloggning. – Installation och konfigurering av brandväggar för hårdvara och mjukvara. – Virusskydd och internetrelaterade säkerhetshot. – Kryptering och internetrelaterade säkerhetshot. – NAT (Network Address Translation) och hur adressöversättning kan skydda eller styra åtkomst till klienter.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Nätverksteknologier, 100 poäng

text: Kurskod: NAINAK0

text: Kursen nätverksteknologier omfattar punkterna 1–9 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Uppbyggnad av nätverks olika delar samt funktion av bandbredd, till exempel mätning av kapacitet och kapacitetsbehov för olika bredbandslösningar. – Referensmodellerna OSI och TCP/IP (Open Systems Interconnection och 11

text: Transmission Control Protocol/Internet Protocol) och de olika skiktens specifika tjänst som är oberoende av de tekniker som används i lagret ovanför eller nedanför. Hur information hanteras och hur utrustning och tjänster fungerar i samverkan i olika kommunikationslösningar. – Nätverksprotokoll, dvs. hur digital kommunikation mellan olika datorenheter fungerar. Administration och konfiguration av nätverksprotokoll. – Adressering i nätverk, kommunikation av data mellan olika enheter samt hur kommunikationen fungerar utifrån tekniska regler för de olika protokollen. Hur utdelning av adresser fungerar med DHCP (Dynamic Host Configuration Protocol). – Subnätning, dvs. hur man delar upp ett datornätverk i mindre delar. – Routningsprotokoll, hantering av kommunikation mellan olika adressområden samt olika vägar på vilka data sänds mellan sändare och mottagare i olika nätverk. – Virtuella nät, dvs. VLAN (Virtual Local Area Network). Skydd mot avlyssning mellan olika nätverk. – Tunnling och WLAN (Wireless Local Area Network). – Nätverkstopologier, dvs. på vilket sätt olika noder i nätverk är kopplade till varandra. – Packet switching network, dvs. paketförmedling där data paketeras och adresseras mellan olika fysiska och logiska nivåer och komponenter i en datorbaserad kommunikationssituation. – Accessmetoder för att upprätta kommunikation mellan olika enheter i ett datornätverk. – Överföringsmedier, dvs. olika sätt att skicka digital information i form av data. Begränsningar samt säkerhet och prestanda vid val av olika överföringsmedier, till exempel kabelbaserad eller luftbaserad kommunikation.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet nätverksteknik i gymnasieskolan, inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå och inom vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Av

text: 1 kap. 6 § gymnasieförordningen (1992:394)

text: framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet nätverksteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter.

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Nätverksteknik

text: Ämnets syfte

text: 1. Kunskaper om uppbyggnad och funktion av nätverks olika delar och komponenter. 2. Förmåga att planera sitt arbete samt att läsa och tolka instruktioner, manualer och andra dokument på både svenska och engelska. 3. Förmåga att utföra hårdvaru- och mjukvaruinstallation samt konfigurering, optimering, analys och administration av nätverksmiljöer. 4. Förmåga att bygga upp nätverk och anläggningar samt att skapa systemlösningar. 5. Förmåga att övervaka, underhålla, felsöka samt identifiera och åtgärda fel i utrustning i nätverksmiljöer. 6. Kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom nätverksområdet. 7. Förmåga att arbeta på ett säkert sätt som förebygger skador på person, egendom och miljö.

text: 8. Förmåga att dokumentera sitt arbete. 9. Förmåga att ge råd till användare av nätverkssystem och datorteknisk utrustning.

text: Kurser i ämnet

text: Kurskod: NÄVADM0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll:

text: • Referensmodellen open systems interconnection (OSI) och de olika skiktens specifika tjänst som är oberoende av de tekniker som används i lagret ovanför eller nedanför. • Nättopologier, dvs. på vilket sätt olika noder i nätverk är kopplade till varandra. • Konfigurering av anslutningstjänster till nätverkslagringsplatser. • Konfigurering av system och hantering av funktionsfel. • Hantering av olika former av nätverksutrustning, till exempel switchar, routrar och gateways. Utrustningens funktion och användningsområde. • Hantering av strömbortfall i en servermiljö och konfigurering av larm vid driftavbrott. Implementering av driftsäkerhet på såväl disknivå som elkraftsnivå. • Övervakning av nätverkstrafik och klienter samt hantering och övervakning med simple network management protocol (SNMP). • Administration av användarrättigheter. • Övervakning och styrning av rättigheter vid utdelning av nätverksåtkomst. • Skydd av servrar och klienter i nätverksmiljö med hjälp av mjukvara och hårdvara. • Kryptering av kommunikation mellan nät och servrar. • Samordning av inloggning och auktorisering till olika system. • Hantering och konfigurering av brandväggar. • Lagar och andra bestämmelser, till exempel

text: personuppgiftslagen

text: , samt policydokument.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt hur nätverks olika delar och komponenter är uppbyggda och fungerar. Eleven planerar i samråd med handledare sitt arbete. I planeringen läser och tolkar eleven med viss säkerhet instruktioner, manualer och andra dokument. Eleven utför i samråd med handledare hårdvaruoch mjukvaruinstallation samt konfigurering, optimering, analys och administration av nätverksmiljöer. Eleven bygger också i samråd med handledare upp nätverk och anläggningar samt skapar med viss säkerhet systemlösningar. Dessutom utför eleven i samråd med handledare övervakning, underhåll och felsökning av samt identifierar och åtgärdar i samråd med handledare fel i utrustning i nätverksmiljöer. Arbetet utförs i enlighet med lagar och andra bestämmelser, på ett sätt som är miljömässigt och säkert både för eleven själv och andra. Resultatet av arbetet är tillfredsställande med avseende på funktion, säkerhet och kvalitet. När arbetet är utfört gör eleven en enkel dokumentation av sitt arbete. Eleven ger i samråd med handledare enkla råd till användare vid val av nätverkssystem och datorteknisk utrustning. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt hur nätverks olika delar och komponenter är uppbyggda och fungerar. Eleven planerar efter samråd med handledare sitt arbete. I planeringen läser och tolkar eleven med viss säkerhet instruktioner, manualer och andra dokument. Eleven utför efter samråd med handledare hårdvaruoch mjukvaruinstallation samt konfigurering, optimering, analys och administration av nätverksmiljöer. Eleven bygger också efter samråd med handledare upp nätverk och anläggningar samt skapar med viss säkerhet systemlösningar. Dessutom utför eleven efter samråd med handledare övervakning, underhåll och felsökning av samt identifierar och åtgärdar efter samråd med handledare fel i utrustning i nätverksmiljöer. Arbetet utförs i enlighet med lagar och andra bestämmelser, på ett sätt som är miljömässigt och säkert både för eleven själv och andra. Resultatet av arbetet är tillfredsställande med avseende på funktion, säkerhet och kvalitet. När arbetet är utfört gör eleven en noggrann dokumentation av sitt arbete. Eleven ger efter samråd med handledare råd till användare vid val av nätverkssystem och datorteknisk utrustning.

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat hur nätverks olika delar och komponenter är uppbyggda och fungerar. Eleven planerar efter samråd med handledare sitt arbete. I planeringen läser och tolkar eleven med säkerhet instruktioner, manualer och andra dokument. Eleven utför efter samråd med handledare hårdvaruoch mjukvaruinstallation samt konfigurering, optimering, analys och administration av nätverksmiljöer. Eleven bygger också efter samråd med handledare upp nätverk och anläggningar samt skapar med säkerhet systemlösningar. Dessutom utför eleven efter samråd med handledare övervakning, underhåll och felsökning av samt identifierar och åtgärdar efter samråd med handledare fel i utrustning i nätverksmiljöer. Arbetet utförs i enlighet med lagar och andra bestämmelser, på ett sätt som är miljömässigt och säkert både för eleven själv och andra. Resultatet av arbetet är gott med avseende på funktion, säkerhet och kvalitet. När arbetet är utfört gör eleven en noggrann och utförlig dokumentation av sitt arbete. Eleven ger efter samråd med handledare avancerade råd till användare vid val av nätverkssystem och datorteknisk utrustning. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Nätverksteknik, 100 poäng

text: Kurskod: NÄVNÄR0

text: Centralt innehåll

text: • Nätverkskomponenter i de delar som utgör ett datornätverk, till exempel klienter, servrar, skrivare, nätverkskort, omkopplare, nätslussar och kablage. • Nätverksoperativsystems uppbyggnad och funktion, mjukvarans struktur i servrar och dess sammanställning samt principer för hur servrar kan kommunicera och vilka tjänster de kan erbjuda användarna. • Olika filsystem och hur information lagras på olika sätt i olika operativsystem. • Installation av serveroperativsystem samt systemens tjänster. 5

text: • Installation och konfigurering av utskriftssystem samt hantering av tillgång till en central tjänst för utskriftshantering. • Administration av enklare katalogtjänster. • Inloggning samt säkerhetsregler för hur användare tillåts att logga in på servrar och vad de får göra på servrarna. • Kontohantering: användarkonton och hur användare kan få åtkomst till tjänster och information på en server samt utformning av användarnamn och lösenord. • Rättighets- och säkerhetssystem, servrars tillgång till en central lagringsplats för information samt möjlighet att dela data. • Säkerhetskopiering, skydd av information vid haveri av en servers filsystem, tillämpning av de principer som finns för säkerhetskopiering och hantering av den utrustning som krävs.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt hur nätverks olika delar och komponenter är uppbyggda och fungerar. Eleven planerar i samråd med handledare sitt arbete. I planeringen läser och tolkar eleven med viss säkerhet instruktioner, manualer och andra dokument. Eleven utför i samråd med handledare hårdvaruoch mjukvaruinstallation samt konfigurering, optimering, analys och administration av nätverksmiljöer. Eleven bygger också i samråd med handledare upp nätverk och anläggningar samt skapar med viss säkerhet systemlösningar. Dessutom utför eleven i samråd med handledare övervakning, underhåll och felsökning av samt identifierar och åtgärdar i samråd med handledare fel i utrustning i nätverksmiljöer. Arbetet utförs i enlighet med lagar och andra bestämmelser på ett sätt som är miljömässigt och säkert både för eleven själv och andra. Resultatet av arbetet är tillfredsställande med avseende på funktion, säkerhet och kvalitet. När arbetet är utfört gör eleven en enkel dokumentation av sitt arbete. Eleven ger i samråd med handledare enkla råd till användare vid val av nätverkssystem och datorteknisk utrustning. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat hur nätverks olika delar och komponenter är uppbyggda och fungerar. Eleven planerar efter samråd med handledare sitt arbete. I planeringen läser och tolkar eleven med säkerhet instruktioner, manualer och andra dokument. Eleven utför efter samråd med handledare hårdvaruoch mjukvaruinstallation samt konfigurering, optimering, analys och administration av nätverksmiljöer. Eleven bygger också efter samråd med handledare upp nätverk och anläggningar samt skapar med säkerhet systemlösningar. Dessutom utför eleven efter samråd med handledare övervakning, underhåll och felsökning av samt identifierar och åtgärdar efter samråd med handledare fel i utrustning i nätverksmiljöer. Arbetet utförs i enlighet med lagar och andra bestämmelser på ett sätt som är miljömässigt och säkert både för eleven själv och andra. Resultatet av arbetet är gott med avseende på funktion, säkerhet och kvalitet. När arbetet är utfört gör eleven en noggrann och utförlig dokumentation av sitt arbete. Eleven ger efter samråd med handledare avancerade råd till användare vid val av nätverkssystem och datorteknisk utrustning. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Nätverksadministration, 100 poäng

text: Kurskod: NÄVNÄV0

text: Centralt innehåll

text: • Applikationsprogram samt installation, administration och styrning av rättigheter för nätverksbaserad installation av olika typer av applikationer. • Analys, optimering och felsökning av en servers prestanda. • Konfigurering av flerdisksystem samt uppsättning av spegling av hårddiskar eller motsvarande teknologier. • Hantering av texteditorer. • Skript. • Filservrar och webbservar. • Uppgradering av klienter, servrar och nätverksutrustning. • Klient- och serverhantering samt inloggning av klienter mot flera servrar genom en central kontohantering. • Skydd av användardata samt säkerhetslagring av användarnas information lokalt och på en server. • Driftsäkerhet, övervakning och hur driftstopp undviks samt underhåll av servrar. • Partitionering och replikering av katalogtjänster samt säkerställande av säkerhet mellan servrar och åtkomst mellan dessa. • Design av och säkerhet i katalogtjänst och filsystem. • Licenshantering samt lagar om upphovsrätt. • Användarmiljöer samt anpassning av serverlösningar till olika användarmiljöer och verksamhetsbehov.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt hur nätverks olika delar och komponenter är uppbyggda och fungerar. Eleven planerar i samråd med handledare sitt arbete. I planeringen läser och tolkar eleven med viss säkerhet instruktioner, manualer och andra dokument. Eleven utför i samråd med handledare hårdvaruoch mjukvaruinstallation samt konfigurering, optimering, analys och administration av nätverksmiljöer. Eleven bygger också i samråd med handledare upp nätverk och anläggningar samt skapar med viss säkerhet systemlösningar. Dessutom utför eleven i samråd med handledare övervakning, underhåll och felsökning av samt identifierar och åtgärdar i samråd med handledare fel i utrustning i nätverksmiljöer. Arbetet utförs i enlighet med lagar och andra bestämmelser på ett sätt som är miljömässigt och säkert både för eleven själv och andra. Resultatet av arbetet är tillfredsställande med avseende på funktion, säkerhet och kvalitet. När arbetet är utfört gör eleven en enkel dokumentation av sitt arbete. Eleven ger i samråd med handledare enkla råd till användare vid val av nätverkssystem och datorteknisk utrustning. 8 När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt hur nätverks olika delar och komponenter är uppbyggda och fungerar. Eleven planerar efter samråd med handledare sitt arbete. I planeringen läser och tolkar eleven med viss säkerhet instruktioner, manualer och andra dokument. Eleven utför efter samråd med handledare hårdvaruoch mjukvaruinstallation samt konfigurering, optimering, analys och administration av nätverksmiljöer. Eleven bygger också efter samråd med handledare upp nätverk och anläggningar samt skapar med viss säkerhet systemlösningar. Dessutom utför eleven efter samråd med handledare övervakning, underhåll och felsökning av samt identifierar och åtgärdar efter samråd med handledare fel i utrustning i nätverksmiljöer. Arbetet utförs i enlighet med lagar och andra bestämmelser på ett sätt som är miljömässigt och säkert både för eleven själv och andra. Resultatet av arbetet är tillfredsställande med avseende på funktion, säkerhet och kvalitet. När arbetet är utfört gör eleven en noggrann dokumentation av sitt arbete. Eleven ger efter samråd med handledare råd till användare vid val av nätverkssystem och datorteknisk utrustning. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat hur nätverks olika delar och komponenter är uppbyggda och fungerar. Eleven planerar efter samråd med handledare sitt arbete. I planeringen läser och tolkar eleven med säkerhet instruktioner, manualer och andra dokument. Eleven utför efter samråd med handledare hårdvaruoch mjukvaruinstallation samt konfigurering, optimering, analys och administration av nätverksmiljöer. Eleven bygger också efter samråd med handledare upp nätverk och anläggningar samt skapar med säkerhet systemlösningar. Dessutom utför eleven efter samråd med handledare övervakning, underhåll och felsökning av samt identifierar och åtgärdar efter samråd med handledare fel i utrustning i nätverksmiljöer. Arbetet utförs i enlighet med lagar och andra bestämmelser på ett sätt som är miljömässigt och säkert både för eleven själv och andra. Resultatet av arbetet är gott med avseende på funktion, säkerhet och kvalitet. När arbetet är utfört gör eleven en dokumentation av sitt arbete. 9

text: noggrann och utförlig

text: Nätverkssäkerhet, 100 poäng

text: Kurskod: NÄVNÄE0

text: Centralt innehåll

text: • Val av mjukvara respektive hårdvara. • Programvaror för styrning och övervakning av nättrafik. • Produktutvärdering och hur man utvärderar program för högsta säkerhet. • Anslutningar med virtual private network (VPN) eller liknande teknologier. • Transmission control protocol (TCP) och olika portar. • Säkerhetsrisker i nätverk. • Säkerhetspolicy och incidenthantering. • Identifikationssystem för inloggning. • Installation och konfigurering av brandväggar för hårdvara och mjukvara. • Virusskydd och internetrelaterade säkerhetshot. • Kryptering och internetrelaterade säkerhetshot. • Network address translation (NAT) och hur adressöversättning kan skydda eller styra åtkomst till klienter.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat hur nätverks olika delar och komponenter är uppbyggda och fungerar. Eleven planerar efter samråd med handledare sitt arbete. I planeringen läser och tolkar eleven med säkerhet instruktioner, manualer och andra dokument. Eleven utför efter samråd med handledare hårdvaruoch mjukvaruinstallation samt konfigurering, optimering, analys och administration av nätverksmiljöer. Eleven bygger också efter samråd med handledare upp nätverk och anläggningar samt skapar 11

text: med säkerhet

text: Nätverksteknologier, 100 poäng

text: Kurskod: NÄVNÄK0

text: Centralt innehåll

text: • Uppbyggnad av nätverks olika delar samt funktion av bandbredd, till exempel mätning av kapacitet och kapacitetsbehov för olika bredbandslösningar. • Referensmodellen open systems interconnection (OSI) och de olika skiktens specifika tjänst som är oberoende av de tekniker som används i lagret ovanför eller nedanför. Hur information hanteras och hur utrustning och tjänster fungerar i samverkan i olika kommunikationslösningar. • Nätverksprotokoll, dvs. hur digital kommunikation mellan olika datorenheter fungerar. Administration och konfiguration av nätverksprotokoll. • Adressering i nätverk, kommunikation av data mellan olika enheter samt hur kommunikationen fungerar utifrån tekniska regler för de olika protokollen. Hur utdelning av adresser fungerar med dynamic host configuration protocol (DHCP). • Subnätning, dvs. hur man delar upp ett datornätverk i mindre delar. • Routningsprotokoll, hantering av kommunikation mellan olika adressområden samt olika vägar på vilka data sänds mellan sändare och mottagare i olika nätverk. • Virtuella nät, dvs. virtual local area network (VLAN). Skydd mot avlyssning mellan olika nätverk. • Tunnling samt wireless local area network (WLAN). • Nätverkstopologier, dvs. på vilket sätt olika noder i nätverk är kopplade till varandra. • Packet switching network, dvs. paketförmedling där data paketeras och adresseras mellan olika fysiska och logiska nivåer och komponenter i en 12 datorbaserad kommunikationssituation.

text: • Accessmetoder för att upprätta kommunikation mellan olika enheter i ett datornätverk. • Överföringsmedier, dvs. olika sätt att skicka digital information i form av data. Begränsningar samt säkerhet och prestanda vid val av olika överföringsmedier, till exempel kabelbaserad eller luftbaserad kommunikation.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Elanders Sverige AB, Vällingby 2010


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet processautomation finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: 1 1 Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Processautomation

text: Ämnet processautomation behandlar metoder och arbetssätt för mätning, insamling av mätdata, datahantering, datorkommunikation och reglering i automatiserade processanläggningar.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet processautomation ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om komponenter och automatiserade processanläggningar samt förståelse av den yrkesteori som krävs för olika automatiserade processer. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att såväl identifiera och avhjälpa reglertekniska och lokala datatekniska problem på anläggningsnivå som att felsöka och kalibrera mät- och reglerteknisk utrustning. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar kunskaper om hur övergripande processdatorsystem används för datainsamling, larmhantering och övervakning av processen samt hur informationsteknik kan användas i olika nivåer av automatiserade processanläggningar. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla insikt om hur säkerheten på en processindustri är beroende av med vilken uppmärksamhet, noggrannhet och systematik som underhållspersonalen arbetar. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar kunskaper om lämpliga mät- och kalibreringsmetoder som medför ett säkert arbetssätt beroende av processmiljö. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar matematiska kunskaper för arbete i automatiserade processanläggningar samt förmåga att tolka och upprätta anläggningsteknisk dokumentation och att uttrycka sig både skriftligt och muntligt. I undervisningen ska laborativa moment och ett undersökande arbetssätt förekomma. I praktiska övningar ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper i problemlösning som krävs för automatiserade arbeten.

text: Undervisningen i ämnet processautomation ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om informationstekniska system i automatiserade processer. 2. Kunskaper om reglermetoder för svårare processer. 3. Kunskaper om mätmetoder för fysikaliska storheter och kemiska egenskaper. 4. Förmåga att planera, genomföra och utvärdera underhållsarbete i en automatiserad processanläggning med hänsyn till säkerhet, kvalitet, miljö, ergonomi och estetik. 5. Förmåga att reglera och optimera enkla processer. 6. Förmåga att arbeta med processdatorsystem. 7. Förmåga att mäta fysikaliska storheter och kemiska egenskaper. 8. Förmåga att tolka och upprätta anläggningsteknisk dokumentation.

text: Kurser i ämnet

text: Processmätteknik 1, 100 poäng, som bygger på kursen mät- och reglerteknik. Processmätteknik 2, 100 poäng, som bygger på kursen processmätteknik 1. Processreglering, 100 poäng, som bygger på kursen mät- och reglerteknik. Processdatorsystem, 100 poäng, som bygger på kursen industriell informationsteknik. Dessutom bygger den på kursen processmätteknik 1 eller kursen processreglering.

text: Processmätteknik 1, 100 poäng

text: Kurskod: PROPRC01

text: Kursen processmätteknik 1 omfattar punkterna 1, 3–4 och 7–10 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Metoder för analoga och digitala signalöverföringar. Metoder för att bekämpa störningar. – Metoder för mätning av temperatur, tryck, nivå och flöde. – Metoder och utrustning för att testa och kalibrera mätningar av till exempel temperatur, tryck, nivå och flöde. – Metoder för mätning av varvtal och krafter. – Signalmätmetoder på automatiserade processanläggningar i drift. – Funktion och konstruktion hos olika pumpar, ventiler och filter. – Planering och genomförande av enklare underhållsarbete i en processanläggning, till exempel montering och inkoppling av mätdon. – Laborativa mätövningar med givare, omvandlare, signalomvandlare och smartgivare. – Systematiserade dokumentationsmetoder. – Standarder och föreskrifter inom området, till exempel ATEX-direktiven.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för uppbyggnad, funktion och principer hos olika mättekniska system. Dessutom redogör eleven utförligt för beteckningar och några mätmetoder för olika fysiska storheter och kemiska egenskaper. Eleven utför efter samråd med handledare någon vanlig underhållsteknisk arbetsuppgift i en automatiserad processanläggning med ett resultat som på ett tillfredsställande sätt uppfyller fastställda kvalitets- och miljökrav. Dessutom utför eleven i enkla automatiserade processanläggningar mätningar av fysikaliska storheter och kemiska egenskaper. Eleven arbetar på ett sätt som är säkert både för eleven själv och andra. I arbetet beskriver eleven utförligt processens mättekniska funktioner samt löser mättekniska problem med hjälp av dokumentation, beräkningar, konfigureringar, mätinstrument och datorer. I arbetet hanterar och vårdar eleven med gott handlag material, verktyg och övrig utrustning. Eleven beskriver utförligt hur standarder och föreskrifter styr val av utrustning och arbetssätt. Efter utfört arbete gör eleven en noggrann dokumentation av utfört arbete. Eleven utvärderar sitt arbete med nyanserade omdömen. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Processmätteknik 2, 100 poäng

text: Kurskod: PROPRC02

text: Kursen processmätteknik omfattar punkterna 1, 3–4 och 7–10 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Persondatorer, plc eller liknande styrsystem som mätverktyg med omvandling av analoga signaler till digitala värden, upplösning och signalhantering. – Metoder för mätning av viskositet, koncentration, pH, syre och konduktivitet. – Metoder för gasanalys och mätning av partikelhalter. – Metoder och utrustning för att testa och kalibrera mätningar av fysiska storheter och kemiska egenskaper. – Planering och genomförande av underhållsarbete i en processanläggning. – Laborativa mätövningar med givare, omvandlare, signalomvandlare och smartgivare. – Systematiserade dokumentationsmetoder. – Standarder och föreskrifter inom området. – Processäkerhet och funktionssäkerhet enligt SIL-standard IEC 61508. – Mätosäkerhetens grunder med tillämpning och beräkning enligt ISO- GUM-standard (guide to the expression of uncertainty in measurement).

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för uppbyggnad, funktion och principer hos olika mättekniska system. Dessutom redogör eleven översiktligt för beteckningar och några mätmetoder för olika fysiska storheter och kemiska egenskaper. Eleven utför i samråd med handledare någon vanlig underhållsteknisk arbetsuppgift i en automatiserad processanläggning med ett resultat som på ett tillfredsställande sätt uppfyller fastställda kvalitets- och miljökrav. Dessutom utför eleven i enkla automatiserade processanläggningar enkla mätningar av fysikaliska storheter och kemiska egenskaper. Eleven arbetar på ett sätt som är säkert både för eleven själv och andra. I arbetet beskriver eleven översiktligt processens mättekniska funktioner samt löser enkla mättekniska problem med hjälp av dokumentation, beräkningar, konfigureringar, mätinstrument och datorer. I arbetet hanterar och vårdar eleven med visst handlag material, verktyg och övrig utrustning. Eleven beskriver översiktligt hur standarder och föreskrifter styr val av utrustning och arbetssätt. Efter utfört arbete gör eleven en enkel dokumentation av arbetet. Eleven utvärderar sitt arbete med enkla omdömen. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för uppbyggnad, funktion och principer hos olika mättekniska system. Dessutom redogör eleven utförligt för beteckningar och några mätmetoder för olika fysiska storheter och kemiska egenskaper. Eleven utför efter samråd med handledare någon vanlig underhållsteknisk arbetsuppgift i en automatiserad processanläggning med ett resultat som på ett tillfredsställande sätt uppfyller fastställda kvalitets- och miljökrav. Dessutom utför eleven i enkla automatiserade processanläggningar mätningar av fysikaliska storheter och kemiska egenskaper. Eleven arbetar på ett sätt som är säkert både för eleven själv och andra. I arbetet beskriver eleven utförligt processens mättekniska funktioner samt löser mättekniska problem med hjälp av dokumentation, beräkningar, konfigureringar, mätinstrument och datorer. I arbetet hanterar och vårdar eleven med gott handlag material, verktyg och övrig utrustning. Eleven beskriver utförligt hur standarder och föreskrifter styr val av utrustning och arbetssätt. Efter utfört arbete gör eleven en noggrann dokumentation av arbetet. Eleven utvärderar sitt arbete med nyanserade omdömen. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för uppbyggnad, funktion och principer hos olika mättekniska system. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för beteckningar och några mätmetoder för olika fysiska storheter och kemiska egenskaper. Eleven utför efter samråd med handledare någon vanlig underhållsteknisk arbetsuppgift i en automatiserad processanläggning med ett resultat som på ett gott sätt uppfyller fastställda kvalitets- och miljökrav. Dessutom utför eleven i enkla automatiserade processanläggningar avancerade mätningar av fysikaliska storheter och kemiska egenskaper. Eleven arbetar på ett sätt som är säkert både för eleven själv och andra. I arbetet beskriver eleven utförligt och nyanserat processens mättekniska funktioner samt löser avancerade mättekniska problem med hjälp av dokumentation, beräkningar, konfigureringar, mätinstrument och datorer. I arbetet hanterar och vårdar eleven med mycket gott handlag material, verktyg och övrig utrustning. Eleven beskriver utförligt och nyanserat hur standarder och föreskrifter styr val av utrustning och arbetssätt. Efter utfört arbete gör eleven en noggrann och utförlig dokumentation av arbetet. Eleven utvärderar sitt arbete med nyanserade omdömen samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Processreglering, 100 poäng

text: Kurskod: PROPRE0

text: Kursen processreglering omfattar punkterna 1–2, 5 och 8–10 under rubriken Ämnets syfte, med särskild betoning på punkterna 2 och 5.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Processreglering med distribuerade styrsystem. – Kontinuerlig och diskontinuerlig reglering med tidsproportionell utgång. – Reglering av flerkapacitiva processer. – Sammansatta reglersystem med framkoppling, internt och externt börvärde samt kvot- och kaskadreglering. – Multivariabla regleringar. – Parameterstyrning och adaptiv parameteruppdatering. – Reglering med oskarp logik (fuzzy logic). – Störningar i reglerprocessen, innefattande störtendenskompensering. – Laborativa konfigureringar av kontrollerande enheter och processanläggningar med optimeringsmetoder för process och parametrar.

text: – Tolkning av anläggningsteknisk dokumentation, till exempel processcheman, plintscheman, tabeller, datablad, manualer och certifikat. – Dokumentation, till exempel regulatorinställningar. – Signalmätmetoder på automatiserade processanläggningar i drift. – Säkerhets-, energiförbruknings- och miljöaspekter vid processreglering, inklusive riskanalys, energioptimering och minimering av kemiska föroreningar. – Standarder och föreskrifter inom området, till exempel ATEX-direktiven.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för uppbyggnad, funktion och principer för distribuerade styrsystem och olika reglertekniska systemlösningar. Eleven utför i samråd med handledare vanligt förekommande konfigureringar och optimeringar i olika reglertekniska processer med ett resultat som på ett tillfredsställande sätt uppfyller fastställda kvalitets- och miljökrav. Eleven arbetar på ett sätt som är säkert både för eleven själv och andra. I arbetet hanterar och vårdar eleven med visst handlag material, verktyg och övrig utrustning. Eleven beskriver översiktligt hur standarder och föreskrifter styr val av utrustning och arbetssätt. Efter utfört arbete gör eleven en enkel dokumentation av utfört arbete. Eleven utvärderar sitt arbete med enkla omdömen. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för uppbyggnad, funktion och principer för distribuerade styrsystem och olika reglertekniska systemlösningar. Eleven utför efter samråd med handledare vanligt förekommande konfigureringar och optimeringar i olika reglertekniska processer med ett resultat som på ett tillfredsställande sätt uppfyller fastställda kvalitets- och miljökrav. Eleven arbetar på ett sätt som är säkert både för eleven själv och andra. I arbetet hanterar och vårdar eleven med gott handlag material, verktyg och övrig utrustning. Eleven beskriver utförligt hur standarder och föreskrifter styr val av utrustning och arbetssätt. Efter utfört arbete gör eleven en noggrann dokumentation av utfört arbete. Eleven utvärderar sitt arbete med nyanserade omdömen. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för uppbyggnad, funktion och principer för distribuerade styrsystem och olika reglertekniska systemlösningar. Eleven utför efter samråd med handledare vanligt förekommande konfigureringar och optimeringar i olika reglertekniska processer med ett resultat som på ett gott sätt uppfyller fastställda kvalitets- och miljökrav. Eleven arbetar på ett sätt som är säkert både för eleven själv och andra. I arbetet hanterar och vårdar eleven med mycket gott handlag material, verktyg och övrig utrustning. Eleven beskriver utförligt och nyanserat hur standarder och föreskrifter styr val av utrustning och arbetssätt. Efter utfört arbete gör eleven en noggrann och utförlig dokumentation av utfört arbete. Eleven utvärderar sitt arbete med nyanserade omdömen samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Processdatorsystem, 100 poäng

text: Kurskod: PROPRO0

text: Kursen processdatorsystem omfattar punkterna 1, 4 och 6–9 under rubriken Ämnets syfte, med särskild betoning på punkterna 1 och 6.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – HMI, dvs. användning av programvara för visualisering av en process med trender, historik och larmhantering. – Informationstekniska strukturer och nivåer i processindustrin samt hur olika fältbussar används i dessa nivåer med koppling till administrativa kontorsnät. – Distribuerade styrsystem med konfigurering av processkontrollerande enheter och programvaror för insamling av processdata. – Informationsteknik i processdatorsystem med upprättande av kommunikation mot processen med OPC-server (open connectivity), fältbuss eller ethernet. – Metoder för omvandling av analoga signaler till digitala värden och vice versa med upplösning, noggrannhet, ingenjörsstorhet, signalhantering och signalkonditionering. – Systematisk dokumentation i nätverk. – Säkerhet i processdatorsystem med skanntider, behörighetsinloggning, spårbarhet, redundans, realtidsoperativsystem (rtos), reglerfunktioner långt ut i anläggningen samt riskanalyser för informationsbortfall.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för uppbyggnad, funktion och principer hos olika informationstekniska system och enheter. Eleven utför i samråd med handledare vanligt förekommande inkopplingar och konfigureringar för insamling av data i en automatiserad processanläggning med ett resultat som på ett tillfredsställande sätt uppfyller fastställda kvalitets- och miljökrav. Dessutom visualiserar eleven med tillfredsställande resultat processen i realtid med ett gränssnitt. Eleven arbetar på ett sätt som är säkert både för eleven själv och andra. I arbetet beskriver eleven översiktligt informationens väg från process till gränssnitt samt löser enkla datortekniska och informationstekniska problem med hjälp av mätningar, manualer och laborativt arbete. I arbetet hanterar och vårdar eleven med visst handlag material, verktyg och övrig utrustning. Eleven beskriver översiktligt hur standarder och föreskrifter styr val av utrustning och arbetssätt. Efter utfört arbete gör eleven en enkel dokumentation i nätverk. Eleven utvärderar sitt arbete med enkla omdömen. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för uppbyggnad, funktion och principer hos olika informationstekniska system och enheter. Eleven utför efter samråd med handledare vanligt förekommande inkopplingar och konfigureringar för insamling av data i en automatiserad processanläggning med ett resultat som på ett tillfredsställande sätt uppfyller fastställda kvalitets- och miljökrav. Dessutom visualiserar eleven med tillfredsställande resultat processen i realtid med ett gränssnitt. Eleven arbetar på ett sätt som är säkert både för eleven själv och andra. I arbetet beskriver eleven utförligt informationens väg från process till gränssnitt samt löser datortekniska och informationstekniska problem med hjälp av mätningar, manualer och laborativt arbete. I arbetet hanterar och vårdar eleven med gott handlag material, verktyg och övrig utrustning. Eleven beskriver utförligt hur standarder och föreskrifter styr val av utrustning och arbetssätt. Efter utfört arbete gör eleven en noggrann dokumentation i nätverk. Eleven utvärderar sitt arbete med nyanserade omdömen. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: 10 Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för uppbyggnad, funktion och principer hos olika informationstekniska system och enheter. Eleven utför efter samråd med handledare vanligt förekommande inkopplingar och konfigureringar för insamling av data i en automatiserad processanläggning med ett resultat som på ett gott sätt uppfyller fastställda kvalitets- och miljökrav. Dessutom visualiserar eleven med gott resultat processen i realtid med ett gränssnitt. Eleven arbetar på ett sätt som är säkert både för eleven själv och andra. I arbetet beskriver eleven utförligt och nyanserat informationens väg från process till gränssnitt samt löser avancerade datortekniska och informationstekniska problem med hjälp av mätningar, manualer och laborativt arbete. I arbetet hanterar och vårdar eleven med mycket gott handlag material, verktyg och övrig utrustning. Eleven beskriver utförligt och nyanserat hur standarder och föreskrifter styr val av utrustning och arbetssätt. Efter utfört arbete gör eleven en noggrann och utförlig dokumentation i nätverk. Eleven utvärderar sitt arbete med nyanserade omdömen samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet processautomation i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: 1 kap. 6 § gymnasieförordningen (1992:394)

text: framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Processautomation

text: Ämnets syfte

text: 8. Förmåga att tolka och upprätta anläggningsteknisk dokumentation. 9. Förmåga att välja och använda olika verktyg, instrument, material och övrig utrustning som används inom området. 10. Kunskaper om standarder och föreskrifter inom området.

text: Kurser i ämnet

text: Processmätteknik 1, 100 poäng

text: Kurskod: PROPRC0

text: Centralt innehåll

text: • Metoder för analoga och digitala signalöverföringar. Metoder för att bekämpa störningar. • Metoder för mätning av temperatur, tryck, nivå och flöde. • Metoder och utrustning för att testa och kalibrera mätningar av till exempel temperatur, tryck, nivå och flöde. • Metoder för mätning av varvtal och krafter. • Signalmätmetoder på automatiserade processanläggningar i drift. • Funktion och konstruktion hos olika pumpar, ventiler och filter. • Planering och genomförande av enklare underhållsarbete i en processanläggning, till exempel montering och inkoppling av mätdon. • Laborativa mätövningar med givare, omvandlare, signalomvandlare och smartgivare. • Systematiserade dokumentationsmetoder. • Standarder och föreskrifter inom området, till exempel ATEX-direktiven.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för uppbyggnad, funktion och principer hos olika mättekniska system. Dessutom redogör eleven översiktligt för beteckningar och några mätmetoder för olika fysiska storheter och kemiska egenskaper. Eleven utför i samråd med handledare någon vanlig underhållsteknisk 3 arbetsuppgift i en automatiserad processanläggning med ett resultat som

text: på ett tillfredsställande sätt uppfyller fastställda kvalitets- och miljökrav. Dessutom utför eleven i enkla automatiserade processanläggningar enkla mätningar av fysikaliska storheter och kemiska egenskaper. Eleven arbetar på ett sätt som är säkert både för eleven själv och andra. I arbetet beskriver eleven översiktligt processens mättekniska funktioner samt löser enkla mättekniska problem med hjälp av dokumentation, beräkningar, konfigureringar, mätinstrument och datorer. I arbetet hanterar och vårdar eleven med visst handlag material, verktyg och övrig utrustning. Eleven beskriver översiktligt hur standarder och föreskrifter styr val av utrustning och arbetssätt. Efter utfört arbete gör eleven en enkel dokumentation av utfört arbete. Eleven utvärderar sitt arbete med enkla omdömen. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för uppbyggnad, funktion och principer hos olika mättekniska system. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för beteckningar och några mätmetoder för olika fysiska storheter och kemiska egenskaper. Eleven utför efter samråd med handledare någon vanlig underhållsteknisk arbetsuppgift i en automatiserad processanläggning med ett resultat som på ett gott sätt uppfyller fastställda kvalitets- och miljökrav. Dessutom utför eleven i enkla automatiserade processanläggningar avancerade mätningar av fysikaliska storheter och kemiska egenskaper. Eleven arbetar på ett sätt som är säkert både för eleven själv och andra. I arbetet beskriver eleven utförligt och nyanserat processens mättekniska funktioner samt löser avancerade mättekniska problem med hjälp av dokumentation, beräkningar, konfigureringar, mätinstrument och datorer. I arbetet hanterar och vårdar eleven med mycket gott handlag material, verktyg och övrig utrustning. Eleven beskriver utförligt och nyanserat hur standarder och föreskrifter styr val av utrustning och arbetssätt. Efter utfört arbete gör eleven en noggrann och utförlig dokumentation av utfört arbete. Eleven utvärderar sitt arbete med nyanserade omdömen samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Processmätteknik 2, 100 poäng

text: Kurskod: PROPRC2

text: Centralt innehåll

text: • Persondatorer, plc eller liknande styrsystem som mätverktyg med omvandling av analoga signaler till digitala värden, upplösning och signalhantering. • Metoder för mätning av viskositet, koncentration, pH, syre och konduktivitet. • Metoder för gasanalys och mätning av partikelhalter. • Metoder och utrustning för att testa och kalibrera mätningar av fysiska storheter och kemiska egenskaper. • Planering och genomförande av underhållsarbete i en processanläggning. • Laborativa mätövningar med givare, omvandlare, signalomvandlare och smartgivare. • Systematiserade dokumentationsmetoder. • Standarder och föreskrifter inom området. • Processäkerhet och funktionssäkerhet enligt SIL-standard IEC 61508.

text: • Mätosäkerhetens grunder med tillämpning och beräkning enligt ISO- GUM-standard (guide to the expression of uncertainty in measurement).

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Processreglering, 100 poäng

text: Kurskod: PROPRE0

text: Centralt innehåll

text: • Processreglering med distribuerade styrsystem. • Kontinuerlig och diskontinuerlig reglering med tidsproportionell utgång. • Reglering av flerkapacitiva processer. 7

text: • Sammansatta reglersystem med framkoppling, internt och externt börvärde samt kvot- och kaskadreglering. • Multivariabla regleringar. • Parameterstyrning och adaptiv parameteruppdatering. • Reglering med oskarp logik (fuzzy logic). • Störningar i reglerprocessen, innefattande störtendenskompensering. • Laborativa konfigureringar av kontrollerande enheter och processanläggningar med optimeringsmetoder för process och parametrar. • Tolkning av anläggningsteknisk dokumentation, till exempel processcheman, plintscheman, tabeller, datablad, manualer och certifikat. • Dokumentation, till exempel regulatorinställningar. • Signalmätmetoder på automatiserade processanläggningar i drift. • Säkerhets-, energiförbruknings- och miljöaspekter vid processreglering, inklusive riskanalys, energioptimering och minimering av kemiska föroreningar. • Standarder och föreskrifter inom området, till exempel ATEX-direktiven.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Processdatorsystem, 100 poäng

text: Kurskod: PROPRO0

text: Centralt innehåll

text: • HMI, dvs. användning av programvara för visualisering av en process med trender, historik och larmhantering. • Informationstekniska strukturer och nivåer i processindustrin samt hur olika fältbussar används i dessa nivåer med koppling till administrativa kontorsnät. • Distribuerade styrsystem med konfigurering av processkontrollerande enheter och programvaror för insamling av processdata. 9

text: • Informationsteknik i processdatorsystem med upprättande av kommunikation mot processen med OPC-server (open connectivity), fältbuss eller ethernet. • Metoder för omvandling av analoga signaler till digitala värden och vice versa med upplösning, noggrannhet, ingenjörsstorhet, signalhantering och signalkonditionering. • Systematisk dokumentation i nätverk. • Säkerhet i processdatorsystem med skanntider, behörighetsinloggning, spårbarhet, redundans, realtidsoperativsystem (rtos), reglerfunktioner långt ut i anläggningen samt riskanalyser för informationsbortfall.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Ansvarig utgivare: Ulrika Lindén Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20 Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: Elanders Sverige AB, Vällingby 2010