title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2007:12) om märkning och registrering av nötkreatur

text: Grundläggande bestämmelser om systemet för identifiering och registrering av nötkreatur finns i 1.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000

text: om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävande av

text: rådets förordning (EG) nr 820/97

text: , 2.

text: kommissionens förordning (EG) nr 911/2004 av den 29 april 2004

text: om genomförande av

text: beträffande öronmärken, pass och register på anläggningarna , 3.

text: kommissionens förordning (EG) nr 644/2005 av den 27 april 2005

text: om att tillåta ett särskilt identifieringssystem för nötkreatur som hålls för kulturella och historiska ändamål på godkända anläggningar som föreskrivs i

text: , 4. lagen (

text: ) om provtagning på djur, m.m., samt 5. förordningen (

text: ) om provtagning på djur, m.m. (

text: SJVFS 2015:44

text: Definitioner

text: Vid tillämpningen av dessa föreskrifter avses med besättning: samtliga djur på en produktionsplats där det stadigvarande hålls moderdjur, CDB: Centrala nötkreatursregistret, djur: nötkreatur (inbegripet Bison bison och Bubalus bubalus),

text: Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2015:44

text: . 2 EGT L 204, 11.8.2000, s. 1 (Celex 32000R1760). 3 EUT L 163, 30.4.2004, s. 65 (Celex 32004R0911). 4 EUT L 107, 28.4.2005, s. 18 (Celex 32005R0644).

text: djurhållare: detsamma som avses i

text: artikel 2 i förordning (EG) nr 1760/2000

text: , egen produktionsplats: produktionsplats varpå man är registrerad som djurhållare enligt 3 § i denna föreskrift, ersättningsbricka: efterbeställd originalbricka, importbricka: en röd öronbricka förpräglad med ursprunglandets produktionsplatsnummer, individnummer samt kontrollsiffra, moderdjur: ett hondjur som har gett avkomma eller är dräktigt, originalbricka: en öronbricka som är förpräglad med produktionsplats- och individnummer samt kontrollsiffra, produktionsplats: detsamma som avses med anläggning i

text: , samt reservbricka: en öronbricka som är förpräglad med produktionsplatsnummer och på vilken individnummer och kontrollsiffra ska skrivas på för hand. (

text: SJVFS 2012:33

text: Registrering av produktionsplats

text: Djurhållaren på en produktionsplats ska via Jordbruksverkets internettjänst eller på blankett JSB3.1 anmäla följande uppgifter om produktionsplatsen till Jordbruksverket: 1. Djurhållarens namn, adress, telefonnummer, person- eller organisationsnummer, 2. produktionsplatsens adress, fastighetsbeteckning, kommun, 3. vilka djurslag som omfattas av verksamheten på produktionsplatsen, och 4. typ av verksamhet på produktionsplatsen. Djurhållaren ska dessutom lämna uppgifter om det geografiska läget vid anmälan. Om uppgiften om geografiskt läge redan lämnats till Jordbruksverket gällande annat djurslag, behöver uppgiften inte lämnas på nytt. Nya produktionsplatser ska anmälas innan de tas i bruk. (

text: SJVFS 2015:44

text: Allmänt råd till 3 §

text: Om anmälan sker på blankett JSB3.1 bör djurhållaren markera

text: produktionsplatsens geografiska läge på en karta. Kartan bör vara en blockkarta, en fastighetskarta eller en utskrift från Internet. Om djurhållaren skickar in en kopia av fastighetskartan eller en utskrift från Internet bör en fastighetsbeteckning och person- eller organisationsnummer anges på kartan.(

text: SJVFS 2015:44

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2012:33

text: Förändringar på en produktionsplats som medför att sådana uppgifter som anmälts enligt 3 § inte längre är fullständiga eller riktiga ska senast en månad efter förändringen anmälas till Jordbruksverket av djurhållaren. Anmälningsskyldigheten avser även upphörande av djurhållning. Vid en anmälan enligt första stycket ska det produktionsplatsnummer som tilldelats platsen enligt 6 § alltid uppges. (

text: SJVFS 2012:33

text: Produktionsplatsnummer

text: Produktionsplats som anmälts enligt 3 § tilldelas ett produktionsplatsnummer av Jordbruksverket. Numret gäller för all verksamhet med nötkreatur, svin, får eller getter på produktionsplatsen. Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket i ett enskilt fall medge att en produktionsplats utformas på annat vis än vad som sägs i 2 §. Ett sådant medgivande kan av Jordbruksverket förenas med vissa villkor. (

text: SJVFS 2012:33

text: Märkning av djur

text: Märkning av djur enligt dessa föreskrifter får endast utföras i enlighet med de märkningssystem och med användande av de öronbrickor som godkänts av Jordbruksverket. Öronbrickor ska innehålla de uppgifter som framgår av 9 §. Märkningen ska, om inte annat anges, utföras av djurhållaren eller av denne anlitad person. Djur som tas emot på en produktionsplats ska vara märkta i enlighet med dessa föreskrifter. Även den som transporterar djur har en skyldighet att försäkra sig om att djuren är korrekt märkta innan de transporteras från produktionsplatsen. (

text: SJVFS 2011:22

text: En kalv ska märkas med en originalbricka i vartdera örat senast 20 dagar efter födseln. Kalvar som lämnar födelsebesättningen ska oavsett ålder vara märkta med originalbricka i vartdera örat. Kalvar som dött före 20 dagars ålder behöver dock inte vara märkta innan de lämnar produktionsplatsen om de lämnas till en destruktionsanläggning. (

text: SJVFS 2012:33

text: Djur ska märkas med gula originalbrickor präglade med följande identitetsuppgifter: 1. Landsbeteckningen SE, 2. födelsebesättningens produktionsplatsnummer, 3. individnummer som ska bestå av ett löpnummer inom födelsebesättningen, numret får inte vara högre än 9999, samt 4. kontrollsiffra. Det kan förekomma djur med annan färg på brickorna än gul. Dessa djur får dock endast märkas med brickor av annan färg än gul då det gäller märkning med ersättnings- eller reservbrickor. En av öronbrickorna får vara elektronisk. Den elektroniska öronbrickan ska vara präglad med identitetsuppgifter i enlighet med första stycket. Ett djur får aldrig märkas med ett identitetsnummer som redan finns på ett annat djur i besättningen. Individnummer som använts på originalbrickor enligt första stycket får inte användas i besättningen igen förrän tre år efter det datum djuret dött. Förutsättningen är dock att djur identifierade med samma identitet rapporterats korrekt i enlighet med 21 §. Detta gäller även tidigare djurhållares rapportering. (

text: SJVFS 2015:44

text: Då ett djur har tappat en öronbricka eller brickan har blivit oläslig ska en ersättningsbricka snarast möjligt appliceras på djuret. Ersättningsbrickan ska alltid vara präglad med samma identitetsuppgifter som fanns på originalbrickan. Detta gäller

text: även de fall djuret vid beställningen av ersättningsbrickan hålls på annan produktionsplats än i sin födelsebesättning. Ersättningsbrickor får endast användas av djurhållare på sådana produktionsplatser som i enlighet med 3 och 5 §§ har anmält att de har djur av det aktuella djurslaget.

text: Djur som tappat en originalbricka kan märkas med en ersättnings- eller reservbricka. Djur ska dock alltid vara märkta med minst en original- eller ersättningsbricka. Reservbrickor får endast beställas till de djur som är födda på djurhållarens egna produktionsplatser.

text: I de fall ett moderdjur tillfälligt hålls på en annan produktionsplats än den stadigvarande och hon därvid lämnar avkomma ska avkomman märkas med det produktionsplatsnummer där moderdjuret stadigvarande hålls.

text: Beställning av originalbrickor, ersättningsbrickor och reservbrickor ska göras antingen genom att: 1. Lämna in blankett JSB3.2 till Jordbruksverket eller till sådan organisation med vilken Jordbruksverket träffat avtal om detta, eller 2. registrera beställningen via Jordbruksverkets internettjänst. (

text: SJVFS 2009:54

text: Jordbruksverket kan, i enlighet med

text: artikel 1 i förordning (EG) nr 644/2005

text: i enskilda fall medge att öronbrickorna avlägsnas på djur som hålls för kulturella eller historiska ändamål på produktionsplatser som Jordbruksverket godkänt för detta ändamål. Öronbrickorna ska i dessa fall ersättas med det märkningssystem som anvisas av Jordbruksverket och ska utgöras av: 1. Två öronbrickor av plast eller metall, eller 2. en tatuering. Av märkningen ska framgå de identitetsuppgifter som anges 9 § första stycket 1- 4. (

text: SJVFS 2016:24

text: Djur som inte är födda i Sverige ska vid ankomsten till den första mottagande produktionsplatsen i landet märkas med svenska importbrickor. Den ursprungliga märkningen får inte avlägsnas. Djurhållaren ansvarar för att en officiell veterinär anlitas för märkningen av djuren. Veterinären ska beställa öronbrickorna hos Jordbruksverket och märka djuren i enlighet med de närmare anvisningar som verket lämnar i varje enskilt fall. Veterinären ska även registrera märkningen i den aktuella produktionsplatsens journal på sådant sätt att sambandet mellan den ursprungliga och den svenska märkningen anges tydligt.

text: Journalföring av djurinnehav

text: En djurhållare ska registrera de uppgifter som avses i denna paragraf samt i 19 § i en journal som godkänts av Jordbruksverket. Detta gäller dock inte de djurhållare som utnyttjar undantaget i

text: artikel 7.5 i förordning (EG) nr 1760/2000

text: och som rapporterar till CDB i enlighet med 24 § första stycket 3 eller 4. Journalen ska föras

text: 5 EUT L 107, 28.4.2005, s. 18 (Celex 32006R0644). 6 EGT L 204, 11.8.2000, s. 1 (Celex 32000R1760).

text: kronologiskt. I journalen ska datum anges för de förändringar som inträffar på produktionsplatsen. Rättningar ska hanteras med annulleringsposter och nya registreringsposter. Uppgifterna ska registreras i journalen inom 48 timmar från det att förändringen inträffat. För respektive djurslag på produktionsplatsen ska en och samma journal användas. En journal ska avse en produktionsplats. Varje produktionsplats identifieras av sitt produktionsplatsnummer. I de fall djur flyttas till en djurhållares egna produktionsplatser och dessa utgör beten samt under förutsättning att det där inte hålls nötkreatur, får eller getter som tillhör någon annan djurhållare, behöver händelserna bara noteras i journalen som förs på den produktionsplats där djuren hålls stadigvarande. (

text: SJVFS 2016:24

text: Vid elektronisk journalföring får enbart databaserade program som godkänts av Jordbruksverket användas. Ansökan om godkännande ska ges in till Jordbruksverket.

text: Dataprogrammen ska vara avsedda för PC- eller Mac-datorer. Om annan datormiljö avses att användas måste särskild överenskommelse träffas med Jordbruksverket. Journalföringsdelen ska vara en separat modul i den elektroniska journalen. Journalföringsmodulen ska versionshanteras separat. Jordbruksverket godkänner en version av journalföringsmodulen. I den elektroniska journalen ska framgå registreringstidpunkt för varje registrerad post samt uppgift om namnet på det program som utnyttjas för registrering av händelsen. Från den elektroniska journalen ska det vara möjligt att ta fram en lista som har samma uppställning som de manuellt förda journaler som godkänts av Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2011:22

text: Journalföring enligt 16-18 §§ avseende djur ska omfatta de uppgifter som avses i artikel 8 b-d förordning

text: (EG) nr 911/2004

text: , samt: 1. Djurets identitetsnummer, 2. födelsedatum, 3. kön, och 4. ras. Då journalföringen påbörjas ska samtliga djur som redan finns på produktionsplatsen registreras i journalen. (

text: SJVFS 2011:22

text: Djurhållaren ska bevara uppgifterna i journalen i minst tre år. (

text: SJVFS 2007:71

text: Rapportering till CDB

text: En djurhållare eller dennes ombud ska rapportera varje förändring av sitt innehav av djur till Jordbruksverket eller Växa Sverige Ekonomisk förening. Med förändring av djurinnehav avses även förflyttning av djur mellan en djurhållares olika produktionsplatser. De djurhållare, som inte bedriver slakteriverksamhet eller inte utnyttjar undantaget i

text: , behöver dock inte

text: 7 EGT L 204, 11.8.2000, s. 1 (Celex 32000R1760).

text: rapportera förflyttning av djur mellan egna produktionsplatser om dessa ligger inom samma eller angränsande kommuner. Djur som tillfälligt flyttas från en produktionsplats ska rapporteras tillfälligt ute. En djurhållare som tar emot djur som flyttats tillfälligt, och som inte utnyttjar undantaget i

text: , ska inte rapportera djuren tillfälligt inne. En djurhållare som tar emot djur som flyttats tillfälligt från en annan djurhållares produktionsplats och som utnyttjar undantaget i

text: ska rapportera djuren tillfälligt inne. Rapporteringen ska utföras senast sju dagar efter det att förändringen av djurinnehavet inträffade. En kalvs födelse ska rapporteras senast sju dagar efter det att kalven märktes i enlighet med 8 §. Rapportering som sker enligt 24 § 1-2 och som skickas med post, ska ha kommit in till Jordbruksverket eller Växa Sverige Ekonomisk förening senast tre dagar efter det att rapporteringen utfördes. Ett slakteri ska rapportera att djur är slaktade i samband med den ordinarie rapporteringen av slakt enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2016:25

text: ) om slakteriers rapportering avseende slaktade djur. Ombud ska på begäran av Jordbruksverket kunna uppvisa fullmakt från djurhållaren. (

text: SJVFS 2016:24

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2012:33

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2012:33

text: Rapportering enligt 21 § första stycket ska ske antingen genom att använda: 1. Jordbruksverkets blankett SJV E16.1, 2. husdjursföreningarnas ordinarie inrapporteringsvägar för officiella kontrollprogram till Växa Sverige Ekonomisk förening, 3. Jordbruksverkets internettjänst, eller 4. en av Jordbruksverket godkänd elektronisk indataväg eller godkänd stalljournal. Jordbruksverket kan besluta att rapportering enligt 21 § första stycket får ske på annat sätt än vad som framgår av första stycket punkt 1-5. (

text: SJVFS 2016:24

text: Vid rapportering ska följande anges: 1. Djurhållarens produktionsplatsnummer, 2. djurets identitetsnummer, 3. datum för förändringen, 4. djurets kön, och 5. vad förändringen av djurinnehavet på produktionsplatsen beror på. I de fall förändringen av djurinnehavet beror på födelse ska dessutom följande anges: 1. Moderdjurets identitetsnummer, och 2. kalvens ras; de koder som framgår av bilaga 1 ska användas. I de fall förändringen av djurinnehavet beror på att djur kommit till eller lämnat produktionsplatsen ska det, utöver vad som framgår i första stycket, även anges till respektive från vilket produktionsplatsnummer djuret har kommit. Detta gäller inte i

text: 8 EGT L 204, 11.8.2000, s. 1 (Celex 32000R1760). 9 EGT L 204, 11.8.2000, s. 1 (Celex 32000R1760). 10 Ändringen innebär att tidigare punkten 2 har tagits bort ur förteckningen.

text: de fall djurhållaren skickar djurkadaver till en destruktionsanläggning. Vidare ska det vid import eller export av djur anges det aktuella import- respektive exportlandet i enlighet med bilaga 2. I de fall ett djur ändrar identitetsnummer i enlighet med

text: artiklarna 4

text: b, 4c1 och 4d i förordning

text: (EG) nr 1760/2000

text: ska djurhållaren även rapportera det nya identitetsnumret. (

text: SJVFS 2015:44

text: I de fall ett moderdjur tillfälligt hålls på en annan produktionsplats än den stadigvarande och därvid lämnar avkomma ska avkomman rapporteras med det produktionsplatsnummer som djuret märks med i enlighet med 12 §.

text: Förändringar som rapporteras skriftligen enligt 24 § första stycket punkt 1, 2 eller 3 ska vara undertecknade av djurhållaren eller dennes ombud. Vid elektronisk rapportering enligt 24 § första stycket punkt 4 eller 5 krävs inget undertecknande av djurhållaren. (

text: SJVFS 2015:44

text: Avgifter m.m.

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:83

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:83

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:83

text: För att täcka de kostnader som är förenade med systemet för märkning av djur ska en djurhållare som beställer originalbrickor enligt: 1. 13 § 1 betala en avgift till Jordbruksverket om 100 kr per beställning, om den inkommer under perioden januari till och med juni, 2. 13 § 1 betala en avgift till Jordbruksverket om 50 kr per beställning, om den inkommer under perioden juli till och med december. (

text: SJVFS 2015:44

text: Vid utförsel av djur ska en djurhållare hos Jordbruksverket ansöka om ett nötkreaturspass för varje djur som ska föras ut. I ansökan ska djurens fullständiga identitetsnummer anges. Ansökan ska ges in till Jordbruksverket senast sju dagar innan utförsel ska ske. Djurhållaren ska betala en avgift till Jordbruksverket om 60 kronor för varje utfärdat pass. (

text: SJVFS 2012:33

text: Destruktion av använda öronbrickor

text: Djurhållare på en produktionsplats där slakt eller destruktion bedrivs ska destruera använda öronbrickor från slaktade djur.

text: Verifiering av uppgifter med e-legitimation

text: a Uppgifter som lämnas via Jordbruksverkets internettjänst ska verifieras med elegitimation. Dock kan förändringar i djurinnehavet som rapporteras enligt 24 § 4

text: 11 EGT L 204, 11.8.2000, s. 1 (Celex 32000R1760). 12 Ändringen innebär att tidigare punkten 2 har tagits bort ur förteckningen.

text: verifieras av djurhållaren genom en behörighetskod (PIN-kod) som tilldelats av Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2009:54

text: Övriga bestämmelser

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: ------------------------- Denna författning träder i kraft den 15 januari 2016. Bestämmelsen i 25 § sista stycket ska dock tillämpas först från och med den 18 juli 2019. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 oktober 2016. Bilaga 1 i dess nya lydelse ska dock tillämpas först från och med den 1 april 2017.

text: HARALD SVENSSON Peter Rånge (Registerenheten)

text: SJVFS 2015:44

text: . 14

text: SJVFS 2016:24

text: Bilaga 1 Raslista

text: Kod Ras

text: 01 SRB (Svensk röd och vit boskap) 02 SLB (Svensk låglands boskap) 03 SKB (Svensk kullig boskap) 04 SJB (Svensk Jersey boskap) 05 SAB (Svensk Ayrshire boskap) 06 RB (Röd dansk boskap) 08 Hereford 09 Charolais 11 Aberdeen Angus 12 Limousin 14 Simmental 16 Highland Cattle 17 Belted Galloway 18 Blonde d’Aquitaine 19 Dexter 20 Galloway 21 Tiroler Grauvieh 22 Piemontese 23 Belgisk blå och vit boskap 24 Gelbvieh 25 Chianina 26 South Devon 27 Montbéliard 28 Fleckvie 29 Wagyu 30 Dansk Korthorn 31 Brown Swiss 32 Texas Longhorn 33 Salers 40 Rödkulla 41 Fjällko 42 Väneko 43 Bohuskulla 44 Ringamålako 50 Telemarkfe 51 Vestlandsk fjordfe 52 Dølafe 53 Pinzgauer 90 Bison bison (amerikansk bison) 91 Bubalus bubalus (buffel, vattenbuffel) 92 Zebu 93 Jak 99 Korsning/ obestämbar ras

text: SJVFS 2016:24

text: Bilaga 2 SE-nummer

text: SE- Land nummer

text: SE 000001 Island SE 000002 Norge SE 000003 Finland SE 000004 Danmark SE 000006 Nederländerna SE 000007 Belgien SE 000008 Luxemburg SE 000009 Tyskland SE 000011 Frankrike SE 000013 Spanien SE 000014 Portugal SE 000015 Italien SE 000016 Schweiz SE 000017 Österrike SE 000018 Grekland SE 000019 Irland SE 000020 Storbritannien SE 000021 Polen SE 000022 Estland SE 000023 Lettland SE 000024 Litauen SE 000025 Ungern SE 000026 Tjeckien SE 000027 Slovakien SE 000028 Slovenien SE 000029 Cypern SE 000031 Malta SE 000032 Serbien SE 000033 Rumänien SE 000034 Bulgarien SE 000035 Montenegro SE 000040 USA SE 000041 Kanada SE 000050 Jordanien SE 000051 Kroatien SE 000052 Ryssland SE 000053 Vitryssland SE 000054 Turkiet SE 000055 Bosnien och Hercegovina SE 000056 Pakistan SE 000060 Australien SE 000061 Nya Zeeland

text: SE 000080 Sydkorea SE 000081 Malaysia SE 000082 Japan (

text: SJVFS 2012:33


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Statens jordbruksverks föreskrifter om slakteriers rapportering avseende slaktade djur

text: Med slakteri avses i dessa föreskrifter ett slakteri som är godkänt av Livsmedelsverket och underställt Livsmedelsverkets kontroll.

type: stycke

type: paragraf

text: Rapportering

type: rubrik

text: Ett slakteri ska rapportera uppgifter enligt dessa föreskrifter. Uppgifterna ska omfatta samtliga besiktigade slaktkroppar av får, get, häst, nötkreatur, svin och vilt.

text: Ett slakteri ska varje måndag till Jordbruksverket rapportera uppgifter om föregående kalenderveckas slaktade djur. Rapporteringen ska omfatta de uppgifter som anges i bilaga 1-3 för respektive djurslag. De rapporterade uppgifterna ska verifieras med e-legitimation.

text: Rapporteringen enligt 3 § ska göras i Jordbruksverkets internettjänst . Rapportering i internettjänsten kan göras antingen genom att 1. manuellt registrera uppgifterna, eller 2. använda en fil enligt en av Jordbruksverket fastställd postbeskrivning (filspecifikation).

text: Om redan redovisade uppgifter måste rättas ska slakteriet använda Jordbruksverkets internettjänst. För rättningar som inte är markerade som fel i internettjänsten ska slakteriet istället använda blanketten enligt bilaga 4 . Rättningar som slakteriet ska göra i Jordbruksverkets internettjänst ska ha kommit in till Jordbruksverket senast en vecka efter att felet har uppstått.

text: www.jordbruksverket.se/rapporteraslakt. 2 Blanketten (S 119) finns att hämta i Jordbruksverkets webbutik (webbutiken.jordbruksverket.se).

text: Behörig firmatecknare eller dennes ombud ska anmäla sig som användare hos Jordbruksverket för att få tillgång till internettjänsten för rapportering enligt 4 §. Anmälan ska göras på blankett enligt bilaga 5 . Behörig firmatecknare ska på anmodan kunna styrka sin behörighet.

text: Denna författning träder i kraft den 1 oktober 2016, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2009:43

text: ) om slakteriers rapportering avseende slaktade djur ska upphöra att gälla.

text: HARALD SVENSSON

text: Peter Rånge (Registerenheten)

text: 3 Blanketten (E 16.7) finns att hämta i Jordbruksverkets webbutik (webbutiken.jordbruksverket.se).

text: Bilaga 1

text: Uppgifter som ska lämnas för nötkreatur

text: Uppgift Kommentar

text: Slakteri Slaktdatum Slakt-id Djurslag Vikt Klass Fettgrupp Färg Endast för kalvar Person-/organisationsnummer Senaste produktionsplats Djuridentitet

text: Bilaga 2

text: Uppgifter som ska lämnas för svin

text: Uppgift Kommentar

text: Slakteri Slaktdatum Slakt-id Djurslag Vikt Klass Person-/organisationsnummer Senaste produktionsplats Stödområde Anges för de områden som framgår av förordningen (

text: ) om nationellt stöd till jordbruket i norra Sverige

text: Bilaga 3

text: Uppgifter som ska lämnas för får, get, häst och vilt

text: Uppgift Kommentar

text: Slakteri Slaktdatum Slakt-id Djurslag Vikt Klass Endast för får, get och häst Person-/organisationsnummer Endast för får, get och häst Senaste produktionsplats Endast för får, get och häst

text: Bilaga 4

text: Bilaga 5

type: foreskrift


title: Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2016:26) om stöd för att minska mjölkproduktionen

text: Grundläggande bestämmelser om stöd för att minska mjölkproduktionen finns i 1.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013

text: om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar

text: (EEG) nr 352/78

text: (EG) nr 165/94

text: (EG) nr 2799/98

text: (EG) nr 814/2000

text: (EG) nr 1290/2005

text: och

text: (EG) nr 485/2008

text: , 2.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013

text: om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar

text: (EEG) nr 922/72

text: (EEG) nr 234/79

text: (EG) nr 1037/2001

text: och

text: (EG) nr 1234/2007

text: , 3. kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 2016/1612

text: av den 8 september 2016 om tillhandahållande av stöd för minskning av mjölkproduktionen och 4. förordningen (

text: ) om EU:s förordningar om pris- och marknadsreglering av jordbruksprodukter.

text: Denna författning gäller för anmälan till stöd för att minska mjölkproduktionen samt ansökan om utbetalning av stöd för att minska mjölkproduktionen.

text: Mjölkproducenten ska anmäla sig till stöd för att minska mjölkproduktionen på blanketten ”Anmälan – Stöd för att minska mjölkproduktionen” . Utöver de uppgifter som anges i artikel 2.3 förordning (EU) nr. 2016/1612 ska anmälan innehålla underskrift av sökanden eller behörig företrädare för sökanden samt uppgifter om sökandens personnummer eller organisationsnummer.

text: Allmänt råd till

text: artikel 2.3 i förordning (EU) nr 2016/1612

text: Styrkande dokument kan till exempel vara kopia på

text: avräkningsnoteringarna från mejeriet, dels för referensperioden och dels för juli 2016.

text: EUT L 347, 20.12.2013, s. 549 (Celex 32013R1306). 2 EUT L 347, 20.12.2013, s. 671 (Celex 32013R1308). 3 EUT L 242, 9.9.2016, s. 4 (Celex 32016R1612). 4 Blanketten finns på webbutiken.jordbruksverket.se. 5 EUT L 242, 9.9.2016, s. 4 (Celex 32016R1612).

text: Anmälan ska mjölkproducenten skicka med e-post till mjolk@jordbruksverket.se, faxa till faxnummer 036-15 59 95, skicka till Jordbruksverket, företagsstödsenheten, 551 82 Jönköping eller lämna till Jordbruksverket, företagsstödsenheten, Vallgatan 8, Jönköping.

text: Mjölkproducenten ska ansöka om utbetalning av stöd för att minska mjölkproduktionen på blanketten ”Ansökan – Utbetalning av stöd för att minska mjölkproduktionen” . Utöver de uppgifter som anges i artikel 5.3 förordning (EU) nr. 2016/1612 ska ansökan innehålla underskrift av sökanden eller behörig företrädare för sökanden samt uppgifter om sökandens personnummer eller organisationsnummer. För att ansökan om utbetalning av stöd ska anses ha kommit in ska dessa uppgifter ha kommit in senast sista ansökningsdag. Sista ansökningsdag för utbetalning regleras i artikel 5 förordning (EU) nr. 2016/1612 .

text: Allmänt råd till

text: artikel 5.3 i förordning (EU) nr 2016/1612

text: Styrkande dokument kan till exempel vara kopior på

text: avräkningsnoteringar från mejeriet för reduceringsperioden.

text: Ansökan ska mjölkproducenten skicka med e-post till mjolk@jordbruksverket.se, faxa till faxnummer 036-15 59 95, skicka till Jordbruksverket, företagsstödsenheten, 551 82 Jönköping eller lämna till Jordbruksverket, företagsstödsenheten, Vallgatan 8, Jönköping.

text: Denna författning träder i kraft den 9 september 2016.

text: LEIF DENNEBERG

text: Maria Sköld (Stödregelenheten)

text: 6 Blanketten finns på webbutiken.jordbruksverket.se. 7 EUT L 242, 9.9.2016, s. 4 (Celex 32016R1612). 8 EUT L 242, 9.9.2016, s. 4 (Celex 32016R1612).


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1995:34) om interventionsuppköp av skummjölkspulver

text: Grundläggande bestämmelser om interventionsuppköp av skummjölkspulver finns i 1.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013

text: om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar

text: (EEG) nr 352/78

text: (EG) nr 165/94

text: (EG) nr 2799/98

text: (EG) nr 814/2000

text: (EG) nr 1290/2005

text: och

text: (EG) nr 485/2008

text: , 2.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013

text: om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar

text: (EEG) nr 922/72

text: (EEG) nr 234/79

text: (EG) nr 1037/2001

text: och

text: (EG) nr 1234/2007

text: , 3. kommissionens delegerade förordning

text: (EU) 2016/1238

text: av den 18 maj 2016 om komplettering av

text: vad gäller offentlig intervention och stöd för privat lagring , 4. kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) 2016/1240

text: av den 18 maj 2016 om regler för tillämpningen av

text: vad gäller offentlig intervention och stöd för privat lagring , 5. lagen (

text: ) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter och 6. förordningen (

text: ) om EU:s förordningar om pris- och marknadsreglering av jordbruksprodukter. (

text: SJVFS 2016:27

text: 1 Författningen senast omtryckt 2009:77. 2 EUT L 347, 20.12.2013, s. 549 (Celex 32013R1306). 3 EUT L 347, 20.12.2013, s. 671 (Celex 32013R1308). 4 EUT L 206, 30.7.2016, s. 15 (Celex 32016R1238). 5 EUT L 206, 30.7.2016, s. 71 (Celex 32016R1240).

text: Godkänd tillverkare

text: Ansökan om godkännande av tillverkare av skummjölkspulver för interventionsuppköp ska ske hos Statens jordbruksverk, 551 82 Jönköping. Anmälan ska göras på blankett E5.1.

text: Anmälan om produktionsstart

text: Anmälan om produktionsstart ska göras på blankett E5.9. och ges in till Statens jordbruksverk, 551 82 Jönköping.

text: Anmälan vid uppköp till fast pris

text: Vid uppköp till fast pris ska anmälan göras på blankett E5.58. och ges in till Statens jordbruksverk, 551 82 Jönköping.

text: Anbud

text: Vid uppköp via anbudsförfarande ska anbud lämnas på blankett E5.120. och ges in till Statens jordbruksverk, 551 82 Jönköping (

text: SJVFS 2009:77

text: ------------------------- Denna författning träder i kraft den 15 februari 1995. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 april 1996. ------------------------- Denna författing träder i kraft den 17 april 2000. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 11 januari 2010. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 oktober 2016.

text: SJVFS 1995:34

text: . 7

text: SJVFS 1996:43

text: . 8

text: SJVFS 2000:39

text: . 9

text: SJVFS 2009:77

text: . 10

text: SJVFS 2016:27

text: LEIF DENNEBERG Maria Sköld (Stödregelenheten)


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om vissa skyddsåtgärder med avseende på chronic wasting disease

text: Dessa föreskrifter kompletterar bestämmelser som har meddelats i tidigare av Statens jordbruksverks beslutade föreskrifter och som är avsedda att hindra spridning av smittsamma djursjukdomar. Om andra av Jordbruksverket meddelade föreskrifter eller beslut innehåller bestämmelser eller villkor som avviker från vad som sägs i dessa föreskrifter gäller bestämmelserna i den här författningen.

text: Med levande hjortdjur avses i dessa föreskrifter levande djur av familjen Cervidae. Med levande renar avses i dessa föreskrifter levande djur av släktet Raingifer, som är ett släkte inom familjen Cervidae.

text: Förbud att förflytta levande hjortdjur

text: Kommissionens genomförandebeslut

text: (EU) 2016/1918

text: av den 28 oktober 2016 om vissa skyddsåtgärder med avseende på chronic wasting disease innebär att det enligt

text: 4 § 2 förordningen (1994:1830)

text: om införsel av levande djur m.m. är förbjudet att föra in levande hjortdjur till Sverige från Norge.

text: Det är förbjudet att förflytta levande hjortdjur ut från de områden i Sverige som framgår av bilagan till dessa föreskrifter.

text: Tillåtna förflyttningar av levande hjortdjur

text: Enligt

text: 1 § andra stycket förordningen (1994:1830)

text: om införsel av levande djur m.m. räknas sådan förflyttning av djur från Finland eller Norge som föranleds av renskötseln och sker enligt internationella överenskommelser inte som införsel.

text: Jfr kommissionens genomförandebeslut

text: (EU) 2016/1918

text: av den 28 oktober om vissa skyddsåtgärder med avseende på chronic wasting disease (EUT L 296, 1.11.2016, s.21, Celex 32016D1918). 2 EUT L 296, 1.11.2016, s. 21, Celex 32016D1918.

text: Vid tillämpningen av dessa föreskrifter avser första stycket endast de områden i Sverige som framgår av bilagan till dessa föreskrifter. 6 § Istället för det som anges i 3 § är det tillåtet att förflytta levande hjortdjur från Norge till Sverige under förutsättning att djuren ska gå direkt till slakt i Sverige. 7 § Istället för det som anges i 3 § är det tillåtet att förflytta levande renar från Norge till de områden i Sverige som framgår av bilagan till dessa föreskrifter under förutsättning att 1. renarna förflyttas i syfte att delta i sport- eller kulturella evenemang, och 2. Jordbruksverket har meddelat tillstånd för förflyttningen. 8 § Istället för det som anges i 3 § är det tillåtet att förflytta tillbaka levande renar från Norge till de områden i Sverige som framgår av bilagan till dessa föreskrifter under förutsättning att 1. renarna har förflyttats ut till Norge i syfte att delta i sport- eller kulturella evenemang, och 2. Jordbruksverket har meddelat tillstånd för förflyttningen tillbaka. 9 § Istället för det som anges i 3 § är det tillåtet att transitera levande hjortdjur från Norge genom Sverige, även de hjortdjur som kommer via Finland, under förutsättning att 1. slutdestinationen för djuren är i Norge, och 2. Jordbruksverket har fått en anmälan om transiteringen. 10 § Istället för det som anges i 4 § är det tillåtet att förflytta levande hjortdjur från de områden i Sverige som framgår av bilagan till dessa föreskrifter under förutsättning att djuren ska gå direkt till slakt i Sverige eller i Finland. 11 § Istället för det som anges i 4 § är det tillåtet att förflytta levande hjortdjur från de områden i Sverige som framgår av bilagan till dessa föreskrifter till Norge under förutsättning att den behöriga myndigheten i Norge har gett tillstånd för detta.

text: Denna författning träder i kraft den 3 november 2016 och gäller till och med den 31 december 2017.

text: LEIF DENNEBERG

text: Karin Åhl (Enheten för häst, fjäderfä och vilt)

text: Bilaga

text: Områden där renskötsel förekommer i Sverige.

text: 1. Norrbottens län, 2. Västerbottens län, 3. Jämtlands län, 4. Västernorrlands län, 5. Älvdalens kommun i Dalarnas län, och 6. Nordanstig, Hudiksvall och Söderhamns kommun i Gävleborgs län.


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om säkerheter för jordbruksprodukter

text: Grundläggande bestämmelser om säkerheter för jordbruksprodukter finns i 1.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013

text: om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar

text: (EEG) nr 352/78

text: (EG) nr 165/94

text: (EG) nr 2799/98

text: (EG) nr 814/2000

text: (EG) nr 1290/2005

text: och

text: (EG) nr 485/2008

text: , 2. kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 907/2014

text: av den 11 mars 2014 om komplettering av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013

text: vad gäller utbetalande organ och andra organ, ekonomisk förvaltning, avslutade räkenskaper, säkerheter och användning av euron , 3. kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 908/2014

text: av den 6 augusti 2014 om tillämpningsföreskrifter för

text: med beaktande av utbetalande organ och andra organ, ekonomisk förvaltning, räkenskapsavslutning, regler om kontroller, värdepapper och öppenhet , 4. lagen (

text: ) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter och 5. förordningen (

text: ) om EU:s förordningar om pris- och marknadsreglering av jordbruksprodukter.

text: Definitioner

text: I denna författning betyder

text: blocksäkerhet: en säkerhet som ställs till den behöriga myndighetens förfogande för att garantera att mer än en skyldighet uppfylls. Det står i

text: artikel 16 b

text: kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 907/2014

text: , branschsäkerhet: en säkerhet som med gäldenärens och borgensmannens medgivande får utnyttjas av andra sökande företag,

text: EUT L 347, 20.12.2013, s. 549 (Celex 32013R1306). 2 EUT L 255, 28.8.2014, s. 18 (Celex 32014R0907). 3 EUT L 255, 28.8.2014, s. 59 (Celex 32014R0908). 4 EUT L 255, 28.8.2014, s. 18 (Celex 32014R0907).

text: enkel säkerhet: en säkerhet som ställs till den behöriga myndighetens förfogande för att garantera att en skyldighet uppfylls. En enkel säkerhet kan endast användas en gång. Det står i

text: artikel 66.1

text: , och säkerhet: en enkel säkerhet, blocksäkerhet eller branschsäkerhet som ställs genom en deposition av kontanter, ett garantiåtagande eller en pantförskrivning.

text: Hur får en säkerhet ställas?

text: En säkerhet får ställas genom att gäldenären 1. lämnar en deposition av kontanter till Jordbruksverket, 2. lämnar en pantförskrivning av ett bankkonto till Jordbruksverkets förmån eller 3. tecknar ett garantiåtagande hos en godkänd borgensman.

text: En deposition av kontanter ska ske genom en insättning på Jordbruksverkets bankgirokonto 5693-2304.

text: Ett garantiåtagande ska vara formulerat enligt bilaga 1, 2 eller 3. En ändring av ett garantiåtagande ska vara formulerad enligt bilaga 5. En pantförskrivning ska vara formulerad enligt bilaga 4.

text: Garantiåtaganden och pantförskrivningar ska skickas till Jordbruksverket, EUfondsenheten, 551 82 Jönköping. Garantiåtaganden och pantförskrivningar kan även skickas till Jordbruksverket via fax eller e-post till eufondsenheten@jordbruksverket.se. För att säkerheten ska gälla ska originalet eller en vidimerad kopia komma in till Jordbruksverket senast fem helgfria vardagar från den dag e-postmeddelandet eller faxet kom in till Jordbruksverket.

text: Borgensmannen ska skicka följande handlingar till Jordbruksverket: 1. Registreringsbevis eller en annan handling som visar vem som är behörig firmatecknare. 2. En handling som styrker att den som företräder borgensmannen har behörighet att ingå avtalet. 3. Bolagsordning, stadgar eller reglemente i de fall det är nödvändigt för att styrka att borgensmannen har rätt att ställa garanti eller borgen. För att garantiåtagandet eller pantförskrivningen ska gälla ska handlingarna i punkt 1, 2 och 3 lämnas till Jordbruksverket.

text: Återkallande och ersättande av säkerheter

text: Borgensmannen kan återkalla ett garantiåtagande som inte är belastat genom att skicka ett skriftligt meddelande till Jordbruksverket. Av meddelandet ska det framgå att garantiåtagandet återkallas.

text: 5 EUT L 347, 20.12.2013, s. 549 (Celex 32013R1306).

text: Gäldenären kan återkalla en pantförskrivning som inte är belastad genom att skicka ett skriftligt meddelande till Jordbruksverket. Av meddelandet ska det framgå att pantförskrivningen återkallas. Återkallade garantiåtaganden och pantförskrivningar gäller inte för skyldigheter som gäldenären får efter uppsägningstiden. Uppsägningstiden är fem helgfria vardagar.

text: De delar av en enkel säkerhet som inte har belastats betalas tillbaka om delreturen är större än 1 000 kronor.

text: Borgensmannen kan återkalla en blocksäkerhet som inte är belastad genom att skicka ett skriftligt meddelande till Jordbruksverket. Av meddelandet ska det framgå att blocksäkerheten återkallas.

text: Gäldenären får ersätta en säkerhet med en annan säkerhet under förutsättning att den nya säkerheten täcker alla resterande skyldigheter. I sådana fall ska gäldenären skicka ett skriftligt meddelande till Jordbruksverket. Av meddelandet ska det tydligt framgå vilken säkerhet som ska ersättas. En ersättningssäkerhet ska uppfylla villkoren i 3-7 §§.

text: Godkända borgensmän

text: Godkända borgensmän är 1. bank som får driva verksamhet i Sverige enligt

text: 1 kap.

text: 5 §§

text: 2 kap. 1 §

text: och

text: 4 kap.

text: 5 §§

text: lag (

text: ) om bank- och finansieringsrörelse eller som anges i den förteckning som upprättas enligt

text: artikel 20 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013

text: om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv

text: och om upphävande av direktiv

text: och

text: , 2. kreditmarknadsbolag och kreditinstitut som får driva verksamhet i Sverige enligt

text: 2 kap. 1 § lagen (2004:297)

text: om bank- och finansieringsrörelse och som enligt bolagsordningen har rätt att tillhandahålla en säkerhet enligt artikel 51 i kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 908/2014

text: med beaktande av utbetalande organ och andra organ, ekonomisk förvaltning, räkenskapsavslutning, regler om kontroller, värdepapper och öppenhet samt 3. försäkringsbolag som får driva verksamhet i Sverige enligt

text: 1 kap. 1 §

text: och

text: 2 kap. 1 §

text: försäkringsrörelselagen (2010:2043)

text: samt

text: 2 kap.

text: 1 a §§

text: och

text: 4 kap. 1 §

text: lagen (

text: ) om utländska försäkringsgivares verksamhet i Sverige och som enligt bolagsordningen har rätt att tillhandahålla en säkerhet enligt artikel 51 i kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 908/2014

text: med beaktande av utbetalande organ och

text: 6 Förteckningen finns på EBA:s hemsida: www.eba.europa.eu/risk-analysis-and-data/credit-institutions-register 7 EUT L 176, 27.6.2013, s. 338 (Celex 32013L0036). 8 EUT L 255, 28.8.2014, s. 59 (Celex 32014R0908).

text: andra organ, ekonomisk förvaltning, räkenskapsavslutning, regler om kontroller, värdepapper och öppenhet .

text: Jordbruksverket kan besluta om undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter om det finns särskilda skäl.

text: Denna författning träder i kraft den 12 december 2016, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:68

text: ) om systemet med säkerheter för jordbruksprodukter ska upphöra att gälla. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:68

text: ) om systemet med säkerheter för jordbruksprodukter ska dock gälla för säkerheter som ställts före den 12 december 2016.

text: LEIF DENNEBERG

text: Karin Ilhamn (Stödregelenheten)

text: 9 EUT L 255, 28.8.2014, s. 59 (Celex 32014R0908).

text: Bilaga 1

text: Statens jordbruksverk 551 82 Jönköping

text: Garantiåtagande (enkel säkerhet)

text: ska enligt gällande bestämmelser* ställa säkerhet till Jordbruksverket för att uppfylla förpliktelse knuten till

text: o importlicens o exportlicens o intervention

text: (produkt/produktgrupp)

text: Undertecknad bank åtar sig oåterkalleligt och ovillkorligt att till Jordbruksverket senast 30 dagar efter det att Jordbruksverket framställt krav mot oss betala det belopp Jordbruksverket angivit i kravet. Av Jordbruksverkets krav ska framgå att ovannämnda företag till det i kravet angivna beloppet inte uppfyllt ovan angiven förpliktelse.

text: Banken ska dock inte på grund av denna förbindelse kunna åläggas att betala mer än sammanlagt

text: Banken har rätt att återkalla detta åtagande genom att skriftligen meddela Jordbruksverket att banken motsätter sig att åtagandet utnyttjas för förpliktelse som uppkommer efter den tidpunkt som banken anger. Sådan tidpunkt får inte infalla tidigare än fem helgfria vardagar efter den dag meddelandet kommit in till Jordbruksverket. Bankens åtagande gäller därefter endast för förpliktelse som uppkommit före denna tidpunkt.

text: Bankens åtagande upphör när Jordbruksverket meddelar banken att alla förpliktelser som åtagandet omfattar har uppfyllts.

text: *Grundläggande bestämmelser om säkerheter finns i kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 907/2014

text: av den 11 mars 2014 om komplettering av

text: vad gäller utbetalande organ och andra organ, ekonomisk förvaltning, avslutande av räkenskaper, säkerheter och användning av euron, i kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 908/2014

text: med beaktande av utbetalande organ och andra organ, ekonomisk förvaltning, räkenskapsavslutning, regler om kontroller, värdepapper och öppenhet och i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2016:29

text: ) om säkerheter för jordbruksprodukter.

text: Ort………. Datum…….. BANKEN XXXX…. Clearingnummer……. Adress…….. Underskrift och namnförtydligande……..

text: Bilaga 2

text: Statens jordbruksverk 551 82 JÖNKÖPING

text: Generellt garantiåtagande (blocksäkerhet)

text: ska löpande till Jordbruksverket ställa säkerhet för att uppfylla förpliktelser enligt gällande bestämmelser*.

text: Som säkerhet för ovannämnda företags nuvarande och kommande förpliktelser enligt ovan åtar sig undertecknad bank oåterkalleligt och ovillkorligt att till Jordbruksverket senast 30 dagar efter det att Jordbruksverket framställt krav mot oss betala det belopp Jordbruksverket angivit i kravet. Av Jordbruksverkets krav ska framgå att ovannämnda företag till det i kravet angivna beloppet inte uppfyllt sådan förpliktelse som preciseras i kravet.

text: (EU) nr 907/2014

text: av den 11 mars 2014 om komplettering av

text: (EU) nr 908/2014

text: SJVFS 2016:29

text: ) om säkerheter för jordbruksprodukter.

text: Ort…… Datum… BANKEN XXXX…. Clearingnummer…. Postadress…. Underskrift och namnförtydligande…..

text: Bilaga 3

text: Statens jordbruksverk 551 82 JÖNKÖPING

text: "Branschgaranti"-tillägg till befintligt garantiåtagande

text: uppdragit åt nedan angivna bank att till Statens jordbruksverk, 551 82 Jönköping, utfärda de garantiåtaganden som förtecknats nedan medger att garantiåtagandena får gälla som säkerhet även för sådana förpliktelser som beskrivs i respektive garantiåtagande och vilka kan uppkomma för det/de företag som vi nedan beskrivit.

text: Berörda garantiåtaganden

text: Garantinummer Datum för utfärdande Högsta belopp

text: Företag som får utnyttja garantiåtaganden ovan

text: Firma Organisationsnummer

text: Ort…………… Datum………….

text: Underskrift och namnförtydligande

text: Postadress: Telefonnummer: Telefaxnummer:

text: Undertecknad bank som utfärdat ovan förtecknade garantiåtaganden medger att dessa får utnyttjas som säkerhet för förpliktelse som beskrivs i respektive garantiåtagande och som kan uppkomma för det/de företag som angivits ovan.

text: Ort… Datum… BANKEN XXX… Clearingnummer… Postadress… Underskrift och namnförtydligande…

text: Bilaga 4

text: PANTSÄTTNING AV KAPITALBELOPP PÅ KONTO I BANK TILL FÖRMÅN FÖR STATENS JORDBRUKSVERK

text:  Pantsättning nummer (fylls i av banken) Enkel säkerhet, det vill säga för sökandens enstaka förpliktelse

text:  Blocksäkerhet, det vill säga för sökandens nuvarande och blivande förpliktelser Bankens namn och clearingnummer Kontonummer Pant Kapitalbelopp på Belopp, SEK konto i bank

text: Företag/firma Organisationsnummer Sökande/ Pantsättare

text: Utdelningsadress (gata, box e.dyl) Postadress (postnummer, ortnamn)

text: Företag/firma Organisationsnummer Pantsättare (om annan än sökanden) Utdelningsadress (gata, box e.dyl) Postadress (postnummer, ortnamn)

text: Pantsättning Kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 907/2014

text: av den 11 mars 2014 om komplettering av

text: vad gäller utbetalande organ och andra organ, ekonomisk förvaltning, avslutande av räkenskaper, säkerheter och användning av euron och kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 908/2014

text: med beaktande av utbetalande organ och andra organ, ekonomisk förvaltning, räkenskapsavslutning, regler om kontroller, värdepapper och öppenhet innehåller gemensamma föreskrifter för systemet med säkerheter för jordbruksprodukter enligt de EUförordningar som där anges. Sökande/pantsättare har att enligt ovan nämnda förordning till Jordbruksverket ställa säkerhet för att uppfylla förpliktelse/förpliktelser knuten/knutna till  importlicens  exportlicens  intervention  produktions/ konsumtionsstöd övrigt

text: för ………………………………..……………..…………………….. (produkt/produktgrupp) Till säkerhet för sökandens/pantsättarens ovannämnda förpliktelser pantsätts härmed till Statens jordbruksverk, 551 82 Jönköping, innestående kapitalbelopp på ovan angivet konto. Hur panten tas i Jordbruksverket får ta det pantsatta kapitalbeloppet i anspråk genom anspråk skriftligt meddelande till ovannämnda bank. Av meddelandet till banken ska framgå att sökanden/pantsättaren till i meddelandet angivet belopp inte fullgjort sådan förpliktelse till säkerhet för vilken pantsättningen ovan gäller. Banken har med stöd av meddelandet rätt att betala ut det belopp Jordbruksverket begär. Återkallelse av Pantsättaren har rätt att återkalla denna pantsättning genom skriftligt pantsättning meddelande till Jordbruksverket och banken. Panten ska därefter inte gälla

text: för förpliktelser som uppkommer fem helgfria vardagar efter den dag meddelandet kommit Jordbruksverket tillhanda. Ort, datum Sökandens/Pantsättarens underskrift Sökandens/Pantsättarens underskrift Bankens underskrift Vi har tagit del av pantsättningen: Ort, datum Bankens underskrift

text: Bilaga 5

text: Ändring av garantiåtagande nr xxxxxx utfärdad xxxx-xx-xx på xxxx kr

text: För X företaget……., organisationsnummer……………….postadress……………

text: Använd någon av nedanstående rubriker beroende på ändring:

text:  ”REDUKTION AV SÄKERHETSBELOPPET Säkerhetsbeloppet sänks med xxxx kr från xxxx kr till xxxx kr”

text:  ”HÖJNING AV SÄKERHETSBELOPPET Säkerhetsbeloppet höjs med xxxx kr från xxxx kr till xxxx kr”

text:  ”BORTTAG AV BRANSCHFÖRETAG

text: Borttag från och med xxxx-xx-xx Organisationsnummer xxxxxx Namn xxxxx Underskrift behörig firmatecknare för huvudföretaget”

text: Övriga villkor för garantiåtagandet är oförändrade. Denna ändring ska behandlas som en del av ovannämnda garantiåtagande.

text: Ort…… Datum….. BANKEN xxxx….. Clearingnummer……. Postadress……. Underskrift och namnförtydligande….


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om insamling av uppgifter om kläckägg och kycklingar

text: Av artikel

text: och

text: i kommissionens förordning (EG) nr 617/2008 av den 27 juni 2008 om tillämpningsföreskrifter för

text: rådets förordning (EG) nr 1234/2007

text: när det gäller handelsnormer för kläckägg och gårdsuppfödda kycklingar, följer att Sverige månadsvis och årligen ska samla in uppgifter om kläckägg och kycklingar.

text: Kläckerier som har en kapacitet att samtidigt placera minst 1 000 kläckägg i ruvmaskin ska lämna uppgifter till Jordbruksverket. De uppgifter som ska lämnas framgår av blanketterna ”Månatliga uppgifter” och ”Årliga uppgifter” som utgör bilagor till denna författning.

text: De uppgifter som ska lämnas månadsvis ska ha kommit in till Jordbruksverket senast den 15:e i månaden efter den månad som uppgifterna avser. De uppgifter som ska lämnas årligen ska ha kommit in till Jordbruksverket senast den 15 januari året efter det år som uppgifterna avser.

text: Denna författning träder i kraft den 10 december 2016, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:44

text: ) om insamling av uppgifter om ägg som placerats för kläckning, kläckta kycklingar och kycklingar som tas i bruk ska upphöra att gälla.

text: LEIF DENNEBERG

text: Saranda Daka (Statistikenheten)

text: EUT L 168, 28.6.2008 s.5, (Celex 32008R0617)

text: Bilaga 1 Månatliga uppgifter

text: Bilaga 2 Årliga uppgifter


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om stöd från det nationella honungsprogrammet

text: Grundläggande bestämmelser om stöd från honungsprogrammet finns i: 1.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013

text: om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar

text: (EEG) nr 922/72

text: (EEG) nr 234/79

text: (EG) nr 1037/2001

text: och

text: (EG) nr 1234/2007

text: , 2. kommissionens delegerade förordning

text: (EU) 2015/1366

text: av den 11 maj 2015 om komplettering av

text: vad gäller stöd inom biodlingssektorn , 3. kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) 2015/1368

text: av den 6 augusti 2015 om tillämpningsföreskrifter för

text: vad gäller stöd till biodlingssektorn , och 4. förordningen (

text: ) om EU:s förordningar om pris och marknadsreglering av jordbruksprodukter.

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl får Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i denna författning.

text: Allmänna villkor

text: Stöd får, i mån av medel, lämnas till projekt som genomför någon eller några av följande åtgärder: 1. Tekniskt stöd till biodlare och biodlingsorganisationer. 2. Bekämpning av angrepp på bibestånd och sjukdomar som drabbar bibestånd, särskilt varroasjukan. 3. Rationalisering vid flyttning av bisamhällen. 4. Åtgärder till stöd för laboratorier som utför analyser av biodlingsprodukter för att hjälpa biodlarna att saluföra och öka värdet av sina produkter. 5. Stödåtgärder för utökningen av bibestånden i EU.

text: EUT L 347, 20.12.2013, s. 671 (Celex 32013R1308). 2 EUT L 211, 8.8.2015, s. 3 (Celex 32015R1366). 3 EUT L 211, 8.8.2015, s. 9 (Celex 32015R1368).

text: 6. Samarbete med specialiserade organ för genomförandet av programmen för tillämpad forskning om biodling och biodlingsprodukter. 7. Övervakning av marknaden. 8. Förbättring av produktkvaliteten för ett bättre utnyttjande av produkternas marknadspotential.

text: För att få stöd för ett projekt ska åtgärderna gynna fler än enstaka företag.

text: Projektets stödberättigande verksamhet får tidigast börja den 1 augusti det år som ansökan om stöd skickas in och ska vara avslutad den 31 juli det sista året i projekttiden.

text: Enligt

text: 6 § förordningen (2011:926)

text: om EU:s förordningar om pris- och marknadsreglering av jordbruksprodukter prövar Jordbruksverket frågor om stöd. Vid beslut om stöd från det nationella honungsprogrammet innebär det att Jordbruksverket prioriterar bland ansökta projekt inom ramen för det nationella honungsprogrammets budget.

text: Ansökan om stöd

text: Sökanden ska fylla i ansökan om stöd från det nationella honungsprogrammet på Jordbruksverkets webbplats och därefter skicka ansökan per post till Jordbruksverket. Ansökan ska ha kommit in till Jordbruksverket senast den 30 april det kalenderår som projektet tidigast får starta.

text: En ansökan om stöd ska vara undertecknad av den sökande eller en behörig företrädare för den sökande och innehålla 1. namn, adress och personnummer eller organisationsnummer, 2. uppgift om bankkonto, 3. uppgift om skyldighet att redovisa moms, 4. den åtgärd i 3 § som projektet anknyter mest till, 5. projektets namn, 6. projektets start- och slutdatum, 7. projektledarens namn och adress, 8. beskrivning av projektidén samt problemställning, 9. kort beskrivning av projektets bakgrund, 10. mål med projektet, 11. projektets målgrupp, 12. beskrivning av hur projektet ska genomföras, 13. kort beskrivning av projektets deltagare och deras kompetenser, 14. plan för redovisning och spridning av projektets resultat, 15. projektets faktiska kostnader, 16. sammanställning av projektets finansiering, 17. andra sökta och beviljade stöd, 18. intyg om behörig företrädare, och 19. andra bilagor som stödsökanden vill hänvisa till.

text: 4 http://www.jordbruksverket.se/amnesomraden/stod/andrastod/nationellahonungsprogrammet.106.57e bfcbf1539840d7c11e575.html

text: De stödmottagare som fått stöd beviljat för ett flerårigt projekt ska varje år från och med det andra året i projekttiden ansöka om fastställande av budget. Den ansökan ska ha kommit in till Jordbruksverket senast den 30 april för respektive år.

text: En ansökan om fastställande av budget ska vara undertecknad av stödmottagaren eller behörig företrädare för stödmottagaren och innehålla 1. namn och personnummer eller namn, organisationsnummer och adress, 2. projektets namn, 3. eventuella förändringar i projektet, 4. projektets faktiska kostnader, 5. sammanställning av projektets finansiering, 6. andra sökta eller beviljade stöd, och 7. andra bilagor som stödsökanden vill hänvisa till.

text: Ansökan om utbetalning

text: De stödmottagare som har fått beviljat stöd får ansöka om del- och slututbetalning.

text: En ansökan om del- eller slututbetalning ska vara undertecknad av stödmottagaren eller behörig företrädare för stödmottagaren och innehålla 1. namn, adress och personnummer eller organisationsnummer, 2. uppgift om skyldighet att redovisa moms, 3. uppgift om huruvida projektet följer stödbeslutet och projektplanen, 4. uppgift om andra sökta eller beviljade stöd, 5. uppgift om den gäller del- eller slututbetalning, 6. uppgift om utbetalningens fördelning på stödåtgärder, 7. uppgift om projektets faktiska kostnader, 8. underlag som styrker att de i ansökan angivna kostnaderna är betalda, 9. kopior på fakturor, 10. uppgift om moms, syfte med utbildnings- eller informationsinsatsen, kursprogram och deltagarförteckning om stöd söks för måltidskostnader, 11. ett exemplar av alla trycksaker som producerats med stöd från honungsprogrammet om sådana finns, 12. kopior på kreditfakturor om sådana finns i projektet, och 13. kopior på underlag som styrker lönekostnader om sådana finns i projektet.

text: För ettåriga projekt ska en ansökan om slututbetalning ha kommit in till Jordbruksverket senast den 31 augusti det år som projektet avslutas. För fleråriga projekt ska en ansökan om slututbetalning för respektive år komma in till Jordbruksverket senast den 31 augusti varje år under projekttiden.

text: Ideella föreningar, ekonomiska föreningar och allmännyttiga stiftelser får ansöka om utbetalning i förskott. En ansökan om utbetalning i förskott får göras tidigast den dag som stödsökanden mottar sitt beslut om stöd. En utbetalning i förskott får vara högst hälften av det beviljade stödet, dock högst 250 000 kronor.

text: En ansökan om utbetalning i förskott ska vara undertecknad av stödmottagaren eller behörig företrädare för stödmottagaren och innehålla 1. namn, adress och personnummer eller organisationsnummer, och 2. uppgift om det begärda förskottsbeloppet.

text: Kostnader

text: Stöd får endast lämnas för faktiska kostnader som är tydligt kopplade till projektets aktiviteter.

text: Stöd får endast lämnas för kostnader som uppkommit inom projekttiden och som är betalda. Vid ansökan om förskottsutbetalning enligt 14 § behöver kostnaderna inte vara betalda.

text: Stöd får lämnas för luncher och middagar i samband med utbildnings- eller informationsinsatser. Stödmottagaren ska redovisa utgifterna som enhetskostnader enligt Skatteverkets avdragsgilla nivå vid tidpunkten för när utgifterna uppstår. För stödsökande som inte är momsredovisningsskyldig för projektet får stöd lämnas för måltidskostnaden plus moms. Stöd lämnas inte för alkoholhaltiga drycker.

text: Arbete som är tydligt kopplat till projektets aktiviteter och som utförs av en stödmottagare som är privatperson eller bedriver verksamhet som enskild firma och är 16 år eller äldre kan ge rätt till stöd. Även i ett handelsbolag eller kommanditbolag som är stödmottagare kan delägarnas utförda arbete som är tydligt kopplat till projektets aktiviteter ge rätt till stöd. Sådant arbete får redovisas med en enhetskostnad på 220 kronor per timme.

text: Utgifter för resor kan ge rätt till stöd. Utgifter för resor med egen bil, tjänstebil eller leasingbil där milkostnaden inte ingår i leasingavtalet, ska redovisas med en enhetskostnad på 30 kronor per mil. Om stödmottagaren faktureras resekostnaderna får stöd lämnas för det fakturerade beloppet om stödmottagaren redovisar det.

text: Utbildningsinsatser

text: Stöd får endast lämnas för utbildningsinsatser som 1. omfattar minst tre pass på 45 minuter vardera, 2. behandlar biodling, hantering av biodlingsprodukter eller bisjukdomsbekämpning, 3. har ett kursprogram där det framgår datum och plats för insatsen, föreläsarens namn, vilka ämnen som behandlas och insatsens längd, och 4. har en deltagarförteckning.

text: Rapporteringsskyldighet

text: Stödmottagaren ska avrapportera sitt projekt skriftligen till Jordbruksverket senast den 1 november det år som projektet avslutas. Rapporten ska innehålla en sammanfattning av projektet och en beskrivning av de resultat som uppnåtts. För fleråriga projekt ska stödmottagaren delrapportera sitt projekt senast den 1 november

text: varje år under projekttiden. Delrapporten ska innehålla en sammanfattning av vad som gjorts i projektet under det gångna året och vilka resultat som uppnåtts. ___________

text: Denna författning träder i kraft den 23 januari 2017, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2015:6

text: ) om ansökan om stöd och utbetalning från det nationella honungsprogrammet upphör att gälla. Den gamla föreskriften ska tillämpas för de ärenden avseende nationella honungsprogrammet för åren 2014 till 2016. 21 § punkten ett i den nya författningen ska dock tillämpas för ansökningar som avser verksamhetsåret som startar den 1 augusti 2016.

text: HARALD SVENSSON

text: Martin Johansson (Stödregelenheten)


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1995:90) om certifiering m.m. av utsädespotatis

text: Grundläggande bestämmelser om certifiering av utsäde finns i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: och i

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: . Grundläggande bestämmelser om frihet från allvarliga växtskadegörare m.m. finns i

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: och i förordningen (

text: ) om växtskydd m.m. (

text: SJVFS 2014:23

text: Definitioner

text: De termer och begrepp som används i

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: utsädeslagen (1976:298)

text: och

text: 13 kap.

text: miljöbalken (1998:808)

text: har samma betydelse i dessa föreskrifter. I dessa föreskrifter avses med basutsäde: kategori av utsädespotatis som är grundat på stamutsäde eller basutsäde i klass S eller SE enligt

text: 10 a §

text: . Utsädet är i huvudsak avsett som utgångsmaterial för produktion av certifikatutsäde, bevarandesort: en lantsort eller en annan sort, som även kan vara förädlad, som är naturligt anpassad till de lokala och regionala betingelserna i Sverige och som hotas av genetisk utarmning, brukningsenhet: företag bestående av en eller flera registerfastigheter eller delar av sådana med gemensam användning av maskiner och annan utrustning för produktion av potatis, certifieringsnummer: ett unikt och spårbart nummer som Jordbruksverket tilldelar varje enskilt utsädesparti, även kallat SWE-nummer, certifikatutsäde: kategori av utsädespotatis som är grundat på stamutsäde eller basutsäde. Utsädet är avsett för produktion av annan potatis än utsädespotatis, enligt

text: 10 a §

text: , eget utsäde: utsäde från vid fältbesiktning godkänd odling till vilken utsädet härstammar från certifierat utsäde eller från eget stamutsäde. Utsädet ska ha odlats, lagrats och sorterats på egen eller arrenderad brukningsenhet samt vara avsett för odling på samma brukningsenhet, fält: det sammanhängande markområde på vilket en enda jordbrukare odlar en enda gröda, kategori av utsädespotatis: stamutsäde, basutsäde och certifikatutsäde, klasser: en underkategori av utsädespotatis med särskilda krav för sundhet och kvalitet som är likvärdiga i hela unionen, klonplantor: plantor uppväxande från en och samma meristemplanta, meristem: tillväxtpunkt i skottspets med ett eller ett par bladanlag, meristemklon: samtliga sticklingar eller plantor, som genom vegetativ förökning härstammar från ett och samma meristem, meristemplanta: planta uppväxande från meristem på sterilt substrat, mikroförökning: metod för att snabbt reproducera växtmaterial i syfte att producera ett stort antal växter genom in vitro-odling av vegetativa knoppar eller meristem från en växt,

text: 3 Ändringen innebär bland annat att definitionen av gemenskapsklasser tas bort.

text: moderknöl: knöl från vilken meristem tas, moderplanta: planta utvecklad från rörstickling och odlad i substrat fritt från sjukdomsalstrare, rörstickling: på konstgjort substrat rotad stickling från meristemplanta, skyddad zon: ett område inom EU som av Europeiska gemenskapen (EG) har erkänts antingen vara fritt från en viss växtskadegörare eller att skadegöraren är under effektiv bekämpning, stamutsäde: kategori av utsädespotatis som är uppdraget från meristem och producerat enligt kraven i dessa föreskrifter eller annat utsäde som uppfyller motsvarande sundhets- och kvalitetskrav och som av Statens jordbruksverk godkänts som stamutsäde, enligt 10 a §. Utsädet är i huvudsak avsett som utgångsmaterial för produktion av basutsäde, unionsklasser: se klasser, utsädesodling: odling baserad på certifierat utsäde eller på eget utsäde och som anmälts till fältbesiktning, utsädesparti: ”ett parti av utsädespotatis”, en avgränsad mängd potatis som härstammar från en odling som har ett unikt referensnummer, är av samma sort samt inte varierar överdrivet i sammansättning och utseende utan är tillräckligt homogent, utsädespotatis: vegetativt förökningsmaterial av Solanum tuberosum L. (potatis) som uppfyller fastställda krav på härstamning, kvalitet, produktionsbetingelser och sundhet, växtpass: officiell märkning, utformad enligt bilaga 6, som visar att föreskrivna sundhets- och kvalitetskrav vid förflyttning av växter inom EU är uppfyllda samt, ännu icke godkänd sort: en sort som inte finns på EU:s gemensamma sortlista och för vilken det lämnats in en ansökan till Jordbruksverket om intagning i den svenska sortlistan. (

text: SJVFS 2015:39

text: Registrering

text: Odlare eller företag som avser att odla eller producera utsädespotatis eller att ändra sina bruknings- eller produktionsförhållanden ska registrera sin verksamhet hos Jordbruksverket enligt 3 § verkets föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. (

text: SJVFS 2015:39

text: Anmälan om utsädesodling

text: Den som avser att påbörja produktion av nytt stamutsäde i fält ska skriftligen anmäla detta till Jordbruksverket senast den 1 juli det år första urval för stamutsädesproduktion ska ske. (

text: SJVFS 2015:39

text: Den som avser att odla utsädespotatis ska skriftligen anmäla sin planerade utsädesodling till Jordbruksverket. Anmälan ska ha kommit in till Jordbruksverket senast den 20 maj det år odlingen sker. För verksamheter som bedrivs i Västernorrlands, Jämtlands, Västerbottens eller Norrbottens län ska anmälan dock ha kommit in senast den 1 juni det år odlingen sker. Anmälan ska innehålla sådana uppgifter att samtliga potatisodlingar som förekommer på brukningsenheten kan identifieras på en blockkarta. (

text: SJVFS 2015:39

text: Frihet från växtskadegörare

text: Vid odling och produktion av utsädespotatis gäller följande krav. När inga specifika kategorier anges gäller kraven för stam-, bas- och certifikatutsäde. Följande växtskadegörare får inte förekomma på brukningsenheten eller i utsädespartiet. 1. Ljus ringröta, Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al. ssp sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al. 2. Mörk ringröta, Ralstonia solanacearum (Smith.) Yabuuchi et al. 3. Potatiskräfta, Synchytrium endobioticum (Schilbersky) Percival. 4. Rotgallnematod, Meloidogyne chitwoodi Golden, O'Bannon, Santo & Finley. 5. Koloradoskalbagge, Leptinotarsa decemlineata Say. 6. Bronsfläckvirus, Tomato spotted wilt tospo virus. Följande växtskadegörare får vid produktion av kategorierna stam- eller basutsäde inte förekomma på brukningsenheten eller i utsädespartiet. De får vid produktion av certifikatutsäde inte förekomma på det odlade fältet eller i utsädespartiet. 1. Vit potatiscystnematod, Globodera pallida (Stone) Behrens. 2. Gul potatiscystnematod, Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens. På det odlade fältet eller i utsädespartiet får inte växtskadegöraren potatisrötnematod, Ditylenchus destructor Thorne, förekomma. På fält för utsädespartier som ska certifieras för saluföring till område som är skyddad zon för växtskadegöraren rhizomania, Beet necrotic yellow vein beny virus, får inte den växtskadegöraren förekomma. (

text: SJVFS 2015:39

text: Därutöver gäller att utsädespotatis inte får odlas på brukningsenhet som är förklarad smittad av potatiskräfta, eller som är belägen inom riskområde med avseende på potatiskräfta. Utsädesodling får påbörjas tidigast fem år efter det att smittförklaringen har upphävts. På brukningsenhet där någon av övriga växtskadegörare angivna i 6 § har konstaterats, får utsädespotatis odlas endast om sanering har genomförts enligt Jordbruksverkets anvisningar. (

text: SJVFS 2015:39

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:55

text: Fält där utsädesodling planeras ska före varje odlingssäsong undersökas för att utesluta förekomst av potatiscystnematoder. Anmälan för provtagning av fält ska skriftligen göras till Jordbruksverket. Provtagning ska göras av Jordbruksverket under perioden mellan den senaste skörden på fältet och sättning av utsädespotatis eller plantering av andra värdväxter för potatiscystnematoder. Provtagningen enligt första stycket behöver inte göras om det finns skriftlig dokumentation som visar att potatiscystnematoder inte har påträffats vid tidigare provtagning utförd av Jordbruksverket och att potatis eller plantor av andra värdväxter för potatiscystnematoder inte har förekommit vid provtagningen och inte har odlats därefter. (

text: SJVFS 2015:39

text: För att få återuppta produktion av stam- eller basutsäde då potatiscystnematoder påträffats måste alla fält som ingår i brukningsenhetens växtföljd för potatisproduktion vara konstaterat fria från potatiscystnematoder genom provtagning av

text: Jordbruksverket. Vid produktion av certifikatutsäde gäller emellertid kraven bara för det fält som är avsett för utsädesproduktionen. (

text: SJVFS 2015:39

text: Utgångsmaterial och klasser av utsädespotatis

text: Utsädespotatis kan certifieras i någon av följande kategorier och klasser. 1. stamutsäde: a) PBTC, första knölgeneration producerad genom mikroförökning b) PB1, högst första fältgenerationen c) PB2, högst andra fältgenerationen d) PB3, högst tredje fältgenerationen e) PB4, högst fjärde fältgenerationen 2. basutsäde: a) S, högst femte fältgenerationen b) SE, högst sjätte fältgenerationen c) E, högst sjunde fältgenerationen 3. certifikatutsäde: a) A, högst åttonde fältgenerationen b) B, högst nionde fältgenerationen Jordbruksverket kan dessutom medge certifiering i en klass med mindre strikta krav vid brist på basutsäde och certifikatutsäde inom EU. (

text: SJVFS 2015:39

text: Vid produktion av nytt stamutsäde i fält ska utgångsmaterialet tas från sorttypiska, friska plantor av högsta möjliga kvalitet. (

text: SJVFS 2015:39

text: Stamutsäde kan bestå av utsädesparti i unionsklasserna, eller utsädesparti som uppfyller motsvarande sundhets- och kvalitetskrav och som antingen är infört från annat land inom Europeiska unionen (EU) eller från Schweiz. Jordbruksverket kan godkänna sådana utsädespartier som stamutsäde efter ansökan för varje enskilt utsädesparti. Den som vill få ett sådant godkännande ska ansöka för varje enskilt utsädesparti och styrka att det aktuella utsädespartiet uppfyller de sundhets- och kvalitetskrav för stamutsäde som anges i dessa föreskrifter. Ansökan måste ha kommit in till Jordbruksverket senast den 20 maj det år odling av utsädespartiet sker. (

text: SJVFS 2015:39

text: Bas- och certifikatutsädesodling ska grundas på 1. certifierat utsäde av som lägst närmast högre klass, eller 2. eget utsäde som godkänts vid fältbesiktning, enligt 22-24 §§, i som lägst närmast högre klass. (

text: SJVFS 2010:5

text: Regler som gäller för odling av utsäde

text: Olika kloner av stamutsäde ska vara åtskilda så att de inte vidrör varandra.

text: För stamutsäde i klass PBTC gäller utöver de krav som i övrigt framgår av dessa föreskrifter följande. 1. Växterna, inklusive knölar, ska framställas genom mikroförökning 2. Växterna, inklusive knölar, ska framställas i en skyddad anläggning och i ett odlingssubstrat som är fritt från skadegörare. 3. Knölar får endast uppförökas en generation. (

text: Stamutsädesodling i klasserna PB1-PB3 ska ha ett avstånd av minst 50 meter i förhållande till 1. växthus, 2. lagerhus för annan potatis än stam- och basutsäde, eller 3. annan odling av potatis förutom utsädesodling planerad för klass PB1, PB2, PB3 och PB4. (

text: SJVFS 2015:39

text: Stamutsädesodling i klass PB4 ska ha ett avstånd av minst 25 meter till 1. växthus, 2. lagerhus för annan potatis än utsäde, eller 3. annan odling av potatis förutom utsädesodling planerad för lägst klass PB1-PB4, S och SE. (

text: SJVFS 2015:39

text: Basutsädesodling ska ha ett avstånd av minst 25 meter till 1. växthus, 2. lagerhus för annan potatis än utsäde, eller 3. annan odling av potatis förutom utsädesodling grundad på stamutsäde eller basutsäde. (

text: SJVFS 2014:23

text: Certifikatutsädesodling ska ligga minst 10 meter från potatisodling som inte är utsädesodling.

text: Utöver vad som anges i 15 - 18 §§ gäller att utsädesodlingar ska läggas ut åtskilda med minst 1,5 meter mellan odlingar av olika partier. Utsäde av flera sorter får odlas på samma brukningsenhet. Utsädesodling för planerad certifiering får endast odlas på en och samma brukningsenhet i olika klasser om det sker i följande kombinationer 1. PB1, PB2, PB3, PB4, S, SE, E, A och B eller, 2. A, B och annan potatisodling än utsädesodling. På brukningsenheter med planerad certifiering i klass PB1, PB2, PB3, PB4, S, SE eller E får inga andra potatisodlingar, utöver utsädesodlingar, förekomma. På brukningsenheter med planerad certifiering i klass A eller B får den potatisodling på brukningsenheten som inte är utsädesodling, endast baseras på certifierat utsäde eller på eget utsäde som vid föregående års fältbesiktning godkänts i lägst klass A eller B. (

text: SJVFS 2015:39

text: Odling av stamutsäde i klass PB1, PB2 eller PB3 får inte förläggas till areal där potatis har odlats under något av de närmast föregående fyra åren. Odling av stamutsäde i klass PB4 samt bas- och certifikatutsäde får inte förläggas till areal där potatis har odlats under något av de närmast föregående tre åren. I Västernorrlands, Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län är det tillåtet med odling av bas- och certifikatutsäde under två år av sex. Om potatis har odlats på skiftet

text: under de föregående två åren ska Jordbruksverket ha godkänt den tidigare odlingen i lägst samma klass vid fältbesiktning som den planerade odlingen och den tidigare odlingen ska ha varit av samma sort som den planerade odlingen. (

text: SJVFS 2015:39

text: Maskiner och redskap som används till sättning, plöjning eller annan jordbearbetning samt upptagning av utsädespotatis, ska noggrant rengöras och desinficeras före odlingssäsongens början. Odlaren ska skriftligen dokumentera att rengöring och desinficering av maskiner och redskap har gjorts. Dokumentationen ska sparas i minst två år. Maskiner och redskap som används till sättning, plöjning eller annan jordbearbetning samt upptagning av utsädespotatis på en brukningsenhet där klasserna PB1, PB2, PB3, PB4, S och SE odlas får användas i odling på annan brukningsenhet endast om odlingen är en utsädesodling med samma kombination av klasser. Dessutom ska maskiner samt redskap dessförinnan och därefter noggrant rengöras och desinficeras. Maskiner och redskap som används till sättning, plöjning eller annan jordbearbetning samt upptagning vid odling av utsädespotatis på en brukningsenhet där klasserna SE, E, A och B odlas får användas i odling på annan brukningsenhet endast om odlingen är en utsädesodling med samma kombination av klasser. Dessutom ska maskiner och redskap dessförinnan och därefter noggrant rengöras och desinficeras. Maskiner och redskap som används vid odling av annan potatis än de som vid fältbesiktning har blivit godkänd som utsädesodling, får användas vid odling av certifikatutsäde endast om de dessförinnan och därefter noggrant har blivit rengjorda och desinficerade. (

text: SJVFS 2015:39

text: Fältbesiktning av utsädesodling

text: Innan en certifiering kan ske ska Jordbruksverket göra en besiktning av utsädesodlingen. Kraven för godkänd besiktning finns i bilaga 2. Besiktningen ska göras innan blastdödningen påbörjas. Odlingen får inte vara så ogräsbemängd eller skadad av andra orsaker att Jordbruksverket inte kan bedöma odlingens kvalitet. För att kunna säkerställa att kvalitetskraven i bilaga 2 uppfylls vid besiktningen får ytterligare besiktningar ske. (

text: Vid fältbesiktning av stamutsädesodling krävs att den är sorttypisk och i övrigt uppfyller kraven i bilaga 2. Beståndet får inte utan godtagbar anledning vara luckigt eller har rensats på grund av stjälkbakterios. (

text: SJVFS 2015:39

text: I bas- och certifikatutsädesodling får plantor av främmande sort samt sjuka plantor rensas bort innan fältbesiktningen. Detta ska göras så tidigt som möjligt genom uppgrävning. Såväl blast som knölar ska uppsamlas och bortföras från odlingen. Orsaken och omfattningen av det som utrensas ska finnas dokumenterad vid fältbesiktningstillfället. (

text: SJVFS 2015:39

text: Fältbesiktning av sådant certifikatutsäde som ett företag tillhandahåller sina avtalsbundna odlare får, utan hinder av vad som föreskrivs i 22 §§, utföras av person som Jordbruksverket har auktoriserat för detta ändamål.

text: Fältbesiktning av stamutsädesodling från vilken hela skörden levereras till företagets avtalsbundna odlare får, utan hinder av vad som föreskrivits i 22 §, utföras av person som Jordbruksverket har auktoriserat för detta ändamål. Resultaten från fältbesiktningar enligt första och andra stycket ska omgående skickas till Jordbruksverket. Odlingen kontrolleras genom stickprov av Jordbruksverket i den omfattning Jordbruksverket beslutar. (

text: SJVFS 2015:39

text: För att bli auktoriserad enligt 24 a § första och andra stycket krävs genomgången och godkänd kurs i fältbesiktning som ges av Jordbruksverket. Jordbruksverket ger auktorisation för en period av tre år och under förutsättning att personen årligen utför fältbesiktning. För fortsatt auktorisation krävs därefter genomgången och godkänd repetitionskurs vart tredje år. (

text: SJVFS 2015:39

text: Virustest

text: Innan certifiering får ske ska utsädet undersökas i särskilt virustest. Om produktionen skett i Västerbottens eller Norrbottens län, krävs dock inte virustest för certifiering av 1. de sorter som Jordbruksverket meddelar i särskilt beslut och som publiceras på Jordbruksverkets hemsida, www.jordbruksverket.se, 2. stamutsäde som producerats och ska odlas vidare inom samma kontraktsbundna utsädesproduktion, 3. stamutsäde som är avsett för egen produktion, eller 4. kontraktsbunden produktion av basutsäde av klasserna S och SE då utsädet återtas av den odlare som producerar utsädet. Om Jordbruksverket utifrån resultatet av fältbesiktningen bedömer att virusspridningen varit obetydlig kan Jordbruksverket i det särskilda fallet besluta att virustest inte behöver göras. (

text: SJVFS 2015:39

text: Provtagningar för virustest görs av Jordbruksverket. Knölarna i provet ska väljas ut slumpmässigt från skörden enligt punkterna 1-3 nedan. Odlaren kan dock i vissa situationer ta ut en bulklåda inför provtagningen enligt 25 b §. Analysen ska genomföras i Jordbruksverkets regi. Undersökningen ska omfatta 1. för stamutsäde och basutsäde i klasserna S och SE minst 300 knölar per 5 hektar odling, 2. för basutsäde klass E minst 200 knölar per 5 hektar odling, och 3. för certifikatutsäde minst 100 knölar per 10 hektar odling. (

text: SJVFS 2015:39

text: Odlaren får ta ut en bulklåda med knölar inför undersökning av virus. Bulklådan ska hållas åtskild från annan utsädespotatis. Ansvarig provtagare väljer dock om provet ska tas från bulklåda eller från lagret. Övriga krav som gäller för bulklåda är följande 1. Odlaren ska ta kontakt med ansvarig provtagare för att samråda i god tid innan skörd och inlagring startar för planering av provtagning. 2. Provet ska tas ut kontinuerligt, antingen vid skördetillfället, ur lådorna på vagn inför intransport till det egna lagret, eller vid avlastarbordet. 3. Provet ska innehålla 2000 - 3000 knölar. 4. Provet ska lagras i en låda märkt med fältbesiktningsnummer och potatissort. (

text: SJVFS 2015:39

text: Om provresultatet för certifikatutsäde är högre än 6 % för klass A och högre än 7 % för klass B ska ett nytt prov tas ut och testas. Den högsta tillåtna andelen knölar med virus för godkännande i de olika utsädesklasserna anges av bilaga 2. (

text: SJVFS 2015:39

text: Lagring

text: Lager- och sorteringslokaler samt därtill hörande lagrings- och sorteringsanordningar som används för utsädespotatis ska vara godkända av Jordbruksverket. Lager, sorteringslokaler och lådor ska inför varje säsong vara noggrant rengjorda och desinficerade senast till fältbesiktningen. Odlaren eller en ansvarig lagerhållare (om flera brukningsenheter använder samma lager- och sorteringslokaler) ska skriftligen dokumentera när lager- och sorteringslokaler samt lagrings- och sorteringsanordningar har rengjorts och desinficerats. Dokumentationen ska sparas i minst två år. (

text: SJVFS 2015:39

text: För lagring av skörd som är avsedd för certifiering gäller följande. Skörden ska lagras och sorteras i ett av Jordbruksverket godkänt lagerhus. Om lagerhuset används av flera brukningsenheter för lagring ska den ansvariga lagerhållaren ansvara för särhållningen av utsädespartier. Om olika utsädespartier lagras i samma lokal så ska de förvaras åtskilda. Varje parti ska vara märkt med årets fältbesiktningsnummer och i förekommande fall klonnummer. Lagerlokaler får endast användas gemensamt för skörd från odling som vid fältbesiktning godkänts i olika klasser enligt följande: 1. klasserna PB1, PB2, PB3, PB4, S, SE, E, A och B, eller 2. klasserna A och B och annan potatisodling än utsädesodling. Om sorteringsanordningar används av flera brukningsenheter ska ansvarig lagerhållare ansvara att sorteringsanordningar rengörs och desinficeras mellan sorteringen av utsädespartier från olika brukningsenheter. Lagring av klasserna A och B och annan potatisodling än utsädesodling får endast baseras på certifierat utsäde eller på eget utsäde som vid föregående års fältbesiktning godkänts i lägst klass A eller B. Skörd från utsädesodling som vid fältbesiktning underkänts för certifiering, av annan orsak än förekomst av stjälkbakterios eller potatiscystnematoder, får dock lagras och hanteras enligt andra stycket. Om lagring förekommer utanför brukningsenheten ska märkning enligt 35 § av partiet ske innan utsädet lämnar odlarens brukningsenhet. (

text: Lådor och övrig utrustning får endast användas inom samma brukningsenhet och från odling som vid fältbesiktning godkänts i olika klasser enligt följande: 1. klasserna PB1, PB2, PB3, PB4, S, SE, E, A och B, eller 2. klasserna A och B och annan potatisodling än utsädesodling. (

text: SJVFS 2015:39

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2015:39

text: Knölkvalitetskontroll

text: Utsädespotatis ska vid saluföringen ha en minsta storlek så att knölarna inte kan passera genom ett såll med kvadratiska maskor med sidan 25 mm. Skillnaden mellan övre och nedre gräns för storlek av potatisknölar i ett parti av utsädespotatis får inte överstiga 25 mm. För potatisknölar som är för stora för att passera ett såll med kvadratiska maskor med sidan 35 mm ska gränserna för största och minsta storlek av potatisknölar i ett parti av utsädespotatis anges i intervall av 5 mm. Kraven i första och andra stycket gäller inte klasserna PBTC och PB. (

text: SJVFS 2015:39

text: Utsädespartiet får inte vara frostskadat eller fuktigt. Om Jordbruksverket misstänker att ett utsädesparti kan vara frostskadat eller om det föreligger risk för kraftiga angrepp av Phoma- eller Fusariumröta i partiet, kan Jordbruksverket skjuta fram knölkvalitetskontrollen högst två veckor. (

text: SJVFS 2015:39

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 1997:5

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2015:39

text: För att bli certifierat ska utsädespartiet uppfylla de kvalitetskrav i övrigt som anges i bilaga 4. Överensstämmelse med dessa krav ska kontrolleras av Jordbruksverket. Om Jordbruksverket vid sin besiktning misstänker att kraven inte uppfylls, ska kontrollanalys genomföras. Vid kontrollanalys undersöks för klass S, SE och E 200 knölar per 5 000 kg och för klass A/B 200 knölar per 10 000 kg. Jordbruksverket har rätt att göra ombesiktning av ett tidigare besiktigat parti respektive att göra ytterligare kontrollanalyser. Partier som vid sådan kontrollanalys inte uppfyller de krav som anges i bilaga 4 får omsorteras och därefter återigen genomgå kontroll av Jordbruksverket. Partier som kasserats p.g.a. rötor eller partier som av andra orsaker inte är lämpliga som utsäde får inte certifieras. (

text: SJVFS 2010:5

text: För certifiering av stamutsäde i klass PBTC gäller att utsädespartiet ska vara fritt från följande a. virus b. röta, c. lackskorv, e. vanlig skorv och f. pulverskorv. Knölarna i partiet får inte heller vara överdrivet skrumpna på grund av uttorkning eller ha yttre skador, inklusive missbildningar. Jordbruksverket kontrollerar att utsädespartiet uppfyller dessa krav. (

text: SJVFS 2015:39

text: Förpackning, märkning och försegling

text: Säckar, storsäckar och kartonger som används för att förvara certifierad utsädespotatis i ska vara nya. Begagnade lådor och lastpallar samt transportmedel ska vara noggrant rengjorda och desinficerade inför varje odlingssäsong. Förpackningar av certifierad utsädespotatis ska vara förslutna och förseglas under Jordbruksverkets kontroll. Förpackningarna ska vara förslutna på ett sådant sätt att de inte kan öppnas utan att skada förslutningen. Trots kraven i andra stycket får certifierad utsädespotatis som är avsedd för odlare inom kontraktsbunden produktion förvaras i förpackningar som inte är förslutna. (

text: SJVFS 2015:39

text: Förpackningar med certifierad utsädespotatis får endast packas om, märkas om och återförseglas under Jordbruksverkets kontroll. Om en förpackning återförseglas ska datum för detta samt att det skett under Jordbruksverkets kontroll framgå av växtpasset. (

text: SJVFS 2015:39

text: På förpackningen ska anges storleksintervall enligt 29 §. För potatispartier där minsta storleken på potatisknölar är 35 mm ska storleksintervallet anges i intervall av 5 mm. (

text: SJVFS 2015:39

text: Förpackningar av certifierad utsädespotatis ska vara märkta med växtpass, som uppfyller kraven i bilaga 6. Växtpass för förpackningar av certifierad utsädespotatis som medgetts undantag från EU:s regler enligt

text: artikel 22 i rådets direktiv 2002/56/EG

text: , ska innehålla en text som tydligt anger att utsädet uppfyller mindre strikta krav. Märkningen ska utföras under Jordbruksverkets kontroll och utgör ett bevis på att utsädet är certifierat. Texten på växtpasset ska vara tydligt läsbar, utan rättningar och med outplånlig skrift. Växtpasset ska vara av självhäftande eller rivbeständigt material, placerad på förpackningen eller fäst under plomb på sådant sätt att det inte kan avlägsnas utan åverkan på underlaget eller märkningen. (

text: SJVFS 2007:55

text: Särskilda krav för utsäde av genetiskt modifierade sorter

text: Utöver kraven i dessa föreskrifter får utsäde som är av en sort som är genetiskt modifierad endast saluföras om ett tillstånd till utsläppande på marknaden finns enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken (1998:808)

text: eller om ett godkännande för utsläppande på marknaden finns som uppfyller kraven om ömsesidigt erkännande enligt

text: 3 kap. 43 § förordningen (2002:1086)

text: om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön. Av märkningen på förpackningen samt av alla dokument, officiella eller andra, som fästs på, eller åtföljer utsädespartiet ska det framgå att sorten är genetiskt modifierad enligt kraven i bilaga 6. (

text: SJVFS 2015:39

text: 4 Rådets direktiv

text: av den 13 juni 2002 om saluföring av utsädespotatis (EGT L 193, 20.7.2002, s. 60, Celex 32002L0056) senast ändrat genom kommissionens genomförandedirektiv

text: av den 17 december 2013 om ändring av bilagorna I och II till

text: rådets direktiv 2002/56/EG

text: vad gäller de minimikrav som ska uppfyllas av utsädespotatis och partier av utsädespotatis (EGT L 341, 18.12.2013 s. 52, Celex 32013L0063).

text: Särskilda krav för utsäde av ännu icke godkända sorter

text: Saluföring av utsäde av en ännu icke godkänd sort får ske i enlighet med

text: kommissionens beslut 2004/842/EG

text: . Ansökan om att få sälja utsädespotatis från försöksodling i fältmässig skala ska skickas till Jordbruksverket av den som har lämnat in ansökan om sortgodkännande eller en representant för denne. Ansökan ska innehålla följande uppgifter 1. planerade försöksodlingar, 2. uppgift om sorten ska provas enbart i Sverige. Om utsädet avses saluföras även till andra medlemsstater ska dessa anges, 3. sortbeskrivning samt 4. information om hur sorten upprätthålls. (

text: SJVFS 2005:81

text: Utsädet ska uppfylla kraven i dessa föreskrifter för certifiering i lägst klass B. Kraven på märkning framgår av bilaga 6 punkterna C och D. (

text: SJVFS 2010:5

text: Undantag för produktion av utsäde av bevarandesorter av potatis

text: Saluföring av utsädespotatis av bevarandesorter får ske utan att partiet är certifierat. Det framgår av 10 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2009:66

text: ) om godkännande av bevarandesorter av lantbruksväxter och om produktion och saluföring av sådana sorter. (

text: SJVFS 2015:39

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2015:39

text: Särskilda krav för odling av stamutsäde i laboratorium och växthus eller odlingsrum

text: Den som avser att producera stamutsäde ska ha tillgång till växtpatologisk expertis samt produktions- och lagringslokal som uppfyller kraven i paragraferna 38- 41. (

text: SJVFS 2014:23

text: För att undvika infektion av växtmaterialet vid laboratoriearbete och vid odling av meristemplantor, rörsticklingar och moderplantor ska erforderlig försiktighet och största möjliga hygien iakttas. En kultur som visar sig vara förorenad av svamp eller bakterier ska kasseras. Meristem, meristemkloner och moderplantor ska lätt kunna identifieras. De ska därför numreras och hållas väl åtskilda under hela odlingen. (

text: Den som producerar stamutsäde ska för varje uppdragning föra fortlöpande noteringar beträffande skärning av meristem, odling av meristemplantor och rörsticklingar, kylförvaring av rörsticklingar och odling av moderplantor. Uppgifter om tidpunkten för genomförande av respektive arbetsmoment, antalet meristem och plantor samt eventuell kassationsorsak och omfattning ska på begäran kunna redovisas till Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2005:81

text: 5 Kommissionens beslut

text: av den 1 december 2004 om genomförandebestämmelser enligt vilka medlemsstaterna får tillåta utsläppande på marknaden av utsäde som hör till sorter för vilka det har lämnats in en ansökan om införande på den nationella sortlistan för arter av lantbruks- eller köksväxter (EUT L 361, 9.12.2004, s. 21, Celex 32004D0842).

text: Rörsticklingar från varje meristemklon, som ska användas för produktion av stamutsäde, ska vara fria från potato Y potyvirus (PVY), potato leafroll polerovirus (PLRV), potato A potyvirus (PVA), potato M carlavirus (PVM), potato S carlavirus (PVS), potato X potexvirus (PVX), tomato spotted wilt tospovirus (TSWV), tobacco rattle tobravirus (TRV), potato mop-top pomovirus (PMTV), potato spindle tuber pospiviroid (PSTVd), Pectobacterium atrosepticum (syn. Erwinia carotovora subsp. atroseptica), Pectobacterium carotovorum subsp. carotovorum (syn. Erwinia carotovora subsp. carotovora), Dickeya spp. (syn. Erwinia chrysanthemi), Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus och Ralstonia solanacearum och andra växtpatogena virus samt bakterier och svampar. Dessutom ska moderknölen vara fri från Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus och Ralstonia solanacearum. Undersökningen ska ske i Jordbruksverkets regi då det gäller nationell produktion. (

text: SJVFS 2014:23

text: Meristemplantor ska lagras och hanteras på sätt som hindrar återinfektion av skadegörare. De får användas för upprepad produktion av stamutsäde. Meristemplantorna ska sticklingförökas klonvis. Rörsticklingar ska överföras till odlingssubstrat, som är fritt från sjukdomsalstrare, för produktion av moderplantor i växthus eller odlingsrum. Från moderplantorna får en knölgeneration, PBTC, produceras. Rörsticklingar får även planteras i fält för produktion av PB1. (

text: SJVFS 2015:39

text: Utsädespotatis från tredje land

text: Import av utsädespotatis från länder utanför EU är förbjuden utom från Schweiz. Detta framgår av 9 § första stycket och bilaga 3 del A punkt 10 i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. Import från Schweiz ska skriftligen anmälas till Jordbruksverket för utsädespotatis som överstiger 2 kg. Anmälan ska ha kommit in till Jordbruksverket senast en vecka efter införseln och den ska innehålla uppgifter om 1. importör, 2. produktionsland och kontrollerande myndighet, 3. avsändarland, 4. sort, 5. kvantitet, 6. referensnummer, samt 7. kategori och eventuell certifieringsklass. (

text: SJVFS 2015:39

text: Övriga bestämmelser

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2015:39

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2015:39

text: Utsädespotatis får inte saluföras om den har behandlats med groningshämmande medel. (

text: SJVFS 2015:39

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:55

text: Vid brist på utsäde eller om särskilda skäl annars föreligger, kan Jordbruksverket medge undantag från de krav som angivits i dessa föreskrifter, såvida detta inte påverkar kvaliteten vid fortsatt uppförökning och det inte strider mot EU:s bestämmelser. (

text: SJVFS 2015:39

text: Ytterligare bestämmelser om krav på märkning med växtpass, vid förflyttning inom EU av utsädespotatis som inte certifieras, samt krav på förvaring av växtpass finns i Statens Jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare.

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2017.

text: BIRGITTA EK

text: Anders Johansson (Växtregelenheten)

text: 6 .

text: Bilaga 1 har upphävts genom (

text: SJVFS 2015:39

text: Bilaga 2

text: Fältbesiktning och virustest

text: A. Fältbesiktning

text: Högsta tillåtna andel plantor med fel, angivet i procent, i respektive klass

text: Fel Klass PB 1 – PB 4 S SE E A B

text: Främmande sort eller avvikande typ 0,01 0,1 0,1 0,1 0,2 0,5

text: Stjälkbakterios 0 0,1 0,5 1,0 2,0 4,0

text: Mosaiksymptom eller bladrullsjuka inklusive krussjuka 0,1 0,2 0,5 0,8 2,0 6,0

text: B. Virustest

text: Högsta tillåtna andel knölar med virus, angivet i procent, i respektive klass

text: Klass PB 1 PB 3 S SE E A B PB 2 PB 4

text: PVY och 0,5 0,5 1,0 2,0 4,0 8,0 10,0 PLRV PVX, PVA 0 --- Undersöks inte --- (

text: SJVFS 2015:39

text: 7 Förekomst av PLRV (bladrullvirus) undersöks endast om misstanke om smitta föreligger. 8 Inklusive PVS och PVM.

text: Bilaga 3 har upphävts genom (

text: SJVFS 2010:5

text: Bilaga 4

text: Kvalitetskrav vid kontroll enligt 33 § inför certifiering (viktprocent, högst):

text: Kvalitetsfel Klass PB 1 – S/SE/E A/B PB 4

text: Annan röta än ljus ringröta eller mörk ringröta 0,2 0,5 0,5

text: varav blöta rötor 0,2 0,2 Djupa växtsprickor, starkt missformade och fysiologiska 3,0 3,0 3,0 skador samt mekaniska skador Vanlig skorv på mer än 1/3 av ytan 5,0 5,0 5,0 Lackskorv, mer än 1/10 av ytan 1,0 5,0 5,0 Pulverskorv och blåskorv, mer än 1/10 av ytan 1,0 3,0 3,0 Skrumpna knölar orsakade av överdriven uttorkning 0,5 1,0 1,0 eller uttorkning orsakad av silverskorv Total tolerans för ovanstående fel 6,0 6,0 8,0 Stora knölar (större än den övre gränsen) 3 3 3 Små knölar (mindre än den nedre gränsen) 3 3 3 Jord och andra främmande ämnen 1,0 1,0 2,0

text: SJVFS 2015:39

text: Bilaga 5 har upphävts genom (

text: SJVFS 2015:39

text: Bilaga 7 har upphävts genom (

text: SJVFS 2015:39