text: Ämnesplanen för ämnet konstruktionsteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 augusti 2018. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Gunilla Rooke

text: Bilaga

text: Konstruktionsteknik

text: Ämnet konstruktionsteknik behandlar konstruktionsprocessen och hur konstruktören använder dess olika delar för att utveckla och förbättra tekniska lösningar. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet konstruktionsteknik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om konstruktionsprocessen för att i sin roll som gymnasieingenjör kunna utföra konstruktionsarbete med hänsyn till produktionstekniska, kvalitetsmässiga, ekonomiska och miljömässiga förutsättningar. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att fördjupa sin förståelse av tekniska system och utveckla förmåga att i sitt konstruktionsarbete se samspelet mellan komponenter, delsystem och hela system för att kunna utveckla bättre konstruktioner. Undervisningen ska leda till att eleverna självständigt planerar, genomför, dokumenterar och utvärderar konstruktionsarbeten i projektform. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att inhämta, sovra och strukturera information, välja och använda konstruktionsmetoder och verktyg samt använda relevanta matematiska och teknikvetenskapliga teorier och modeller. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper i att använda digitala konstruktionsmetoder och verktyg. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om vanliga komponenter samt om svenska och internationella standarder och normer för att använda i sitt arbete. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att fördjupa sina kunskaper i materialteknik för att kunna utvärdera och välja material i konstruktioner. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att tolka och skapa berednings- och tillverkningsunderlag samt tekniska instruktioner. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper inom dimensionering och provning av konstruktioner med hjälp av manuella och datorstödda mätningar, simuleringar och tester.

text: Undervisningen i ämnet konstruktionsteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om konstruktionsprocessen och förståelse av sambanden mellan de olika delarna i den. 2. Förmåga att planera och genomföra konstruktionsarbeten genom att söka, tolka och strukturera relevant information samt genom att välja och använda metoder, modeller, teorier och verktyg. Förmåga att rimlighetsbedöma resultat och att utvärdera konstruktionsarbeten. 3. Förmåga att använda konstruktionsverktyg, komponenter, standarder och normer inom konstruktionsarbetet samt kunskaper om deras egenskaper och begränsningar. 4. Förmåga att utvärdera och välja material.

text: 5. Förmåga att tolka och skapa berednings- och tillverkningsunderlag samt tekniska instruktioner. 6. Kunskaper om hur produktionsteknik, kvalitet, lönsamhet och hållbar utveckling samspelar med konstruktionsarbete samt förmåga att optimera konstruktioner mot dessa parametrar. 7. Kunskaper om tekniska system samt förmåga att se samspelet mellan komponenter, delsystem och hela system, och i sitt konstruktionsarbete använda detta till att skapa fungerande konstruktioner. 8. Kunskaper om provning och förmåga att utföra provning via mätningar, simuleringar och test. 9. Förmåga att dokumentera och redovisa konstruktionsarbeten med relevanta hjälpmedel.

text: Kurser i ämnet

text: Konstruktionsteknik, 100 poäng. Mekanik och hållfasthetslära, 100 poäng. Materialteknik, 100 poäng. Tillämpad konstruktionsteknik, 100 poäng, som bygger på kursen konstruktionsteknik.

text: Konstruktionsteknik, 100 poäng

text: Kurskod: KORKON3

text: Kursen konstruktionsteknik omfattar punkterna 1–6 och 8–9 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Konstruktionsprocessen och dess delar, samt sambanden mellan dem. – Praktiskt konstruktionsarbete. – Relevanta matematiska och teknikvetenskapliga teorier och modeller för valt teknikområde samt manuell och datorstödd tillämpning av dessa i konstruktionsarbete. – Prototyptillverkning, om det förkommer inom valt teknikområde. – Användning av konstruktionsverktyg för bland annat visualisering, dimensionering och dokumentation samt fördjupning av deras egenskaper och begränsningar. – System för hantering av produktdata. – Introduktion till konstruktionskomponenter, till exempel maskinelement, och hur de kan användas i konstruktionsarbete. – Svenska och internationella standarder och normer vid konstruktionsarbete för till exempel komponenter, material, provning och tillverkningsunderlag. – Vanliga konstruktionsmaterial och deras användningsområden, samt samband mellan materialval och konstruktionsfunktion. – Skapande av berednings- och tillverkningsunderlag.

text: – Samspel mellan konstruktion och tillverkning, kvalitet, lönsamhet och hållbar utveckling. – Manuell och datorstödd dimensionering och provning av konstruktionsfunktion i form av mätningar, simuleringar och test. – Dokumentation och redovisning av konstruktionsarbete och resultat med relevanta hjälpmedel.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör övergripande för konstruktionsprocessen och dess delar samt för sambanden mellan dem. Eleven planerar med säkerhet konstruktionsarbete samt löser sammansatta problem och konstruktionsuppgifter med tillfredställande resultat. Dessutom utvärderar eleven arbetet med välgrundade omdömen. Eleven använder med tillfredsställande resultat, matematiska och teknikvetenskapliga teorier och modeller som stöd i sitt konstruktionsarbete. Arbetet kan utföras både med och utan datorstödda verktyg. Eleven använder med säkerhet konstruktionsverktyg för visualisering, dimensionering och dokumentation i sitt konstruktionsarbete samt visar övergripande kunskaper om deras egenskaper och begränsningar. Dessutom tar eleven i sitt arbete hänsyn till standarder och normer. Eleven redogör övergripande för vanliga konstruktionsmaterial och deras användningsområden. Eleven resonerar övergripande kring sambandet mellan materialval och konstruktionsfunktion. Eleven utarbetar beredningsoch tillverkningsunderlag med tillfredställande resultat. Eleven redogör övergripande för sambanden mellan konstruktion och tillverkning, kvalitet, lönsamhet och hållbar utveckling. Eleven utför med säkerhet dimensionering och provning av konstruktioner genom mätningar, simuleringar och test med tillfredsställande resultat, både manuellt och med hjälp av datorer. Eleven dokumenterar och redovisar konstruktionsarbetet och resultatet med säkerhet och med relevanta tekniska hjälpmedel.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för konstruktionsprocessen och dess delar samt för sambanden mellan dem. Dessutom för eleven specialiserade resonemang kring någon av processens delar. Eleven planerar med god säkerhet konstruktionsarbete samt löser konstruktionsuppgifter med gott resultat. Dessutom utvärderar eleven arbetet med välgrundade och nyanserade omdömen. Eleven använder med gott resultat, matematiska och teknikvetenskapliga teorier och modeller som stöd i sitt konstruktionsarbete. Arbetet kan utföras både med och utan datorstödda verktyg.

text: Eleven använder med god säkerhet konstruktionsverktyg för visualisering, dimensionering och dokumentation i sitt konstruktionsarbete samt visar specialiserade kunskaper om dess egenskaper och begränsningar. Dessutom tar eleven i sitt arbete hänsyn till standarder och normer. Eleven redogör övergripande för, och visar i något fall specialiserade kunskaper om, vanliga konstruktionsmaterial och dess användningsområden. Eleven resonerar också utförligt kring sambandet mellan materialval och konstruktionsfunktion. Eleven utarbetar berednings- och tillverkningsunderlag med gott resultat. Eleven redogör övergripande för, och visar i något fall specialiserade kunskaper om, sambanden mellan konstruktion och tillverkning, kvalitet, lönsamhet och hållbar utveckling. Eleven utför med god säkerhet dimensionering och provning av konstruktioner genom mätningar, simuleringar och test med gott resultat, både manuellt och med hjälp av datorer. Eleven dokumenterar och redovisar konstruktionsarbetet och resultatet med god säkerhet och med relevanta tekniska hjälpmedel.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för konstruktionsprocessen och dess delar samt för sambanden mellan dem. Dessutom för eleven specialiserade resonemang kring några av processens delar. Eleven planerar med mycket god säkerhet konstruktionsarbete samt löser sammansatta problem och konstruktionsuppgifter med mycket gott resultat. Dessutom utvärderar eleven arbetet med välgrundade och nyanserade omdömen samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven använder med mycket gott resultat, matematiska och teknikvetenskapliga teorier och modeller som stöd i sitt konstruktionsarbete. Arbetet kan utföras både med och utan datorstödda verktyg. Eleven använder med mycket god säkerhet konstruktionsverktyg för visualisering, dimensionering och dokumentation i sitt konstruktionsarbete samt visar specialiserade kunskaper om dess egenskaper och begränsningar. Dessutom tar eleven i sitt arbete hänsyn till standarder och normer. Eleven redogör övergripande för, och visar i några fall specialiserade kunskaper om, vanliga konstruktionsmaterial och dess användningsområden. Eleven resonerar också utförligt och nyanserat kring sambandet mellan materialval och konstruktionsfunktion. Eleven utarbetar beredningsoch tillverkningsunderlag med mycket gott resultat. Eleven redogör övergripande för, och visar i några fall specialiserade kunskaper om, sambanden mellan konstruktion och tillverkning, kvalitet, lönsamhet och hållbar utveckling. Eleven utför med mycket god säkerhet dimensionering och provning av konstruktioner genom avancerade mätningar, simuleringar och test med mycket gott resultat, både manuellt och med hjälp av datorer.

text: Eleven dokumenterar och redovisar konstruktionsarbetet och resultatet med mycket god säkerhet och med relevanta tekniska hjälpmedel.

text: Mekanik och hållfasthetslära, 100 poäng

text: Kurskod: KORMEK3

text: Kursen mekanik och hållfasthetslära omfattar punkterna 1–4 och 7–9 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisning i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Mekanikens och hållfasthetslärans roll i konstruktionsarbetet. – Fördjupning i teorier, modeller och begrepp inom mekanik och hållfasthetslära och konstruktionsmässiga tillämpningar av dessa. – Metod och struktur för mekanik- och hållfasthetsberäkning och dimensionering samt rimlighetsbedömning. – Antaganden och motivering för mekanik- och hållfasthetsberäkningar. – Manuella och datorstödda verktyg för mekanik- och hållfasthetsberäkning och dimensionering, samt deras egenskaper och begränsningar. – Relevanta standarder och normer för beräkningar och dimensionering. – Utvärdering av material utifrån teorier och modeller i mekanik och hållfasthetslära. – Analys av tekniska system för att kunna utföra mekanik- och hållfasthetsberäkningar och dimensionering, till exempel vid friläggning. – Manuell och datorstödd provning av en konstruktions hållfasthet via mätningar, simuleringar och test. – Dokumentation och redovisning av mekanik- och hållfasthetsberäkning.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör övergripande för mekaniken och hållfasthetslärans roll i konstruktionsarbetet. Eleven resonerar övergripande om innebörden av teorier, modeller och begrepp inom mekanik och hållfasthetslära samt använder dem för att lösa bekanta problem och konstruktionsuppgifter med tillfredsställande resultat. I sitt arbete gör eleven med säkerhet relevanta antaganden för att kunna göra mekanik- och hållfasthetsberäkningar samt motiverar dessa antaganden med välgrundade resonemang. Dessutom resonerar eleven översiktligt kring vald metods begränsningar och resultatets rimlighet. Eleven använder med säkerhet manuella och datorstödda verktyg för mekanik- och hållfasthetsberäkning samt redogör övergripande för deras egenskaper och begränsningar. Eleven tar i sitt arbete hänsyn till standarder och normer.

text: Eleven värderar med välgrundade omdömen material med hänsyn till mekanik och hållfasthet. Utifrån ett givet system delar eleven upp systemet i delsystem och använder det med säkerhet i problemlösning. Eleven utför med säkerhet provning av konstruktioners hållfasthet via mätningar, simuleringar och test både manuellt och med hjälp av datorer. Eleven dokumenterar och redovisar med säkerhet mekanik- och hållfasthetsberäkningar.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för, och visar i något fall specialiserade kunskaper om, mekaniken och hållfasthetslärans roll i konstruktionsarbetet. Eleven resonerar utförligt för, och visar i något fall specialiserade kunskaper om, innebörden av teorier, modeller och begrepp inom mekanik och hållfasthetslära samt använder dem för att lösa i huvudsak bekanta, men också obekanta, problem och konstruktionsuppgifter med gott resultat. I sitt arbete gör eleven med god säkerhet relevanta antaganden för att kunna göra mekanik- och hållfasthetsberäkningar samt motiverar dessa antaganden med välgrundade och nyanserade resonemang. Dessutom resonerar eleven utförligt kring vald metods begränsningar och resultatets rimlighet. Eleven använder med god säkerhet manuella och datorstödda verktyg för mekanik- och hållfasthetsberäkning samt redogör utförligt för deras egenskaper och begränsningar. Eleven tar i sitt arbete hänsyn till standarder och normer. Eleven värderar med välgrundade och nyanserade omdömen material med hänsyn till mekanik och hållfasthet. Utifrån ett givet system delar eleven upp systemet i delsystem och använder det med god säkerhet i problemlösning. Eleven utför med god säkerhet provning av konstruktioners hållfasthet via mätningar, simuleringar och test både manuellt och med hjälp av datorer. Eleven dokumenterar och redovisar med god säkerhet mekanik- och hållfasthetsberäkningar.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: bekanta och obekanta problem och konstruktionsuppgifter med gott resultat. I sitt arbete gör eleven med mycket god säkerhet relevanta antaganden för att kunna göra mekanik- och hållfasthetsberäkningar samt motiverar dessa antaganden med välgrundade och nyanserade resonemang. Dessutom resonerar eleven utförligt och nyanserat kring vald metods begränsningar och resultatets rimlighet. Eleven använder med mycket god säkerhet manuella och datorstödda verktyg för mekanik- och hållfasthetsberäkning samt redogör utförligt och nyanserat för dess egenskaper och begränsningar. Eleven tar i sitt arbete hänsyn till standarder och normer. Eleven värderar med välgrundade och nyanserade omdömen, material med hänsyn till mekanik och hållfasthet. Utifrån ett givet system delar eleven upp systemet i delsystem och använder det med mycket god säkerhet i problemlösning. Eleven utför med mycket god säkerhet provning av konstruktioners hållfasthet via avancerade mätningar, simuleringar och test både manuellt och med hjälp av datorer. Eleven dokumenterar och redovisar med mycket god säkerhet mekanikoch hållfasthetsberäkningar.

text: Materialteknik, 100 poäng

text: Kurskod: KORMAT3

text: Kursen materialteknik omfattar punkterna 1–4 och 6–9 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisning i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Materialteknikens roll i konstruktionsarbetet. – Fördjupning av konstruktionsmaterials tekniska, fysiska och kemiska egenskaper samt deras användningsområden. – Metoder för materialval och deras begränsningar, samt val och utvärdering av material vid olika konstruktionsmässiga tillämpningar. – Användning av matematiska och teknikvetenskapliga teorier och modeller för utvärdering och val av material. – Standarder och normer i materialteknik. – Manuella och datorstödda verktyg, till exempel materialdatabaser för inhämtning av information och användning vid val av material. – Materials förändrade egenskaper vid framställning och bearbetning. – Optimering av material mot olika förutsättningar som tillverkning, hållbar utveckling, lönsamhet och kvalitet. – Materials samverkan med omgivande material och miljö. Provning av materials konstruktionsfunktion, till exempel dragprov. – Dokumentation och redovisning av materialval och utvärdering av material.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör övergripande för materialteknikens roll i konstruktionsarbetet. Eleven redogör vidare övergripande för materials tekniska, fysiska och kemiska egenskaper samt deras användningsområden. Dessutom resonerar eleven övergripande kring metoder för materialval och deras begränsningar. Eleven väljer med säkerhet material och utvärderar materialval vid olika konstruktionssammanhang. I sitt arbete använder eleven med säkerhet relevanta matematiska och teknikvetenskapliga teorier, modeller och begrepp. Eleven använder med säkerhet manuella och datorstödda verktyg vid val av material och utvärdering. Eleven tar i sitt arbete även hänsyn till standarder och normer. Eleven redogör övergripande för materials ändrade egenskaper vid bearbetning. Eleven optimerar med säkerhet materialval mot olika förutsättningar kring tillverkning, lönsamhet, kvalitet och hållbar utveckling. Eleven resonerar övergripande för materials samverkan med omgivande material och miljö samt använder kunskapen med säkerhet vid utvärdering av materialval. Eleven redogör också övergripande för olika provningsmetoder, för materials konstruktionsfunktion samt utför med säkerhet provning. Eleven dokumenterar och redovisar med säkerhet motiveringar till materialval och utvärdering av material.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för materialteknikens roll i konstruktionsarbetet. Eleven redogör vidare utförligt för materials tekniska, fysiska och kemiska egenskaper samt deras användningsområden. Dessutom resonerar eleven utförligt kring metoder för materialval och deras begränsningar. Eleven väljer med god säkerhet material och utvärderar materialval vid olika konstruktionssammanhang. I sitt arbete använder eleven med god säkerhet relevanta matematiska och teknikvetenskapliga teorier, modeller och begrepp. Eleven använder med god säkerhet manuella och datorstödda verktyg vid val av material och utvärdering. Eleven tar i sitt arbete även hänsyn till standarder och normer. Eleven redogör utförligt för materials ändrade egenskaper vid bearbetning. Eleven optimerar med god säkerhet materialval mot olika förutsättningar kring tillverkning, lönsamhet, kvalitet och hållbar utveckling. Eleven resonerar utförligt för materials samverkan med omgivande material och miljö samt använder kunskapen med god säkerhet vid utvärdering av materialval. Eleven redogör också utförligt för olika provningsmetoder, för materials konstruktionsfunktion samt utför med god säkerhet provning. Eleven dokumenterar och redovisar med god säkerhet motiveringar till materialval och utvärdering av material.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för materialteknikens roll i konstruktionsarbetet. Eleven redogör vidare utförligt och nyanserat för materials tekniska, fysiska och kemiska egenskaper samt deras användningsområden. Dessutom resonerar eleven utförligt och nyanserat kring metoder för materialval och deras begränsningar. Eleven väljer med mycket god säkerhet material och utvärderar materialval vid olika konstruktionssammanhang. I sitt arbete använder eleven med mycket god säkerhet relevanta matematiska och teknikvetenskapliga teorier, modeller och begrepp. Eleven använder med mycket god säkerhet manuella och datorstödda verktyg vid val av material och utvärdering. Eleven tar i sitt arbete även hänsyn till standarder och normer. Eleven redogör utförligt och nyanserat för materials ändrade egenskaper vid bearbetning. Eleven optimerar med mycket god säkerhet materialval mot olika förutsättningar kring tillverkning, lönsamhet, kvalitet och hållbar utveckling. Eleven resonerar utförligt och nyanserat för materials samverkan med omgivande material och miljö samt använder kunskapen med mycket god säkerhet vid utvärdering av materialval. Eleven redogör också utförligt och nyanserat för olika provningsmetoder, för materials konstruktionsfunktion samt utför med mycket god säkerhet provning. Eleven dokumenterar och redovisar motiveringar till materialval och utvärdering av material med mycket god säkerhet.

text: Tillämpad konstruktionsteknik, 100 poäng

text: Kurskod: KORTIL3

text: Kursen tillämpad konstruktionsteknik omfattar punkterna 2–3 och 5–9 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Formulering, strukturering och lösning av konstruktionstekniska problem som saknar en entydig lösning samt utvärdering av konstruktionsarbetet och resultatet. – Inhämtning, tolkning och strukturering av relevant information som en del av konstruktionsarbetet. – Antaganden för att kunna utföra konstruktionsarbete och motivering av dessa antaganden. – Tillämpning av relevanta metoder, teorier, modeller, material och verktyg i konstruktionsarbetet. – Fördjupning i relevanta komponenters egenskaper och begränsningar samt dimensionering och användning av dessa i olika tekniska sammanhang.

text: – Dimensionering med och utan datorbaserade verktyg. – Fördjupning i standarder och normer inom valda teknikområden. – Skapande av berednings- och tillverkningsunderlag och, om relevant för teknikområdet, toleranser och ritteknik i samband med detta. – Utformning av tekniska instruktioner, om relevant för teknikområdet. – Fördjupning i metoder för att underlätta samspelet mellan konstruktion, tillverkning, kvalitet, lönsamhet och hållbar utveckling, till exempel livscykelanalys. – Fördjupning i tekniska system och deras inverkan vid konstruktion av komponenter och delsystem. – Fördjupning i manuella och datorstödda provningsmetoder. – Dokumentation och redovisning av konstruktionsarbete och resultat med relevanta tekniska hjälpmedel.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven formulerar och strukturerar bekanta konstruktionstekniska problem efter samråd med handledare, löser problemen med tillfredsställande resultat samt utvärderar arbetet och resultatet med nyanserade omdömen. I sitt arbete inhämtar, tolkar och strukturerar eleven med säkerhet relevant information. Dessutom gör eleven med säkerhet relevanta antaganden och ger nyanserade motiveringar. I konstruktionsarbetet väljer eleven efter samråd med handledare relevanta metoder, teorier, modeller, material och verktyg och använder med säkerhet dessa till att lösa problem. Eleven redogör övergripande för relevanta komponenters egenskaper och begränsningar samt använder dessa med säkerhet i olika tekniska sammanhang. Dessutom utför eleven med säkerhet dimensioneringar med och utan datorstödda verktyg. Eleven tar i sitt arbete hänsyn till standarder och normer. Eleven skapar berednings- och tillverkningsunderlag med tillfredställande resultat. Eleven redogör övergripande för metoder som underlättar samspel mellan konstruktion och tillverkning, kvalitet, lönsamhet och hållbar utveckling samt använder dessa metoder med säkerhet i konstruktionsarbetet för att optimera sin konstruktion. Dessutom tar eleven i sitt arbete med säkerhet hänsyn till omgivande system. Eleven utför med säkerhet provning av konstruktionens funktion både manuellt och med hjälp av datorer. Eleven dokumenterar och redovisar konstruktionsarbetet och resultatet med säkerhet och med relevanta tekniska hjälpmedel.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven formulerar och strukturerar i huvudsak bekanta, men även obekanta, konstruktionstekniska problem självständigt efter samråd med handledare, löser problemen med tillfredsställande resultat samt utvärderar arbetet och resultatet med nyanserade omdömen. I sitt arbete inhämtar, tolkar och strukturerar eleven med god säkerhet relevant information. Dessutom gör eleven med god säkerhet relevanta antaganden och ger nyanserade motiveringar. I konstruktionsarbetet väljer eleven självständigt efter samråd med handledare relevanta metoder, teorier, modeller, material och verktyg och använder med god säkerhet dessa till att lösa problem. Eleven redogör utförligt för relevanta komponenters egenskaper och begränsningar samt använder dessa med god säkerhet i olika tekniska sammanhang. Dessutom utför eleven med god säkerhet dimensioneringar med och utan datorstödda verktyg. Eleven tar i sitt arbete hänsyn till standarder och normer. Eleven skapar berednings- och tillverkningsunderlag med tillfredställande resultat. Eleven redogör utförligt för metoder som underlättar samspel mellan konstruktion och tillverkning, kvalitet, lönsamhet och hållbar utveckling samt använder dessa metoder med god säkerhet i konstruktionsarbetet till att optimera sin konstruktion. Dessutom tar eleven i sitt arbete med god säkerhet hänsyn till omgivande system. Eleven utför med god säkerhet provning av konstruktionens funktion både manuellt och med hjälp av datorer. Eleven dokumenterar och redovisar konstruktionsarbetet och resultatet med god säkerhet och med relevanta tekniska hjälpmedel.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven formulerar och strukturerar både bekanta och obekanta konstruktionstekniska problem självständigt, löser problemen med gott resultat samt utvärderar arbetet och resultatet med nyanserade omdömen samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. I sitt arbete inhämtar, tolkar och strukturerar eleven med mycket god säkerhet relevant information. Dessutom gör eleven med mycket god säkerhet relevanta antaganden och ger nyanserade motiveringar. I konstruktionsarbetet väljer eleven självständigt relevanta metoder, teorier, modeller, material och verktyg och använder med mycket god säkerhet dessa till att lösa problem. Eleven redogör utförligt och nyanserat för relevanta komponenters egenskaper och begränsningar samt använder dessa med mycket god säkerhet i olika tekniska sammanhang. Dessutom utför eleven med god säkerhet avancerade dimensioneringar med och utan datorstödda verktyg. Eleven tar i sitt arbete hänsyn till standarder och normer. Eleven resonerar även utförligt

text: om alternativa sätt att lösa problem och konstruktionsuppgifter. Eleven skapar berednings- och tillverkningsunderlag med gott resultat. Eleven redogör utförligt och nyanserat för metoder som underlättar samspel mellan konstruktion och tillverkning, kvalitet, lönsamhet och hållbar utveckling samt använder dessa metoder med mycket god säkerhet i konstruktionsarbetet till att optimera sin konstruktion. Dessutom tar eleven i sitt arbete med mycket god säkerhet hänsyn till omgivande system. Eleven utför med mycket god säkerhet provning av konstruktionens funktion både manuellt och med hjälp av datorer samt använder resultatet till att förbättra sin konstruktion. Eleven dokumenterar och redovisar konstruktionsarbetet och resultatet med mycket god säkerhet och med relevanta tekniska hjälpmedel.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet konstruktionsteknik inom vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet konstruktionsteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 augusti 2018. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Gunilla Rooke

text: Bilaga

text: Konstruktionsteknik

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: Konstruktionsteknik, 100 poäng

text: Kurskod: KORKON3

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll:

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: teknikvetenskapliga teorier och modeller som stöd i sitt konstruktionsarbete. Arbetet kan utföras både med och utan datorstödda verktyg.

text: eleven i sitt arbete hänsyn till standarder och normer.

text: Eleven redogör övergripande för vanliga konstruktionsmaterial och deras användningsområden. Eleven resonerar övergripande kring sambandet mel-

text: lan materialval och konstruktionsfunktion. Eleven utarbetar berednings- och

text: tillverkningsunderlag med tillfredställande resultat. Eleven redogör övergripande för sambanden mellan konstruktion och tillverkning, kvalitet, lönsam-

text: het och hållbar utveckling.

text: Eleven utför med säkerhet dimensionering och provning av konstruktioner genom mätningar, simuleringar och test med tillfredsställande resultat,

text: både manuellt och med hjälp av datorer. Eleven dokumenterar och redovisar konstruktionsarbetet och resultatet

text: med säkerhet och med relevanta tekniska hjälpmedel.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för konstruktionsprocessen och dess delar samt för sambanden mellan dem. Dessutom för eleven specialiserade resonemang kring någon av processens delar. Eleven planerar med god säkerhet konstruktionsarbete samt löser konstruktionsuppgifter med gott resultat. Dessutom utvärderar eleven arbetet med välgrundade och nyanserade omdömen. Eleven använder med gott resultat, matematiska och teknikvetenskapliga teo-

text: rier och modeller som stöd i sitt konstruktionsarbete. Arbetet kan utföras både med och utan datorstödda verktyg.

text: Eleven använder med god säkerhet konstruktionsverktyg för visualise-

text: ring, dimensionering och dokumentation i sitt konstruktionsarbete samt visar

text: specialiserade kunskaper om dess egenskaper och begränsningar. Dessutom

text: tar eleven i sitt arbete hänsyn till standarder och normer.

text: och konstruktionsfunktion. Eleven utarbetar berednings- och tillverknings-

text: underlag med gott resultat. Eleven redogör övergripande för, och visar i något fall specialiserade kunskaper om, sambanden mellan konstruktion

text: och tillverkning, kvalitet, lönsamhet och hållbar utveckling.

text: Eleven utför med god säkerhet dimensionering och provning av konstruktioner genom mätningar, simuleringar och test med gott resultat, både manu-

text: ellt och med hjälp av datorer. Eleven dokumenterar och redovisar konstruktionsarbetet och resultatet

text: med god säkerhet och med relevanta tekniska hjälpmedel.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven använder med mycket god säkerhet konstruktionsverktyg för

text: visualisering, dimensionering och dokumentation i sitt konstruktionsarbete

text: samt visar specialiserade kunskaper om dess egenskaper och begränsningar.

text: Dessutom tar eleven i sitt arbete hänsyn till standarder och normer.

text: materialval och konstruktionsfunktion. Eleven utarbetar berednings- och till-

text: verkningsunderlag med mycket gott resultat. Eleven redogör övergripande för, och visar i några fall specialiserade kunskaper om, sambanden mellan

text: konstruktion och tillverkning, kvalitet, lönsamhet och hållbar utveckling.

text: Eleven dokumenterar och redovisar konstruktionsarbetet och resultatet

text: med mycket god säkerhet och med relevanta tekniska hjälpmedel.

text: Kurskod: KORMEK3

text: Centralt innehåll

text: Undervisning i kursen ska behandla följande centrala innehåll:

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven redogör övergripande för mekaniken och hållfasthetslärans roll i konstruktionsarbetet. Eleven resonerar övergripande om innebörden av teo-

text: rier, modeller och begrepp inom mekanik och hållfasthetslära samt använder

text: göra mekanik- och hållfasthetsberäkningar samt motiverar dessa antaganden

text: med välgrundade resonemang. Dessutom resonerar eleven översiktligt kring vald metods begränsningar och resultatets rimlighet. Eleven använder med säkerhet manuella och datorstödda verktyg för mekanik- och hållfasthetsberäkning samt redogör övergripande för deras egenskaper och begräns-

text: ningar. Eleven tar i sitt arbete hänsyn till standarder och normer.

text: Eleven värderar med välgrundade omdömen material med hänsyn till

text: mekanik och hållfasthet. Utifrån ett givet system delar eleven upp systemet i

text: delsystem och använder det med säkerhet i problemlösning. Eleven utför med säkerhet provning av konstruktioners hållfasthet via mätningar, simule-

text: ringar och test både manuellt och med hjälp av datorer.

text: Eleven dokumenterar och redovisar med säkerhet mekanik- och hållfast-

text: hetsberäkningar.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: innebörden av teorier, modeller och begrepp inom mekanik och hållfasthets-

text: kunna göra mekanik- och hållfasthetsberäkningar samt motiverar dessa anta-

text: ganden med välgrundade och nyanserade resonemang. Dessutom resonerar eleven utförligt kring vald metods begränsningar och resultatets rimlighet. Eleven använder med god säkerhet manuella och datorstödda verktyg för mekanik- och hållfasthetsberäkning samt redogör utförligt för deras egenska-

text: per och begränsningar. Eleven tar i sitt arbete hänsyn till standarder och normer.

text: Eleven värderar med välgrundade och nyanserade omdömen material

text: med hänsyn till mekanik och hållfasthet. Utifrån ett givet system delar eleven

text: upp systemet i delsystem och använder det med god säkerhet i problemlösning. Eleven utför med god säkerhet provning av konstruktioners hållfasthet

text: via mätningar, simuleringar och test både manuellt och med hjälp av datorer.

text: Eleven dokumenterar och redovisar med god säkerhet mekanik- och hållfasthetsberäkningar.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för, och visar i några fall specialiserade kunskaper om, mekaniken och hållfasthetslärans roll i konstruktionsarbetet. Eleven resonerar utförligt och nyanserat för, och visar i några fall specialiserade kunskaper om, innebörden av teorier, modeller och begrepp inom mekanik och hållfasthetslära samt använder dem för att lösa både bekanta och obekanta problem och konstruktionsuppgifter med gott resul-

text: tat.

text: I sitt arbete gör eleven med mycket god säkerhet relevanta antaganden för

text: att kunna göra mekanik- och hållfasthetsberäkningar samt motiverar dessa

text: och datorstödda verktyg för mekanik- och hållfasthetsberäkning samt redogör

text: utförligt och nyanserat för dess egenskaper och begränsningar. Eleven tar i

text: sitt arbete hänsyn till standarder och normer.

text: Eleven värderar med välgrundade och nyanserade omdömen, material

text: manuellt och med hjälp av datorer.

text: Eleven dokumenterar och redovisar med mycket god säkerhet mekanik-

text: och hållfasthetsberäkningar.

text: Materialteknik, 100 poäng

text: Kurskod: KORMAT3

text: Centralt innehåll

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven redogör övergripande för materialteknikens roll i konstruktionsarbetet. Eleven redogör vidare övergripande för materials tekniska, fysiska och

text: kemiska egenskaper samt deras användningsområden. Dessutom resonerar

text: eleven övergripande kring metoder för materialval och deras begränsningar. Eleven väljer med säkerhet material och utvärderar materialval vid olika konstruktionssammanhang. I sitt arbete använder eleven med säkerhet rele-

text: vanta matematiska och teknikvetenskapliga teorier, modeller och begrepp.

text: Eleven använder med säkerhet manuella och datorstödda verktyg vid val av

text: material och utvärdering. Eleven tar i sitt arbete även hänsyn till standarder och normer.

text: Eleven redogör övergripande för materials ändrade egenskaper vid bearbetning. Eleven optimerar med säkerhet materialval mot olika förutsätt-

text: ningar kring tillverkning, lönsamhet, kvalitet och hållbar utveckling. Eleven

text: resonerar övergripande för materials samverkan med omgivande material och miljö samt använder kunskapen med säkerhet vid utvärdering av materialval. Eleven redogör också övergripande för olika provningsmetoder, för materials konstruktionsfunktion samt utför med säkerhet provning. Eleven dokumenterar och redovisar med säkerhet motiveringar till mate-

text: rialval och utvärdering av material.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för materialteknikens roll i konstruktionsarbetet. Eleven redogör vidare utförligt för materials tekniska, fysiska och kemiska

text: egenskaper samt deras användningsområden. Dessutom resonerar eleven

text: verktyg vid val av material och utvärdering. Eleven tar i sitt arbete även hänsyn till standarder och normer.

text: Eleven redogör utförligt för materials ändrade egenskaper vid bearbetning. Eleven optimerar med god säkerhet materialval mot olika förutsättningar

text: kring tillverkning, lönsamhet, kvalitet och hållbar utveckling. Eleven resone-

text: materialval och utvärdering av material.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för materialteknikens roll i konstruktionsarbetet. Eleven redogör vidare utförligt och nyanserat för materials tek-

text: niska, fysiska och kemiska egenskaper samt deras användningsområden.

text: Dessutom resonerar eleven utförligt och nyanserat kring metoder för mate-

text: rialval och deras begränsningar.

text: och datorstödda verktyg vid val av material och utvärdering. Eleven tar i sitt arbete även hänsyn till standarder och normer.

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för materials ändrade egenskaper vid bearbetning. Eleven optimerar med mycket god säkerhet materialval

text: mot olika förutsättningar kring tillverkning, lönsamhet, kvalitet och hållbar

text: Eleven dokumenterar och redovisar motiveringar till materialval och utvär-

text: dering av material med mycket god säkerhet.

text: Kurskod: KORTIL3

text: Centralt innehåll

text: – Formulering, strukturering och lösning av konstruktionstekniska problem som saknar en entydig lösning samt utvärdering av konstruktionsarbetet och resultatet. – Inhämtning, tolkning och strukturering av relevant information som en del av konstruktionsarbetet. – Antaganden för att kunna utföra konstruktionsarbete och motivering av dessa antaganden. – Tillämpning av relevanta metoder, teorier, modeller, material och verktyg i konstruktionsarbetet. – Fördjupning i relevanta komponenters egenskaper och begränsningar samt dimensionering och användning av dessa i olika tekniska sammanhang. – Dimensionering med och utan datorbaserade verktyg. – Fördjupning i standarder och normer inom valda teknikområden. – Skapande av berednings- och tillverkningsunderlag och, om relevant för teknikområdet, toleranser och ritteknik i samband med detta. – Utformning av tekniska instruktioner, om relevant för teknikområdet. – Fördjupning i metoder för att underlätta samspelet mellan konstruktion, tillverkning, kvalitet, lönsamhet och hållbar utveckling, till exempel livscykelanalys. – Fördjupning i tekniska system och deras inverkan vid konstruktion av komponenter och delsystem.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: datorstödda verktyg. Eleven tar i sitt arbete hänsyn till standarder och normer.

text: Eleven skapar berednings- och tillverkningsunderlag med tillfredställande

text: resultat.

text: Eleven redogör övergripande för metoder som underlättar samspel mellan

text: konstruktion och tillverkning, kvalitet, lönsamhet och hållbar utveckling samt

text: funktion både manuellt och med hjälp av datorer. Eleven dokumenterar och redovisar konstruktionsarbetet och resultatet

text: Betyget D

text: Betyget C

text: till att lösa problem.

text: Eleven redogör utförligt för relevanta komponenters egenskaper och begränsningar samt använder dessa med god säkerhet i olika tekniska sam-

text: manhang. Dessutom utför eleven med god säkerhet dimensioneringar med

text: och utan datorstödda verktyg. Eleven tar i sitt arbete hänsyn till standarder

text: och normer. Eleven skapar berednings- och tillverkningsunderlag med tillfredställande resultat. Eleven redogör utförligt för metoder som underlättar samspel mellan kon-

text: struktion och tillverkning, kvalitet, lönsamhet och hållbar utveckling samt

text: konstruktionens funktion både manuellt och med hjälp av datorer. Eleven dokumenterar och redovisar konstruktionsarbetet och resultatet

text: Betyget B

text: Betyget A

text: problem.

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för relevanta komponenters egenskaper och begränsningar samt använder dessa med mycket god säkerhet i olika tekniska sammanhang. Dessutom utför eleven med god säkerhet avancerade dimensioneringar med och utan datorstödda verktyg. Eleven tar i sitt arbete hänsyn till standarder och normer. Eleven resonerar även utförligt om alternativa sätt att lösa problem och konstruktionsuppgifter. Eleven skapar berednings- och tillverkningsunderlag med gott resultat. Eleven redogör utförligt och nyanserat för metoder som underlättar sam-

text: spel mellan konstruktion och tillverkning, kvalitet, lönsamhet och hållbar

text: utveckling samt använder dessa metoder med mycket god säkerhet i kon-

text: struktionsarbetet till att optimera sin konstruktion. Dessutom tar eleven i sitt


text: Ämnesplanen för ämnet processteknik – energi finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 augusti 2018. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Gunilla Rooke

type: stycke

text: Bilaga

type: paragraf

text: Processteknik – energi

type: rubrik

text: Ämnet processteknik – energi behandlar de tekniker som används inom processindustri och energiproduktion. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet processteknik – energi ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om hur man identifierar och löser vanliga processtekniska problem genom att analysera tillgänglig information, använda olika metoder och lösningsstrategier samt implementera dessa. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper i styrning av vanligt förekommande arbetsuppgifter inom energiproduktion och förmåga att utvärdera resultatet. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar kunskaper i styrning av vanligt förekommande arbetsuppgifter inom energiproduktion och förmåga att utvärdera resultatet. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta systematiskt och följa standarder och säkerhetsföreskrifter samt ta hänsyn till ställda kvalitetskrav. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta med energioptimering och med olika dimensioner av hållbarhet.

text: Undervisningen i ämnet processteknik – energi ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om processtekniska system i energiproducerande anläggningar och om deras delar, komponenter och elementära processer samt förmåga att koppla samman dessa till kretsprocesser. 2. Kunskaper om hur digital teknik kan användas i arbetet. 3. Kunskaper om säkerhetsfilosofier och säkerhetsföreskrifter inom det processtekniska området. 4. Kunskaper om kvalitetsarbete i energiproduktion samt om hur provtagningar kan utformas och genomföras för att mäta och dokumentera kvalitet. 5. Förståelse av hur energiproduktionen påverkar miljön och hur miljöregleringen påverkar produktionen samt kunskaper om gällande lagstiftning. 6. Förmåga att genomföra, tolka och redovisa provtagningar och observationer av fysikaliska storheter och kemiska egenskaper samt förmåga att hantera kemikalier och utrustning. 7. Förmåga att reglera och optimera processer inom energiproduktion. 8. Förmåga att planera sitt arbete och att övervaka, styra och reglera utrustning samt utföra vanliga arbetsuppgifter på energiproducerande anläggningar. 9. Förmåga att tolka och upprätta processteknisk dokumentation.

text: Kurser i ämnet

text: Processteknik – energi 1, 100 poäng. 2 Processteknik – energi 2, 100 poäng.

text: Kurskod: PRCPRO31

text: Kursen processteknik – energi 1 omfattar punkterna 1–9 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Metoder och utrustning för att testa och kalibrera mätning av till exempel temperatur, tryck, nivå, flöde och joniserande strålning. – Metoder för mätning av varvtal och krafter. – Reglerteknik, specifikt reglerprocesser inom energiproduktion. – Funktion och konstruktion hos olika komponenter inom valt processtekniskt område. – Arbetsmiljöfrågor och säkerhetsföreskrifter. – Utvärdering av mätningar genom analys av metodval, arbetsprocess och felkällor. – Hållbart förhållningssätt med avseende på miljöaspekter vid processreglering och drift inklusive riskanalys och energioptimering. – Energiproduktion och distribution nationellt och internationellt. – Laborativa mätövningar med givare och omvandlare som bygger på digital och analog teknik. – Övervakning, styrning och reglering av processer med stöd av processoch anläggningsteknisk dokumentation. – Tolkning av anläggningsteknisk dokumentation, till exempel process- och instrumentscheman och manualer. – Systematiserade dokumentationsmetoder och kvalitetsteknik.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör övergripande för funktionen hos processtekniska komponenter och kopplar dessa till de fysikaliska och kemiska samband som förekommer inom processindustrin. Eleven förhåller sig till de säkerhetsföreskrifter och miljökrav som finns inom området. Vidare utgår eleven med säkerhet från standarder och föreskrifter i val av utrustning och arbetssätt. Eleven redogör övergripande för vad det innebär att arbeta enligt ett hållbart förhållningssätt och enligt de lagar och förordningar som styr verksamheten. Eleven genomför med säkerhet provtagningar och tolkar med säkerhet resultatet. Dessutom utför eleven efter samråd med handledare vanligt förekommande konfigureringar och optimeringar samt genomför med säkerhet

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för funktionen hos processtekniska komponenter och kopplar dessa till de fysikaliska och kemiska samband som förekommer inom processindustrin. Eleven förhåller sig till de säkerhetsföreskrifter och miljökrav som finns inom området. Vidare utgår eleven med god säkerhet från standarder och föreskrifter i val av utrustning och arbetssätt. Eleven redogör utförligt för vad det innebär att arbeta enligt ett hållbart förhållningssätt och enligt de lagar och förordningar som styr verksamheten. Eleven genomför med god säkerhet provtagningar och tolkar med god säkerhet resultatet. Dessutom utför eleven självständigt efter samråd med handledare vanligt förekommande konfigureringar och optimeringar samt genomför med god säkerhet styrning och avläsning av tekniska komponenter på processteknisk utrustning. Eleven läser och tolkar med god säkerhet scheman över instrument och processer samt tolkar och upprättar med god säkerhet anläggningsteknisk dokumentation på ett systematiskt och kvalitetssäkert sätt.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för funktionen hos processtekniska komponenter och kopplar dessa till de fysikaliska och kemiska samband som förekommer inom processindustrin. Eleven förhåller sig till de säkerhetsföreskrifter och miljökrav som finns inom området. Vidare utgår eleven med mycket god säkerhet från standarder och föreskrifter i val av utrustning och arbetssätt. Eleven redogör utförligt och nyanserat för vad det innebär att arbeta enligt ett hållbart förhållningssätt och enligt de lagar och förordningar som styr verksamheten. Eleven genomför med mycket god säkerhet provtagningar och tolkar med mycket god säkerhet resultatet. Dessutom utför eleven självständigt konfigureringar och optimeringar samt genomför med mycket god säkerhet styrning och avläsning av processteknisk utrustning. Eleven läser och tolkar med mycket god säkerhet scheman över instrument och processer samt tolkar och upprättar med mycket god säkerhet

text: Processteknik – energi 2, 100 poäng

text: Kurskod: PRCPRO32

text: Kursen Processteknik – energi 2 omfattar punkterna 1–9 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Huvudprocessen i tryckvattenreaktorer (PWR), kokarreaktorer (BWR) och värmekraftverk. – Reaktorfysik eller förbränningsteknik. – Processreglering med tillämpning av kretsprocesser på kraft- och värmealstrande maskiner. – Manuella och automatiska åtgärder vid normal och störd drift inom vald process. – Drift och underhåll av kraft- och värmeverk, till exempel rondering, kontrollrums- och revisionsarbete. – Standarder och föreskrifter inom området kärnkraft eller värmekraft. – Processens påverkan på miljön. Bränslets cykel från råvara till avfall. – Åtgärder för att minimera miljöpåverkan. – Laborativa övningar med huvudprocessen och reglerteknik. – Termodynamik, hydrodynamik och kretsprocesser. – Beräkning av verkningsgrad. – Användning av Mollier-, pV- och T-s-diagram inom vald kraftprocess samt jämförelse med carnotprocessen. – Bas- och reglerkraftens roll i elnätet under normala driftförhållanden och störningar. – Tolkning av anläggningsteknisk dokumentation, till exempel process- och instrumentscheman och manualer. – Systematiserade dokumentationsmetoder och kvalitetsteknik.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör övergripande för uppbyggnad och funktion av reaktorer eller värmekraftverk samt gör kopplingar till naturvetenskapliga principer. Eleven resonerar övergripande kring processtekniska begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder samt för olika processers inverkan på miljön. Eleven planerar efter samråd med handledare vanligt förekommande arbetsuppgifter i en anläggning utifrån gällande säkerhetsföreskrifter. Eleven genomför med säkerhet vanligt förekommande kraftprocessberäkningar och ger utifrån dem välgrundade förslag för att optimera driften samt genomför efter samråd med handledare laborationer och simulatorövningar. I arbetet samverkar och kommunicerar eleven med säkerhet åtaganden och lösningar

text: med andra utifrån de säkerhetsföreskrifter och miljökrav som finns inom området. Eleven genomför med säkerhet provtagningar och tolkar resultatet. Dessutom utför eleven efter samråd med handledare vanligt förekommande konfigureringar och optimeringar samt genomför med säkerhet styrning och avläsning av tekniska komponenter på processteknisk utrustning. Eleven läser och tolkar med säkerhet scheman över instrument och processer samt tolkar och upprättar med säkerhet anläggningsteknisk dokumentation på ett systematiskt och kvalitetssäkert sätt.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för uppbyggnad och funktion av reaktorer eller värmekraftverk samt gör kopplingar till naturvetenskapliga principer. Eleven resonerar utförligt kring processtekniska begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder och för olika processers inverkan på miljön. Eleven planerar självständigt efter samråd med handledare vanligt förekommande arbetsuppgifter i en anläggning utifrån gällande säkerhetsföreskrifter. Eleven genomför med god säkerhet vanligt förekommande kraftprocessberäkningar och ger utifrån dem välgrundade och nyanserade förslag för att optimera driften samt genomför självständigt efter samråd med handledare laborationer och simulatorövningar. I arbetet samverkar och kommunicerar eleven med god säkerhet åtaganden och lösningar med andra utifrån de säkerhetsföreskrifter och miljökrav som finns inom området. Eleven genomför med god säkerhet provtagningar och tolkar resultatet. Dessutom utför eleven självständigt efter samråd med handledare vanligt förekommande konfigureringar och optimeringar samt genomför med god säkerhet styrning och avläsning av tekniska komponenter på processteknisk utrustning. Eleven läser och tolkar med god säkerhet scheman över instrument och processer samt tolkar och upprättar med god säkerhet anläggningsteknisk dokumentation på ett systematiskt och kvalitetssäkert sätt.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för uppbyggnad och funktion av reaktorer eller värmekraftverk samt gör kopplingar till naturvetenskapliga principer. Eleven resonerar utförligt och nyanserat kring processtekniska begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder och för olika processers inverkan på miljön.

text: Eleven planerar självständigt vanligt förekommande arbetsuppgifter i en anläggning utifrån gällande säkerhetsföreskrifter. Eleven genomför med mycket god säkerhet vanligt förekommande kraftprocessberäkningar och ger utifrån dem välgrundade och nyanserade förslag för att optimera driften samt genomför självständigt laborationer och simulatorövningar. I arbetet samverkar och kommunicerar eleven med mycket god säkerhet åtaganden och lösningar med andra utifrån de säkerhetsföreskrifter och miljökrav som finns inom området. Eleven genomför med mycket god säkerhet provtagningar och tolkar resultatet. Dessutom utför eleven självständigt vanligt förekommande konfigureringar och optimeringar samt genomför med mycket god säkerhet styrning och avläsning av tekniska komponenter på processteknisk utrustning. Eleven läser och tolkar med mycket god säkerhet scheman över instrument och processer samt tolkar och upprättar med mycket god säkerhet anläggningsteknisk dokumentation på ett systematiskt och kvalitetssäkert sätt.

fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet processteknik – energi inom vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet processteknik – energi finns i bilagan till dessa föreskrifter. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 augusti 2018. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Gunilla Rooke

text: Bilaga

text: Processteknik – energi

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet processteknik – energi ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om hur man identifierar och löser vanliga processtekniska problem genom att analysera tillgänglig information, använda olika metoder och lösningsstrategier samt implementera dessa. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla specialiserade kunskaper inom processtekniska system i energiproducerande anläggningar samt om deras komponenter och metoder. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar kunskaper i styrning av vanligt förekommande arbetsuppgifter inom energiproduktion och förmåga att utvärdera resultatet. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta systematiskt och följa standarder och säkerhetsföreskrifter samt ta hänsyn till ställda kvalitetskrav. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta med energioptimering och med olika dimensioner av hållbarhet.

text: Kurser i ämnet

text: Processteknik – energi 1, 100 poäng. Processteknik – energi 2, 100 poäng.

text: Kurskod: PRCPRO31

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll:

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven redogör övergripande för funktionen hos processtekniska komponen-

text: och miljökrav som finns inom området. Vidare utgår eleven med säkerhet

text: från standarder och föreskrifter i val av utrustning och arbetssätt.

text: Eleven redogör övergripande för vad det innebär att arbeta enligt ett håll-

text: Eleven läser och tolkar med säkerhet scheman över instrument och processer samt tolkar och upprättar med säkerhet anläggningsteknisk dokumen-

text: tation på ett systematiskt och kvalitetssäkert sätt.

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för funktionen hos processtekniska komponenter

text: miljökrav som finns inom området. Vidare utgår eleven med god säkerhet

text: handledare vanligt förekommande konfigureringar och optimeringar samt

text: genomför med god säkerhet styrning och avläsning av tekniska komponen-

text: ter på processteknisk utrustning.

text: dokumentation på ett systematiskt och kvalitetssäkert sätt.

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: komponenter och kopplar dessa till de fysikaliska och kemiska samband som förekommer inom processindustrin. Eleven förhåller sig till de säkerhetsföre-

text: arbetssätt.

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för vad det innebär att arbeta

text: styrning och avläsning av processteknisk utrustning.

text: Kurskod: PRCPRO32

text: Centralt innehåll

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: arbetsmetoder samt för olika processers inverkan på miljön.

text: Eleven planerar efter samråd med handledare vanligt förekommande

text: Eleven genomför med säkerhet provtagningar och tolkar resultatet. Dessutom utför eleven efter samråd med handledare vanligt förekommande kon-

text: figureringar och optimeringar samt genomför med säkerhet styrning och

text: avläsning av tekniska komponenter på processteknisk utrustning.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för uppbyggnad och funktion av reaktorer eller vär-

text: resonerar utförligt kring processtekniska begrepp, modeller, teorier och

text: arbetsmetoder och för olika processers inverkan på miljön.

text: Eleven planerar självständigt efter samråd med handledare vanligt före-

text: kommande arbetsuppgifter i en anläggning utifrån gällande säkerhetsföre-

text: handledare laborationer och simulatorövningar. I arbetet samverkar och kom-

text: municerar eleven med god säkerhet åtaganden och lösningar med andra uti-

text: från de säkerhetsföreskrifter och miljökrav som finns inom området.

text: utrustning.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för uppbyggnad och funktion av

text: Eleven genomför med mycket god säkerhet provtagningar och tolkar resultatet. Dessutom utför eleven självständigt vanligt förekommande konfigureringar och optimeringar samt genomför med mycket god säkerhet styr-

text: ning och avläsning av tekniska komponenter på processteknisk utrustning.


text: Ämnesplanen för ämnet processteknik – kemi finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 augusti 2018. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Gunilla Rooke

text: Bilaga

text: Processteknik – kemi

text: Ämnet processteknik – kemi behandlar de tekniker som används inom kemisk processindustri. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet processteknik – kemi ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om hur man identifierar och löser vanliga processtekniska problem genom att analysera tillgänglig information, använda olika metoder och lösningsstrategier samt implementera dessa. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om processtekniska system i kemisktekniska anläggningar samt om deras komponenter och metoder. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar kunskaper i utförande av vanligt förekommande arbetsuppgifter inom kemitekniska processer och förmåga att utvärdera resultatet. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta systematiskt och följa standarder och säkerhetsföreskrifter samt tar hänsyn till ställda kvalitetskrav. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta med produktionsprocesser och med hållbarhet i olika dimensioner.

text: Undervisningen i ämnet processteknik – kemi ska ge eleverna

text: förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om processtekniska system, deras komponenter och elementära processer samt förmåga att koppla samman dessa till kretsprocesser samt hur digital teknik kan användas i arbetet. 2. Kunskaper om säkerhetsfilosofier och säkerhetsföreskrifter inom det processtekniska området. 3. Kunskaper om kvalitetsarbete i produktionsprocesser samt kunskaper om hur provtagningar kan utformas och genomföras för att mäta och dokumentera kvalitet. 4. Förståelse av hur kemisk produktion påverkar miljön och hur miljöregleringen påverkar produktionen samt kunskaper om gällande lagstiftning. 5. Förmåga att genomföra, tolka och redovisa provtagningar och observationer av fysikaliska storheter och kemiska egenskaper samt förmåga att hantera kemikalier och utrustning. 6. Förmåga att reglera och optimera processer inom kemisk produktion. 7. Förmåga att planera sitt arbete och att övervaka, styra och reglera utrustning samt utföra vanliga arbetsuppgifter inom det processtekniska området. 8. Förmåga att tolka och upprätta processteknisk dokumentation.

text: Kurser i ämnet

text: Processteknik – kemi 1, 100 poäng. Processteknik – kemi 2, 100 poäng, som bygger på kursen processteknik – kemi 1.

text: Processteknik – kemi 1, 100 poäng

text: Kurskod: PREKEM31

text: Kursen processteknik – kemi 1 omfattar punkterna 1–8 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Metoder och utrustning för att testa och kalibrera mätningar av, till exempel temperatur, tryck, nivå, flöde och pH. – Metoder för mätning av varvtal och krafter. – Reglerteknik, speciellt reglerprocesser inom petrokemi, pappers- och massaindustri. – Funktion och konstruktion hos olika komponenter inom valt processtekniskt område. – Arbetsmiljöfrågor och säkerhetsföreskrifter. – Utvärdering av mätningar genom analys av metodval, arbetsprocess och felkällor. – Hållbart förhållningssätt med avseende på miljöaspekter vid processreglering och drift inklusive riskanalys och energioptimering. – Processindustri nationellt och internationellt. – Laborativa mätövningar med givare och omvandlare som bygger på digital och analog teknik. – Övervakning, styrning och reglering av processer med stöd av processoch anläggningsteknisk dokumentation. – Tolkning av anläggningsteknisk dokumentation, till exempel process- och instrumentscheman och manualer. – Systematiserade dokumentationsmetoder och kvalitetsteknik.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör övergripande för funktionen hos processtekniska komponenter och kopplar dessa övergripande till de fysikaliska och kemiska samband som förekommer inom processindustrin. Eleven förhåller sig till de säkerhetsföreskrifter och miljökrav som finns inom området. Vidare utgår eleven med säkerhet från standarder och föreskrifter i val av utrustning och arbetssätt. Eleven redogör övergripande för vad det innebär att arbeta enligt ett hållbart förhållningssätt och enligt de lagar och förordningar som styr verksamheten.

text: Eleven genomför med säkerhet provtagningar och tolkar med säkerhet resultatet. Dessutom utför eleven efter samråd med handledare vanligt förekommande konfigureringar och optimeringar samt genomför med säkerhet styrning och avläsning av tekniska komponenter på processteknisk utrustning. Eleven läser och tolkar med säkerhet scheman över instrument och processer samt tolkar och upprättar med säkerhet anläggningsteknisk dokumentation på ett systematiskt och kvalitetssäkert sätt.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för funktionen hos processtekniska komponenter och kopplar dessa utförligt till de fysikaliska och kemiska samband som förekommer inom processindustrin. Eleven förhåller sig till de säkerhetsföreskrifter och miljökrav som finns inom området. Vidare utgår eleven med god säkerhet från standarder och föreskrifter i val av utrustning och arbetssätt. Eleven redogör utförligt för vad det innebär att arbeta enligt ett hållbart förhållningssätt och enligt de lagar och förordningar som styr verksamheten. Eleven genomför med god säkerhet provtagningar och tolkar med god säkerhet resultatet. Dessutom utför eleven självständigt efter samråd med handledare vanligt förekommande konfigureringar och optimeringar samt genomför med god säkerhet styrning och avläsning av tekniska komponenter på processteknisk utrustning. Eleven läser och tolkar med god säkerhet scheman över instrument och processer samt tolkar och upprättar med god säkerhet anläggningsteknisk dokumentation på ett systematiskt och kvalitetssäkert sätt.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för funktionen hos processtekniska komponenter och kopplar dessa utförligt och nyanserat till de fysikaliska och kemiska samband som förekommer inom processindustrin. Eleven förhåller sig till de säkerhetsföreskrifter och miljökrav som finns inom området. Vidare utgår eleven med mycket god säkerhet från standarder och föreskrifter i val av utrustning och arbetssätt. Eleven redogör utförligt och nyanserat för vad det innebär att arbeta enligt ett hållbart förhållningssätt och enligt de lagar och förordningar som styr verksamheten. Eleven genomför med god säkerhet komplexa provtagningar och tolkar med god säkerhet resultatet. Dessutom utför eleven självständigt avance-

text: rade konfigureringar och optimeringar samt genomför med god säkerhet avancerad styrning och avläsning av processteknisk utrustning. Eleven läser och tolkar med god säkerhet avancerade scheman över instrument och processer samt tolkar och upprättar med god säkerhet komplex anläggningsteknisk dokumentation på ett systematiskt och kvalitetssäkert sätt.

text: Processteknik – kemi 2, 100 poäng

text: Kurskod: PREKEM32

text: Kursen processteknik – kemi 2 omfattar punkterna 1–8 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Standarder och föreskrifter inom området kemisk industri och pappersindustri. – Tekniker för pappersindustri och petrokemi. – Reaktorfysik och förbränningsteknik. – Processens påverkan på miljön. Åtgärder för att minimera miljöpåverkan. – Processreglering och distribuerade styrsystem. – Störstorheter som påverkar reglerprocessen. – Styrning och mätning av olika förlopp i produktionsutrustning. – Organisk kemi med tillämpning i kemisk processindustri. – Kvalitativa och kvantitativa metoder för kemisk analys. – Planering och genomförande av experimentella undersökningar och observationer samt formulering och prövning av hypoteser i samband med dessa. – Kontroll av råvara, mellanprodukt och färdigprodukt med hjälp av mätoch analysinstrument. – Kvalitetskrav gentemot den kemiska processindustrin samt gällande säkerhets- och miljökrav. – Händelseförloppet mot kemiska tillverkningsprocesser, materialhantering, kontroll och underhållsrutiner. – Mätmetoder och mätdon. – Styrdon och deras karakteristik.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör övergripande för uppbyggnad och funktion inom processindustrin med inriktning mot kemiteknik och pappersindustri samt gör välgrundade kopplingar till naturvetenskapliga principer. Eleven resonerar övergripande om olika typer av styrdon och deras karakteristik. I sitt arbete förhåller sig eleven till de säkerhetsföreskrifter och miljökrav som finns inom området.

text: Eleven använder med säkerhet metoder för kemisk analys och ger utifrån dem välgrundade förslag för att optimera driften och förbättra processen samt resonerar övergripande om processens inverkan på miljön. Eleven genomför med säkerhet och efter samråd med handledare laborationer och mätningar för råvarans väg genom processen så att de uppställda kvalitetskraven upprätthålls. Eleven redogör övergripande för händelseförloppet i kemiska tillverkningsprocesser samt genomför och kontrollerar underhållsrutiner med säkerhet. Eleven planerar efter samråd med handledare vanligt förekommande arbetsuppgifter i en anläggning. I arbetet samverkar och kommunicerar eleven med säkerhet med andra. Eleven resonerar övergripande om begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder i olika kemiska tillverkningsprocesser.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för uppbyggnad och funktion inom processindustrin med inriktning mot kemiteknik och pappersindustri samt gör välgrundade och nyanserade kopplingar till naturvetenskapliga principer. Eleven resonerar utförligt om olika typer av styrdon och deras karakteristik. I sitt arbete förhåller sig eleven till de säkerhetsföreskrifter och miljökrav som finns inom området. Eleven använder med god säkerhet metoder för kemisk analys och ger utifrån dem välgrundade och nyanserade förslag för att optimera driften och förbättra processen samt resonerar utförligt om processens inverkan på miljön. Eleven genomför med god säkerhet och självständigt efter samråd med handledare laborationer och mätningar för råvarans väg genom processen så att de uppställda kvalitetskraven upprätthålls. Eleven redogör utförligt för händelseförloppet i kemiska tillverkningsprocesser samt genomför och kontrollerar underhållsrutiner med god säkerhet. Eleven planerar självständigt efter samråd med handledare vanligt förekommande arbetsuppgifter i en anläggning. I arbetet samverkar och kommunicerar eleven med god säkerhet med andra. Eleven resonerar utförligt om begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder i olika kemiska tillverkningsprocesser.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för uppbyggnad och funktion inom processindustrin med inriktning mot kemiteknik och pappersindustri samt gör välgrundade och nyanserade kopplingar till naturvetenskapliga principer.

text: Eleven resonerar utförligt och nyanserat om olika typer av styrdon och deras karakteristik. I sitt arbete förhåller sig eleven till de säkerhetsföreskrifter och miljökrav som finns inom området. Eleven genomför med mycket god säkerhet metoder för kemisk analys och ger utifrån dem välgrundade och nyanserade förslag för att optimera driften och förbättra processen samt resonerar utförligt och nyanserat om processens inverkan på miljön. Eleven genomför med mycket god säkerhet självständigt laborationer och mätningar för råvarans väg genom processen så att de uppställda kvalitetskraven upprätthålls. Eleven redogör utförligt och nyanserat för händelseförloppet i kemiska tillverkningsprocesser samt genomför och kontrollerar avancerade underhållsrutiner med mycket god säkerhet. Eleven planerar självständigt vanligt förekommande praktiska arbetsuppgifter i en anläggning. I arbetet samverkar och kommunicerar eleven med mycket god säkerhet med andra. Eleven resonerar utförligt och nyanserat om begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder i olika kemiska tillverkningsprocesser.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet processteknik – kemi inom vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet processteknik – kemi finns i bilagan till dessa föreskrifter. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 augusti 2018. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Gunilla Rooke

text: Bilaga

text: Processteknik – kemi

text: Ämnet processteknik – kemi behandlar de tekniker som används inom processindustrin och energiproduktion. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet processteknik – kemi ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om hur man identifierar och löser vanliga processtekniska problem genom att analysera tillgänglig information, använda olika metoder och lösningsstrategier samt implementera dessa. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla specialiserade kunskaper inom processtekniska system i energiproducerande anläggningar samt om deras komponenter och metoder. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar kunskaper i styrning av vanligt förekommande arbetsuppgifter inom energiproduktion och förmåga att utvärdera resultatet. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta systematiskt och följa standarder och säkerhetsföreskrifter samt ta hänsyn till ställda kvalitetskrav. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta med energioptimering och med hållbarhet i olika dimensioner.

text: Undervisningen i ämnet processteknik – kemi ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om processtekniska system i energiproducerande anläggningar, deras delar, komponenter och elementära processer samt förmåga att koppla samman dessa till kretsprocesser. 2. Kunskaper om hur digital teknik kan användas i arbetet. 3. Kunskaper om säkerhetsfilosofier och säkerhetsföreskrifter inom det processtekniska området. 4. Kunskaper om kvalitetsarbete i energiproduktion samt kunskaper om hur provtagningar kan utformas och genomföras för att mäta och dokumentera kvalitet. 5. Förståelse av hur energiproduktionen påverkar miljön och hur miljöregleringen påverkar produktionen samt kunskap om gällande lagstiftning. 6. Förmåga att genomföra, tolka och redovisa provtagningar och observationer av fysikaliska storheter och kemiska egenskaper samt förmåga att hantera kemikalier och utrustning. 7. Förmåga att reglera och optimera processer inom energiproduktion. 8. Förmåga att planera sitt arbete och att övervaka, styra och reglera utrustning samt utföra vanliga arbetsuppgifter på energiproducerande anläggningar. 9. Förmåga att tolka och upprätta processteknisk dokumentation.

text: Kurser i ämnet

text: Processteknik – kemi 1, 100 poäng. Processteknik – kemi 2, 100 poäng.

text: Kurskod: PREKEM31

text: Kursen processteknik – kemi 1 omfattar punkterna 1–9 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll:

text: – Metoder och utrustning för att testa och kalibrera mätningar av till exempel temperatur, tryck, nivå, flöde och pH. – Metoder för mätning av varvtal och krafter. – Reglerteknik, specifikt reglerprocesser inom petrokemi, pappers- och massaindustri. – Funktion och konstruktion hos olika komponenter inom valt processtekniskt område. – Arbetsmiljöfrågor och säkerhetsföreskrifter. – Utvärdering av mätningar genom analys av metodval, arbetsprocess och felkällor. – Hållbart förhållningssätt med avseende på miljöaspekter vid processreglering och drift inklusive riskanalys och energioptimering. – Processindustri nationellt och internationellt. – Laborativa mätövningar med givare och omvandlare som bygger på digital och analog teknik. – Övervakning, styrning och reglering av processer med stöd av processoch anläggningsteknisk dokumentation. – Tolkning av anläggningsteknisk dokumentation, till exempel process- och instrumentscheman och manualer. – Systematiserade dokumentationsmetoder och kvalitetsteknik.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: som förekommer inom processindustrin. Eleven förhåller sig till de säkerhets-

text: föreskrifter och miljökrav som finns inom området. Vidare utgår eleven med säkerhet från standarder och föreskrifter i val av utrustning och arbetssätt. Eleven redogör övergripande för vad det innebär att arbeta enligt ett håll-

text: Eleven läser och tolkar med säkerhet scheman över instrument och processer samt tolkar och upprättar med säkerhet anläggningsteknisk dokumen-

text: tation på ett systematiskt och kvalitetssäkert sätt.

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för funktionen hos processtekniska komponenter och kopplar dessa utförligt till de fysikaliska och kemiska samband som före-

text: kommer inom processindustrin. Eleven förhåller sig till de säkerhetsföreskrif-

text: handledare vanligt förekommande konfigureringar och optimeringar samt

text: genomför med god säkerhet styrning och avläsning av tekniska komponen-

text: ter på processteknisk utrustning.

text: dokumentation på ett systematiskt och kvalitetssäkert sätt.

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Vidare utgår eleven med mycket god säkerhet från standarder och föreskrif-

text: ter i val av utrustning och arbetssätt.

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för vad det innebär att arbeta

text: Eleven genomför med god säkerhet komplexa provtagningar och tolkar med god säkerhet resultatet. Dessutom utför eleven självständigt avancerade konfigureringar och optimeringar samt genomför med god säkerhet avancerad styrning och avläsning av processteknisk utrustning. Eleven läser och tolkar med god säkerhet avancerade scheman över instrument och processer samt tolkar och upprättar med god säkerhet komplex anläggningsteknisk dokumentation på ett systematiskt och kvalitets-

text: säkert sätt.

text: Kurskod: PREKEM32

text: Kursen processteknik – kemi 2 omfattar punkterna 1–9 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: – Huvudprocessen i tryckvattenreaktorer (PWR), kokarreaktorer (BWR) och värmekraftverk. – Processreglering med tillämpande av kretsprocesser på kraft- och värmealstrande maskiner. – Manuella och automatiska åtgärder vid normal och störd drift inom vald process. – Drift och underhåll av kraft- och värmeverk, till exempel rondering, kontrollrums- och revisionsarbete. – Standarder och föreskrifter inom området kärnkraft eller värmekraft. – Processens påverkan på miljön. Bränslets cykel från råvara till avfall. – Åtgärder för att minimera miljöpåverkan. – Laborativa övningar med huvudprocessen och reglerteknik. – Termodynamik, hydrodynamik och kretsprocesser. – Beräkning av verkningsgrad. – Användning av Mollier-, pV- och T-s-diagram inom vald kraftprocess samt jämförelse med carnotprocessen. – Bas- och reglerkraftens roll i elnätet under normala driftförhållanden och störningar. – Utvärdering av mätningar genom analys av metodval, arbetsprocess och felkällor. – Systematiserade dokumentationsmetoder och kvalitetsteknik.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven resonerar övergripande kring processtekniska begrepp, modeller,

text: genomför med säkerhet vanligt förekommande kraftprocessberäkningar och ger utifrån dem välgrundade förslag för att optimera driften samt genomför efter samråd med handledare laborationer och simulatorövningar. I arbetet samverkar och kommunicerar eleven med säkerhet åtaganden och lösningar

text: med andra utifrån de säkerhetsföreskrifter och miljökrav som finns inom området.

text: Eleven genomför med säkerhet provtagningar och tolkar resultatet. Dessutom utför eleven efter samråd med handledare vanligt förekommande konfigureringar och optimeringar samt genomför med säkerhet styrning och

text: avläsning av tekniska komponenter på processteknisk utrusning.

text: Eleven läser och tolkar med säkerhet scheman över instrument och processer. Eleven utvärderar med säkerhet metodval och arbetsprocess på ett

text: systematiskt och kvalitetssäkert sätt.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven resonerar utförligt kring processtekniska begrepp, modeller, teorier

text: och arbetsmetoder samt för olika processers påverkan på miljön.

text: skrifter. Eleven genomför med god säkerhet vanligt förekommande kraftprocessberäkningar och ger utifrån dem välgrundade och nyanserade förslag för att optimera driften samt genomför självständigt efter samråd med

text: från de säkerhetsföreskrifter som finns inom området.

text: Eleven genomför med god säkerhet provtagningar och tolkar resultatet. Dessutom utför eleven självständigt efter samråd med handledare vanligt förekommande konfigureringar och optimeringar samt genomför med god säkerhet styrning och avläsning av tekniska komponenter på processteknisk

text: utrusning.

text: Eleven läser och tolkar med god säkerhet scheman över instrument och processer. Eleven utvärderar med god säkerhet metodval och arbetsprocess

text: på ett systematiskt och kvalitetssäkert sätt.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven resonerar utförligt och nyanserat kring processtekniska begrepp,

text: modeller, teorier och arbetsmetoder samt för olika processers påverkan på miljön.

text: Eleven planerar självständigt vanligt förekommande arbetsuppgifter i en anläggning utifrån gällande säkerhetsföreskrifter. Eleven genomför med mycket god säkerhet vanligt förekommande kraftprocessberäkningar och ger utifrån dem välgrundade och nyanserade förslag för att optimera driften samt genomför självständigt laborationer och simulatorövningar. I arbetet samverkar och kommunicerar eleven med mycket god säkerhet åtaganden

text: och lösningar med andra utifrån de säkerhetsföreskrifter som finns inom området.

text: Eleven genomför med mycket god säkerhet provtagningar och tolkar resultatet. Dessutom utför eleven självständigt vanligt förekommande konfi-

text: gureringar och optimeringar samt genomför med mycket god säkerhet styr-

text: ning och avläsning av tekniska komponenter på processteknisk utrusning.

text: Eleven läser och tolkar med mycket god säkerhet scheman över instrument och processer. Eleven utvärderar med god mycket säkerhet metodval

text: och arbetsprocess på ett systematiskt och kvalitetssäkert sätt.