title: Statens jordbruksverks föreskrifter om utförsel av vattenbruksdjur till länder inom Europeiska unionen (EU) samt till Island och Norge1

text: Vid tillämpning av dessa föreskrifter avses med vattenbruksdjur: levande odlad fisk, inklusive rom och mjölke, levande odlade kräftdjur och blötdjur inklusive dess förstadier, samt levande vildfångad fisk, kräldjur och blötdjur inklusive dess förstadier, avsedd att tillföras en odling, och odling: varje anläggning eller plats där det hålls vattenbruksdjur för odling och som är registrerade hos länsstyrelsen i enlighet med Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:94

text: ) om obligatorisk hälsoövervakning av odlad fisk.

text: Utförsel av akvariefisk omfattas inte av dessa föreskrifter. För utförsel av vattenbruksdjur avsedda för odling eller utplantering skall exportör vara registrerad hos Jordbruksverket för den varutyp som avses utföras. Ansökan om registrering skall göras minst 30 dagar före utförseltillfället.

text: Hälsokrav

text: Vattenbruksdjur för odling eller utplantering 1. får vid avsändningstillfället inte ha uppvisat några kliniska sjukdomstecken, 2. får inte vara avsedda att avlivas i ett bekämpningsprogram för någon smittsam sjukdom enligt bilaga 1 till dessa föreskrifter, samt

text: ------------------------- Jfr

text: rådets direktiv 91/67/EEG

text: (EGT nr L 46, 19.2.1991, s. 1) senast ändrat genom

text: kommissionens beslut 93/55/EEG

text: (EGT nr L 14, 22.1.1993, s. 24).

text: Saknr J 135 3. får inte härröra från en odling som är föremål för några djurhälsorestriktioner och får heller inte ha varit i kontakt med djur från en sådan odling. Rom och mjölke samt förstadier till kräftdjur eller blötdjur skall härröra från levande djur som uppfyller ovanstående krav. Vattenbruksdjur avsedda för direkt konsumtion eller vidareförädling får vid avsändningstillfället inte ha uppvisat tecken på smittsam sjukdom. Produkter från vattenbruksdjur skall härröra från djur som vid slakttillfället inte uppvisat tecken på smittsam sjukdom.

text: Flyttningsdokument m.m. 4 § Försändelsen av vattenbruksdjur avsedda för odling eller utplantering skall åtföljas av ett särskilt flyttningsdokument för vattenbruksdjur enligt bilaga 2 eller 3 avsedda för odling eller utplantering i en godkänd zon eller i en godkänd odling. Dokumentet skall ha utfärdats av en officiell veterinär tidigast 48 timmar före lastning och gäller under tio dagar. Det skall vara utfärdat på svenska och minst ett i mottagarlandet officiellt språk och gälla för en enskild försändelse till en mottagare. Intygsformulär skall rekvireras från Jordbruksverket.

text: Försändelse med vattenbruksdjur avsedda för odling eller utplantering skall vara tydligt märkt med uppgift om avsändande odling eller anläggning, för vildfångad fisk med uppgift om fångstplats. Märkningen skall klart framgå av flyttningsdokumentet.

text: Transport m.m. 6 § Transport skall ske enligt följande: 1. Djuren skall på kortast möjliga tid överföras till mottagaren. 2. Transportmedlet skall vara konstruerat så att inget vatten kan läcka under transporten. 3. Vattenbyten skall ske i erforderlig omfattning. 4. Vattenbyten i Sverige får ske endast på platser i landet som Jordbruksverket godkänt för detta ändamål.

text: Tilläggsgarantier

text: Vattenbruksdjur, som är mottagliga för sjukdom enligt lista III i bilaga 1 till dessa föreskrifter och som skall sändas till en region som erhållit tilläggsgarantier för någon av dessa sjukdomar, skall härröra från en zon eller odling som har samma hälsostatus avseende ifrågavarande sjukdomar.

text: Saknr J 135 ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 maj 1995. Genom författningen skall Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:123

text: ) om utförsel av vattenbruksdjur till länder som ingår i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet upphöra att gälla.

text: SVANTE ENGLUND

text: Sven Johansson (Smittskyddsenheten)

text: Saknr J 135

text: Bilaga 1 Sjukdom Mottagliga arter

text: Lista I

text: ILA (infektiös laxanemi) Salmo salar

text: Lista II

text: VHS (viral hemorrhagisk septikemi) Samtliga arter i familjen Salmonidae

text: Scophthalmus maximus

text: IHN (infektiös hemorrhagisk alla laxarter nekros)

text: Esox lucius

text: Bonaemia ostrae Ostrea edulis Marteilla refringens Ostrea edulis

text: Lista III

text: IPN (infektös pankreas nekros) Fisk tillhörande familjen Salmonidae BKD (Renibakterios) För IPN även fisk tillhörande familjen Anguillidae Furunkulos (Aeromonas salmonicida) ERM (Yersinios)

text: SVC (vårviremi på karp) Fisk tillhörande familjen Cypriinidae


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om upphävande av Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1991:107) om päronpest

type: stycke

text: Denna författning träder i kraft den 5 maj 1995.

text: SVANTE ENGLUND

text: Maria Gråberg (Växtinspektionsenheten)

type: foreskrift


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om utförsel av får och getter till länder som ingår i Europeiska unionen (EU)

text: Vid tillämpning av dessa föreskrifter avses med: slaktdjur: får eller getter som är avsedda att överföras direkt till ett slakteri, och djur för avel och uppfödning för slakt: övriga får och getter.

type: paragraf

text: Exportören skall vara registrerad hos Statens jordbruksverk. Ansökan om registrering skall ske på fastställd blankett och vara Jordbruksverket tillhanda senast 30 dagar före första beräknade exporttillfället. Registreringen gäller under ett år.

text: Hälsointyg

text: Djuren skall vid utförsel åtföljas av ett särskilt hälsointyg för 1. slaktdjur3, 2. djur avsedda för uppfödning för slakt4, eller 3. djur avsedda för avel5. Intyget skall vara utfärdat inom 48 timmar före lastning. Det skall vara utfärdat på svenska och minst ett i mottagarlandet officiellt språk. Intyget skall vara utfärdat av officiell veterinär. Det gäller i tio dagar och skall rekvireras från Jordbruksverket.

text: ------------------------- 1Jfr

text: rådets direktiv 91/68/EEG

text: (EGT nr L 46, 19.2.1991, s. 19). 2Blankett rekvireras från Statens jordbruksverk, 551 82 Jönköping. 3Blankett E9.4. rekvireras från Statens jordbruksverk, 551 82 Jönköping. 4Blankett E9.5. rekvireras från Statens jordbruksverk, 551 82 Jönköping. 5Blankett E9.6. rekvireras från Statens jordbruksverk, 551 82 Jönköping.

text: Saknr J 137

text: Djurhälsokrav m.m.

type: rubrik

text: Djuren skall vara födda och ha befunnit sig i något land inom EU sedan födelsen slaktdjur får dock härröra från något land eller del av land enligt bilaga 1.

text: Djuren 1. skall vara märkta så att de kan identifieras och komma från en av Jordbruksverket registrerad besättning, 2. får inte ha företett kliniska tecken på sjukdom vid undersökning utförd inom 48 timmar före lastningen, 3. får inte härröra från anläggning som står under restriktioner av djurhälsoskäl eller ha varit i kontakt med djur från sådan anläggning, 4. får inte vara avsedda för slakt till följd av ett bekämpningsprogram för någon av de smittsamma sjukdomar som finns angivna i bilaga 2 till dessa föreskrifter, samt 5. skall även vara fria från ytterligare sjukdomar om mottagarlandet har rätt att kräva detta. Vidare får utförsel inte ske av djur som av hälsoskäl inte får marknadsföras i Sverige.

text: Avelsdjur

text: Avelsdjur skall komma från en anläggning där kliniska fall av följande sjukdomar inte diagnostiserats. 1. Smittsam agalakti (M. agalactie, M. capricolum, M. mycoides var. mycoides, typ LC) under de senaste sex månaderna. 2. Paratuberkulos och pseudotuberkulos (kaseös lymfadenit) under de senaste tolv månaderna. 3. Pulmonär adenomatos, Maedi/Visna och kaprin artrit och encefalit (CAE) under de senaste tre åren. Vad gäller Maedi/Visna samt kaprin artrit och encefalit (CAE) kan denna tidsperiod reduceras till tolv månader under förutsättning att samtliga infekterade djur slaktats ut och återstående djur har reagerat negativt på två tester avseende dessa sjukdomar. Djuren får heller inte ha varit i kontakt med djur från en anläggning som inte uppfyller kraven i första stycket. Vidare skall ägaren till den anläggning djuren kommer från skriftligen, till den officielle veterinären, försäkra att det inte förekommit omständigheter som tyder på att sjukdomar som anges i första stycket har förekommit.

text: Saknr J 137 7 § Djuren skall under de senaste två åren eller sedan födseln ha befunnit sig på en anläggning som uppfyller nedanstående krav, såvitt avser scrapie: Anläggningen skall vara officiellt kontrollerad och 1. inte haft konstaterade fall av sjukdomen under de senaste två åren, samt 2. ha samtliga djur i besättningen märkta. I anläggningen skall vidare 1. äldre tackor kontrolleras vid slakt om inte anläggningen är belägen inom en region eller ett land som är officiellt friförklarad från sjukdomen, samt 2. nyrekrytering av hondjur ske från besättningar som uppfyller ovanstående krav beträffande sjukdomen.

text: Baggar skall 1. härröra från en besättning i vilken inga fall av smittsam epidi-dymit (Brucella ovis) har diagnosticerats de senaste 12 månaderna, 2. ha befunnit sig på anläggningen under 60 dagar före avsändandet, samt 3. högst 30 dagar före avsändandet ha genomgått en serologisk test med negativt resultat.

text: Denna författning träder i kraft den 10 januari 1995. Genom författningen upphävs Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:116

text: ) om utförsel av får och getter till länder som ingår i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES).

text: SVANTE ENGLUND

text: My Sahlman (Smittskyddsenheten)

text: Saknr J 137

text: Bilaga 1 Länder utanför EU från vilka slaktdjur får härröra

text: Estland, Lettland, Litauen, Malta, Nya Zeeland, Polen, Rumänien, Schweiz, Slovakien, Slovenien, Tjeckien, Ungern.

text: Bilaga 2 Smittsamma sjukdomar

text:  Mul- och klövsjuka (FMD)  Boskapspest  Pest hos mindre idisslare (PPR)  Vesikulär stomatit (VS)  Blue tongue  Afrikansk hästpest (AHS)  Koppor hos får och get  Lumpy skin disease  Rift valley fever  Elakartad lungsjuka hos nötkreatur  Brucellos (Brucella melitensis)  Smittsam epididymit (Brucella ovis)  Mjältbrand  Rabies


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1994:229) om interventionsuppköp av smör

text: Smöret skall vara tillverkat av mejerier som godkänts av Statens jordbruksverk. Ansökan om godkännande för tillverkning av smör för interventionsuppköp skall göras på blankett E5.21. och ges in till Statens jordbruksverk, 551 82 Jönköping. För godkännande krävs att företaget upprättar ett register enligt bilagan till blankett E5.21. Om mejeriet blivit godkänt för tillverkning av smör och grädde för privat lagring skall godkännandet gälla även för tillverkning av smör för interventionsuppköp.

text: Denna författning träder i kraft den 12 juni 1995.

text: SVANTE ENGLUND

text: Magnus Aronsson (Enheten för intervention)

text: ------------------------- 1Senaste lydelse

text: SJVFS 1995:64


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om certifiering av utsädespotatis

text: Grundläggande bestämmelser om certifiering av utsäde finns i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: och i

text: utsädesförordningen (1993:1375)

text: . Grundläggande bestämmelser om frihet från allvarliga växtskadegörare m.m. finns i

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: och i förordningen (

text: ) om växtskydd m.m.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med utsädespotatis: vegetativt förökningsmaterial av Solanum tuberosum L. (potatis) som uppfyller fastställda krav på härstamning, kvalitet, produktionsbetingelser och sundhet, kategori av utsädespotatis: stamutsäde, basutsäde och certifikatutsäde, stamutsäde: kategori av utsädespotatis som är uppdraget från meristem och producerat enligt kraven i denna föreskrift eller utsäde infört från annat land inom Europeiska unionen (EU) eller annat land från vilket import av utsädespotatis är tillåten och som uppfyller motsvarande sundhetskrav. Stamutsäde är i huvudsak avsett som utgångsmaterial för produktion av basutsäde. För stamutsäde finns följande klasser:

text: ------------------------- 1Jfr

text: rådets direktiv 66/403/EEG

text: (EGT nr 125, 11.7.1966, s. 2320),

text: (EGT nr L 26, 31.1.1977, s. 20),

text: (EGT nr L 323, 24.12.1969, s. 1),

text: (EGT nr L 323, 24.12.1969, s. 3),

text: (EGT nr L 259, 18.10.1993, s. 1) och

text: kommissionens direktiv 93/17/EEG

text: (EGT nr L 106, 30.3.1993, s. 7).

text: Saknr U 72 SS första knölgenerationen producerad i växthus eller odlingsrum efter meristemklon S1 första fältgenerationen S2 andra fältgenerationen S3 högst tredje fältgenerationen, basutsäde: kategori av utsädespotatis som är grundat på stamutsäde eller basutsäde i klass SE1 eller SE2. Utsädet är i huvudsak avsett som utgångsmaterial för produktion av certifikatutsäde. För basutsäde finns följande klasser: SE1 högst fjärde fältgenerationen SE2 högst femte fältgenerationen E högst sjätte fältgenerationen, certifikatutsäde: kategori av utsädespotatis som är grundat på stamutsäde eller basutsäde. Utsädet är avsett för produktion av annan potatis än utsädespotatis. För certifikatutsäde finns följande klass: A högst sjunde fältgenerationen Vid brist på certifierbar vara inom EU kan Statens jordbruksverk dessutom medge certifiering i den särskilda klassen U, brukningsenhet: företag bestående av en eller flera registerfastigheter eller delar av sådana med gemensam användning av maskiner och annan utrustning för produktion av potatis, gemenskapsklasser: basutsäde av klasser som uppfyller vissa högre ställda krav, vilka framgår av direktivet

text: . Inom av Europeiska gemenskapen godkända områden finns möjlighet att endast tillåta att utsäde av dessa klasser släpps ut på marknaden, eget utsäde: utsäde från vid fältbesiktning godkänd odling som odlats, lagrats och sorterats på egen eller arrenderad brukningsenhet samt som är avsett för odling på samma brukningsenhet, meristem: tillväxtpunkt i skottspets med ett eller ett par bladanlag, meristemplanta: planta uppväxande från meristem på sterilt substrat, klonplantor: plantor uppväxande från en och samma meristemplanta, meristemklon: samtliga sticklingar eller plantor, som genom vegetativ förökning härstammar från ett och samma meristem, moderknöl: knöl från vilken meristem tas, moderplanta: planta utvecklad från rörstickling och odlad i substrat fritt från sjukdomsalstrare, rörstickling: på konstgjort substrat rotad stickling från meristemplanta,

text: Saknr U 72 skyddad zon: ett område inom EU som av Europeiska gemenskapen (EG) har erkänts antingen vara fritt från en viss växtskadegörare eller att skadegöraren är under effektiv bekämpning, utsädesodling: odling baserad på certifierat utsäde eller på eget utsäde och som anmälts till fältbesiktning, växtpass: officiell märkning, utformad enligt bilaga 6, som visar att föreskrivna sundhetskrav vid förflyttning av växter inom EU är uppfyllda.

text: Registrering och godkännande

text: Odlare eller företag som avser att odla och producera utsädespotatis skall vara registrerade och godkända av Statens utsädeskontroll. Godkännande kan ges till ägare eller driftsansvarig för sådant företag och kan avse odling av stam-, bas- eller certifikatutsäde samt lagring, sortering och förpackning av utsädespotatis. Ansökan om registrering och godkännande skall vara Utsädeskontrollen tillhanda senast 1 mars det år odling och produktion av utsädespotatis påbörjas. Till ansökan skall bifogas karta över brukningsenhetens hela åkerareal. Arealen för varje enskilt skifte skall anges i hektar och benämning på dessa skall framgå. Uppgifter om ändrade bruknings- eller produktionsförhållanden eller andra uppgifter som ligger till grund för registrering och godkännande skall vara Utsädeskontrollen tillhanda senast 1 mars det år odling och produktion planeras. Godkännande gäller tills det återkallas. Godkännande kan återkallas om Utsädeskontrollen vid sin besiktning finner att kraven i denna föreskrift inte efterlevs.

text: Anmälan om fältodling

text: Den som avser att påbörja produktionen av nytt stamutsäde skall skriftligen anmäla detta till Utsädeskontrollen senast den 1 juli det år första urval för stamutsädesproduktion skall ske.

text: Planerad utsädesodling skall anmälas skriftligen till Utsädeskontrollen senast den 20 maj (i Västernorrlands, Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län senast den 1 juni). I anmälan skall lämnas sådana uppgifter att samtliga på brukningsenheten förekommande potatisodlingar kan identifieras på ekonomisk karta samt andra uppgifter som Utsädeskontrollen kan behöva för kontroll och godkännande av odlingen.

text: Saknr U 72

text: Frihet från växtskadegörare

text: Växtskadegörare som anges i bilaga 1 A får inte förekomma på brukningsenheten eller i utsädespartiet. Växtskadegörare som anges i bilaga 1 B får vid produktion av stam- eller basutsäde inte förekomma på brukningsenheten eller i utsädespartiet och vid produktion av certifikatutsäde, inte på det odlade skiftet eller i utsädespartiet.

text: Utsädespotatis får inte odlas på brukningsenhet a. som är förklarad smittad av potatiskräfta, eller som är belägen inom skyddsområde för potatiskräfta. Utsädesodling får påbörjas tidigast fem år efter det att smittförklaring upphävts. b. där övriga växtskadegörare angiva i bilaga 1 konstaterats, om sanering inte genomförts enligt Jordbruksverkets anvisningar.

text: Utsädespartier som planeras att certifieras i klasserna S, SE1 och SE2 skall analyseras med avseende på latent förekomst av ljus ringröta innan certifiering medges. Provtagning skall ske genom Utsädeskontrollens försorg. Analysen skall utföras vid laboratorium som godkänts av Jordbruksverket och enligt den metod som finns beskriven i direktivet

text: Skiften där utsädesodling planeras skall före varje odlingssäsong undersökas beträffande förekomst av potatiscystnematod. Provtagning och analys skall ske genom Utsädeskontrollens försorg. I Västerbottens och Norrbottens län kan Utsädeskontrollen medge att nematodundersökning inte behöver göras. Undersökning skall dock alltid ske första gången ett skifte tas i anspråk för utsädesodling av potatis och inför första odlingsåret då utsädesodling planeras under två år av sex. Provtagning bör ske senast hösten före planerad utsädesodling.

text: Stam- eller basutsäde får inte odlas på brukningsenhet där potatiscystnematod påträffats vid undersökning genomförd enligt 9 §. Odling av certifikatutsäde får inte förläggas till areal där potatiscystnematod påträffats vid undersökning genomförd enligt 9 §. För att kunna godkänna återupptagen utsädesproduktion då potatiscystnematod påträffats, får under de närmast efterföljande 10 åren, endast odlas icke värdväxt eller potatis av sort som är resistent mot den befintliga populationen. Därefter skall frihet från potatiscystnematod styrkas genom en särskild undersökning som skall omfatta 12 prov per hektar.

text: Saknr U 72 För produktion av stam- eller basutsäde gäller ovanstående krav all areal som kan ingå i brukningsenhetens potatiscirkulation. För produktion av certifikatutsäde gäller kravet sådan areal som avses användas för utsädesproduktion.

text: Utgångsmaterial

text: Utgångsmaterialet för ny stamutsädesproduktion skall tas ut i fält från minst fem kloner som godkänts vid fältbesiktning i andra eller tredje fältgenerationen. Vid produktion av en ny växtförädlingsprodukt eller en sort som inte förekommer i stamutsädesklasserna eller då ett företag avser att börja stamutsädesproduktion, får användas material som godkänts av Utsädeskontrollen.

text: Stamutsädet skall förökas klonvis minst tre knölgenerationer.

text: Bas- och certifikatutsädesodling skall grundas på a. certifierat utsäde av som lägst närmast högre klass, b. eget utsäde som godkänts vid fältbesiktning i som lägst närmast högre klass och som godkänts vid undersökning avseende virus och latent förekomst av ljus ringröta i den omfattning som anges i 25 respektive 8 §§.

text: Odling

text: Olika kloner av stamutsäde skall vara åtskilda så att de inte vidrör varandra.

text: Stamutsädesodling i klass S1 och S2 skall vara omgiven av minst 100 m skog eller 500 m öppen terräng (i Västerbotten och Norrbotten 100 m skog respektive 300 m öppen terräng) i förhållande till a. växthus, b. lagerhus för annan potatis än stamutsäde, eller c. annan odling av potatis som inte är utsädesodling planerad för lägst klass S3.

text: Stamutsädesodling i klass S3 skall ha ett avstånd på minst 100 m till a. växthus, b. lagerhus för annan potatis än utsäde, eller c. annan odling av potatis som inte är utsädesodling planerad för lägst klass SE.

text: Basutsädesodling skall ha ett avstånd av minst 25 m till a. växthus,

text: Saknr U 72 b. lagerhus för annan potatis än utsäde, eller c. annan odling av potatis som inte är utsädesodling grundad på stamutsäde eller basutsäde.

text: Certifikatutsädesodling skall ligga minst 10 m från potatisodling som inte är utsädesodling.

text: Utsäde av flera sorter får odlas på samma brukningsenhet. Utöver vad som anges i 15 - 18 §§ gäller att utsädesodlingar skall läggas ut åtskilda med minst 5 meters mellanrum. På brukningsenheter med planerad odling av stam- eller basutsäde får inga andra potatisodlingar, utöver utsädesodlingar förekomma. På brukningsenheter med planerad odling av certifikatutsäde får potatisodling, som inte är utsädesodling, endast baseras på certifierat utsäde eller på eget utsäde som vid fältbesiktning samt virustest och undersökning avseende latent förekomst av ljus ringröta i den omfattning som anges i 25 respektive 8 §§, godkänts i lägst klass A föregående år. På en brukningsenhet får endast förekomma utsädesodling för planerad produktion i olika klasser enligt följande a. S1, S2 och S3, b. S3, SE1 och SE2, c. SE1, SE2 och E, eller d. E och A.

text: Odling av stamutsäde i klass S1 eller S2 får inte förläggas till areal där potatis har odlats under något av de närmast föregående fyra åren. Odling av stamutsäde i klass S3 samt bas- och certifikatutsäde får inte förläggas till areal där potatis har odlats under något av de närmast föregående tre åren. I Västernorrlands, Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län tillåts dock odling av bas- och certifikatutsäde under två år av sex. Om då potatis odlats på skiftet under något av de närmast föregående två åren skall denna odling ha godkänts i lägst samma klass vid fältbesiktning och varit av samma sort.

text: Maskiner och redskap som används vid odling av utsädespotatis, skall före säsongens början vara noggrant rengjorda och desinficerade. De får användas i odling på annan brukningsenhet endast om odlingen är en utsädesodling av samma kategori och de därefter noggrant rengörs och desinficeras.

text: Saknr U 72 Maskiner och redskap som använts inom brukningsenheten vid odling som inte är en vid fältbesiktning godkänd utsädesodling av potatis, får användas vid odling av certifikatutsäde endast om de dessförinnan noggrant rengjorts och desinficerats.

text: Fältbesiktning

text: Utsädesodling skall fältbesiktigas av Utsädeskontrollen. Odlingen får inte vara så ogräsbemängd eller skadad av andra orsaker att bedömning av odlingens kvalitet omöjliggörs. Blastdödning får inte företas innan fältbesiktningen har slutförts.

text: Vid fältbesiktning av stamutsädesodling får en klon, eller efter klonsammanslagningen en odling, godkännas endast om den är sorttypisk, sortren, samt fri från virussjukdomar och stjälkbakterios. En klon eller odling kasseras som stamutsäde om beståndet utan godtagbar anledning är luckigt eller om den rensats på grund av stjälkbakterios.

text: Vid fältbesiktning av bas- och certifikatutsädesodling får plantor av främmande sort samt sjuka plantor rensas bort före besiktningen. Detta skall ske så tidigt som möjligt genom uppgrävning. Såväl blast som knölar skall uppsamlas och bortföras från odlingen. Orsak till och omfattning av bortrensningen skall finnas dokumenterad vid fältbesiktningstillfället. Vid fältbesiktning skall undersökas och protokollföras förekomst av plantor av främmande sort och avvikande typ samt plantor med symptom på bladrullsjuka, krussjuka eller stjälkbakterios. Förekomsten anges i antalsprocent. Kraven för godkännande framgår av bilaga 2. Övriga symptom av patologisk eller fysiologisk karaktär noteras.

text: Virustest

text: Innan certifiering får ske skall utsädet undersökas i särskild virustest. Om produktionen skett i Västerbottens eller Norrbottens län, fordras dock inte virustest för certifiering av 1. sorter förtecknade i bilaga 3, 2. stamutsäde som producerats och skall odlas vidare inom samma kontraktsbundna utsädesproduktion, 3. stamutsäde som är avsett för egen produktion, eller 4. kontraktsbunden produktion av basutsäde av klasserna SE1 och SE2 då utsädet återtas av den odlare som producerat utsädet.

text: Saknr U 72 Analys skall utföras av Utsädeskontrollen. Undersökningen skall omfatta 1. för stamutsäde och basutsäde klasserna SE1 och SE2 minst 300 knölar per 5 hektar odling, 2. för basutsäde klass E minst 200 knölar per 5 hektar odling, och 3. för certifikatutsäde minst 100 knölar per 10 hektar odling. Krav för godkännande framgår av bilaga 2. Minst 80 % av knölarna i ett prov skall ha givit upphov till plantor som är bedömbara. I annat fall skall nytt prov tas ut och testas. Om Jordbruksverket bedömer att virusspridningen varit obetydlig kan verket i det särskilda fallet besluta att virustest inte behöver göras.

text: Lagring

text: Lager- och sorteringslokaler samt därtill hörande lagrings- och sorteringsanordningar som används för utsädespotatis skall vara godkända av Utsädeskontrollen. De skall inför varje säsong och senast till fältbesiktningen vara noggrant rengjorda och desinficerade. Rengöring och desinficering skall utföras enligt anvisningar från Jordbruksverket.

text: Skörden från en godkänd utsädesodling skall lagras och sorteras hos odlaren, vid kontraktsodling alternativt hos uppdragsgivaren. I en lokal där skörden från en godkänd utsädesodling förvaras får endast förvaras skörd från fältbesiktigad utsädesodling förutsatt att skörden från sådan odling inte kasserats vid fältbesiktningen på grund av stjälkbakterios eller potatiscystnematod. Lokaler, lådor och utrustning får endast utnyttjas gemensamt för skörd från odling som vid fältbesiktning godkänts i olika klasser enligt följande: a. klasserna S1, S2 och S3, b. klasserna S3, SE1 och SE2, eller c. klasserna SE1, SE2, E och A. Lagras olika utsädespartier i samma lokal, skall de förvaras åtskilda. Varje parti skall vara märkt med årets fältbesiktningsnummer och i förekommande fall klonnummer. Vid lagring hos uppdragsgivaren skall märkning ske innan utsädet lämnar odlarens brukningsenhet.

text: Utrustning som används för lagring och sortering av utsädespotatis, skall före säsongens början vara noggrant rengjord och desinficerad. Utrustning som använts för lagring och sortering av certifikatutsäde får under samma säsong a. inte användas för iordningställande av stamutsäde, b. användas för iordningställande av basutsäde endast om den dessförinnan noggrant rengjorts och desinficerats. Utrustning som använts för annan potatis än skörd från vid fältbesiktning godkänd utsädesodling får under samma säsong

text: Saknr U 72 a. inte användas för iordningställande av stam- eller basutsäde, b. användas för iordningsställande av certifikatutsäde endast om den dessförinnan noggrant rengjorts och desinficerats. Utrustningen får dock endast användas inom brukningsenheten.

text: Knölkvalitetskontroll

text: Utsädespotatis skall för att få certifieras ha en sådan storlek att de inte kan passera genom ett såll med kvadratiska maskor med sidan 28 mm. För sorter med en genomsnittlig längd av minst två gånger den största bredden, får inte maskans sida vara mindre än 25 mm. För potatisknölar som är för stora för att passera ett såll med kvadratiska maskor med sidan 35 mm skall gränserna för största och minsta storlek uttryckas i intervall av 5 mm. Skillnaden mellan övre och nedre gräns i en storlekssortering får inte överstiga 15 mm, undantaget certifiering för kontraktsbunden produktion då skillnaden inte får överstiga 25 mm. För utförsel till annat land inom EU gäller att skillnaden mellan övre och nedre gräns i en storlekssortering inte får överstiga 20 mm förutsatt att mottagarlandet inte godkänt en större storleksskillnad. Kraven på storlekssortering gäller inte klasserna SS, S1 och S2.

text: Utsädespartiet får inte vara frostskadat eller fuktigt. Misstänks ett utsädesparti vara frostskadat eller föreligger risk för kraftiga angrepp av Phoma- eller Fusariumröta i partiet, får Utsädeskontrollen uppskjuta certifieringen i högst två veckor.

text: Utsädeskontrollen har möjlighet att föreskriva att skörden skall behandlas med växtskyddsmedel.

text: Utsädespotatis får inte certifieras om den behandlats med groningshämmande medel.

text: Vid certifieringen skall utsädespartiet uppfylla de kvalitetskrav i övrigt som anges i bilaga 4. Överensstämmelse med dessa krav skall kontrolleras av Utsädeskontrollen. Om Utsädeskontrollen vid sin besiktning misstänker att kraven inte uppfylls, skall kontrollanalys genomföras. Vid kontrollanalys undersöks för klass S, SE och E 200 knölar per 5 000 kg och för klass A 200 knölar per 10 000 kg. Partier som vid sådan kontrollanalys inte uppfyller de krav som anges i bilaga 4 får omsorteras och därefter återigen genomgå kontroll av Utsädeskontrollen. Partier som kasserats p.g.a. rötor eller partier som av andra orsaker inte är lämpliga som utsäde får inte omsorteras.

text: Saknr U 72

text: Förslutning och märkning

text: Vid certifieringen skall utsädet vara förpackat i emballage som godkänts av Utsädeskontrollen. Säckar, storsäckar och kartonger skall vara nya. Begagnade lådor och lastpallar samt transportmedel skall vara noggrant rengjorda och desinficerade. Förpackningar av certifierad utsädespotatis skall vara förslutna. De skall vara förslutna på sådant sätt att de inte kan öppnas utan åverkan på förslutningen. Förpackningar med certifierad utsädespotatis får endast återförslutas under överinseende av Utsädeskontrollen. Utan hinder av andra stycket får certifierad utsädespotatis som är avsedd för odlare inom kontraktsbunden produktion förvaras i förpackningar som inte är förslutna.

text: Förpackningar av certifierad utsädespotatis skall vara märkta med växtpass, som skall innehålla text som framgår av bilaga 6. Texten skall vara tydligt läsbar, utan rättningar och med outplånlig skrift. Vid förslutning med plomb skall märkningen fästas under plomben. I annat fall placeras den direkt på emballaget på sådant sätt att den inte kan avlägsnas utan åverkan på underlaget eller märkningen. Efter Utsädeskontrollens medgivande får märkningen ersättas med tryck direkt på förpackningen.

text: Särskilda krav för certifiering av basutsäde i gemenskapsklasserna EG1, EG2 och EG3

text: För certifiering av basutsäde i gemenskapsklasserna EG1, EG2 och EG3 gäller utöver de krav som i övrigt framgår av denna författning att 1. odlingen, samt den odling från vilken odlingen direkt härstammar, inte får förläggas till areal där potatis har odlats under något av de närmast föregående tre åren, 2. odlingen, samt den odling från vilken odlingen direkt härstammar, skall fältbesiktigas av Utsädeskontrollen två gånger, och 3. odlingen skall härstamma direkt från en odling som uppfyller de krav som anges i bilaga 5 A. Odlingen i sig skall uppfylla de krav som anges i bilaga 5 B. Vid tveksamhet skall fältbesiktningsresultatet kompletteras med laboratorietestning av blad enligt lämplig metod.

text: Särskilda krav för odling av stamutsäde i laboratorium och växthus eller odlingsrum

text: Den som avser att producera stamutsäde skall ha tillgång till växtpatologisk expertis samt produktions- och lagringslokal som godkänts av Jordbruksverket.

text: Saknr U 72 38 § Vid allt laboratoriearbete och vid odling av meristemplantor, rörsticklingar och moderplantor skall erforderlig försiktighet och största möjliga hygien iakttas för att undvika infektion av växtmaterialet. En kultur som visar sig vara förorenad av svamp eller bakterier skall kasseras. Endast personer, som arbetar med produktion eller kontroll av stamutsäde skall ha tillträde till laboratorium, odlingsrum eller växthus som används för stamutsädesproduktion. Meristem, meristemkloner och moderplantor skall lätt kunna identifieras. De skall därför numreras och hållas väl åtskilda under hela odlingen.

text: Den som producerar stamutsäde skall för varje uppdragning föra fortlöpande noteringar beträffande skärning av meristem, odling av meristemplantor och rörsticklingar, kylförvaring av rörsticklingar och odling av moderplantor. Uppgifter om tidpunkten för genomförande av respektive arbetsmoment, antalet meristem och plantor samt eventuell kassationsorsak och omfattning skall kunna redovisas till Utsädeskontrollen.

text: Rörsticklingar från varje meristemklon, som skall användas för produktion av stamutsäde, skall vara fria från bladrullvirus, PVA, PVM, PVS, PVX, PVY, TSWV, rattelvirus, mopptoppvirus och spindle tuber viroid, Erwinia carotovora var. artroseptica, Erwinia carotovora var. carotovora, Erwinia chrysanthemi, Clavibacter michiganensis subsp. sepedonicus och Pseudomonas solanacearum och andra växtpatogena virus samt bakterie- och svampsjukdomar. Dessutom skall moderknölen vara fri från Clavibacter michiganensis subsp. sepedonicus och Pseudomonas solanacearum. Undersökningen skall utföras av laboratorium som Jordbruksverket godkänner.

text: Meristemplantor skall lagras och hanteras på sätt som hindrar återinfektion av skadegörare. De får användas för upprepad produktion av stamutsäde.

text: Saknr U 72 Meristemplantorna sticklingförökas klonvis. Rörsticklingar överförs till odlingssubstrat, som är fritt från sjukdomsalstrare, för produktion av moderplantor i växthus eller odlingsrum. Från moderplantorna får en knölgeneration, SS, produceras. Alternativt kan rörsticklingar planteras direkt i fält för produktion av S1.

text: Införsel av utsädespotatis

text: Införsel av utsädespotatis från land utanför EU skall skriftligen anmälas till Utsädeskontrollen senast en vecka efter införseln. Anmälan skall innehålla uppgifter om 1. importör, 2. produktionsland och kontrollerande myndighet, 3. avsändarland, 4. sort, 5. kvantitet, 6. referensnummer, samt 7. kategori och eventuell certifieringsklass. För utsäde infört från annat land inom EU och som skall användas för vidare uppförökning i det svenska certifieringssystemet gäller att partiet skall vara märkt enligt EG:s krav för märkning av utsädespotatis. Klassificering i det svenska certifieringssystemet görs av Utsädeskontrollen i samråd med Jordbruksverket.

text: Övriga bestämmelser

text: Nematodundersökning, fältbesiktning och virustest av sådant certifikatutsäde som ett företag tillhandahåller sina avtalsbundna odlare får, utan hinder av vad som föreskrivs i 9, 22 och 25 §§, utföras av person som av Utsädeskontrollen auktoriserats för detta ändamål. Undersökningar enligt första stycket får endast utföras inom företag som bedriver handel med matpotatis eller med förädlad vara där potatis utgör råvaran. Resultaten från sådana undersökningar skall omgående tillställas Utsädeskontrollen och skall kontrolleras genom stickprov i den omfattning Utsädeskontrollen beslutar.

text: Resultaten av fältbesiktning och knölkvalitetskontroll skall lämnas skriftligen till uppdragsgivaren vid förrättningstillfället.

text: Vid brist på utsäde eller om särskilda skäl annars föreligger, kan Jordbruksverket medge undantag från de krav som angivits i denna författning, såvida detta inte påverkar kvaliteten vid fortsatt uppförökning och det inte strider mot EG:s bestämmelser.

text: Saknr U 72 46 § Ytterligare bestämmelser om krav på märkning med växtpass, vid förflyttning inom EU av utsädespotatis som inte certifieras, samt krav på förvaring av växtpass finns i Statens Jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare.

text: Ikraftträdande och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder ikraft den 1 juli 1995, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1992:29

text: ) om utsädespotatis skall upphöra att gälla. 2. Krav på registrering och godkännande enligt 3 §, krav på nematodundersökning enligt 9 § andra stycket och krav på eget utsäde enligt 13 § b och 19 § tredje stycket skall tillämpas från och med certifieringen av 1996 års skörd. För certifiering av 1995 års skörd skall bestämmelser avseende krav på nematodundersökning och eget utsäde enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1992:29

text: ) om utsädespotatis tillämpas. 3. För meristemklon som testats före 1 juli 1995 avseende frihet från de växtskadegörare som anges i 40 § skall bestämmelser enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1992:29

text: ) om utsädespotatis tillämpas. 4. För certifiering av 1995 års skörd får Utsädeskontrollen a. godkänna och registrera utsädesodlare efter anmälan enligt 5 § under förutsättning att kraven i 6 och 7 §§ är uppfyllda, och b. medge att nematodundersökning inte behöver göras i Västerbottens och Norrbottens län. 5. Skörden från odlingar 1995 baserade på utsäde i klasserna A1, A2, och A3 får certifieras i klass A om de uppfyller kraven i denna föreskrift.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 1995.

text: SVANTE ENGLUND

text: Karin Nordin (Växtinspektionsenheten)

text: Saknr U 72

text: Bilaga 1

text: Växtskadegörare

text: A. Clavibacter michiganensis (Smith) Ljus ringröta Davis et al. ssp sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al. Pseudomonas solanacearum Mörk ringröta (Smith.) Smith Synchytrium endobioticum Potatiskräfta (Schilbersky) Percival Ditylenchus destructor Thorne Potatisrötnematod Meloidogyne chitwoodi Rotgallnematod Golden, O'Bannon, Santo & Finley Leptinotarsa decemlineata Say Koloradoskalbagge Beet necrotic yellow vein virus Rhizomania Tomato spotted wilt virus Bronsfläckvirus B. Globodera pallida (Stone) Behrens Vit potatiscystnematod Globodera rostochiensis Gul potatiscystnematod (Wollenweber) Behrens

text: Saknr U 72

text: Bilaga 2

text: Fältbesiktning och virustest

text: Fältbesiktning

text: Högsta tillåtna andel plantor med fel, angivet i procent, i respektive klass Fel Klass S SE1/SE2 E A Främmande sort och avvikande typ 0 0,05 0,05 0,1 Bladrull- och krussjuka 0* 0,2 0,7 10 Stjälkbakterios 0 0,1 0,5 1

text: Virustest

text: Högsta tillåtna andel knölar med virus, angivet i procent, i respektive klass Virus Klass S SE1/SE2 E A Y och A 0,0 0,4 1 10 ** X 0 --- Undersöks inte --- S och M 0,3** --- Undersöks inte ---

text: ------------------------- *Kravet gäller frihet från alla synliga symptom av virussjukdomar. **Undersöks endast i sorter som är dokumenterat mottagliga för dessa viroser.

text: Saknr U 72

text: Bilaga 3

text: Potatissorter som är motståndskraftiga mot potatisvirus Y

text: Elin Maria Maris Bard Matilda Minerva Provita Rosamunda Timate

text: Saknr U 72

text: Bilaga 5

text: Särskilda krav för gemenskapsklasserna EG1, EG2 och EG3

text: A. Krav på den odling från vilket utsädespartiet skall härstamma

text: Högsta tillåtna andel plantor med fel, angivet i procent, i respektive klass Fel Klass EG 1 EG 2 EG 3 Synliga virussymptom vid fältbesiktning eller vid efterföljande virustest 0,1 0,1 0,1 Stjälkbakterios 0 0,25 0,25

text: B. Krav på odling som skall certifieras i gemenskapsklasserna EG1, EG2 och EG3

text: Högsta tillåtna andel plantor med fel, angivet i procent, i respektive klass Fel Klass EG 1 EG 2 EG 3 Synliga virussymptom vid fältbesiktning eller vid efterföljande virustest 0,5 0,5 1 Stjälkbakterios 0 0,5 1


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1994:224) om införsel av får och getter

text: Vid införsel av får och getter från medlemsländer inom Europeiska unionen (EU) samt, av slaktdjur, från något annat land eller del av land enligt bilaga 1, gäller bestämmelserna i dessa föreskrifter. Vid införsel av djur för avel och uppfödning till slakt från länder utanför EU krävs tillstånd i varje enskilt fall. Införsel av slaktdjur från andra länder än de som avses i första stycket är inte tillåten.

text: En mottagare av ett djur från något medlemsland inom EU är skyldig att, senast en arbetsdag före djurens ankomst till Sverige, göra en anmälan till Jordbruksverket. Vid införsel från länder utanför EU skall en anmälan om införseln göras till gränskontrollveterinären. Anmälan skall ske senast en arbetsdag före den beräknade ankomsten till Sverige. Vid all införsel av djur som omfattas av bestämmelserna i dessa föreskrifter skall en anmälan ske vid ankomsten till tullmyndigheten på gränspasseringsorten.

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från dessa föreskrifter.

text: Saknr J 20:1 ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 juli 1995.

text: SVANTE ENGLUND

text: My Sahlman (Smittskyddsenheten)

text: Saknr J 20:1

text: Bilaga 3

text: Nedanstående undersökningar skall utföras i en karantän godkänd av Jordbruksverket

text: Djuren skall från gränspasseringsorten under tullkontroll direkt transporteras till karantänen. För tullmyndigheten på gränspasseringsorten skall uppvisas en skriftlig bekräftelse från karantänen utvisande att den är godkänd av Jordbruksverket och att plats finns för ifrågavarande djur.

text: Djuren skall kvarstanna i karantän tills resultaten av nedanstående undersökningar är klara och utvisar att undersökt sjukdom ej konstaterats. Karantänen hävs av Jordbruksverket efter slutrapport från karantänsveterinären.

text: Vid införsel av djur som är födda i och sedan födelsen befunnit dig i Danmark eller Finland, får karantänsvistelsen ersättas av en isolering i utförsellandet under förutsättning att dokumentation kan uppvisas om att nedanstående krav avseende paratuberkulos är uppfyllda.

text: Undersökningar

text: Paratuberkulos

text: Djuren skall undersökas med avseende på förekomst av paratuberkulos i faeces med slutlig avläsning tidigast sex månader från provtagningstillfället. Träckprov avseende paratuberkulos skall uttagas tidigast vid ett års ålder.

text: Exportdjuret samt övriga djur i den besättning varifrån det härrör skall, såvitt känt, varit fria från paratuberkulos de senaste fem åren. Om så ej är fallet skall undersökningen upprepas två gånger med tre månader mellan varje provtagningstillfälle.

text: Djuren skall minst tre månader efter varje träckprovtagning underkastas serologisk undersökning avseende paratuberkulos.

text: Undersökningen kan utföras i karantän eller påbörjas före införseln till Sverige under förutsättning att exportdjuren står isolerade under veterinär övervakning från provtagning och fram till exporttillfället utan kontakt med andra djur.

text: Saknr J 20:1 I de fall exportdjuren är under ett år kan provtagning enligt ovan ske på moderdjuret samt tio av de djur över ett års ålder som stått längst i besättningen. I detta fall skall serologisk undersökning också utföras på de djur avsedda för export som är under ett år.

text: I de fall undersökningen påbörjas i utförsellandet, skall för karantänsveterinären uppvisas ett av statligt förordnad veterinär i utförsellandet, inom tio dagar före utförseln, utfärdat intyg utvisande följande:  Djurens identitet,  att djuren stått isolerade under veterinär övervakning i utförsellandet från provtagning och fram till exporttillfället utan kontakt med andra djur,  att, i de fall endast en paratuberkulosodling utförs, exportdjuren samt övriga djur i den besättning varifrån de härrör, såvitt känt, har varit fria från paratuberkulos under de senaste fem åren.

text: I de fall undersökningen avslutas under isolering i utförsellandet skall intyget uppvisas för en officiell veterinär före insättning i mottagarbesättningen. Intyget skall då även innehålla följande uppgift:  att paratuberkulosundersökningarna utvisat negativt resultat för samtliga tillsammans isolerade djur.

text: Mycoplasma

text: Andra djur än sådana som är födda i och sedan födelsen befunnit sig i Danmark eller Finland, skall undersökas avseende mycoplasma agalactie, dels genom odling och dels genom blodprovsundersökning. Undersökningen skall utföras tidigast efter två veckor i karantänen.


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1994:223) om införsel av fjäderfä och kläckägg

text: Vid införsel av fjäderfä och kläckägg från länder som ingår i Europeiska unionen (EU) och Norge gäller bestämmelserna i dessa föreskrifter. Vid införsel från länder utanför EU krävs tillstånd i varje enskilt fall. I införseltillståndet kan Statens jordbruksverk föreskriva ytterligare villkor. (

text: SJVFS 1995:98

text: I dessa föreskrifter förstås med fjäderfä: höns, kalkoner, pärlhöns, ankor, gäss, vaktlar, duvor, fasaner, rapphöns och strutsfåglar (ratiter) som föds upp eller hålls i fångenskap för avel, produktion av kött eller ägg för konsumtion eller för att genom utsättning vidmakthålla viltstammen, kläckägg: befruktade ägg avsedda för kläckning, daggamla kycklingar:kycklingar som inte mottagit foder och som inte är äldre än 72 timmar,

text: rådets direktiv 90/539/EEG

text: (EGT nr L 303, 31.10.1990, s. 69) m.fl.

text: Senaste lydelse

text: SJVFS 1995:52

text: Saknr J 22 avelsfjäderfä: fjäderfä som är 72 timmar gamla eller äldre och som är avsedda för produktion av bruksfjäderfä eller fjäderfä avsedda för produktion av föräldradjur, bruksfjäderfä:fjäderfä som är 72 timmar gamla eller äldre och som hålls för produktion av konsumtionsägg (värphöns) eller uppföds för produktion av kött, fjäderfä för slakt:fjäderfä som skickas direkt till ett slakteri för slakt snarast möjligt, dock senast 72 timmar efter ankomsten, samt flock: fjäderfä med samma hälso- och immunitetsstatus, vilka hålls i samma djurutrymme. (

text: SJVFS 1995:98

text: Importör skall vara registrerad hos Jordbruksverket. Ansökan om registrering skall ske på fastställd blankett och vara Jordbruksverket tillhanda senast 30 dagar före det första införseltillfället. Registreringen gäller under ett år.

text: Mottagare av en leverans av fjäderfän eller kläckägg från ett medlemsland inom EU är skyldig att senast en arbetsdag före djurens ankomst till Sverige göra anmälan till Jordbruksverket. Vid införsel från länder utanför EU skall föranmälan om gränskontroll göras senast en arbetsdag före beräknad ankomsttid till gränskontrollveterinär. Vid all införsel till landet av fjäderfän eller kläckägg som omfattas av bestämmelserna i dessa föreskrifter skall anmälan ske till tullmyndigheten på införselorten. (

text: SJVFS 1995:98

text: Vid införsel av fjäderfän och kläckägg, med undantag för fjäderfä för slakt, får inga fjäderfän eller kläckägg lämna den mottagande besättningen inom 30 dagar från införseltillfället. Efter tillstånd från officiell veterinär, kan undantag medges för slakt.

text: Hälsointyg

text: Fjäderfän och kläckägg från EU skall åtföljas av ett officiellt hälsointyg, som skall vara utformat i enlighet med ett av EU fastställt formu lär , för 1. kläckägg, 2. daggamla kycklingar, 3. avelsfjäderfä och bruksfjäderfä, 4. fjäderfä för slakt, 5. fjäderfä och kläckägg i sändningar om mindre än 20 enheter, eller

text: 3Blankett E9.26. rekvireras från Statens jordbruksverk, 551 82 Jönköping.

text: Information om formulären lämnas av Statens jordbruksverk, 551 82 Jönköping.

text: Saknr J 22 6. fjäderfä för utsättning. Intyget skall vara utfärdat på lastningsdagen av en officiell veterinär. Det skall vara utfärdat dels på svenska, dels på ett av avsändarlandets officiella språk och skall bestå av ett enda ark. Intyget är giltigt i fem dagar. Det skall vara utfärdat separat för varje mottagare samt vara signerat och stämplat med en färg som avviker från den övriga texten. Av hälsointyget alternativt separat hälsointyg skall framgå att de djur som avses i 9 och 10 §§ uppfyller de svenska tilläggskraven för salmo nella enligt bilaga 1 eller 2. (

text: SJVFS 1995:98

text: Kläckägg, daggamla kycklingar, avelsfjäderfä och bruksfjäderfä

text: Allmänna bestämmelser

text: Djuren respektive kläckäggen skall komma från en anläggning som är godkänd och tilldelad ett registreringsnummer av ansvarig myndighet i avsändarlandet. Djuren får vid tiden för avsändandet inte vara underkastade några djurhälsorestriktioner som avser fjäderfä. Den anläggning äggen eller djuren härrör från får inte vara belägen inom ett område som är underkastat restriktioner på grund av någon för fjäderfä smittsam sjukdom. Äggen eller djuren skall härröra från en flock som vid tiden för avsändandet inte uppvisar några kliniska tecken på eller misstänks vara angripen av någon smittsam fjäderfäsjukdom. Om fjäderfäna är vaccinerade skall vaccinationen ha utförts med ett officiellt godkänt och kontrollerat vaccin.

text: Kläckägg

text: Kläckägg skall härröra från en flock 1. som hållits i godkända och registrerade anläggningar i mer än sex veckor, 2. som uppfyller kraven i 7 §, 3. som under de senaste 72 timmarna före transporten har underkastats en djurhälsoundersökning av en officiell veterinär och därvid inte visat tecken på eller givit anledning till misstanke om förekomst av sjukdom eller som genomgått månatliga hälsoundersökningar enligt anvis ningar av en officiell veterinär, varvid den senaste undersökningen skall ha skett högst 31 dagar före avsändandet, samt om journaler eller annan information givit anledning till misstanke om förekomst av sjukdom, flocken dessutom har

text: Jfr kommisionens beslut 95/160 och

text: (EGT nr L 105, 9.5.1995)

text: Saknr J 22 undersökts av en officiell veterinär och smittsam fjäderfäsjukdom inte har konstaterats, samt

text: 4. där djuren a. inte har vaccinerats mot Newcastlesjuka, b. har vaccinerats med ett inaktiverat vaccin, eller c. har vaccinerats med ett levande vaccin, förutsatt att vaccination företagits minst 60 dagar före insamlingen av kläckäggen. Äggen skall vara desinfekterade enligt den officiella veterinärens anvisningar, och vara märkta enligt bestämmelserna i

text: kommissionens förordning (EEG) nr 1868/77

text: om tillämpningsföreskrifter för förordning nr 2782/75 om produktion och saluförande av kläckägg och kycklingar av fjäderfä. Vid införsel skall, förutom ovanstående bestämmelser, även bestämmelserna i bilagorna 3 och 4 följas. (

text: SJVFS 1995:98

text: Daggamla kycklingar

text: Daggamla kycklingar måste ha kläckts ur kläckägg som uppfyller kraven i 7 och 8 §§ samt härröra från ett kläckeri som tillämpar rutiner som säkerställer att ägg som inte uppfyller dessa krav inkuberas vid tider och på platser som är helt skilda från ägg som skall levereras till land som är fritt från Newcastlesjuka. Daggamla kycklingar skall inte vara vaccinerade mot Newcastlesjuka. Daggamla kycklingar skall härröra från en flock 1. som har varit isolerade i 14 dagar före avsändandet, och 2. som antingen är provtagna och befunnits fria från samtliga serotyper av salmonella enligt bilaga 1, eller genomgått ett salmonellakontrollprogram likvärdigt med det svenska, vilket skall vara fastställt av kommissionen. Vid införsel skall förutom ovanstående bestämmelser, även bestämmelserna i bilaga 4 följas. (

text: SJVFS 1995:98

text: Avelsfjäderfä och bruksfjäderfä

text: Avelsfjäderfä och bruksfjäderfä skall 1. uppfylla kraven i 7 §, 2. sedan kläckningen eller i mer än sex veckor ha hållits i godkända och registrerade anläggningar, 3. ha underkastats en djurhälsoundersökning inom 48 timmar före transport och därvid inte visat några tecken på eller på annat sätt givit anledning till misstanke om förekomst av smittsam fjäderfäsjukdom, 4. inte vara vaccinerade mot Newcastlesjuka,

text: EGT nr L 209, 17.08.1977, s. 1.

text: Saknr J 22 5. ha varit isolerade vid en anläggning eller karantänsstation under tillsyn av officiell veterinär under 14 dagar före avsändandet, samt 6. tidigast 14 dagar före avsändandet, med negativt resultat, ha genomgått en representativ serologisk undersökning beträffande Newcastlesjuka. Avelsfjäderfä skall antingen vara provtagna och befunnits fria från samtliga serotyper av salmonella enligt bilaga 1, eller genomgått ett salmonellakontrollprogram likvärdigt med det svenska, vilket skall vara fastställt av kommissionen. Värphöns skall antingen vara provtagna och befunnits fria från invasiva salmonellaserotyper tidigast 10 dagar före avsändandet enligt bilaga 2, eller genomgått ett salmonellakontrollprogram likvärdigt med det svenska, vilket skall vara fastställt av kommissionen. Vid införsel skall förutom ovanstående bestämmelser, även bestämmelserna i bilaga 4 följas. (

text: SJVFS 1995:98

text: Fjäderfä för slakt

text: Fjäderfä som är avsedda för omedelbar slakt skall 1. härröra från en anläggning, a. där de hållits i minst 21 dagar eller sedan kläckning, b. som inte är underkastad restriktioner på grund av smittsam fjäderfäsjukdom, samt c. som inte är belägen i ett område som är underkastat restriktioner på grund av någon för fjäderfä smittsam sjukdom, 2. härröra från en flock som har underkastats en djurhälsoundersökning inom fem dygn före transport och därvid inte visat några tecken på eller på annat sätt givit anledning till misstanke om förekomst av smittsam fjäderfäsjukdom, samt 3. härröra från en flock som a. om djuren inte är vaccinerade mot Newcastlesjuka, med negativt resultat har genomgått en representativ serologisk undersökning beträffande sjukdomen under de senaste 14 dagarna före avsändandet, eller b. om djuren har vaccinerats mot Newcastlesjuka, inte har vaccinerats med ett levande vaccin under de senaste 30 dagarna före avsändandet och det i flocken tagits ett representativt antal prover som har genomgått en virusisoleringstest beträffande denna sjukdom tidigast 14 dagar före avsändandet, varvid ett negativt resultat erhållits. Vid införsel skall förutom ovanstående bestämmelser, även bestämmelserna i bilaga 4 följas. (

text: SJVFS 1995:98

text: Saknr J 22

text: Fjäderfä och kläckägg i sändningar om mindre än 20 enheter

text: Fjäderfä och kläckägg om tillsammans högst 20 enheter som införs samtidigt, skall härröra från flockar som 1. hållits i något av EU:s medlemsländer sedan kläckningen eller under minst tre månader, 2. inte är underkastade restriktioner på grund av någon för fjäderfä smittsam sjukdom, 3. inte är belägna i något område som är underkastat restriktioner på grund av något utbrott av sjukdom för vilken fjäderfä är mottagliga, 4. vid avsändandet inte uppvisar några tecken på sjukdom, samt 5. om djuren har vaccinerats, blivit vaccinerade med ett officiellt godkänt och kontrollerat vaccin. Kläckägg och daggamla kycklingar skall härröra från flock där djuren antingen a. inte har vaccinerats mot Newcastlesjuka, eller b. har vaccinerats med ett inaktiverat vaccin, eller c. har vaccinerats med ett levande vaccin, förutsatt att vaccinationen företagits minst 60 dagar före insamlingen av kläckäggen. Fjäderfä för avel eller bruksändamål skall a. inte vara vaccinerade mot Newcastlesjuka, eller b. ha varit isolerade vid en anläggning eller karantänsstation under tillsyn av officiell veterinär under 14 dagar före avsändandet, samt c. tidigast 14 dagar före avsändandet, med negativt resultat, ha genomgått en representativ serologisk undersökning beträffande Newcastlesjuka. Djuren i sändningen skall dessutom ha befunnits negativa vid en serologisk undersökning avseende Salmonella pullorum och Salmonella gallinarum inom en månad före transport i enlighet med ett kontrollprogram som omfattar samtliga djur. Beträffande kläckägg och daggamla kycklingar skall ursprungs-flocken vara testad under de senaste tre månaderna avseende Salmonella pullorum och Salmonella gallinarum genom serologisk undersökning på en nivå som säkerställer med en säkerhet om 95 procent att infektion påvisas när prevalensen är minst fem procent. Vid införsel skall förutom ovanstående bestämmelser även bestämmelserna i bilagorna 1, 2 och 4 följas. (

text: SJVFS 1995:98

text: Fjäderfä avsedda för utsättning

text: För införsel av fjäderfä och kläckägg avsedda för utsättning skall ansvarig importör erhålla tillstånd från naturvårdsverket om utsättning med undantag för fåglar som inte är fredade under hela jaktåret, enligt

text: Saknr J 22 Statens naturvårdsverks kungörelse (

text: SNFS 1994:3

text: ) med föreskrifter om jakt (jaktkungörelse). Fjäderfä för utsättning i naturen skall 1. härröra från en anläggning där de har vistats sedan kläckning eller under minst 21 dygn och där inga kontakter har skett med nyinsatta fjäderfän under de senaste två veckorna, 2. härröra från en anläggning som inte är underkastad restriktioner på grund av någon för fjäderfä smittsam sjukdom, samt 3. inte vara belägna i något område som är underkastat restriktioner på grund av något utbrott av sjukdom för vilken fjäderfä är mottagliga, 4. ha underkastats en hälsoundersökning av officiell veterinär inom 48 timmar före transport, varvid flocken inte får ha visat några tecken på eller på annat sätt givit anledning till misstanke om förekomst av smittsam fjäderfäsjukdom. Kläckägg och daggamla kycklingar skall dessutom härröra från flock där djuren a. inte har vaccinerats mot Newcastlesjuka, b. har vaccinerats med ett inaktiverat vaccin, eller c. har vaccinerats med ett levande vaccin förutsatt att vaccination företagits minst 60 dagar före insamlingen av kläckäggen. Kläckäggen skall ha inkuberats helt skilda från ägg som inte uppfyller dessa krav. Fjäderfä för avel eller bruksändamål skall dessutom a. inte vara vaccinerade mot Newcastlesjuka, och b. ha varit isolerade vid en anläggning eller karantänsstation under tillsyn av en officiell veterinär under 14 dagar före avsändandet, samt c. tidigast 14 dagar före avsändandet, med negativt resultat, ha genomgått en representativ serologisk undersökning beträffande Newcastlesjuka Vid införsel skall förutom ovanstående bestämmelser, även bestämmelserna i bilagorna 3 och 4 följas. (

text: SJVFS 1995:98

text: Transportbestämmelser

text: Kläckägg och daggamla kycklingar

text: Kläckägg och daggamla kycklingar skall transporteras antingen i särskilda engångslådor eller i lådor som kan återanvändas om de före transporten har rengjorts och desinfekterats. Dessa lådor 1. får endast innehålla kläckägg eller daggamla kycklingar av samma art, kategori och typ av fjäderfä som härrör från samma anläggning, samt 2. skall vara märkta med uppgift om a. avsändarland och region, b. den fjäderfäart som äggen eller kycklingarna tillhör, c. antalet ägg eller kycklingar i varje låda, samt d. ursprungsanläggningens registreringsnummer.

text: Saknr J 22 Lådor som innehåller kläckägg eller daggamla kycklingar får vara sammanförda i lämpliga behållare för transport. Antalet lådor i varje behållare och märkning enligt första stycket 2. skall återfinnas på dessa behållare. Daggamla kycklingar skall utan dröjsmål transporteras till mottagaranläggningen utan att komma i kontakt med andra levande fåglar än daggamla kycklingar som uppfyller villkoren i dessa föreskrifter.

text: Avelsfjäderfä och bruksfjäderfä

text: Avelsfjäderfä och bruksfjäderfä skall transporteras i lådor eller burar som 1. innehåller enbart fjäderfä av samma art, kategori och typ och som härrör från samma anläggning, samt 2. har märkts med ursprungsanläggningens registreringsnummer. Lådorna eller burarna skall utan dröjsmål transporteras till mottagaranläggningen utan att komma i kontakt med andra levande fåglar än daggamla kycklingar eller avels- och produktionsfjäderfä som uppfyller villkoren i dessa föreskrifter.

text: Fjäderfä för slakt

text: Fjäderfä för slakt skall utan dröjsmål transporteras till mottagande slakteri utan att komma i kontakt med andra fåglar än fjäderfä avsedda för slakt som uppfyller villkoren i dessa föreskrifter.

text: Lådor, burar och transportfordon

text: Lådor, burar och fordon skall vara konstruerade så att de 1. förhindrar spill av gödsel och minimerar förlust av fjädrar under transport, 2. tillåter visuell inspektion av fjäderfä, samt 3. möjliggör rengöring och desinfektion.

text: Införsel av fjäderfä avsedda för utställning förevisning eller tävling

text: För införsel eller återinförsel av fjäderfä och duvor avsedda för utställning, förevisning eller tävling skall införseltillstånd sökas hos Jordbruksverket. (

text: SJVFS 1995:98

text: Införsel av brevduvor

text: Införsel av brevduvor från EU får ske för återutflygning ur landet i anslutning till uppsläppstillfället. Brevduvorna skall överföras direkt till uppflygningsorten och skall under vistelsen i Sverige hållas isolerade. Fåglarna skall vara vaccinerade mot ND/Paramyxovirusinfektion senast sex månader före införseln. Vaccinationsintyg skall medfölja djuren och skall

text: Saknr J 22 på begäran vid kontroll uppvisas för kontrollerande myndighet. Transportutrymmen som eventuellt kvarstannar i Sverige skall rengöras och desinficeras. (

text: SJVFS 1995:98

text: Övriga bestämmelser

text: Om särskilda skäl föreligger kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i denna författning. (

text: SJVFS 1995:98

text: ). ------------------------- Denna författning träder i kraft den 7 juli 1995.

text: SVANTE ENGLUND

text: Mariann Sköld (Smittskyddsenheten)

text: Saknr J 22

text: Bilaga 1

text: Provtagning avseende salmonella på avelsfjäderfä och daggamla kycklingar

text: Avelsfjäderfä

text: - Flocken skall isoleras under en period av två veckor. - Provet skall omfatta samtliga serotyper av salmonella.

text: Unghöns avsedda för avel skall provtas vid fyra veckors ålder samt två veckor före värpstart.

text: Provtagningsmetod7 Samlingsprov bestående av minst ett gram färsk faeses skall tas ut, där varje prov tas som separata prov. Dessa skall tas slumpmässigt på flera platser där djuren hålls eller om djuren har tillgång till flera byggnader inom samma anläggning skall prov tas från varje grupp av byggnader där de hålls.

text: Antal platser där enskilda faesesprov skall tas ut till ett samlingsprov framgår av tabell 1.

text: TABELL 1.

text: Antal djur per djurutrymme Antal faesesprov per djurutrymme eller grupp av byggnader 1-24 (lika många prov som antal djur upp till maximalt 20 prov) 25-29 20 30-39 25 40-49 30 50-59 35 60-89 40 90-199 50 200-499 55 500 eller fler 60

text: Jfr

text: rådets direktiv 92/117/EEG

text: (EGT nr L 62, 15.3.93, bilaga III).

text: Saknr J 22 Vuxna avelshöns skall provtas minst varannan vecka under värpperioden.

text: Provtagningsmetod

text: I avelsbesättningar vars ägg kläcks vid ett kläckeri med en sammanlagd kläckningskapacitet som är mindre än 1 000 ägg skall proven tas inom anläggningen och proverna skall bestå av samlingsprover som utgörs av enskilda avföringsprover som vart och ett väger minst ett gram och som samlats in enligt tabell 1(se ovan).

text: I avelsbesättningar vars ägg kläckts vid ett kläckeri med en sammanlagd kläckningskapacitet av minst 1 000 ägg skall proven tas vid kläckeriet och de skall från varje avelsbesättning bestå av:

text: a) samlingsprover från varje avelsflock av mekonium från 250 kycklingar som kläckts från ägg som levererats till kläckeriet, eller b) prover från varje avelsflock av kroppar från 50 kycklingar som har dött före kläckningen eller som har kläckts från ägg som levererats till kläckeriet.

text: Sådana prover skall också tas från avelsbesättningar som består av mindre än 250 fåglar vars ägg har kläckts i kläckerier med en sammanlagd kapacitet av minst 1 000 ägg.

text: Daggamla kycklingar skall komma från flock som provtagits i enlighet med provtagning för vuxna avelshöns.

text: Mikrobiologisk undersökning

text: Den mikrobiologiska undersökningen skall omfatta samtliga salmonellaserotyper och utföras enligt Internationella standardiserings- organisatio nens standardmetod, ISO 6579:1993.

text: Saknr J 22

text: Bilaga 2

text: Provtagning avseende värphöns

text: - Flocken skall isoleras under en period av två veckor. - Provtagning skall utföras inom tio dagar före avsändandet och omfatta följande serotyper:

text: ù Salmonella gallinarum ù Salmonella pullorum ù Salmonella enteritidis ù Salmonella berta ù Salmonella typhimurium ù Salmonella thompson ù Salmonella infantis

text: Provtagningsmetod

text: Samlingsprov bestående av minst ett gram färsk faeses skall tas ut, där varje prov tas som separata prov. Dessa skall tas slumpmässigt på flera platser där djuren hålls eller om djuren har tillträde till flera byggnader skall prov tas från varje grupp av byggnader.

text: Antal prov skall ske på en nivå som säkerställer med en tillförlitlighet på 95 procent att infektion av salmonella påvisas när prevalensen är minst fem procent.

text: Mikrobiologisk undersökning

text: Den mikrobiologiska undersökningen skall utföras enligt Internationella standardiseringsorganisationens standardmetod, ISO 6579:1993.

text: Saknr J 22

text: Bilaga 3

text: Kläckägg av fjäderfä avsedda för utsättning

text: Under förutsättning att nedanstående provtagning fullföljts samt att kläckäggen medföljs av ett hälsointyg som bekräftar detta medges import av dessa utan karantän.

text: Särskild provtagning avseende fjäderfä avsedda för utsättning

text: Kläckägg av fjäderfä avsedda för utsättning skall härröra från flock som vid äggläggningssäsongens början eller 14 dagar före avsändandet genomgått en representativ serologisk undersökning beträffande salmo nella pullorum och salmonella gallinarum, Infektiös Laryngo- tracheitis (ILT), samt Turkey Rhinotracheitis Syndrome/Swollen Head Syndrome TRT/SHS.

text: Provtagningen skall genomföras på en nivå som säkerställer med en tillförlitlighet på 95 procent att infektion påvisas när prevalensen är minst fem procent. Nya djur som sätts in skall vara provtagna enligt ovan innan de sätts in.

text: Saknr J 22

text: Bilaga 4

text: Karantän

text: Djuren skall under tullkontroll transporteras direkt till en av Jordbruksverket godkänd karantän. Vid förnyad införsel skall karantänen ombesiktigas och ett nytt karantänsgodkännande utfärdas. Djuren skall senast inom 24 timmar besiktigas av karantänsveterinär och därefter stå under tillsyn av karantänsveterinär. Vid införsel av kläckägg skall även kläckningen av äggen ske i karantänen.

text: De djur som dör under karantänsperioden kan frysförvaras eller omgående obduceras. För obduktion skall i första hand de senast döda djuren användas. Döda djur som skall obduceras skall sändas till aktuellt regionalt laboratorium eller till Statens veterinärmedicinska anstalt för undersökning. Kropparna skall vara väl emballerade i absorberande papper och i dubbla väl förslutna plastpåsar.

text: Jordbruksverket häver karantänen när djuren har genomgått föreskriven karantänsperiod, alla prov har utfallit med negativt resultat och slutrapport har inkommit från karantänsveterinär.

text: Provtagning avseende salmonella

text: Under karantänsperioden tas obligatoriska salmonellaprover i enlighet med Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:79

text: ) om frivillig och förebyggande salmonellakontroll av fjäderfäbesättningar.

text: Provtagning för övriga sjukdomar (gäller ej strutsfåglar)

text: De importerade djuren skall efter 14 dagar i karantän dock tidigast vid sju veckors ålder undersökas avseende infektiös bronkit (IB), egg drop syndrome 76 (EDS 76), turkey rhinotracheitis/swollen head syndrome (TRT/SHS) och infektiös laryngotrakeit (ILT) genom att blodprov tas ut för serologisk undersökning. Antalet blodprov skall tas i enlighet med närmare instruktioner från Statens veterinärmedicinska anstalt. De provtagna djuren skall individmärkas för att möjliggöra omprov av samma individ.

text: Särskild provtagning avseende strutsfåglar

text: Strutsar skall efter 14 dagar i karantän provtas avseende Newcastle disease (ND), Aviär Influensa (AI), turkey rhinotracheitis/swollen head syndrome (TRT/SHS), mycoplasma gallisepticum, salmonella sp. Antalet prov skall tas i enlighet med instruktioner från Statens veterinärmedicinska anstalt.


title: Föreskrifter om upphävande av Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1992:7) om statlig djursjukvårdsavgift

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 1995.

text: SVANTE ENGLUND

text: Leif Denneberg (Djurhälsoenheten)


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1994:22) om certifiering m.m. av utsäde av stråsäd

text: Provtagning av utsäde för certifiering skall ske enligt de regler som fastställts av International Seed Testing Association (ISTA). Alla utsädespartier för certifiering skall vara officiellt provtagna. Alla delar av ett parti skall vara åtkomliga för provtagning. Utsäde som skall betas skall kunna provtas även före betning. Om det finns särskilda skäl får Utsädeskontrollen medge undantag från kravet på provtagning före betning. Certifiering får endast ske vid utsädesanläggning vars anordningar för provtagning, märkning, försegling och, i tillämpliga fall, blandning godkänts av Utsädeskontrollen. Ett utsädesparti som skall certifieras skall vara enhetligt och dess vikt får inte överstiga 25 ton. Beträffande kanariegräs får dock utsädespartiets vikt inte överstiga 10 ton och beträffande majs får utsädespartiets vikt uppgå till högst 40 ton. I samtliga fall får dock de högsta tillåtna vikterna överskridas med högst 5 procent.

text: Anmälan av utsädesodling till fältbesiktning skall ske skriftligen till Utsädeskontrollen. Utsädeskontrollen skall under vegetationsperioden svara för besiktning av anmäld areal enligt vad som anges i bilaga 3 samt fastställa fältavsnittens storlek, antal och fördelning på fält som skall besiktigas. Besiktning av odling avsedd för produktion av bruksutsäde får utföras av person som av Utsädeskontrollen auktoriserats för detta ändamål. Areal som besiktigats av sådan besiktningsman skall genom stickprov efterkontrolleras av Utsädeskontrollen. Utsädeskontrollen skall kontrollodla partier som certifieras i klasserna A, B och C1, samt i klasserna C och C2 i den omfattning Utsädeskontrollen anser erforderligt. Utsädeskontrollen skall i anslutning till kontrollodlingen bedöma om den skall kombineras med laboratorieanalys. Utsädeskontrollen eller auktoriserad besiktningsman äger utan föregående meddelande om besiktning tillträde till odling som anmälts och utför besiktning i för grödan lämpligt utvecklingsstadium. Utsädeskontrollen skall skriftligen underrätta uppdragsgivaren om resultatet av kontrollodling respektive fältbesiktning.

text: Saknr U 39:3 6 § Frövarukvaliteten skall undersökas enligt ISTA:s regler, med de avvikande bestämmelser rörande minsta provvikt för undersökning av inblandning av antal frön av andra arter som framgår av bilaga 1 punkt 2 och bilaga 2 punkt 2.

text: Utsäde får godkännas för certifiering för utsläppande på marknaden i Sverige, om det vid undersökning av officiellt uttagna prov, uppfyller kvalitetskraven 1. i bilaga 1 för havre, korn, råg, rågvete och vete, 2. i bilaga 2 för durumvete, kanariegräs, majs och speltvete. Utsäde får godkännas för certifiering för utförsel till andra länder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet om det, vid undersökning av officiellt uttagna prov, uppfyller kvalitetskraven i bilaga 2. Parti får inte godkännas för certifiering om utsädet enligt det certifierande organets bedömning är otillfredsställande rensat eller inte antas tåla lagring utan att grobarheten försämras.

text: Blandning av utsäde av olika arter får certifieras för användning som bruksutsäde, om samtliga av blandningens beståndsdelar var för sig uppfyller certifieringskraven för respektive art. Utsäde av havre, korn, råg, rågvete och vete i sådan blandning skall uppfylla kraven i bilaga 1. Blandning av utsäde av olika sorter av samma art får certifieras för användning som bruksutsäde, om i blandningen ingående partier var för sig uppfyller kraven i bilaga 1. Sortblandningar får certifieras endast för utsläppande på marknaden i Sverige.

text: Bestämmelser om emballage och märkning av betat utsäde finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1991:95

text: ) om emballage för betat utsäde.

text: Parti för certifiering skall finnas tillgängligt på platsen för certifieringen intill dess att undersökningen av kvaliteten visar att kraven, med undantag för efterkontrollen av sortäkthet och sortrenhet, i bilagorna 1 eller 2, är uppfyllda.

text: Saknr U 39:3 Utan hinder av bestämmelsen i första stycket får det certifierande organet certifiera utsäde för utlämning till förbrukare inom landet innan resultatet av kvalitetsundersökningen är klart. Utan hinder av bestämmelsen i första stycket får det certifierande organet certifiera utsäde för utförsel till ett land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet innan resultatet av grobarhetsanalysen är klart. Som villkor för sådan certifiering gäller att 1. utlämnandet endast skall avse första handelsledet och att köparens namn och adress anges, 2. en renhetsanalys som uppfyller kraven i bilaga 2 uppvisas, 3. den grobarhet som framgår av föranalysen anges, 4. utsädesproducenten skall informera köparen om resultatet av grobarhetsanalysen utvisar att kvalitetskraven i bilaga 2 inte är uppfyllda. Meddelande om utsädesparti, som certifierats och lämnats ut till förbrukare innan kvaliteten undersökts och som inte uppfyller kvalitetskraven i bilagorna 1 eller 2, skall av Utsädeskontrollen kungöras i Statens jordbruksverks författningssamling. Meddelandet skall innehålla analysresultatet, uppgift om referensnummer, art och sort samt förpackarens namn och adress. Meddelande om vårsådda arter skall kungöras före den 15 augusti och om höstsådda arter före den 1 februari.

text: Utan hinder av bestämmelserna i 7 § kan Utsädeskontrollen för certifiering godkänna partier av stamutsäde och basutsäde, som inte uppfyller de i bilaga 1 angivna kraven avseende grobarhet för havre, korn, råg, rågvete och vete och motsvarande krav i bilaga 2 för durumvete, kanariegräs, majs och speltvete samt för övriga stråsädesarter för utförsel. Sådant godkännande kan meddelas under förutsättning att konstaterad grobarhet uppges vid utsläppandet på marknaden och att utsädet skall användas för fortsatt uppförökning.

text: Vid utsläppande på marknaden skall varje förpackning vara försedd med ett officiellt märke vars utformning och innehåll uppfyller kraven i bilaga 4. Märkningen skall utföras under det certifierande organets kontroll och utgör ett bevis på att utsädet är certifierat. Ett officiellt märke skall vara av självhäftande material eller av rivbeständigt material, påsytt på förpackningen eller fäst under plomb.

text: Saknr U 39:3 Som officiellt märke får också användas outplånlig och påtryckt eller påstämplad text som godkänts av Utsädeskontrollen och som uppfyller märkningskraven i bilaga 4. Då påtryckt eller påstämplad text används skall varje förpackning vara försedd med ett individuellt löpnummer. Företaget som utför tryckningen på förpackningarna skall underrätta det certifierande organet om antalet förpackningar som märkts, med uppgift om deras löpnummer. Det certifierande organet skall föra journal över de utsädeskvantiteter som märkts enligt detta system, med uppgifter om antalet förpackningar i varje parti, förpackningarnas innehåll och löpnummer. Det certifierande organet skall också granska producenternas journaler.

text: Förpackningar med utsäde som certifierats enligt 11 § tredje stycket och förpackningar med stamutsäde och basutsäde som godkänts enligt 12 § skall, utöver kraven i bilaga 4, genom säljarens eller leverantörens försorg vara försedda med ett leverantörsmärke på vilket grobarheten, leverantörens namn och adress samt utsädespartiets referensnummer anges. Dessutom skall, för utsäde som godkänts enligt 12 §, på det officiella märket anges att partiets grobarhet inte uppfyller kraven i bilagorna 1 eller 2. Leverantörsmärket skall inte kunna förväxlas med det officiella märket.

text: Vid märkning av förpackningar med utsäde för vilket undantag medgetts enligt 26 § skall, i fråga om utsäde av en dokumenterad sort, det officiella märket ha samma färg som för motsvarande utsädesklass. För utsäde av ej dokumenterad sort skall det officiella märket ha sådan färg som anges i bilaga 4. Märket skall alltid ange att utsädet uppfyller mindre strikta krav.

text: Förpackningar med sådant utsäde som avses i 20 a § skall utöver kraven i bilaga 4 vara försedda med ett leverantörsmärke med texten "Utsäde för utförsel".

text: Vid certifiering skall varje förpackning förseglas under det certifierande organets kontroll i samband med provtagning och märkning. Försegling skall utgöras av förslutning och plombering och skall vara utförd på sådant sätt att den förstörs vid öppnandet. Följande förslutningssystem får användas utan plombering: 1. påsar av papper eller plast, förutsatt att de inte har någon annan öppning än påfyllningsanordningen och att denna är försedd med ett självhäftande system eller värmeförslutningssystem som försluter öppningen efter påfyllning på sådant sätt att den inte kan öppnas utan att skadas,

text: Saknr U 39:3 2. påsar av icke vävt material som sys ihop, förutsatt att en sifferserie som inleds med siffran 1 i påsens överkant eller liknande märkning (bokstäver, symbol) som visar att påsens ursprungliga mått inte ändrats, är tryckt med outplånlig skrift på minst ena sidan av påsens öppning, eller 3. påsar av papper eller plast, förutsatt att de inte har någon annan öppning än påfyllningsanordningen, att de försluts genom trycket av det påfyllda utsädets vikt på påfyllningsanordningen samt att anordningens längd inte understiger 22 % av påsens bredd.

text: Visar resultatet av undersökningen av frövarukvaliteten att utsädet inte uppfyller kraven i bilaga 2, skall märkena makuleras under det certifierande organets kontroll. Har förpackning med påtryckt eller påstämplad text använts, skall förpackningen tömmas eller den påtryckta eller påstämplade texten makuleras under det certifierande organets kontroll.

text: UTFÖRSEL AV UTSÄDE

text: Utsäde av en sort som inte är intagen i den svenska sortlistan eller i Europeiska gemenskapens gemensamma sortlista för arter av lantbruksväxter men som är intagen i en nationell sortlista i ett land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet får certifieras för utförsel till det landet om utsädet uppfyller kraven i bilaga 2.

text: Utsäde för utförsel kan på begäran certifieras av Utsädeskontrollen enligt OECD:s system, om sorten i fråga är intagen i OECD:s sortlista eller i den officiella sortlistan i ett land som är anslutet till detta system och utsädespartiet uppfyller de av OECD fastställda kraven. Vid certifiering enligt OECD-systemet skall Utsädeskontrollen utfärda certifieringsbevis och märka partiet enligt OECD:s regler.

text: Utsäde avsett för certifiering i ett land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet får säljas till det landet som icke slutligt certifierat utsäde under förutsättning att utsädet 1. kommer från en godkänd utsädesodling, 2. är förpackat och märkt med ett officiellt märke vars utformning och innehåll uppfyller kraven i bilaga 4, samt 3. åtföljs av ett officiellt dokument enligt bilaga 5.

text: Införsel av utsäde som skall användas för uppförökning eller som skall släppas ut på marknaden, skall skriftligen anmälas till Utsädeskontrollen senast två veckor efter införseln. Anmälan skall ske på av Utsädeskontrollen fastställd blankett och innehålla följande uppgifter: 1. ursprungsland, 2. art,

text: Saknr U 39:3 3. sort, 4. kvantitet, 5. referensnummer, och 6. utsädesklass. Om utsädet är certifierat enligt OECD:s system skall anmälan åtföljas av ISTA:s "orange certifikat" eller annat certifikat som är godkänt av Utsädeskontrollen.

text: Utsädesparti som förs in i landet skall åtföljas av ett officiellt dokument vari intygas antingen 1. att partiet är odlat på ett fält som vid fältbesiktning har befunnits fritt från flyghavre och att ett prov om 1 kg från partiet likaledes har befunnits fritt från flyghavre, eller 2. att ett prov om 3 kg från partiet har befunnits fritt från flyghavre.

text: Utsäde får föras in som icke slutligt certifierat utsäde för att certifieras som certifikatutsäde om 1. sorten är intagen i den svenska sortlistan eller i Europeiska gemenskapens gemensamma sortlista för arter av lantbruksväxter, 2. partiet åtföljs av ett officiellt dokument vari intygas att det är odlat på ett fält som vid fältbesiktning har befunnits fritt från flyghavre, 3. utsädet härstammar från basutsäde eller certifikatutsäde av första generationen, 4. moderpartiet är sortkontrollerat av en myndighet i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, eller av en myndighet i ett land som med avseende på fältbesiktningen och certifieringen har godkänts av Europeiska gemenskapen som tredje land, och 5. utsädet är märkt enligt kraven för icke slutligt certifierat utsäde samt åtföljt av ett officiellt dokument enligt bilaga 5.

text: Införsel av ett utsädesparti av en sort som inte är intagen i den svenska sortlistan eller i Europeiska gemenskapens gemensamma sortlista för arter av lantbruksväxter får ske om partiet 1. förs in för uppförökning och hela skörden därefter förs ut ur landet, 2. förs in för rensning och färdigbearbetning och därefter förs ut ur landet, 3. är odlat som F-material under förädlarens kontroll och förs in för vidare uppförökning under förädlarrepresentants ansvar, eller 4. förs in för försöksmässig provning, vetenskapligt ändamål eller urvalsarbete i partier med en högsta nettovikt om 100 kg.

text: Vid brist på utsäde eller om det annars finns särskilda skäl, kan Jordbruksverket medge undantag från de krav som angivits i denna författning, såvida det inte strider mot EG:s bestämmelser.

text: Saknr U 39:3 27 § Bestämmelser med krav på registrering av den som yrkesmässigt producerar, lagrar, saluför eller inför växter samt med krav på att vissa växter skall åtföljas av ett sundhetsintyg vid införsel från länder som inte är medlemmar i EU finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare.

text: Denna författning träder i kraft den 1 mars 1994, då Lantbruksstyrelsens föreskrifter (

text: LSFS 1987:5

text: ) för utsädesodling av lantbruksväxter (utom potatis) och Lantbruksstyrelsens föreskrifter (

text: LSFS 1989:26

text: ) om statsplombering av utsäde (utom potatis) skall upphöra att gälla. För certifiering och märkning före den 1 juli 1994 av under 1993 eller tidigare producerat utsäde som är avsett för utsläppande på marknaden i Sverige gäller dock Lantbruksstyrelsens föreskrifter (

text: LSFS 1989:26

text: ) om statsplombering av utsäde (utom potatis) i tillämpliga delar. Därutöver får följande tillämpas för utsläppande på marknaden i Sverige. Utsädesodling som hösten 1993 grundats på utsäde statsplomberat i klass C med högre generationstal än första generationen efter basutsäde får fram till den 1 november 1994 certifieras i klass C utan generationstal. Utsäde statsplomberat i klass C med högre generationstal än andra generationen efter basutsäde, i klass D, E eller U får fram till den 30 juni 1995 ommärkas till klass C utan generationstal, om kravet i 20 § andra stycket är uppfyllt. Tilläggsmärkning av utsäde som ommärkts till klass C utan generationstal får ske längst t.o.m. den 30 juni 1998.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 1996.

text: MATS PERSSON

text: Eva Dahlberg (Växtodlingsenheten)

text: Saknr U 39:3

text: Bilaga 1 KVALITETSKRAV FÖR STRÅSÄD UTOM DURUMVETE, KANARIEGRÄS, MAJS OCH SPELTVETE - SVENSKA KRAV

text: Utsädet skall uppfylla följande krav:

text: 1. Utsädet skall ha godtagbar sortäkthet och sortrenhet. Högsta tillåtna inblandning av främmande sort (med undantag för sortblandningar), konstaterad vid kontrollodling eller laboratorieanalys, framgår av nedan angiven tabell:

text: Antalsprocent i respektive klass Art A, B C1 C2 Havre, korn, vete 0,1 0,3 1,0 Rågvete 0,3 1,0 2,0

text: Övriga arter skall vara sortäkta med hänsyn till art och utsädesklass. Utsäde av hybridråg får godkännas för certifiering som certifikatutsäde om resultat av officiell efterkontroll av basutsäde eller, i tillämpliga fall, blandning av komponenter utvisar att kraven är uppfyllda.

text: ------------------------- 2Senaste lydelse

text: SJVFS 1994:197

text: Saknr U 39:3

text: 2. Utsädet skall i övrigt uppfylla följande krav beträffande renhet, inblandning av andra arter, grobarhet samt förekomst av mjöldryga. Minsta provmängd för bestämning av antal inblandningar av frön av andra arter skall vara 1 kg. Undantag gäller för flyghavreundersökning i havre där den uttagna provmängden skall vara minst 2 kg.

text: Rent frö Frön av andra arter Grobarhet Sklerotier eller fragment av sklerotier av mjöldryga Art Klass vikt-% tolerans st/kg, högst av stråsäd % tol. st/kg totalt a)

text: Avena sativa

text: L. Havre A, B 99,7 0,3 8 2 91 b) 5 2 C1 " " 10 4 " b) " 6 C2 " " 14 8 " b) " 6

text: Hordeum

text: vulgare L. 2-radskorn A, B 99,7 0,3 8 2 92 4 2 C1 " " 10 4 " " 6 C2 " " 13 7 " " 6 6-radskorn A, B 99,7 0,3 8 2 90 5 2 C1 " " 10 4 " " 6 C2 " " 13 7 " " 6

text: Secale

text: cereale L. Råg A, B 99,7 0,3 8 2 90 5 2 C " " 13 7 " " 6 c)

text: x Triticosecale

text: Wittmack Rågvete A, B 98,0 0 8 2 85 5 2 C1 " " 10 4 " " 6 C2 " " 20 14 " " 6

text: Triticum

text: aestivum L. emend. Fiori et Paol. Vete A, B 99,7 0,3 8 2 90 5 2 C1 " " 10 4 " " 6 C2 " " 13 7 " " 6

text: Anmärkningar: a) Varav högst 2 frön av åkerrättika (Raphanus raphanistrum) och/eller klätt (Agrostemma githago). b) Beträffande naken havre får grobarheten vara lägst 75 % i samtliga utsädesklasser. c) Certifikatutsäde av hybridråg: 8 st/kg.

text: 3. Vattenhalten för samtliga arter får vara högst 16,0 %, utom för höstsäd som provtagits under perioden den 1 mars till och med den 31 juli då vattenhalten får vara högst 15,0 %.

text: Saknr U 39:3 4. Utsädet får inte innehålla frön av flyghavre (Avena fatua, A. sterilis, A. ludoviciana) eller dårrepe (Lolium temulentum) i den uttagna provmängden.

text: 5. Utsädet får inte vara infekterat med sjukdomar och skadliga organismer som i hög grad försämrar användbarheten. För nedanstående sjukdomar gäller dock vid laboratorieanalys av kärnprov följande:

text: — Kornets flygsot (naket sot), högsta tillåtna halt för godkännande utan betning

text: Klass Antalsprocent i respektive klass A 0,1 B 0,2 C1 0,3

text: — Stinksot i höstvete

text: Högst 500 sporer/gram av vanligt stinksot och dvärgstinksot får förekomma, därav dock högst 100 sporer/gram av dvärgstinksot. Vid infektion av enbart dvärgstinksot får högst 100 sporer/gram förekomma. Vid betning med effektivt medel mot dvärgstinksot tillåts dock högst 500 sporer/gram.

text: Saknr U 39:3

text: Bilaga 2 KVALITETSKRAV FÖR DURUMVETE, KANARIEGRÄS, MAJS OCH SPELTVETE SAMT KVALITETSKRAV FÖR ÖVRIGA ARTER AV STRÅSÄD FÖR UTFÖRSEL - EG:S KRAV

text: Utsädet skall uppfylla följande krav:

text: Antalsprocent i respektive klass Art A, B C1 C1 C2 Durumvete, havre, korn, 0,1 0,3 1,0 speltvete, vete Rågvete 0,3 1,0 2,0

text: 2. Utsädet skall i övrigt uppfylla följande krav beträffande renhet, inblandning av andra arter, grobarhet samt förekomst av mjöldryga. Minsta provmängd för bestämning av antal inblandningar av frön av andra arter skall vara 0,2 kg för kanariegräs och beträffande övriga arter 0,5 kg.

text: Art Klass Rent frö Frön av andra arter st/0,5 kg Grobarhet % Sklerotier eller fragvikt-% varav stråsäd ment av sklerotier av mjöldryga st/0,5 kg Havre, korn, A, B 99,0 4 varav 1 stråsäd a) 85 b) 1 vete C1 98,0 10 " 7 " a) " 3 C2 " 10 " 7 " a) " 3 Rågvete A, B 98,0 4 varav 1 stråsäd a) 85 1 C1 98,0 10 " 7 " a) " 3 C2 " 10 " 7 " a) " 3 Råg A, B 98,0 4 " 1 " a) 85 1 C " 10 " 7 " a) " 3 c)

text: Phalaris

text: canariensis L. Kanariegräs A, B 98,0 4/200 g varav 1 stråsäd 75 1/200 g C 98,0 10/200 g " 5 " 75 3/200 g

text: Saknr U 39:3

text: Triticum durum

text: Desf. Durumvete A, B 99,0 4 varav 1 stråsäd a) 85 1 C1 98,0 10 " 7 " a) " 3 C2 " 10 " 7 " a) " 3

text: Triticum spelta

text: L. Speltvete A, B 99,0 4 varav 1 stråsäd a) 85 1 C1 98,0 10 " 7 " a) " 3 C2 " 10 " 7 " a) " 3 Zea mays L. Majs A, B 98,0 0/250 g resp. 0/1000 g d) 90 1/250 g resp. 1/1000 g d) C 98,0 0/1000 g " 3/1000 g

text: Anmärkningar: a) Varav av andra arter än stråsäd: högst 1 frö av åkerrättika (Raphanus raphanistrum) och/eller klätt (Agrostemma githago) i utsädesklass A och B, resp. 3 frön i utsädesklass C, C1 och C2. b) Beträffande naken havre får grobarheten vara lägst 75 % i samtliga utsädesklasser. c) Certifikatutsäde av hybridråg: 4 st/0,5 kg. Om det i ett prov av föreskriven vikt finns fem sklerotier eller fragment av sklerotier skall detta prov ändå anses motsvara kraven, om ett andra prov av samma vikt inte innehåller mer än fyra sklerotier eller fragment av sklerotier. d) Inavlade respektive andra än inavlade linjer.

text: 3. Vattenhalten för majs och kanariegräs får vara högst 15,0 % och för övriga arter högst 16,0 %.

text: 4. Utsädet får inte innehålla frön av flyghavre (Avena fatua, A. sterilis, A. ludoviciana) eller dårrepe (Lolium temulentum) i den uttagna provmängden. För utsäde avsett för utförsel till andra länder inom Europeiska unionen skall förekomst av en flyghavrekärna i ett prov av föreskriven vikt ändå anses motsvara kravet, om ett andra prov med samma vikt inte innehåller någon flyghavrekärna. Vad som sägs i föregående mening gäller dock inte vid utförsel till Danmark, Finland, Nederländerna, Irland samt Nordirland.

text: 5. Sjukdomar och skadliga organismer som försämrar utsädets användbarhet skall hållas på lägsta möjliga nivå.

text: Saknr U 39:3

text: Bilaga 3 KRAV PÅ UTSÄDESODLING FÖR CERTIFIERING AV SKÖRDEN OCH PÅ FÄLTBESIKTNING

text: Utsädesodling:

text: 1. Förfrukten på fältet får inte vara oförenlig med produktionen av utsäde av den aktuella grödans art och sort, och fältet skall vara tillräckligt fritt från plantor som härrör från den tidigare grödan.

text: 2. Grödan skall uppfylla följande krav i fråga om avstånd från angränsande pollenkällor som kan ge upphov till oönskad pollinering:

text: Gröda Minsta avstånd Kanariegräs, råg som ej är hybridråg samt rågvete av icke självbefruktande sorter: — för produktion av stam- och basutsäde 300 m — för produktion av certifikatutsäde 250 m Rågvete, självbefruktande sorter: — för produktion av stam- och basutsäde 50 m — för produktion av certifikatutsäde 20 m Hybridråg: — för produktion av basutsäde - om hansterilitet används 1 000 m - om hansterilitet inte används 600 m — för produktion av certifikatutsäde 500 m

text: Ovanstående avstånd kan reduceras om det vid fältbesiktning bedöms finnas tillräckligt skydd i form av naturliga korsningsbarriärer.

text: 3. Grödan skall ha godtagbar sortäkthet och sortrenhet.

text: I synnerhet grödor av kanariegräs och råg skall uppfylla följande krav:

text: A. Kanariegräs, råg utom hybridråg: Antalet plantor av den aktuella arten som utgörs av främmande sort får inte överstiga: — en per 30 m² vid produktion av basutsäde, — en per 10 m² vid produktion av certifikatutsäde.

text: Saknr U 39:3 B. Hybridråg: a) antalet plantor av grödans art som uppenbarligen måste bedömas som icke komponentäkta får inte överstiga: — en per 30 m² vid produktion av basutsäde, — en per 10 m² vid produktion av certifikatutsäde, vilket vid officiella fältbesiktningar endast skall gälla honplantan.

text: b) I fråga om basutsäde skall, om hansterilitet används, de hansterila plantornas sterilitetsgrad vara minst 98 %.

text: Där det är ändamålsenligt skall certifikatutsäde produceras genom blandad odling av en hansteril honkomponent med en hankomponent som återställer hanfertiliteten.

text: 4. Skadliga organismer, särskilt sotsvampar, som försämrar utsädets användbarhet skall hållas på lägsta möjliga nivå.

text: Fältbesiktning:

text: Uppfyllande av de krav som anges ovan skall kontrolleras genom fältbesiktning. Dessa fältbesiktningar skall utföras enligt följande:

text: A. Fältbesiktning skall utföras då grödan är i sådant skick och i ett sådant utvecklingsstadium att fullgod kontroll är möjlig.

text: B. Antalet fältbesiktningar skall utgöra minst en för durumvete, havre, kanariegräs, korn, råg, rågvete, speltvete och vete.

text: Saknr U 39:3

text: Bilaga 4 MÄRKNINGSKRAV

text: 1. Märkning av partier och förpackningar

text: a. Obligatorisk information på officiellt märke, avseende samtliga utsädesklasser och arter (med undantag för art- eller sortblandningar): * 1. Texten "EG:s regler". 2. Certifieringsorgan och land. 3. Partiets referensnummer samt ev. löpnummer på säckar. 4. Månad och år för officiell försegling. 5. Art (anges med åtminstone latinskt namn i förkortad form). 6. Sort. 7. Utsädesklass. För stamutsäde skall även anges antal generationer som föregår certifikatutsäde eller certifikatutsäde av första generationen. 8. Produktionsland. 9. Netto- eller bruttovikt. Har pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser använts, skall även typ av tillsats anges samt det ungefärliga förhållandet mellan frönas vikt och totalvikten. 10. För sorter som är hybrider eller inavelslinjer: a) För basutsäde, om hybriden eller inavelslinjen som utsädet tillhör har godkänts officiellt: Namnet på den komponent, under vilket den har godkänts officiellt, och texten "komponent" i fråga om hybrider eller inavelslinjer som uteslutande är avsedda som komponenter för slutliga sorter. b) För basutsäde i övriga fall: Namnet på den komponent som basutsädet tillhör (kan anges med kodbeteckning), åtföljt av ett omnämnande av den slutliga sorten och texten "komponent". c) För certifikatutsäde: Namnet på den sort som utsädet tillhör, åtföljt av texten "hybrid". 11. Om utsädet varit föremål för betning skall detta anges. b. Obligatorisk information på officiellt märke för art- eller sortblandningar: 1. Texten "EG:s regler".* 2. Certifieringsorgan. 3. Partiets referensnummer samt ev. löpnummer på säckar. 4. Månad och år för officiell försegling. 5. Texten "Art- eller sortblandning", utsädesklass (C eller C2 efter vad som är tillämpligt). 6. Blandningens arter/sorter och deras viktförhållanden.

text: ------------------------- *För svenskproducerat utsäde godkänt enligt bilaga 1 punkt 2 anges "EG:s regler, svenska kvalitetskrav". För rågvete anges "EG:s krav, lägre svenska krav. Endast för Sverige". För naken havre anges dessutom "lägsta grobarhet 75 %".

text: Saknr U 39:3 7. Netto- eller bruttovikt. Har pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser använts, skall även typ av tillsats anges samt det ungefärliga förhållandet mellan frönas vikt och totalvikten. 8. För sortblandningar, texten "Endast för Sverige". 9. Om utsädet varit föremål för betning skall detta anges.

text: 2. Särskild märkning

text: Märkning av F-material, som skall användas för produktion av stamutsäde. Det officiella märket skall omfatta följande upplysningar: 1. Art (anges med åtminstone latinskt namn i förkortad form). 2. Sort. 3. Texten "F-material". 4. Referensnummer. 5. Produktionsland. 6. Om utsädet varit föremål för betning skall detta anges.

text: Märkning av icke slutgiltigt certifierat utsäde. Det officiella märket skall omfatta följande upplysningar: 1. Certifieringsorgan och land. 2. Art, får anges med latinskt namn i förkortad form. 3. Sort. I fråga om hybrider eller inavelslinjer som uteslutande är avsedda som komponenter för slutliga sorter skall texten "komponent" läggas till. 4. Utsädesklass. 5. För hybridsorter texten "hybrid". 6. Netto- eller bruttovikt. 7. Texten "Ej slutgiltigt certifierat utsäde". 8. Om utsädet varit föremål för betning skall detta anges.

text: 3. Utformning av officiellt märke

text: a. Färg: F-material Vit Stamutsäde (klass A) Vit med violett diagonal rand Basutsäde (klass B) Vit Certifikatutsäde (klass C) Blå Certifikatutsäde 1:a generation (klass C1) Blå Certifikatutsäde 2:a generation (klass C2) Röd Art- eller sortblandningar Grön Ej dokumenterad sort Brun Icke slutligt certifierat utsäde Grå b. Storlek: Minsta storlek 110 x 67 mm.

text: Saknr U 39:3

text: Bilaga 5 OFFICIELLT DOKUMENT SOM KRÄVS VID UTFÖRSEL OCH INFÖRSEL AV ICKE SLUTLIGT CERTIFIERAT UTSÄDE (ENLIGT 21 a OCH 24 §§)

text: Dokumentet skall innehålla följande upplysningar:

text: 1. Utställande myndighet. 2. Art, får anges med latinskt namn i förkortad form. 3. Sort. 4. Utsädesklass. 5. Referensnummer för moderparti samt i vilket land certifiering av sådant parti har skett. 6. Partiets eller odlingens referensnummer. 7. Areal för produktion av aktuellt parti. 8. Skördad mängd och antal förpackningar. 9. Godkänd fältbesiktning. 10. Resultat av ev. föranalyser.