title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet skogsproduktion i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet skogsproduktion finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Skogsproduktion

text: Ämnet skogsproduktion behandlar produktion av olika typer av virkesråvaror med hänsyn till skogens produktionsförmåga och en hållbar utveckling för skogen. Det behandlar också skötsel av ung och växande skog samt gallring och avverkning. I ämnet behandlas även virkets tekniska egenskaper och olika användningsområden samt klassning och mätning av virke.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet skogsproduktion ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i skogsskötsel och virkeslära. Den ska leda till att eleverna utvecklar förståelse av biologiska samband i skogliga biotoper samt betydelsen av ett ekonomiskt och miljömässigt hållbart skogsbruk. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om trädens byggnad och utveckling samt om de inre och yttre faktorer som styr och påverkar tillväxten. I detta ingår kunskaper om kretslopp i mark, vatten och luft, om klimat och vattentillgångar samt om jordarter och jordmån. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika trädslag, deras egenskaper, ståndorter och användningsområden samt om skador som kan uppstå på växande träd och virke. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att bedöma produktionsförmåga för olika typer av bestånd samt göra ekonomiska beräkningar och kalkyler för en långsiktigt hållbar skogsproduktion. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att planera och genomföra arbetsuppgifter inom skogsproduktion på ett hållbart och säkert sätt samt bedöma skogens tillstånd och behov av skötselåtgärder. Den ska också bidra till att eleverna utvecklar förmåga att hantera, mäta och klassa virke inom olika typer av produktion. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller arbete med skogsproduktion. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att reflektera över skogens natur- och kulturvärden och hur skogsbruket kan bidra till att främja en hållbar utveckling. Eleverna ska därigenom ges möjlighet att utveckla förståelse av skogens mångsidiga värden. Genom praktiska övningar ska eleverna ges möjlighet att arbeta med förvaltning och skötsel av skog. Fältstudier ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om trädslag och ståndorter samt om skador och skadegörare på växande träd och virke. Genom exkursioner ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av skogens natur- och kulturvärden.

text: Undervisningen i ämnet skogsproduktion ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om trädens byggnad och utvecklingsfaser samt om marklära och biologiska samband i olika skogsbiotoper.

text: – Kunskaper om svenska trädslag, deras egenskaper, ståndorter och användningsområden samt om skador som kan uppstå på växande träd och virke. – Förmåga att bedöma skogsbestånd samt att göra ekonomiska beräkningar för åtgärder inom skogsproduktion. – Förmåga att planera och genomföra arbetsuppgifter inom skogsskötsel på ett hållbart och säkert sätt. – Förmåga att utföra klassning, aptering och mätning av virke. – Förmåga att arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom skogsbruket samt skogens certifieringssystem.

text: Nivåer i ämnet skogsproduktion

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet motor- och röjmotorsåg. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 200 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: SKOS1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet skogsproduktion på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Skogens biologi

text: – Identifiering, beskrivning och namngivning av svenska trädslag med vetenskapliga och fackspråkliga termer. – Trädets utvecklingsstadier samt de yttre och inre faktorer som styr och påverkar utvecklingen. – Vanliga jordmånstyper och jordarter i skogliga biotoper. – Vanliga bergarter och mineraler i berggrunden. – Fotosyntes, andning och energiomsättning hos växter. – Vattnets kretslopp, vattentillgångar och vattenmiljöer samt vattnets rörelser i marken och i landskapet. – Olika trädslags egenskaper, ståndorter, utbredning och användningsområden. – Olika typer av skogsråvara. – Skador på växande skog och dess orsaker, till exempel vind, snöbrott, frost, torka och viltangrepp. – Vanliga skadegörare på växande träd och virke.

text: Skogsförvaltning och hållbar produktion

text: – Metoder för skogsuppskattning samt användning av skogsuppskattningsinstrument och gallringsmallar. – Ekonomiska beräkningar av kostnader och intäkter för olika skogsskötselåtgärder. – Grundläggande metoder för tolkning av skogsbruksplaner. – Natur- och kulturmiljövård i samband med skötselåtgärder.

text: skogsvårdslagen

text: . – Certifieringssystem inom skogsbruk.

text: Arbetsuppgifter inom skogsskötsel

text: – Gallring enligt instruktion och grundläggande metoder för uppföljning av gallring. – Säker hantering och användning av teknisk utrustning. – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet i samband med skogsskötsel, däribland kontroll av skyddsutrustning och brandförebyggande åtgärder. – Planering för resurseffektivitet och miljöhänsyn.

text: Virkeslära och virkesmätning

text: – Skogliga mått och omräkningstal. – Aptering enligt instruktioner. – Klassning av timmer. – Identifiering av virkesskador samt bedömning av skadornas inverkan på slutprodukten.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: SKOS2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet skogsproduktion på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Skogens biologi

text: – Trädets byggnad innefattande växtcellen och växtvävnader. – Makro- och mikronäringsämnen. – Klimat och väderlek. – Trädens pollinering och spridning. – Jordarternas och jordmånens egenskaper samt jordartsbildning och jordmånsbildande processer. – Markens blockighet och dess påverkan på framkomlighet och produktion. – Växtnäringsämnena och deras kretslopp. – Kolets kretslopp. – Ståndortskrav för olika trädslag. – Ståndortsindex. – Träets egenskaper, virkets förädling och användning samt sortiment. – Skador på växande skog och virke. – Träförstörande mikroorganismer och insekter.

text: Skogsförvaltning och hållbar produktion

text: – Beräkning av virkesförråd med statistiska beräkningsmetoder. – Bonitering med höjdutvecklingskurvor. – Ekonomiska beräkningar för skötselåtgärder inom olika typer av produktion, till exempel volymproduktion och värdeproduktion. – Skogens förräntning samt bestämning av tidpunkt för avverkning. – Tolkning av skogsbruksplaner och planering av skogsskötselåtgärder.

text: – Särskilda krav inom skogsbruket, till exempel hänsyn till naturvärden, kulturvärden och sociala värden. – Regler för avverkning samt olika föryngringsmetoder. – Lagar och andra bestämmelser som gäller skogsproduktion, till exempel

text: skogsvårdslagen

text: och

text: virkesmätningslagen

text: . – Krav på standard för och underhåll av skogsbilvägar. – Certifieringssystem för natur- och kulturmiljövård. – Skogsbruksstandarder. – Gallringsformer och gallringsstyrka.

text: Arbetsuppgifter inom skogsskötsel

text: – Skador på bestånd i samband med gallring, till exempel rötskador, väderskador och körskador samt förebyggande åtgärder. – Arbete med gallring enligt traktdirektiv samt uppföljning av gallring. – Ergonomi, samt riskbedömning och förebyggande säkerhetsåtgärder i samband med aktuella arbetsuppgifter. – Resurseffektivitet och miljöhänsyn.

text: Virkeslära och virkesmätning

text: – Hantering, kvalitetsbedömning, volymberäkning och prissättning. – Virkesmätning vid terminal och skogsarbetsplats. – Användning av mätteknisk utrustning. – Arbetsorganisation vid en mätstation.

text: Nivå 3, 200 poäng

text: Nivåkod: SKOS3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet skogsproduktion på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Skogens biologi

text: – Trädens egenskaper och ärftlighet. – Grundämnen och kemiska föreningar i växter. – Trädens vatten- och växtnäringsupptagning samt växtnäringsämnenas funktion. – Hur skogsgödsling kan påverka tillväxten. – Markens näringsvärde och kemiska egenskaper och dess betydelse för boniteten. – Försurning i mark och vatten samt jordförbättrande åtgärder. – Mikroorganismer, svampar, bakterier och övriga organismer av betydelse för markens näringsomsättning och kväveförsörjning. – Förädling av trädslag för olika syften samt ekologiska och etiska aspekter. – Träets tekniska egenskaper och kvalitetsklasser för olika typer av sortiment. – Skador på växande skog och virke samt förebyggande åtgärder.

text: Skogsförvaltning och hållbar produktion

text: – Yrkesmässiga beräkningar och kalkyler för hållbar skogsproduktion.

text: – Användning av digital teknik för bedömning av skogsbestånd. – Virkesförsäljning och kontraktering samt uppföljning och virkesredovisning. – Hur olika avverkningsmetoder används för olika syften. – Lagar och andra bestämmelser som gäller skogsproduktion. –

text: Miljöbalkens

text: bestämmelser om egenkontroll. – Internationella certifieringssystem för träråvara.

text: Arbetsuppgifter inom skogsskötsel

text: – Yrkesmässigt arbete med planering och genomförande av beståndsvård, föryngringsplanering, skogsgödsling och uttag av energiråvara. – Åtgärder för bevarande av natur- och kulturmiljövärden i samband med aktuella arbeten. – Ergonomi, samt riskbedömning och förebyggande säkerhetsåtgärder i samband med aktuella arbetsuppgifter. – Resurseffektivitet och miljöhänsyn.

text: Virkeslära och virkesmätning

text: – Statistiska beräkningsmetoder som används i samband med virkesmätning. – Användning och skötsel av teknisk utrustning och andra hjälpmedel för mätning och redovisning. – Virkesmätningsföreningens uppgift och organisation samt föreningens förhållande till virkesmarknadens parter. – Ekonomisk aptering och prislistans uppbyggnad.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för trädens byggnad, utveckling och tillväxt. Eleven visar också godtagbara kunskaper om markens biologi och kretslopp. Eleven redogör översiktligt för olika trädslag och deras ståndorter. Eleven redogör också på ett enkelt sätt för olika typer av skogsråvara samt deras förädling. Eleven beskriver dessutom översiktligt olika skador och deras effekter på växande träd och virke. Eleven bedömer med viss säkerhet virkesförråd och produktionsförmåga för olika typer av bestånd. Dessutom gör eleven enkla ekonomiska beräkningar för olika skötselåtgärder. Eleven planerar och genomför arbetsuppgifter inom skogsskötsel. I planeringen gör eleven enkla bedömningar av när och hur olika arbetsuppgifter

text: ska genomföras. Resultatet av arbetet är godtagbart. Eleven arbetar säkert och ergonomiskt, använder personlig skyddsutrustning samt tillämpar skyddsföreskrifter inom området. Eleven utför med viss säkerhet timmerklassning och beräknar virkesvolymer. Eleven arbetar i enlighet med certifieringssystem, lagar och andra bestämmelser som gäller beståndsvård och virkeshantering.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för trädens byggnad, utveckling och tillväxt. Eleven visar också goda kunskaper om markens biologi och kretslopp. Eleven redogör utförligt för olika trädslag och deras ståndorter. Eleven redogör också på ett utvecklat sätt för olika typer av skogsråvara samt deras förädling. Eleven beskriver dessutom utförligt olika skador och deras effekter på växande träd och virke. Eleven bedömer med säkerhet virkesförråd och produktionsförmåga för olika typer av bestånd. Dessutom gör eleven välgrundade ekonomiska beräkningar för olika skötselåtgärder. Eleven planerar och genomför arbetsuppgifter inom skogsskötsel. I planeringen gör eleven välgrundade bedömningar av när och hur olika arbetsuppgifter ska genomföras. Resultatet av arbetet är gott. Eleven arbetar säkert och ergonomiskt, använder personlig skyddsutrustning samt tillämpar skyddsföreskrifter inom området. Eleven utför med säkerhet timmerklassning och beräknar virkesvolymer. Eleven arbetar i enlighet med certifieringssystem, lagar och andra bestämmelser som gäller beståndsvård och virkeshantering.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för trädens byggnad, utveckling och tillväxt. Eleven visar också mycket goda kunskaper om markens biologi och kretslopp. Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika trädslag och deras ståndorter. Eleven redogör också på ett välutvecklat sätt för olika typer av skogsråvara samt deras förädling. Eleven beskriver dessutom utförligt och nyanserat olika skador och deras effekter på växande träd och virke. Eleven bedömer med god säkerhet virkesförråd och produktionsförmåga för olika typer av bestånd. Dessutom gör eleven välgrundade och nyanserade ekonomiska beräkningar för olika skötselåtgärder.

text: Eleven planerar och genomför arbetsuppgifter inom skogsskötsel. I planeringen gör eleven välgrundade och nyanserade bedömningar av när och hur olika arbetsuppgifter ska genomföras. Resultatet av arbetet är mycket gott. Eleven arbetar säkert och ergonomiskt, använder personlig skyddsutrustning samt tillämpar skyddsföreskrifter inom området. Eleven utför med god säkerhet timmerklassning och beräknar virkesvolymer. Eleven arbetar i enlighet med certifieringssystem, lagar och andra bestämmelser som gäller beståndsvård och virkeshantering.


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet skogsvård i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet skogsvård finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

type: stycke

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

type: paragraf

text: Skogsvård

type: rubrik

text: Skogen omfattas av stora ekonomiska och miljömässiga värden och är en av de viktigaste tillgångarna när det gäller förnyelsebara råvaror. Centralt inom skogsvården är föryngring, beståndsvård och förebyggande skogsskydd. Ämnet skogsvård behandlar skogens biologi och ekologiska samband i olika skogsbiotoper samt biologisk mångfald. Ämnet behandlar även metoder för arbete med skogsvård och hur skogen kan brukas för olika syften.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet skogsvård ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om skogens ekonomiska och sociala värden samt om hållbar förvaltning av skogens resurser. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om träd och växter samt om biologiska och ekologiska samband i olika skogsbiotoper. Den ska också leda till att eleverna utvecklar kunskaper om skogens ekonomiska och sociala värden samt om skogshushållning och miljömässigt hållbar skogsförvaltning. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om levnadsvillkor för olika växter och djur samt om biologisk mångfald. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om föryngring av skog samt om vård av bestånd för olika syften. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om skador på plantor och växande träd samt om hur skadorna uppstår och olika förebyggande åtgärder. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att planera och genomföra arbetsuppgifter inom skogsvård med inriktning på råvaruproduktion, biotopvård samt natur- och kulturmiljövård. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att läsa, tolka och använda skogsbruksplaner. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att använda verktyg, utrustning och tekniska hjälpmedel för att genomföra arbetsuppgifter inom skogsvård på ett säkert och ergonomiskt sätt. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom skogsvård. Genom fältstudier och praktiska övningar ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om trädslag och ståndorter samt om skador och skadegörare på plantor och växande träd. Genom exkursioner ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av natur- och kulturvärden.

text: Undervisningen i ämnet skogsvård ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om träd, växter och djur samt om skogens ekonomiska, ekologiska och sociala värden. – Kunskaper om beståndsanläggning och beståndsvård. – Förmåga att identifiera skador och skadegörare på växande träd samt att föreslå motåtgärder. – Förmåga att planera och genomföra arbetsuppgifter inom skogsvård på 2 ett ergonomiskt och säkert sätt.

text: – Kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom skogsvård.

text: Nivåer i ämnet skogsvård

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet motor- och röjmotorsåg. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: SKOV1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet skogsvård på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Biologisk grund

text: – Svenska trädslag och deras ståndortskrav. – Vanliga djurarter, växtarter och vattenlevande organismer i skogliga biotoper. – Skador på växande skog på grund av vind, snö, frost och torka samt vilt, insekter och svampar. – Metoder för bekämpning av skadedjur.

text: Hållbar skogsförvaltning

text: – Skogens produktionsvärden, naturvärden, kulturmiljövärden och sociala värden. – Skogsbrukets historiska utveckling och framtida utvecklingsmöjligheter. – Olika föryngringsmetoder och hur de används. – Hur röjning och stamkvistning används för tillväxtfrämjande och naturvårdande syften. – Skogsbruksplanens innehåll och begrepp, till exempel avdelning, målklassning, ståndortsindex, volym och trädslagsfördelning. – Lagar och andra bestämmelser inom skogsvård, till exempel

text: skogsvårdslagen

text: Arbetsuppgifter inom skogsvård

text: – Orientering i skog och mark med hjälp av karta, kompass och gps samt med hjälp av rågångar och råmärken. – Plantering med olika metoder och redskap. – Arbete med röjning och stamkvistning enligt instruktion. – Säker hantering och användning av teknisk utrustning. – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet i samband med skogsvårdsarbete, däribland kontroll av skyddsutrustning och brandförebyggande åtgärder. – Resurseffektivitet och miljöhänsyn.

text: Nivåkod: SKOV2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet skogsvård på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Biologisk grund

text: – Svenska trädslag, deras egenskaper och ståndortskrav. – Biotopinventeringar samt studier av växter, djur och deras livsmiljöer. – Skador på plantor och växande träd, analys av orsaker samt förebyggande och bekämpande åtgärder.

text: Hållbar skogsförvaltning

text: – Försiktighetsåtgärder samt natur- och kulturmiljövård i samband med skogsbruksåtgärder. – Skogsnäringarnas betydelse för samhällsekonomin och för hållbar utveckling. – Markberedning och dess betydelse för plantornas etablering och tillväxt. – Behov av och effekter av olika typer av dikningsåtgärder. – Olika typer av plantor och planteringsmetoder. – Metoder för röjning i olika bestånd och för olika syften, till exempel tillväxtfrämjande och naturvårdande syften. – Lagar och andra bestämmelser som gäller för aktuella arbetsuppgifter.

text: Arbetsuppgifter inom skogsvård

text: – Arbete med plantering och röjning utifrån traktdirektiv och skogsbruksplan. – Planteringsteknik för olika typer av plantor. – Val och användning samt vård av utrustning. – Uppföljning av röjningsarbete i olika typer av bestånd. – Ergonomi samt riskbedömning och förebyggande säkerhetsåtgärder i samband med aktuella arbetsuppgifter. – Resurseffektivitet och miljöhänsyn.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: SKOV3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet skogsvård på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Biologisk grund

text: – Ekologiska sammanhang, till exempel markfauna, näringsvävar, naturskogens succession och brandens betydelse för ekosystemen. – Skogens ekosystemtjänster.

text: Hållbar skogsförvaltning

text: – Skogshushållning och hållbar skogsförvaltning. – Olika metoder för markberedning och deras påverkan på marken. 4 – Dikningsåtgärder och deras miljöpåverkan.

text: – Uppdrivning av plantor samt plantförädling för olika syften, till exempel ökad motståndskraft mot sjukdomar. – Produktionsfrämjande röjningsåtgärder samt trädslagsval och förband efter bonitet. – Lagar och andra bestämmelser för aktuella arbetsuppgifter. –

text: Miljöbalkens

text: bestämmelser om artskydd.

text: Arbetsuppgifter inom skogsvård

text: – Bedömning av skogsbestånds utveckling samt planering av förebyggande åtgärder mot skador med utgångspunkt i ekonomisk och miljömässig hållbarhet. – Yrkesmässigt arbete med planering efter direktiv, genomförande samt uppföljning och rapportering av skogsvårdsåtgärder. – Metoder och tekniker för arbete inom ett eller flera fördjupningsområden, till exempel ädellöv-, fjäll- eller skärgårdsskog eller natur- och kulturmiljövård. – Val, användning och skötsel av utrustning. – Ergonomi samt riskbedömning och förebyggande säkerhetsåtgärder i samband med aktuella arbetsuppgifter. – Resurseffektivitet och miljöhänsyn.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om olika skogliga biotoper och förklarar översiktligt ekologiska samband. I samband med fältstudier identifierar och namnger eleven med viss säkerhet vanligt förekommande växter och djur. Eleven redogör också översiktligt för skogens olika värden. Eleven redogör översiktligt för olika skogsskötselåtgärder och hur de påverkar beståndets utveckling. Eleven identifierar med viss säkerhet vanliga skador och skadegörare på växande träd och ger enkla förslag på motåtgärder. Eleven planerar och utför med viss skicklighet arbetsuppgifter inom skogsvård på ett ergonomiskt och säkert sätt. Eleven visar godtagbara kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom skogsvård.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om olika skogliga biotoper och förklarar utförligt ekologiska samband. I samband med fältstudier identifierar och namnger eleven med säkerhet vanligt förekommande växter och djur. Eleven redogör också utförligt för skogens olika värden. Eleven redogör utförligt för olika skogsskötselåtgärder och hur de påverkar beståndets utveckling. Eleven identifierar med säkerhet vanliga skador och skadegörare på växande träd och ger välgrundade förslag på motåtgärder. Eleven planerar och utför med god skicklighet arbetsuppgifter inom skogsvård på ett ergonomiskt och säkert sätt. Eleven visar goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom skogsvård.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om olika skogliga biotoper och förklarar utförligt och nyanserat ekologiska samband. I samband med fältstudier identifierar och namnger eleven med god säkerhet vanligt förekommande växter och djur. Eleven redogör också utförligt och nyanserat för skogens olika värden. Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika skogsskötselåtgärder och hur de påverkar beståndets utveckling. Eleven identifierar med god säkerhet vanliga skador och skadegörare på växande träd och ger välgrundade och nyanserade förslag på motåtgärder. Eleven planerar och utför med mycket god skicklighet arbetsuppgifter inom skogsvård på ett ergonomiskt och säkert sätt. Eleven visar mycket goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom skogsvård.

type: foreskrift


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet småskalig skogsteknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet småskalig skogsteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Småskalig skogsteknik

text: Ämnet småskalig skogsteknik behandlar de maskiner och den tekniska utrustning som används inom småskaligt skogsbruk. Maskiner och teknisk utrustning som används i samspel med biologiska förutsättningar och biologiska metoder bidrar till en hög kvalitet på skogsbrukets produkter och tjänster samt till en hållbar utveckling. Med hjälp av maskiner och teknisk utrustning kan arbetsuppgifter utföras rationellt och med en ökad precision.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet småskalig skogsteknik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper för yrkesmässigt arbete inom småskaligt skogsbruk. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda maskiner och teknisk utrustning för att utföra arbetsuppgifter inom skogsvård och produktion av skogsråvara. Den ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om den tekniska utrustningens konstruktion, funktion och inställningsmöjligheter samt förmåga att vårda och underhålla teknisk utrustning. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att använda säkra arbetsmetoder som främjar ekonomisk och miljömässig hållbarhet. I detta ingår en effektiv användning av resurser samt en biologisk förståelse av maskinanvändningens påverkan på skog och mark. Eleverna ska dessutom ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller arbete med maskiner och teknisk utrustning inom småskaligt skogsbruk. Praktiska övningar, fältstudier, undersökande arbetssätt och laborationer i fält ska ingå i undervisningen.

text: Undervisningen i ämnet småskalig skogsteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att använda maskiner och teknisk utrustning för att utföra olika arbetsuppgifter inom småskaligt skogsbruk. – Förmåga att vårda och underhålla maskiner och teknisk utrustning. – Förmåga att arbeta säkert och ergonomiskt samt ekonomiskt och miljömässigt hållbart. – Förmåga att arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Nivåer i ämnet småskalig skogsteknik

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet motor- och röjmotorsåg.

text: Nivåkod: SMAS1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet småskalig skogsteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Teknisk grund

text: – Konstruktions- och funktionsbeskrivningar av samt användningsområden för maskiner och teknisk utrustning. – Motorbränslen, alternativa drivmedel och smörjmedel. – Daglig tillsyn och underhåll, till exempel tvätt, smörjning och påfyllning av drivmedel och vätskor. – Användning av instruktions- och handböcker.

text: Arbete med småskalig skogsteknik

text: – Arbete med småskalig skogsteknik, till exempel griplastarvagnar, miniprocessorer, minilunnare och småskalig sågning. – Användning av tilläggsutrustning, till exempel hjulkedjor och vinschar. – Inställning och användning av teknisk utrustning, till exempel mätteknik och positionsbestämning. – Bedömning av kvalitet på utfört arbete och beräkning av ekonomiskt resultat.

text: Arbetsmiljö, säkerhetsfrågor och bestämmelser

text: – Inställning av förarplatsens utrustning för ergonomisk, effektiv och säker körning. – Ergonomi i samband med arbete med aktuella fordon och maskiner. – Bränsleekonomi och effektiv användning av fordon. – Miljöhänsyn i samband med körning av fordon. – Risker och förebyggande säkerhetsarbete vid arbete med småskalig skogsteknik. – Användning av skyddsutrustning. – Brandförebyggande åtgärder. – Lagar och andra bestämmelser inom området, till exempel miljölagstiftning och säkerhetsföreskrifter.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven följer arbetsinstruktioner och använder med visst handlag maskiner och teknisk utrustning för att utföra arbetsuppgifter inom småskaligt skogsbruk. Resultatet av arbetet är godtagbart. Eleven vårdar och underhåller maskinerna och den tekniska utrustningen med godtagbart resultat. Eleven arbetar säkert och ergonomiskt med maskinerna och den tekniska utrustningen. Dessutom använder eleven ekonomiskt och miljömässigt hållbara arbetsmetoder. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven följer arbetsinstruktioner och använder med gott handlag maskiner och teknisk utrustning för att utföra arbetsuppgifter inom småskaligt skogsbruk. Resultatet av arbetet är gott. Eleven vårdar och underhåller maskinerna och den tekniska utrustningen med gott resultat. Eleven arbetar säkert och ergonomiskt med maskinerna och den tekniska utrustningen. Dessutom använder eleven ekonomiskt och miljömässigt hållbara arbetsmetoder. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven följer arbetsinstruktioner och använder med mycket gott handlag maskiner och teknisk utrustning för att utföra arbetsuppgifter inom småskaligt skogsbruk. Resultatet av arbetet är mycket gott. Eleven vårdar och underhåller maskinerna och den tekniska utrustningen med mycket gott resultat. Eleven arbetar säkert och ergonomiskt med maskinerna och den tekniska utrustningen. Dessutom använder eleven ekonomiskt och miljömässigt hållbara arbetsmetoder. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i aktuella situationer.


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet snöfordon – service och underhållsteknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet snöfordon – service och underhållsteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Snöfordon – service och underhållsteknik

text: Ämnet snöfordon – service och underhållsteknik behandlar fordonsverkstaden som arbetsplats. Ämnet behandlar även funktion hos samt service och underhåll av pistmaskiner och snöskotrar.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet snöfordon – service och underhållsteknik ska syfta till att eleverna utvecklar en förståelse av hela fordonsverkstaden som arbetsplats, dess verksamheter, arbetsmiljöer och risker. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om vanligt förekommande arbetsuppgifter samt förmåga att använda verktyg och utrustning i en fordonsverkstad inrättad för pistmaskiner och snöskotrar. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om olika typer av pistmaskiner och snöskotrar, deras användningsområden samt deras huvudkomponenter, system och tilläggsutrustningar. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar förmåga att genomföra service och underhåll av pistmaskiner, snöskotrar och deras tilläggsutrustningar med hjälp av teknisk information och utrustning. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta på ett säkert och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om arbetsformer och arbetssätt som främjar ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet inom service och underhåll samt kunskaper om branschens ansvar för hållbar utveckling. Undervisningen ska bidra till att stimulera elevernas intresse för snöfordon samt för utrustning och ny teknik. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla en yrkesidentitet och ett yrkesmässigt språk samt förmåga att kommunicera med såväl arbetskamrater som kunder. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förståelse för vikten av ett ansvarsfullt förhållningssätt gentemot kunden och kundens egendom. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att dokumentera och kvalitetssäkra arbetet samt reflektera över hur arbetsprocessen har påverkat resultatet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med uppgifter som återspeglar och förbereder för situationer som eleverna kan komma att möta i arbetslivet. Dessa uppgifter ska ge eleverna möjlighet att, såväl självständigt som tillsammans med andra, arbeta med problemlösning under laborativa former.

text: Undervisningen i ämnet snöfordon – service och underhållsteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika arbetsprocesser och arbetsmetoder samt olika arbetsmiljöer och risker i en fordonsverkstad inrättad för pistmaskiner och snöskotrar.

text: – Kunskaper om digitala informationssystem och teknisk information samt om verktyg och övrig utrustning i en fordonsverkstad inrättad för pistmaskiner och snöskotrar. – Kunskaper om olika typer av pistmaskiner och snöskotrar samt deras olika huvudkomponenter, system och tilläggsutrustningar. – Förmåga att genomföra service och underhåll samt funktions- och säkerhetskontroll av pistmaskiner, snöskotrar och deras tilläggsutrustning. – Förmåga att använda digitala informationssystem och teknisk information samt verktyg och övrig utrustning i samband med service och underhåll. – Förmåga att arbeta och samarbeta på ett säkert, miljö- och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. – Förmåga att använda ett yrkesmässigt språk samt anpassa språket efter målgruppen.

text: Nivåer i ämnet snöfordon – service och underhållsteknik

text: Nivå 1, 200 poäng. Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: SNOF1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet snöfordon – service och underhållsteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Mobil och fast verkstadsutrustning och deras användningsområden samt metoder för kalibrering, funktionskontroll och säkerhetskontroll av vanligt förekommande verktyg och utrustning. – Hur kostnader för drift och underhåll av fordonsverkstadens lokaler och utrustning påverkar verksamheten samt vilka konsekvenser driftsstörning och bristande underhåll kan leda till. – Verkstadslokalens brandredskap, nödstopp, utrymningsvägar och brandceller samt hur personer som vistas i lokalen ska agera vid brand. – Orientering om rutiner, lagar och andra bestämmelser som tillämpas på arbetsplatsen. – Olika metoder för att upprätthålla säkerheten på arbetsplatsen samt hur person- och egendomsskador kan förebyggas. – Ergonomiska arbetsmetoder samt metoder för riskbedömningar, såväl för den övergripande arbetsmiljön som vid olika specifika arbetsmoment. – Orientering om oljor, vätskor och gaser, deras kvalitetsbeteckningar och användningsområden samt metoder för att hantera farliga ämnen på ett säkert och miljövänligt sätt. – Hand- och specialverktyg, branschanpassade mät- och diagnosinstrument och deras användningsområden i samband med vanligt förekommande arbetsuppgifter i en fordonsverkstad samt metoder för underhåll och kalibrering av verktyg och utrustning. 3

text: – Metoder för att använda fordonstillverkares anvisningar, scheman och övrig teknisk information på svenska och engelska i samband med service och underhåll. – Pistmaskiners och snöskotrars uppbyggnad och funktion i förhållande till respektive användningsområde samt vanligt förekommande tilläggsutrustning. – Funktionsprinciper för huvudkomponenter och deras styrsystem samt hur dessa samverkar med varandra. – Tillsyns-, service- och underhållsbehov hos pistmaskiner och snöskotrar och deras tilläggsutrustning. – Högvoltssystem och deras komponenter i snöfordon samt risker i samband med arbeten på elektrifierade snöfordon. – Elscheman, deras uppbyggnad och olika symboler samt metoder för användning av dessa i samband med enklare felsökning. – Orientering om vanligt förekommande elektriska komponenter i snöfordon, till exempel batteri, kablage, kontaktdon, givare, sensorer och styrenheter. – El-, digital- och mätteknik i simulerad miljö samt hur olika kommunikationsprinciper används för att styra funktioner i fordon, däribland CAN-bus (controller area network), LIN (local interconnect network) och MOST (media oriented systems transport). – Felsökning och reparationer av enklare fel i samband med funktionsoch säkerhetskontroller. – Olika tillvägagångssätt för arbete med problemlösning under laborativa former såväl självständigt som tillsammans med andra. – Genomförande av funktions- och säkerhetskontroll samt konsekvensbedömning av eftersatt underhåll av pistmaskiner och snöskotrar utifrån deras olika användningsområden, däribland konsekvensbedömningar utifrån ekonomi, driftstörningar och trafiksäkerhet. – Enklare service- och tillsynsåtgärder av olika pistmaskiner och snöskotrar enligt fordonstillverkarens anvisningar. – Genomförande av fordonsvård och underhåll av olika pistmaskiner och snöskotrar. – Olika metoder och utrustning för värmebehandling och sammanfogning av vanligt förekommande material med svetsutrustning. – Användning av fordonstillverkares anvisningar, scheman och övrig teknisk information på svenska och engelska i samband med service och underhåll. – Användning av verktyg och övrig utrustning i samband med service och underhåll. – Arbete och samarbete på ett säkert, miljö- och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med rutiner, lagar och andra bestämmelser som gäller för arbetet i en fordonsverkstad. – Hantering av farliga ämnen på ett säkert och miljövänligt sätt, däribland oljor, vätskor, gaser och tryckkärl. – Metoder för struktur, ordning och effektiv arbetsmiljö i samband med olika arbetsuppgifter samt med hänsyn till kundens egendom. – Dokumentation av arbetsåtgärder enligt fordonstillverkarens och bran- 4 schens krav.

text: – Användning av enklare tekniska begrepp och uttryck på svenska och engelska samt metoder för god kommunikation med medarbetare och kunder.

text: Nivå 2, 200 poäng

text: Nivåkod: SNOF2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet snöfordon – service och underhållsteknik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Metoder för användning av mobil och fast verkstadsutrustning i samband med olika service och underhållsåtgärder enligt de rutiner, lagar och andra bestämmelser som tillämpas på arbetsplatsen. – Metoder för användning av diagnosinstrument, verktyg och utrustning i samband med service, underhållsåtgärder och enklare reparationer enligt fordons- och utrustningstillverkarens krav. – Metoder för planering och genomförande av enklare reparationer på pistmaskiners och snöskotrars olika huvudkomponenter och system. – Metoder för felsökning i olika klimat- och komfortsystem samt för tömning och fyllning av systemen på ett säkert och miljövänligt sätt. – Metoder för planering och genomförande av felsökning i elektriska system och komponenter i samband med service och underhåll av pistmaskiner och snöskotrar samt deras tilläggsutrustning. – Olika tilläggsutrustningar, deras konstruktion, funktion, system och komponenter. – Planering och genomförande av service, underhåll och tillsyn samt byte av servicedelar utifrån fordonstillverkares anvisningar, till exempel basservice, periodisk service och utökad service. – Hantering av farliga ämnen på ett säkert och miljövänligt sätt, däribland vätskor, oljor, gaser och tryckkärl. – Värmebehandling med induktionsvärmare och enklare reparationer i vanligt förekommande material med MAG-svetsning eller MMA-svetsning. – Användning av anvisningar, scheman och övrig teknisk information på svenska och engelska i samband med service och underhåll enligt fordonstillverkarens krav. – Orientering om och användning av administrativa verkstadsfunktioner, däribland bokning, arbetsorder och prisuppgift till kund. – Orientering om och användning av system för reservdelsbeställning på svenska och engelska i samband med service och underhåll. – Användning av verktyg och utrustning i samband med service och underhåll enligt fordonstillverkarens krav. – Säkert, miljö- och kvalitetsmässigt arbete såväl självständigt som tillsammans med andra i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller i en fordonsverkstad. – Dokumentation av arbetsåtgärder enligt fordonstillverkarens och branschens krav.

text: – Användning av tekniska begrepp på svenska och engelska samt yrkesmässig kommunikation med medarbetare och kunder.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om vanligt förekommande arbetsprocesser, arbetsmetoder och arbetsmiljöer. Dessutom bedömer eleven med säkerhet vilka risker som är förenade med bekanta arbetsprocesser och arbetsmetoder. Eleven visar godtagbara kunskaper om digitala informationssystem, teknisk information, verktyg och övrig utrustning samt om hur diagnosutrustningens mätdata kan utläsas och tolkas utifrån fordonstillverkarens anvisningar. Eleven visar godtagbara kunskaper om funktionsprinciper för och konstruktioner av olika typer av pistmaskiner, snöskotrar och tilläggsutrustningar samt om deras olika huvudkomponenter, system och olika användningsområden. Eleven genomför med viss säkerhet service och underhåll samt funktions- och säkerhetskontroll av pistmaskiner, snöskotrar och deras tilläggsutrustning i bekanta situationer utifrån fordonstillverkarens anvisningar. Eleven använder med viss säkerhet digitala informationssystem och teknisk information samt använder med visst handlag verktyg och övrig utrustning i samband med service och underhåll. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt fordonstillverkarens krav. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är godtagbart. Eleven kommunicerar med viss användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om vanligt förekommande arbetsprocesser, arbetsmetoder och arbetsmiljöer. Dessutom bedömer eleven med säkerhet

text: vilka risker som är förenade med bekanta men även delvis nya arbetsprocesser och arbetsmetoder. Eleven visar goda kunskaper om digitala informationssystem, teknisk information, verktyg och övrig utrustning samt om hur diagnosutrustningens mätdata kan utläsas och tolkas utifrån fordonstillverkarens anvisningar. Eleven visar goda kunskaper om funktionsprinciper för och konstruktioner av olika typer av pistmaskiner, snöskotrar och tilläggsutrustningar samt om deras olika huvudkomponenter, system och olika användningsområden. Eleven genomför med säkerhet service och underhåll samt funktionsoch säkerhetskontroll av pistmaskiner, snöskotrar och deras tilläggsutrustning i bekanta situationer utifrån fordonstillverkarens anvisningar. Eleven använder med säkerhet digitala informationssystem och teknisk information samt använder med gott handlag verktyg och övrig utrustning i samband med service och underhåll. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt fordonstillverkarens krav. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är gott. Eleven kommunicerar med god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om vanligt förekommande arbetsprocesser, arbetsmetoder och arbetsmiljöer. Dessutom bedömer eleven med säkerhet vilka risker som är förenade med bekanta men även nya arbetsprocesser och arbetsmetoder. Eleven visar mycket goda kunskaper om digitala informationssystem, teknisk information, verktyg och övrig utrustning samt om hur diagnosutrustningens mätdata kan utläsas och tolkas utifrån fordonstillverkarens anvisningar. Eleven visar mycket goda kunskaper om funktionsprinciper för och konstruktioner av olika typer av pistmaskiner, snöskotrar och tilläggsutrustningar samt om deras olika huvudkomponenter, system och olika användningsområden. Eleven genomför med god säkerhet service och underhåll samt funktions- och säkerhetskontroll av pistmaskiner, snöskotrar och deras tilläggsutrustning i bekanta men även nya situationer utifrån fordonstillverkarens anvisningar. Eleven använder med god säkerhet digitala informationssystem och teknisk information samt använder med mycket gott handlag verktyg och övrig utrustning i samband med service och underhåll. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt fordonstillverkarens krav. Dessutom arbetar elev-

text: en såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är mycket gott. Eleven kommunicerar med mycket god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet social omsorg i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet social omsorg finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Social omsorg

text: Ämnet social omsorg har sin grund i praktiskt omsorgsarbete. Social omsorg är ett område inom det tvärvetenskapliga ämnet socialt arbete men innehåller även aspekter av samhälls- och beteendevetenskap samt pedagogik. Ämnet behandlar social omsorg ur ett helhetsperspektiv.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet social omsorg ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om vårdens och omsorgens arbetsuppgifter, organisation och utveckling både historiskt och i nutid. Undervisningen ska ta sin utgångspunkt i en samhällssyn som präglas av öppenhet i fråga om människors olikheter samt ge eleverna möjlighet att utveckla en beredskap att förstå och leva i ett samhälle präglat av mångfald. Därför ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur levnadsvanor och livsvillkor påverkar människor på individ-, grupp- och samhällsnivå. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar förmåga att använda centrala begrepp och perspektiv inom social omsorg. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att på ett ansvarsfullt och yrkesmässigt sätt utföra arbetsuppgifter nära brukare och inom ramarna för

text: socialtjänstlagen

text: . Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att planera, utföra, dokumentera och utvärdera uppgifter inom social omsorg. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om vad som påverkar brukares behov och livskvalitet, förmåga att ta hänsyn till brukarens allmänmänskliga och individuella behov samt förståelse för den enskilda människans uppfattning av den egna livssituationen. Genom att anlägga etiska, sociala och kulturella perspektiv på möten med brukare ska undervisningen även bidra till att eleverna utvecklar förmåga att kommunicera och möta brukare med ett lyhört, respektfullt, reflekterande och empatiskt förhållningssätt. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att arbeta enskilt och i team i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt utifrån en demokratisk värdegrund. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om arbetsmiljö och säkerhet för att på så sätt kunna förebygga och minska skaderisken hos brukare och personal. Eleverna ska även ges möjlighet att använda teknisk utrustning samt informationsteknik inom verksamhetsområdet. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att inhämta, granska och värdera ny kunskap inom området.

text: Undervisningen i ämnet social omsorg ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om vårdens och omsorgens utveckling och organisation. – Kunskaper om sociala frågeställningars, levnadsvanors och livsvillkors påverkan inom social omsorg samt om centrala begrepp och perspektiv. – Förmåga att planera, utföra, dokumentera och utvärdera arbetsuppgifter 2 inom social omsorg.

text: – Förmåga att utifrån ett yrkesetiskt förhållningssätt kommunicera och samarbeta samt att använda teknik för kommunikation och dokumentation. – Förmåga att arbeta på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom socialtjänsten.

text: Nivåer i ämnet social omsorg

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: SOCL1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet social omsorg på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Den historiska utveckling som har haft en avgörande betydelse för dagens vård och omsorg i Sverige. – Centrala begrepp och perspektiv inom social omsorg. – Olika livsvillkors påverkan på människors livskvalitet, hälsa, lycka och syn på det goda livet. – Problematiska livssituationer med orsaker och förklaringar på individ-, grupp- och samhällsnivå. – Våld i nära relationer. – Gemenskap, delaktighet och utanförskap. – Olika boendeformer inom social omsorg. – Sysselsättning och arbete som ett led till ökade möjligheter för stöd till målgrupperna. – Planering, genomförande, dokumentation och utvärdering av personnära omsorgs- och serviceuppgifter utifrån biståndsbedömning och med utgångspunkt i den enskilda människans önskemål om och behov av stöd och hjälp. – Daglig social aktivering samt rehabiliterande och habiliterande åtgärder för livskvalitet. – Hur tekniska hjälpmedel kan användas utifrån aktuella behov. – Kommunikationens och bemötandets grunder för ett professionellt förhållningssätt. – Etiska begrepp och förhållningssätt. – Administrativa uppgifter, däribland social dokumentation samt teknisk och digital utrustning för informationsteknik inom social omsorg. – Lagar och andra bestämmelser inom social omsorg samt intentionerna med dessa. – Tillbud och arbetsskadeanmälan. – Hur den fysiska, psykiska och sociala arbetsmiljön påverkar det dagliga arbetet inom socialtjänsten.

text: Nivåkod: SOCL2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet social omsorg på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Den historiska utveckling som har haft en avgörande betydelse för dagens organisation och ansvarsområden inom vård och omsorg i Sverige. – Socialpedagogiskt arbete och perspektiv med utgångspunkt i brukares livsvillkor och möjligheter till utveckling. – Sociala och kulturella perspektiv på människan och deras konsekvenser och möjliga lösningar. – Socialtjänstens förebyggande åtgärder och insatser utifrån ett familjeperspektiv. – Våldsutsatta i särskilt sårbara situationer. – Barns förutsättningar och behov samt föräldrars omsorgsförmåga. – Personcentrerad vård kopplad till samordnad individuell plan, rehabilitering, habilitering, teamarbete, interprofessionella samarbeten samt användande av tekniska hjälpmedel. – Sociala och relationsbyggande aktiviteter, till exempel i samarbete med frivilligorganisationer. – Samtalsmetodik för stödjande och problemlösande samtal. – Hur individens förmåga att hantera och styra den egna delaktigheten för en ökad inkludering kan stärkas. – Etiska resonemangsmodeller, värdekonflikter och förhållningssätt. – Internetbaserade funktioner för rådgivning, hälsoinformation och stödnätverk. – Lagar och andra bestämmelser, däribland lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) och lagen om vård av missbrukare i vissa fall (LVM). – Anmälningsplikten och dess process. – Systematiskt arbetsmiljöarbete och dess lagstiftning.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om vårdens och omsorgens utveckling och organisation.

text: Eleven för enkla resonemang om levnadsvanors och livsvillkors påverkan på individ-, grupp- och samhällsnivå. Eleven redogör översiktligt för innebörden av begrepp och perspektiv inom social omsorg. Eleven planerar och utför arbetsuppgifter inom området med utgångspunkt i den enskilda människans önskemål och behov på ett godtagbart sätt. Eleven dokumenterar och utvärderar arbetet på ett enkelt sätt samt ger enkla förslag på hur arbetet kan utvecklas. Eleven kommunicerar och samverkar med andra på ett yrkesetiskt sätt. Eleven använder teknisk och digital utrustning för kommunikation och dokumentation med viss säkerhet. Eleven arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom social omsorg.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om vårdens och omsorgens utveckling och organisation. Eleven för utvecklade resonemang om levnadsvanors och livsvillkors påverkan på individ-, grupp- och samhällsnivå. Eleven redogör utförligt för innebörden av begrepp och perspektiv inom social omsorg. Eleven planerar och utför arbetsuppgifter inom området med utgångspunkt i den enskilda människans önskemål och behov på ett gott sätt. Eleven dokumenterar och utvärderar arbetet på ett utvecklat sätt samt ger välgrundade förslag på hur arbetet kan utvecklas. Eleven kommunicerar och samverkar med andra på ett yrkesetiskt sätt. Eleven använder teknisk och digital utrustning för kommunikation och dokumentation med säkerhet. Eleven arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom social omsorg.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om vårdens och omsorgens utveckling och organisation. Eleven för välutvecklade resonemang om levnadsvanors och livsvillkors påverkan på individ-, grupp- och samhällsnivå. Eleven redogör utförligt och nyanserat för innebörden av begrepp och perspektiv inom social omsorg. Eleven planerar och utför arbetsuppgifter inom området med utgångspunkt i den enskilda människans önskemål och behov på ett mycket gott

text: sätt. Eleven dokumenterar och utvärderar arbetet på ett välutvecklat sätt samt ger välgrundade och nyanserade förslag på hur arbetet kan utvecklas. Eleven kommunicerar och samverkar med andra på ett yrkesetiskt sätt. Eleven använder teknisk och digital utrustning för kommunikation och dokumentation med god säkerhet. Eleven arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom social omsorg.


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet socialt arbete i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet socialt arbete finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Socialt arbete

text: Ämnet socialt arbete har sin grund i socialvetenskap, sociologi och pedagogik. I ämnet behandlas samhällets organisation och hantering av sociala frågor. Det är också yrkesrelaterat och handlar om arbete som inriktas på sociala frågor samt deras konsekvenser och lösningar.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet socialt arbete ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om sociala frågor och verksamheter samt om centrala begrepp och teorier inom sociala verksamheter. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta inom sociala verksamheter i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt utifrån en demokratisk värdegrund och överenskommelser om mänskliga rättigheter. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att planera, genomföra och dokumentera vanligt förekommande insatser och aktiviteter inom området. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar förmåga att möta och arbeta med människor utifrån ett etiskt och inkluderande förhållningssätt med hänsyn till arbetsmiljö och säkerhet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur samhällets skyddsnät och stödinsatser har växt fram och hur det har påverkat människor i utsatta situationer. I undervisningen ska därför såväl egna som samhällets attityder till och bemötande av människor i social utsatthet behandlas. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att utvärdera arbetsuppgifter samt att söka, bearbeta, värdera och använda information från olika källor. Problemlösning och handlingsberedskap ska stimuleras i undervisningen och tillfällen ska ges för eleverna att medverka vid val av arbetsformer och innehåll. Eleverna ska även ges möjlighet att få inblick i och erfarenhet av sociala sammanhang och sociala verksamheter. Undervisningen ska stimulera elevernas förmåga att praktiskt tillämpa kunskaper om sociala verksamheter, arbeten och arbetsuppgifter samt lust att anta nya utmaningar. Undervisningen ska vidare bidra till elevernas personliga utveckling. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att reflektera över och diskutera ämnesinnehållet samt egna och andras handlingar och attityder i arbetet.

text: Undervisningen i ämnet socialt arbete ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika sociala verksamheter, sociala frågor och centrala begrepp inom området. – Kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller sociala verksamheter. – Förmåga att planera, genomföra, dokumentera och utvärdera insatser och aktiviteter inom området. – Förmåga att kommunicera och samverka på ett yrkesetiskt sätt. 2 – Förmåga att använda och värdera information från olika källor.

text: Nivåer i ämnet socialt arbete

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: SOCA1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet socialt arbete på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Framväxten av samhällets socialpolitik och sociala arbete. – Samhällets organisation av sociala frågor samt sociala myndigheter och ombudsmän och deras funktioner och roller i samhället. – Våld i nära relationer. – Olika stödverksamheter för personer i social utsatthet, till exempel för personer med missbruksproblematik. – Centrala begrepp och teorier inom olika sociala verksamheter. – Lagar och andra bestämmelser som gäller sociala verksamheter, däribland offentlighets- och sekretesslagen samt introduktion till

text: socialtjänstlagen

text: och FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. – Bestämmelser och praxis när det gäller arbetsmiljö och säkerhet samt yrkesetik inom sociala verksamheter. – Vanligt förekommande arbetsuppgifter inom sociala verksamheter, däribland personnära omsorgs- och serviceuppgifter med utgångspunkt i den enskilda människans önskemål om och behov av stöd och hjälp. – Planering, genomförande, dokumentation och utvärdering av insatser och aktiviteter inom sociala verksamheter. – Kommunikation och samverkan i sociala sammanhang inom aktuellt yrkesområde. – Hur attityder till människors olika livssituationer kan se ut. – Etiska frågeställningar inom sociala verksamheter. – Hantering, bearbetning och värdering av information från olika källor inom området.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: SOCA2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet socialt arbete på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Offentliga, frivilliga och privata sociala verksamheter samt deras organisationer och roller i samhället. – Våldsutsatta i särskilt sårbara situationer. – Samhällets hantering av utsatta gruppers levnadsvillkor och samhällets skydds- och stödinsatser samt förebyggande insatser, till exempel stödverksamheter för barn i familjer där missbruksproblematik förekommer.

text: – Begrepp och teorier inom olika sociala verksamheter. – Lagar och andra bestämmelser samt riktlinjer för sociala verksamheter, däribland

text: socialtjänstlagen

text: samt FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna och FN:s konvention om barnets rättigheter. – Anmälningsplikten och dess process. – Bestämmelser och praxis när det gäller arbetsmiljö och säkerhet samt yrkesetik inom sociala verksamheter. – Yrkesrollen och vanligt förekommande arbetsuppgifter inom sociala verksamheter, däribland sociala och relationsbyggande aktiviteter. – Planering, genomförande, dokumentation och utvärdering av uppgifter, insatser och aktiviteter utifrån ett yrkesetiskt förhållningssätt inom sociala verksamheter. – Hur interaktion och kommunikation kan främja samarbete och delaktighet samt ge stöd i möten och i olika sociala sammanhang. – Hur attityder till och bemötande av människors olika livssituationer kan se ut. – Etiska begrepp och riktlinjer samt förhållningssätt, normer och värdekonflikter inom sociala verksamheter. – Hantering, bearbetning och värdering av information från olika källor inom området.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om olika sociala verksamheter och hur sociala frågor hanteras i samhället. Eleven använder med viss säkerhet centrala begrepp inom området. Eleven visar godtagbara kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller sociala verksamheter. Eleven planerar och genomför insatser och aktiviteter inom området med godtagbart resultat. Dessutom dokumenterar och utvärderar eleven insatserna och aktiviteterna samt ger enkla förslag på hur arbetet kan utvecklas. Eleven kommunicerar och samverkar med viss säkerhet på ett yrkesetiskt sätt. Eleven hanterar information som rör sociala frågor och drar enkla slutsatser om olika källors trovärdighet och användbarhet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om olika sociala verksamheter och hur sociala frågor hanteras i samhället. Eleven använder med säkerhet centrala begrepp inom området. Eleven visar goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller sociala verksamheter. Eleven planerar och genomför insatser och aktiviteter inom området med gott resultat. Dessutom dokumenterar och utvärderar eleven insatserna och aktiviteterna samt ger välgrundade förslag på hur arbetet kan utvecklas. Eleven kommunicerar och samverkar med säkerhet på ett yrkesetiskt sätt. Eleven hanterar information som rör sociala frågor och drar utvecklade slutsatser om olika källors trovärdighet och användbarhet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om olika sociala verksamheter och hur sociala frågor hanteras i samhället. Eleven använder med god säkerhet centrala begrepp inom området. Eleven visar mycket goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller sociala verksamheter. Eleven planerar och genomför insatser och aktiviteter inom området med mycket gott resultat. Dessutom dokumenterar och utvärderar eleven insatserna och aktiviteterna samt ger välgrundade och nyanserade förslag på hur arbetet kan utvecklas. Eleven kommunicerar och samverkar med god säkerhet på ett yrkesetiskt sätt. Eleven hanterar information som rör sociala frågor och drar välutvecklade slutsatser om olika källors trovärdighet och användbarhet.


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet sociologi i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet sociologi finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Sociologi

text: Ämnet sociologi är ett samhällsvetenskapligt ämne som ger mångsidiga perspektiv på samspelet mellan olika sociala aktörer och strukturer och hur de påverkar varandra i det moderna samhället.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet sociologi ska syfta till att eleverna utvecklar teoretiska och empiriska kunskaper om olika samhällsförhållanden och hur olika aktörer och strukturer påverkar varandra. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om framväxten av det moderna samhället och om hur det moderna samhället ger upphov till skilda identitets- och socialiseringsprocesser. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om människors handlingar, sociala relationer och sociala processer med utgångspunkt såväl i samhällsförändringar som i människors möten i vardagen. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla ett kritiskt förhållningssätt och förmåga att använda sociologiska begrepp och teorier för att förstå empiri från olika källor och dra slutsatser utifrån dessa. Undervisningen ska vidare ge eleverna en inblick i metoder för insamling och bearbetning av kvalitativa och kvantitativa data.

text: Undervisningen i ämnet sociologi ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om det moderna samhällets framväxt och det moderna samhällets inverkan på individ-, grupp- och samhällsnivå. – Kunskaper om hur olika aktörer och samhällsstrukturer formas i samspel med varandra. – Förmåga att analysera sociala företeelser med hjälp av sociologiska begrepp, teorier och metoder.

text: Nivåer i ämnet sociologi

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: SOCI1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet sociologi på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Framväxten av det moderna samhället med betoning på dess inverkan på olika aktörer utifrån sociala processer, däribland individualisering, urbanisering och globalisering. – Samhällsstrukturers och aktörers inverkan på individers gemenskap och utanförskap i relation till sociala kategorier, till exempel etnicitet, nationalitet, kultur, religion, klass, genus och sexuell identitet. – Socialiseringsprocesser i olika former av kollektivistiska och individualistiska samhällen samt deras inverkan på individers och gruppers attityder och beteendemönster, med särskild betoning på familjens och mediesamhällets roll i socialiseringsprocessen. – Användning av sociologiska begrepp och teorier för att belysa de sociala företeelser som behandlas. – Metoder för insamling av kvalitativa och kvantitativa data, till exempel observationer, intervjuer och enkäter, samt enklare bearbetning av data, till exempel kodning och statistik.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: SOCI2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet sociologi på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Det moderna och globala samhällets möjligheter och utmaningar inom olika områden, till exempel migration, sociala skyddsnät, kärlekens roll i det moderna samhället och arbetslivets påverkan på individen. – Sociala stratifieringens inverkan på olika aktörer och samhällsstrukturer, till exempel tilliten till den offentliga sektorn och mellan olika grupper i samhället. – Socialiseringsprocesser med betoning på det moderna samhällets inverkan på olika individers och gruppers attityder och beteendemönster, till exempel avseende frågor om jämställdhet, jämlikhet, sexualitet och psykisk hälsa. – Användning av sociologiska begrepp och teorier för att belysa de sociala företeelser som behandlas. – Metoder för insamling och bearbetning av kvalitativa och kvantitativa data, till exempel intervjuer med enklare kodning, observationer med tolkning av fältanteckningar och enkäter med grundläggande statistisk analys.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om det moderna samhällets framväxt och för enkla resonemang om det moderna samhällets inverkan på individ-, grupp- och samhällsnivå. Eleven visar godtagbara kunskaper om hur olika aktörer och samhällsstrukturer formas i samspel med varandra och för enkla resonemang om detta samspel. Eleven gör enkla analyser av sociala företeelser med hjälp av sociologiska begrepp, teorier och metoder.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om det moderna samhällets framväxt och för utvecklade resonemang om det moderna samhällets inverkan på individ-, grupp- och samhällsnivå. Eleven visar goda kunskaper om hur olika aktörer och samhällsstrukturer formas i samspel med varandra och för utvecklade resonemang om detta samspel. Eleven gör välgrundade analyser av sociala företeelser med hjälp av sociologiska begrepp, teorier och metoder.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om det moderna samhällets framväxt och för välutvecklade resonemang om det moderna samhällets inverkan på individ-, grupp- och samhällsnivå. Eleven visar mycket goda kunskaper om hur olika aktörer och samhällsstrukturer formas i samspel med varandra och för välutvecklade resonemang om detta samspel. Eleven gör välgrundade och nyanserade analyser av sociala företeelser med hjälp av sociologiska begrepp, teorier och metoder.


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet solcellsmontering i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet solcellsmontering finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Solcellsmontering

text: Ämnet solcellsmontering behandlar arbeten med montering av fästen och monteringssystem för solcellsanläggningar. Ämnet behandlar även vanligt förekommande tak- och byggnadskonstruktioner samt materialkunskap. Arbetet utförs ofta som en del i en större helhet där solcellsmontören vid planering och utförande måste ta hänsyn till andra aktörer och övergripande planer på byggarbetsplatsen.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet solcellsmontering ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att utifrån ritningar och arbetsbeskrivningar montera fästen och monteringssystem för solcellsanläggningar på olika underlag. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar kunskaper om olika typer av solcellssystem och komponenter i solcellsanläggningar. Undervisningen ska vidare ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om byggnadskonstruktioner för tak och väggar, byggnaders tätskikt och deras egenskaper och funktion samt om utförandekrav som gäller för nybyggnation, renovering, om- och tillbyggnad. Undervisningen ska dessutom ge eleverna möjlighet att utveckla kreativitet, problemlösnings- och initiativförmåga. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet samt förmåga att söka information i aktuella regelverk. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att tolka ritningar och följa instruktioner samt planera och organisera arbetsuppgifter. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att välja och hantera material samt använda och vårda verktyg och maskiner. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta med hänsyn till ergonomi, hälsa och säkerhet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt som främjar en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling samt kunskaper om branschens ansvar för hållbart byggande. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om yrkesrollen och vikten av ansvarstagande på arbetsplatsen. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att förhålla sig kritiskt till attityder och värderingar på arbetsplatsen. Eleverna ska även ges rikligt med tillfällen att använda fackspråk. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera och samverka med såväl arbetskamrater som kunder på både svenska och engelska. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att föra värderande diskussioner om utförda arbeten utifrån såväl kvalitetskontroll som genomförande. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att dokumentera och kvalitetssäkra arbetet samt reflektera över hur arbetsprocessen har påverkat resultatet. I undervisningen ska teoretiska och praktiska kunskaper vävas samman till en helhet för eleverna. Arbetsuppgifter ska genomföras med metoder, verktyg och maskiner som är tidsenliga och ergonomiskt anpassade samt

text: organiseras så att eleverna får möjlighet att utföra sina uppgifter både individuellt och i samarbete med andra.

text: Undervisningen i ämnet solcellsmontering ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om arbetsprocesser och metoder inom solcellsmontering. – Förmåga att planera, utföra, dokumentera och utvärdera arbetsuppgifter inom solcellsmontering. – Förmåga att välja och hantera material samt använda och vårda verktyg och maskiner. – Förmåga att arbeta säkert i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet. – Förmåga att samverka och kommunicera samt använda fackspråk.

text: Nivåer i ämnet solcellsmontering

text: Nivå 1, 200 poäng, som bygger på nivå 3 i ämnet byggnadsplåtslageri eller nivå 2 i ämnet husbyggnad.

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: SOLC1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet solcellsmontering på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Solcellsmonteringsprocessen

text: – Översiktligt om olika typer av solcellsanläggningars olika komponenter, uppbyggnad och funktion. – Vanligt förekommande takkonstruktioner och deras ytskikt, däribland plåt-, tegel- och papptak. – Vanligt förekommande tätskiktsmaterial i byggkonstruktioner, historiskt och i nutid. – Vanligt förekommande arbetsprocesser och metoder vid installationer på tak och byggnader, däribland arbete i högriskkonstruktioner. – Metoder för att förhindra läckage, fuktgenomträngning och köldbryggor. – Varsamhetskrav i samband med ombyggnation och restaurering av äldre byggnader, till exempel byggnaders tekniska, historiska, kulturhistoriska, miljömässiga och konstnärliga värden. – Branschens ansvar för att främja ett hållbart byggande. – Bygghandlingar och referensverk för metoder och materialval vid installationer på byggnader, däribland Boverkets byggregler (BBR) eller AMA (Allmän material- och arbetsbeskrivning). – Översiktligt om regler och myndighetsbeslut som styr uppförande och förändringar av byggnader, däribland bygglov, marklov och plan- och bygglagen. – Översiktligt om regelverk för inkoppling och driftsättning av solcellsanläggningar. –

text: Arbetsmiljölagen

text: och hur den reglerar arbetsmiljön och samverkan. 3

text: Planering och utförande

text: – Tolkning av ritningar, arbetsbeskrivningar, utförandekrav och toleranskrav samt metoder för att identifiera möjligheter till förankringar, infästningar och genomföringar i byggkonstruktioner. – Metoder för att identifiera felkällor i arbetsprocessen. – Planering för att lösa arbetsuppgifter i enlighet med branschkrav. – Byggtekniska beräkningar av area, vikt och materialåtgång. – Montering av fästen och monteringssystem för paneler på vanliga underlag, däribland på tak, fasader och på mark. – Genomföringar genom olika typer av tätskikt. – Förstärkningar i byggnadskonstruktioner vid infästningar av fästen och monteringssystem. – Problemlösning i samband med arbetsuppgifterna. – Dokumentation och egenkontroll före, under och efter utfört arbete. – Värdering av utfört arbete och användning av utvärderingar i förbättringsarbete.

text: Hantering av material och utrustning

text: – Cirkulära arbetsmetoder, till exempel hur produkter och material används, återanvänds och återvinns i flera livscykler och på så sätt bidrar till att minska klimatutsläppen och uttaget av naturresurser. – Val och användning av infästningsmaterial och metod för säkra infästningar i olika byggnadsdelar och byggmaterial. – Val, hantering, förvaring och skyddande av byggmaterial och byggnadsdelar samt sortering av byggavfall och restprodukter i enlighet med anvisningar. – Val, användning och vård av verktyg och maskiner för arbetsuppgiften samt hantering och användning av digitala hjälpmedel i arbetsprocessen. – Val av metod och hjälpmedel för en ergonomisk materialhantering, till exempel lyftteknik och användande av olika lyft- och transporthjälpmedel.

text: Säkerhet

text: – Arbetsmiljöverkets föreskrifter och allmänna råd som gäller ställningar, arbetsplattformar och användning av lyftanordningar samt bestämmelser som gäller brandfarliga arbeten. – Riskbedömningar vid tak- och tätskiktsarbeten, däribland av risker för tillbud och olycksfall samt av hälsorisker och risker med felaktiga arbetsställningar. – Användning av personlig skyddsutrustning och ergonomiska hjälpmedel, till exempel för att hindra fall och minska påverkan av buller, damm, vibrationer och felaktiga arbetsställningar. – Åtgärder för att skydda person, verktyg och material mot fall vid arbete på höjd och från ställningar. – Ansvarstagande i yrkesrollen och på byggarbetsplatsen, till exempel för säkerhet och arbetsmiljö. – Avspärrning av ett arbetsområde i enlighet med Arbetsmiljöverkets föreskrifter. – Tillträdes- och utrymningsvägar på arbetsplatsen. 4 – Nödlägesrutiner vid krissituationer och olycksfall.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Fackspråk inom yrkesområdet och engelska fackuttryck för vanligt förekommande verktyg, maskiner och arbetsmoment. – Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland attityder och värderingar. – Samverkan och kommunikation på arbetsplatsen, däribland med maskinförare samt med kund eller beställare.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för arbetsprocesser och metoder inom solcellsmontering. Eleven planerar arbetsuppgifter inom solcellsmontering. Eleven utför med visst handlag arbetsuppgifterna och följer med viss säkerhet arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av godtagbar kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med visst handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med viss säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar översiktligt sina val av arbetsmetoder. I arbetet samverkar och kommunicerar eleven samt använder fackspråk med viss säkerhet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för arbetsprocesser och metoder inom solcellsmontering. Eleven planerar arbetsuppgifter inom solcellsmontering. Eleven utför med gott handlag arbetsuppgifterna och följer med säkerhet arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av god kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet.

text: Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med gott handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar utförligt sina val av arbetsmetoder. I arbetet samverkar och kommunicerar eleven samt använder fackspråk med säkerhet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för arbetsprocesser och metoder inom solcellsmontering. Eleven planerar arbetsuppgifter inom solcellsmontering. Eleven utför med mycket gott handlag arbetsuppgifterna och följer med god säkerhet arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av mycket god kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med mycket gott handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med god säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar utförligt och nyanserat sina val av arbetsmetoder. I arbetet samverkar och kommunicerar eleven samt använder fackspråk med god säkerhet.


text: Ämnesplanen för ämnet solcellsteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Solcellsteknik

text: Ämnet solcellsteknik behandlar installation, kontroll och underhåll av solcellsanläggningar. Ämnet behandlar även hur lagring och distribution av producerad solenergi kan bidra till hållbar utveckling. Dessutom behandlas elsäkerhets- och brandskyddfrågor eftersom misstag i arbetet kan orsaka skador på person och egendom.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet solcellsteknik ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta med solcellsanläggningar på ett säkert och hållbart sätt. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om system och komponenter i solcellsanläggningar samt deras funktion. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att installera och kontrollera solcellstekniska anläggningar. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förståelse för den tekniska utvecklingen inom solcellsteknik som en del av ett hållbart samhällsbygge. Undervisningen ska även stimulera elevernas nyfikenhet, problemlösningsförmåga och intresse för teknisk utveckling inom området. Genom praktiskt arbete i kombination med teori ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta ergonomiskt, säkert, hållbart och estetiskt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att dokumentera sitt arbete samt att tolka och använda scheman, ritningar och manualer. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar ett fackspråk samt förmåga att kommunicera med leverantörer och kunder på ett situationsanpassat sätt.

text: Undervisningen i ämnet solcellsteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om solcellsanläggningars uppbyggnad och funktion. – Förmåga att installera och kontrollera solcellstekniska anläggningar. – Kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller solcellsområdet. – Förmåga att tolka och använda ritningar och manualer samt att dokumentera arbetet. – Förmåga att kommunicera med leverantörer och kunder. – Kunskaper om samband mellan solcellsteknik och hållbar utveckling.

text: Nivåer i ämnet solcellsteknik

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: SOLE1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet solcellsteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Växelströmssystem och likströmssystem i solcellsanläggningar. – Optimerare och elektromagnetisk kompatibilitet. – Planering, installation, driftsättning, underhåll och kontroll av enklare solcellsanläggningar. – Inkoppling av växelriktare samt kabelförläggning och kontaktering. – Inkoppling och idrifttagning av enklare solcellsanläggning för enskild byggnad. – Lagar och andra bestämmelser om elsäkerhet, brandskydd och elektromagnetisk kompatibilitet samt säkerhet vid arbete på tak. – Tolkning av enklare ritningar och manualer för solcellsanläggningar samt dokumentation av eget arbete. – Kommunikation med leverantörer och kunder när det gäller hållbara tekniklösningar och teknikval. – Sortering av avfall och återvinning av olika material. – Samband mellan solcellsteknik och hållbar utveckling.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: SOLE2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet solcellsteknik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Laddteknik, batterilagring och avbrottsfri batterireserv, UPS (uninterruptible power supply). – Planering, installation, driftsättning, underhåll och kontroll av takbaserade och markbaserade solenergianläggningar av olika storlek. – Inkoppling, idrifttagning och överlämning av solcellsanläggningar. – Dimensionering av enklare anläggningar, utifrån tillverkares specifikationer och manualer samt utifrån myndighetskrav och standarder. – Lagar och andra bestämmelser om elsäkerhet, brandskydd och elektromagnetisk kompatibilitet samt säkerhet vid arbete på tak. – Läsning och tolkning av ritningar och manualer samt dokumentation av eget arbete med solcellsanläggningar. – Kommunikation med leverantörer och rådgivning till kunder när det gäller hållbara tekniklösningar och teknikval. – Teknikutveckling och elinstallationsarbete som en del av en större helhet för ett hållbart samhällsbygge.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven redogör på ett godtagbart sätt för hur solcellsanläggningar är uppbyggda och fungerar. Eleven installerar och kontrollerar soltekniska anläggningar med godtagbart resultat. Eleven utför installationer i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven använder ritningar och manualer med viss säkerhet samt gör en enkel dokumentation av sitt arbete. Eleven kommunicerar med viss säkerhet med leverantörer och kunder. Eleven för enkla resonemang om samband mellan solcellsteknik och hållbar utveckling.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör på ett utvecklat sätt för hur solcellsanläggningar är uppbyggda och fungerar. Eleven installerar och kontrollerar soltekniska anläggningar med gott resultat. Eleven utför installationer i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven använder ritningar och manualer med säkerhet samt gör en noggrann dokumentation av sitt arbete. Eleven kommunicerar med säkerhet med leverantörer och kunder. Eleven för utvecklade resonemang om samband mellan solcellsteknik och hållbar utveckling.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven redogör på ett välutvecklat sätt för hur solcellsanläggningar är uppbyggda och fungerar.

text: Eleven installerar och kontrollerar soltekniska anläggningar med mycket gott resultat. Eleven utför installationer i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven använder ritningar och manualer med god säkerhet samt gör en noggrann och utförlig dokumentation av sitt arbete. Eleven kommunicerar med god säkerhet med leverantörer och kunder. Eleven för välutvecklade resonemang om samband mellan solcellsteknik och hållbar utveckling.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet solcellsteknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Solcellsteknik

text: Ämnets syfte

text: Nivåer i ämnet solcellsteknik

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet elteknik. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: SOLE1000X

text: Centralt innehåll

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: SOLE2000X

text: Centralt innehåll

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet informationsteknik i automatiserade system i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet informationsteknik i automatiserade system finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Informationsteknik i automatiserade system

text: Industrins funktion och effektivisering går hand i hand med en kontinuerlig teknisk utveckling. En viktig del i utvecklingen är att säkerställa att de automatiserade funktionerna upprätthålls. Ämnet informationsteknik i automatiserade system behandlar vanligt förekommande systems och enheters sätt att fungera och kommunicera.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet informationsteknik i automatiserade system ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta med vanligt förekommande system och komponenter inom området. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om de system, enheter och komponenter som ingår när industriella datorer och enheter är uppkopplade i befintliga nätverk. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att planera och upprätta kommunikation mellan industriella datorer och enheter i nätverk för produktion eller drift. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att lösa problem samt utföra felsökningar och åtgärda fel, både självständigt och i samarbete med andra. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om informationssäkerhet och olika typer av informationsteknik för produktion och drift inom industri och fastigheter. Eleverna ska också ges möjlighet att möta och kommunicera med uppdragsgivare och användare på ett serviceinriktat sätt. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att tolka och använda instruktioner, manualer, topologier och andra dokument på både svenska och engelska samt att dokumentera sitt eget arbete. Undervisningen ska varva praktiska och laborativa moment med teoretiska moment. Undervisningen ska även stimulera elevernas nyfikenhet och intresse för den tekniska utvecklingen inom industriell informationsteknik.

text: Undervisningen i ämnet informationsteknik i automatiserade system ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om uppbyggnad och funktion hos industriella datorer och automationsenheter i nätverk. – Kunskaper om informationssäkerhet och informationsteknik för produktion och drift inom industrier och fastigheter. – Förmåga att planera och upprätta kommunikation mellan industriella datorer och enheter i nätverk. – Förmåga att diagnostisera och optimera industriella nätverk samt att åtgärda fel. – Förmåga att tolka och använda instruktioner, manualer och andra relevanta dokument inom området samt att dokumentera arbetet.

text: Nivåer i ämnet informationsteknik i automatiserade system

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: INFR1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet informationsteknik i automatiserade system på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Vanligt förekommande programvaror för övervakande styrning och datainsamling inom automatiserade sektorer i samhället, till exempel SCADA (supervisory control and data acquisition). – Användning av programvara för visualisering av data i realtid till ett säkert och lättolkat gränssnitt, däribland HMI (human-machine interface). – Topologier för industriellt ethernet, vanligt förekommande fältbussar och trådlös informationsteknik inom elkrafts- och energidistribution, i fastigheter och i tillverknings- och processindustrin. – Driftsäkerhet och spårbarhet inom industriell informationsteknik. – Planering, montering, konfigurering och driftsättning av industriell informationsteknisk hårdvara. – Användning av hårdvara för datainsamling från mät-, styr- eller reglerteknisk applikation till persondator eller handhållen enhet, till exempel adresserad I/O-enhet, som kan läsa en mätgivares värde till datorn. – Installation och konfigurering av industriell programvara för datainsamling, till exempel OPC-server och OPC-klient. – Analys och bedömning av insamlade data, till exempel med avseende på datakvalitet och funktion. – Felsökning och åtgärder inom området. – Tolkning av dokumentation på både svenska och engelska, däribland manualer och instruktioner. – Dokumentation av utfört arbete i tekniska nätverk, till exempel med hjälp av mjukvara, molnplatser, loggningsdata eller databashanterare.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt hur industriella datorer och automationsenheter i nätverk är uppbyggda och fungerar. Eleven visar godtagbara kunskaper om informationssäkerhet och olika typer av informationsteknik för produktion och drift. Eleven planerar för och upprättar med viss säkerhet kommunikation mellan industriella datorer och enheter i nätverk för produktion eller drift.

text: Eleven diagnostiserar och optimerar industriella nätverk och åtgärdar enkla fel i dessa. Eleven använder med viss säkerhet instruktioner, manualer och andra relevanta dokument inom området och gör en enkel dokumentation av sitt arbete.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt hur industriella datorer och automationsenheter i nätverk är uppbyggda och fungerar. Eleven visar goda kunskaper om informationssäkerhet och olika typer av informationsteknik för produktion och drift. Eleven planerar för och upprättar med säkerhet kommunikation mellan industriella datorer och enheter i nätverk för produktion eller drift. Eleven diagnostiserar och optimerar industriella nätverk och åtgärdar relativt komplexa fel i dessa. Eleven använder med säkerhet instruktioner, manualer och andra relevanta dokument inom området och gör en noggrann dokumentation av sitt arbete.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat hur industriella datorer och automationsenheter i nätverk är uppbyggda och fungerar. Eleven visar mycket goda kunskaper om informationssäkerhet och olika typer av informationsteknik för produktion och drift. Eleven planerar för och upprättar med god säkerhet kommunikation mellan industriella datorer och enheter i nätverk för produktion eller drift. Eleven diagnostiserar och optimerar industriella nätverk och åtgärdar komplexa fel i dessa. Eleven använder med god säkerhet instruktioner, manualer och andra relevanta dokument inom området och gör en noggrann och utförlig dokumentation av sitt arbete.