title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2004:62) om miljöhänsyn i Omtryck jordbruket vad avser växtnäring samt beslut om Statens jordbruksverks allmänna råd (2005:1) om lagring och spridning av gödsel m.m

text: I dessa föreskrifter avses med följande begrepp:

text: Andra organiska gödselmedel: Organiska ämnen av biologiskt ursprung, dock ej stallgödsel, som kan användas som gödselmedel. Betesmark: Mark som inte är lämplig att plöja men som kan användas till bete. Bruka ned: Att gödselmedel blandas in med jord i ett skikt av minst tio cm. Djurenhet: Begreppet djurenhet har samma betydelse som i förordningen (

text: ) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. Efterföljande vårsäsong: Efterföljande vårsäsong börjar när förberedelser kan starta inför vårbruket, dock tidigast den 1 januari. Fasta gödselslag: Stallgödsel och andra organiska gödselmedel som kan lagras till en höjd av minst 1 meter utan stödvägg. Flytgödsel: Pumpbar stallgödsel med undantag av ren urin eller urin med inblandning av annan vätska. Fånggrödor: Växtlighet som har sin huvudsakliga tillväxt mellan två huvudgrödor och som odlas med syfte att minska växtnäringsförluster efter huvudgrödans skörd.

text: Förfruktseffekt: Den kvävemängd som föregående gröda ställer till efterföljande grödas förfogande. Lerjord: jord med ett lerinnehåll som är större än 15 viktprocent av finjorden (< 2 millimeter) i matjordslagret. Lättillgängligt kväve: Kväve i formen nitrat, ammonium eller urea. Mulljord: jord med ett innehåll av organiskt material som är större än 40 viktprocent i matjordslagret. Myllning: Inblandning av gödsel i marken så att gödsel och jord får god kontakt. Myllningen kan ske med jordbearbetningsredskap, i vilket fall inblandning av gödseln ska ske till ett djup om minst 5 cm, eller med myllningsaggregat. Nedbrukning: Se bruka ned. Obevuxen mark: Skördad mark utan etablerad (sådd och uppkommen) insådd, stubbearbetad mark, harvad mark, plöjd mark samt mark som är sådd men där grödan inte har kommit upp. Operativ tillsynsmyndighet: Myndighet som utövar tillsyn direkt gentemot den som bedriver en verksamhet eller vidtar en åtgärd. Fördelning av ansvar för den operativa tillsynen framgår av förordningen (

text: ) om tillsyn enligt

text: miljöbalken

text: . Stallgödsel: Husdjurens träck eller urin med eventuell inblandning av foderrester, strömedel eller annan vätska såsom spillvatten, disk- och tvättvatten, pressaft från ensilage eller eventuell nederbörd uppsamlad på gödselplatta, rastgård och i behållare. Begreppet omfattar även de ingående delarna i behandlad form. Stallgödselns långtidseffekt: den långsiktiga kväveleverans från marken till grödan som en regelbunden stallgödselanvändning ger upphov till. Stallgödselavtal: Ett avtal som ger en producent av stallgödsel rätt att leverera stallgödsel till en mottagare där gödseln sedan sprids. Träda: Åkermark där ingen gröda som är avsedd för skörd, bete eller gröngödsling har etablerats. Vattendrag: bäck, å, flod, älv, kanal eller damm. Växande gröda: En väl etablerad gröda sådd i normal tid och med normal utsädesmängd. Vid höstspridning i växande gröda ska grödan vara avsedd för övervintring. Grödan anses som växande även om tillväxten tillfälligt har upphört på grund av låg temperatur. Åkermark: Mark som är lämplig att plöja och som kan användas till växtodling eller bete. (SJVFS

text: Områden som tillhör känsliga områden

text: I

text: 5 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket anges känsliga områden enligt

text: rådets direktiv 91/676/EEG

text: om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket . I bilaga 1 till dessa föreskrifter har sammanställts närmare vilka delar av Sverige som är känsliga områden. I bilaga 2 till dessa föreskrifter anges närmare vilka kustområden som är känsliga områden enligt 5 § 1 förordningen om miljöhänsyn i jordbruket. I bilaga 3 till dessa föreskrifter anges närmare vilka delar av Uppsala, Södermanlands, Östergötlands, Västra Götalands, Örebro och Västmanlands län som är känsliga områden enligt 5 § 2 förordningen om miljöhänsyn i jordbruket. (SJVFS

text: Områden som anses vara slättbygder

text: I förordningen (

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket finns särskilda bestämmelser för bl.a. vissa slättbygder. I bilaga 4 till dessa föreskrifter anges vilka områden som ska anses som slättbygder inom Värmlands, Örebro och Västmanlands län enligt

text: 8 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket.

text: Lagring av stallgödsel

text: I

text: 6 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket finns krav på minsta lagringskapacitet för stallgödsel. Från dessa krav undantas jordbruksföretag med högst två djurenheter i genomsnitt på årsbasis.

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: samt

text: 6 § förordning (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket

text: Lagringsutrymmen för stallgödsel i jordbruk eller andra verksamheter bör åtminstone vara så stora att gödseln kan lagras under perioder och väderleksförhållanden då spridning är förbjuden eller är olämplig eller till dess

text: gödseln kan tas om hand på annat sätt. (

text: SJVFS 2009:82

text: I områden utanför de känsliga områdena bör när det är relevant följande punkter ingå vid bestämning av lagringsvolym: • Utsöndrad mängd träck och urin. Faktorer som djurslag utifrån produktionsinriktning, djurantal, foderstat och uppfödningsintensitet ska beaktas vid beräkning av utsöndrad mängd träck och urin. • Tillsats av strömedel.

text: 3 EGT L375, 31.12.1991, s 1 (Celex 31991L0676)

text: • Vattentillskott genom spill-, disk- och rengöringsvatten samt i form av nederbörd som faller på lagringsytorna eller andra ytor som avvattnas till lagringsbehållaren. • Omsättningsförluster som innebär minskande gödselvolym under lagringsperioden i system med mycket strömedel. (

text: SJVFS 2009:82

text: Inom känsliga områden ska när det är relevant följande punkter ingå vid bestämning av lagringsvolym: • Utsöndrad mängd träck och urin. Faktorer som djurslag utifrån produktionsinriktning, djurantal, foderstat och uppfödningsintensitet ska beaktas vid beräkning av utsöndrad mängd träck och urin. • Tillsats av strömedel. • Vattentillskott genom spill-, disk- och rengöringsvatten samt i form av nederbörd som faller på lagringsytorna eller andra ytor som avvattnas till lagringsbehållaren. • Omsättningsförluster som innebär minskande gödselvolym under lagringsperioden i system med mycket strömedel. (

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 6 § förordning (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket samt

text: föreskrifterna

text: Vid bestämning av lagringsvolym kan schablonvärdena för olika produktionsinriktningar i bilaga 7 användas som utgångspunkt. (

text: SJVFS 2009:82

text: Inom känsliga områden ska dokumentation finnas över hur lagringsvolymen i enlighet med 4 a § har beräknats. Dokumentationen ska sparas och finnas tillgänglig så länge beräkningen gäller för företaget. (

text: SJVFS 2009:82

text: I

text: 7 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket finns krav på utformning av lagringsutrymmen för stallgödsel, bestämmelser för påfyllning av flytgödsel- och urinbehållare samt bestämmelser om täckning av flytgödsel- och urinbehållare.

text: Gödsellagring inne i stallbyggnad, exempelvis i ströbädd, får inräknas i utrymme för lagring av stallgödseln.

text: I utrymme för lagring av stallgödsel får mellanlagring direkt på mark utomhus inte inräknas.

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: För verksamheter som inte omfattas av 7 § förordning om miljöhänsyn i jordbruket bör lagringsutrymmena för stallgödsel vara utformade på ett godtagbart sätt med hänsyn till läckage och avrinning från lagringsplatsen. Finns det risk att lakvatten från lagrad gödsel medför olägenhet för människors hälsa eller miljön bör utrymmet vara utformat så att läckage och avrinning till omgivningen inte sker. Risk för olägenhet för människors hälsa eller miljön anses särskilt föreligga om ytvatten eller grundvatten förorenas genom avrinning eller

text: läckage från lagringsplatsen. (

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 2 kap.

text: 4 §§

text: miljöbalken

text: Placeringen av lagringsplats för stallgödsel och andra organiska gödselmedel

text: bör väljas så att

text: • eventuellt läckage från lagringsplatsen får så liten negativ effekt på omgivningen som möjligt, t.ex. att gödsel inte spolas ned i närliggande ytvatten eller förorenar grundvatten, • olägenheter för människors hälsa i form av t.ex. lukt och flugor inte

text: uppkommer för närboende. (

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 26 kap. 19 § miljöbalken

text: 5 § förordning (1998:901)

text: om verksamhetsutövares egenkontroll samt

text: 7 § förordning (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket

text: För att säkerställa att läckage och avrinning från ett lagringsutrymme för stallgödsel inte sker bör lagringsutrymmet regelbundet inspekteras så att defekter

text: kan upptäckas och åtgärdas. (

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: Tillfällig lagring i fält

text: Tillfällig lagring av stallgödsel eller andra organiska gödselmedel i stuka i fält bör endast ske av gödsel som kan lagras till minst 1 meters höjd. Lagringstiden bör alltid hållas så kort som möjligt. Om växtnäringsinnehållet, i synnerhet kväveinnehållet, i gödseln är högt (t.ex. fjäderfägödsel eller nötgödsel med liten halminblandning) bör tillfällig lagring i fält i första hand ske i direkt anslutning till vårbruket eller under sommar och tidig höst inför höstsådd. Under tidig vår och under senare delen av hösten bör lagringstiden begränsas till någon eller högst några veckor. Gödsel med större inblandning av strömedel och som kan lagras uppåt 2 meters höjd, gödsel med lågt näringsinnehåll eller komposterad gödsel bör kunna lagras under något längre tid. Vid tillfällig lagring av stallgödsel eller andra organiska gödselmedel i fält bör följande beaktas: • Att stukan placeras på det fält där gödseln senare ska spridas. Vid återkommande lagring på samma fält bör lagringsplatsen flyttas inom fältet och inte återkomma till samma plats inom en period av 5 år. • Att mängden gödsel som läggs ut inte är större än vad som kan anses motiverat med hänsyn till växtnäringsbehovet på det aktuella fältet. • Att lagringsplatsen väljs eller anordnas så att läckage till följd av utlakning eller ytavrinning från gödseln vid tö eller häftigt regn kan undvikas och att ytvatten eller dricksvattentäkt inte riskerar att förorenas. • Att lagringen inte sker på plats där det finns risk för översvämning, ansamling av vatten eller hög grundvattennivå under lagringstiden. • Att jordarten på lagringsplatsen är av sådan karaktär att den förhindrar snabb genomrinning genom markprofilen. • Att lagringen inte sker direkt ovanför kända dräneringsledningar. • Att utläggningen kan ske utan att markskador uppkommer.

text: • Att lagringsplatsen väljs eller anordnas så att olägenheter i form av t.ex. lukt

text: och flugor inte uppkommer för närboende. (

text: SJVFS 2009:82

text: Kompostering i fält

text: Kompostering av stallgödsel i jordbruk som har krav på utrymme för lagring enligt förordning (

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket bör i första hand utföras i utrymmen som uppfyller kraven för lagring.

text: Kompostering av gödsel som kan lagras till minst 2 meters höjd och som behöver komposteras innan spridning kan dock ske i stuka i fält. Vid sådan kompostering bör följande beaktas: • Att komposteringen i första hand sker under sommarhalvåret (april till oktober). Detta är dock inte lika angeläget när det gäller gödsel med riklig inblandning av strömedel t.ex. hästgödsel. • Att gödseln sprids vid närmast lämpliga tillfälle efter det att komposteringen av materialet är avslutad. • Att kompost som ligger kvar längre än till oktober månad täcks med tätt material. Hästgödsel eller dylikt med stor inblandning av halm behöver dock inte täckas. • Att utläggning i en och samma kompost sker under en begränsad tidsperiod. • Att komposten placeras på åkermark som är i bruk och på det fält där gödseln senare ska spridas. Vid återkommande lagring på samma fält bör komposteringsplatsen flyttas inom fältet och inte återkomma till samma plats inom en period av 5 år. • Att en gröda anläggs på platsen så snart som möjligt efter det att gödseln avlägsnats. • Att lagringsplatsen väljs eller anordnas så att läckage till följd av utlakning eller ytavrinning från gödseln vid tö eller häftigt regn kan undvikas och att ytvatten eller dricksvattentäkt inte riskerar att förorenas. • Att lagringen inte sker på plats där det finns risk för översvämning eller ansamling av vatten under komposteringstiden. • Att jordarten på platsen inte är av sådan karaktär att det sker en snabb genomrinning genom markprofilen. Sandjordar bör därför undvikas. Tyngre jordar kan bearbetas ytligt innan kompostering för att undvika att snabb genomrinning sker genom sprickor och maskgångar. • Att grundvattenytan på platsen inte ligger nära markytan och att det inte förekommer risk att grundvattenytan stiger till markytans nivå under komposteringstiden. • Att komposten inte placeras på en plats som utgör infiltrationsområde för dricksvattentäkt. • Att komposteringen inte sker direkt ovanför kända dräneringsledningar. • Att utläggningen kan ske utan att markskador uppkommer. • Att komposteringsplatsen väljs så att olägenheter för närboende i form av t.ex. lukt och flugor inte uppkommer. • Att komposten ordnas på sådant sätt att kompostering främjas bl.a. genom att storlek och utformning på stukan anpassas så syrebrist kan undvikas. (SJVFS

text: Begränsningar av den mängd gödsel som får tillföras

text: Begränsning av den mängd stallgödsel eller andra organiska gödselmedel som får

text: tillföras

text: Stallgödsel eller andra organiska gödselmedel får under en femårsperiod inte tillföras i större mängd än vad som motsvarar 22 kg totalfosfor per hektar spridningsareal och år, räknat som ett genomsnitt för företagets hela spridningsareal per år under perioden. Femårsperioden utgörs av en löpande sammanhängande period om fem kalenderår.

text: Allmänna råd till 8 § föreskrifterna,

text: 26 kap. 19 § miljöbalken

text: samt

text: 6 § förordning (1998:901)

text: om verksamhetsutövares egenkontroll

text: Mängden fosfor som utsöndras med gödseln från olika djurslag under ett år

text: kan bestämmas med hjälp av schablonvärden eller med hjälp av

text: balansberäkningar. Analyser av stallgödseln kan normalt sett inte anses vara ett godtagbart alternativ för att bestämma fosforutsöndringen från olika djurslag. Schablonvärden som kan användas vid bestämning av utsöndrad mängd fosfor med stallgödseln från olika djurslag finns i bilaga 8. Då en balansberäkning används för att bestämma fosforinnehållet i stallgödseln bör åtminstone fosformängderna i följande poster beaktas:

text: Ingående värden i balansen

text: • Foder (även till avkomma om dessa räknas till moderdjuret) • Eventuella livdjur som köpts in och som växer till i verksamheten

text: Utgående värden i balansen

text: • Levererade produkter (mjölk, kött, ägg, skinn m.m.) • Sålda liv- och utslagsdjur

text: Differensen mellan in- och utgående värden i balansen kan anses utgöra den mängd fosfor som utsöndras med stallgödseln. Som underlag till balansberäkningarna kan antingen analyser av fosforinnehåll eller schablonvärden för innehållet av fosfor i olika fodermedel, produkter etc. användas. Balansberäkningar för fosforutsöndring med gödsel från djuren på företaget bör utgå ifrån förutsättningarna i den enskilda verksamheten. Ändras fodersammansättning eller andra produktionsförhållanden på företaget bör man göra en ny balansräkning. Består produktionen av flera uppfödnings- eller produktionsomgångar per år beräknas den sammanlagda fosformängden genom att fosforutsöndringen från varje enskild omgång adderas. Om fosforinnehållet i stallgödseln har bestämts genom balansberäkningar bör dessa beräkningar dokumenteras. Beräkningarna bör sparas under minst sex år.

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: Åkermark som ingår i växtföljden bör markkarteras regelbundet så att markens fosforhalt kan bedömas. Provtagningsintervallet bör anpassas till bl.a.

text: jordartsförhållanden, odlingens inriktning under växtföljden, utförd gödsling och annan information som kan visa på fosfortillståndet i marken t.ex. växtnäringsbalanser och tidigare markkarteringar. Förrådsgödsling med fosfor bör om möjligt undvikas. På jordar med P-AL-klass III och högre bör inte mer fosfor tillföras än vad som motsvarar den mängd som förs bort med grödan. I odlingssystem med tillförsel av fastgödsel eller avloppsslam kan det dock vara svårt att undvika fosforgivor som är större än den enskilda grödans aktuella behov och vid odling av vissa fosforkrävande grödor t.ex. potatis kan det finnas skäl att tillföra mer fosfor än vad som förs bort med grödan. Om extra fosfor har tillförts ett visst år genom spridning av fastgödsel eller avloppsslam eller genom gödsling till t.ex. en potatisgröda bör fosforgödslingen till efterföljande grödor

text: reduceras i motsvarande grad. (

text: SJVFS 2009:82

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2009:82

text: Ytterligare bestämmelser för jordbruksföretag med djur

text: Jordbruksföretag med högst tio djurenheter i genomsnitt på årsbasis omfattas inte av 8 § vad gäller gödsel från de egna djuren. Tillförsel av annan stallgödsel eller av andra organiska gödselmedel utöver den gödsel som kommer från egna djur får dock inte ske i större mängd än vad som anges i 8 §. Den spridningsareal som motsvarar de egna djuren ska först räknas bort. Beräkning av spridningsarealen för de egna djuren ska utgå från en tillförsel som högst får motsvara 22 kg totalfosfor per hektar och år. Fram till 1 januari 2013 får dock beräkningen av spridningsarealen för de egna djuren ske utifrån bilaga 5, för de djurslag som finns med i bilagan. (

text: SJVFS 2009:82

text: Jordbruksföretag med i genomsnitt fler än tio djurenheter på årsbasis får fram till den 1 januari 2013 använda sig av följande bestämmelser: 1. När det gäller djurslag som finns med i bilaga 5 får företaget på årsbasis hålla det antal djur per hektar spridningsareal som framgår av bilagan, även om det innebär att 8 § inte kan följas. 2. Om gödsel från djurslag som finns med i bilaga 5 förs bort från företaget får djurantalet ökas i motsvarande grad. För att antalet djur ska få ökas då stallgödsel förs bort ska anteckningar enligt 14 § föras. 3. Tillförsel av annan stallgödsel eller av andra organiska gödselmedel på företagets spridningsareal, utöver den gödsel som kommer från egna djur som finns med i bilaga 5, får dock inte ske i större mängd än vad som anges i 8 §. Den spridningsareal som krävs för de egna djuren enligt bilaga 5 ska först räknas bort. (

text: SJVFS 2009:82

text: De särskilda bestämmelserna i 11 § gäller dock inte för jordbruksföretag med fler än tio djurenheter som efter den 1 januari 2006 får ett tillstånd enligt

text: 5 § förordningen (1998:899)

text: om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd eller gör en anmälan om miljöfarlig verksamhet enligt

text: 21 § i samma förordning

text: om den förändring som ligger till grund för tillståndet eller anmälan medför att antalet djurenheter utökas i jordbruksföretaget. Dessa jordbruk ska följa bestämmelserna i 8 §.

text: Dokumentationskyldighet när man tar emot eller för bort stallgödsel eller andra

text: organiska gödselmedel

text: På jordbruksföretag som tar emot stallgödsel eller andra organiska gödselmedel ska dokumentation finnas över mottaget gödselslag, vilken mängd som tas emot, vilken mängd totalfosfor den mottagna gödseln motsvarar, datum för mottagandet samt från vem gödseln kommer. För stallgödsel kan uppgifter om vilka djurslag och vilket antal djur gödseln kommer ifrån ersätta uppgiften om mängden totalfosfor. Dokumentationen ska sparas och finnas tillgänglig under minst sex år. (SJVFS

text: På jordbruksföretag som för bort stallgödsel ska dokumentation finnas över stallgödselmängden som levereras, vilka djurslag och vilket antal djur gödseln kommer ifrån alternativt hur stor mängd totalfosfor gödseln innehåller, datum för leverans samt till vem gödseln levereras. Dokumentationen ska sparas och finnas tillgänglig under minst sex år. Jordbruksföretag med högst tio djurenheter i genomsnitt på årsbasis omfattas inte av bestämmelserna i första stycket. (

text: SJVFS 2009:82

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2009:82

text: Ytterligare bestämmelser om var stallgödsel får spridas

text: Ytterligare bestämmelser om spridning av stallgödsel finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1999:119

text: ) om hänsyn till natur- och kulturvärden i jordbruket. (

text: SJVFS 2005:74

text: Stallgödsel och andra organiska gödselmedel ska fördelas över spridningsarealen

text: Om ett jordbruksföretag tillför stallgödsel eller andra organiska gödselmedel ska gödseln under en femårsperiod ha tillförts på hela spridningsarealen. Har företaget tillgång till en större spridningsareal än vad som krävs för att uppfylla bestämmelserna i 8 § behöver stallgödsel eller andra organiska gödselmedel endast tillföras på den minsta areal som krävs för att 8 § ska kunna uppfyllas. Femårsperioden utgörs av en löpande sammanhängande period om fem kalenderår. Djurhållande företag med högst tio djurenheter är undantagna från kraven att tillföra gödseln på hela spridningsarealen när det gäller gödseln från de egna djuren. På företag med fler än tio djurenheter i genomsnitt på årsbasis och som omfattas av bestämmelserna i 11 §, ska under en femårsperiod gödsel från de egna djuren istället tillföras på minst den spridningsareal som behövs för djuren enligt bilaga 5. Femårsperioden utgörs av en löpande sammanhängande period om fem kalenderår.

text: Vilken areal/mark får räknas in i spridningsarealen?

text: I spridningsarealen får följande mark räknas in: 1. Åkermark inom jordbruksföretaget som är tillgänglig för spridning av stallgödsel eller andra organiska gödselmedel. 2. Betesmark om betesdjur finns på företaget. Endast den del av betesmarken som motsvarar betets andel av djurens foderstat får räknas in i spridningsarealen. Beräkningen ska ske på årsbasis.

text: Areal som ligger i träda får inte räknas in i spridningsarealen. I spridningsarealen får inte heller räknas in åkermark där förbud mot spridning råder eller mark där spridning är olämplig, t.ex. på grund av närhet till ytvatten eller vattentäkt. (

text: SJVFS 2005:74

text: Ytterligare bestämmelser för känsliga områden

text: Inom känsliga områden får stallgödsel inte tillföras i större mängd än vad som motsvarar 170 kg totalkväve per hektar spridningsareal och år. Tillförseln av stallgödsel får räknas som ett genomsnitt för företagets hela spridningsareal. (SJVFS

text: Allmänna råd till 19 a § föreskrifterna

text: Vid beräkning av stallgödselns innehåll av totalkväve kan den mängd kväve som förloras i stall och vid lagring räknas bort från gödselns ursprungliga kväveinnehåll. Stall- och lagringsförluster kan för olika gödselslag schablonmässigt uppskattas enligt bilaga 9. Andelarna totalkväve och växttillgängligt kväve (ammoniumkväve) kan för olika gödselslag schablonmässigt uppskattas enligt samma bilaga. (SJVFS

text: Inom känsliga områden får inför höstsådd högst 60 kg lättillgängligt kväve tillföras för den höstsådda grödans behov på hösten. (

text: SJVFS 2009:82

text: Inom känsliga områden ska tillförseln av kväve via gödselmedel begränsas så att den inte överstiger den mängd som för avsedd gröda kan anses vara nödvändig för att utnyttja växtplatsens produktionsförmåga. På jordbruksföretag ska behovet av gödselkväve för den förväntade skördenivån beräknas efter att hänsyn tagits till stallgödselns långtidseffekt, förfruktseffekt, eventuell mulljord samt tillförsel av stallgödsel och andra organiska gödselmedel till årets gröda. Vid beräkning av gödslingsbehovet till en enskild gröda ska utgångspunkten vara den förväntade skördenivån för det aktuella fältet. I beräkningen ska de ingående posterna enligt bilaga 6 vara med. Beräkningen ska dokumenteras genom en växtodlingsplan eller motsvarande. Beräkningen ska användas som utgångspunkt för gödslingen. (

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: samt 20 § föreskrifterna

text: För att ta hänsyn till förfruktseffekten från föregående gröda kan värdena i tabellerna i bilaga 11 användas som utgångspunkt. För att ta hänsyn till den långsiktiga kväveverkan som regelbunden stallgödselanvändning ger upphov till kan värdena i tabellen i bilaga 12 användas som utgångspunkt för tillämpning i öppen växtodling. (

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: I områden utanför de känsliga områdena bör nedanstående beaktas vid spridning av gödselmedel. Tillförsel av kväve via gödselmedel bör begränsas så att den inte överstiger den mängd som för avsedd gröda kan anses vara nödvändig för att utnyttja växtplatsens produktionsförmåga. Vid beräkning av gödslingsbehovet till en enskild gröda bör utgångspunkten vara den förväntade skördenivån för det aktuella fältet. Vid beräkningen bör hänsyn tas till stallgödselns långtidseffekt, förfruktseffekt, eventuell mulljord samt tillförsel av stallgödsel och andra organiska gödselmedel till årets gröda. Kväveverkan av stallgödsel eller andra organiska gödselmedel kan uppskattas utifrån aktuella schablonvärden för kväveverkan i bilaga 10 eller analys av ammoniumkväveinnehållet i gödseln. Kväveverkan av flytgödsel och urin kan med fördel bestämmas genom analys av ammoniumkväveinnehållet. Markens kvävelevererande förmåga kan uppskattas utifrån aktuell analys av markens mineralkväve (ammonium- och nitratkväve) och/eller aktuella schablonvärden för förfrukt i bilaga 11 och långtidsverkan av stallgödsel i bilaga

text: 12 samt jordart och årsmån. (

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 26 kap. 19 § miljöbalken

text: samt

text: 6 § förordning (1998:901)

text: om verksamhetsutövares egenkontroll

text: Verksamhetsutövaren bör kunna redogöra för hur han kommit fram till grödans kvävebehov samt vilken gödsling som genomförts. Grödans kvävebehov bör i verksamheter med mera omfattande växtodling lämpligen dokumenteras i en växtodlings- eller gödslingsplan eller annan skriftlig form. Utförd gödsling bör dokumenteras i en journal där det bör framgå vilket fält som avses, vilken areal det har, vilken gröda som såtts samt sådatum, datum för gödselspridning samt typ och mängd av gödselmedel som spridits. Vilka grödor som odlats och utförd gödsling bör dokumenteras för hela växtföljden och

text: dokumentationen bör sparas i minst sex år. (

text: SJVFS 2009:82

text: Ytterligare bestämmelser om avloppsslam

text: Ytterligare bestämmelser om spridning av avloppsslam finns i Naturvårdsverkets kungörelse med föreskrifter (

text: SNFS 1994:2

text: ) om skydd för miljön, särskilt marken, när avloppsslam används i jordbruket.

text: Försiktighetsmått vid spridning av gödsel

text: Bestämmelser som gäller i hela landet

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2009:82

text: Mineralgödsel som innehåller urea ska vid spridning på obevuxen mark myllas eller brukas ned inom fyra timmar från spridningen. (

text: SJVFS 2009:82

text: Bestämmelser som gäller utanför känsliga områden

text: Stallgödsel och andra organiska gödselmedel som sprids under perioden den 1 december – den 28 februari ska brukas ned inom 12 timmar. (

text: SJVFS 2009:82

text: Bestämmelser som gäller för känsliga områden

text: Inom känsliga områden får inte 1. gödselmedel spridas på vattenmättad eller översvämmad mark, 2. gödselmedel spridas på snötäckt mark, eller 3. gödselmedel spridas på frusen mark. (

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: I områden utanför de känsliga områdena bör inte gödselmedel spridas på snötäckt mark. Gödselmedel bör inte heller spridas på frusen mark om man kan befara att gödsel kommer förloras genom ytavrinning vid nederbörd, tjällossning eller snösmältning. Även risken för avrinningsförluster genom sprickor i den

text: frusna marken bör beaktas. (

text: SJVFS 2009:82

text: Inom känsliga områden får gödselmedel inte spridas på jordbruksmark närmare än två meter från kant som gränsar till vattendrag eller sjö. Den gödsel som djuren själva tillför marken vid betesgång ska inte räknas in i begreppet spridning. (

text: SJVFS 2009:82

text: Inom känsliga områden får gödselmedel inte spridas på jordbruksmark som gränsar till vattendrag eller sjö och där markens lutning mot vattnet överskrider 10 procent (10/100). Spridning av mineralgödsel i växande gröda är dock undantagen från förbudet i första meningen. Den gödsel som djuren själva tillför marken vid betesgång ska inte räknas in i begreppet spridning. (

text: SJVFS 2009:82

text: 4 Ändringen innebär att tidigare punkterna 3 ac har upphävts.

text: Allmänna råd till 24 b § föreskrifterna

text: För att bestämma lutningen på jordbruksmark kan höjdkurvor på Lantmäteriets Fastighetskarta användas. Vid bestämning av lutningen bör en sträcka av minst 50 meter från vattendraget eller sjö ingå. (

text: SJVFS 2009:82

text: Inom känsliga områden får inte heller 1. mineralgödsel spridas under tiden den 1 november – den 28 februari, 2. stallgödsel eller andra organiska gödselmedel spridas under tiden den 1 november – den 28 februari om inte annat följer av 26 – 27 §§ eller 28 a – 28 b §§. (

text: SJVFS 2009:82

text: Blekinge, Skåne och Hallands län

text: I Blekinge, Skåne och Hallands län är spridning av stallgödsel och andra organiska gödselmedel under tiden den 1 augusti – den 31 oktober bara tillåten i växande gröda eller inför höstsådd av höstoljeväxter. På lerjordar är dock spridning även tillåten inför höstsådd av annan gröda än oljeväxter. Spridning i fånggröda är inte tillåten. (

text: SJVFS 2009:82

text: Med undantag från vad som sägs i 26 § första meningen får fastgödsel spridas i både växande gröda och på obevuxen mark under tiden den 20 oktober – 30 november. Fastgödsel från fjäderfän får dock under tiden den 20 oktober – 30 november inte spridas på obevuxen mark. (

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till 26 § föreskrifterna

text: Proverna för lerhaltsbestämning bör vara jämnt fördelade över hela företagets åkermark eller vara anpassade efter jordartsskillnader i åkermarken. Minst ett jordprov för vart tredje hektar bör tas. På skiften som är mindre än tre hektar bör dock minst ett jordprov tas. Provplatserna bör märkas ut på en karta över jordbruksföretaget. För bestämning av lerhalt (<0,002 mm) kan sedimentationsanalys användas. Analysen bör göras av ett ackrediterat laboratorium. Analysresultaten bör

text: dokumenteras. (

text: SJVFS 2009:82

text: Vid spridning av stallgödsel på obevuxen mark i Blekinge, Skåne och Hallands län ska nedmyllning ske inom fyra timmar. Fastgödsel som sprids på obevuxen mark under tiden den 20 oktober – 30 november ska dock brukas ned inom fyra timmar. (

text: SJVFS 2009:82

text: I Blekinge, Skåne och Hallands län ska spridning av flytgödsel i växande gröda ske med någon av följande metoder: 1. bandspridningsteknik eller annan liknande teknik som innebär att gödseln direkt placeras på marken under växttäcket, 2. myllningsaggregat eller annan liknande teknik som innebär att gödseln placeras direkt i marken,

text: 3. teknik som innebär att 1 del gödsel späds ut med minst ½ del vatten före spridningen, eller 4. teknik som innebär att spridningen följs av bevattning med minst 10 millimeter vatten. Bevattning ska påbörjas senast inom fyra timmar och vara avslutad inom tolv timmar efter det att spridningen inleddes. Om det regnar får regnmängden räknas från kravet på minst 10 millimeter vatten.

text: De känsliga kustområdena, känsliga områden i Västra Götalands och Östergötlands läns inland, känsliga områden kring Hjälmaren och Mälaren, Gotlands län samt Öland

text: I de känsliga kustområdena, i känsliga områden i Västra Götalands och Östergötlands läns inland, i känsliga områden kring Hjälmaren och Mälaren, i Gotlands län samt på Öland är spridning av stallgödsel och andra organiska gödselmedel under tiden den 1 augusti – den 31 oktober bara tillåten i växande gröda eller inför höstsådd. Spridning i fånggröda är inte tillåten. Den närmare indelningen av vilka delar av Sverige som tillhör de känsliga områdena framgår av 2 §. (

text: SJVFS 2009:82

text: Med undantag från vad som sägs i 28 a § första meningen får fastgödsel spridas i både växande gröda och på obevuxen mark under tiden den 10 oktober – 30 november. Fastgödsel från fjäderfän får dock under tiden den 10 oktober – 30 november inte spridas på obevuxen mark. (

text: SJVFS 2009:82

text: Fastgödsel som sprids på obevuxen mark i de känsliga kustområdena, i känsliga områden i Västra Götalands och Östergötlands läns inland, i känsliga områden kring Hjälmaren och Mälaren, i Gotlands län samt på Öland under tiden den 10 oktober – 30 november ska brukas ned inom 12 timmar. Den närmare indelningen av vilka delar av Sverige som tillhör de känsliga områdena framgår av 2 §. (

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: samt till 23 a, 25, 27 och 28 c §§ föreskrifterna

text: På mark där det är möjligt att bruka ned stallgödsel bör gödseln antingen brukas ned så snart som möjligt efter spridning eller spridas genom myllningsteknik. Spridning av stallgödsel och andra organiska gödselmedel bör dessutom undvikas före eller under helger om olägenheter för närboende kan befaras.

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: Spridning av gödselmedel bör ske vid en tidpunkt som medför att en så stor del av tillförd växtnäring som möjligt tas upp av grödan. Gödselmedel som innehåller stor andel lättillgängligt kväve (t.ex. flytgödsel och urin) bör inte spridas under hösten i eller inför sådd av höststråsäd. Sådana gödselmedel bör inte heller spridas under hösten inför vårsådd i Syd- och Mellansverige.

text: Flytgödsel och urin bör om möjligt spridas i växande gröda eller före sådd på våren. Spridning inför sådd av höstoljeväxter kan också utgöra ett godtagbart

text: alternativ. (

text: SJVFS 2009:82

text: Brytning av vall och gröngödslingsgrödor bör göras vid en tidpunkt som innebär att efterföljande grödor kan utnyttja de växtnäringsämnen som frigörs på bästa sätt, och att risken för utlakning av växtnäringsämnen minimeras. Gröngödslingsgrödor bör inte tillföras eller brukas ner inför sådd av höststråsäd. Gröngödslingsgrödor bör istället tillföras eller brukas ner under sen höst, alternativt vår, inför vårsådd. Tillförsel eller nedbrukning inför sådd av höstoljeväxter kan också utgöra ett godtagbart alternativ. (

text: SJVFS 2009:82

text: Spridning av gödselmedel bör inte ske om det på grund av markförhållandena, tex lutning, kan befaras att gödseln spolas ned i närliggande ytvatten eller

text: förorenar grundvatten. (

text: SJVFS 2009:82

text: I sådana områden där det förekommer varierande vattennivå bör spridning av gödselmedel undvikas om det finns risk för förluster genom att marken

text: översvämmas eller blir vattenmättad. (

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 §

text: och

text: 26 kap. 19 §

text: miljöbalken

text: samt

text: 5 § förordning (1998:901)

text: om verksamhetsutövares egenkontroll

text: Gödselspridare bör regelbundet kontrolleras och justeras så att de kan sprida gödselmedlen i avsedda mängder och med så god precision som möjligt med hänsyn till använd teknik. Likaså bör föraren vara förtrogen med spridarens inställningsmöjligheter och prestanda (arbetsbredd, gödselfördelning längs kördraget m.m.) vid spridning av den aktuella gödseln. (

text: SJVFS 2009:82

text: Krav för att åkermark ska anses som höst- eller vinterbevuxen

text: Inledande bestämmelser

text: I

text: 11 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket finns bestämmelser om att en viss andel av åkermarken i vissa områden ska vara höst– eller vinterbevuxen.

text: Godkända grödor och obearbetad åkermark

text: Godkända grödor för att åkermark ska anses som höst– eller vinterbevuxen är 1. vall, 2. höstoljeväxter, 3. höstsäd, 4. sockerbetor, fodersocker– och foderbetor, morötter, rödbetor och andra liknande rotväxter, 5. fleråriga frukt– och bärodlingar, 6. energiskog, och 7. fånggrödor.

text: Grödorna ska vara sådda med en för arten och syftet med odlingen normal utsädesmängd.

text: Även åkermark som är obearbetad efter spannmåls– och oljeväxtodling får räknas som höst– eller vinterbevuxen, men bara om marken är obearbetad från axgång i spannmålsodling respektive från blomning i oljeväxtodling.

text: Tidpunkt för sådd, avbruten tillväxt och bearbetning

text: För att åkermark ska anses som höst– eller vinterbevuxen ska huvudgrödor och sådana fånggrödor för vilka tillväxten kommer att avbrytas under efterföljande vårsäsong sås 1. senast den 5 oktober i Östergötlands, Jönköpings, Kronobergs, Kalmar, Gotlands och Västra Götalands län, och 2. senast den 15 oktober i Blekinge, Skåne och Hallands län.

text: För att åkermark ska anses som höstbevuxen får tillväxten av vall, fleråriga frukt– och bärodlingar, energiskog samt fånggrödor sådda före den 1 augusti avbrytas 1. tidigast den 10 oktober i Östergötlands, Jönköpings, Kronobergs, Kalmar, Gotlands och Västra Götalands län, och 2. tidigast den 20 oktober i Blekinge, Skåne och Hallands län. Som höstbevuxen åkermark får i Blekinge, Skåne och Hallands län även räknas fånggrödor i form av vitsenap och oljerättika sådda före den 20 augusti. Tillväxten av vitsenap och oljerättika får avbrytas tidigast i enlighet med första stycket punkten 2. Obearbetad åkermark efter spannmåls– och oljeväxtodling får bearbetas eller bekämpas kemiskt tidigast vid de tidpunkter som anges i första stycket. (SJVFS

text: För att åkermark ska anses som höst– eller vinterbevuxen får 1. tillväxten av fånggrödor sådda den 1 augusti eller senare avbrytas tidigast under efterföljande vårsäsong, och 2. tillväxten av vallar och fånggrödor som innehåller mer än en fjärdedel baljväxter med avseende på ytandelen av växttäcket avbrytas först under efterföljande vårsäsong.

text: Andra bestämmelser om stallgödsel och andra organiska gödselmedel

text: Bestämmelser som berör stallgödsel och andra organiska gödselmedel i syfte att förhindra smittspridning finns i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002

text: om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel och i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2006:84

text: ) om befattning med animaliska biprodukter och införsel av andra produkter, utom livsmedel, som kan sprida smittsamma sjukdomar till djur och människor. (

text: SJVFS 2009:82

text: 5 EGT L 273, 10.10.2002, s. 1, Celex 32003R1774

text: Undantag

text: Den operativa tillsynsmyndigheten kan medge undantag från bestämmelserna i 23-23 a §§, 24 § 2 och 3, 25 § 2, 26-27 §§ och 28 a-28 c §§ om omständighet har uppstått som verksamhetsutövaren varken kunnat eller borde ha förutsett och inte heller kunnat påverka. Undantag får dock inte lämnas om verksamhetsutövaren på egen hand kan fullgöra det som åligger honom eller henne eller om verksamhetsutövaren kan uppdra åt någon annan att göra det. (

text: SJVFS 2009:82

text: Den operativa tillsynsmyndigheten får i enskilda fall, dock längst till och med den 31 december 2010, medge att följande spridningsrestriktioner får gälla: 1. Inom känsliga områden får inte mineralgödselkväve spridas under tiden den 1 november – den 15 februari. Stallgödsel eller andra organiska gödselmedel får inte spridas under tiden den 1 januari – den 15 februari. 2. Inom Blekinge, Skåne, Hallands, Gotlands län samt på Öland och inom de kustområden som anges i bilaga 2 får stallgödsel och andra organiska gödselmedel under tiden den 1 augusti – den 30 november bara spridas i växande gröda, undantaget fånggröda, eller före höstsådd. Fasta gödselslag, med undantag av fjäderfägödsel, får dock spridas på obevuxen mark, utan krav på efterföljande höstsådd, under tiden den 20 oktober – den 30 november i Blekinge, Skåne och Hallands län om nedbrukning sker inom fyra timmar, och den 10 oktober – den 30 november i Gotlands län samt på Öland och inom kustområdena i bilaga 2 om nedbrukning sker samma dag. 3. I Blekinge, Skåne och Hallands län ska stallgödsel som sprids på obevuxen mark under perioden den 1 mars – 19 oktober myllas eller brukas ned inom fyra timmar från spridningen. Stallgödsel som sprids på obevuxen mark i Blekinge, Skåne och Hallands län under perioden den 20 oktober – 31 december och den 16 – 28 februari ska brukas ned inom fyra timmar. (

text: SJVFS 2009:82

text: Ikraftträdande och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2006, då verkets föreskrifter (

text: SJVFS 1999:79

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket upphör att gälla. 2. Författningen ska dock inte tillämpas vad gäller 8, 10, 11 och 17 §§ på spridningsareal som jordbruk enligt skriftligt avtal i 2 § andra stycket i den gamla författningen har förbundit sig att upplåta till spridning av stallgödsel från ett annat jordbruk. Avtalet måste vara ingått före den 1 januari 2006. För denna spridningsareal ska 8, 10, 11 och 17 §§ i den nya författningen börja tillämpas när avtalet upphör att gälla, dock senast den 1 januari 2011. 3. I den femårsperiod som anges i 8 och 17 §§ ska inte tid räknas in som föregick ikraftträdandet av denna författning.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2006.

text: SJVFS 2004:62

text: SJVFS 2005:74

text: 2. Övergångsbestämmelserna till verkets föreskrifter (

text: SJVFS 2004:62

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring ska tillämpas även på denna författning. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 15 september 2006. ------------------------- Denna författningoch de allmänna råden träder i kraft den 1 januari 2010. Genom denna författning upphävs Statens jordbruksverks allmänna råd (

text: ) om lagring och spridning av gödsel m.m.

text: CHRISTINA HUHTASAARI

text: Mona Strandmark (Växtnäringsenheten)

text: SJVFS 2006:66

text: SJVFS 2009:82

text: Bilaga 1

text: Känsliga områden

text: Av

text: 5 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket framgår att Stockholms, Blekinge, Skåne, Hallands och Gotlands län samt Öland ingår i känsliga områden. Därutöver ingår följande områden i känsliga områden:

text: Län Kommun Församling, enligt 2004 Området ingår per års församlingsindelning den 1 januari 2006 och därefter i följande församling

text: Uppsala Håbo Alla Uppsala Uppsala domkyrkoförsamling Helga Trefaldighet Gamla Uppsala Vaksala Danmark Funbo Hagby Ramsta Balingsta Västeråker Dalby Uppsala–Näs Läby Norra Hagunda Vänge Norra Hagunda Åland Norra Hagunda Skogs–Tibble Norra Hagunda Järlåsa Norra Hagunda Jumkil Börje Åkerby Bälinge Skuttunge Ärentuna Björklinge Gottsunda Knivsta Alla Enköping Alla Södermanland Vingåker Alla Nyköping Lunda Kiladalen Tuna Kiladalen Tunaberg Bergshammar Kiladalen

text: Nyköpings S:t Nicolai Nyköpings Alla Helgona Nyköpings Alla 10 församling med Svärta Helgona Tystbergabygden Trosa Alla Oxelösund Alla Katrineholm Julita Eskilstuna Alla Strängnäs Alla Östergötland Ödeshög Svanshals Ödeshög Västra Tollstad Ödeshög Heda Ödeshög Rök Ödeshög Norrköping Norrköpings S:t Olai Norrköpings Hedvig Norrköpings Matteus Norrköpings Östra Eneby Norrköpings Borg Norrköpings S:t Johannes Styrstad Tingstad Kullerstad Skärkind Kimstad Kvillinge Krokek Kvarsebo Östra Stenby Konungsund Dagsberg Furingstad Tåby Kuddby Å Östra Ny Östra Husby Häradshammar Jonsberg Rönö Vrinnevi Svärtinge Söderköping Alla Motala Motala Kristberg Borensberg Brunneby Borensberg

text: 10 Församlingen har endast bytt namn.

text: Klockrike Älvestad Fornåsa Lönsås Ekebyborna Ask Varv och Styra Aska Västra Stenby Aska Fivelstad Aska Vadstena Alla Mjölby Högby Mjölby Skänninge Skänninge-Allhelgona Bjälbo Allhelgona Skänninge-Allhelgona Järstad Normlösa Vallerstad Skeppsås Appuna Väderstad Hogstad Väderstad Väderstad Väderstad Kumla Väderstad Viby Veta Herrberga Valdemarsvik Alla Linköping Linköpings Linköpings domkyrkoförsamling domkyrkoförsamling och Gottfridsberg Linköpings S:t Lars Landeryd Slaka Kärna Kaga Ledberg Sjögestad Vikingstad Västerlösa Vikingstad Björkeberg Vikingstad Rappestad Vikingstad Vikingstad Vikingstad Vreta Kloster Vreta kloster Flistad Vreta kloster Ljung Vreta kloster Östra Harg

text: 11 Linköpings domkyrkoförsamling enligt 2004 års församlingsindelning har delats i dels Linköpings domkyrkoförsamling och dels i den nybildade församlingen Gottfridsberg.

text: Rystad Törnevalla Östra Skrukeby Lillkyrka Gistad Örtomta Askeby Bankekind Vårdsberg Linköpings Berga Linköpings Johannelund Linköpings Skäggetorp Linköpings Ryd Kalmar Torsås Torsås Söderåkra Kalmar Alla Nybro S:t Sigfrid Nybro-S:t Sigfrid Mönsterås Alla Oskarshamn Oskarshamn Döderhult Misterhult Västervik Hjorted Västrum Gladhammar-Västrum Gladhammar Gladhammar-Västrum Hallingeberg Törnsfall Gamleby Odensvi Lofta Loftahammar Överum Ukna Västra Ed Västervik Västra Götaland Härryda Landvetter Råda Partille Alla Öckerö Öckerö Stenungsund Alla Tjörn Alla Orust Alla Sotenäs Alla Munkedal Alla Tanum Tanum Lur Kville Fjällbacka

text: Bottna Svenneby Färgelanda Alla Ale Alla Grästorp Alla Essunga Alla Mellerud Alla Lilla Edet Alla Vara Alla Götene Alla Töreboda Töreboda Fredsberg Bäck Fägre Göteborg Alla Mölndal Alla Kungälv Alla Lysekil Alla Uddevalla Alla Strömstad Alla Vänersborg Alla Trollhättan Alla Mariestad Alla Lidköping Alla Skara Alla Skövde Alla Tidaholm Valstad Dimbo-Ottravad Varv Acklinga Hömb Kungslena-Hömb Kungslena Kungslena-Hömb Fröjered Tidaholm Baltak Falköping Falköping Falköping Friggeråker Hällestad-Trävattna Floby Floby Floby Sörby Floby Gökhem Ullene Floby Vilske-Kleva Marka Göteve Floby Luttra Falköping Karleby

text: Åsle Tiarp Mularp Slöta Skörstorp Högstena Dala Borgunda Stenstorp Stenstorp Brunnhem Stenstorp Segerstad Hornborga Södra Kyrketorp Stenstorp Valtorp Hornborga Håkantorp Hornborga Torbjörntorp Gudhem Gudhem Östra Tunhem Gudhem Ugglum Gudhem Bjurum Gudhem Broddetorp Hornborga Örebro Lekeberg Hidinge Knista Knista Knista Kräcklinge Edsberg Hackvad Edsberg Edsberg Edsberg Hallsberg Hallsberg Viby Sköllersta Örebro Alla Kumla Alla Västmanland Kungsör Alla Hallstahammar Alla Västerås Alla Köping Köping Himmeta–Bro Kolsva Odensvi Munktorp Arboga Alla

text: SJVFS 2006:66

text: Bilaga 2

text: Kustområden som hör till känsliga områden enligt 5 § 1 förordningen om miljöhänsyn i jordbruket

text: Stockholm Vallentuna Vada Össeby Össeby–Garn Össeby Angarn Össeby Österåker Alla Värmdö Alla Huddinge Alla Botkyrka Grödinge Tumba Botkyrka Haninge Alla Tyresö Alla Täby Alla Danderyd Alla Stockholms Alla stad Södertälje Södertälje–Tveta Östertälje Överjärna Ytterjärna Hölö Mörkö Västertälje Nacka Alla Sundbyberg Alla Solna Alla Lidingö Alla Vaxholm Alla Norrtälje Norrtälje–Malsta Björkö–Arholma Väddö Singö Häverö-Singö Häverö Häverö-Singö Edebo Ununge Skederid Husby–Sjuhundra Lohärad Estuna Estuna och Söderby-Karl

text: Söderby–Karl Estuna och Söderby-Karl Roslags–Bro Vätö Rådmansö Frötuna Blidö Länna Riala Nynäshamn Alla Södermanland Nyköping Lunda Kiladalen Tuna Kiladalen Tunaberg Bergshammar Kiladalen Nyköpings S:t Nicolai Nyköpings Alla Helgona Nyköpings Alla församling med Svärta Helgona Tystbergabygden Trosa Alla Oxelösund Alla Östergötland Norrköping Kvarsebo Krokek Kvillinge Norrköpings Östra Eneby Norrköpings Hedvig Styrstad Dagsberg Östra Stenby Konungsund Furingstad Tåby Kuddby Östra Husby Häradshammar Jonsberg Rönö Östra Ny Å Svärtinge Söderköping Skönberga Söderköping S:t Anna Valdemarsvik Alla Kalmar Torsås Torsås Söderåkra Kalmar Alla Nybro S:t Sigfrid Nybro-S:t Sigfrid Mönsterås Alla

text: 12 Församlingen har endast bytt namn.

text: Oskarshamn Oskarshamn Döderhult Misterhult Västervik Hjorted Västrum Gladhammar-Västrum Gladhammar Gladhammar-Västrum Hallingeberg Törnsfall Gamleby Odensvi Lofta Loftahammar Överum Ukna Västra Ed Västervik Västra Götaland Härryda Landvetter Råda Partille Alla Öckerö Öckerö Stenungsund Alla Tjörn Alla Orust Alla Sotenäs Alla Munkedal Alla Tanum Tanum Lur Kville Fjällbacka Bottna Svenneby Göteborg Alla Mölndal Alla Kungälv Alla Lysekil Alla Uddevalla Alla Strömstad Alla

text: SJVFS 2006:66

text: Bilaga 3

text: Känsliga områden enligt 5 § 2 förordningen om miljöhänsyn i jordbruket

text: Vilka delar av Uppsala, Södermanlands, Östergötlands, Västra Götalands, Örebro och Västmanlands län som tillhör känsliga områden enligt 5 § 2 förordningen om miljöhänsyn i jordbruket.

text: Uppsala Håbo Alla Uppsala Uppsala domkyrkoförsamling Helga Trefaldighet Gamla Uppsala Vaksala Danmark Funbo Hagby Ramsta Balingsta Västeråker Dalby Uppsala–Näs Läby Norra Hagunda Vänge Norra Hagunda Åland Norra Hagunda Skogs–Tibble Norra Hagunda Järlåsa Norra Hagunda Jumkil Börje Åkerby Bälinge Skuttunge Ärentuna Björklinge Gottsunda Knivsta Alla Enköping Alla Södermanland Vingåker Alla Katrineholm Julita Eskilstuna Alla Strängnäs Alla Östergötland Ödeshög Svanshals Ödeshög Västra Tollstad Ödeshög

text: Heda Ödeshög Rök Ödeshög Motala Motala Kristberg Borensberg Brunneby Borensberg Klockrike Älvestad Fornåsa Lönsås Ekebyborna Ask Varv och Styra Aska Västra Stenby Aska Fivelstad Aska Vadstena Alla Mjölby Högby Mjölby Skänninge Skänninge-Allhelgona Bjälbo Allhelgona Skänninge-Allhelgona Järstad Normlösa Vallerstad Skeppsås Appuna Väderstad Hogstad Väderstad Väderstad Väderstad Kumla Väderstad Viby Veta Herrberga Linköping Linköpings Linköpings domkyrkoförsamling domkyrkoförsamling och Gottfridsberg Linköpings S:t Lars Landeryd Slaka Kärna Kaga Ledberg Sjögestad Vikingstad Västerlösa Vikingstad Björkeberg Vikingstad Rappestad Vikingstad Vikingstad Vikingstad Vreta Kloster Vreta Kloster Flistad Vreta Kloster Ljung Vreta Kloster

text: 13 Linköpings domkyrkoförsamling enligt 2004 års församlingsindelning har delats i dels Linköpings domkyrkoförsamling och dels i den nybildade församlingen Gottfridsberg.

text: Östra Harg Rystad Törnevalla Östra Skrukeby Lillkyrka Gistad Örtomta Askeby Bankekind Vårdsberg Linköpings Berga Linköpings Johannelund Linköpings Skäggetorp Linköpings Ryd Norrköping Norrköpings S:t Olai Norrköpings Matteus Norrköpings Borg Norrköpings S:t Johannes Tingstad Kullerstad Skärkind Kimstad Vrinnevi Söderköping S:t Laurentii Söderköping Drothem Söderköping Västra Husby Gårdeby Östra Ryd Västra Götaland Färgelanda Alla Ale Alla Grästorp Alla Essunga Alla Mellerud Alla Lilla Edet Alla Vara Alla Götene Alla Töreboda Töreboda Fredsberg Bäck Fägre Vänersborg Alla Trollhättan Alla Mariestad Alla Lidköping Alla Skara Alla Skövde Alla Tidaholm Valstad Dimbo-Ottravad Varv

text: Acklinga Hömb Kungslena-Hömb Kungslena Kungslena-Hömb Fröjered Tidaholm Baltak Falköping Falköping Falköping Friggeråker Hällestad-Trävattna Floby Floby Floby Sörby Floby Gökhem Ullene Floby Vilske-Kleva Marka Göteve Floby Luttra Falköping Karleby Åsle Tiarp Mularp Slöta Skörstorp Högstena Dala Borgunda Stenstorp Stenstorp Brunnhem Stenstorp Segerstad Hornborga Södra Kyrketorp Stenstorp Valtorp Hornborga Håkantorp Hornborga Torbjörntorp Gudhem Gudhem Östra Tunhem Gudhem Ugglum Gudhem Bjurum Gudhem Broddetorp Hornborga Örebro Lekeberg Hidinge Knista Knista Knista Kräcklinge Edsberg Hackvad Edsberg Edsberg Edsberg Hallsberg Hallsberg Viby Sköllersta Örebro Alla Kumla Alla Västmanland Kungsör Alla

text: Hallstahammar Alla Västerås Alla Köping Köping Himmeta–Bro Kolsva Odensvi Munktorp Arboga Alla

text: SJVFS 2006:66

text: Bilaga 4

text: Områden som är att anse som slättbygder i Värmlands, Örebro och Västmanlands län enligt

text: 8 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket

text: Värmland Kil Stora Kil Frykerud Hammarö Hammarö Forshaga Forshaga Nedre Ullerud Ullerud Grums Grums Borgvik Ed Karlstad Karlstads domkyrkoförsamling Norrstrand Östra Fågelvik Väse-Fågelvik Väse Väse-Fågelvik Nyed Alster-Nyedsbygden Alster Alster-Nyedsbygden Grava Nor Nor-Segerstad Segerstad Nor-Segerstad Västerstrand Kristinehamn Alla Säffle Säffle Tveta Bro Botilsäter Ölserud Millesvik Eskilsäter Ny–Huggenäs Gillberga Kila Örebro Lekeberg Hidinge Knista Knista Knista Kräcklinge Edsberg Hackvad Edsberg Edsberg Edsberg Hallsberg Hallsberg Viby

text: Sköllersta Örebro Örebro Nikolai Örebro Olaus Petri Längbro Almby Mosjö Täby Tysslinge Axberg Asker Stora Mellösa Norrbyås Gällersta-Norrbyås Gällersta Gällersta-Norrbyås Glanshammar Mikael Adolfsberg Kumla Alla Lindesberg Näsby Fellingsbro Västmanland Kungsör Alla Hallstahammar Alla Västerås Alla Sala Alla Köping Köping Himmeta–Bro Kolsva Odensvi Munktorp Arboga Alla

text: SJVFS 2009:82

text: Bilaga 5

text: Högsta antalet djur som får hållas per hektar tillgänglig spridningsareal för olika djurslag

text: Djurslag Djur/hektar

text: Kor för mjölkproduktion (även sinkor och utslagskor) 1,6 Kor huvudsakligen för uppfödning av kalvar (amkor och dikor) 2,3 Kvigor, tjurar och stutar 1 år och däröver 4,6 Kalvar under 1 år 5,8 Får och getter 15 Suggor i produktion 2,2 Slaktsvin 10,5 Värphöns 100 Värphöns i bur (tillsats av fytas i fodret) 165 Värphöns i frigående (tillsats av fytas i fodret) 150 Unghöns 250 Unghöns (tillsats av fytas i fodret) 365 Slaktkycklingar 470 Kalkoner, ankor och gäss 140 Hästar 3 Minkar, avelshonor 50

text: SJVFS 2006:66

text: Bilaga 6

text: Beräkning av gödslingsbehovet av kväve

text: Poster Kg kväve per hektar

text: Gödselgiva för aktuell gröda vid den förväntade skördenivån …………… För att kunna skatta möjlig skördenivå ska historiska skördeuppgifter användas eller göras med utgångspunkt från markbeskaffenhet (jordart, markförhållanden), klimat, möjlighet till bevattning, markanvändning, jordbruksmetoder och normal tidpunkt för sådd.

text: Gör justering genom avdrag för följande:

text: Nettomineralisering av markens förråd av organiskt kväve genom - Stallgödselns långtidseffekt - ……………

text: - Förfruktseffekt från föregående gröda - …………… Hänsyn tas även till kväveverkan från gröngödslings- och fånggrödor

text: - Mulljord - ……………

text: Planerad tillförsel av stallgödsel och andra organiska gödselmedel till årets gröda - …………… Kväveverkan från dessa gödselmedel ska värderas med hänsyn till gödselslag, mängd, spridningsteknik och spridningstidpunkt.

text: Årets beräknade behov av mineralgödselkväve eller annan kompletteringsgödsling med kväve = ……………

text: SJVFS 2009:82

text: Bilaga 7

text: Allmänt råd till

text: 6 § förordning (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket samt 4 a § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:62

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring

text: Schablonvärden för producerad mängd gödsel (inkl nederbörd) för olika djurslag och olika lagringstider, m3

text: Djurslag Fastgödsel a) Urin + gödselvatten Flytgödsel Beräkningsenhet Lagringstid, mån Lagringstid, mån Lagringstid, mån 6 8 10 12 6 8 10 12 6 8 10 12 Mjölkko, 6 000 kg mjölk/år 6,8 9,0 11,3 13,6 4,8 6,5 8,1 9,7 12,5 16,6 20,8 24,9 Mjölkko, 8 000 kg mjölk/år 7,1 9,4 11,8 14,2 5,1 6,7 8,4 10,1 13,0 17,4 21,7 26,1 Mjölkko, 10 000 kg mjölk/år 7,2 9,6 12,0 14,4 5,1 6,9 8,6 10,3 13,3 17,7 22,1 26,5 Kviga/stut < 1 år 1,8 2,4 3,0 3,6 1,3 1,7 2,2 2,6 3,0 4,0 5,0 6,0 Kviga/stut > 1 år 2,9 3,9 4,9 5,9 2,4 3,2 4,0 4,8 5,2 6,9 8,6 10,3 Gödtjur, 1-12 mån 1,9 2,6 3,2 3,9 1,5 1,9 2,4 2,9 3,3 4,4 5,5 6,6 Vallfodertjur, 1-16 mån 2,5 3,4 4,2 5,1 2,1 2,8 3,5 4,2 4,5 6,0 7,6 9,1 Betestjur, 1-18 mån 3,0 4,0 5,0 6,0 2,5 3,4 4,2 5,1 5,3 7,1 8,9 10,7 Diko, 6 mån stallperiod 3,9 2,2 6,1 Sugga i produktion 1,5 2,0 2,5 3,0 3,0 4,0 5,0 6,0 3,9 5,2 6,5 7,8 Suggplats i satellit, 16 v system 1,5 2,1 2,6 3,1 3,3 4,4 5,5 6,6 3,8 5,0 6,3 7,6 Suggplats i suggnav 0,6 0,8 1,0 1,3 1,1 1,5 1,9 2,3 1,6 2,1 2,7 3,2 Slaktsvin, 3,0 omg/år 0,35 0,47 0,58 0,69 1,0 1,3 1,6 2,0 1,3 1,8 2,2 2,6 Värphöns, 100 st 1,9 2,6 3,2 3,9 4,8 6,4 8,0 9,6 Unghöns, 100 st, 2,2 omg/år 0,6 0,8 1,0 1,2 Djupströgödsel b) Lagringstid, mån 6 8 10 12 Slaktkycklingar 100 st, 7,0 omg/år 0,7 0,9 1,2 1,4 Kalkon, 100 st, 2,3 omg/år 1,7 2,3 2,8 3,4 Häst 5,0 6,6 8,3 9,9 Får, 6 mån stallperiod 0,8 Mjölkko, 8000 kg mjölk/år 15 20 25 30 Kviga/stut, < 1 år 3,4 4,5 5,6 6,7 Kviga/stut, > 1 år 6 8 10 12 Sugga i produktion 4,4 5,8 6,3 8,7

text: a) Volymvikten för fastgödsel, ton/m3: nöt, sugga och slaktsvin 0,75 ton/m3; värphöns och unghöns 0,9 ton/m3. b) Volymvikten för djupströgödsel, ton/m3: 0,5 ton/m3.

text: I ovanstående schablonvärden har träck- och urinproduktion, strötillsats, omsättningsförluster, rengöringsvatten samt vattenspill summerats. Tillskottet som kommer från nederbörd har beräknats utifrån 300 mm, 3 m lagringsdjup i flytgödseloch urinbehållare och efter 1 m lagringshöjd för fastgödsel. Utöver angiven vattentillsats tillkommer diskvatten för mjölkkor. Denna mängd kan skattas till storleksordningen 200 liter per månad och mjölkko. Om gödselvårdsanläggningen har tak, från vilket nederbörden avleds, minskar uppsamlingsbehovet för nederbörd. Tak över flytgödsel- och urinbehållare kan schablonmässigt sägas minska lagringsbehovet med 10 % respektive 5 %. Tak över

text: gödselplattan minskar schablonmässigt lagringsbehovet av urin vid nötkreaturshållning med ca 40 % och vid svinhållning med ca 20 %. Torrsubstanshalterna (ts-halt) i beräkningen är för flytgödsel från nötkreatur 9 %, slaktsvin 6 %, suggor 8 % och sinsuggor 10 %. Om ts-halten avviker från de halter som schablonvärdena utgått från påverkas såväl lagringsbehov som växtnäringshalt. Om mer vätska tillförs flytgödseln än vad som antagits sjunker ts-halten och därmed ökar behovet av lagringskapacitet. Hålls en högre ts-halt i gödseln än vad som angivits i beräkningen är lagringsbehovet överskattat.

text: SJVFS 2009:82

text: Bilaga 8

text: Allmänt råd till 8 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:62

text: Schablonvärden för fosforutsöndring från olika djurslag

text: Möjlig djurtäthet, antal Utsöndrad mängd djur /hektar och år fosfor per år (kg) Djurslag och produktionsform (avrundade siffror)

text: Mjölkko 6 000 kg mjölk/år 14,9 1,5

text: Mjölkko 8 000 kg mjölk/år 15,9 1,4

text: Mjölkko 10 000 kg mjölk/år 17,4 1,3

text: Mjölkko 12 000 kg mjölk/år 19,1 1,2

text: Diko eller amko 12,0 1,8

text: Kvigor, tjurar och stutar 1 år och däröver 8,0 2,8

text: Tjur under 1 år 5,0 4,4

text: Kviga och stut, 1-12 mån 3,1 7,1

text: Får (tacka med 1,8 lamm) 1,5 15

text: Get 800 kg mjölk 1,7 13 Sugga i traditionell produktion, 2,2 grisningar per 10,3 2,1 år Suggring, nav, utplacering i satellit 3 v. innan 4,2 5,2 grisning, per sugga Suggring, nav, utplacering i satellit 7 v. innan 3,1 7,1 grisning, per sugga Suggring, satellit, utplacering 3 v. före grisning, 9,1 2,4 per plats med 3,26 grisningar per år Suggring, satellit, utplacering 7 v. före grisning, 10,7 2,1 per plats med 3,26 grisningar per år

text: Slaktsvin, 3 omgångar per år, per plats 2,3 9,6

text: Slaktsvin, 3,5 omgångar per år, per plats 2,7 8,1 Värphöns, inredda burar, per plats 0,13 170 (tillsats av fytas i fodret) Värphöns, på golv eller gräs, per plats 0,15 150 (tillsats av fytas i fodret) Unghöns, 0-16 v., 2,2 omgångar per år, per plats 0,059 370 (tillsats av fytas i fodret) Slaktkyckling, 7 omgångar per år, per plats 0,057 390 (tillsats av fytas i fodret) Kalkon (ankor och gäss), per plats 0,24 92

text: Häst 8,9 2,5

text: Häst, ponny (300 kg) 6,4 3,4 Kanin, avelshona inklusive 32 ungar per år (även 1,6 14 chinchilla)

text: Avelshona mink, inkluderar del av hane 1,1 20 samt 4,5 –5 valpar per år Struts för köttproduktion 3,9 5,6

text: SJVFS 2009:82

text: Bilaga 9

text: Allmänt råd till 19 a § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:62

text: Schablonvärden för kväveinnehåll och förluster

text: Kg kväve per djurplats och år

text: Djurslag/gödselhantering Utsöndring förluster stall/ kvar efter spridnings- kvar efter växttillgängligt lagring lagring förluster spridning kväve (NH4-N)

text: Fjäderfä

text: Slaktkyckling, djupströgödsel, 7 omg/år 0,28 0,05 0,23 0,01 0,22 0,13 Värphöns, bur 60 v. kletgödsel 0,52 0,09 0,43 0,04 0,39 0,2 Värphöns, golv 60 v. kletgödsel 0,6 0,14 0,46 0,05 0,41 0,22 Unghöns, 0-16 v. djupströgödsel, 2,2 omg/år 0,22 0,08 0,14 0,01 0,13 0,05

text: Svin

text: Slaktsvin, 28,5-110 kg flytgödsel, 3 omg/år 11 1,9 9,1 1,2 7,9 5 Sugga, flytgödsel, 2,2 grisningar/år 36 6,3 30 4 26 17 Sugga, fastgödsel, 2,2 grisningar/år 21 6 15 1 14 7 Sugga, urin, 2,2 grisningar/år 15 4 11 2 9 5 Sinsuggor i suggnav 3 v, flytgödsel, 3,1 omg/år 22 3,6 18 2 16 10 Suggor i satellit inkl. smågris 3 v till 28,5 kg, flytgödsel, 3,26 omg/år 30 5 25 3 22 15

text: Nöt

text: Mjölkko 8 000 kg mjölk/år, flytgödsel 117 12 105 5 100 47 Mjölkko 8 000 kg mjölk/år, fastgödsel 71 17 54 3 51 24 Mjölkko 8 000 kg mjölk/år, urin 46 11 35 6 29 14 Mjölkko 10 000 kg mjölk/år, flytgödsel 139 14 125 6 119 52 Mjölkko 10 000 kg mjölk/år, fastgödsel 85 20 65 3 62 25 Mjölkko 10 000 kg mjölk/år, urin 54 13 41 7 34 17 Mjölkko 12 000 kg mjölk/år, flytgödsel 145 14 131 7 124 52 Kviga, stut 1-12 mån, flytgödsel 22 1,5 21 4 17 9 Tjur < 1 år, flytgödsel 34 2,3 32 3,3 29 14

text: Kviga, tjur och stut >1 år, flytgödsel 47 3,3 44 4,6 39 20 Diko, totalt 12 mån, djupströgödsel 69 30 39 1,4 38 14 Diko, totalt 12 mån, flytgödsel 63 4,3 59 6 53 27

text: Häst

text: Häst, 500 kg, tävling, fastgödsel 61 26 35 1,2 33,8 19 Häst, 500 kg, fritid, fastgödsel 48 20 28 1 27 16 Häst, ponny (300 kg), fastgödsel 33 14 19 0,7 18,3 13

text: Får

text: Får + 1,8 lamm, djupströgödsel 14 6,4 7,6 0,3 7,3 2,7

text: SJVFS 2009:82

text: Bilaga 10

text: Allmänt råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: Schablonvärden för ungefärlig verkan av stallgödsel vid jämn spridning, kg per 10 ton gödsel

text: N P K Gödseltyp vårspridning Fastgödsel, nöt 10 15 40 Fastgödsel, svin 10 35 25 2) Fastgödsel, höns 70 50 50 Fastgödsel slaktkycklingar 70 80 150 Fastgödsel, häst 5 15 100 Djupströgödsel, nöt 5 15 100 Djupströgödsel, svin 5 25 45 Urin, nöt, täckt behållare 25 - 50 Urin, svin, täckt behållare 15 3 10 Flytgödsel, nöt, 9 % torrsubstanshalt 15 6 40 Flytgödsel, svin, 8 % torrsubstanshalt 30 15 20 Flytgödsel, svin, 6 % torrsubstanshalt 20 10 15 1) avser gödsel från suggor - gödsel från slaktsvin har något högre kväveinnehåll 2) fastgödseln från höns och slaktkyckling avser kletgödsel resp ströbäddsgödsel 3) djupströgödsel från får har ungefär motsvarande effekt 4) kväveeffekten är ca 30 % lägre efter lagring utan täckning 5) avser gödsel från slaktsvin - gödsel från suggor har något lägre kväveinnehåll

text: SJVFS 2009:82

text: Bilaga 11

text: Allmänt råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: samt 20 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:62

text: Olika grödors förfruktseffekt uttryckta som total kväveefterverkan, kg kväve/ha, och som skördeökande verkan, kg/ha.

text: Förfrukt Eftergröda Total Skördeökande kväveefterverkan, verkan, kg/ha kg N/ha Korn, höstsäd Höstvete 0 0 Vårsäd 0 0 Havre Höstvete 0 700 Vårvete 0 300 Gräsvall Höstvete 15 400 Vårsäd 15 200 Blandvall Höstvete 40 800 Vårsäd 40 500 Foderärter Höstvete 35 1000 Vårsäd 25 500 Åkerbönor Höstvete 25 700 Vårsäd 25 700 Höstraps Höstvete 40 1200 Våroljeväxter Höstvete 20 800 Vårsäd 20 500 Sockerbetor Höstvete 25 1000 Vårsäd 20 800 Potatis Vårsäd 0 800 Höstsäd 0 800 Stubbträda Höstvete 20 700 Vårsäd 10 500 Utgångspunkten för värdena är att förfruktsvärdet av höstsäd och korn är satt till noll. Övriga förfrukters inverkan på eftergrödan är angiven som skillnad i förhållande till höstsäd och korn.

text: Förfruktseffekt uttryckt som total kväveefterverkan i kg kväve/ha efter fånggrödor, mellangrödor och gröngödslingsvallar

text: Grödtyp Total kväveefterverkan, kg kväve/ha

text: Fånggrödor eller mellangrödor insådda i vår- eller höstsäd Höstplöjning Vårplöjning Rajgräs 0 0 Rödklöver 25 35 Vitklöver 30 35 Rödklöver och rajgräs i blandning 15 10 Tidig höstplöjning Sen höstplöjning Gröngödslingsvall och höstsådd eller vårplöjning och vårsådd Rödklöver, alsikeklöver 60 70

text: Rödklöver+gräs 40 50 Vitklöver 70 80 Vitklöver+gräs 50 60 Rajgräs 0 0

text: SJVFS 2009:82

text: Bilaga 12

text: Allmänt råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: SJVFS 2004:62

text: Långsiktig kväveverkan av stallgödsel efter minst 30 års djurhållning med angivet djurantal

text: Antal djurplatser/ha för att uppnå den långsiktiga kväveverkan i kg kväve per ha, som anges i kolumnen längst till vänster i tabellen Kg Mjölkko Kalv, Övriga Sugga i Slakt- Värp- Slakt- N/ha 1-6 mån nöt- produktion svin höns kyckling kreatur 4 0,2 1,1 0,5 0,7 2,7 40 80 8 0,4 2,3 1,1 1,3 5,3 80 160 12 0,6 3,4 1,6 2,0 8,0 120 240 16 0,8 4,6 2,1 2,7 10,7 160 320 20 1,0 5,7 2,7 3,3 13,3 200 400 24 1,2 6,8 3,2 4,0 16,0 240 480

text: SJVFS 2009:82


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1998:128) om behörighet att vara markavvattningssakkunnig enligt 7 kap. lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet

text: Statens jordbruksverk beslutar om behörighet att vara markavvattningssakkunnig enligt

text: 7 kap.

text: lagen (

text: ) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet. Behörigheten gäller verksamhet när det gäller avvattning av mark som inte endast består av skogsmark.

type: stycke

type: paragraf

text: Kompetenskrav

type: rubrik

text: Behörighet att vara markavvattningssakkunnig enligt 1 § kan meddelas den som avlagt civilingenjörsexamen med vattenbyggnadsteknisk inriktning kompletterad med för ändamålet relevant agrar fortbildning eller den som avlagt agronomexamen med hydroteknisk inriktning kompletterad med studier med godkänt resultat i vattenbyggnadstekniska ämnen vid teknisk högskola. Den sökande ska dessutom med godkänt resultat ha genomgått en av Jordbruksverket anordnad kurs i handläggning av uppdrag som markavvattningssakkunnig och genom praktisk tjänstgöring ha vunnit grundlig kännedom om behandlingen av vattenfrågor. Kraven i första stycket ska anses vara uppfyllda även av den som har genomgått likvärdig utbildning och skaffat likvärdig erfarenhet i en annan medlemsstat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Den som åberopar en utländsk

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006

text: om tjänster på den inre marknaden (EUT L 376, 27.12.2006, s. 36, Celex 32006L0123).

text: utbildning ska vid behov komplettera med en av Jordbruksverket anordnad kurs i relevant svensk lagstiftning.

text: SJVFS 2009:87

text: Behörig att vara markavvattningssakkunnig enligt 1 § är den som 1. den 1 januari 1984 innehade tjänst som lantbruksingenjör inom lantbruksstyrelsen eller lantbruksnämnderna, 2. av regeringen förklarats behörig som förrättningsman enligt

text: 10 kap. 32 § vattenlagen (1918:523)

text: att handlägga syneförrättning enligt 10 kap. 32 § mom. 1, 2 och 4, 3. förklarats behörig som förrättningsman att handlägga förrättning enligt 1 § p 3 i lantbruksstyrelsens kungörelse (

text: LSFS 1983:43

text: ) om behörighet att vara förrättningsman enligt

text: 12 kap.

text: vattenlagen (1983:291)

text: , eller 4. förklarats behörig som förrättningsman att handlägga förrättning enligt 1 § p 2 i Jordbruksverkets föreskrifter (

text: SJVFS 1991:91

text: 12 kap.

text: vattenlagen (1983:291)

text: Behörig att vara markavvattningssakkunnig enligt 1 § är även den som i en annan medlemsstat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) har befattning eller behörighet som är likvärdig med dem som framgår av 3 §. Den som i enlighet med detta åberopar en utländsk behörighet ska vid behov komplettera med en av Jordbruksverket anordnad kurs i relevant svensk lagstiftning.

text: SJVFS 2009:87

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket meddela behörighet att vara markavvattningssakkunnig enligt 1 § åt annan än den som uppfyller kraven i 2, 3 och 3 a §§.

text: SJVFS 2009:87

text: Ansökan

text: Den som vill förklaras behörig att vara markavvattningssakkunnig enligt 1 § ska lämna in en ansökan till Jordbruksverket och bifoga de handlingar som åberopas.

text: Varaktighet

text: Jordbruksverket kan återkalla behörigheten om den behörige väsentligt missköter sitt uppdrag eller om det finns andra särskilda skäl.

text: SJVFS 2009:87

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 1999, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1991:91

text: 12 kap.

text: vattenlagen (1983:291)

text: ska upphöra att gälla. När en förrättningsman under pågående

text: SJVFS 1998:128

text: förrättning efter den 31 december 1998 frånträder sitt förordnande, skall dock bestämmelserna i verkets föreskrifter (

text: SJVFS 1991:91

text: 12 kap.

text: vattenlagen (1983:291)

text: fortfarande tillämpas i fråga om ersättarens behörighet. ------------------------ Denna författning träder i kraft den 27 december 2009.

text: MATS PERSSON

text: Mats Käll (Vattenenheten)

type: foreskrift


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2007:29) om innesluten användning av genetiskt modifierade växter

text: Grundläggande bestämmelser om innesluten användning av genetiskt modifierade organismer finns i

text: 13 kap.

text: miljöbalken

text: och i förordningen (

text: ) om innesluten användning av genetiskt modifierade organismer.

text: Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas vid innesluten användning av genetiskt modifierade växter, inklusive frön, knölar och annat förökningsmaterial. Bestämmelserna omfattar dock inte cellkulturer eller vattenlevande växter.

text: Definitioner

text: De termer och begrepp som används i

text: 13 kap.

text: miljöbalken

text: och i förordningen (

text: ) om innesluten användning av genetiskt modifierade organismer har samma betydelse i dessa föreskrifter.

text: I dessa föreskrifter avses med lokal: ett växthus, en odlings- eller klimatkammare, ett laboratorium eller annat rum där genetiskt modifierade växter odlas, hanteras eller lagras, och anläggning: lokaler som ligger i samma byggnad eller i flera byggnader om byggnaderna ligger inom ett avgränsat område.

text: Ansökan om tillstånd för brukande av anläggning enligt

text: 28 § förordningen (2000:271)

text: om innesluten användning av genetiskt modifierade organismer ska göras på blankett Ansökan - tillstånd för brukande av anläggning för innesluten

text: Anmälan har gjorts enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7.1998, s.37, Celex 31998L0034), ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/48/EG

text: (EGT L 217, 5.8.1998, s. 18, Celex 31998L0048).

text: användning av genetiskt modifierade växter (V 76). Ansökan ska innehålla de uppgifter som framgår av blanketten och lämnas till Jordbruksverket.

text: Anmälan av innesluten användning

text: Anmälan av innesluten användning enligt

text: 29 § förordningen (2000:271)

text: om innesluten användning av genetiskt modifierade organismer ska göras på blankett Anmälan - innesluten användning av genetiskt modifierade växter (V 77). Anmälan ska göras av den som avser att bedriva verksamheten och innehålla de uppgifter som framgår av blanketten. Anmälan lämnas till Jordbruksverket.

text: Märkning och transport

text: Lokaler, hyllor, behållare eller liknande ska märkas så att det tydligt framgår att det är genetiskt modifierade organismer som odlas, hanteras eller lagras där.

text: När genetiskt modifierade organismer transporteras ska det ske på ett sådant sätt att spridning av dessa organismer utanför godkända lokaler förhindras.

text: När genetiskt modifierade organismer transporteras utanför anläggningen ska det framgå på varje förpackningsenhet att den innehåller genetiskt modifierade organismer. Namn på företaget, institutionen eller motsvarande och telefonnummer till en kontaktperson ska också framgå.

text: Risk för spridning

text: Om något inträffar som kan leda till oförutsedd spridning av de genetiskt modifierade växterna eller anlagen ska Jordbruksverket omedelbart underrättas. Sådan information ska lämnas som behövs för att nödvändiga skyddsåtgärder ska kunna vidtas. Informationen ska innehålla uppgifter om närmare omständigheter kring händelsen och vilka åtgärder som har vidtagits.

text: Avgifter

text: Ansökan om tillstånd för brukande av anläggning och anmälan av innesluten användning av genetiskt modifierade växter kostar enligt följande. 1. Ansökan om tillstånd för brukande av anläggning 3 000 kr. 2. Ansökan om tillstånd för ytterligare lokaler 1 000 kr. 3. Anmälan av innesluten användning – per art 5 000 kr, – per genetiskt modifierad egenskap 2 000 kr.

text: För tillsyn av en anläggning och verksamhet med innesluten användning av genetiskt modifierade växter ska en årsavgift på 5 300 kr betalas. (

text: SJVFS 2009:89

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket ge undantag från bestämmelserna i 4-7, 9 och 11-12 §§.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2008. 2. Genom författningen upphävs Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2001:20

text: ) om innesluten användning av genetiskt modifierade växter. 3. Den gamla författningen gäller fortfarande i ärenden som har kommit in till Jordbruksverket före den 1 januari 2008. -------------------------

text: Denna författning träder i kraft den 1 februari 2010.

text: MATS PERSSON

text: Jenny Andersson (Växtodlingsenheten)

text: SJVFS 2007:29


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om seminverksamhet med hund och katt

text: I dessa föreskrifter avses med anordnare: den som har fått tillstånd från Jordbruksverket att bedriva ett eller flera delmoment i seminverksamhet, ansvarig veterinär: den veterinär som i enlighet med ett tillstånd för seminverksamhet utsetts att utföra de veterinära uppgifter som följer av dessa föreskrifter, distribution: alla former av förmedling av sperma, seminverksamhet: samling, behandling, lagring eller distribution av sperma samt seminering, samt sperma: ett obehandlat eller behandlat ejakulat från hund eller katt.

text: Tillstånd

text: För att få bedriva seminverksamhet krävs tillstånd från Jordbruksverket. Tillstånd kan omfatta ett eller flera av delmomenten samling, behandling, lagring och distribution av sperma samt seminering. Ansökan om tillstånd ska lämnas till Jordbruksverket och innehålla uppgifter om 1. anordnarens namn, adress och telefonnummer, 2. aktuellt djurslag, 3. vilket eller vilka delmoment seminverksamheten ska omfatta, 4. namn och adress till den plats där seminverksamheten ska bedrivas, samt 5. namn på ansvarig veterinär samt ett intyg från denne att han/hon har åtagit sig denna uppgift.

text: Utbildning

text: Anordnaren ansvarar för att alla som anlitas i seminverksamheten har den utbildning som krävs enligt 4 och 5 §§.

text: Den ansvarige veterinären ska ha gått en av Jordbruksverket godkänd utbildning för aktuellt djurslag.

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006

text: om tjänster på den inre marknaden (EUT L 376, 27.12.2006, s. 36, Celex 32006L0123).

text: Spermasamling och seminering får bara utföras av en veterinär som har gått en av Jordbruksverket godkänd utbildning för aktuellt djurslag.

text: Hygien och smittspridning

text: Alla delar av seminverksamheten ska skötas med god hygien. Åtgärder ska vidtas för att förebygga smittspridning. All utrustning som kan komma i kontakt med djur eller sperma under samling, behandling eller seminering ska rengöras, desinficeras och i tillämpliga delar steriliseras före användning, om inte engångsutrustning används.

text: Villkor för handjur av hund och katt som används i seminverksamhet

text: Handjur får inte användas i seminverksamhet om det finns anledning att tro att de saknar förmåga att föröka sig på naturligt sätt.

text: Sperma som används för seminering ska vara samlad från handjur som är identitetsmärkta och som vid samlingstillfället inte visar tecken på smittsam sjukdom som kan spridas med sperma.

text: Samling, lagring och distribution av sperma samt seminering

text: Identiteten hos handjur och sperma ska kunna styrkas i alla led av verksamheten. Identitetsuppgifterna ska omfatta handjurets ras, namn, id-nummer, datum för spermasamlingen samt vilken veterinär som samlat och behandlat sperman.

text: Lagring av fryst sperma ska ske i ett ändamålsenligt kärl. En lagringsjournal ska föras och arkiveras i minst 5 år efter det att sperman använts.

text: Den ansvariga veterinären ska föra journal över verksamheten. Journalen ska innehålla uppgifter om använd spermas identitet, hondjurets identitet och semineringsdatum. Journalen ska arkiveras i minst 5 år.

text: Övriga bestämmelser

text: Om en anordnare eller ansvarig veterinär bryter mot dessa föreskrifter kan Jordbruksverket återkalla tillståndet till seminverksamhet.

text: Länsstyrelsen ska informera Jordbruksverket om sådana allvarliga brister i seminverksamheten som uppmärksammas vid offentlig kontroll.

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Denna författning träder i kraft den 27 december 2009 då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2000:26

text: ) om seminverksamhet med hund och katt ska upphöra att gälla. Sperma som före den 27 december 2009 samlats från handjur som inte är identitetsmärkta får användas för seminering utan hinder av 8 §.

text: CHRISTINA HUHTASAARI

text: Omar Abdurahman (Enheten för sällskapsdjur)


title: Föreskrifter om upphävande av Kungl. lantbruksstyrelsens kungörelse (KLS 1972:1) om fortsatt tillämpning av föreskrifter m.m. avseende den allmänna hälso- och sjukvården bland husdjuren, djurskyddet samt veterinärväsendet

text: den 21 december 2009

text: fortsatt tillämpning av föreskrifter m.m. avseende den allmänna hälso- och sjukvården bland husdjuren, djurskyddet samt veterinärväsendet;

text: beslutade den 18 december 2009.

text: Statens jordbruksverk föreskriver att Kungl. lantbruksstyrelsens kungörelse (KLS 1972:1) om fortsatt tillämpning av föreskrifter m.m. avseende den allmänna hälsooch sjukvården bland husdjuren, djurskyddet samt veterinärväsendet ska upphöra att gälla.

text: Denna författning träder i kraft den 15 januari 2010.

text: CHRISTINA HUHTASAARI

text: Eva Kjell (Avdelningen för djurskydd och hälsa)


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2007:21) om offentlig kontroll av foder och animaliska biprodukter

text: Denna författning träder i kraft den 28 december 2009.

text: MATS PERSSON

text: Catrin Molander (Enheten för foder och djurprodukter)

text: Senaste lydelse

text: SJVFS 2007:88

text: Saknr M 40:2

text: Bilaga 1

text: RISKKLASSIFICERING AV ANLÄGGNINGAR ANDRA ÄN I PRIMÄRPRODUKTIONEN

text: Foderanläggningar som anges i art. 5.2 i förordning

text: (EG) nr 183/2005

text: samt anläggningar som ska vara godkända enligt förordning

text: (EG) nr 1774/2002

text: riskklassificeras beroende på anläggningens verksamhet i skalan 1 – 10, där 1 är högsta riskklass, i enlighet med tabell 1.1 och 1.2. Anläggningar som hanterar foder och inte är angivna i tabell 1.1 har riskklassen 7 och anläggningar som inte hanterar foder och inte är angivna i tabell 1.2 har riskklassen 5. Om anläggningen omfattas av flera verksamheter med olika riskklasser erhåller anläggningen den högsta av dessa riskklasser. Beslut om ändring av riskklassificering kan ske efter utförd offentlig kontroll och i normalfallet en gång per år.

text: Tabell 1.1 Riskklassificering av anläggningar som hanterar följande foder

text: Anläggningar för nedanstående verksamhet Riskklass

text: P = Produktion inkl. legotillverkning P U B T U = Införsel och utsläppande på marknaden B = Butiker och lager T = Transport

text: Foderråvaror som hanteras fysiskt

text: Riskråvaror enligt bilaga 4

text: SJVFS 2006:81

text: 5 6 7 - Animaliska råvaror andra än sällskapsdjursfoder som 6 7 8 omfattas av förordning 1774/2002 Foderråvaror i form av icke värmebehandlad spannmål till - 5 6 fjäderfäbesättningar Övriga vegetabiliska foderråvaror 8 9 10 - Transport av paketerade foderråvaror (inkl. storsäck) - - - 10 Transport av riskråvaror i bulk enligt bilaga - - - 8

text: SJVFS 2006:81

text: Transport av övriga foderråvaror i bulk - - - 9 Foderråvaror i de fall dessa inte hanteras fysiskt - 10 - -

text: EUT L 35, 8.2.2005, s.1, (Celex 32005R0183). 3 EGT L 273, 10.10.2002, s. 1, (Celex 32002R1774).

text: Saknr M 40:2

text: Bioproteiner som omfattas av rådets direktiv

text: av den 30 juni 1982 om vissa produkter som används i foder

text: Bioproteiner och biprodukter från tillverkning av amino- 4 5 6 syror genom fermentation i de fall dessa hanteras fysiskt Bioproteiner och biprodukter från tillverkning av amino- - 10 - syror genom fermentation i de fall dessa inte hanteras fysiskt Transport av paketerade bioproteiner (inkl. storsäck) - - - 10 Transport av bioproteiner i bulk - - - 9

text: Fodertillsatser som omfattas av förordning

text: (EG) nr 1831/2003

text: i de fall de hanteras fysiskt

text: Koccidiostatika och histomonostatika 3 4 5 6 Näringstillsatser 4 5 6 - Zootekniska tillsatser 3 4 5 - Antioxidanter med en fastställd högsta tillåtna halt 4 5 6 - Karotenoider och xantophyller 4 5 6 - Övriga fodertillsatser 5 6 7 - Transport av paketerade fodertillsatser exkl. koccidio- - - - 9 statika och histomonostatika (inkl. storsäckar) Fodertillsatser i de fall dessa inte hanteras fysiskt - 7 - -

text: Förblandningar som hanteras fysiskt

text: Förblandningar som omfattas av förordning

text: (EG) nr 1831/2003

text: och som innehåller - Koccidiostatika och histomonostatika 3 4 5 6 - A- och D-vitaminer 4 5 6 - - Cu och Se 4 5 6 - - Övriga fodertillsatser 5 6 7 -

text: 4 EGT L 213, 21.07.1982, s. 8, (Celex 31982L0471). 5 EUT L 268, 18.10.2003, s. 29, (Celex 32003R1831).

text: Saknr M 40:2

text: Förblandningar innehållande läkemedel. 3 4 5 6 Transport av paketerade förblandningar (inkl. storsäckar) - - - 8 exkl. förblandningar innehållande läkemedel, koccidiostatika eller histomonostatika Bulktransport av förblandningar exkl. förblandningar - - - 7 innehållande läkemedel, koccidiostatika eller histomonostatika Förblandningar i de fall dessa inte hanteras fysiskt - 7 - -

text: Foderblandningar som hanteras fysiskt

text: Foderblandningar med fodertillsatser eller förblandningar som innehåller följande fodertillsatser: - Koccidiostatika och histomonostatika 3 4 5 6 - Tillväxtbefrämjande medel 5 6 7 - - Övriga fodertillsatser 5 6 7 - Foderblandningar som innehåller läkemedel. 3 4 5 6 Blandartjänst 7 - - - Foder till sällskapsdjur med rått (obearbetat) animaliskt material som omfattas av förordning

text: (EG) nr 1774/2002

text: som råvara: - Obearbetat sällskapsdjursfoder 4 5 6 - - Tuggben 5 6 7 - - Bearbetat sällskapsdjursfoder 5 6 7 - - Helkonserverat sällskapsdjursfoder 5 6 7 - Foderblandningar till sällskapsdjur som innehåller 6 7 8 bearbetade animaliska biprodukter som enda animalisk råvara. Foderblandningar till djur enligt

text: artikel 23.2

text: .c i förordning 6 7 - -

text: (EG) nr 1774/2002

text: (uppsamlingscentral) som innehåller rått (obearbetat) animaliskt material som råvara.

text: 6 EGT L 273, 10.10.2002, s. 1, (Celex 32002R1774).

text: Saknr M 40:2

text: Foderblandningar till livsmedelsproducerande djur som 5 6 7 innehåller animaliskt protein enligt förordning

text: (EG) nr 999/2001

text: Kompletteringsfoder som blandas samman till - - 10 sällskapsdjursfoder inom detaljhandeln Övriga foderblandningar 8 9 10 - Transport av paketerade foderblandningar (inkl. stor- - - - 10 säckar) exkl. foderblandningar innehållande läkemedel, koccidiostatika eller histomonostatika Bulktransport av foderblandningar exkl. foderblandningar - - - 9 innehållande läkemedel, koccidiostatika eller histomonostatika

text: Foderblandningar i de fall dessa inte hanteras fysiskt - 8 - -

text: 7 EGT L 147, 31.05.2001, s. 1, (Celex 32001R0999).

text: Saknr M 40:2

text: Tabell 1.2 Riskklassificering av anläggningar som inte hanterar foder

text: Anläggningar för nedanstående verksamheter Risk klass

text: Biogas- och komposteringsanläggningar 4

text: Lagringsanläggningar

text: - kategori 1-material 1 - kategori 2-material annat än naturgödsel 4 - kategori 3-material och naturgödsel 6

text: Hanteringsställen

text: - kategori 1- och 2-material annat än naturgödsel 1 - kategori 3-material och naturgödsel 6

text: Bearbetningsanläggningar

text: - kategori 1- och 2-material 1 - kategori 3-material 5 Förbränningsanläggningar avsedda för kremering av 5

text: sällskapsdjur och häst (kremeringsanläggning) Anläggningar, andra än kremeringsanläggningar, som enbart förbränner förpackade animaliska biprodukter

text: - kategori 1- och 2-material 4 - kategori 3-material 5

text: Övriga förbränningsanläggningar

text: - kategori 1-material 2 - kategori 2-material (annat än naturgödsel) 4 - kategori 3-material och naturgödsel 5 Tekniska anläggningar 5

text: Saknr M 40:2

text: Bilaga 2

text: ERFARENHETSKLASSIFICERING AV ANLÄGGNINGAR

text: Grundklassificering

text: Nya anläggningar erhåller erfarenhetsklass C (normalklassificering).

text: Klassificering efter utförd offentlig kontroll

text: Med utgångspunkt från genomförd offentlig kontroll klassificeras anläggningar enligt en erfarenhetsklassificering A – D: - A: Anläggningar som är tredjepartskontrollerade via ett certifieringsorgan och följer nationella eller gemenskapens riktlinjer för god praxis. - B: Anläggningar som är tredjepartskontrollerade via ett certifieringsorgan eller följer nationella eller gemenskapens riktlinjer för god praxis. - C: Normalklassificering. - D: Anläggningar som inte nått upp till normalklassificeringen. Beslut om justering uppåt av klassificering till erfarenhetsklasserna A och B eller justering nedåt av erfarenhetsklassificeringen där det framkommit att företaget på den aktuella anläggningen inte följer foder- eller ABP-lagstiftningen kan ske efter utförd offentlig kontroll. Beroende på typ, förekomst och allvarlighetsgrad i anmärkningarna flyttas anläggningens klassificering 1 – 3 steg i skalan dvs. anläggningen erhåller klasserna B - D. Ändringen av erfarenhetsklassificeringen gäller fr.o.m. kommande kontrollår.

text: Saknr M 40:2

text: Bilaga 3

text: RISK- OCH ERFARENHETSMATRIS

text: Grundantalet offentliga kontroller per år fastställs genom matris enligt tabell 3. Det totala antalet offentliga kontroller per år fastställs genom att beakta volymfaktorn i bilaga 4. Tabell 3 Grundantalet offentliga kontroller per år beroende på risk- och erfarenhetsklassificering av anläggningarna.

text: Riskklass Erfarenhetsklass A B C D

text: 1 * * * * 2 2/1 3/1 4/1 5/1 3 1/1 2/1 3/1 4/1 4 1/2 1/1 2/1 3/1 5 1/3 1/2 1/1 2/1 6 1/4 1/3 1/2 1/1 7 1/5 1/4 1/3 1/2 8 1/6 1/5 1/4 1/3 9 1/7 1/6 1/5 1/4 10 1/8 1/7 1/6 1/5 * Enligt särskilt beslut

text: Saknr M 40:2

text: Bilaga 4

text: BERÄKNING AV DET TOTALA ANTALET OFFENTLIGA KONTROLLER PÅ FODERANLÄGGNINGAR

text: Det totala antalet offentliga kontroller på foderanläggningar fastställs genom att multiplicera grundtalet offentliga kontroller i tabell 3, bilaga 3 med volymfaktorn (V) i tabellerna 4 eller 5.

text: Volymfaktorn (V) 1 erhåller anläggningar som enbart hanterar infört foder till sällskapsdjur. (SJVFS 2009:CC)

text: Tabell 4. Volymfaktor för beräkning av totala antalet offentliga kontroller per år för foderanläggningar som hanterar råvaror, fodertillsatser, bioproteiner och förblandningar

text: Faktor (V) Volym (ton/år) * Råvaror Fodertillsatser, Förblandningar Våta/blöta** Torra och Bioproteiner 0,25 ≤ 10 000 ≤ 20 000 ≤ 10 000 0,50 10 001 – 20 000 20 001 – 40 000 10 001 – 20 000 0,75 20 001 – 30 000 40 001 – 60 000 20 001 – 30 000 1 30 001 – 40 000 60 001 – 80 000 30 001 – 40 000 2 > 40 000 > 80 000 > 40 000 * Införsel, tillverkning, försäljning. ** Drav, drank, etc.

text: (SJVFS 2009:CC)

text: Tabell 5. Volymfaktor för beräkning av totala antalet offentliga kontroller per år för foderanläggningar som hanterar foderblandningar

text: Faktor (V) Volym (ton/år) * Foderblandningar Livsmedelsproducerande djur Sällskapsdjur och pälsdjur 0,25 ≤ 1000 ≤ 50 0,50 1 001 – 5 000 51 – 100 0,75 5 001 – 10 000 101 – 500 1 10 001 – 50 000 501 – 1 000 2 50 001 – 100 000 1 001 – 10 000 3 > 100 000 > 10 000

text: Saknr M 40:2

text: Bilaga 5

text: BERÄKNING AV DEN ÅRLIGA AVGIFTEN VID OFFENTLIG KONTROLL

text: Årlig avgift = timkostnader + resekostnader + analyskostnader

text: Antal offentliga kontroller (K)

text: K = G × V G. Grundtalet offentliga kontroller per år fastställs enligt matrisen i bilaga 3, tabell 3. V. Volymfaktorn enligt bilaga 4, tabellerna 4 och 5.

text: Planerad tidsåtgång (Htot)

text: H. Antalet timmar inkl. för- och efterarbete för utförd kontroll fastställs för varje enskilt objekt av Jordbruksverket. Den planerade tiden för kontrollen av den enskilda anläggningen per år: Htot= H × K

text: Total timkostnad (Ttot)

text: T. Timkostnad enligt 2 kap. 9 §. Den totala timkostnaden för den enskilda anläggningen per år Ttot = T × Htot

text: Total resekostnad (Rtot)

text: R. Resekostnad enligt 2 kap. 10 §. Den totala kostnaden för resor per år Rtot = R × K

text: Analyskostnad

text: A. Analyskostnaden fastställs årligen utifrån av Jordbruksverket fastställd kontrollplan för varje enskild anläggning.

text: Årlig avgift

text: Kostnaden för offentliga kontroller enligt 2 kap. 1 § per år = Ttot + Rtot + A

text: Erläggande av avgifter och kostnader

text: Avgiften för den offentliga kontrollen för det kommande verksamhetsåret meddelas i enskilda beslut senast i december månad året innan. I beslutet anges analyskostnaderna som ett beräknat preliminärt värde utifrån upprättad plan. Kostnaderna för den planerade offentliga kontrollen exkl. analyskostnader erläggs senast den 31 januari för aktuellt verksamhetsår medan de faktiska analyskostnaderna erläggs i samband med att analyserna genomförs.