text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet fordonstestteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: SKOLFS 2022:116

text: Bilaga

text: Fordonstestteknik

text: Ämnet fordonstestteknik behandlar den teknik och utrustning som används för att genomföra tester inom det fordonstekniska området. Ämnet behandlar även hur en önskad utvecklingsidé blir verklighet, där testverksamheten utgör basen för utvecklingen.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet fordonstestteknik ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att genomföra installation av mätutrustning samt underhåll, diagnostisering och reparationer av fordon och mätutrustning i samband med fordonstester. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla tekniskt kunnande inom området fordonstestteknik samt förmåga att samla in och systematisera mätdata av rutinkaraktär. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om de utvecklingsområden som är vanligt förekommande inom fordonstestverksamheten samt förståelse av syfte och mål med olika tester inom det aktuella området. Den ska även leda till att eleverna utvecklar kunskaper om olika typer av testmiljöer och förståelse av hur testmiljöer kan anpassas utifrån olika problemställningar. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om krav på säkerhet, miljö och kvalitet inom branschen. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga till ansvarstagande och problemlösning och förmåga att hantera de informationssystem som används för att lösa arbetsuppgifterna. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att samarbeta och kommunicera med andra samt att använda begrepp som är relevanta för yrket. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att dokumentera och kvalitetssäkra arbetet. Undervisningen ska betona ett undersökande och problemlösande arbetssätt och ska organiseras så att eleverna får möjlighet att utföra sina uppgifter såväl individuellt som i samarbete med andra. Genom praktisk tillämpning ska eleverna dessutom ges möjlighet att utveckla sin förmåga att genomföra testkörning samt få ökad förståelse för samspelet mellan förare, fordon och testmiljö.

text: Undervisningen i ämnet fordonstestteknik ska ge eleverna förutsättning att utveckla följande: 1. Kunskap om olika typer av fordons funktion, komponenter och uppbyggnad. 2. Kunskap om olika typer av testmiljöer och körsimulatorer samt om hur testmiljöer och mätutrustning kan anpassas utifrån olika problemställningar. 3. Kunskap om hur olika parametrar kan mätas under körning. 4. Förmåga att utföra installation av testutrustning, genomföra tester samt samla in och analysera testresultat. 5. Förmåga att utföra testkörning med fordon i olika testmiljöer. 6. Förmåga att välja och använda arbetsmetoder och utrustning.

text: SKOLFS 2022:116

text: Kurser i ämnet

text: Fordonstestteknik, 200 poäng. Miljöer och utrustning för fordonstest, 200 poäng.

text: Fordonstestteknik, 200 poäng

text: Kurskod: FOOFOR0

text: Kursen fordonstestteknik omfattar punkterna 1–2 och 4–10 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Förbränningsmotorteknik. – Alternativa drivlinor, till exempel el- och hybridmotorer. – Alternativa energikällor i fordon, som el från batterier och bränsleceller. – Ellära, elektronik och grundläggande mätteknik. – Olika typer av testmiljöer och mätutrustning. – Hur olika testmiljöer och testutrustning kan anpassas till olika typer av tester. – Utvecklingsområden inom fordonstest. – Montering och anpassning av mätutrustning för specifika frågeställningar samt vid felsökning. – Service, underhåll och reparation av mätutrustning. – Insamling av testdata genom testrutiner under körning. – Fördjupad systematisering av testdata och utvärdering av resultat. – CAN-bussen, kommunikationsprincip och insamling av information. – Motortester i rigg. – Praktisk övningskörning med syfte att erhålla testförarlicens. – Informationsmaterial och manualer. – Metoder för att dokumentera arbetet på det sätt yrkesområdet kräver. – Emissionstester, avgasrening och lagkrav kring emissioner. – Olika säkerhets- och stabilitetssystem i bil samt testrutiner för dessa. – Lagar och andra bestämmelser som reglerar arbetsområdet. – Arbetsmiljö och säkerhetsfrågor för verksamheten. Säkerhet i samband med olika arbetsuppgifter. Förebyggande av person- och egendomsskador.

text: SKOLFS 2022:116

text: – Säkerhetsaspekter vid hantering, laddning, krock och stora effektuttag för elfordon samt uppvärmning, laddning och snabbladdning i kallt klimat av elfordon. – Sekretessfrågor under arbete med fordonstestverksamhet. – Kundbemötande och kommunikation. Faktorer som påverkar kommunikation och samarbete på arbetsplatsen. – Uttryck och begrepp som är relevanta för området.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för och ger exempel på förbränningsmotorteknik och alternativa energikällor i fordon. Dessutom beskriver eleven översiktligt olika testmiljöer, tekniker och utrustning för fordonstester. Eleven beskriver översiktligt och ger exempel på utvecklingsområden inom fordonstest. Eleven planerar, organiserar och utför i samråd med handledare vanligt förekommande arbetsuppgifter inom fordonstestteknik. Dessutom monterar och anpassar eleven i samråd med handledare olika typ av mätutrustning. Eleven utför i samråd med handledare och med viss säkerhet testkörning av fordon. I arbetet väljer eleven i samråd med handledare samt använder med viss säkerhet arbetsmetod och utrustning. Eleven använder med viss säkerhet svenska och engelska manualer samt digitala informationssystem. Eleven tar ansvar för kundens egendom samt för lokaler och verkstadsutrustning. Dessutom tar eleven ansvar för sin egen och andras säkerhet samt håller god ordning på arbetsplatsen. Eleven arbetar efter de krav på säkerhet, kvalitet och miljö som reglerar arbetet. I arbetet redogör eleven översiktligt för lagar och andra bestämmelser som styr arbetet. Dessutom redogör eleven översiktligt för sekretessfrågor under arbete med fordonstestverksamhet. Resultatet av arbetet är tillfredsställande. Eleven samarbetar och löser i samråd med handledare problem som uppkommer för att nå planerade resultat. I sin kommunikation använder eleven med viss säkerhet begrepp och uttryck som är relevanta för ämnesområdet. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för och ger exempel på förbränningsmotorteknik och alternativa energikällor i fordon. Dessutom beskriver eleven utförligt olika testmiljöer, tekniker och utrustning för fordonstester. Eleven beskriver utförligt och ger exempel på utvecklingsområden inom fordonstest. Eleven planerar, organiserar och utför efter samråd med handledare vanligt förekommande arbetsuppgifter inom fordonstestteknik. Dessutom 4 monterar och anpassar eleven efter samråd med handledare olika typ av

text: SKOLFS 2022:116

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för och ger exempel på förbränningsmotorteknik och alternativa energikällor i fordon. Dessutom beskriver eleven utförligt och nyanserat olika testmiljöer, tekniker och utrustning för fordonstester. Eleven beskriver utförligt och nyanserat och ger exempel på utvecklingsområden inom fordonstest. Eleven planerar, organiserar och utför efter samråd med handledare vanligt förekommande arbetsuppgifter inom fordonstestteknik. Dessutom monterar och anpassar eleven efter samråd med handledare olika typ av mätutrustning. Eleven utför efter samråd med handledare och med säkerhet testkörning av fordon. I arbetet väljer eleven efter samråd med handledare samt använder med säkerhet arbetsmetod och utrustning. Eleven använder med säkerhet svenska och engelska manualer samt digitala informationssystem. Eleven tar ansvar för kundens egendom samt för lokaler och verkstadsutrustning. Dessutom tar eleven ansvar för sin egen och andras säkerhet samt håller god ordning på arbetsplatsen. Eleven arbetar efter de krav på säkerhet, kvalitet och miljö som reglerar arbetet. I arbetet redogör eleven utförligt för lagar och andra bestämmelser som styr arbetet. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för sekretessfrågor under arbete med fordonstestverksamhet. Resultatet av arbetet är gott. Eleven samarbetar och löser efter samråd med handledare problem som uppkommer för att nå planerade resultat. I sin kommunikation använder

text: SKOLFS 2022:116

text: Kurskod: FOOMIL0

text: Kursen miljöer och utrustning för fordonstest omfattar punkterna 2–4 och 6– 10 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Historiskt perspektiv på fordonstestbranschens utveckling i Sverige och internationellt. – Olika testmiljöer, tekniker och utrustning för fordonstester. – Olika simuleringsmiljöer för utveckling och tester. – Utformning och användningsområden för olika typer av land- och isbanor. – Olika delar i processen från problemställning eller önskvärt utvecklingsområde till färdig produkt, till exempel fordonskomponent. – Tekniken och dess begränsningar inom aktuella utvecklingsområden. – Aktuell forskning och aktuella utvecklingsområden inom fordons- och transportbranschen. – Parametrar som påverkar utsläpp, prestanda och mekanisk påfrestning för olika typer av motorer samt hur detta kan mätas under körning. – Installation, användning och felsökning av mätsystem och annan utrustning. – Service, underhåll och reparation av mätutrustning. – Olika underlag och konstruktion för test av friktion, hållfasthet, ljud och vibrationer. – Systematisering av testdata och utvärdering av resultat. – Nätverk, kommunikation och diagnos. – Diagnos av bil med byte av sensorer. – Metoder för att dokumentera arbetet på det sätt yrkesområdet kräver. – Informationsmaterial och manualer. – Lagar och andra bestämmelser som reglerar arbetsområdet. – Arbetsmiljö- och säkerhetsfrågor för verksamheten. Riskbedömning och säkerhet i samband med olika arbetsuppgifter. Förebyggande av personoch egendomsskador. – Företagandets villkor samt sekretessfrågor vid arbete med fordonstestverksamhet. – Kundbemötande och kundens behov. Faktorer som påverkar kommunikation och samarbete på arbetsplatsen och med kunder. – Uttryck och begrepp som är relevanta för yrkesområdet.

text: Betygskriterier

text: SKOLFS 2022:116

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för och ger exempel på teknik som används och dess begränsningar inom aktuella utvecklingsområden inom fordonstestbranschen. Dessutom redogör eleven översiktligt för fordonstestbranschens utveckling i Sverige och internationellt. Eleven beskriver översiktligt användning och utveckling av olika simuleringsmiljöer för utveckling och tester och ger exempel på utformning och användningsområden för olika typer av land- och isbanor. Eleven redogör översiktligt för och ger exempel på olika parametrar som påverkar bilens egenskaper och hur detta kan mätas under körning. Eleven planerar, organiserar och utför i samråd med handledare olika arbetsuppgifter i processen från problemställning till färdig produkt. I arbetet utgår eleven med viss säkerhet från befintlig forskning och beställarens krav. Dessutom planerar, organiserar och utför eleven tester i samråd med handledare. I arbetet väljer eleven i samråd med handledare samt använder med viss säkerhet arbetsmetod och utrustning. Eleven använder med viss säkerhet svenska och engelska manualer samt digitala informationssystem. Eleven tar ansvar för kundens egendom samt för lokaler och verkstadsutrustning. Dessutom tar eleven ansvar för sin egen och andras säkerhet samt håller god ordning på arbetsplatsen. Eleven arbetar efter de krav på säkerhet, kvalitet och miljö som reglerar arbetet. I arbetet redogör eleven översiktligt för lagar och andra bestämmelser som styr arbetet. Resultatet av arbetet är tillfredsställande. Eleven samarbetar och löser i samråd med handledare problem som uppkommer för att nå planerade resultat. I sin kommunikation använder eleven med viss säkerhet begrepp och uttryck som är relevanta för ämnesområdet. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för och ger exempel på teknik som används och dess begränsningar inom aktuella utvecklingsområden inom fordonstestbranschen. Dessutom redogör eleven utförligt för fordonstestbranschens utveckling i Sverige och internationellt. Eleven beskriver utförligt användning och utveckling av olika simuleringsmiljöer för utveckling och tester och ger exempel på utformning och användningsområden för olika typer av land- och isbanor. Eleven redogör utförligt för och ger exempel på olika parametrar som påverkar bilens egenskaper och hur detta kan mätas under körning.

text: SKOLFS 2022:116

text: Eleven planerar, organiserar och utför efter samråd med handledare olika arbetsuppgifter i processen från problemställning till färdig produkt. I arbetet utgår eleven med viss säkerhet från befintlig forskning och beställarens krav. Dessutom planerar, organiserar och utför eleven tester efter samråd med handledare. I arbetet väljer eleven efter samråd med handledare samt använder med viss säkerhet arbetsmetod och utrustning. Eleven använder med viss säkerhet svenska och engelska manualer samt digitala informationssystem. Eleven tar ansvar för kundens egendom samt för lokaler och verkstadsutrustning. Dessutom tar eleven ansvar för sin egen och andras säkerhet samt håller god ordning på arbetsplatsen. Eleven arbetar efter de krav på säkerhet, kvalitet och miljö som reglerar arbetet. I arbetet redogör eleven utförligt för lagar och andra bestämmelser som styr arbetet. Resultatet av arbetet är tillfredsställande. Eleven samarbetar och löser efter samråd med handledare problem som uppkommer för att nå planerade resultat. I sin kommunikation använder eleven med viss säkerhet begrepp och uttryck som är relevanta för ämnesområdet. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för och ger exempel på teknik som används och dess begränsningar inom aktuella utvecklingsområden inom fordonstestbranschen. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för fordonstestbranschens utveckling i Sverige och internationellt. Eleven beskriver utförligt och nyanserat användning och utveckling av olika simuleringsmiljöer för utveckling och tester och ger exempel på utformning och användningsområden för olika typer av land- och isbanor. Eleven redogör utförligt och nyanserat för och ger exempel på olika parametrar som påverkar bilens egenskaper och hur detta kan mätas under körning. Eleven planerar, organiserar och utför efter samråd med handledare olika arbetsuppgifter i processen från problemställning till färdig produkt. I arbetet utgår eleven med säkerhet från befintlig forskning och beställarens krav. Dessutom planerar, organiserar och utför eleven tester efter samråd med handledare. I arbetet väljer eleven efter samråd med handledare samt använder med säkerhet arbetsmetod och utrustning. Eleven använder med säkerhet svenska och engelska manualer samt digitala informationssystem. Eleven tar ansvar för kundens egendom samt för lokaler och verkstadsutrustning. Dessutom tar eleven ansvar för sin egen och andras säkerhet samt håller god ordning på arbetsplatsen. Eleven arbetar efter de krav på säkerhet, kvalitet och miljö som reglerar arbetet. I arbetet redogör eleven utförligt för lagar och andra bestämmelser som styr arbetet. Resultatet av arbetet är gott.

text: SKOLFS 2022:116

title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet
fordonstestteknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Fordonstestteknik

text: Ämnets syfte

text: 6. Förmåga att välja och använda arbetsmetoder och utrustning. 7. Förmåga att använda såväl svenska som engelska manualer och digitala informationssystem. 8. Förmåga att arbeta på ett säkert, miljömässigt och kvalitetsmässigt sätt utifrån lagar och andra bestämmelser som reglerar verksamheten. 9. Förmåga att arbeta med problemlösning såväl självständigt som tillsammans med andra. 10. Förmåga att samarbeta och kommunicera med andra samt att använda begrepp och uttryck som är relevanta för yrket.

text: Kurser i ämnet

text: Fordonstestteknik, 200 poäng

text: Kurskod: FOOFOR0

text: Centralt innehåll

text: • Förbränningsmotorteknik. • Alternativa drivlinor, till exempel el- och hybridmotorer. • Alternativa energikällor i fordon, som el från batterier och bränsleceller. • Ellära, elektronik och grundläggande mätteknik. • Olika typer av testmiljöer och mätutrustning. • Hur olika testmiljöer och testutrustning kan anpassas till olika typer av tester. • Utvecklingsområden inom fordonstest. • Montering och anpassning av mätutrustning för specifika frågeställningar samt vid felsökning. • Service, underhåll och reparation av mätutrustning. • Insamling av testdata genom testrutiner under körning. • Fördjupad systematisering av testdata och utvärdering av resultat. • CAN-bussen, kommunikationsprincip och insamling av information. • Motortester i rigg. • Praktisk övningskörning med syfte att erhålla testförarlicens. • Informationsmaterial och manualer. • Metoder för att dokumentera arbetet på det sätt yrkesområdet kräver. • Emissionstester, avgasrening och lagkrav kring emissioner. • Olika säkerhets- och stabilitetssystem i bil samt testrutiner för dessa. • Lagar och andra bestämmelser som reglerar arbetsområdet. • Arbetsmiljö och säkerhetsfrågor för verksamheten. Säkerhet i samband med olika arbetsuppgifter. Förebyggande av person- och egendomsskador. 3

text: • Säkerhetsaspekter vid hantering, laddning, krock och stora effektuttag för elfordon samt uppvärmning, laddning och snabbladdning i kallt klimat av elfordon. • Sekretessfrågor under arbete med fordonstestverksamhet. • Kundbemötande och kommunikation. Faktorer som påverkar kommunikation och samarbete på arbetsplatsen. • Uttryck och begrepp som är relevanta för området.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Eleven planerar, organiserar och utför efter samråd med handledare vanligt förekommande arbetsuppgifter inom fordonstestteknik. Dessutom monterar och anpassar eleven efter samråd med handledare olika typ av mätutrustning. Eleven utför efter samråd med handledare och med viss säkerhet testkörning av fordon. I arbetet väljer eleven efter samråd med handledare samt använder med viss säkerhet arbetsmetod och utrustning. Eleven använder med viss säkerhet svenska och engelska manualer samt digitala informationssystem. Eleven tar ansvar för kundens egendom samt för lokaler och verkstadsutrustning. Dessutom tar eleven ansvar för sin egen och andras säkerhet samt håller god ordning på arbetsplatsen. Eleven arbetar efter de krav på säkerhet, kvalitet och miljö som reglerar arbetet. I arbetet redogör eleven utförligt för lagar och andra bestämmelser som styr arbetet. Dessutom redogör eleven utförligt för sekretessfrågor under arbete med fordonstestverksamhet. Resultatet av arbetet är tillfredsställande. Eleven samarbetar och löser efter samråd med handledare problem som uppkommer för att nå planerade resultat. I sin kommunikation använder eleven med viss säkerhet begrepp och uttryck som är relevanta för ämnesområdet. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för och ger exempel på förbränningsmotorteknik och alternativa energikällor i fordon. Dessutom beskriver eleven utförligt och nyanserat olika testmiljöer, tekniker och utrustning för fordonstester. Eleven beskriver utförligt och nyanserat och ger exempel på utvecklingsområden inom fordonstest. Eleven planerar, organiserar och utför efter samråd med handledare vanligt förekommande arbetsuppgifter inom fordonstestteknik. Dessutom monterar och anpassar eleven efter samråd med handledare olika typ av mätutrustning. Eleven utför efter samråd med handledare och med säkerhet testkörning av fordon. I arbetet väljer eleven efter samråd med handledare samt använder med säkerhet arbetsmetod och utrustning. Eleven använder med säkerhet svenska och engelska manualer samt digitala informationssystem. Eleven tar ansvar för kundens egendom samt för lokaler och verkstadsutrustning. Dessutom tar eleven ansvar för sin egen och andras säkerhet samt håller god ordning på arbetsplatsen. Eleven arbetar efter de krav på säkerhet, kvalitet och miljö som reglerar arbetet. I arbetet redogör eleven utförligt för lagar och andra bestämmelser som styr arbetet. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för sekretessfrågor under arbete med fordonstestverksamhet. Resultatet av arbetet är gott. 5

text: Eleven samarbetar och löser efter samråd med handledare problem som uppkommer för att nå planerade resultat. I sin kommunikation använder eleven med säkerhet begrepp och uttryck som är relevanta för ämnesområdet. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Kurskod: FOOMIL0

text: Kursen miljöer och utrustning för fordonstest omfattar punkterna 2–4 och 6–10 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: • Historiskt perspektiv på fordonstestbranschens utveckling i Sverige och internationellt. • Olika testmiljöer, tekniker och utrustning för fordonstester. • Olika simuleringsmiljöer för utveckling och tester. • Utformning och användningsområden för olika typer av land- och isbanor. • Olika delar i processen från problemställning eller önskvärt utvecklingsområde till färdig produkt, till exempel fordonskomponent. • Tekniken och dess begränsningar inom aktuella utvecklingsområden. • Aktuell forskning och aktuella utvecklingsområden inom fordons- och transportbranschen. • Parametrar som påverkar utsläpp, prestanda och mekanisk påfrestning för olika typer av motorer samt hur detta kan mätas under körning. • Installation, användning och felsökning av mätsystem och annan utrustning. • Service, underhåll och reparation av mätutrustning. • Olika underlag och konstruktion för test av friktion, hållfasthet, ljud och vibrationer. • Systematisering av testdata och utvärdering av resultat. • Nätverk, kommunikation och diagnos. • Diagnos av bil med byte av sensorer. • Metoder för att dokumentera arbetet på det sätt yrkesområdet kräver. • Informationsmaterial och manualer. • Lagar och andra bestämmelser som reglerar arbetsområdet. • Arbetsmiljö- och säkerhetsfrågor för verksamheten. Riskbedömning och säkerhet i samband med olika arbetsuppgifter. Förebyggande av personoch egendomsskador. • Företagandets villkor samt sekretessfrågor vid arbete med fordonstestverksamhet. • Kundbemötande och kundens behov. Faktorer som påverkar kommunikation och samarbete på arbetsplatsen och med kunder. 6 • Uttryck och begrepp som är relevanta för yrkesområdet.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för och ger exempel på teknik som används och dess begränsningar inom aktuella utvecklingsområden inom fordonstestbranschen. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för fordonstestbranschens utveckling i Sverige och internationellt. Eleven beskriver utförligt och nyanserat användning och utveckling av olika simuleringsmiljöer för utveckling och tester och ger exempel på utformning och användningsområden för olika typer av land- och isbanor. Eleven redogör utförligt och nyanserat för och ger exempel på olika parametrar som påverkar bilens egenskaper och hur detta kan mätas under körning. Eleven planerar, organiserar och utför efter samråd med handledare olika arbetsuppgifter i processen från problemställning till färdig produkt. I arbetet utgår eleven med säkerhet från befintlig forskning och beställarens krav. Dessutom planerar, organiserar och utför eleven tester efter samråd med handledare. I arbetet väljer eleven efter samråd med handledare samt använder med säkerhet arbetsmetod och utrustning. Eleven använder med säkerhet svenska och engelska manualer samt digitala informationssystem. Eleven tar ansvar för kundens egendom samt för lokaler och verkstadsutrustning. Dessutom tar eleven ansvar för sin egen och andras säkerhet samt håller god ordning på arbetsplatsen. Eleven arbetar efter de krav på säkerhet, kvalitet och miljö som reglerar arbetet. I arbetet 8 redogör eleven utförligt för lagar och andra bestämmelser som styr arbetet. Resultatet av arbetet är gott.


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

type: stycke

type: paragraf

text: Ämnesplanen för ämnet engelska finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013. På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Engelska

type: rubrik

text: Ämnet engelska behandlar kommunikation på engelska samt kunskaper om de områden där engelska används. Kunskaper i engelska ökar individens möjligheter att ingå i olika sociala och kulturella sammanhang.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet engelska ska syfta till att eleverna utvecklar språkoch omvärldskunskaper så att de kan, vill och vågar använda engelska i olika situationer och sammanhang. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kommunikativ förmåga. Denna förmåga innefattar både reception, vilket innebär att förstå talat och skrivet språk, samt produktion och interaktion, vilket innebär att formulera sig och samspela med andra i tal och skrift. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att använda olika strategier för att stödja kommunikationen och för att lösa problem när språkkunskaperna inte räcker till. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om livsvillkor, samhällsfrågor och kulturella företeelser i olika sammanhang och delar av världen där engelska används. Undervisningen ska också stimulera elevernas nyfikenhet på språk och kulturer och bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur man lär sig språk i och utanför undervisningen. I undervisningen ska eleverna få använda språket i funktionella och meningsfulla sammanhang. Undervisningen ska så långt som möjligt bedrivas på engelska. Eleverna ska få möta både talad och skriven engelska och få sätta det de möter i relation till egna erfarenheter och kunskaper. Undervisningen ska dra nytta av omvärlden som en resurs för kontakter, information och lärande. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att samspela med andra i tal och skrift och med stöd av digitala verktyg.

text: Undervisningen i ämnet engelska ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Förståelse av talad och skriven engelska samt förmåga att tolka innehållet. 2. Förmåga att formulera sig och kommunicera på engelska i tal och skrift. 3. Förmåga att använda språkliga strategier i olika sammanhang. 4. Förmåga att reflektera över livsvillkor, samhällsfrågor och kulturella företeelser i olika sammanhang och delar av världen där engelska används.

text: Kurser i ämnet

text: Engelska 1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper som anpassade grundskolan ger eller motsvarande. Engelska 2, 100 poäng, som bygger på kursen engelska 1. Engelska 3, 100 poäng, som bygger på kursen engelska 2.

text: Kurskod: ENSENG51

text: Kursen engelska 1 omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll:

text: Kommunikationens innehåll

text: – Ämnesområden som är välbekanta för eleverna, till exempel vardagliga situationer, intressen och personer. Ämnesområden med anknytning till elevernas utbildning. – Vardagsliv, levnadssätt och sociala förhållanden i olika sammanhang och områden där engelska används. Engelska språkets utbredning i världen.

text: Reception

text: – Tydligt talat språk och texter som är instruerande, beskrivande och kontaktskapande. Texter med bildstöd. Språk och texter via film och andra medier. – Sammanhängande tydligt talat språk och samtal av olika slag, till exempel dialoger, intervjuer och samtal. – Berättelser, sånger, dikter och annan fiktion i skriven, talad och dramatiserad form. – Ord och fraser i närmiljön, till exempel på skyltar och i reklam. – Strategier för att lyssna och läsa på olika sätt och med olika syften. – Olika sätt att välja bland och orientera sig i texter och talat språk från internet och andra medier. – Språkliga företeelser i det språk som eleverna möter, till exempel uttal, stavning och fasta språkliga uttryck. – Hur ord, fasta språkliga uttryck och vardagsfraser används i talat språk och texter i olika situationer.

text: Produktion och interaktion

text: – Presentationer, instruktioner, meddelanden, berättelser och beskrivningar i sammanhängande tal och skrift. – Samtal och skrivande för kontakt och kommunikation i olika sammanhang. – Språkliga företeelser för att förtydliga och berika kommunikationen, till exempel uttal, fasta språkliga uttryck och grammatiska strukturer. – Strategier för att förstå och göra sig förstådd när språket inte räcker till, till exempel omformuleringar, gester och frågor.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven förstår några vanliga ord och mycket enkla fraser i tydligt talad, enkel engelska i långsamt tempo samt i korta, enkla texter om vardagliga och välbekanta ämnen. Eleven visar sin förståelse genom att medverka i att redogöra för innehållet. Eleven medverkar i att välja och använda strategier för lyssnande och läsning.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven förstår vanliga ord och enkla fraser i tydligt talad, enkel engelska i långsamt tempo samt i korta, enkla texter om vardagliga och välbekanta ämnen. Eleven visar sin förståelse genom att i mycket enkel form redogöra för innehållet. Eleven använder någon strategi för lyssnande och läsning. I muntliga och skriftliga framställningar formulerar sig eleven enkelt och begripligt med fraser och meningar. I muntlig och skriftlig interaktion uttrycker sig eleven enkelt och begripligt med ord och fraser. Dessutom använder eleven någon strategi som löser problem i och förbättrar interaktionen. Eleven beskriver på ett enkelt sätt företeelser i olika sammanhang och områden där engelska används och gör då enkla jämförelser med egna erfarenheter och kunskaper.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven förstår det huvudsakliga innehållet och uppfattar väsentliga detaljer i tydligt talad, enkel engelska i långsamt tempo samt i korta, enkla texter om vardagliga och välbekanta ämnen. Eleven visar sin förståelse genom att i enkel form redogöra för innehåll och detaljer. Eleven använder några strategier för lyssnande och läsning. I muntliga och skriftliga framställningar formulerar sig eleven enkelt, relativt tydligt och till viss del sammanhängande. I muntlig och skriftlig interaktion uttrycker sig eleven enkelt och relativt tydligt med ord, fraser och meningar. Dessutom använder eleven några strategier som löser problem i och förbättrar interaktionen. Eleven beskriver på ett utvecklat sätt företeelser i olika sammanhang och områden där engelska används och gör då enkla jämförelser med egna erfarenheter och kunskaper.

text: Kurskod: ENSENG52

text: Kursen engelska 2 omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Kommunikationens innehåll

text: – Ämnesområden som är välbekanta för eleverna, till exempel vardagliga situationer, intressen och personer. Ämnesområden med anknytning till elevernas utbildning. – Levnadsvillkor, traditioner samt sociala och kulturella förhållanden i olika sammanhang och delar av världen där engelska används.

text: Reception

text: – Tydligt talat språk, även med viss dialektal färgning. Texter som är instruerande, beskrivande, berättande och kontaktskapande. Språk och texter via film och andra medier. – Sammanhängande talat språk och samtal, till exempel dialoger och intervjuer. – Berättelser, sånger, dikter och annan fiktion i skriven, talad och dramatiserad form. – Texter av olika slag och med olika syften, till exempel reportage och manualer. – Hur olika formuleringar används för att inleda och avsluta olika typer av framställningar och samtal.

text: Produktion och interaktion

text: – Instruktioner, berättelser och beskrivningar i sammanhängande tal och skrift. Diskussioner, samtal och skrivande för kontakt och kommunikation i olika sammanhang. – Bearbetning av egna och andras muntliga och skriftliga framställningar för att variera, tydliggöra och precisera. – Strategier för att förstå och göra sig förstådd när språket inte räcker till i samtal och skriftlig kommunikation, till exempel omformuleringar, frågor och stödjande fraser.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven förstår vanliga ord och enkla fraser i tydligt talad, enkel engelska i lugnt tempo samt i enkla texter om vardagliga och välbekanta ämnen. Eleven visar sin förståelse genom att medverka i att redogöra för innehåll och detaljer. Eleven medverkar i att använda strategier för lyssnande och läsning. I muntliga och skriftliga framställningar medverkar eleven i att formulera sig med fraser och meningar. I muntlig och skriftlig interaktion medverkar eleven i att uttrycka sig med fraser och meningar. Dessutom medverkar eleven i att använda strategier som löser problem i och förbättrar interaktionen. 5

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven förstår det huvudsakliga innehållet och uppfattar tydliga detaljer i tydligt talad, enkel engelska i lugnt tempo samt i enkla texter om vardagliga och välbekanta ämnen. Eleven visar sin förståelse genom att redogöra för innehåll och detaljer på ett enkelt sätt. Eleven använder någon strategi för lyssnande och läsning. I muntliga och skriftliga framställningar formulerar sig eleven enkelt, begripligt och till viss del sammanhängande. I muntlig och skriftlig interaktion uttrycker sig eleven enkelt och begripligt med fraser och meningar. Dessutom använder eleven någon strategi som i viss mån löser problem i och förbättrar interaktionen. Eleven beskriver på ett enkelt sätt företeelser i olika sammanhang och områden där engelska används och gör då jämförelser med egna erfarenheter och kunskaper.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven förstår helheten och uppfattar väsentliga detaljer i tydligt talad, enkel engelska i lugnt tempo samt i enkla texter om vardagliga och välbekanta ämnen. Eleven visar sin förståelse genom att redogöra för innehåll och detaljer på ett utvecklat sätt. Eleven använder några strategier för lyssnande och läsning. I muntliga och skriftliga framställningar formulerar sig eleven relativt varierat, tydligt och sammanhängande. I muntlig och skriftlig interaktion uttrycker sig eleven tydligt och med visst flyt. Dessutom använder eleven några strategier som löser problem i och förbättrar interaktionen. Eleven beskriver på ett utvecklat sätt företeelser i olika sammanhang och områden där engelska används och gör då jämförelser med egna erfarenheter och kunskaper.

text: Engelska 3, 100 poäng

text: Kurskod: ENSENG53

text: Kursen engelska 3 omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Kommunikationens innehåll

text: – Ämnesområden som är välbekanta för eleverna. Ämnesområden med anknytning till elevernas utbildning samt samhälls- och arbetsliv. – Levnadsvillkor, traditioner, samhällsfrågor samt kulturella, historiska, och sociala förhållanden i olika sammanhang och delar av världen där engelska används.

text: Reception

text: – Tydligt talat språk, även med viss social och dialektal färgning. Texter som är instruerande, beskrivande, berättande, diskuterande och kontaktskapande. Språk och texter via film och andra medier. – Sammanhängande talat språk och samtal av olika slag, till exempel dialoger, intervjuer och reportage. – Skönlitteratur, sånger, dikter och annan fiktion i skriven, talad och dramatiserad form. – Texter av olika slag och med olika syften, till exempel nyheter och reportage. – Hur texter och talat språk kan varieras för olika syften och sammanhang.

text: Produktion och interaktion

text: – Muntlig och skriftlig framställning inom valt fördjupningsområde. – Bearbetning av egna och andras muntliga och skriftliga framställningar för att variera, tydliggöra och precisera.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven förstår vanliga ord och enkla fraser i talad engelska i lugnt tempo samt i enkla texter om kända ämnen. Eleven visar sin förståelse genom att medverka i att samtala om innehåll och detaljer. Eleven medverkar i att använda strategier för lyssnande och läsning. I muntliga och skriftliga framställningar medverkar eleven i att formulera sig med fraser och meningar. I muntlig och skriftlig interaktion medverkar eleven i att uttrycka sig med fraser och meningar. Dessutom medverkar eleven i att använda strategier som löser problem i och förbättrar interaktionen. Eleven medverkar i att samtala om företeelser i olika sammanhang och områden där engelska används och gör då jämförelser med egna erfarenheter och kunskaper.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven förstår såväl helhet som detaljer i talad engelska i lugnt tempo samt i enkla texter om kända ämnen. Eleven visar sin förståelse genom att på ett utvecklat sätt samtala om innehåll och detaljer. Eleven använder några strategier för lyssnande och läsning. I muntliga och skriftliga framställningar formulerar sig eleven relativt tydligt och sammanhängande. I muntlig och skriftlig interaktion uttrycker sig eleven tydligt och med visst flyt. Dessutom använder eleven strategier som löser problem i och förbättrar interaktionen. Eleven samtalar på ett utvecklat sätt om några företeelser i olika sammanhang och områden där engelska används och gör då jämförelser med egna erfarenheter och kunskaper.

fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet engelska i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiesärskolepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Engelska

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: Engelska 1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper som grundsärskolan ger eller motsvarande. 2 Engelska 2, 100 poäng, som bygger på kursen engelska 1.

text: Engelska 1, 100 poäng

text: Kurskod: ENSENG51

text: Centralt innehåll

text: Kommunikationens innehåll

text: • Ämnesområden som är välbekanta för eleverna, till exempel vardagliga situationer, intressen och personer. Ämnesområden med anknytning till elevernas utbildning. • Vardagsliv, levnadssätt och sociala förhållanden i olika sammanhang och områden där engelska används. Engelska språkets utbredning i världen.

text: Reception

text: • Tydligt talat språk och texter som är instruerande, beskrivande och kontaktskapande. Texter med bildstöd. Språk och texter via film och andra medier. • Sammanhängande tydligt talat språk och samtal av olika slag, till exempel dialoger, intervjuer och samtal. • Berättelser, sånger, dikter och annan fiktion i skriven, talad och dramatiserad form. • Ord och fraser i närmiljön, till exempel på skyltar och i reklam. • Strategier för att lyssna och läsa på olika sätt och med olika syften. • Olika sätt att välja bland och orientera sig i texter och talat språk från internet och andra medier. • Språkliga företeelser i det språk som eleverna möter, till exempel uttal, stavning och fasta språkliga uttryck. • Hur ord, fasta språkliga uttryck och vardagsfraser används i talat språk och texter i olika situationer.

text: Produktion och interaktion

text: • Presentationer, instruktioner, meddelanden, berättelser och beskrivningar i sammanhängande tal och skrift. • Samtal och skrivande för kontakt och kommunikation i olika sammanhang. • Språkliga företeelser för att förtydliga och berika kommunikationen, till exempel uttal, fasta språkliga uttryck och grammatiska strukturer. • Strategier för att förstå och göra sig förstådd när språket inte räcker till, till exempel omformuleringar, gester och frågor.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: i att redogöra för innehållet. Eleven medverkar i att välja och använda strategier för lyssnande och läsning. I muntliga och skriftliga framställningar medverkar eleven i att formulera sig enkelt med ord och fraser. I muntlig och skriftlig interaktion medverkar eleven i att uttrycka sig enkelt med ord och fraser. Dessutom medverkar eleven i att använda strategier som löser problem i och förbättrar interaktionen. Eleven medverkar i att beskriva företeelser i olika sammanhang och områden där engelska används och gör då enkla jämförelser med egna erfarenheter och kunskaper.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Engelska 2, 100 poäng

text: Kurskod: ENSENG52

text: Centralt innehåll

text: Kommunikationens innehåll

text: • Ämnesområden som är välbekanta för eleverna, till exempel vardagliga situationer, intressen och personer. Ämnesområden med anknytning till elevernas utbildning. • Levnadsvillkor, traditioner samt sociala och kulturella förhållanden i olika sammanhang och delar av världen där engelska används.

text: Reception

text: • Tydligt talat språk, även med viss dialektal färgning. Texter som är instruerande, beskrivande, berättande och kontaktskapande. Språk och texter via film och andra medier. • Sammanhängande talat språk och samtal, till exempel dialoger och intervjuer. • Berättelser, sånger, dikter och annan fiktion i skriven, talad och dramatiserad form. • Texter av olika slag och med olika syften, till exempel reportage och manualer. • Hur olika formuleringar används för att inleda och avsluta olika typer av framställningar och samtal.

text: Produktion och interaktion

text: • Instruktioner, berättelser och beskrivningar i sammanhängande tal och skrift. Diskussioner, samtal och skrivande för kontakt och kommunikation i olika sammanhang. • Bearbetning av egna och andras muntliga och skriftliga framställningar för att variera, tydliggöra och precisera. • Strategier för att förstå och göra sig förstådd när språket inte räcker till i samtal och skriftlig kommunikation, till exempel omformuleringar, frågor och stödjande fraser.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: och detaljer. Eleven medverkar i att använda strategier för lyssnande och läsning. I muntliga och skriftliga framställningar medverkar eleven i att formulera sig med fraser och meningar. I muntlig och skriftlig interaktion medverkar eleven i att uttrycka sig med fraser och meningar. Dessutom medverkar eleven i att använda strategier som löser problem i och förbättrar interaktionen. Eleven medverkar i att beskriva företeelser i olika sammanhang och områden där engelska används och gör då jämförelser med egna erfarenheter och kunskaper.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Engelska 3, 100 poäng

text: Kurskod: ENSENG53

text: Centralt innehåll

text: Kommunikationens innehåll

text: • Ämnesområden som är välbekanta för eleverna. Ämnesområden med anknytning till elevernas utbildning samt samhälls- och arbetsliv. • Levnadsvillkor, traditioner, samhällsfrågor samt kulturella, historiska, och sociala förhållanden i olika sammanhang och delar av världen där engelska används.

text: Reception

text: • Tydligt talat språk, även med viss social och dialektal färgning. Texter som är instruerande, beskrivande, berättande, diskuterande och kontaktskapande. Språk och texter via film och andra medier. • Sammanhängande talat språk och samtal av olika slag, till exempel dialoger, intervjuer och reportage. • Skönlitteratur, sånger, dikter och annan fiktion i skriven, talad och dramatiserad form. • Texter av olika slag och med olika syften, till exempel nyheter och reportage. • Hur texter och talat språk kan varieras för olika syften och sammanhang.

text: Produktion och interaktion

text: • Muntlig och skriftlig framställning inom valt fördjupningsområde. • Bearbetning av egna och andras muntliga och skriftliga framställningar för att variera, tydliggöra och precisera.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven förstår det huvudsakliga innehållet och uppfattar tydliga detaljer i talad engelska i lugnt tempo samt i enkla texter om kända ämnen. Eleven visar sin förståelse genom att på ett enkelt sätt samtala om innehåll och detaljer. Eleven använder någon strategi för lyssnande och läsning. I muntliga och skriftliga framställningar formulerar sig eleven enkelt, begripligt och relativt sammanhängande. I muntlig och skriftlig interaktion uttrycker sig eleven enkelt, begripligt och till viss del sammanhängande. Dessutom använder eleven strategier som delvis löser problem i och förbättrar interaktionen. Eleven samtalar på ett enkelt sätt om företeelser i olika sammanhang och områden där engelska används och gör då jämförelser med egna erfarenheter och kunskaper.

text: Betyget B

text: Betyget A


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet estetisk verksamhet finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Estetisk verksamhet

text: Ämnet estetisk verksamhet behandlar olika estetiska uttrycksformer och hur de kan användas för att förmedla tankar, idéer och känslor. I ämnet ingår skapande verksamhet samt kunskaper om olika verksamheter inom det kulturella och estetiska området.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet estetisk verksamhet ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om olika estetiska uttrycksformer, samt förmåga att kommunicera och samverka med andra genom att skapa i olika uttrycksformer. Genom att arbeta med bland annat bild, dans, musik och drama i undervisningen ska eleverna ges möjlighet att bearbeta egna intryck samt utveckla kreativitet, nyfikenhet och skapande förmåga. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om estetiska uttrycksformer genom historien samt om det nutida samhällets kulturutbud. På så sätt ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att diskutera och tolka olika former av estetiska uttryck. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar kunskaper om estetikens olika betydelser för individen och samhället. Genom undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med olika former av egen skapande verksamhet för att därigenom kunna söka olika vägar för att kommunicera. Undervisningen ska också bidra till att eleverna ges möjlighet att uppleva och utveckla ett intresse för samhällets kulturutbud.

text: Undervisningen i ämnet estetisk verksamhet ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Förmåga att genom eget skapande kommunicera tankar, idéer och känslor. 2. Förmåga att tolka olika estetiska uttryck från skilda tidsperioder. 3. Kunskaper om estetiska och kulturella verksamheter i samhället.

text: Kurser i ämnet

text: Estetisk verksamhet, 100 poäng.

text: Estetisk verksamhet, 100 poäng

text: Kurskod: ESSEST5

text: Kursen estetisk verksamhet omfattar punkterna 1–3 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Olika estetiska uttrycksformer, till exempel dans, bild, musik och drama. – Arbetsgången i den skapande processen, från idé till färdig gestaltning. – Några stilar och genrer inom nutida och historiska estetiska uttrycksformer och vad som kännetecknar dessa, till exempel balett, kubism och hårdrock. – Centrala begrepp som används inom de estetiska uttrycksformerna, till exempel scenografi, akvarell och orkester. – De estetiska uttrycksformernas betydelse för människor i olika sammanhang. – Kulturverksamheter i närområdet, till exempel biografer och konstutställningar. Estetiska uttryck i det offentliga rummet.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att framställa estetiska uttryck som kommunicerar tankar, idéer och känslor. I arbetet medverkar eleven i att använda tekniker, metoder och uttrycksmedel. Eleven medverkar i att tolka och beskriva estetiska uttryck från olika tider. Eleven medverkar också i att beskriva några estetiska och kulturella verksamheter i samhället.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven framställer på ett enkelt och delvis genomarbetat sätt estetiska uttryck som kommunicerar tankar, idéer och känslor. I arbetet använder eleven tekniker, metoder och uttrycksmedel på ett delvis ändamålsenligt sätt. Eleven tolkar och beskriver på ett enkelt sätt estetiska uttryck från olika tider. Eleven beskriver också på ett enkelt sätt några estetiska och kulturella verksamheter i samhället.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven framställer på ett utvecklat och genomarbetat sätt estetiska uttryck som kommunicerar tankar, idéer och känslor. I arbetet använder eleven tekniker, metoder och uttrycksmedel på ett ändamålsenligt sätt.

text: Eleven tolkar och beskriver på ett utvecklat sätt estetiska uttryck från olika tider. Eleven beskriver också på ett utvecklat sätt några estetiska och kulturella verksamheter i samhället.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet estetisk verksamhet i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Estetisk verksamhet

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: Estetisk verksamhet, 100 poäng.

text: Estetisk verksamhet, 100 poäng

text: Kurskod: ESSEST5

text: Centralt innehåll

text: • Olika estetiska uttrycksformer, till exempel dans, bild, musik och drama. • Arbetsgången i den skapande processen, från idé till färdig gestaltning. • Några stilar och genrer inom nutida och historiska estetiska uttrycksformer och vad som kännetecknar dessa, till exempel balett, kubism och hårdrock. • Centrala begrepp som används inom de estetiska uttrycksformerna, till exempel scenografi, akvarell och orkester. • De estetiska uttrycksformernas betydelse för människor i olika sammanhang. • Kulturverksamheter i närområdet, till exempel biografer och konstutställningar. Estetiska uttryck i det offentliga rummet.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

type: foreskrift


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: Ämnesplanen för ämnet historia finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013. På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Historia

text: Ämnet historia behandlar hur samhället och individens villkor har förändrats över tid. I ämnet ingår kunskaper om hur våra möjligheter och val inför framtiden påverkas av handlingar och händelser som skett i det förflutna.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet historia ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om det förflutna och om hur historia används. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förståelse för hur tolkningar av händelser och skeenden som inträffat i det förflutna påverkar synen på nutiden. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om olika tidsperioder. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att använda en historisk referensram för att bättre kunna förstå frågor som har betydelse för nuet och framtiden. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika samband i tid och rum för att på så sätt utveckla en förståelse för historiska samhällsförändringar. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika tiders levnadsvillkor och människors roller i samband med samhällsförändringar. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda och tolka historiska källor, samt en förståelse för hur historia skapas med hjälp av källor. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att presentera resultatet av sitt arbete med hjälp av olika uttrycksformer, såväl muntliga och skriftliga som digitala. Eleverna ska också ges möjlighet att själva använda och tolka historiska källor.

text: Undervisningen i ämnet historia ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om vad som utmärker olika tidsperioder samt levnadsvillkoren för människor under olika tidsperioder. 2. Förmåga att använda en historisk referensram för att förstå nutiden. 3. Förmåga att använda och tolka historiska källor.

text: Kurser i ämnet

text: Historia 1, 50 poäng, som bygger på de kunskaper som anpassade grundskolan ger eller motsvarande. Historia 2, 100 poäng, som bygger på kursen historia 1. Historia 3, 100 poäng, som bygger på kursen historia 2.

text: Historia 1, 50 poäng

text: Kurskod: HITHIS51

text: Kursen historia 1 omfattar punkterna 1–3 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Den europeiska epokindelningen utifrån ett kronologiskt perspektiv. Tidsbegreppen förhistorisk tid, forntiden, antiken, medeltiden, renässansen och upplysningstiden. Några utmärkande drag för dessa epoker. – Förändringsprocesserna industrialisering och demokratisering under 1800- och 1900-talen. Hur dessa förändringsprocesser påverkade samhället och levnadsvillkoren för barn, kvinnor och män. – Olika källor som speglar en familjs eller släkts historia under 1900-talet, till exempel brev, fotografier och människors berättelser.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva olika tidsperioder utifrån några utmärkande drag och människors levnadsvillkor. Dessutom medverkar eleven i att föra resonemang om historiska förändringsprocesser och deras betydelse för nutiden. Eleven använder olika källor och medverkar i att föra resonemang om källornas användbarhet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt olika tidsperioder utifrån några utmärkande drag och människors levnadsvillkor. Dessutom för eleven enkla resonemang om historiska förändringsprocesser och deras betydelse för nutiden. Eleven använder olika källor och för enkla resonemang om källornas användbarhet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt olika tidsperioder utifrån några utmärkande drag och människors levnadsvillkor. Dessutom för eleven utvecklade resonemang om historiska förändringsprocesser och deras betydelse för nutiden. Eleven använder olika källor och för utvecklade resonemang om källornas användbarhet.

text: Kurskod: HITHIS52

text: Kursen historia 2 omfattar punkterna 1–3 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Tematiska fördjupningar kring historiska förändringsprocesser och händelser av betydelse för nutiden, till exempel fredssträvanden, konflikter och kolonialism. – Historiska förändringsprocesser som förändrat människors levnadsvillkor, till exempel lokalsamhällets utveckling, migration och kulturmöten. – Historiska källor som berättar om människors levnadsvillkor under olika tidsperioder, till exempel tidningar, filmer och föremål. – Historiska teman i olika kulturella uttrycksformer, till exempel i film, litteratur och musik.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva människors levnadsvillkor under olika tidsperioder. Dessutom medverkar eleven i att föra resonemang om historiska förändringsprocesser och deras betydelse för nutiden. Eleven medverkar i att använda och tolka olika källor och i att föra resonemang om källornas användbarhet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt människors levnadsvillkor under olika tidsperioder. Dessutom för eleven enkla resonemang om historiska förändringsprocesser och deras betydelse för nutiden. Eleven använder och tolkar olika källor och för enkla resonemang om källornas användbarhet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt människors levnadsvillkor under olika tidsperioder. Dessutom för eleven utvecklade resonemang om historiska förändringsprocesser och deras betydelse för nutiden. Eleven använder och tolkar olika källor och för utvecklade resonemang om källornas användbarhet.

text: Historia 3, 100 poäng

text: Kurskod: HITHIS53

text: Kursen historia 3 omfattar punkterna 1–3 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Fördjupning kring en historisk förändringsprocess, tidsperiod, gestalt eller händelse. – Historiska källor som berättar om levnadsvillkoren för barn, kvinnor och män. – Undersökning med utgångspunkt i historiska källor. Hur en egen undersökning utifrån olika källor kan tolkas, sammanställas och presenteras.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva en historisk förändringsprocess, tidsperiod, gestalt eller händelse och dess betydelse för nutiden. Eleven medverkar i att använda olika källor och i att föra resonemang om tolkning av källorna.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt en historisk förändringsprocess, tidsperiod, gestalt eller händelse och dess betydelse för nutiden. Eleven använder olika källor och för enkla resonemang om tolkning av källorna.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt en historisk förändringsprocess, tidsperiod, gestalt eller händelse och dess betydelse för nutiden. Eleven använder olika källor och för utvecklade resonemang om tolkning av källorna.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet historia i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiesärskolepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Historia

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: Historia 1, 50 poäng, som bygger på de kunskaper som grundsärskolan ger eller motsvarande. Historia 2, 100 poäng, som bygger på kursen historia 1. Historia 3, 100 poäng, som bygger på kursen historia 2.

text: Kurskod: HITHIS51

text: Centralt innehåll

text: • Den europeiska epokindelningen utifrån ett kronologiskt perspektiv. Tidsbegreppen förhistorisk tid, forntiden, antiken, medeltiden, renässansen och upplysningstiden. Några utmärkande drag för dessa epoker. • Förändringsprocesserna industrialisering och demokratisering under 1800- och 1900-talen. Hur dessa förändringsprocesser påverkade samhället och levnadsvillkoren för barn, kvinnor och män. • Olika källor som speglar en familjs eller släkts historia under 1900-talet, till exempel brev, fotografier och människors berättelser.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Historia 2, 100 poäng

text: Kurskod: HITHIS52

text: Centralt innehåll

text: • Tematiska fördjupningar kring historiska förändringsprocesser och händelser av betydelse för nutiden, till exempel fredssträvanden, konflikter och kolonialism. • Historiska förändringsprocesser som förändrat människors levnadsvillkor, till exempel lokalsamhällets utveckling, migration och kulturmöten. • Historiska källor som berättar om människors levnadsvillkor under olika tidsperioder, till exempel tidningar, filmer och föremål. • Historiska teman i olika kulturella uttrycksformer, till exempel i film, litteratur och musik.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Historia 3, 100 poäng

text: Kurskod: HITHIS53

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: • Fördjupning kring en historisk förändringsprocess, tidsperiod, gestalt eller händelse. • Historiska källor som berättar om levnadsvillkoren för barn, kvinnor och män. • Undersökning med utgångspunkt i historiska källor. Hur en egen undersökning utifrån olika källor kan tolkas, sammanställas och presenteras.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet idrott och hälsa finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Idrott och hälsa

text: Ämnet idrott och hälsa behandlar sambanden mellan människans livsstil, hälsa och välbefinnande. I ämnet ingår olika former av fysiska aktiviteter både inomhus och utomhus.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet idrott och hälsa ska syfta till att eleverna utvecklar sin rörelseförmåga och kroppsuppfattning samt förmåga att planera, genomföra och utvärdera olika fysiska aktiviteter. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda fysiska aktiviteter som en källa till hälsa och välbefinnande. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om livsstilens betydelse för hälsan. Genom undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla förmåga att samtala om och reflektera över vad fysiska aktiviteter och livsstil betyder för den fysiska förmågan och hälsan. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att genom fysiska aktiviteter utveckla kunskaper om hur den egna kroppen fungerar i arbete och vila. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur fysiska aktiviteter kan genomföras på ett ergonomiskt och säkert sätt. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper i att hantera nödsituationer vid fysiska aktiviteter. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om naturen som en källa till rekreation under olika årstider. Genom undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla ett intresse för fysiska aktiviteter i olika utemiljöer. Undervisningen ska utformas så att alla kan delta och utvecklas utifrån sina egna förutsättningar och i samspel med andra.

text: Undervisningen i ämnet idrott och hälsa ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Förmåga att planera, genomföra och utvärdera fysiska aktiviteter som utvecklar rörelseförmågan och hälsan. 2. Förmåga att reflektera över vad fysiska aktiviteter och livsstilen betyder för hälsan och välbefinnandet. 3. Förmåga att utföra fysiska aktiviteter på ett säkert och ergonomiskt sätt.

text: Kurser i ämnet

text: Idrott och hälsa 1, 200 poäng, som bygger på de kunskaper som anpassade grundskolan ger eller motsvarande. Idrott och hälsa 2, 100 poäng, som bygger på idrott och hälsa 1. Idrott och hälsa 3 – vald idrott, 100 poäng, som bygger på idrott och hälsa 1.

text: Kurskod: IDCIDR51

text: Kursen idrott och hälsa 1 omfattar punkterna 1–3 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Fysiska aktiviteter som tränar rörelseförmåga, kroppsuppfattning, fin- och grovmotorik, balans, styrka och kondition. – Rörelse till musik och dans. – Olika träningsmetoder och deras effekter, till exempel konditions- och koordinationsträning. – Kost i samband med fysiska aktiviteter. – Sambanden mellan livsstil, hälsa och välbefinnande, till exempel sambanden mellan fysisk aktivitet, utevistelse, sociala kontakter och hälsa. – Olika utemiljöer och möjligheter till rörelseaktiviteter och rekreation i naturen. – Klädsel och utrustning vid vistelse i naturen i samband med olika aktiviteter och under olika årstider. – Hänsynstagande, samarbete och säkerhet i samband med fysiska aktiviteter och friluftsliv. – Ergonomi. Hur man använder kroppen för att förebygga skador i olika sammanhang.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att genomföra fysiska aktiviteter i olika miljöer. I samband med aktiviteterna medverkar eleven i att välja metoder och i att ge omdömen om resultatet. Dessutom medverkar eleven i att samtala om livsstil, hälsa och välbefinnande. Eleven förebygger skador genom att medverka i att förutse och beskriva risker som är förknippade med fysiska aktiviteter och friluftsliv.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven genomför med viss säkerhet fysiska aktiviteter i olika miljöer. I samband med aktiviteterna väljer eleven delvis ändamålsenliga metoder och ger enkla omdömen om resultatet. Dessutom samtalar eleven på ett enkelt sätt om livsstil, hälsa och välbefinnande. Eleven förebygger skador genom att förutse och på ett enkelt sätt beskriva risker som är förknippade med fysiska aktiviteter och friluftsliv. 3

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven genomför med säkerhet fysiska aktiviteter i olika miljöer. I samband med aktiviteterna väljer eleven ändamålsenliga metoder och ger utvecklade omdömen om resultatet. Dessutom samtalar eleven på ett utvecklat sätt om livsstil, hälsa och välbefinnande. Eleven förebygger skador genom att förutse och på ett utvecklat sätt beskriva risker som är förknippade med fysiska aktiviteter och friluftsliv.

text: Idrott och hälsa 2, 100 poäng

text: Kurskod: IDCIDR52

text: Kursen idrott och hälsa 2 omfattar punkterna 1–3 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Fysiska aktiviteter som tränar rörelseförmåga, kroppsuppfattning, fin- och grovmotorik, balans, styrka och kondition. – Rörelse till musik samt dans. – Olika träningsmetoder och deras effekter, till exempel konditions- och koordinationsträning. – Mental träning och avslappning, till exempel genom kroppskontakt, naturupplevelser och andningsövningar. Hur mental träning och avslappning kan användas för att nå mål och ökat välbefinnande. – Olika utemiljöer och möjligheter till rörelseaktiviteter och rekreation i naturen. – Hänsynstagande, samarbete och säkerhet i samband med fysiska aktiviteter och friluftsliv.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven genomför med säkerhet fysiska aktiviteter i olika miljöer. I samband med aktiviteterna väljer eleven ändamålsenliga metoder och ger utvecklade omdömen om resultatet. Dessutom samtalar eleven på ett utvecklat sätt frågor om livsstil, hälsa och välbefinnande. Eleven förebygger skador genom att förutse och på ett utvecklat sätt beskriva risker som är förknippade med fysiska aktiviteter och friluftsliv.

text: Kurskod: IDCIDR53

text: Kursen idrott och hälsa 3 – vald idrott omfattar punkterna 1–2 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Planering och genomförande av träningsprogram inom den valda idrotten. – Hur den valda idrotten utvecklar den kroppsliga förmågan. – Regler, tekniker och taktik inom den valda idrotten. – Hälsovinster och hälsorisker i samband med idrotten. – Etik och moral i förhållande till idrotten.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att genomföra träningsprogram inom vald idrott. I samband med träningen medverkar eleven i att välja träningsmetoder och i att ge omdömen om resultatet. Dessutom medverkar eleven i att samtala om livsstil, hälsa och etik med koppling till idrotten.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven genomför med viss säkerhet träningsprogram inom vald idrott. I samband med aktiviteterna väljer eleven delvis ändamålsenliga träningsmetoder och ger enkla omdömen om resultatet. Dessutom samtalar eleven på ett enkelt sätt om livsstil, hälsa och etik med koppling till idrotten.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven genomför med säkerhet träningsprogram inom vald idrott. I samband med aktiviteterna väljer eleven ändamålsenliga träningsmetoder och ger utvecklade omdömen om resultatet. Dessutom samtalar eleven på ett utvecklat sätt om livsstil, hälsa och etik med koppling till idrotten.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet idrott och hälsa i anpassade gymnasieskolan

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Idrott och hälsa

text: Ämnets syfte

text: Kurser i ämnet

text: Idrott och hälsa 1, 200 poäng, som bygger på de kunskaper som grundsärskolan ger eller motsvarande. Idrott och hälsa 2, 100 poäng, som bygger på idrott och hälsa 1. Idrott och hälsa 3 – vald idrott, 100 poäng, som bygger på idrott och hälsa 1.

text: Kurskod: IDCIDR51

text: Centralt innehåll

text: • Fysiska aktiviteter som tränar rörelseförmåga, kroppsuppfattning, fin- och grovmotorik, balans, styrka och kondition. • Rörelse till musik och dans. • Olika träningsmetoder och deras effekter, till exempel konditions- och koordinationsträning. • Kost i samband med fysiska aktiviteter. • Sambanden mellan livsstil, hälsa och välbefinnande, till exempel sambanden mellan fysisk aktivitet, utevistelse, sociala kontakter och hälsa. • Olika utemiljöer och möjligheter till rörelseaktiviteter och rekreation i naturen. • Klädsel och utrustning vid vistelse i naturen i samband med olika aktiviteter och under olika årstider. • Hänsynstagande, samarbete och säkerhet i samband med fysiska aktiviteter och friluftsliv. • Ergonomi. Hur man använder kroppen för att förebygga skador i olika sammanhang.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Eleven genomför med viss säkerhet fysiska aktiviteter i olika miljöer. I samband med aktiviteterna väljer eleven delvis ändamålsenliga metoder och ger enkla omdömen om resultatet. Dessutom samtalar eleven på ett enkelt sätt om livsstil, hälsa och välbefinnande. 3

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Idrott och hälsa 2, 100 poäng

text: Kurskod: IDCIDR52

text: Centralt innehåll

text: • Fysiska aktiviteter som tränar rörelseförmåga, kroppsuppfattning, fin- och grovmotorik, balans, styrka och kondition. • Rörelse till musik samt dans. • Olika träningsmetoder och deras effekter, till exempel konditions- och koordinationsträning. • Mental träning och avslappning, till exempel genom kroppskontakt, naturupplevelser och andningsövningar. Hur mental träning och avslappning kan användas för att nå mål och ökat välbefinnande. • Olika utemiljöer och möjligheter till rörelseaktiviteter och rekreation i naturen. • Hänsynstagande, samarbete och säkerhet i samband med fysiska aktiviteter och friluftsliv.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Kurskod: IDCIDR53

text: Centralt innehåll

text: • Planering och genomförande av träningsprogram inom den valda idrotten. • Hur den valda idrotten utvecklar den kroppsliga förmågan. • Regler, tekniker och taktik inom den valda idrotten. • Hälsovinster och hälsorisker i samband med idrotten. • Etik och moral i förhållande till idrotten.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet matematik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013. På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Matematik

text: Ämnet matematik behandlar begrepp, metoder och strategier för att kunna lösa matematiska problem i vardags- och yrkeslivet. I ämnet ingår att föra och följa matematiska resonemang samt att arbeta med olika undersökande aktiviteter.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet matematik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om matematiska begrepp och metoder samt förmåga att använda dessa. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar förmåga att använda olika strategier för att lösa matematiska problem. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förståelse för matematik som en undersökande och kreativ verksamhet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att använda matematik i olika sammanhang som kan uppstå i vardagen och i yrkeslivet. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda digital teknik och andra redskap som kan användas för att lösa matematiska problem. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att föra och följa matematiska resonemang. Genom undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla förmåga att bedöma giltigheten i matematiska resonemang. Undervisningen i matematik ska vara av undersökande karaktär och utgå från vardags- och yrkesrelaterade företeelser. Undervisningen ska också stärka elevernas tilltro till sin förmåga att använda matematik i olika sammanhang.

text: Undervisningen i ämnet matematik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Förmåga att använda matematiska begrepp. 2. Förmåga att använda matematiska metoder för att göra beräkningar och lösa matematiska uppgifter av standardkaraktär. 3. Förmåga att välja strategier för att lösa matematiska problem i vardags- och yrkeslivet. 4. Förmåga att föra och följa matematiska resonemang och bedöma riktighet och rimlighet i dessa.

text: Kurser i ämnet

text: Matematik 1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper som anpassade grundskolan ger eller motsvarande. Matematik 2, 100 poäng, som bygger på kursen matematik 1. Matematik 3, 100 poäng, som bygger på kursen matematik 2.

text: Kurskod: MAMMAT51

text: Kursen matematik 1 omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll:

text: Taluppfattning, aritmetik och algebra

text: – Metoder för beräkningar med rationella tal i vardags- och yrkeslivet. Överslagsberäkning, huvudräkning och strategier för att använda digital teknik. – Enkla matematiska uttryck och ekvationer. – Hjälpmedel som används i vardagen och inom olika yrkesområden, till exempel tumstock och passare. – Rimlighetsbedömning vid uppskattningar och beräkningar.

text: Geometri

text: – Egenskaper hos och representationer av två- och tredimensionella geometriska objekt, till exempel rektangel, cirkel och klot. – Geometriska begrepp som används i vardags- och yrkeslivet, till exempel omkrets, area och volym. – Metoder för mätning och beräkning av storheter som används i vardagsoch yrkeslivet, till exempel längd och area. – Matematiska enheter och enhetsbyten som används i vardags- och yrkeslivet. – Metoder för att uppskatta och mäta tid och tidsskillnader.

text: Samband och förändring

text: – Procentbegreppet och beräkningar med procent i vardagliga situationer, till exempel doseringar, rabatter och räntor.

text: Sannolikhet och statistik

text: – Beskrivande statistik med hjälp av tabeller och diagram. Hur statistiska resultat används i samhället och i yrkeslivet. – Sannolikhet, till exempel i samband med risk- och säkerhetsbedömningar.

text: Problemlösning

text: – Matematiska modeller och hur de kan användas som verktyg när man löser problem i vardags- och yrkeslivet. – Hur man identifierar ett matematiskt problem samt metoder och verktyg för att lösa det. Problemlösning med digitala verktyg.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva innebörden av matematiska begrepp och samband mellan begreppen. Eleven medverkar i att använda matematiska metoder för att göra beräkningar och lösa uppgifter av standardkaraktär. Eleven löser enkla matematiska problem. I arbetet medverkar eleven i att välja strategier och metoder med anpassning till problemets karaktär.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt innebörden av matematiska begrepp och samband mellan begreppen. Eleven använder med viss säkerhet matematiska metoder för att med tillfredsställande resultat göra beräkningar och lösa uppgifter av standardkaraktär. Eleven löser enkla matematiska problem. I arbetet väljer eleven strategier och metoder med viss anpassning till problemets karaktär. I redovisningar och samtal för eleven enkla matematiska resonemang. Eleven ger också enkla omdömen om rimlighet i egna och andras resonemang.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt innebörden av matematiska begrepp och samband mellan begreppen. Eleven använder med säkerhet matematiska metoder för att med gott resultat göra beräkningar och lösa uppgifter av standardkaraktär. Eleven löser enkla matematiska problem. I arbetet väljer eleven strategier och metoder med anpassning till problemets karaktär. I redovisningar och samtal för eleven utvecklade matematiska resonemang. Eleven ger också utvecklade omdömen om rimlighet i egna och andras resonemang.

text: Matematik 2, 100 poäng

text: Kurskod: MAMMAT52

text: Kursen matematik 2 omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Taluppfattning, aritmetik och algebra

text: – Algebraiska uttryck och formler som är relevanta för användning i vardags- och yrkeslivet.

text: – Metoder för beräkningar med reella tal i vardags- och yrkeslivet. Överslagsberäkning, huvudräkning och strategier för att använda digital teknik. – Hjälpmedel som används inom olika yrkesområden, till exempel kalkylator och litermått. – Rimlighetsbedömning vid uppskattningar och beräkningar.

text: Geometri

text: – Geometriska begrepp som används i vardags- och yrkeslivet. Egenskaper hos och representationer av geometriska objekt, till exempel ritningar, konstruktioner och koordinatsystem. – Metoder för mätning och beräkning av storheter som används i vardagsoch yrkeslivet, till exempel volym, hastighet och massa. – Metoder för att uppskatta, mäta och beräkna tid och tidsskillnader. – Matematiska enheter, enhetsbyten och behandling av mätetal som används i vardags- och yrkeslivet.

text: Samband och förändring

text: – Procentbegreppet och beräkningar med procent i vardagliga situationer. – Proportionalitet i samband med beräkningar, mätningar eller konstruktioner.

text: Sannolikhet och statistik

text: – Beskrivande statistik med hjälp av tabeller och diagram. Granskning av hur statistiska resultat används i samhället och i yrkeslivet.

text: Problemlösning

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva innebörden av matematiska begrepp och samband mellan begreppen. Eleven medverkar i att använda matematiska metoder för att göra beräkningar och lösa uppgifter av standardkaraktär. Eleven löser matematiska problem med anknytning till vardagslivet. I arbetet medverkar eleven i att välja strategier och metoder med anpassning till problemets karaktär. I redovisningar och samtal medverkar eleven i att föra matematiska resonemang. Eleven medverkar också i att ge omdömen om rimlighet i egna och andras resonemang.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt innebörden av matematiska begrepp och samband mellan begreppen. Eleven använder med viss säkerhet 5

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt innebörden av matematiska begrepp och samband mellan begreppen. Eleven använder med säkerhet matematiska metoder för att med gott resultat göra beräkningar och lösa uppgifter av standardkaraktär. Eleven löser matematiska problem med anknytning till vardagslivet. I arbetet väljer eleven strategier och metoder med anpassning till problemets karaktär. I redovisningar och samtal för eleven utvecklade matematiska resonemang. Eleven ger också utvecklade omdömen om rimlighet i egna och andras resonemang.

text: Matematik 3, 100 poäng

text: Kurskod: MAMMAT53

text: Kursen matematik 3 omfattar punkterna 1–4 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Taluppfattning, aritmetik och algebra

text: – Algebraiska uttryck och formler som används i vardags- och yrkeslivet. Metoder för att lösa enklare linjära ekvationer. – Metoder för beräkningar med reella tal inom vardags- och yrkeslivet. Överslagsberäkning, huvudräkning och strategier för att använda digital teknik. – Hjälpmedel som används inom olika yrkesområden, till exempel mätverktyg, mallar och manualer. – Rimlighetsbedömning vid uppskattningar och beräkningar.

text: Geometri

text: – Geometriska begrepp som används i vardags- och yrkeslivet. Egenskaper hos och representationer av geometriska objekt, till exempel ritningar, konstruktioner och koordinatsystem. – Metoder för att uppskatta, mäta och beräkna tid och tidsskillnader.

text: – Matematiska enheter, enhetsbyten och behandling av mätetal som används i vardags- och yrkeslivet. Hur man avrundar på ett för situationen relevant sätt.

text: Samband och förändring

text: – Procentbegreppet och promille. – Metoder för beräkning av räntor och amorteringar för olika typer av lån. – Begreppen förhållande och proportionalitet i resonemang, beräkningar, mätningar och konstruktioner.

text: Sannolikhet och statistik

text: – Kalkylprogram och hur de kan användas för att beskriva och illustrera statistik.

text: Problemlösning

text: – Strategier för matematisk problemlösning, inklusive användning av digitala medier och verktyg. – Matematiska modeller och hur de kan användas som verktyg i behandlingen av problemsituationer i vardags- och yrkeslivet. Matematikens möjligheter och begränsningar i dessa situationer.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven medverkar i att beskriva innebörden av matematiska begrepp och samband mellan begreppen. Eleven medverkar i att använda matematiska metoder för att göra beräkningar och lösa uppgifter av standardkaraktär. Eleven löser matematiska problem. I arbetet medverkar eleven i att välja strategier och metoder med anpassning till problemets karaktär. I redovisningar och samtal medverkar eleven i att föra matematiska resonemang. Eleven medverkar också i att ge omdömen om rimlighet i egna och andras resonemang.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt innebörden av matematiska begrepp och samband mellan begreppen. Eleven använder med viss säkerhet matematiska metoder för att med tillfredsställande resultat göra beräkningar och lösa uppgifter av standardkaraktär. Eleven löser matematiska problem. I arbetet väljer eleven strategier och metoder med viss anpassning till problemets karaktär. I redovisningar och samtal för eleven enkla matematiska resonemang. Eleven ger också enkla omdömen om rimlighet i egna och andras resonemang.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt innebörden av matematiska begrepp och samband mellan begreppen. Eleven använder med säkerhet matematiska metoder för att med gott resultat göra beräkningar och lösa uppgifter av standardkaraktär. Eleven löser matematiska problem. I arbetet väljer eleven strategier och metoder med anpassning till problemets karaktär. I redovisningar och diskussioner för eleven utvecklade matematiska resonemang. Eleven ger också utvecklade omdömen om rimlighet i egna och andras resonemang.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet matematik i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiesärskolepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Christina Månberg

text: Bilaga

text: Matematik

text: Ämnets syfte

text: 1. Förmåga att använda matematiska begrepp. 2. Förmåga att använda matematiska metoder för att göra beräkningar och lösa matematiska uppgifter av standardkaraktär. 3. Förmåga att välja strategier för att lösa matematiska problem i vardagsoch yrkeslivet. 4. Förmåga att föra och följa matematiska resonemang och bedöma riktighet och rimlighet i dessa.

text: Kurser i ämnet

text: Matematik 1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper som grundsärskolan ger eller motsvarande. Matematik 2, 100 poäng, som bygger på kursen matematik 1. 2 Matematik 3, 100 poäng, som bygger på kursen matematik 2.

text: Kurskod: MAMMAT51

text: Centralt innehåll

text: Taluppfattning, aritmetik och algebra

text: • Metoder för beräkningar med rationella tal i vardags- och yrkeslivet. Överslagsberäkning, huvudräkning och strategier för att använda digital teknik. • Enkla matematiska uttryck och ekvationer. • Hjälpmedel som används i vardagen och inom olika yrkesområden, till exempel tumstock och passare. • Rimlighetsbedömning vid uppskattningar och beräkningar.

text: Geometri

text: • Egenskaper hos och representationer av två- och tredimensionella geometriska objekt, till exempel rektangel, cirkel och klot. • Geometriska begrepp som används i vardags- och yrkeslivet, till exempel omkrets, area och volym. • Metoder för mätning och beräkning av storheter som används i vardagsoch yrkeslivet, till exempel längd och area. • Matematiska enheter och enhetsbyten som används i vardags- och yrkeslivet. • Metoder för att uppskatta och mäta tid och tidsskillnader.

text: Samband och förändring

text: • Procentbegreppet och beräkningar med procent i vardagliga situationer, till exempel doseringar, rabatter och räntor.

text: Sannolikhet och statistik

text: • Beskrivande statistik med hjälp av tabeller och diagram. Hur statistiska resultat används i samhället och i yrkeslivet. • Sannolikhet, till exempel i samband med risk- och säkerhetsbedömningar.

text: Problemlösning

text: • Matematiska modeller och hur de kan användas som verktyg när man löser problem i vardags- och yrkeslivet. • Hur man identifierar ett matematiskt problem samt metoder och verktyg för att lösa det. Problemlösning med digitala verktyg.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Matematik 2, 100 poäng

text: Kurskod: MAMMAT52

text: Centralt innehåll

text: Taluppfattning, aritmetik och algebra

text: • Algebraiska uttryck och formler som är relevanta för användning i vardagsoch yrkeslivet.

text: • Metoder för beräkningar med reella tal i vardags- och yrkeslivet. Överslagsberäkning, huvudräkning och strategier för att använda digital teknik. • Hjälpmedel som används inom olika yrkesområden, till exempel kalkylator och litermått. • Rimlighetsbedömning vid uppskattningar och beräkningar.

text: Geometri

text: • Geometriska begrepp som används i vardags- och yrkeslivet. Egenskaper hos och representationer av geometriska objekt, till exempel ritningar, konstruktioner och koordinatsystem. • Metoder för mätning och beräkning av storheter som används i vardagsoch yrkeslivet, till exempel volym, hastighet och massa. • Metoder för att uppskatta, mäta och beräkna tid och tidsskillnader. • Matematiska enheter, enhetsbyten och behandling av mätetal som används i vardags- och yrkeslivet.

text: Samband och förändring

text: • Procentbegreppet och beräkningar med procent i vardagliga situationer. • Proportionalitet i samband med beräkningar, mätningar eller konstruktioner.

text: Sannolikhet och statistik

text: • Beskrivande statistik med hjälp av tabeller och diagram. Granskning av hur statistiska resultat används i samhället och i yrkeslivet.

text: Problemlösning

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt innebörden av matematiska begrepp och samband mellan begreppen. Eleven använder med viss säkerhet matematiska metoder för att med tillfredsställande resultat göra beräkningar och lösa uppgifter av standardkaraktär. Eleven löser matematiska problem med anknytning till vardagslivet. I arbetet väljer eleven strategier och metoder med viss anpassning till problemets karaktär. I redovisningar och samtal för eleven enkla matematiska resonemang. Eleven ger också enkla omdömen om rimlighet i egna och andras resonemang.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Matematik 3, 100 poäng

text: Kurskod: MAMMAT53

text: Centralt innehåll

text: Taluppfattning, aritmetik och algebra

text: • Algebraiska uttryck och formler som används i vardags- och yrkeslivet. Metoder för att lösa enklare linjära ekvationer. • Metoder för beräkningar med reella tal inom vardags- och yrkeslivet. Överslagsberäkning, huvudräkning och strategier för att använda digital teknik. • Hjälpmedel som används inom olika yrkesområden, till exempel mätverktyg, mallar och manualer. 6 • Rimlighetsbedömning vid uppskattningar och beräkningar.

text: Geometri

text: • Geometriska begrepp som används i vardags- och yrkeslivet. Egenskaper hos och representationer av geometriska objekt, till exempel ritningar, konstruktioner och koordinatsystem. • Metoder för att uppskatta, mäta och beräkna tid och tidsskillnader. • Matematiska enheter, enhetsbyten och behandling av mätetal som används i vardags- och yrkeslivet. Hur man avrundar på ett för situationen relevant sätt.

text: Samband och förändring

text: • Procentbegreppet och promille. • Metoder för beräkning av räntor och amorteringar för olika typer av lån. • Begreppen förhållande och proportionalitet i resonemang, beräkningar, mätningar och konstruktioner.

text: Sannolikhet och statistik

text: • Kalkylprogram och hur de kan användas för att beskriva och illustrera statistik.

text: Problemlösning

text: • Strategier för matematisk problemlösning, inklusive användning av digitala medier och verktyg. • Matematiska modeller och hur de kan användas som verktyg i behandlingen av problemsituationer i vardags- och yrkeslivet. Matematikens möjligheter och begränsningar i dessa situationer.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A