title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2014:41) om direktstöd

text: Denna författning innehåller bestämmelser om 1. gårdsstödet, 2. stödrätter, 3. förgröningen och 4. nötkreatursstödet.

text: Bestämmelser om hur ansökningar ska göras finns i separata föreskrifter. (

text: SJVFS 2015:4

text: Definitioner

text: I denna författning finns vissa termer med följande definitioner.

text: Aktiv jordbruksverksamhet: Som aktiv jordbruksverksamhet klassas mekanisk jordbearbetning, odling med etablerade metoder, skörd eller bete samt putsning, avslagning eller motsvarande. Grön träda, betesuppehåll eller liknande utan putsning eller avslagning räknas inte som aktiv jordbruksverksamhet.

text: På en åkermark i träda och sådana buffertområden och åkerrenar som avses i 27 c §, anses en odling med etablerade metoder ske om växtligheten består av en blandning av grödor som är särskilt framtagen för att ge vilt, fåglar eller insekter en god livsmiljö där.

text: 5 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307). 6 EUT L 181, 20.6.2014, s. 1 (Celex 32014R0639). 7 EUT L 181, 20.6.2014, s. 74 (Celex 32014R0641).

text: Betesmark och slåtteräng: Betesmark

text: Ett jordbruksskifte som inte är åkermark och som sköts med bete, avslagning eller putsning samt är bevuxet med gräs, örter eller hävdad ljung som är dugligt som foder.

text: Slåtteräng

text: Generellt för betesmark och slåtteräng

text: Mark i renskötselområdet som huvudsakligen används till renbete räknas inte som betesmark eller slåtteräng. Skog samt områden där åtgärder gjorts för att väsentligt gynna trätillväxten räknas inte som betesmark eller slåtteräng.

text: För att ett skifte ska räknas som betesmark eller slåtteräng ska marken klassificeras som ägoslaget betesmark i blockdatabasen. Mark som inte är klassificerad som ägoslaget betesmark i blockdatabasen kan klassificeras som betesmark eller slåtteräng om marken har tydliga inslag av hävdgynnande arter eller har höga natur- eller kulturvärden knutna till slåtter- eller beteshävd.

text: Ytor med träd- och buskskikt, naturliga impediment eller värdefulla landskapselement eller som saknar tillräckligt med gräs eller örter, ska bedömas i enlighet med 6 §. Naturliga impediment och värdefulla landskapselement enligt bilaga 1 som är bevuxna med gräs, örter eller hävdad ljung ingår alltid i skiftesarealen.

text: Blockdatabasen: Jordbruksverkets register över jordbruksmarken i Sverige.

text: Gröda: Samma definitioner gäller som anges i

text: artikel 44.4 i förordning (EU) nr 1307/2013

text: 8 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307).

text: Gårdsstöd: Grundstöd i enlighet med förordning

text: (EU) nr 1307/2013

text: Sista ansökningsdag: Datumet för sista dag för ansökan om stöd som fastställs i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2015:2

text: ) om ansökan om jordbrukarstöd.

text: Sista ändringsdag: Datumet för sista dag att ändra för stödansökningar som fastställs i Staten jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2015:2

text: ) om ansökan om jordbrukarstöd.

text: Snabbväxande skogsträd: Salix med ett maximalt skördeintervall på 10 år samt poppel och hybridasp med ett maximalt skördeintervall på 20 år.

text: Området med tvärvillkorselement: Områdena enligt bilaga 4.

text: Träda: Träda är åkermark där det inte sker någon produktion.

text: Vattendrag: Bäck, å, flod, älv, kanal eller damm.

text: Åkermark: Jordbruksmark som används för växtodling eller som hålls i ett sådant tillstånd att den kan användas för växtodling. Marken ska kunna användas utan någon särskild förberedande åtgärd annat än användande av gängse jordbruksmetoder och jordbruksmaskiner. Marken ska kunna användas för växtodling varje år. Undantag kan göras för ett enskilt år om särskilda omständigheter föreligger. (

text: SJVFS 2017:33

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl, får Jordbruksverket besluta om undantag från bestämmelserna i denna författning.

text: Förfogandedag för den ansökta arealen

text: Den 15 juni det aktuella stödåret ska jordbrukaren förfoga över de skiften som ingår i stödansökan.

text: 9 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307).

text: Bedömning av betesmarker och slåtterängar

text: I betesmarker och slåtterängar ska tillämpning av pro rata bedömning göras för följande element: 1. Ytor med träd- eller buskskikt som saknar tillräcklig mängd gräs, örter eller hävdad ljung eller som är svåråtkomliga för betesdjuren. 2. Ytor med naturliga impediment. 3. Värdefulla landskapselement som inte är bevuxna med gräs, örter och hävdad ljung. De värdefulla landskapselement som kan ingå är fornlämning, odlingsröse, stentipp, byggnadsgrund, stenmur samt öppet dike, som uppfyller definitionen i bilaga 1. Enskilda element som är 0,05 hektar eller mindre ska ingå i arealen om de tillsammans täcker högst 10 procent av blockets areal. För block där dessa element täcker mer än 10 procent men maximalt 30 procent av arealen ska arealen minskas med 20 procent. För block där dessa element täcker mer än 30 procent men maximalt 50 procent ska arealen minskas med 40 procent. Sammanhängande områden med element som var för sig är 0,05 hektar eller mindre men tillsammans täcker mer än 50 procent av arealen får inte ingå i blocket. Om storleken på ett enskilt element är större än 0,05 hektar får det inte ingå i blocket. (

text: SJVFS 2015:42

text: Minsta skiftesstorlek

text: För att stödrätter ska tilldelas eller stöd lämnas för de arealbaserade stöden ska ett jordbruksskifte vara minst 0,10 hektar. Undantag från första stycket gäller för skiften som ligger i direkt anslutning till ett annat skifte med gårdsstödsberättigande gröda på samma block. Den totala arealen för blocket får dock inte understiga 0,10 hektar.

text: Mark där jordbruksverksamheten upphör

text: Jordbruksmark upphör att vara stödberättigande när markarbeten för en permanent förändring till annat än jordbruksmark påbörjas på skiftet. På skiften som används för produktion det aktuella året, upphör stödberättigandet på den yta där markarbetet utförs. På skiften som inte används för produktion, upphör stödberättigandet på den del av skiftet där markanvändningen ska förändras permanent.

text: Aktivitetskrav på jordbruksmark

text: På all jordbruksmark ska det årligen utföras aktiv jordbruksverksamhet. Vid behov ska åtgärder vidtas för att hindra försumpning av åkermark. Jordbruksmarken ska vara synbart påverkad av den aktiva jordbruksverksamheten senast den 31 oktober, det år verksamheten ska utföras. Undantag från första stycket: 1. Betesmark, slåtteräng och fäbodbete som ingår i ett miljöersättningsåtagande, får skötas genom aktiv jordbruksverksamhet vartannat år.

text: 10 Begrepp i förordning

text: (EU) 640/2014

text: (EUT L 181, 20.6.2014, s. 48 (Celex 32014R0640)) för proportionell bedömning av vissa marker.

text: 2. Åkermark som läggs i träda och sådana buffertområden och åkerrenar som avses i 27 c §, behöver inte skötas genom aktiv jordbruksverksamhet under det första året som träda eller buffertområde och åkerren. 3. Mark som ingår i ett miljöersättningsåtagande för skyddszoner får istället hållas i ett skick som bevarar förmågan att begränsa läckage av växtnäring och bekämpningsmedel. (

text: SJVFS 2017:33

text: Aktiv jordbrukare – inte obetydlig jordbruksverksamhet

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2018:9

text: God Jordbrukshävd och goda miljöförhållanden

text: Jordbrukare som bevattnar jordbruksmark ska följa det tillståndsförfarande som finns om begränsningar som gäller uttag och användning av vatten för bevattningsändamål enligt

text: 11 kap.

text: miljöbalken (1998:808)

text: . Dessa jordbrukare ska även följa de eventuella villkor i befintliga tillstånd som redan har lämnats.

text: Gödsel får inte spridas på jordbruksmark närmare än två meter från jordbruksmarkens kant som gränsar till vattendrag eller sjö. Första stycket gäller inte den gödsel som djuren själva tillför marken när de går på bete.

text: Jordbrukare ska vidta åtgärder för att förebygga att grundvatten förorenas av farliga ämnen som förtecknas i bilagan till rådets direktiv av den 17 december 1979 om skydd för grundvatten mot förorening genom vissa farliga ämnen (

text: ) . Att vidta åtgärder innebär att inte släppa ut de farliga ämnena direkt i grundvatten. Det innebär också att förhindra indirekt förorening genom att förvara och hantera ämnena på ett sätt så att de inte riskerar att läcka till mark.

text: Jordbrukare som omfattas av

text: 11 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket ska hålla åkermark bevuxen i enlighet med den bestämmelsen. Dessutom gäller 29-34 §§ i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2004:62

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring.

text: Åkermark med mer än 20 procent lutning i direkt anslutning till hav, sjö eller vattendrag ska vara bevuxen under perioden 15 september–15 februari varje år. Detta gäller åkermark inom känsliga områden enligt

text: 5 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket och 2 § i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2004:62

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring. Åkermark som lämnats obearbetad efter skörd räknas som bevuxen.

text: Det är förbjudet att bränna stubbåker. Undantag gäller om bränningen är av växtskyddsskäl. Bränning av växtskyddsskäl får endast ske efter att länsstyrelsen lämnat dispens. (

text: SJVFS 2017:33

text: De tvärvillkorselement som finns på åkermarken i området med tvärvillkorselement och som räknas upp i bilaga 2 ingår i den stödberättigande arealen. Dessa tvärvillkorselement får inte aktivt skadas eller tas bort. Solitärträden ska omges

text: 11 Direktivet är upphävt men bilagan enligt den sista versionen ska användas för den här bestämmelsen.

text: av en minst två meter bred zon där jorden inte får bearbetas. Småvattnen får inte användas för tippning. Undantag från första stycket gäller om ett tvärvillkorselement får tas bort genom dispens lämnad i enlighet med

text: miljöbalken (1998:808)

text: eller

text: kulturmiljölagen (1988:950)

text: . För dessa fall gäller eventuella villkor i dispensen. För solitärträden enligt bilaga 2 ska jordbrukaren följa bestämmelserna i

text: 4 § artskyddsförordningen (2007:845)

text: gällande fåglar under fåglarnas häcknings- och uppfödningsperiod. (

text: SJVFS 2015:42

text: Varningssystemet

text: Varningssystemet i enlighet med

text: artikel 99.2 i förordning (EU) nr 1306/2013

text: ska tillämpas.

text: Landskapselement i åkermark

text: Landskapselement i åkermark som traditionellt är en del av goda jordbruksmetoder och gott markutnyttjande får ingå i den stödberättigande arealen, förutsatt att deras bredd inte överstiger två meter.

text: GÅRDSSTÖD OCH STÖDRÄTTER

text: Användande av stödrätter

text: De stödrätter som en jordbrukare innehar sista ansökningsdag ska ses som deklarerade i ansökan om utbetalning av gårdsstöd. De stödrätter som jordbrukaren får ur nationella reserven det aktuella året ska ses som deklarerade i ansökan om utbetalning av gårdsstöd. De stödrätter som överförs till en jordbrukare efter sista ansökningsdag ska ses som tillagda i ansökan om utbetalning av gårdsstöd. Stödrätter som en jordbrukare för över till någon annan efter sista ansökningsdag ses som borttagna från överlåtarens ansökan om gårdsstöd. Efter sista ändringsdag påverkar inte stödrättsöverföringar ansökningar om utbetalning av gårdsstöd det aktuella året. Om den ansökta arealen som ger rätt till stöd är mindre än antalet stödrätter ska de stödrätter med högst värde användas först. Om stödrätter är värda lika mycket ska de stödrätter med lägst ordningsnummer användas först. En jordbrukare får anmäla att stödrätterna ska användas i en annan ordning.

text: Stödrätter som upphör att gälla år 2015

text: Datumet för avstämning av arealinnehav, i samband med att överskott av stödrätter upphör att gälla, är sista ansökningsdag år 2015.

text: Om stödrätter i jordbrukarens innehav är värda lika mycket tas i första hand stödrätter som har den minsta arealen bort. I andra hand tas stödrätter med högst ordningsnummer bort.

text: 12 EUT L 347, 20.12.2013, s. 549 (Celex 32013R1306). 13

text: Artikel 21.4 i förordning (EU) nr 1307/2013

text: (EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307)).

text: Indragning av oanvända stödrätter

text: Det antal stödrätter som jordbrukaren inte använt i sin gårdsstödsutbetalning under två år i rad dras in till nationella reserven i enlighet med

text: artikel 31.1

text: (b) i förordning

text: (EU) nr 1307/2013

text: Nationella reserven

text: En ansökan om tilldelning av stödrätter ur den nationella reserven ska omfatta minst 0,10 hektar stödberättigande jordbruksmark. (

text: SJVFS 2015:42

text: Tilldelning från den nationella reserven kan ske till jordbrukare som söker gårdsstöd. Dessa ska sakna stödrätter för mark som berättigar till tilldelning enligt nedan. De ska inte sakna stödrätter på grund av att de har fört över stödrätter till en annan jordbrukare under det aktuella stödåret utan att mark har följt med. Utöver den tilldelning som måste beviljas i enlighet med

text: artikel 30 i förordning (EU) nr 1307/2013

text: , ska, i mån av medel, tilldelning ske för 1. betesmarker och slåtterängar som har blivit godkända för gårdsstöd och registrerats i Jordbruksverkets blockdatabas från och med år 2014 och 2. jordbruksmark som återställts efter markarbeten för infrastruktur av offentlig karaktär. Vid tilldelning för betesmark och slåtteräng tilldelas högst det antal stödrätter som motsvarar ytan på den mark som tillkommit i blockdatabasen från och med 2014. För att ett block ska ingå i ansökan ska den registrerade ökningen av blockets godkända areal vara minst 0,10 hektar. Marken kan tilldelas stödrätter en gång. Vid tilldelning för jordbruksmark som återställts efter markarbeten för anläggning av infrastruktur av offentlig karaktär tilldelas högst det antal stödrätter som motsvarar den yta som med anledning av anläggningsarbetet inte var stödberättigande under två år i rad eller mer. Med offentlig karaktär menas främst anläggningsarbeten där annan än dåvarande stödsökande var initiativtagare och beställare av infrastrukturen. Jordbruksverket kan bevilja en linjär höjning av värdet på alla stödrätter när överskottet i den nationella reserven, efter tilldelningar enligt ovan, bedöms vara tillräckligt stort. (

text: SJVFS 2015:42

text: Efter en tilldelning enligt EU:s förordningar, beviljas i första hand en full tilldelning för de betesmarker och slåtterängar som tillkommit i Jordbruksverkets blockdatabas från och med 2014. Vid en brist på medel får Jordbruksverket reservera ett belopp som säkerställer att en sådan tilldelning som måste ske enligt

text: kan genomföras. Därefter görs en proportionell tilldelning för så mycket mark som medlen räcker till det aktuella året. Om värdet i den nationella reserven inte räcker till det aktuella året kan sådan mark som inte får stödrätter användas i en ny ansökan året efter. Vid ett överskott på medel efter att alla tilldelningar har gjorts överförs, vid behov och i första hand, medel till stödet till unga jordbrukare. Om ingen överföring behöver göras till stödet till unga jordbrukare, eller om det fortfarande finns ett överskott efter

text: 14 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307). 15 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307). 16 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307).

text: en sådan överföring, sker tilldelning till alla stödrättsinnehavarna om Jordbruksverket bedömer att överskottet är tillräckligt stort. (

text: SJVFS 2015:42

text: ÖVRIGA DIREKTSTÖD

text: Förgröningsstöd

text: Diversifiering av grödor

text: Reglerna om gröddiversifiering som anges i

text: artikel 44.3 d i förordning (EU) nr 1307/2013

text: ska gälla de jordbrukare som har huvuddelen av sin jordbruksmark i stödområdena 1-5 i bilaga 2 i förordningen (

text: ) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder. (

text: SJVFS 2017:33

text: Jordbrukare som har huvuddelen av sin jordbruksmark i stödområdena 1-5 i bilaga 2 i förordningen (

text: ) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder ska uppfylla kraven i

text: artikel 44.1 i förordning (EU) nr 1307/2013

text: från och med den 1 juni till och med den 31 juli. Jordbrukare som har huvuddelen av sin jordbruksmark utanför stödområdena 1-5 i bilaga 2 i förordningen (

text: från och med den 1 maj till och med den 30 juni. (

text: SJVFS 2017:33

text: Arealer med ekologiskt fokus

text: Jordbrukare som har huvuddelen av sin jordbruksmark i områden som omfattas av ett undantag för områden med stor andel skog är undantagna kravet på att ha arealer med ekologiskt fokus. (

text: SJVFS 2017:33

text: Jordbrukare som anmäler träda eller blommande träda som arealer med ekologiskt fokus ska hålla marken utanför produktion minst från och med den 1 januari till och med den 15 juli under stödåret. Jordbrukare som anmäler blommande träda som arealer med ekologiskt fokus ska ha minst en av grödorna i bilaga 6 etablerade på arealen genom sådd. Grödorna ska vara dominerande på arealen när de är etablerade. Grödorna alsikeklöver, rödklöver och vitklöver får inte vara etablerade i renbestånd. (

text: SJVFS 2018:9

text: Jordbrukare som anmäler buffertområden och åkerrenar som arealer med ekologiskt fokus ska under stödåret 1. anlägga buffertområdena och åkerrenenarna på den yttersta odlingsbara arealen som i normala fall kan sås längs med skiftesgränserna, 2. hålla buffertområdena och åkerrenarna utanför produktion till och med den 31 juli under ansökansåret, med undantag för de skiften som höstsås, då får buffertområdena och åkerrenarna brytas inför sådden av nästa års gröda,

text: 17 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307). 18 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307). 19 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307). 20

text: 23 a § förordningen (2014:1101)

text: om EU:s direktstöd för jordbrukare.

text: 3. se till att buffertområdena och åkerrenarna är tydligt avgränsade eller tydligt urskiljbara från växtligheten på den omkringliggande åkermarken som jordbrukaren själv förfogar över samt 4. se till att huvudgrödan som odlas på skiftet utgör den övervägande delen av skiftets areal. Jordbrukarna ska inte anlägga buffertområdena och åkerrenenarna på eller längs med de skiften med träda som jordbrukaren själv förfogar över, eller längs med de skiften där jordbrukaren söker utbetalning av en miljöersättning för skyddszon. (

text: SJVFS 2017:33

text: Jordbrukare som anmäler salix som arealer med ekologiskt fokus får inte använda mineralgödselmedel eller växtskyddsmedel på odlingen förutom det första året grödan odlas. (

text: SJVFS 2017:33

text: Jordbrukare som anmäler arealer med växttäcke och fånggrödor som arealer med ekologiskt fokus ska under stödåret 1. etablera arealerna med växttäcke genom en insådd av gräs, vallfröer eller en blandning av dessa i huvudgrödan eller 2. etablera fånggrödorna med en blandning av minst två av grödorna i bilaga 3 senast den 1 september. Jordbrukarna får bryta arealerna med växttäcke och fånggrödorna efter den 31 oktober under stödåret. Jordbrukarna ska inte etablera arealerna med växttäcke och fånggrödorna på skiften som de söker utbetalning av miljöersättningen för minskat kväveläckage på. (

text: SJVFS 2017:33

text: De godkända kvävefixerande grödorna som kan användas som arealer med ekologisk fokus är ärter, konservärter, bönor, sötlupin, vicker, kikärter, lusern och klöver. Dessa grödor, utom konservärter, får brytas efter den 31 juli under stödåret. (

text: SJVFS 2017:33

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2017:33

text: Betesmark och slåtteräng i Natura 2000-område

text: Gårdsstödsberättigande betesmarker och slåtterängar som ligger i Natura 2000områden och som för förgröningsstödet klassats som miljömässigt känsliga permanenta gräsmarker får endast ställas om till annan användning om den ändrade användningen är förenlig med bevarandeplanen för det aktuella Natura 2000-området. (

text: SJVFS 2016:41

text: Nötkreatursstöd

text: Nötkreatursstödet baseras på det djurinnehav under räkningsperioden som har rapporterats till det Centrala nötkreatursregistret (CDB). Stödets storlek bestäms av det antal dagar ett djur har hållits på den produktionsplats eller de produktionsplatser som företaget har anmält. Antalet dagar räknas från och med dagen efter djuret har passerat 12 månaders ålder. Det djur som avses i första stycket ska uppfylla stödvillkoren i

text: 29 § tredje stycket förordningen (2014:1101)

text: om EU:s direktstöd för jordbrukare från och med första dagen på räkningsperioden.

text: För den första stödperioden är räkningsperioden för djurinnehavet den 1 januari 2015 till och med den 31 juli 2015. Därefter är räkningsperioden återkommande den 1 augusti till och med den 31 juli med start den 1 augusti 2015. Referensåret för Nötkreatursstödet är den 1 augusti 2010 till och med den 31 juli 2011. I den mån stödformen blir översökt i relation till antalet djur referensåret, reduceras stödet per djur i relation till hur stor översökningen är. Bison med raskod 90 och jak med raskod 93 omfattas inte av nötkreatursstöd. (

text: SJVFS 2016:41

text: Om djuret anländer till en produktionsplats samma dag som den lämnat en annan produktionsplats, ska djuret tillgodoräknas den produktionsplats som den lämnar. Den som har anmält produktionsplatsen som djuret anländer till ska räkna efterföljande dag till sin räkningsperiod. (

text: SJVFS 2015:14

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2015:4

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2015, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2010:4

text: ) om direktstöd ska upphöra att gälla. Äldre bestämmelser gäller dock för ansökningar som avser stödåret 2014 eller tidigare år

text: Denna författning träder i kraft den 12 mars 2015 och gäller från och med stödåret 2015.

text: Denna författning träder i kraft den 11 maj 2015. Bestämmelserna i 9 a, 29 och 30 §§ samt bilaga 2 gäller från och med stödåret 2015.

text: Denna författning träder i kraft den 7 januari 2016 och gäller från och med stödåret 2016. Den vallinsådd som jordbrukaren sått in som ekologisk fokusareal under hösten 2015 omfattas inte av bestämmelsen i 28 § p. 4, enligt vilken vallinsådden ska bestå av blandningar.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2017.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2018.

text: Denna författning träder i kraft 7 juli 2018 och gäller från och med stödåret 2018.

text: SJVFS 2015:4

text: SJVFS 2015:14

text: SJVFS 2015:42

text: SJVFS 2016:41

text: SJVFS 2017:33

text: SJVFS 2018:9

text: CHRISTINA NORDIN Maria Wallmark (Stödregelenheten)

text: Bilaga 1

text: LANDSKAPSELEMENT I BETESMARK OCH SLÅTTERÄNG

text: Landskapselement Definition Punktelement

text: Byggnadsgrund En högst 200 kvadratmeter stor byggnadsgrund eller byggnad utan fungerande tak som hör samman med tidigare markanvändning/ hushållning. Grunden består av en eller flera tydliga grundstenar eller hörnstenar samt eventuellt spismursröse. Marken innanför grundens ytterväggar inkluderas.

text: Fornlämning Fornlämningar enligt

text: kulturmiljölagen (1988:950)

text: och som är ovan jord.

text: Odlingsröse, stentipp Odlingssten samlad i rösen eller tippar.

text: Linjeelement

text: Stenmur Murarna är uppförda i ursprungligt syfte att hägna in eller stänga ute boskap eller att avgränsa brukningsenheter. Muren är ursprungligen upplagd med huvudsakligen flera skikt sten.

text: Öppet dike Öppet, i huvudsak anlagt, dike för dränering. Diket är vattenförande någon del av året.

text: SJVFS 2015:4

text: Bilaga 2

text: TVÄRVILLKORSELEMENT I ÅKERMARK I OMRÅDET MED TVÄRVILLKORSELEMENT

text: Tvärvillkorselement Definition

text: Solitärträd Enstaka fristående lövträd helt omgivet av åkermark. Trädet ska ha en kronvidd om minst 5 meter. Avstånd till fältkant ska vara minst 10 meter från stammen. Avstånd till närmaste tvärvillkorselement ska vara minst 10 m från stammen till elementet. Två eller flera stammar som växer intill varandra på en yta mindre än 1 m² räknas som ett träd. Småvatten Mindre vattensamling helt omgiven av åkermark. Småvattnet är anlagt, alternativt utgörs av en naturlig vattensänka. Arealen ska vara mindre än 0,10 hektar (1000 m²). Småvattnet ska ständigt hålla ytvatten eller fuktig markyta. Omgivande slänt från åkern inkluderas i arealen. Öppet dike Öppet, i huvudsak anlagt dike för dränering av åkermark beläget i åkermark eller mellan angränsande åkermarksblock. För att åkermarksblocken ska räknas som angränsande ska avståndet från dikets mittlinje i snitt vara maximalt 5 meter till vardera åkerkanten. Diken där vattenspegeln överstiger 6 meters bredd omfattas inte av bestämmelsen i 16 §. Diket ska i sin helhet vara minst 0,5 meter brett i snitt, mätt vid släntkanten och minst 0,3 meter djupt i snitt. Stenmur Muren är ursprungligen upplagd med huvudsakligen flera skikt sten och belägen i åkermark eller mellan angränsande åkermarksblock. För att åkermarksblocken ska räknas som angränsande ska avståndet från stenmurens mittlinje i snitt vara maximalt 5 meter till vardera åkerkanten.

text: SJVFS 2015:42

text: Bilaga 3

text: GODKÄNDA GRÖDOR FÖR EKOLOGISKA FOKUSAREALEN FÅNGGRÖDA

text: Beta Blodklöver Bovete Havre (vår) Honungsört Korn (vår) Oljerättika Persisk klöver Purrhavre Rajgräs Raps (vår) Rybs (vår) Råg (vår) Rågvete (vår) Rättika Solros Subklöver Sudangräs Tagetes Vete (vår) Vicker Vitsenap Ärt (

text: SJVFS 2017:33

text: Bilaga 4

text: OMRÅDEN MED TVÄRVILLKORSELEMENT

text: Område Församling per den 31 december 1999

text: Abild slättbygden Abild Acklinga Acklinga Adolf Fredrik Adolf Fredrik Adolfsberg Adolfsberg Alfshög Alfshög Alingsås slättbygden Alingsås Allerum Allerum Allhelgona Allhelgona Almby Almby Alsike Alsike Alstad Alstad Altuna Altuna Anderslöv Anderslöv Angarn Angarn Annelöv Annelöv Appuna Appuna Arboga landsförsamling norra del Arboga landsförsamling Arboga stadsförsamling norra del Arboga stadsförsamling Arby Arby Arrie Arrie Asarum slättbygden Asarum Asige slättbygden Asige Ask Ask Ask Ask Askeby Askeby Asker slättbygden Asker Askome slättbygden Askome Asmundtorp Asmundtorp Aspö Aspö Augerum slättbygden Augerum Axberg Axberg Backa Backa Baldringe Baldringe Balingsta Balingsta Balkåkra Balkåkra Baltak Baltak Bankekind Bankekind Bara Bara Barkarby Barkarby

text: Barkåkra Barkåkra Barne-Åsaka Barne-Åsaka Barsebäck Barsebäck Benestad Benestad Berg Berg Berga Berga Bergshammar Bergshammar Bergsjön Bergsjön Bettna Bettna Billeberga Billeberga Billinge södra del Billinge Binneberg Binneberg Biskopsgården Biskopsgården Biskopskulla Biskopskulla Bitterna Bitterna Bjuv Bjuv Bjälbo Bjälbo Bjärby Bjärby Bjäresjö Bjäresjö Bjärred Bjärred Bjärshög Bjärshög Björka Björka Björkeberg Björkeberg Björkekärr Björkekärr Björklinge östra del Björklinge Björksta Björksta Björkvik östra del Björkvik Björnekulla Björnekulla Björnlunda Björnlunda Björskog Björskog Björsäter Björsäter Blacksta Blacksta Blentarp Blentarp Bodarp Bodarp Boglösa Boglösa Bollerup Bollerup Bolshög Bolshög Bolstad Bolstad Bonderup Bonderup Boo Boo Borgunda Borgunda Borlunda-Skeglinge Borlunda-Skeglinge Borrby-Östra Hoby Borrby-Östra Hoby Borrie Borrie

text: Bosarp Bosarp Bosjökloster södra del Bosjökloster Botkyrka Botkyrka Brandstad Brandstad Bred Bred Bredsäter Bredsäter Bro Bro Broby Broby Bromma Bromma Bromma Bromma Brunnby Brunnby Brunneby Brunneby Brunnhem Brunnhem Brunnsbo Brunnsbo Brålanda Brålanda Bråttensby Bråttensby Bräkne-Hoby slättbygden Bräkne-Hoby Brämaregården Brämaregården Brännkyrka Brännkyrka Bunkeflo Bunkeflo Burlöv Burlöv Bårslöv Bårslöv Bäck Bäck Bäckebol Bäckebol Bälinge Bälinge Bällefors Bällefors Bäreberg Bäreberg Böja Böja Börje Börje Börringe Börringe Bösarp Bösarp Dagsberg fastlandsdel Dagsberg Dagstorp Dagstorp Dala Dala Dalby Dalby Dalby Dalby Dalköpinge Dalköpinge Danderyd Danderyd Danmark Danmark Degeberga Degeberga Dimbo-Ottravad Dimbo-Ottravad Dingtuna Dingtuna Drothem Drothem Dörby Dörby

text: Ed Ed Edestad Edestad Edsberg Edsberg Edsvära västra del Edsvära Eftra Eftra Eggvena Eggvena Ek Ek Ekby Ekby Ekeby Ekeby Ekeby Ekeby Ekebyborna Ekebyborna Ekerö Ekerö Ekeskog Ekeskog Eldsberga Eldsberga Eling Eling Elleholm Elleholm Emmislöv Emmislöv Engelbrekt Engelbrekt Enhörna fastlandsdel Enhörna Enköping Enköping Enköpings-Näs Enköpings-Näs Enskede Enskede Enåsa Enåsa Eriksfält Eriksfält Erikstad Erikstad Erska Erska Ervalla Ervalla Eskilstorp Eskilstorp Eskilstuna fors Eskilstuna fors Eskilstuna kloster Eskilstuna kloster Eslöv Eslöv Essinge Essinge Essunga Essunga Everlöv Everlöv Everödsbygden Everödsbygden Falkenberg Falkenberg Falköping Falköping Falsterbo Falsterbo Farhult Farhult Farsta Farsta Felestad Felestad Fellingsbro södra del Fellingsbro Filborna Filborna Fittja Fittja

text: Fivelstad Fivelstad Fjälkestad Fjälkestad Fjälkinge Fjälkinge Fjärestad Fjärestad Fjärås västra del Fjärås Flakeberg Flakeberg Flemingsberg Flemingsberg Fleninge Fleninge Flistad Flistad Flistad Flistad Flo Flo Floda södra del Floda Fornåsa Fornåsa Fors Fors Forsby Forsby Forshem Forshem Fosie Fosie Fredsberg Fredsberg Fresta Fresta Fridene Fridene Fridlevstad södra del Fridlevstad Friel Friel Friggeråker Friggeråker Frillestad Frillestad Frustuna Frustuna Främmestad Främmestad Frändefors Frändefors Fränninge Fränninge Fröslunda Fröslunda Frösthult Frösthult Frösunda Frösunda Frösve Frösve Fuglie Fuglie Fullestad Fullestad Fullösa Fullösa Funbo Funbo Furingstad Furingstad Fyrunga Fyrunga Fågeltofta Fågeltofta Fåglum Fåglum Fägre Fägre Färed Färed Färingsö Färingsö Färlöv Färlöv

text: Fölene Fölene Förkärla fastlandsdel Förkärla Förlösa-Kläckeberga Förlösa-Kläckeberga Förslöv västra del Förslöv Gamla Uppsala Gamla Uppsala Gammalkil norra del Gammalkil Gammalstorp Gammalstorp Genarp Genarp Gessie Gessie Gestad Gestad Getinge Getinge Gideonsberg Gideonsberg Gillberga Gillberga Gillstad Gillstad Giresta Giresta Gislöv Gislöv Gistad Gistad Gladsax Gladsax Glanshammar Glanshammar Glemminge Glemminge Glumslöv Glumslöv Gottsunda Gottsunda Grevbäck Grevbäck Grevie västra del Grevie Grimeton slättbygden Grimeton Grinstad Grinstad Gryt Gryt Gryta Gryta Gräve Gräve Grödinge Grödinge Grönby Grönby Gualöv Gualöv Gudhem Gudhem Gudmuntorp Gudmuntorp Gumlösa Gumlösa Gunnarsnäs Gunnarsnäs Gustav Adolf Gustav Adolf Gustav Vasa Gustav Vasa Gylle Gylle Gårdeby Gårdeby Gårdstånga-Holmby Gårdstånga-Holmby Gåsinge-Dillnäs södra del Gåsinge-Dillnäs Gällersta Gällersta Gärdhem Gärdhem

text: Gärdslöv Gärdslöv Gödestad Gödestad Görslöv Görslöv Gösslunda Gösslunda Götalunden Götalunden Göteborgs Annedal Göteborgs Annedal Göteborgs Carl Johan Göteborgs Carl Johan Göteborgs domkyrkoförsamling Domkyrkoförs. i Göteborg Göteborgs Haga Göteborgs Haga Göteborgs Johanneberg Göteborgs Johanneberg Göteborgs Masthugg Göteborgs Masthugg Göteborgs Oscar Fredrik Göteborgs Oskar Fredrik Göteborgs sankt Pauli Göteborgs s:t Pauli Göteborgs Vasa Göteborgs Vasa Götene Götene Götlunda Götlunda Götlunda Götlunda Hacksta Hacksta Hackvad Hackvad Haga Haga Hagby Hagby Hagby Hagby Hagebyhöga Hagebyhöga Hagelberg Hagelberg Hallsberg slättbygden Hallsberg Hallstahammar Hallstahammar Halltorp fastlandsdel Halltorp Halmstad Halmstad Hammarby Hammarby Hammarlunda Hammarlunda Hammarlöv Hammarlöv Hammenhög Hammenhög Hangelösa Hangelösa Hanhals fastlandsdel Hanhals Hannas Hannas Haraker Haraker Hardeberga Hardeberga Hardemo Hardemo Harlösa Harlösa Harplinge Harplinge Hassle Hassle Hasslösa Hasslösa Hasslöv slättbygden Hasslöv Heda Heda

text: Hedeskoga Hedeskoga Hedvig Eleonora Hedvig Eleonora Helga trefaldighet Helga trefaldighet Helgeand Helgeand Heliga korset Heliga korset Helsingborgs Gustav Adolf Helsingborgs Gustav Adolf Helsingborgs Maria Helsingborgs Maria Hemmesdynge Hemmesdynge Herrberga Herrberga Herrestad Herrestad Herrljunga Herrljunga Hidinge slättbygden Hidinge Himmeta Himmeta-bro Hjo Hjo Hjortsberga Hjortsberga Hjälsta Hjälsta Hjälstad Hjälstad Hjärnarp västra del Hjärnarp Hjärsås södra del Hjärsås Hofterup Hofterup Hogstad Hogstad Hol Hol Holm Holm Holm Holm Holm Holm Holmestad Holmestad Horn Horn Horred Horred Hossmo fastlandsdel Hossmo Hov Hov Hov västra del Hov Hovby Hovby Hovsta Hovsta Hubbo Hubbo Huddinge Huddinge Hunnestad Hunnestad Hurva Hurva Husaby Husaby Husby-Långhundra Husby-Långhundra Husby-Rekarne norra del Husby-Rekarne Husby-Sjutolft Husby-Sjutolft Husby-Ärlinghundra Husby-Ärlinghundra Husie Husie Hyby Hyby

text: Hyllie Hyllie Hyringa Hyringa Håbo-Tibble Håbo-Tibble Håle Håle Hångsdala Hångsdala Håtuna Håtuna Hägersten Hägersten Häggeby Häggeby Häggesled Häggesled Hällby Hällby Hällestad Hällestad Hällum Hällum Händene Händene Härad norra del Härad Häradshammar fastlandsdel Häradshammar Härjevad Härjevad Härkeberga Härkeberga Härlanda Härlanda Härnevi Härnevi Härslöv Härslöv Hässelby Hässelby Hässlunda Hässlunda Hög Hög Högalid Högalid Höganäs Höganäs Högby Högby Högestad Högestad Högsbo Högsbo Högseröd Högseröd Högstena Högstena Höja Höja Hököpinge Hököpinge Hölö fastlandsdel Hölö Hömb Hömb Hörby västra del Hörby Hörup Hörup Ignaberga Ignaberga Ilstorp Ilstorp Ingelstorp Ingelstorp Irsta Irsta Istorp Istorp Ivetofta Ivetofta Ivö Ivö Jakobsberg Jakobsberg

text: Jonstorp Jonstorp Julita fastlandsdel Julita Jumkil Jumkil Jung Jung Jämjö slättbygden Jämjö Järlåsa Järlåsa Järn Järn Järpås Järpås Järrestad Järrestad Järstad Järstad Kafjärden norra del fastlandsdel Kafjärden Kafjärden södra del, Barva Kafjärden Kaga Kaga Kallhäll Kallhäll Kalmar Kalmar Kalmar domkyrkoförsamling Kalmar domkyrkoförsamling Kalmar sankt Johannes Kalmar s:t Johannes Karaby Karaby Karleby Karleby Karlshamn fastlandsdel Karlshamn Karlskrona stadsförsamling Karlskrona stadsförsamling Katarina Katarina Katrineholm Katrineholm Katslösa Katslösa Kattarp Kattarp Kestad Kestad Kiaby Kiaby Kil slättbygden Kil Kila Kila Kila norra del Kila Kimstad Kimstad Kinne-Vedum Kinne-Vedum Kirseberg Kirseberg Kista Kista Kivik Södra Mellby Kleva-Sil Kleva-Sil Klippan västra del Klippan Klockrike Klockrike Knislinge Knislinge Knista slättbygden Knista Knivsta Knivsta Knästorp Knästorp Kolbäck Kolbäck Kolsva slättbygden Kolsva

text: Konga södra del Konga Konungsund Konungsund Korsberga Korsberga Kortedala Kortedala Kristianstads heliga trefaldighet Kristianstads heliga trefaldighet Kropp Kropp Kräcklinge Kräcklinge Kuddby Kuddby Kulla Kulla Kulladal Kulladal Kullerstad Kullerstad Kullings-skövde Kullings-skövde Kumla Kumla Kumla Kumla Kumla Kumla Kung Karl Kung Karl Kungsbacka Kungsbacka Kungs-Barkarö Kungs-Barkarö Kungsholm Kungsholm Kungs-husby fastlandsdel Kungs-husby Kungslena Kungslena Kungsåra Kungsåra Kungsängen-Västra Ryd fastlandsdel Kungsängen-Västra Ryd Kverrestad Kverrestad Kvibille Kvibille Kvidinge Kvidinge Kviinge Kviinge Kvillinge Kvillinge Kvistbro östra del Kvistbro Kvistofta Kvistofta Kvänum Kvänum Kymbo västra del Kymbo Kyrkoköpinge Kyrkoköpinge Kyrkås Kyrkås Kågeröd Kågeröd Kållands-Åsaka Kållands-Åsaka Kårsta Kårsta Källby Källby Källs-Nöbbelöv Källs-Nöbbelöv Källstad Källstad Källstorp Källstorp Kälvene Kälvene Kärna Kärna Kärrbo fastlandsdel Kärrbo

text: Kävlinge Kävlinge Köping Köping Köpinge Köpinge Lackalänga-Stävie Lackalänga-Stävie Lagga Lagga Laholm Laholm Landa Landa Landeryd Landeryd Landskrona Landskrona Larv norra del Larv Laske-Vedum Laske-Vedum Lavad Lavad Ledberg Ledberg Ledsjö Ledsjö Leksberg Leksberg Lekåsa Lekåsa Lena Lena Lena-Bergstena Lena-Bergstena Lerbo Lerbo Levene Levene Lextorp Lextorp Lid Lid Lidingö Lidingö Lidköping Lidköping Lilla Beddinge Lilla Beddinge Lilla Harrie Lilla Harrie Lilla Isie Lilla Isie Lillkyrka Lillkyrka Lillkyrka fastlandsdel Lillkyrka Lillkyrka-Ödeby Lillkyrka-Ödeby Limhamn Limhamn Lindberg fastlandsdel Lindberg Lindärva Lindärva Linköpings Berga Linköpings Berga Linköpings domkyrkoförsamling Linköpings domkyrkoförsamling Linköpings Johannelund Linköpings Johannelund Linköpings Ryd Linköpings Ryd Linköpings sankt Lars Linköpings s:t Lars Linköpings Skäggetorp Linköpings Skäggetorp Lista Lista Listerby fastlandsdel Listerby Litslena Litslena Ljung södra del Ljung Ljungby Ljungby

text: Ljungby fastlandsdel Ljungby Locketorp Locketorp Lomma Lomma Long Long Lovö fastlandsdel Lovö Ludgo-Spelvik Ludgo-Spelvik Lugnås Lugnås Lunda norra del Lunda Lundby fastlandsdel Lundby Lunds allhelgona Lunds allhelgonaförs. Lunds domkyrkoförsamling Lunds domkyrkoförs. Lyby Lyby Långtora Långtora Låssa fastlandsdel Låssa Låstad Låstad Läby Läby Längbro Längbro Längjum Längjum Längnum Längnum Lännäs västra del Lännäs Lästringe Lästringe Löddeköpinge Löddeköpinge Löderup Löderup Lönsås Lönsås Lösen slättbygden Lösen Löt Löt Lövestad Lövestad Maglarp Maglarp Maglehem Maglehem Magra Magra Malma Malma Malmö sankt Johannes Malmö s:t Johannes Malmö sankt Pauli Malmö s:t Pauli Malmö sankt Petri Malmö s:t Petri Maria Magdalena Maria Magdalena Mariefred Mariefred Mariestad Mariestad Markim Markim Martin Luther Martin Luther Marum-Gerum Marum-Gerum Matteus Matteus Medåker Medåker Mellan-Grevie Mellan-Grevie Mellby Mellby

text: Mikael Mikael Mjällby fastlandsdel Mjällby Mjölby Mjölby Mo Mo Mofalla Mofalla Mogata fastlandsdel Mogata Morup Morup Mosjö Mosjö Motala slättbygden Motala Mularp Mularp Munka-Ljungby västra del Munka-Ljungby Munktorp Munktorp Munsö fastlandsdel Munsö Muskö huvudö Muskö Mölleberga Mölleberga Möllevången Möllevången Mörarp Mörarp Mörkö med broförbindelse Mörkö Mörrum fastlandsdel Mörrum Nacka Nacka Naum Naum Normlösa Normlösa Norra Björke Norra Björke Norra Fågelås Norra Fågelås Norra Härene Norra Härene Norra Kedum Norra Kedum Norra Nöbbelöv Norra Nöbbelöv Norra Sandby Norra Sandby Norra Skrävlinge Norra Skrävlinge Norra Strö Norra Strö Norra Vram Norra Vram Norra Vånga västra del Norra Vånga Norra Åsum Norra Åsum Norrby Norrby Norrbyås Norrbyås Norrköpings borg Norrköpings borg Norrköpings Hedvig Norrköpings Hedvig Norrköpings Matteus Norrköpings Matteus Norrköpings sankt Johannes Norrköpings s:t Johannes Norrköpings sankt Olai Norrköpings s:t Olai Norrsunda Norrsunda Norrvidinge Norrvidinge Nosaby Nosaby Nykil norra del Nykil

text: Nyköpings alla helgona Nyköpings alla helgona Nyköpings sankt Nicola Nyköpings s:t Nicolai Nylöse Nylöse Nymö Nymö Nynäshamn fastlandsdel Nynäshamn Nysätra Nysätra Näs Näs Näsby Näsby Näset fastlandsdel Näset Nässja Nässja Nättraby fastlandsdel Nättraby Nävertorp Nävertorp Odensala Odensala Odensvi södra del Odensvi Odensåker Odensåker Onslunda Onslunda Oppmanna Oppmanna Orkesta Orkesta Orlunda Orlunda Oscar Oscar Ottarp Ottarp Otterstad Otterstad Ova Ova Oxelösund Oxelösund Oxie Oxie Rackeby Rackeby Ramdala slättbygden Ramdala Ramsta Ramsta Ramsåsa Ramsåsa Rappestad Rappestad Rasbo Rasbo Raus Raus Ravlunda Ravlunda Rebbelberga Rebbelberga Remmene Remmene Reslöv Reslöv Revinge Revinge Rinkaby Rinkaby Rinkaby Rinkaby Risekatslösa Risekatslösa Rogslösa Rogslösa Romfartuna Romfartuna Rommele Rommele Ronneby slättbygden Ronneby

text: Runtuna Runtuna Ryda Ryda Ryssby fastlandsdel Ryssby Rystad Rystad Rytterne Rytterne Råby-Rekarne Råby-Rekarne Råby-Ripsa södra del Råby-Ripsa Råda Råda Råsunda Råsunda Räng Räng Ränneslöv Ränneslöv Rävinge Rävinge Röddinge Röddinge Rödeby södra del Rödeby Rök norra del Rök Rörum Rörum Sal Sal Sala Sala Saleby Saleby Salem Salem Saltsjöbaden fastlandsdel Saltsjöbaden Sankt Göran S:t Göran Sankt Hans S:t Hans Sankt Ibb S:t Ibb Sankt Johannes Johannes Sankt Laurentii S:t Laurentii Sankt Mikael S:t Mikael Sankt Nikolai S:t Nikolai Sankt Olof S:t Olof Sankt Olof S:t Olof Sankt Per S:t Per Sankt Peters Kloster S:t Peters kloster Sankt Staffan S:t Staffan Sankta Birgitta S:ta Birgitta Saxtorp Saxtorp Segerstad Segerstad Sevalla Sevalla Siene Siene Sigtuna Sigtuna Silvåkra Silvåkra Simlinge Simlinge Simris Simris Simrishamn Simrishamn Simtuna Simtuna

text: Sireköpinge Sireköpinge Sjögestad Sjögestad Sjörup Sjörup Skabersjö Skabersjö Skallmeja Skallmeja Skalunda Skalunda Skanör Skanör Skara domkyrkoförsamling Skara domkyrkoförs. Skarhult Skarhult Skarpnäck Skarpnäck Skarstad Skarstad Skeby Skeby Skegrie Skegrie Skepparslöv Skepparslöv Skeppsås Skeppsås Skepptuna Skepptuna Skerike Skerike Skivarp Skivarp Skogs-Tibble Skogs-Tibble Skokloster Skokloster Skrea Skrea Skultuna Skultuna Skummeslöv Skummeslöv Skurup Skurup Skuttunge Skuttunge Skånings-Åsaka Skånings-Åsaka Skårby Skårby Skällvik fastlandsdel Skällvik Skälvum Skälvum Skänninge Skänninge Skärholmen Skärholmen Skärkind Skärkind Sköldinge södra del Sköldinge Sköllersta norra del Sköllersta Skönberga Skönberga Skörstorp Skörstorp Skövde Skövde Slaka Slaka Slimminge Slimminge Slottsstaden Slottsstaden Slädene Slädene Slöinge Slöinge Slöta Slöta Smedstorp Smedstorp

text: Snårestad Snårestad Snöstorp Snöstorp Sofia Sofia Sofielund Sofielund Solberga Solberga Sollentuna Sollentuna Solna Solna Sorunda fastlandsdel Sorunda Spannarp Spannarp Sparlösa Sparlösa Sparrsätra Sparrsätra Spjutstorp Spjutstorp Spånga Spånga Stafsinge Stafsinge Stamnared Stamnared Stehag Stehag Steninge Steninge Stenkvista Stenkvista Stenstorp Stenstorp Stiby Stiby Stigtomta Stigtomta Stoby Stoby Stockholms domkyrkoförsamling Stockholms domkyrkoförsamling Stockholms stad Stockholms stad Stora Hammar Stora Hammar Stora Harrie Stora Harrie Stora Herrestad Stora Herrestad Stora Köpinge Stora Köpinge Stora Malm östra del Stora Malm Stora Mellby Stora Mellby Stora Mellösa Stora Mellösa Stora Råby Stora Råby Stora Åby norra del Stora Åby Strå Strå Stråvalla Stråvalla Strängnäs domkyrkoförsamling Strängnäs domkyrkoförsamling Strö Strö Strövelstorp Strövelstorp Styrstad Styrstad Sundals-Ryr Sundals-Ryr Sundbyberg Sundbyberg Sunnersberg Sunnersberg Suntak Suntak Surteby-Kattunga södra del Surteby-Kattunga

text: Svalöv Svalöv Svanshals Svanshals Svedala Svedala Sveneby Sveneby Svenstorp Svenstorp Sventorp Sventorp Svinnegarn Svinnegarn Svärta Svärta Svärtinge Svärtinge Sya Sya Synnerby Synnerby Säby Säby Sällstorp Sällstorp Särestad Särestad Särslöv Särslöv Sävare Sävare Södertälje Södertälje Södervidinge Södervidinge Söderåkra fastlandsdel Söderåkra Södra Fågelås Södra Fågelås Södra Härene Södra Härene Södra Kedum Södra Kedum Södra Kyrketorp Södra Kyrketorp Södra Lundby Södra Lundby Södra Sallerup Södra Sallerup Södra Sandby Södra Sandby Södra Åby Södra Åby Södra Åkarp Södra Åkarp Södra Åsum Södra Åsum Sölvesborg fastlandsdel Sölvesborg Söndrum fastlandsdel Söndrum Söne Söne Sörby Sörby Sövde Sövde Sövestad Sövestad Taxinge Taxinge Teda Teda Tengene Tengene Tensta södra del Tensta Tiarp Tiarp Tibro Tibro Tidaholm västra del Tidaholm Tidavad Tidavad Tierp norra del Tierp

text: Tillberga Tillberga Tillinge Tillinge Timmersdala Timmersdala Tingstad Tingstad Tirup Tirup Tofta Tofta Tolånga Tolånga Tomelilla Tomelilla Torbjörntorp Torbjörntorp Torekov Torekov Toresund Toresund Torn Torn Torpa Torpa Torpa Torpa Torrlösa Torrlösa Torshälla Torshälla Torstuna Torstuna Torsvi Torsvi Tortuna Tortuna Torö med bro Torö Tosterup Tosterup Tottarp Tottarp Tranum Tranum Tranås Tranås Trelleborg Trelleborg Trolle-ljungby fastlandsdel Trolle-ljungby Trollenäs Trollenäs Trollhättan Trollhättan Trosa stadsförsamling Trosa stadsförsamling Trosa-Vagnhärad fastlandsdel Trosa-Vagnhärad Tryde Tryde Trångsund Trångsund Tråvad Tråvad Träne Träne Träslöv Träslöv Trässberg Trässberg Trästena Trästena Trökörna Trökörna Trönninge Trönninge Tullinge Tullinge Tullstorp Tullstorp Tumba Tumba Tumbo Tumbo Tun Tun

text: Tuna norra del Tuna Turinge norra del Turinge Tveta östra del Tveta Tving södra del Tving Två systrar Två systrar Tvååker Tvååker Tygelsjö Tygelsjö Tynnered fastlandsdel Tynnered Tyresö fastlandsdel Tyresö Tysslinge slättbygden Tysslinge Tystberga-Bälinge fastlandsdel Tystberga-Bälinge Tåby Tåby Tådene Tådene Tåstarp västra del Tåstarp Täby Täby Täby Täby Täng Täng Tärna Tärna Tönnersjö västra del Tönnersjö Töreboda Töreboda Törnevalla Törnevalla Törringe västra Kärrstorp Törringe-västra Kärrstorp Ullervad Ullervad Ullstorp Ullstorp Upphärad Upphärad Uppsala domkyrkoförsamling Uppsala domkyrkoförsamling Uppsala-Näs Uppsala-Näs Uppåkra Uppåkra Utby Utby Uvered Uvered Vad Vad Vada Vada Vadsbro Vadsbro Vadstena Vadstena Vaksala Vaksala Valinge Valinge Vallby Vallby Vallby fastlandsdel Vallby Valleberga Valleberga Vallentuna Vallentuna Vallerstad Vallerstad Valsta Valsta Valstad Valstad Valtorp Valtorp

text: Vanstad Vanstad Vantör Vantör Vapnö Vapnö Vara Vara Varberg fastlandsdel Varberg Varola Varola Varv Varv Varv och Styra Varv och Styra Vassunda Vassunda Vaxholm med bro Vaxholm Veberöd Veberöd Veckholm Veckholm Veddige Veddige Veinge-Tjärby slättbygden Veinge-Tjärby Vellinge Vellinge Vendel Vendel Vessige slättbygden Vessige Veta Veta Viby Viby Viby slättbygden Viby Viken Viken Vikingstad Vikingstad Viksjö Viksjö Viksta östra del Viksta Viksäng Viksäng Villberga Villberga Villie Villie Vinberg Vinberg Vinköl Vinköl Vinslöv Vinslöv Vintrosa Vintrosa Virke Virke Vitaby Vitaby Vittinge Vittinge Vittskövle Vittskövle Vollsjö Vollsjö Vomb Vomb Voxtorp fastlandsdel Voxtorp Vrena Vrena Vreta kloster Vreta kloster Vreten Vreten Vrinnevi Vrinnevi Vånga östra del Vånga Vårdinge södra del Vårdinge

text: Vårdsberg Vårdsberg Vårfruberga Vårfruberga Våxtorp slättbygden Våxtorp Vä Vä Väderstad Väderstad Väla Väla Välinge Välinge Vällingby Vällingby Välluv Välluv Vänersborg Vänersborg Vänersnäs Vänersnäs Väne-Åsaka Väne-Åsaka Vänge Vänge Väring Väring Värsås Värsås Värö fastlandsdel Värö Väsby Väsby Västerhaninge fastlandsdel Västerhaninge Västerled Västerled Västerljung fastlandsdel Västerljung Västerlösa Västerlösa Västerlövsta Västerlövsta Västerstad Västerstad Västertälje Västertälje Västeråker Västeråker Västerås Badelunda Västerås Badelunda Västerås domkyrkoförsamling Västerås domkyrkoförsamling Västerås Lundby Västerås Lundby Västerås-Barkarö fastlandsdel Västerås-Barkarö Västra Broby Västra Broby Västra Frölunda Västra Frölunda Västra Husby Västra Husby Västra Ingelstad Västra Ingelstad Västra Karaby Västra Karaby Västra Karup västra del Västra Karup Västra Klagstorp Västra Klagstorp Västra Nöbbelöv Västra Nöbbelöv Västra Skrävlinge Västra Skrävlinge Västra Stenby Västra Stenby Västra Strö Västra Strö Västra Sönnarslöv Västra Sönnarslöv Västra Tollstad Västra Tollstad Västra Tommarp Västra Tommarp Västra Tunhem Västra Tunhem

text: Västra Vemmenhög Västra Vemmenhög Västra Vemmerlöv Västra Vemmerlöv Västra Vingåker norra del Västra Vingåker Västra Vram Västra Vram Vättlösa Vättlösa Väversunda Väversunda Ysane fastlandsdel Ysane Ysane ö-del Ysane Ysby Ysby Ystad Ystad Yttergran Yttergran Västra Sönnarslöv Västra Sönnarslöv Ytterselö med bro Ytterselö Å Å Åby Åby Åhus Åhus Åker norra del Åker Åkerby Åkerby Åland Åland Årstad Årstad Ås Ås Ås fastlandsdel Ås Åsle Åsle Älvestad Älvestad Älvsborg Älvsborg Ängelholm Ängelholm Ängsö fastlandsdel Ängsö Ärentuna Ärentuna Ärla norra del Ärla Äspö Äspö Ödeshög norra del Ödeshög Öja Öja Öja Öja Ölmevalla fastlandsdel Ölmevalla Önnarp Önnarp Önnestad Önnestad Önsta Önsta Önum Önum Ör Ör Örberga Örberga Örebro Nikolai Örebro Nikolai Örebro Olaus Petri Örebro Olaus Petri Örgryte Örgryte Örsjö Örsjö

text: Örslösa Örslösa Örtofta Örtofta Örtomta Örtomta Ösmo fastlandsdel Ösmo Össjö västra del Össjö Österhaninge fastlandsdel Österhaninge Österslöv Österslöv Östertälje Östertälje Österunda Österunda Österåker Österåker Österåker-Östra Ryd södra delen Österåker-Östra Ryd Östra Eneby Norrköpings Östra Eneby Östra Gerum Östra Gerum Östra Grevie Östra Grevie Östra Harg Östra Harg Östra Herrestad Östra Herrestad Östra Husby fastlandsdel Östra Husby Östra Ingelstad Östra Ingelstad Östra Karaby Östra Karaby Östra Karup slättbygden Östra Karup Östra Klagstorp Östra Klagstorp Östra Kärrstorp Östra Kärrstorp Östra Ljungby västra del Östra Ljungby Östra Ny Östra Ny Östra Nöbbelöv Östra Nöbbelöv Östra Ryd Östra Ryd Östra Sallerup Östra Sallerup Östra Skrukeby Östra Skrukeby Östra Stenby fastlandsdel Östra Stenby Östra Strö Östra Strö Östra Tollstad Östra Tollstad Östra Tommarp Östra Tommarp Östra Torn Östra Torn Östra Torp Östra Torp Östra Vemmenhög Östra Vemmenhög Östra Vemmerlöv Östra Vemmerlöv Östra Vingåker norra del Östra Vingåker Östra Vram Östra Vram Östraby Östraby Östuna Östuna Öttum Öttum Öved Öved Övergran Övergran Överjärna östra del Överjärna

text: Överselö med bro Överselö Övraby Övraby Övraby Övraby Öxnevalla Öxnevalla (

text: SJVFS 2015:42

text: Bilaga 5

text: Har upphävts genom (

text: SJVFS 2017:33

text: Bilaga 6

text: GODKÄNDA GRÖDOR FÖR EKOLOGISKA FOKUSAREALEN BLOMMANDE TRÄDA

text: Ettåriga grödor

text: Honungsört Oljerättika Solros Vitsenap Fodervicker Luddvicker Bovete Klöver Blålupin Sötlupin Gurkört Ringblomma

text: Tvååriga grödor

text: Blåeld Sötväppling (gul och vit)

text: Fleråriga grödor

text: Klöver Lusern Käringtand Cikoria Kummin Esparsett Fodergetruta/getärt Getväppling Gulvial Rödklint Väddklint Prästkrage Åkervädd (

text: SJVFS 2018:9


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2004:39) om EG-gödselmedel

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om 1. redovisning av halter av vissa näringsämnen vid marknadsföring av EGgödselmedel, 2. anmälningsskyldighet för den som marknadsför EG-gödselmedel, 3. avgift för kontroll av EG-gödselmedel och 4. godkända laboratorier. (

text: SJVFS 2019:1

type: stycke

type: paragraf

text: I

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2003/2003 av den 13 oktober 2003

text: om gödselmedel finns bestämmelser som ska tillämpas på gödselmedelsprodukter som marknadsförs under beteckningen ”EG-gödselmedel”.

text: Vissa gödselmedel som innehåller högre halt kadmium än 100 gram per ton fosfor får inte saluföras eller överlåtas. Det framgår av förordningen (

text: ) om förbud m.m. i vissa fall i samband med hantering, införsel och utförsel av kemiska produkter. (

text: SJVFS 2019:1

text: I dessa föreskrifter betyder: Marknadsföra Tillhandahålla gödselmedel mot betalning eller gratis. (

text: SJVFS 2019:1

text: Redovisning av halter av vissa näringsämnen

type: rubrik

text: Halten av kväve, fosfor och kalium i EG-gödselmedel som marknadsförs i Sverige ska redovisas på följande sätt: 1. Halten av kväve ska anges i grundämnesform (N). 2. Halten av fosfor och kalium ska anges i grundämnesform (P, K) eller i både grundämnesform och oxidform (P2O5, K2O) samtidigt. (

text: SJVFS 2019:1

text: Halterna av kalcium, magnesium, natrium och svavel i EG-gödselmedel som marknadsförs i Sverige ska redovisas i grundämnesform (Ca, Mg, Na, S) eller i både grundämnesform och oxidform (CaO, MgO, Na2O, SO3) samtidigt. Detta gäller för EG-gödselmedel som innehåller sekundära näringsämnen och som uppfyller villkoren i

text: artikel 17 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2003/2003

text: om gödselmedel . (

text: SJVFS 2019:1

text: Anmälningsskyldighet för den som marknadsför EG-gödselmedel

text: Den som marknadsför EG-gödselmedel ska anmäla sin verksamhet till Jordbruksverket . Anmälan ska ha kommit in till Jordbruksverket senast 30 dagar efter att verksamheten påbörjats. (

text: SJVFS 2019:1

text: Anmälan enligt 6 § ska innehålla följande uppgifter: 1. Person eller företagsuppgifter: a) Personens eller företagets namn och adress. b) Personnummer eller organisationsnummer. c) Kontaktperson. d) Telefonnummer dagtid. e) E-postadress. f) Lager- och distributionslokalers adress. 2. Uppgifter om de EG-gödselmedel som anmäls: a) Namn. b) Tulltaxenummer. c) De växtnäringsämnen EG-gödselmedlet innehåller (grundämnesbeteckning). (

text: SJVFS 2019:1

text: Avgift för kontroll av EG-gödselmedel

text: Den som marknadsför EG-gödselmedel ska betala avgift för offentlig kontroll av sådana gödselmedel. Avgiften ska betalas till Jordbruksverket i samband med kontrolltillfället. (

text: SJVFS 2019:1

text: EUT L 304, 21.11.2003, s. 1 (Celex 32003R2003). 3 www.jordbruksverket.se.

text: Lägsta avgift för kontrollen är 550 kronor. Om kontrollen tar längre tid än en timme tillkommer en avgift på 275 kr per påbörjad halvtimme. Kostnader för resa debiteras separat med faktisk kostnad. (

text: SJVFS 2019:1

text: Efterkontroll innebär kontroll av att åtgärder som föreskrivits vid ordinarie kontroll är genomförda. Avgift för efterkontroll debiteras med timtaxa enligt 8 §.

text: Avgift för laboratorieanalys består av faktisk kostnad för analys samt Jordbruksverkets övriga kostnader. När Jordbruksverket anlitar en myndighet eller någon annan i samband med provtagning tas avgift ut med de belopp som debiteras av den som Jordbruksverket anlitar.

text: Godkända laboratorier

text: Ett laboratorium är godkänt om det: 1. uppfyller kraven i del B i bilaga V till

text: om gödselmedel. 2. är kompetent att utföra minst en av de provtagnings- och analysmetoder som framgår av

text: om gödselmedel. 3. anmälts enligt

text: 3 § lagen (1992:1119)

text: om teknisk kontroll. Vad som framgår av första stycket gäller inte om EG-kommissionen har beslutat annat. Laboratorier som godkänts i ett annat land inom Europeiska Ekonomiska Samarbetsområdet (EES) är också godkända i Sverige.

text: Denna författning träder i kraft den 18 mars 2019.

text: CHRISTINA NORDIN

text: Magnus Sandström (Miljöregelenheten)

type: foreskrift


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om avgifter i vissa djurskyddsärenden


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om användning av djur vid film-, video- eller televisionsinspelning och föreställning eller annan förevisning som anordnas för allmänheten

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om hållande och användning av djur vid film-, video- och televisionsinspelning och föreställning eller annan förevisning som anordnas för allmänheten. Föreskrifterna gäller inte vid dokumentär inspelning eller förevisning. De gäller inte heller vid offentlig förevisning av djur på cirkus, eller i djurpark eller liknande anläggning utom vid speciellt arrangerade föreställningar och uppträdanden i anläggningen.

text: Grundläggande bestämmelser om hur djur ska hållas och skötas finns i

text: djurskyddslagen (2018:1192)

text: och

text: djurskyddsförordningen (2019:66)

text: . Grundläggande bestämmelser om transport av levande djur finns i

text: rådets förordning (EG) nr 1/2005 av den 22 december 2004

text: om skydd av djur under transport och därmed sammanhängande förfaranden och om ändring av direktiven

text: och

text: och förordning

text: (EG) nr 1255/97

text: . Bestämmelserna kompletteras av Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:7

text: ) om transport av levande djur. Bestämmelser om hur nötkreatur ska hållas och skötas finns i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:18

text: ) om nötkreaturshållning inom lantbruket m.m. Bestämmelser om hur grisar ska hållas och skötas finns i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:20

text: ) om grishållning inom lantbruket m.m. Bestämmelser om hur får ska hållas och skötas finns i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:21

text: ) om fårhållning inom lantbruket m.m. Bestämmelser om hur getter ska hållas och skötas finns i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:22

text: ) om gethållning inom lantbruket m.m.

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EUT L 241, 17.9.2015, s. 1 Celex 32015L1535). 2 EUT L 3, 5.1.2005, s. 1, (Celex 32005R0001).

text: Bestämmelser om hur pälsdjur ska hållas och skötas finns i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:16

text: ) om uppfödning och hållande av pälsdjur. Bestämmelser om hur fjäderfän ska hållas och skötas finns i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:23

text: ) om fjäderfähållning inom lantbruket m.m. Bestämmelser om hur kaniner ska hållas och skötas finns i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:24

text: ) om kaninhållning inom lantbruket m.m. Bestämmelser om hur hästar ska hållas och skötas finns i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:17

text: ) om hästhållning. Bestämmelser om förvaringsutrymmen för hundar och katter finns i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:28

text: ) om hållande av hund och katt. Bestämmelser om villkor för hållande av djur avsedda för sällskap och hobby finns i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:15

text: ) om villkor för hållande, uppfödning och försäljning m.m. av djur avsedda för sällskap och hobby. Bestämmelser om djurhållning vid cirkus finns i Jordbruksverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:4

text: ) om cirkusdjur.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter betyder:

text: Annan förevisning Zooexpon och konstutställningar med djur som inte räknas som offentlig förevisning, utställningar vars huvudsakliga syfte är annat än att exteriört värdera djuren samt annan likartad förevisning av djur för allmänheten.

text: Cirkus En kringresande verksamhet i vilken djur uppträder offentligt vid en föreställning.

text: Dokumentär förevisning Sådan förevisning av djuren där varken hantering eller miljö påverkas eller förändras av att de förevisas.

text: Dokumentär inspelning Inspelning av djur i naturen, djur i sin hemmiljö, transporter av djur, djur på slakterier, djur hos veterinären eller som tillfälligtvis visas med sin ägare i TV samt annan dokumentär inspelning av djuren där varken hantering eller miljö påverkas eller förändras.

text: Föreställningar Teaterföreställningar med djur, cirkusföreställningar, föreställningar eller uppträdanden i djurparker samt andra föreställningar där djur medverkar.

text: Inspelning Film-, video- och televisionsinspelning.

text: Offentlig förevisning Djur som förevisas för allmänheten och där förevisningen sker med eller utan entréavgift i minst 7 dagar eller mer per år i en anläggning, affär, restaurang eller liknande lokal.

text: Särskilt utrymme för vård Box, bur, rum eller dylikt där sjuka djur kan behandlas utan publik insyn.

text: Djurens hantering

text: Djuren ska före första inspelning, föreställning eller annan förevisning ha genomgått veterinärbesiktning. Ett veterinärintyg ska vid behov kunna uppvisas för att styrka veterinärbesiktningen. Sådan besiktning krävs inte för djur i djurpark.

text: Djurutrymmen ska finnas iordningställda innan djuren kommer till platsen för arrangemanget. Djurutrymmena ska vara anpassade till arten och kunna ge skydd mot kyla, värme, starkt solljus, nederbörd och drag. Förevisas djuren för allmänheten i sina utrymmen ska dessa dessutom ha minst en insynsskyddad sida samt gömställen där samtliga djur ryms samtidigt.

text: De personer som under inspelning, föreställning eller annan förevisning har att hantera djuren ska ha tillräcklig erfarenhet av den hantering som avses eller ha tränat för de uppgifter som avses att utföras med djuren.

text: Inga djur får drogas, utsättas för skaderisk, fara, smärta eller onödig stress inför eller under inspelning, föreställning eller annan förevisning. Djur får inte heller avlivas utan veterinär medverkan.

text: Färgning, kosmetika och självhäftande produkter som används till djur måste vara fria från giftiga tillsatser som kan avges till djuret. Djuret ska kontrolleras regelbundet så att eventuella överkänslighetsreaktioner eller andra negativa effekter upptäcks och åtgärdas i tidigt skede.

text: Om ammunition, sprängmedel eller andra effekter ska användas i närheten av djuren måste ljud- och ljusstyrkan reduceras till en sådan nivå att de inte förorsakar djuren lidande.

text: Däggdjur som är dräktiga i sista tredjedelen av dräktigheten får inte användas utan veterinär medverkan, med undantag för djur i djurparker. Icke avvanda däggdjur ska hållas med modern.

text: Ett djur får aldrig tvingas utföra handlingar som det inte har fysiologiska och träningsmässiga förutsättningar för.

text: Djurens skötsel

text: Utbildade djurvårdare eller personer med motsvarande erfarenhet av det aktuella djurslaget ska finnas på plats och utöva den dagliga skötseln av djuren. Djuren ska

text: erbjudas, i lämpliga intervall, tjänligt vatten och ges tillräckligt med foder anpassat till respektive art. 13 § Djurens behov av rastning och vila ska tillgodoses. 14 § Varje djur ska behandlas individuellt beroende på art, ras, ålder, kondition, mentalitet och träningsförmåga. 15 § Om veterinärvård erfordras ska djuret genomgå en ny veterinärbesiktning innan djuret medverkar i inspelning, föreställning eller annan förevisning igen. 16 § Särskilt utrymme ska finnas där djur som behöver särskild vård kan tas om hand. Misstänkt eller konstaterat sjuka djur ska hållas isolerade från andra djur. Vid behov ska djuret transporteras från platsen för erforderlig undersökning och vård.

text: Övriga bestämmelser

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i denna författning. _______________________

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2019, då Djurskyddsmyndighetens föreskrifter (

text: DFS 2004:21

text: ) om användning av djur vid film-, video- eller televisionsinspelning m.m. upphör att gälla.

text: CHRISTINA NORDIN Helena Elofsson (Avdelningen för djurskydd och hälsa)


title: Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om förprövning

text: Grundläggande bestämmelser om förprövning av djurstallar finns i

text: djurskyddslagen (2018:1192)

text: och

text: djurskyddsförordningen (2019:66)

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter betyder:

text: Anläggning Ett eller flera stallar eller andra djurutrymmen som är belägna på samma fastighet.

text: Förprövning Prövning om godkännande på förhand i enlighet med

text: 6 kap. 1 § djurskyddsförordningen (2019:66)

text: Hydda Flyttbart mindre stall som placeras utomhus med liggplatser för kalvar eller grisar. Djuren hålls inte instängda i hyddan utan kan själv välja när de vill använda den. Hydda är inte detsamma som ligghall i denna författning.

text: Ligghall Stall med liggplatser för lösgående djur. Djuren hålls inte instängda i stallet utan kan själv välja när de vill använda det.

text: Stall Byggnad för hållande av djur.

text: Strutsfåglar Fåglar av arterna struts, emu och nandu.

text: Tävling Arrangemang vars syfte är en konkurrensbedömning; till tävling räknas även kvalitetsbedömning, kvallopp och premielopp; en tävling kan bestå av flera

text: delmoment, lopp eller klasser och hållas under en eller flera dagar i följd, s.k. meeting.

text: Undantag

text: Kravet på förprövning gäller inte 1. om det antal djur som ryms på anläggningen, av det eller de djurslag som berörs av den planerade åtgärden, efter denna kommer att understiga a) 20 nötkreatur, b) 15 vuxna grisar, c) 150 växande grisar, d) 20 vuxna får, e) 40 lamm, f) 20 vuxna getter, g) 40 killingar, h) 500 fjäderfän utom strutsfåglar, i) 5 hästar, j) 5 alpackor, k) 5 lamor, l) 20 vuxna kaniner, m) 150 växande kaniner, n) 20 vuxna minkar, o) 150 växande minkar, p) 5 hundar, q) 5 katter, r) 5 tamillrar, s) 20 gnagare, t) 20 burfåglar, u) 20 brevduvor, eller v) 10 burar, terrarier, akvarier eller andra behållare avsedda för kräldjur, groddjur eller fiskar som hålls i undervisningssyfte, 2. fiskanläggningar för livsmedelsproduktion där årsproduktionen efter åtgärden kommer att understiga 35 ton fisk, 3. tillfälliga boxar som uppförs i anslutning till tävling och som tas bort inom fem dygn från det att tävlingen är avslutad, 4. tillfälliga boxar för djur som behöver tas om hand för särskild vård och behandling, 5. ligghallar och stallar som endast är avsedda att ge väderskydd för de djur som anges i punkt 1 a-k när de hålls utomhus, som efter åtgärden rymmer högst dubbla antalet djur som anges i punkt 1 a-k, 6. om åtgärden endast avser uppförande av a) permanenta boxar avsedda för djur som behöver tas om hand för särskild vård och behandling om det sammanlagda antalet djur som kan rymmas i sådana boxar i avdelningen efter åtgärden högst är 4 nötkreatur, 20 grisar, 4 får, 4 getter eller 1 häst, b) kalvnings-, killnings- eller lamningsboxar avsedda för ett moderdjur, c) ensamboxar för kalvar där dessa placeras i stallavdelningar med kor, d) hyddor som rymmer högst 2 kalvar, eller

text: e) ströbäddsboxar för grupphållna kalvar i oisolerade byggnader med naturlig ventilation, om det sammanlagda antalet kalvar som ryms i avdelningen efter åtgärden högst är 20 stycken, 7. anläggning för hållande av försöksdjur enligt

text: 1 kap. 3 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: som prövas enligt

text: 7 kap. 30 § djurskyddsförordningen (2019:66)

text: , 8. anläggning för hållande av djur för offentlig förevisning som prövas enligt

text: 3 kap. 6 § djurskyddsförordningen

text: , 9. i ärenden om godkännande av ny teknik enligt

text: 6 kap. 5 § djurskyddsförordningen

text: för de tekniska system eller den tekniska utrustning som är föremål för prövningen, samt 10. åtgärder som föranmälts enligt 9-10 §§ denna författning.

text: Ansökan, beslut och besiktning

text: Ansökan om förprövning ska göras på av Jordbruksverket fastställd blankett D173A avseende åtgärder för hästar och blankett D173B avseende åtgärder för övriga djurslag. Blanketten ska skickas eller lämnas till länsstyrelsen i det län där anläggningen är belägen. Till ansökan ska fogas två exemplar av måttsatta och skalenliga plan- och sektionsritningar samt en beskrivning av sådana byggnadsdelar och anordningar som är av betydelse från djurskydds- eller djurhälsosynpunkt. Till ansökan ska även en skalenlig situationsplan över anläggningen ges in.

text: Allmänna råd till

text: 6 kap. 1 § djurskyddsförordningen

text: Innan en ansökan om förprövning avseende utrymmen för sådana djur som avses i 3 § punkt 1 a-h samt 3 § punkt 2 skickas in till länsstyrelsen bör samråd om den planerade åtgärden ha skett med veterinär som har särskild kompetens om zoonotiska smittämnen samt övriga smittämnen som kan förorsaka ohälsa hos djur samt om hur risken för spridning av sådana smittämnen minimeras. I det fall samråd har skett bör dokument som styrker detta bifogas ansökan om förprövning.

text: Länsstyrelsen ska fatta beslut i förprövningsärenden senast åtta veckor efter det att ansökan är komplett. Om så inte sker får åtgärden påbörjas utan hinder av

text: Allmänna råd till 5 §

text: När en ansökan om förprövning kommit in till länsstyrelsen bör länsstyrelsen snarast möjligt skicka en bekräftelse till sökanden om att myndigheten har tagit emot ansökan. Kopia på denna bekräftelse bör skickas för kännedom till den eller de förvaltningar inom kommunen som ansvarar för miljöfrågor och byggnadsfrågor. Om en ansökan behöver kompletteras bör länsstyrelsen senast inom tio arbetsdagar från det att ansökan kommit in till länsstyrelsen begära att sökanden kompletterar ansökan.

text: Åtgärden ska vara genomförd inom tre år från det att förprövningsbeslutet meddelats av länsstyrelsen. Länsstyrelsen får dock i enskilt fall besluta om annan tid för när åtgärden senast ska vara genomförd.

text: Om åtgärden inte har genomförts eller endast till viss del har genomförts inom tre år eller inom den tid som länsstyrelsen har beslutat, måste ny förprövning göras av kvarstående åtgärder för att dessa ska få genomföras.

text: Anmälan om besiktning ska ske till länsstyrelsen. Besiktning ska ske inom fyra veckor från det att anmälan gjorts. Besiktning får dock utföras vid en senare tidpunkt om länsstyrelsen bedömer att det är mer lämpligt och om så är överenskommet med sökanden.

text: Vid besiktningen ska länsstyrelsen kontrollera att åtgärden är gjord i enlighet med förprövningsbeslutet. I det fall förprövningsbeslutet inte har följts ska länsstyrelsen pröva om den del av anläggningen som omfattas av förprövningsbeslutet får användas för djurhållning.

text: Förhandsanmälan

text: Förhandsanmälan får göras i det fall en förprövningspliktig åtgärd avser en mindre om- eller tillbyggnad av en befintlig stallavdelning för djur som hålls för andra ändamål än undervisning under förutsättning att samtliga kriterier enligt nedan är uppfyllda; a) den befintliga stallavdelningen är i enlighet med länsstyrelsens senaste förprövningsbeslut, b) åtgärden berör endast sådan djurkategori som hålls i den befintliga stallavdelningen, samt c) berörda djurplatser kommer att bestå av samma inhysningssystem som används i den befintliga stallavdelningen för den berörda djurkategorin, och kommer efter åtgärden att motsvara högst 20 procent av det totala antalet sådana platser i stallavdelningen. Förhandsanmälan ska göras på av Jordbruksverket fastställd blankett D173C. Blanketten ska skickas eller lämnas till länsstyrelsen i det län där anläggningen är belägen. Till ansökan ska fogas två exemplar av skalenliga plan- och sektionsritningar som visar åtgärdens omfattning.

text: Förhandsanmälan får göras av sådan förprövningspliktig åtgärd som är nödvändig att genomföra som en följd av restriktion Jordbruksverket beslutat om med anledning av utbrott av smittsam djursjukdom. Förhandsanmälan ska göras på av Jordbruksverket fastställd blankett D173D. Blanketten ska skickas eller lämnas till länsstyrelsen i det län där anläggningen är belägen. Till ansökan ska fogas skalenlig situationsplan över anläggningen. På denna situationsplan ska samtliga byggnader som finns på anläggningen anges med tydliga anvisningar om vad varje byggnad används till. På situationsplanen ska också tydligt anges vilken eller vilka byggnader som omfattas av åtgärden. Om endast del eller delar av en byggnad omfattas av åtgärden ska delen eller delarna tydligt anges.

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2019, då Jordbruksverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2012:12

text: ) om förprövning upphör att gälla. De allmänna råden ska gälla från samma tidpunkt.

text: CHRISTINA NORDIN

text: Helena Elofsson (Avdelningen för djurskydd och hälsa)


title: Staten jordbruksverks föreskrifter om godkännande

text: Bestämmelser om godkännande från djurhälso- och djurskyddssynpunkt av nya tekniska system och ny teknisk utrustning för djurhållning (ny teknik) finns i

text: 6 kap. 5 §

text: och

text: 8 kap. 16 §

text: djurskyddsförordningen (2019:66)

text: Godkännande av ny teknik krävs endast vid hållande av hästar eller djur som föds upp eller hålls för produktion av livsmedel, ull, skinn eller pälsar. Varor som har genomgått motsvarande förfarande i ett annat EU-land, Turkiet eller en Efta-stat som har undertecknat EES-avtalet omfattas inte av kravet på godkännande av ny teknik om förfarandet har skett enligt kriterier som garanterar att en djurskyddsnivå motsvarande den svenska uppnås.

text: Ansökan om godkännande av ny teknik ska göras skriftligen hos Jordbruksverket. Av ansökningshandlingarna ska framgå - sökandens namn och adress, - djurslag som berörs, - syfte, - tekniskt utförande, - funktion samt - eventuella referenser (utlåtanden från sakkunniga, litteraturhänvisningar, m.m.).

text: Den som vill använda en sådan vara som avses i 2 § andra stycket ska anmäla detta skriftligen till Jordbruksverket. Anmälan ska innehålla följande uppgifter: - anmälarens namn och adress, - beskrivning av varan, - av vilken utländsk institution och i vilket land varan har godkänts, samt - vid vilken tidpunkt varan avses börja användas. Till anmälan enligt första stycket ska fogas en kopia av det utländska beslutet.

text: Vid handläggning av ärende avseende godkännande av ny teknik kommer ärendet att hänföras till någon av följande kategorier:

text: Anmälan har gjorts enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EUT L 241, 17.9.2015, s. 1, Celex 32015L1535).

text: I. Enkelt ärende

text: Beslut kan fattas av Jordbruksverket på föreliggande handlingar eller med mindre kompletteringar.

text: II. Ärende som avgörs efter mindre utredning

text: Beslutsunderlaget måste kompletteras med ytterligare fakta såsom synpunkter från experter och litteraturstudier.

text: III. Ärende som avgörs efter försöksmässig provning

text: Jordbruksverket beslutar att försöksmässig provning måste genomföras innan beslut i ärendet kan fattas. Sökanden anmodas inkomma med försöksplan som ska godkännas av Jordbruksverket. 6 § Vid handläggning av ärenden om godkännande av ny teknik tas avgift ut enligt 4 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2019:10

text: ) om avgifter i vissa djurskyddsärenden. 7 § Ny teknik som har godkänts av Jordbruksverket eller som omfattas av 2 § andra stycket och har anmälts enligt 4 § får användas utan hinder av dessa föreskrifter.

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2019, då Djurskyddsmyndighetens föreskrifter (

text: DFS 2007:1

text: ) om godkännande av ny teknik upphör att gälla.

text: CHRISTINA NORDIN Helena Elofsson (Avdelningen för djurskydd och hälsa)


title: Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om offentlig djurskyddskontroll

text: Grundläggande bestämmelser om offentlig djurskyddskontroll finns i 1.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004

text: om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd, 2. kapitel III samt artikel

text: och

text: i rådets förordning (EG) nr 1/2005 av den 22 december 2004 om skydd av djur under transport och därmed sammanhängande förfaranden och om ändring av direktiven

text: och

text: och förordning

text: (EG) nr 1255/97

text: , 3.

text: artikel 5

text: och bilaga I i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 854/2004 av den 29 april 2004

text: om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel, 4.

text: 8 kap.

text: 17 §§

text: djurskyddslagen (2018:1192)

text: och 5. kap

text: 2 §

text: 8 kap.

text: 11 §§

text: och

text: 16 §§

text: i

text: djurskyddsförordningen (2019:66)

text: , samt 5. Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:4

text: ) om cirkusdjur.

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser och allmänna råd om hur offentlig kontroll av efterlevnaden av djurskyddslagstiftningen ska bedrivas.

text: Livsmedelsverket som kontrollmyndighet omfattas inte av 5 §, 6 § första stycket 4 samt 10-12, 14 och 16-19 §§ i föreskrifterna.

text: I dessa föreskrifter avses med

text: Jfr.

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/63/EU av den 22 september 2010

text: om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål (EUT L 276, 20.10.2010, s. 33 (Celex 32010L0063)). 2 EUT L 165, 30.4.2004, s. 1 (Celex 32004R0882). 3 EUT L 3, 5.1.2005, s. 1 (Celex 32005R0001). 4 EUT L 139, 30.4.2004, s. 206 (Celex 32004R0854).

text: befogad anmälan: anmälan efter vilken myndigheten konstaterar brist vid kontrollen, djurskyddskontrollregistret: det gemensamma register över kontrollobjekt som länsstyrelserna och Jordbruksverket har tillgång till, djurskyddslagstiftning:

text: djurskyddslagen (2018:1192)

text: djurskyddsförordningen (2019:66)

text: , de myndighetsföreskrifter som har utfärdats med stöd av förordningen och de EG-bestämmelser som kompletteras av lagen, extra offentlig kontroll: kontroll som utförs efter att bristande efterlevnad har påvisats vid den normala offentliga kontrollen eller annan ordinarie verksamhet. Det kan också vara den kontroll, fysisk eller administrativ, som utförs med anledning av befogade anmälningar eller annan information som kan tyda på bristande efterlevnad av djurskyddslagstiftningen, kontrollmyndighet: den myndighet som har bemyndigats att utöva offentlig kontroll, kontrollobjekt: fysisk eller juridisk person tillsammans med den plats där personen håller djur som omfattas av djurskyddslagstiftningen eller fysisk person som har fråntagits rätten att vara ägare till djur eller att vara djurhållare eller att hantera djur, och riskklassificering: beskrivning av risk för bristande djurskydd hos enskilda kontrollobjekt med hjälp av rang, kategori eller poäng. Övriga relevanta definitioner finns i förordning

text: (EG) nr 882/2004

text: Register över kontrollobjekt

text: En kontrollmyndighet ska ha ett register med uppgifter om de kontrollobjekt som finns inom myndighetens geografiska verksamhetsområde. Detta gäller för de typer av kontrollobjekt som framgår av bilaga 1.

text: Allmänna råd till 5 §

text: Lämpligen kan djurskyddskontrollregistret (DSK) användas.

text: Plan för djurskyddskontroll

text: En kontrollmyndighet ska varje år fastställa en plan för det kommande kalenderårets djurskyddskontroll. Planen ska minst innehålla 1. eventuella brister som framkommit vid utvärderingen av kontrollen enligt 7 § och hur de ska åtgärdas, 2. den planerade djurskyddskontroll myndigheten avser att utföra under året, 3. de resurser som krävs, främst i form av personal, för att myndigheten ska kunna utföra djurskyddskontrollen och en bedömning av om behoven är uppfyllda för kommande år, samt 4. vilka kontrollobjekt länsstyrelsen har en överenskommelse om med annan länsstyrelse enligt

text: 8 kap. 6 § i djurskyddsförordningen (2019:66)

text: . På begäran ska planen enligt första stycket skickas till Jordbruksverket.

text: 5 EUT L 165, 30.4.2004, s. 1 (Celex 32004R0882).

text: Allmänna råd till 6 §

text: Djurtransporter

text: Länsstyrelsens plan för djurskyddskontroll bör omfatta kontroll av djurtransporter, som uppfyller kraven på kontroll enligt artikel 27 i förordning nr

text: (EG) 1/2005

text: . Planen bör omfatta kontroll av transporter under färd och kontroll vid i- och urlastning.

text: Uppföljning och utvärdering av genomförd djurskyddskontroll

text: Kontrollmyndigheten ska varje år genomföra en uppföljning och en utvärdering av föregående verksamhetsårs djurskyddskontroll. Vid uppföljning och utvärdering är en jämförelse mellan plan och utfall särskilt viktig.

text: Rapportering av djurskyddskontroll

text: En kontrollmyndighet ska årligen rapportera om sin djurskyddskontroll till Jordbruksverket. Rapporten ska innehålla de uppgifter som Jordbruksverket begär och göras enligt de anvisningar som Jordbruksverket lämnar. Registreringen av kontrollresultatet ska göras senast den 1 februari året efter att kontrollen har genomförts.

text: Krav på kompetens

text: Bestämmelser om kompetens och kompetensförsörjning finns i

text: 8 kap. 2 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: och

text: artikel 6 i förordning (EG) nr 882/2004

text: Rapport efter djurskyddskontroll

text: Utöver vad som anges i

text: artikel 9.2 i förordning (EG) nr 882/2004

text: ska en kontrollrapport minst innehålla 1. tid och plats för kontrollen, 2. om och i så fall när kontrollen aviserats i förväg, 3. vilka som var närvarande vid kontrollen, 4. vad kontrollen omfattade exempelvis vilka djurslag och vilka stallavdelningar eller liknande som kontrollerades och vad som framkom, 5. kontrollmyndighetens bedömning och de åtgärder som kontrollmyndigheten avser att vidta med anledning av det som framkom vid kontrollen, samt 6. en allmän information om att kontrollobjektets verksamhet omfattas av djurskyddslagstiftningen samt att den som är ansvarig för verksamheten är skyldig att känna till och följa gällande bestämmelser.

text: Djurhållaren ska få del av kontrollrapporten snarast efter utförd djurskyddskontroll. Den som har utfört kontrollen ska underrätta djurhållaren om sin preliminära bedömning i samband med eller då så inte är möjligt snarast efter att kontrollen avslutats.

text: 6 EUT L 3, 5.1.2005, s. 1 (Celex 32005R0001). 7 EUT L 165, 30.4.2004, s. 1 (Celex 32004R0882). 8 EUT L 165, 30.4.2004, s. 1 (Celex 32004R0882).

text: Prioritering av kontrollobjekt

text: Kontrollmyndigheten ska göra en riskklassificering av kontrollobjekten inom sitt geografiska verksamhetsområde. Kontroll av objekten ska sedan genomföras med denna riskklassificering som grund. Klassificeringen ska dokumenteras.

text: Allmänna råd till 12 §

text: Länsstyrelsen bör under verksamhetsåret i första hand utföra normala (planerade) kontroller. Normal kontroll (inklusive uppföljning av dessa) bör utgöra minst 50 % av antalet genomförda djurskyddskontroller under ett år. Vid behov av prioritering mellan objekt bör följande grunder för prioritering användas. 1. tid sedan senaste djurskyddskontrollen, 2. tidigare kända djurskyddsproblem hos kontrollobjekten, samt 3. stort djurantal eller hantering av ett stort djurantal per tidsenhet. Av de planerade kontrollerna bör ett antal kontroller, motsvarande 10 %, utföras på ett slumpmässigt urval av kontrollobjekt.

text: Alla kontrollobjekt med tillstånd enligt

text: 7 kap. 2 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: ska kontrolleras. Minst en tredjedel av alla kontrollobjekt ska kontrolleras varje år, i enlighet med den riskklassificering som gjorts enligt tredje stycket. Följande faktorer ska användas som grund för riskklassificering av kontrollobjekt med försöksdjur: 1. antal djur och vilka djurslag som hålls, 2. tidigare kontrollresultat samt 3. information som kan tyda på bristande efterlevnad. Vid riskklassificeringen av användare av försöksdjur ska, förutom vad som angetts i första stycket även antal och typ av djurförsök användas som grund. Kontrollobjekt som håller primater som försöksdjur ska kontrolleras varje år.

text: Kontroller utöver urval på grund av riskvärdering

text: Utöver kontroller enligt 12 och 13 §§ ska objekt, utifrån en prioritering, kontrolleras då det finns anledning att anta att djurskyddslagstiftningen eller beslut fattade med stöd av lagstiftningen inte efterlevs. Kontroll ska genomföras före beslut enligt

text: 6 kap. 4 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: och

text: 3 kap. 6 § djurskyddsförordningen (2019:66)

text: Kontroll av slakteri

text: Utöver länsstyrelsens kontroll av slakterier ska Livsmedelsverkets officiella veterinärer och officiella assistenter på slakterier, särskilt kontrollera efterlevnaden av 1. förordning

text: (EG) nr 1/2005

text: 9 EUT L 3, 5.1.2005 (Celex 32005R0001).

text: 2 kap. 13 §

text: och

text: 5 kap. 1 §

text: djurskyddslagen (2018:1192)

text: samt

text: 2 kap. 16 §

text: och

text: 5 kap. 1 §

text: djurskyddsförordningen (2019:66)

text: , 3. Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:7

text: ) om transport av levande djur, 4. Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:8

text: ) om slakt och annan avlivning av djur, samt 5. Rådets förordning

text: (EG) nr 1099/2009

text: av den 24 september 2009 om skydd av djur vid tidpunkten för avlivning.

text: Avgift för extra offentlig kontroll

text: Enligt artikel 28 förordning

text: (EG) nr 882/2004

text: ska företag med livsmedelsproducerande djur, och enligt

text: 8 kap. 13 § djurskyddsförordningen (2019:66)

text: också andra djurhållare debiteras för all den tid som åtgår för genomförande av kontrollen samt för förberedande och uppföljande administrativt arbete, för analysoch undersökningskostnader samt för övriga kostnader som extra offentlig kontroll medför. Timkostnad ska debiteras med 800 kr/timme och för minst 30 minuter, därefter debiteras varje påbörjad 30-minutersperiod.

text: Vid debitering för kontroll enligt 16 § ska kostnaden för restiden fördelas mellan kontrollobjekten. Kostnaden för restid som debiteras kontrollobjekten får inte överstiga vad som skulle ha debiterats vid resa tur och retur länsstyrelsen eller annan plats där kontrollanten vistas. Längsta tid som får debiteras för resa per kontroll är två timmar.

text: Påminnelseavgift ska debiteras för skriftlig betalningspåminnelse med samma belopp som anges i förordningen (

text: ) om ersättning för inkassokostnader m.m.

text: Dröjsmålsränta ska debiteras enligt

text: räntelagen (1975:635)

text: vid försenad betalning.

text: Övriga bestämmelser

text: En kontrollmyndighet som uppmärksammar djurskyddsbrister som på goda grunder kan antas bero på en viss form av djurhållning, metod, system, utrustning eller liknande ska anmäla det till Jordbruksverket. Detta gäller inte de brister som kontrollmyndigheten vet att Jordbruksverket redan har kännedom om.

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: 10 EUT L 303, 18.11.2009, s. 1 (Celex 32009R1099). 11 EUT L 165, 30.4.2004, s. 1 (Celex 32004R0882).

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2019, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: ) om offentlig djurskyddskontroll upphör att gälla. De allmänna råden ska gälla från och med samma tidpunkt.

text: CHRISTINA NORDIN

text: Helena Elofsson (Avdelningen för djurskydd och hälsa)

text: Bilaga 1

text: Följande verksamheter omfattas av kravet på registrering i 5 §. - Djurförsök som har godkänts av en djurförsöksetisk nämnd - Djurhållning som omfattas av Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:18

text: ) om nötkreaturshållning inom lantbruket m.m.; Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:20

text: ) om grishållning inom lantbruket m.m.; Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:21

text: ) om fårhållning inom lantbruket m.m.; Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:22

text: ) om gethållning inom lantbruket m.m.; Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:16

text: ) om uppfödning och hållande av pälsdjur; Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:23

text: ) om fjäderfähållning inom lantbruket m.m. och Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:24

text: ) om kaninhållning inom lantbruket m.m. - Fiskodling (endast livsmedelsändamål) - Handel med djur i detaljistledet (försäljning till konsument) - Hållande av icke domesticerade djur i hägn och rehabiliteringsverksamhet för vilt - Hållning av djur i karantäner (egna sällskapsdjur ingår inte i avsedd verksamhet) - Hållning av cirkusdjur i vinterkvarter - Import och handel med djur i grossistledet - Livdjursförmedling - Offentlig förevisning av djur vid anläggningar som är godkända enligt

text: - Regelbunden inhysning av djur vid gränskontrollstationer och utrymmen på flygplatser, hamnar m.m. - Renskötsel - Slakteriverksamhet som bedrivs på anläggning enligt förordning

text: (EG) nr 1099/2009

text: som är varje anläggning där landlevande djur slaktas och som faller inom tillämpningsområdet för

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004

text: om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung - Slakt på gård för små och lokala leveranser enligt 24 § Livsmedelsverkets föreskrifter (

text: LIVSFS 2005:20

text: ) om livsmedelshygien - Sällskapsdjurshållning där kontroll har utförts (tillstånd enligt

text: 6 kap. 4 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: ingår inte i avsedd verksamhet) - Transport av djur som godkänd transportör enligt Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2019:7

text: ) om transport av levande djur. - Undervisning med djur - Verksamhet med djur hos vaktbolag - Verksamhet med försöksdjurstillstånd enligt

text: 7 kap. 2 § djurskyddslagen (2018:1192)

text: - Verksamhet med försöksdjur vid anläggningar godkända enligt

text: 7 kap. 30 § djurskyddsförordningen

text: 12 EUT L 303, 18.11.2009, s. 1 (Celex 32009R1099). 13 EUT L 139, 30.4.2004, s. 55 (Celex 32004R0853).

text: - Verksamhet med tillstånd enligt

text: 6 kap. 4 § djurskyddslagen

text: - Verksamhet vid seminstationer och spermastationer Enligt 5 § ska kontrollmyndigheten dessutom ha ett register över personer med djurförbud enligt

text: 9 kap.

text: 3 §§

text: djurskyddslagen