text: Ämnesplanen för ämnet produktionsutveckling finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 augusti 2018. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Gunilla Rooke

text: Bilaga

text: Produktionsutveckling

text: Ämnet produktionsutveckling behandlar produktionsprocessen från beredning till färdig produkt och hur alla delar i processen behöver samverka för att skapa en fungerande produktion. Det omfattar även digitalisering av industrin med fokus på utveckling av produktion. Ämnet får bara anordnas i vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet produktionsutveckling ska syfta till att eleverna utvecklar ett helhetsperspektiv för produktionsprocessen. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetsprocessen från idéframtagning och behovsanalys genom de olika utvecklingsstegen fram till slutgiltig produkt. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att lösa problem och att samverka mellan teori och praktik. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förståelse av tillverkningsprocesser och deras förädlingssteg. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av produktionsberedning samt av samverkan mellan en produkts design, funktion och produktion. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla specialiserade kunskaper inom styrning och ledning av produktionsflöden samt effektiviseringar för en konkurrenskraftig produktion med föränderliga behov från interna och externa kunder. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om vikten av driftsäkerhet, underhåll, ständiga förbättringar och hållbar utveckling. Undervisningen ska dessutom bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om olika metoder och verktyg inom industriell digitalisering och därigenom utvecklar förmåga att analysera och utveckla en produktion utifrån de möjligheter som digitalisering medför. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse av individens ansvar i arbetssituationer och dess betydelse för slutresultatet.

text: Undervisningen i ämnet produktionsutveckling ska ge eleverna

text: förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om produktionsprocessen och förståelse av hur alla delar i processen behöver samverka för en fungerande och konkurrenskraftig hållbar produktion. 2. Kunskaper om produktionsberedning och hur design och produktion är beroende av en fungerande beredning. 3. Kunskaper om materialval, produktionsmetoder och produktionsekonomi. 4. Kunskaper om produktionsflöden och förmåga att genomföra värdeflödesanalyser. 5. Kunskaper om driftsäkerhet och förmåga att genomföra och planera underhåll.

text: 6. Förståelse av organisationsenheter, tillverkningsprocesser, produktionsutrustning och de förädlingssteg en produkt behöver genomgå i olika produktionslinjer. 7. Kunskaper om olika metoder och verktyg inom industriell digitalisering. 8. Förmåga att analysera och utveckla en produktion utifrån de möjligheter som digitalisering medför samt att ta fram en digitaliseringsstrategi för ett mindre företag eller produktionsavsnitt. 9. Förmåga att kommunicera och samarbeta med andra samt att värdera sitt eget arbete.

text: Kurser i ämnet

text: Produktionsutveckling 1, 100 poäng. Produktionsutveckling 2, 100 poäng, som bygger på kursen produktionsutveckling 1. Industriell digitalisering, 100 poäng.

text: Produktionsutveckling 1, 100 poäng

text: Kurskod: PRNPRO31

text: Kursen produktionsutveckling 1 omfattar punkterna 1–3, 6 och 9 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Helhetsperspektiv för problemlösning samt hur teori och praktik samverkar. – Kartläggning och analys av produktionsprocessen och dess delar samt förbättringsförslag. – Systemförståelse för tillverkningsprocesser och deras förädlingssteg. – Beredning, design och produktion av en produkt. – Framställning och analys av beredning av produkt eller process. – Hur förändringar av en produkts design och funktion påverkar tillverkning och produktion. – Betydelsen av val av material, metod, teknik, styrning och ledning för ett ekonomiskt hållbart och fungerande produktionsflöde. – Olika underhållsformer, till exempel avhjälpande, förebyggande och förbättrande underhåll. – Funktionssäkerhet, underhållsmässighet och underhållssäkerhet samt metoder för ständiga förbättringar. – Uppbyggnad av produktionslinjer, arbetsplatsutformning och hur produktionsutrustning kopplas samman till produktionslinjer. – Gällande säkerhetsföreskrifter för valt produktionsområde. – Kommunikation och samarbete och dess betydelse för produktion och organisation.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör övergripande för produktionsprocessen och dess utvecklingssteg samt ger förslag på hur processen kan förbättras. Vidare resonerar eleven med säkerhet om hur en fungerande, konkurrenskraftig och hållbar produktion fungerar. Eleven redogör övergripande för vad produktionsberedning är och hur utvecklingsarbetet samverkar mellan design och produktion. Eleven resonerar vidare övergripande om betydelsen av val av material, metod, teknik, styrning och ledning för ett ekonomiskt hållbart och fungerande produktionsflöde. Eleven redogör övergripande utifrån exempel för hur förändringar på en produkts design och funktion påverkar dess tillverkning och produktion genom beredning. Resultatet av arbetet är tillfredsställande. Eleven ger utifrån fallbeskrivningar och efter samråd med handledare förslag till produktionslinje, produktionsutrustning och arbetsplatsutformning. Resultatet av arbetet är tillfredsställande. Eleven samarbetar och kommunicerar med säkerhet med andra samt resonerar övergripande om produktionsutveckling. Eleven bedömer med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för produktionsprocessen och dess utvecklingssteg samt ger välgrundade förslag på hur processen kan förbättras. Vidare resonerar eleven med god säkerhet kring hur en fungerande, konkurrenskraftig och hållbar produktion fungerar. Eleven redogör utförligt för vad produktionsberedning är och hur utvecklingsarbetet samverkar mellan design och produktion. Eleven resonerar vidare utförligt för betydelse av val av material, metod, teknik, styrning och ledning för ett ekonomiskt hållbart och fungerande produktionsflöde. Eleven redogör utförligt utifrån exempel för hur förändringar på en produkts design och funktion påverkar dess tillverkning och produktion genom beredning. Resultatet av arbetet är gott. Eleven ger utifrån fallbeskrivningar självständigt efter samråd med handledare förslag till produktionslinje, produktionsutrustning och arbetsplatsutformning. Resultatet av arbetet är tillfredsställande. Eleven samarbetar och kommunicerar med god säkerhet med andra samt resonerar utförligt om produktionsutveckling. Eleven bedömer med god säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för produktionsprocessen och dess utvecklingssteg samt ger välgrundade och nyanserade förslag på hur processen kan förbättras. Vidare resonerar eleven med mycket god säkerhet kring hur en fungerande, konkurrenskraftig och hållbar produktion fungerar. Eleven redogör utförligt och nyanserat för vad produktionsberedning är och hur utvecklingsarbetet samverkar mellan design och produktion. Eleven redogör utförligt och nyanserat för betydelse av val av material, metod, teknik, styrning och ledning för ett ekonomiskt hållbart och fungerande produktionsflöde. Eleven redogör utförligt och nyanserat utifrån exempel för hur förändringar på en produkts design och funktion påverkar dess tillverkning och produktion genom beredning. Resultatet av arbetet är gott. Eleven ger utifrån fallbeskrivningar självständigt förslag till produktionslinje, produktionsutrustning och arbetsplatsutformning. Resultatet av arbetet är gott. Eleven samarbetar och kommunicerar med mycket god säkerhet samt resonerar utförligt och nyanserat om produktionsutveckling. Eleven bedömer med mycket god säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Produktionsutveckling 2, 100 poäng

text: Kurskod: PRNPRO32

text: Kursen produktionsutveckling 2 omfattar punkterna 4–6 och 9 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Hur teori och praktik samverkar vid problemlösning och vikten av att förstå helheten för att hitta grundläggande orsaker till problem. – Beredning av en produkt med avseende på design, produktion och ekonomi. – Uppbyggnad av produktionslinje inklusive fabrikslayout och arbetsplatsutformning till stöd för ökad effektivitet och förbättrad arbetsmiljö. – Produktionsflöden och olika sätt att styra och leda produktionen. – Värdeflödesanalys av material- och informationsflöde samt arbetssätt för att optimera, stabilisera och öka konkurrenskraft och ekonomisk vinning på produkt och process. – Samband mellan driftsäkerhet och företagets totalekonomi. – Beredning och planering av underhållsupplägg samt skapande av standarder för driftsäkerhet. – Effektivitetsstrategier för ökad driftsäkerhet genom standarder och ständiga förbättringar av underhåll på produkt och process. – Produktionsenheters organisering. – Kommunikation och samarbete mellan olika sektioner inom produktionsprocessen, till exempel kunder, leverantörer och olika personalgrupper. – Vikten av arbetsmiljö både ur ett fysiskt och psykiskt perspektiv med hänsyn till ergonomi och arbetsplatsutformning. 5

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven genomför efter samråd med handledare en värdeflödesanalys på en produktionslinje och föreslår med säkerhet hur den kan optimeras när det gäller arbetsplatsutformning, produktionslayout med tillhörande produktionsutrustning samt arbetsmiljö och säkerhetsföreskrifter. Eleven ger förslag på hur optimeringen kan implementeras. Eleven redogör övergripande för olika underhållsformer. Eleven bereder och planerar dessutom efter samråd med handledare ett underhållsupplägg. I arbetet väljer eleven lämpliga metoder för underhåll och ökad driftsäkerhet samt ger förslag på effektiviseringsstrategier och standarder för ständiga förbättringar. Eleven redogör övergripande för olika organisationsenheter, deras ansvarsområden och samarbete. I redogörelsen beskriver eleven även övergripande hur en arbetsorganisation kan utformas för att bli ett stöd i företagets utveckling och produktion för ökad konkurrenskraft. Eleven samarbetar och kommunicerar med säkerhet samt resonerar övergripande om produktionsutveckling. Eleven bedömer med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven genomför självständigt efter samråd med handledare en värdeflödesanalys på en produktionslinje och föreslår med god säkerhet hur den kan optimeras när det gäller arbetsplatsutformning, produktionslayout med tillhörande produktionsutrustning samt arbetsmiljö och säkerhetsföreskrifter. Eleven ger välgrundade förslag på hur optimeringen kan implementeras. Eleven redogör utförligt för olika underhållsformer. Eleven bereder och planerar dessutom självständigt efter samråd med handledare ett underhållsupplägg. I arbetet väljer eleven lämpliga metoder för underhåll och ökad driftsäkerhet samt ger välgrundade förslag på effektiviseringsstrategier och standarder för ständiga förbättringar. Eleven redogör utförligt för olika organisationsenheter, deras ansvarsområden och samarbete. I redogörelsen beskriver eleven även utförligt hur en arbetsorganisation kan utformas för att bli ett stöd i företagets utveckling och produktion för ökad konkurrenskraft. Eleven samarbetar och kommunicerar med god säkerhet samt resonerar utförligt om produktionsutveckling. Eleven bedömer med god säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven genomför självständigt en värdeflödesanalys på en produktionslinje och föreslår med mycket god säkerhet hur den kan optimeras när det gäller arbetsplatsutformning, produktionslayout med tillhörande produktionsutrustning samt arbetsmiljö och säkerhetsföreskrifter. Eleven ger välgrundade och nyanserade förslag på hur optimeringen kan implementeras. Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika underhållsformer. Eleven bereder och planerar självständigt ett underhållsupplägg. I arbetet väljer eleven lämpliga metoder för underhåll och ökad driftsäkerhet samt ger välgrundade och nyanserade förslag på effektiviseringsstrategier och standarder för ständiga förbättringar. Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika organisationsenheter, deras ansvarsområden och samarbete. I redogörelsen beskriver eleven även utförligt och nyanserat hur en arbetsorganisation kan utformas för att bli ett stöd i företagets utveckling och produktion för ökad konkurrenskraft. Eleven samarbetar och kommunicerar med mycket god säkerhet samt resonerar utförligt och nyanserat om produktionsutveckling. Eleven bedömer med mycket god säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Industriell digitalisering, 100 poäng

text: Kurskod: PRNIND3

text: Kursen industriell digitalisering omfattar punkterna 7–9 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Den uppkopplade fabriken och hur nya möjligheter skapas, till exempel genom realtidsuppföljning på distans, övervakning samt insamling och bearbetning av data. – Hur en digital kopia av fabriken kan användas i design, planering, utbildning, driftsättning och effektivisering, till exempel genom virtuella tester, simulering och emulering. – Förstärkt verklighet och hur nya effektiva arbetssätt kan utvecklas, till exempel genom projicering av digital information i verklig miljö och vägledning på distans. – Miljösmart produktion och att använda digitaliseringens möjligheter, till exempel genom energieffektivisering och minskad materialåtgång. – Hur flexibel tillverkning kan skapa nya innovativa lösningar för problem, till exempel genom additiv tillverkning (3D-printning). – Interaktion mellan människa och maskin, att välja rätt automationsgrad och möjligheter med kollaborativa robotar. – De möjligheter digitaliseringen erbjuder genom att skapa nya smarta arbetssätt, flexibla informationskanaler, mötes- och lärmiljöer, till exempel genom QR-koder för informationskoppling, felsökning, kvalitetssäkring och lärande.

text: – Nya affärsmodeller som ger kundvärde och affärsnytta genom att använda de möjligheter som digitalisering skapar, till exempel genom cirkulär ekonomi, tjänstefiering och big data som utgångspunkt. – Global samverkan och hur digitalisering kan bidra till ökad kundförståelse och effektiv samverkan genom till exempel distanskommunikation, nya lärformer, globala produktionsnätverk och digitaliseringsstrategier. – Hur digitalisering och attraktiva arbeten kan skapa vinst för både medarbetare och företag genom till exempel nya arbetssätt, god arbetsmiljö, stimulerande arbete och kunskapsutveckling.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör övergripande för olika begrepp, metoder och verktyg inom industriell digitalisering. Dessutom gör eleven enkla reflektioner över digitaliseringens betydelse för industrins konkurrenskraft. Vidare resonerar eleven övergripande om olika frågeställningar i samband med digitalisering. Eleven analyserar och utvecklar efter samråd med handledare en produktion utifrån nuläge och de möjligheter som digitalisering medför. Eleven väljer lämpliga metoder och verktyg samt dokumenterar sitt arbete och resultat med säkerhet. Dessutom tar eleven med säkerhet fram en digitaliseringsstrategi för ett mindre företag eller produktionsavsnitt. Resultatet av arbetet är tillfredsställande utifrån givna krav. I sitt arbete samarbetar eleven med andra och resonerar övergripande om digitaliseringens möjligheter. Eleven kommunicerar och presenterar med säkerhet sitt arbete. Eleven bedömer med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för olika begrepp, metoder och verktyg inom industriell digitalisering. Dessutom gör eleven välgrundade reflektioner över digitaliseringens betydelse för industrins konkurrenskraft. Vidare resonerar eleven utförligt om olika frågeställningar i samband med digitalisering. Eleven analyserar och utvecklar självständigt efter samråd med handledare en produktion utifrån nuläge och de möjligheter som digitalisering medför. Eleven väljer lämpliga metoder och verktyg samt dokumenterar sitt arbete och resultat med god säkerhet. Dessutom tar eleven med god säkerhet fram en digitaliseringsstrategi för ett mindre företag eller produktionsavsnitt. Resultatet av arbetet är tillfredsställande utifrån givna krav. I sitt arbete samarbetar eleven med andra och resonerar utförligt om digitaliseringens möjligheter. Eleven kommunicerar och presenterar med god säkerhet sitt arbete. Eleven bedömer med god säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika begrepp, metoder och verktyg inom industriell digitalisering. Dessutom gör eleven välgrundade och nyanserade reflektioner över digitaliseringens betydelse för industrins konkurrenskraft. Vidare resonerar eleven utförligt och nyanserat om olika frågeställningar i samband med digitalisering. Eleven analyserar och utvecklar självständigt en produktion utifrån nuläge och de möjligheter som digitalisering medför. Eleven väljer lämpliga metoder och verktyg samt dokumenterar sitt arbete och resultat med mycket god säkerhet. Dessutom tar eleven med mycket god säkerhet fram en digitaliseringsstrategi för ett mindre företag eller produktionsavsnitt. Resultatet av arbetet är gott utifrån givna krav. I sitt arbete samarbetar eleven med andra och resonerar utförligt och nyanserat om digitaliseringens möjligheter. Eleven kommunicerar och presenterar med mycket god säkerhet sitt arbete. Eleven bedömer med mycket god säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet produktionsutveckling inom vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: Ämnesplanen för ämnet produktionsutveckling finns i bilagan till dessa föreskrifter. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 augusti 2018. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Gunilla Rooke

text: Bilaga

text: Produktionsutveckling

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet produktionsutveckling ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande:

text: Kurser i ämnet

text: Produktionsutveckling 1, 100 poäng

text: Kurskod: PRNPRO31

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll:

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven redogör övergripande för produktionsprocessen och dess utveck-

text: lingssteg samt ger förslag på hur processen kan förbättras. Vidare resonerar

text: eleven med säkerhet om hur en fungerande, konkurrenskraftig och hållbar

text: produktion fungerar.

text: Eleven redogör övergripande för vad produktionsberedning är och hur

text: utvecklingsarbetet samverkar mellan design och produktion. Eleven resonerar

text: vidare övergripande om betydelsen av val av material, metod, teknik, styr-

text: ning och ledning för ett ekonomiskt hållbart och fungerande produktions-

text: flöde. Eleven redogör övergripande utifrån exempel för hur förändringar på

text: en produkts design och funktion påverkar dess tillverkning och produktion

text: genom beredning. Resultatet av arbetet är tillfredsställande. Eleven ger utifrån fallbeskrivningar och efter samråd med handledare för-

text: slag till produktionslinje, produktionsutrustning och arbetsplatsutformning.

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: hållbar produktion fungerar.

text: Eleven redogör utförligt för vad produktionsberedning är och hur utveck-

text: lingsarbetet samverkar mellan design och produktion. Eleven resonerar vidare

text: utförligt för betydelse av val av material, metod, teknik, styrning och ledning

text: för ett ekonomiskt hållbart och fungerande produktionsflöde. Eleven redogör

text: utförligt utifrån exempel för hur förändringar på en produkts design och

text: funktion påverkar dess tillverkning och produktion genom beredning. Resul-

text: tatet av arbetet är gott. Eleven ger utifrån fallbeskrivningar självständigt efter samråd med hand-

text: ledare förslag till produktionslinje, produktionsutrustning och arbetsplats-

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: kring hur en fungerande, konkurrenskraftig och hållbar produktion fungerar.

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för vad produktionsberedning är

text: och hur utvecklingsarbetet samverkar mellan design och produktion. Eleven

text: redogör utförligt och nyanserat för betydelse av val av material, metod, tek-

text: nik, styrning och ledning för ett ekonomiskt hållbart och fungerande produk-

text: tionsflöde. Eleven redogör utförligt och nyanserat utifrån exempel för hur

text: förändringar på en produkts design och funktion påverkar dess tillverkning

text: och produktion genom beredning. Resultatet av arbetet är gott. Eleven ger utifrån fallbeskrivningar självständigt förslag till produktions-

text: linje, produktionsutrustning och arbetsplatsutformning. Resultatet av arbetet

text: Produktionsutveckling 2, 100 poäng

text: Kurskod: PRNPRO32

text: Centralt innehåll

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven ger välgrundade förslag på hur optimeringen kan implementeras. Eleven redogör utförligt för olika underhållsformer. Eleven bereder och planerar dessutom självständigt efter samråd med handledare ett underhåll-

text: supplägg. I arbetet väljer eleven lämpliga metoder för underhåll och ökad

text: driftsäkerhet samt ger välgrundade förslag på effektiviseringsstrategier och

text: standarder för ständiga förbättringar.

text: egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: arbetsplatsutformning, produktionslayout med tillhörande produktionsutrust-

text: eleven lämpliga metoder för underhåll och ökad driftsäkerhet samt ger

text: välgrundade och nyanserade förslag på effektiviseringsstrategier och stan-

text: darder för ständiga förbättringar.

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika organisationsenheter,

text: deras ansvarsområden och samarbete. I redogörelsen beskriver eleven även

text: utförligt och nyanserat hur en arbetsorganisation kan utformas för att bli ett

text: stöd i företagets utveckling och produktion för ökad konkurrenskraft.

text: Industriell digitalisering, 100 poäng

text: Kurskod: PRNIND3

text: Centralt innehåll

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven redogör övergripande för olika begrepp, metoder och verktyg inom industriell digitalisering. Dessutom gör eleven enkla reflektioner över digita-

text: liseringens betydelse för industrins konkurrenskraft. Vidare resonerar eleven

text: övergripande om olika frågeställningar i samband med digitalisering. Eleven analyserar och utvecklar efter samråd med handledare en produk-

text: med säkerhet. Dessutom tar eleven med säkerhet fram en digitaliserings-

text: strategi för ett mindre företag eller produktionsavsnitt. Resultatet av arbetet är

text: situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: digitaliseringens betydelse för industrins konkurrenskraft. Vidare resonerar

text: eleven utförligt om olika frågeställningar i samband med digitalisering. Eleven analyserar och utvecklar självständigt efter samråd med hand-

text: och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika begrepp, metoder och verktyg inom industriell digitalisering. Dessutom gör eleven välgrundade och nyanserade reflektioner över digitaliseringens betydelse för industrins konkurrenskraft. Vidare resonerar eleven utförligt och nyanserat om olika frå-

text: geställningar i samband med digitalisering.

text: Eleven analyserar och utvecklar självständigt en produktion utifrån nuläge

text: och de möjligheter som digitalisering medför. Eleven väljer lämpliga metoder

text: och verktyg samt dokumenterar sitt arbete och resultat med mycket god säkerhet. Dessutom tar eleven med mycket god säkerhet fram en digitalise-

text: ringsstrategi för ett mindre företag eller produktionsavsnitt. Resultatet av


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Förordning om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2000:162) om kursplan för projektarbete i gymnasieskolan och inom gymnasial vuxenutbildning;

text: Denna förordning ska kungöras i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS).

type: stycke

text: På regeringens vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Angela Öst (Utbildningsdepartementet)

type: foreskrift


title: Förordning om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2002:4) om tillämpningen av betygskriterier i gymnasiesärskolan och gymnasial särvux

text: 1. Denna förordning ska kungöras i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS). 2. De upphävda föreskrifterna gäller dock fortfarande för de elever som påbörjade sin utbildning före den 1 juli 2013.

text: På regeringens vägnar


title: Förordning om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2006:7) om obligatoriska nationella kursprov i gymnasieskolan läsåret 2006/2007;


title: Förordning om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2006:8) om nationella kursprov i kommunal vuxenutbildning läsåret 2006/2007;


title: Förordning om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2006:35) om obligatoriska nationella kursprov i gymnasieskolan läsåret 2007/2008;


title: Förordning om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2006:36) om nationella kursprov i kommunal vuxenutbildning läsåret 2007/2008;


title: Förordning om upphävande av Skolverkets föreskrift (SKOLFS 2008:5) om bidrag för elever vid fristående gymnasieskolor;


title: Förordning om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2008:28) om obligatoriska nationella kursprov i gymnasieskolan läsåret 2008/2009;


title: Förordning om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2008:29) om nationella kursprov i kommunal vuxenutbildning läsåret 2008/2009;


title: Förordning om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2008:63) om kursplan och betygskriterier för den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen i försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning;

text: På regeringens vägnar


title: Förordning om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2008:64) om kursplan och betygskriterier för ämnet Historia inom försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning;

text: På regeringens vägnar


title: Förordning om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2008:65) om kursplan och betygskriterier för ämnet Idrott och hälsa inom försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning

text: På regeringens vägnar


title: Förordning om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2008:66) om kursplan och betygskriterier för ämnet Samhällskunskap inom försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning;

text: På regeringens vägnar


title: Förordning om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2008:86) om kursplan och betygskriterier för ämnet Tematisk specialisering inom försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning

text: 1. Denna förordning ska kungöras i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS). 2. De upphävda föreskrifterna ska dock fortfarande gälla för de elever i gymnasieskolan som påbörjade sin utbildning före den 1 juli 2011.

text: På regeringens vägnar


title: Förordning om upphävande av Skolverkets föreskrift (SKOLFS 2009:13) om bidrag för elever vid fristående gymnasieskolor 2009;


title: Förordning om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2009:22) om betygskriterier i svenskundervisning för invandrare;


title: Förordning om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2009:36) om utformningen av slutbetyg och samlat betygsdokument i gymnasieskolan

text: På regeringens vägnar


title: Förordning om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:4) om vissa bidrag för elever vid fristående gymnasieskolor och gymnasiesärskolor (riksprislistan) avseende 2010;

text: På regeringens vägnar


title: Förordning om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:5) om vissa bidrag för elever vid internationella skolor på gymnasienivå 2010;


title: Förordning om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:6) om kommuners uppgiftsskyldighet för underlag till riksprislistan avseende gymnasieskolan och gymnasiesärskolan

text: På regeringens vägnar


title: Förordning om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2011:4) om vissa bidrag för elever vid fristående gymnasieskolor och gymnasiesärskolor (riksprislistan) avseende 2011

text: På regeringens vägnar


title: Förordning om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2011:5) om vissa bidrag för elever vid internationella skolor på gymnasienivå 2011;


title: Skolverkets allmänna råd om betyg och betygssättning

text: 1. Inför betygssättning

text: Läraren bör • utforma ändamålsenliga bedömningssituationer för att följa och främja elevernas kunskapsutveckling och säkerställa ett brett och varierat underlag inför betygssättningen, • utvärdera elevernas kunskaper i förhållande till ämnets eller kursens syfte, centrala innehåll och kunskapskrav samt utifrån den undervisning som har bedrivits, samt • tillsammans med andra lärare skapa en samsyn om hur underlag kan utvärderas allsidigt vid betygssättningen.

text: Rektorn bör • skapa förutsättningar för att främja lärarnas arbete med rättvisande och likvärdiga betyg, • skapa rutiner för hur en legitimerad lärare sätter betyg tillsammans med en lärare som inte är legitimerad, samt • säkerställa att lärare vid behov får kompetensutveckling om betyg och betygssättning, och särskilt beakta behovet hos de lärare som inte är legitimerade.

text: 2. Informera om betyg och betygssättning

text: Läraren bör • ge ändamålsenlig information till eleverna om vad som är väsentliga kunskaper i ämnet eller kursen, om betyg och betygssättning och om kunskapskrav, samt • förklara vad som varit avgörande när hon eller han upplyser om skälen för betyget på begäran av eleven eller elevens vårdnadshavare.

text: Rektorn bör tillsammans med lärarna • säkerställa att eleverna får väl avvägd och enhetlig information om betyg och betygssättning.

text: 3. Betygssättning

text: Läraren bör vid betygssättningen • läsa och tolka kunskapskraven i relation till ämnets eller kursens syfte, centrala innehåll och den undervisning som har bedrivits när läraren analyserar och värderar kvaliteten på elevens kunnande för att avgöra vilket betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper, • samråda med andra lärare vid tveksamheter om hur en elevs resultat på ett nationellt prov särskilt ska beaktas, samt • samråda med andra lärare vid tveksamheter om att, vid särskilda skäl, bortse från enstaka delar av kunskapskraven.

text: 4. Följa upp betyg och betygssättning

text: Läraren bör • följa upp vilken möjlighet bedömningsunderlaget har gett att analysera och värdera kvaliteten på elevernas kunnande i samband med betygssättningen.

text: Rektorn bör • säkerställa att det finns förutsättningar för att sammanställa betyg och nationella provbetyg i syfte att möjliggöra ändamålsenliga analyser av resultaten, samt • tillsammans med lärarna följa upp betyg och nationella provbetyg inom skolenheten så att det vid behov blir möjligt att sätta in insatser som skapar förutsättningar för mer rättvisande och likvärdiga betyg.

text: Huvudmannen bör • följa upp betyg och nationella provbetyg på skolenheterna inom huvudmannens organisation så att det vid behov blir möjligt att sätta in insatser som skapar förutsättningar för mer rättvisande och likvärdiga betyg.

text: Dessa allmänna råd ersätter – Skolverkets allmänna råd (

text: SKOLFS 2011:149

text: ) om planering och genomförande av undervisning, – Skolverkets allmänna råd (

text: SKOLFS 2012:33

text: ) om bedömning och betygssättning i gymnasieskolan, samt – Skolverkets allmänna råd (

text: SKOLFS 2013:187

text: ) om bedömning och betygssättning inom vuxenutbildningen.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Hannes Theander

text: Ansvarig utgivare: Sara Andersson Redaktörer: Ingela Byström och Lena Nordqvist Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20

text: Prenumeration och separatexemplar: Norstedts Juridik kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90 E-post: kundservice@nj.se Internet: www.nj.se/offentliga publikationer

text: Elanders Sverige AB, 2018


title: Förordning om skolindex för år 2019

text: Senaste förordning i ämnet

text: SKOLFS 2017:93

text: . 1


title: Förordning om belopp för bidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar för bidragsåret 2019

text: Bidrag som avses i 24 § första stycket 1

type: rubrik

text: Antal elever i skolan Belopp

text: högst 10 86 400 kronor 11–53 85 520 kronor för skolor med 11 elever. Därefter reduceras beloppet med 930 kronor för varje elev som tillkommer. lägst 54 44 300 kronor

text: Bidrag som avses i 24 § första stycket 2

text: Belopp

text: Elever i årskurs 1–3 45 480 kronor

text: Bidrag som avses i 32 §

text: Antal elever i skolan Belopp

text: högst 5 16 020 kronor 6–19 15 410 kronor för skolor med 6 elever. Därefter reduceras beloppet med 650 kronor för varje elev som tillkommer. lägst 20 6 220 kronor Senaste förordning i ämnet

text: SKOLFS 2017:94

text: . 1

text: Belopp

text: 3 450 kronor

text: 1. Denna förordning ska kungöras i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS). 2. Förordningen träder i kraft den 1 januari 2019. 3. Genom förordningen upphävs förordningen (

text: SKOLFS 2017:94

text: ) om belopp för bidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar för bidragsåret 2018. 4. Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande i fråga om statsbidrag för bidragsåret 2018.

text: På regeringens vägnar

text: GUSTAV FRIDOLIN Eva Lenberg (Utbildningsdepartementet)


title: Skolverkets allmänna råd om mottagande i grundsärskolan och gymnasiesärskolan samt om urval till gymnasiesärskolans nationella program

text: 1. När frågan om mottagande väcks

text: Förskolechefen i förskolan eller rektorn i förskoleklassen bör • se till att vårdnadshavarna och hemkommunen informeras i de fall det bedöms att barnet eller eleven kan komma att tillhöra grundsärskolans målgrupp.

text: Läraren i förskoleklassen, grundskolan, sameskolan, gymnasieskolan eller elevhälsans personal bör • snarast informera rektorn om en elev, trots extra anpassningar och särskilt stöd, inte bedöms kunna uppnå grundskolans, sameskolans respektive gymnasieskolans kunskapskrav och det dessutom finns tecken på att eleven tillhör grundsärskolans respektive gymnasiesärskolans målgrupp.

text: Rektorn i förskoleklassen, grundskolan, sameskolan eller gymnasieskolan bör • ha rutiner för hur skolan ska informera eleven och vårdnadshavarna när det finns behov av att utreda om eleven tillhör grundsärskolans eller gymnasiesärskolans målgrupp, och • ha rutiner för att informera den som beslutar om mottagande i hemkommunen om att det finns behov av att utreda om eleven tillhör grundsärskolans eller gymnasiesärskolans målgrupp.

text: Hemkommunen bör • ha rutiner för hur vårdnadshavarna och eleven ska få information om vilka konsekvenser det får för barnet på kort och lång sikt att vara mottagen i grundsärskolan eller gymnasiesärskolan i stället för i grundskolan respektive gymnasieskolan, • ha rutiner för att säkerställa att tolk anlitas vid behov, och • ha rutiner för att säkerställa att en utredning påbörjas så snart frågan om ett eventuellt mottagande i grundsärskolan eller gymnasiesärskolan har väckts.

text: 2. Utredning inför beslut om mottagande

text: Hemkommunen bör • ha rutiner som säkerställer att elevens och vårdnadshavarnas synpunkter tas till vara fortlöpande under utredningens gång, • se till att det för elever med annan språklig bakgrund ägnas särskild uppmärksamhet åt faktorer som kan påverka förutsättningarna att göra korrekta bedömningar, och • ha rutiner som innebär att utredningen vid behov kompletteras i de delar som behöver klargöras.

text: Hemkommunen bör se till att den pedagogiska bedömningen • fastställer om eleven har förutsättningar att kunna nå grundskolans respektive gymnasieskolans kunskapskrav, och • utförs av personal med adekvat specialpedagogisk kompetens.

text: Hemkommunen bör se till att den psykologiska bedömningen • fastställer om eleven har en utvecklingsstörning, och i så fall i vilken grad, samt utförs av en legitimerad psykolog.

text: Hemkommunen bör se till att den medicinska bedömningen • fastställer om det finns medicinska orsaker till elevens inlärningssvårigheter, och om dessa indikerar målgruppstillhörighet, samt utförs av legitimerad läkare.

text: Hemkommunen bör se till att den sociala bedömningen • fastställer om det finns sociala orsaker i eller utanför skolan som kan bidra till elevens inlärningssvårigheter, och utförs av kurator, eller någon annan med adekvat utbildning.

text: 3. Beslut om mottagande

text: Beslut om mottagande

text: Hemkommunen bör • ha rutiner för hur utredningen inför att fatta beslut om mottagande i grundsärskolan och gymnasiesärskolan ska bedrivas, • se till att vårdnadshavarnas medgivande till att barnet tas emot i grundsärskolan är skriftligt och har inhämtats innan beslut om mottagande fattas, och

text: • utifrån utredningen ge rekommendationer till huvudmannen inför dennes beslut om eleven huvudsakligen ska läsa ämnen eller ämnesområden i grundsärskolan.

text: Beslut om ämnen eller ämnesområden i grundsärskolan

text: Huvudmannen för utbildningen bör • ta sin utgångspunkt i rekommendationer från hemkommunen när huvudmannen fattar beslut om eleven huvudsakligen ska läsa grundsärskolans ämnen eller ämnesområden.

text: Beslut om mottagande på försök i grundsärskolan

text: Huvudmannen för utbildningen bör • erbjuda mottagande på försök under högst sex månader om vårdnadshavarna är osäkra på vilken skolform de vill att deras barn ska tas emot i, och • använda möjligheten att låta eleven pröva skolgång i grundsärskolan endast i de fall där det är klarlagt att eleven tillhör målgruppen.

text: Verkställighet av beslut om mottagande

text: Hemkommunen bör • ha rutiner som säkerställer att eleven omedelbart tas emot i rätt skolform och att elevens utbildning snarast utgår från de bestämmelser som gäller för skolformen.

text: Möjligheten att läsa som integrerad elev

text: Rektorn för grundskolan eller sameskolan bör • se till att det finns rutiner som säkerställer att en elev som är mottagen i grundsärskolan men är integrerad elev i grundskolan eller sameskolan får en utbildning som följer de bestämmelser som gäller för grundsärskolan.

text: 4. När det framkommer att en mottagen elev inte tillhör målgruppen

text: Rektorn bör • ha rutiner för att informera hemkommunen om något tyder på att en mottagen elev inte tillhör grundsärskolans eller gymnasiesärskolans målgrupp.

text: Hemkommunen bör • ha rutiner för att säkerställa att en utredning påbörjas skyndsamt när något tyder på att en mottagen elev inte tillhör grundsärskolans eller gymnasiesärskolans målgrupp, och • ha rutiner för handläggning och beslut då det framkommer att en mottagen elev inte tillhör grundsärskolans eller gymnasiesärskolans målgrupp.

text: 5. Urval till gymnasiesärskolans nationella program med offentlig huvudman

text: En offentlig huvudman för utbildningen bör • ha rutiner för urval när antalet platser på ett nationellt program som huvudmannen anordnar är färre än antalet sökande till utbildningen, • säkerställa att det i rutinerna för urval klargörs hur bedömningen av vilken elev som har störst behov av utbildningen ska göras, och • informera elever och vårdnadshavare om hur urvalet sker inför elevens ansökan till gymnasiesärskolan.

text: Dessa allmänna råd ersätter Skolverkets allmänna råd (

text: SKOLFS 2013:20

text: ) om mottagande i grundsärskolan och gymnasiesärskolan.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Cecilia Hågemark


text: Dessa föreskrifter gäller för ansökan om statsbidrag enligt

text: 7 § förordningen (2007:222)

text: om statsbidrag för fortbildning av lärare.

type: paragraf

text: Ansökan

text: Ansökan för vårterminen ska ha kommit in till Skolverket senast den 15 februari den termin som ansökan avser. Ansökan för höstterminen ska ha kommit in till Skolverket senast den 15 september den termin som ansökan avser. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 januari 2019. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Hanako Sato

title: Skolverkets föreskrifter om statsbidrag för fortbildning av lärare

text: 7 § förordningen (2007:222)

text: om statsbidrag för fortbildning av lärare samt fritidspedagoger och motsvarande.

text: Ansökan

text: Ansökan för vårterminen ska ha kommit in till Skolverket senast den 15 februari den termin som ansökan avser. Ansökan för höstterminen ska ha kommit in till Skolverket senast den 15 september den termin som ansökan avser. Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 januari 2019. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Hanako Sato


title: Skolverkets föreskrifter om statsbidrag för kompetensutveckling av lärare i yrkesämnen

text: 5 § förordningen (2012:144)

text: om statsbidrag för kompetensutveckling av lärare i yrkesämnen.

text: Ansökan

text: Ansökan om statsbidrag ska ha kommit in till Skolverket senast den 15 februari det bidragsår som ansökan avser. Skolverket kan besluta att utlysa ytterligare ett ansökningstillfälle om medel återstår efter ansökningstillfället enligt första stycket. I sådana fall ska en ansökan ha kommit in till Skolverket senast den 15 september det bidragsår som ansökan avser. Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 januari 2019. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Hanako Sato


title: Skolverkets föreskrifter om statsbidrag för behörighetsgivande utbildning för lärare i yrkesämnen

text: 4 § förordningen (2013:60)

text: om statsbidrag för behörighetsgivande utbildning för lärare i yrkesämnen.

text: Ansökan

text: Ansökan för vårterminen ska ha kommit in till Skolverket senast den 15 februari den termin som ansökan avser. Ansökan för höstterminen ska ha kommit in till Skolverket senast den 15 september den termin som ansökan avser. 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 januari 2019. 2. Föreskrifterna upphör att gälla vid utgången av 2022. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Hanako Sato


title: Skolverkets föreskrifter om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser

text: 15 § förordningen (2016:400)

text: om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser.

text: Ansökan

text: Ansökan om statsbidrag som avses i

text: och

text: 2 §§

text: förordningen (

text: ) om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser ska ha kommit in till Skolverket senast den 15 februari det bidragsår som ansökan avser.

text: Ansökan om statsbidrag som avses i

text: 3 § förordningen (2016:400)

text: om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser, avseende vårterminen ska ha kommit in till Skolverket senast den 15 februari den termin som ansökan avser. Ansökan om statsbidrag enligt första stycket avseende höstterminen ska ha kommit in till Skolverket senast den 15 september den termin som ansökan avser.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 januari 2019.

text: På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Hanako Sato


title: Skolverkets föreskrifter om statsbidrag för fortbildning av lärare när det gäller svenska som andraspråk och kommunalvuxenutbildning i svenska för invandrare

text: 8 § förordningen (2016:709)

text: om statsbidrag för fortbildning av lärare när det gäller svenska som andraspråk och kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare.

text: Ansökan

text: Ansvarig utgivare: Sara Andersson Redaktörer: Ingela Byström och Lena Nordqvist Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20

text: Prenumeration och separatexemplar: Norstedts Juridik kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90 E-post: kundservice@nj.se Internet: www.nj.se/offentliga publikationer

text: Elanders Sverige AB, 2018


title: Skolverkets föreskrifter om nationella prov i årskurs 3, 6 och 9 i grundskolan läsåret 2019/2020

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 4 § offentlighetsoch

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella prov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: ) om hantering och genomförande av nationella prov.

text: Huvudmannen ska senast den 18 juni 2020 skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas. Bestämmelser om huvudmannens rapportering av provresultat för samtliga elever finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:142

text: ) om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m.

text: Föreskrifterna ska tillämpas på nationella prov i grundskolan läsåret 2019/2020.

text: Nationella prov i årskurs 3

text: Ett nationellt prov i årskurs 3 i grundskolan består av flera delprov. Samtliga delprov ska genomföras under tidsperioden den 9 mars 2020 till och med den 15 maj 2020.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 3 i grundskolan till och med den 30 juni 2023.

text: Ett nationellt prov i årskurs 6 i grundskolan består av flera delprov.

text: Vissa delprov i de nationella proven ska genomföras på de datum som anges nedan. Av lärarinformation till delproven framgår vilket delprov som ska genomföras på respektive datum.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum

text: Svenska/ 6 måndag 3 februari 2020 svenska som andraspråk 6 onsdag 5 februari 2020

text: Engelska 14 tisdag 31 mars 2020 14 torsdag 2 april 2020

text: Matematik 19 tisdag 5 maj 2020 19 torsdag 7 maj 2020 Andra delprov i de nationella proven ska genomföras under den tidsperiod som anges i lärarinformationen för respektive delprov.

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum än det som anges i 8 § första stycket. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt enligt första stycket till någon annan.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 6 i grundskolan till och med den 30 juni 2026.

text: Nationella prov i årskurs 9

text: Ett nationellt prov i årskurs 9 i grundskolan består av flera delprov.

text: Vissa delprov i de nationella proven ska genomföras på de datum och påbörjas vid den tidpunkt som anges nedan. Av lärarinformation till delproven framgår vilket delprov som ska genomföras på respektive datum.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum Klockslag

text: Svenska/ 11 tisdag 10 mars 2020 kl. 09.00 svenska som andraspråk 11 torsdag 12 mars 2020 kl. 09.00

text: Biologi/fysik/kemi 14 onsdag 1 april 2020 kl. 09.00

text: Engelska 17 tisdag 21 april 2020 kl. 09.00 17 torsdag 23 april 2020 kl. 09.00

text: Ämne Vecka Veckodag Datum Klockslag

text: Geografi/historia/ 19 onsdag 6 maj 2020 kl. 09.00 religionskunskap/ 19 fredag 8 maj 2020 kl. 09.00 samhällskunskap

text: Matematik 20 onsdag 13 maj 2020 kl. 09.00 20 fredag 15 maj 2020 kl. 09.00 Andra delprov i de nationella proven ska genomföras under den tidsperiod som anges i lärarinformationen för respektive delprov.

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum eller vid en senare tidpunkt än vad som anges i 12 § första stycket. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt enligt första stycket till någon annan.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 9 i grundskolan längst till och med den 30 juni 2026.

text: Undantagsbestämmelse

text: Skolverket kan besluta om kortare återanvändningstid än vad som anges i 6, 10 och 14 §§ om det finns särskilda skäl.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 januari 2019 och gäller till och med den 30 juni 2026.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Carl Welander Sellvall


title: Skolverkets föreskrifter om nationella prov i årskurs 4, 7 och 10 i specialskolan läsåret 2019/2020

text: Specialskolan ska i årskurs 4, 7 och 10 använda tillämpliga delar av de nationella prov som används i årskurs 3, 6 och 9 i grundskolan.

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 4 § offentlighetsoch

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella prov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: ) om hantering och genomförande av nationella prov.

text: Huvudmannen ska senast den 18 juni 2020 skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas. Bestämmelser om huvudmannens rapportering av provresultat för samtliga elever finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:142

text: ) om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m.

text: Föreskrifterna ska tillämpas på nationella prov i specialskolan läsåret 2019/2020.

text: Nationella prov i årskurs 4

text: Ett nationellt prov i årskurs 4 i specialskolan består av flera delprov. Samtliga delprov ska genomföras under tidsperioden den 9 mars 2020 till och med den 15 maj 2020.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 4 i specialskolan till och med den 30 juni 2023.

text: Ett nationellt prov i årskurs 7 i specialskolan består av flera delprov.

text: Vissa delprov i de nationella proven ska genomföras på de datum som anges nedan. Av lärarinformation till delproven framgår vilket delprov som ska genomföras på respektive datum.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum

text: Svenska/ 6 måndag 3 februari 2020 svenska som andraspråk 6 onsdag 5 februari 2020

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum än det som anges i 9 § första stycket. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt enligt första stycket till någon annan.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 7 i specialskolan till och med den 30 juni 2026.

text: Nationella prov i årskurs 10

text: Ett nationellt prov i årskurs 10 i specialskolan består av flera delprov.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum Klockslag

text: Ämne Vecka Veckodag Datum Klockslag

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum eller vid en senare tidpunkt än vad som anges i 13 § första stycket. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt enligt första stycket till någon annan.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 10 i specialskolan längst till och med den 30 juni 2026.

text: Undantagsbestämmelse

text: Skolverket kan besluta om kortare återanvändningstid än vad som anges i 7, 11 och 15 §§ om det finns särskilda skäl.

text: På Skolverkets vägnar


title: Skolverkets föreskrifter om nationella prov i årskurs 3 och 6 i sameskolan läsåret 2019/2020

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 4 § offentlighetsoch

text: sekretesslagen (2009:400)

text: SKOLFS 2013:19

text: SKOLFS 2011:142

text: Föreskrifterna ska tillämpas på nationella prov i sameskolan läsåret 2019/2020.

text: Nationella prov i årskurs 3

text: Ett nationellt prov i årskurs 3 i sameskolan består av flera delprov. Samtliga delprov ska genomföras under tidsperioden den 9 mars 2020 till och med den 15 maj 2020.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 3 i sameskolan till och med den 30 juni 2023.

text: Ett nationellt prov i årskurs 6 i sameskolan består av flera delprov.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum

text: Engelska 14 tisdag 31 mars 2020 14 torsdag 2 april 2020

text: Matematik 19 tisdag 5 maj 2020 19 torsdag 7 maj 2020 Andra delprov i de nationella proven ska genomföras under den tidsperiod som anges i lärarinformationen för respektive delprov.

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum än det som anges i 8 § första stycket. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt enligt första stycket till någon annan.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 6 i sameskolan längst till och med den 30 juni 2026.

text: Undantagsbestämmelse

text: Skolverket kan besluta om kortare återanvändningstid än vad som anges i 6 och 10 §§ om det finns särskilda skäl.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 januari 2019 och gäller till och med den 30 juni 2026.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Carl Welander Sellvall


title: Skolverkets föreskrifter om nationella prov i gymnasieskolan läsåret 2019/2020

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella prov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: ) om hantering och genomförande av nationella prov.

text: Ett nationellt prov består av flera delprov.

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas på de nationella proven i gymnasieskolan läsåret 2019/2020.

text: Följande delprov i de nationella proven ska genomföras på de datum och påbörjas vid den tidpunkt som anges nedan.

text: Kurs Delprov Vecka Veckodag Datum Klockslag

text: Engelska 5 C 46 fredag 15 november 2019 kl. 09.00 Engelska 5 B 48 onsdag 27 november 2019 kl. 09.00 Engelska 5 C 18 tisdag 28 april 2020 kl. 09.00 Engelska 5 B 19 tisdag 5 maj 2020 kl. 09.00 Engelska 6 C 47 onsdag 20 november 2019 kl. 09.00 Engelska 6 B 48 tisdag 26 november 2019 kl. 09.00

text: Engelska 6 C 17 onsdag 22 april 2020 kl. 09.00

text: Engelska 6 B 19 torsdag 7 maj 2020 kl. 09.00

text: Matematik B, C, D 50 torsdag 12 december 2019 kl. 09.00 1a, 1b, 1c Matematik B, C, D 20 torsdag 14 maj 2020 kl. 09.00 1a, 1b, 1c

text: Matematik B, C, D 50 tisdag 10 december 2019 kl. 09.00 2a, 2b, 2c Matematik B, C, D 21 tisdag 19 maj 2020 kl. 09.00 2a, 2b, 2c

text: Matematik B, C, D 50 onsdag 11 december 2019 kl. 09.00 3b, 3c Matematik B, C, D 20 fredag 15 maj 2020 kl. 09.00 3b, 3c

text: Matematik 4 B, C, D 51 tisdag 17 december 2019 kl. 09.00

text: Matematik 4 B, C, D 21 onsdag 20 maj 2020 kl. 09.00

text: Svenska 1/ B 47 tisdag 19 november 2019 kl. 09.00 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ C 47 torsdag 21 november 2019 kl. 09.00 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ B 17 tisdag 21 april 2020 kl. 09.00 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ C 17 torsdag 23 april 2020 kl. 09.00 svenska som andraspråk 1

text: Svenska 3/ A 46 onsdag 13 november 2019 kl. 09.00 svenska som andraspråk 3 Svenska 3/ A 18 onsdag 29 april 2020 kl. 09.00 svenska som andraspråk 3

text: Andra delprov i de nationella proven, än de som avses i första stycket, ska genomföras under den tidsperiod som anges i lärarinformationen för respektive delprov.

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta att ett delprov får genomföras på ett senare datum eller vid en senare tidpunkt än vad som anges i 5 § första stycket. Ett sådant beslut ska avse hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för beslutet. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt enligt första stycket till någon annan.

text: Huvudmannen ska skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter. Uppgifter som avser nationella prov genomförda höstterminen 2019 ska lämnas senast den 28 januari 2020. Uppgifter som avser nationella prov genomförda vårterminen 2020 ska lämnas senast den 18 juni 2020. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas. Bestämmelser om huvudmannens rapportering av provresultat för samtliga elever finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:142

text: ) om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för gymnasieskolan längst till och med den 30 juni 2028, om inte annat framgår av respektive prov eller delprov. Skolverket kan besluta om kortare återanvändningstid än vad som anges i första stycket om det finns särskilda skäl.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 januari 2019 och gäller till och med den 30 juni 2028.

text: På Skolverkets vägnar


title: Skolverkets föreskrifter om nationella prov i kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå andra kalenderhalvåret 2019 och första kalenderhalvåret 2020

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 4 § offentlighetsoch

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella prov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: ) om hantering och genomförande av nationella prov.

text: Ett nationellt prov består av flera delprov.

text: Föreskrifterna ska tillämpas på nationella prov i kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå andra kalenderhalvåret 2019 och första kalenderhalvåret 2020.

text: Följande gäller som första datum och första tidpunkt för genomförande av de delprov i de nationella proven som framgår nedan.

text: Kurs Delprov Vecka Veckodag Första datum och klockslag

text: Engelska 5 B, C 36 måndag 2 september 2019, kl. 09.00 Engelska 5 C 46 fredag 15 november 2019, kl. 09.00 Engelska 5 B 48 onsdag 27 november 2019, kl. 09.00 Engelska 5 C 18 tisdag 28 april 2020, kl. 09.00 Engelska 5 B 19 tisdag 5 maj 2020, kl. 09.00

text: Engelska 6 B, C 36 måndag 2 september 2019, kl. 09.00 Engelska 6 C 47 onsdag 20 november 2019, kl. 09.00 Engelska 6 B 48 tisdag 26 november 2019, kl. 09.00 Engelska 6 C 17 onsdag 22 april 2020, kl. 09.00

text: Engelska 6 B 19 torsdag 7 maj 2020, kl. 09.00

text: Matematik B, C, D 36 måndag 2 september 2019, kl. 09.00 1b

text: Matematik B, C, D 50 torsdag 12 december 2019, kl. 09.00 1a, 1b, 1c Matematik B, C, D 20 torsdag 14 maj 2020, kl. 09.00 1a, 1b, 1c

text: Matematik B, C, D 50 tisdag 10 december 2019, kl. 09.00 2a, 2b, 2c Matematik B, C, D 21 tisdag 19 maj 2020, kl. 09.00 2a, 2b, 2c

text: Matematik B, C, D 50 onsdag 11 december 2019, kl. 09.00 3b, 3c Matematik B, C, D 20 fredag 15 maj 2020, kl. 09.00 3b, 3c

text: Matematik 4 B, C, D 51 tisdag 17 december 2019, kl. 09.00 Matematik 4 B, C, D 21 onsdag 20 maj 2020, kl. 09.00 Svenska 1/ B, C 36 måndag 2 september 2019, kl. 09.00 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ B 47 tisdag 19 november 2019, kl. 09.00 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ C 47 torsdag 21 november 2019, kl. 09.00 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ B 17 tisdag 21 april 2020, kl. 09.00 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ C 17 torsdag 23 april 2020, kl. 09.00 svenska som andraspråk 1

text: Svenska 3/ A 36 måndag 2 september 2019, kl. 09.00 svenska som andraspråk 3 Svenska 3/ A 46 onsdag 13 november 2019, kl. 09.00 svenska som andraspråk 3

text: Svenska 3/ A 18 onsdag 29 april 2020, kl. 09.00 svenska som andraspråk 3

text: Sista datum för genomförande av ett nationellt prov som avses i 5 § är ett år från första datum för genomförande. Om ett nationellt prov har delprov med olika första datum för genomförande ska provets sista datum för genomförande bestämmas utifrån det datum som infaller först. Samma sista datum för genomförande gäller för samtliga delprov som ingår i ett nationellt prov.

text: Huvudmannen ska skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter. Uppgifter som avser nationella prov genomförda det andra kalenderhalvåret 2019 ska lämnas senast den 15 februari 2020. Uppgifter som avser nationella prov genomförda det första kalenderhalvåret 2020 ska lämnas senast den 15 september 2020. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas. Bestämmelser om huvudmannens rapportering av provresultat för samtliga elever finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:142

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå längst till och med den 30 juni 2028, om inte annat framgår av respektive prov eller delprov. Skolverket kan besluta om kortare återanvändningstid än vad som anges i första stycket om det finns särskilda skäl.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Carl Welander Sellvall


title: Skolverkets föreskrifter  om nationella prov i kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare andra kalenderhalvåret 2019 och första kalenderhalvåret 2020

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 4 § offentlighetsoch

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella prov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: ) om hantering och genomförande av nationella prov.

text: Ett nationellt prov i kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare består av flera delprov.

text: Föreskrifterna ska tillämpas på nationella prov i kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare andra kalenderhalvåret 2019 och första kalenderhalvåret 2020.

text: Följande gäller som första datum för genomförande av de nationella prov som framgår nedan.

text: Kurs Nationellt prov Första datum för genomförande

text: Sfi B B, nr 15 2019 9 september 2019 Sfi D D, nr 16 2019 21 oktober 2019 Sfi C C, nr 16 2019 9 december 2019 Sfi B B, nr 16 2020 16 mars 2020 Sfi D D, nr 17 2020 25 maj 2020 Sfi C C, nr 17 2020 15 juni 2020

text: Sista datum för genomförande av ett nationellt prov som avses i 5 § är tre år från första datum för genomförande.

text: Huvudmannen ska skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter. Skolverket beslutar särskilt om hur och när uppgifterna för respektive prov ska lämnas. Bestämmelser om huvudmannens rapportering av provresultat för samtliga elever finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:142

text: ) om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare längst till och med den 30 juni 2026. Skolverket kan besluta om kortare återanvändningstid än vad som anges i första stycket om det finns särskilda skäl.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 januari 2019 och gäller till och med den 30 juni 2026.

text: På Skolverkets vägnar


identifier: SKOLFS 2019:1

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om ansökan om statsbidrag för lågstadiet i grundskolan och motsvarande skolformer samt viss annan utbildning enligt

text: 5 § förordningen (2015:215)

text: om statsbidrag för lågstadiet i grundskolan och motsvarande skolformer samt viss annan utbildning.

text: Ansökan om statsbidrag ska ha kommit in till Skolverket senast den 1 april före det bidragsår som ansökan avser. ____________________

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 mars 2018.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Forsberg

identifier: SKOLFS 2018:3

title: Skolverkets föreskrifter om ansökan om statsbidrag för lågstadiet i grundskolan och motsvarande skolformer samt viss annan utbildning

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om ansökan om statsbidrag för de lägre årskurserna i grundskolan och motsvarande skolformer samt viss annan utbildning enligt

text: 5 § förordningen (2015:215)

text: om statsbidrag för de lägre årskurserna i grundskolan och motsvarande skolformer samt viss annan utbildning.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Forsberg

text: Ansvarig utgivare: Jonas Nordström Redaktörer: Ingela Byström och Lena Nordqvist Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20

text: Prenumeration och separatexemplar: Norstedts Juridiks kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90 E-post: kundservice@nj.se Internet: www.nj.se/offentligapublikationer

text: Elanders Sverige AB, 2018


title: Skolverkets föreskrifter om statsbidrag för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om ansökan om statsbidrag för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling enligt

text: 5 § förordningen (2018:49)

text: om statsbidrag för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling.

text: Ansökan

text: Ansökan om statsbidrag ska ha kommit in till Statens skolverk senast den 15 februari för det bidragsår som ansökan avser. Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 augusti 2018. För bidragsåret 2018 ska ansökan om statsbidrag ha kommit in till Statens Skolverk senast den 17 september 2018. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Hanako Sato


text: Ämnesplanen för ämnet sprinklerteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 augusti 2018. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Sture Löf

text: Bilaga

text: Sprinklerteknik

text: Ämnet sprinklerteknik behandlar uppbyggnad och funktion av sprinklersystem i byggnader och är till sin karaktär både praktiskt och teoretiskt. Ämnet behandlar branschens tekniska utveckling och betydelsen av en effektiv säkerhetsnivå enligt gällande regelverk inom bygglagstiftning och brandskydd.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet sprinklerteknik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om sprinklersystem, deras funktion och uppbyggnad. Den ska även leda till att eleverna utvecklar kunskaper om och färdigheter i att hantera material och utrustning samt att arbeta i enlighet med regler för miljö och säkerhet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att planera, organisera, genomföra och utvärdera arbetsuppgifter. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att använda ritningar, instruktioner och arbetsbeskrivningar samt utveckla kunskaper om gällande bygglagstiftning och brandskyddsregler. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om och färdigheter i montering, provtryckning och driftsättning samt service och underhåll av sprinklersystem i fastigheter. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar servicekänsla i yrkesutövandet. I undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla ett yrkesetiskt förhållningssätt och känsla för installationernas estetiska utformning. Genom ett problemlösande arbetssätt och konkreta arbetsuppgifter ska eleverna ges möjlighet att utveckla både praktiska och teoretiska kunskaper samt förmåga att arbeta ansvarsfullt, individuellt och i samarbete med andra.

text: SKOLFS 2022:287

text: Kurser i ämnet

text: Sprinklerteknik 1, 100 poäng. Sprinklerteknik 2, 100 poäng, som bygger på kursen sprinklerteknik 1.

text: Sprinklerteknik 1, 100 poäng

text: Kurskod: SPNSPR01

text: Kursen sprinklerteknik 1 omfattar punkterna 1–5 och 7 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Anläggningar, system, apparater och komponenter för sprinkler samt deras uppbyggnad och funktion. – Sprinklercentraler. – Material i rör, komponenter och apparater. – Placering och förläggningssätt av rör. – Val och användning av lämpliga verktyg, maskiner och övriga hjälpmedel vid montering av rör. – Korrosionsskydd i material vid inre och yttre påverkan. – Planering och organisering av arbetsplatsen och arbetsuppgiften vid arbete med sprinklerinstallationer. – Grundläggande hantverksteknik vid montering med lämpliga verktyg och maskiner för material och förläggningssätt. – Ritningsläsning och arbetsbeskrivning specifikt för sprinkler. – Praktisk tillämpning av fogningsteknik, till exempel rillning och gängfogar. – Måttsättning, avsättning och fogberedning vid montering. – Arbetsmiljö, hälsa och säkerhet enligt skyddsföreskrifter. Hur man arbetar säkert såväl för egen del som för den som använder installationen. – Ergonomiskt riktigt arbetssätt.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt uppbyggnad och funktion av olika sprinklersystem. Dessutom redogör eleven utförligt för de miljö- och säkerhetskrav samt de brandskyddsregler som gäller sprinkleranläggningar. Eleven beskriver utförligt vilka komponenter, material och metoder som används vid sammanfogning, samt vilka standarder och myndighetskrav som gäller. Eleven redogör utförligt för olika medier i sprinklersystem samt för deras användningsområden, miljöpåverkan och driftegenskaper. Eleven planerar och organiserar efter samråd med handledare arbetsplatsen och sitt arbete. I planeringen och utförandet väljer eleven med viss säkerhet någon vanligt förekommande arbetsmetod och teknik, utifrån lagar, andra bestämmelser och fastställda kvalitetskrav. Dessutom använder eleven med viss säkerhet verktyg och maskiner samt följer föreskrifter och anvisningar för dem. Eleven utför efter samråd med handledare arbetet utifrån ritningar och andra gällande handlingar. Eleven utför efter samråd med handledare enklare reparationer, service och underhåll på både äldre och nyare system och installationer. Eleven värderar också med välgrundade omdömen om arbetet uppfyller fastställda kvalitetskrav. Dessutom gör eleven en noggrann dokumentation av utförda åtgärder. Eleven använder skyddsutrustning, följer skyddsföreskrifter för sin egen och andras säkerhet samt arbetar ergonomiskt. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: SKOLFS 2022:287

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat uppbyggnad och funktion av olika sprinklersystem. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för de miljö- och säkerhetskrav samt de brandskyddsregler som gäller sprinkleranläggningar. Eleven beskriver utförligt och nyanserat vilka komponenter, material och metoder som används vid sammanfogning, samt vilka standarder och myndighetskrav som gäller. Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika medier i sprinklersystem samt för deras användningsområden, miljöpåverkan och driftegenskaper. Eleven planerar och organiserar efter samråd med handledare arbetsplatsen och sitt arbete. I planeringen och utförandet väljer eleven med säkerhet någon vanligt förekommande arbetsmetod och teknik, utifrån lagar, andra bestämmelser och fastställda kvalitetskrav. Dessutom använder eleven med säkerhet verktyg och maskiner samt följer föreskrifter och anvisningar för dem. Eleven utför efter samråd med handledare arbetet utifrån ritningar och andra gällande handlingar. Eleven utför efter samråd med handledare enklare reparationer, service och underhåll på både äldre och nyare system och installationer. Eleven värderar också med nyanserade omdömen om arbetet uppfyller fastställda kvalitetskrav samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Dessutom gör eleven en noggrann och utförlig dokumentation av utförda åtgärder. Eleven använder skyddsutrustning, följer skyddsföreskrifter för sin egen och andras säkerhet samt arbetar ergonomiskt. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Sprinklerteknik 2, 100 poäng

text: Kurskod: SPNSPR02

text: Kursen sprinklerteknik 2 omfattar punkterna 1–7 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt uppbyggnad och funktion av olika sprinklersystem. Dessutom redogör eleven översiktligt för de miljö- och säkerhetskrav samt de brandskyddsregler som gäller sprinkleranläggningar. Eleven beskriver översiktligt vilka komponenter, material och metoder som används vid sammanfogning, samt vilka standarder och myndighetskrav som gäller. Eleven redogör översiktligt för olika medier i sprinklersystem samt för deras användningsområden, miljöpåverkan och driftegenskaper. Eleven planerar och organiserar i samråd med handledare arbetsplatsen och sitt arbete. I planeringen och utförandet väljer eleven med viss säkerhet någon vanligt förekommande arbetsmetod och teknik, utifrån lagar, andra bestämmelser och fastställda kvalitetskrav. Dessutom använder eleven med viss säkerhet verktyg och maskiner samt följer föreskrifter och anvisningar för dem. Eleven utför i samråd med handledare arbetet utifrån ritningar och andra gällande handlingar. Eleven utför i samråd med handledare enklare reparationer, service och underhåll på både äldre och nyare system och installationer. Eleven värderar också med enkla omdömen om arbetet uppfyller fastställda kvalitetskrav. Dessutom gör eleven en enkel dokumentation av utförda åtgärder. Eleven använder skyddsutrustning, följer skyddsföreskrifter för sin egen och andras säkerhet samt arbetar ergonomiskt. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: SKOLFS 2022:287

text: Betyget B

text: Betyget A

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet sprinklerteknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Bilaga

text: Sprinklerteknik

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet sprinklerteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om olika sprinkleranläggningars uppbyggnad och funktion, miljö- och säkerhetskrav samt brandskyddsregler som gäller för dessa. 2. Kunskaper om komponenter, apparater och olika medier samt om material och metoder för sammanfogning enligt standarder och myndighetskrav. 3. Förmåga att planera och utföra installationsarbeten utifrån lagar, andra bestämmelser och fastställda kvalitetskrav. 4. Förmåga att använda ritningar med tillhörande handlingar. 5. Kunskaper om nya och beprövade produkter och material samt förmåga att utföra montering, reparationer, service och underhåll på system och installationer. 6. Förmåga att utföra kontroller samt att värdera och dokumentera sitt arbete. 7. Kunskap om och förmåga att arbeta ergonomiskt, tillämpa säkerhetsföreskrifter samt genomföra arbete tryggt för sig själv och andra.

text: Kurser i ämnet

text: Sprinklerteknik 1, 100 poäng

text: Kurskod: SPNSPR01

text: Centralt innehåll

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Sprinklerteknik 2, 100 poäng

text: Kurskod: SPNSPR02

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Vattenförsörjning för sprinkleranläggningar. – El och larmfunktioner i sprinkleranläggningar. – Gränsdragning mot andra teknikområden. – Regelverk som styr installation av sprinkler, till exempel BBR och Europanormer. – Ritningar och dokumentation av installation och genomförda arbeten. – Montering och placering vid installation av vanligt förekommande sprinklerutrustning. – Felsökning, service- och underhållsarbete. – Kontroll och provning. – Täthetsprovning. – Dokumentation enligt arbetsbeskrivning. – Arbetsmiljö, hälsa och säkerhet enligt skyddsföreskrifter. Hur man arbetar säkert såväl för egen del som för den som använder installationen. – Ergonomiskt riktigt arbetssätt.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A