title: Transportstyrelsens föreskrifter om metoder och teknisk utrustning för säkerhetskontroll – luftfartsskydd, TSFS 2010:67

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas av alla verksamhetsutövare som omfattas av det nationella säkerhetsprogrammet och som utför säkerhetskontroll av 1. passagerare, 2. kabinbagage, 3. andra personer än passagerare och medförda föremål, 4. lastrumsbagage, 5. frakt, kurir- och expresspaket samt post, 6. förnödenheter för användning ombord, och 7. varuleveranser till flygplatser.

text: Sekretess

text: Delar av dessa föreskrifter omfattas av sekretess enligt

text: 18 kap. 8 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)

text: och kungörs inte med stöd av

text: 2 § lagen (1976:633)

text: om kungörande av lagar och andra författningar. De paragrafer som omfattas är markerade med ”Sekretess”.

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 300/2008 av den 11 mars 2008

text: om gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten och om upphävande av förordning

text: (EG) nr 2320/2002

text: (EUT L 97, 9.4.2008, s. 72–84, Celex 32008R0300).

text: Förordningskrav

text: För att säkerställa tillämpningen av de gemensamma grundläggande standarderna avseende luftfartsskydd återges i relevanta delar utdrag ur

text: kommissionens förordning (EU) nr 185/2010 av den 4 mars 2010

text: om detaljerade bestämmelser för genomförande av de gemensamma grundläggande standarderna avseende luftfartsskydd i dessa föreskrifter.

text: Definitioner och förkortningar

text: I dessa föreskrifter avses med EDS (Explosive Detection System) ett system eller en kombination av olika tekniker för att upptäcka och, med hjälp av alarm, avslöja förekomsten av sprängämnen i bagage oavsett vilket material väskan är tillverkad av ETD (Explosive Trace Detection) utrustning för att avslöja förekomsten av mycket små mängder explosiva material i bagage eller andra föremål som utsätts för analys förbjudna föremål vapen, sprängämnen eller andra farliga anordningar, föremål eller ämnen som kan användas för att begå en olaglig handling som äventyrar skyddet av den civila luftfarten förnödenheter för föremål som är avsedda att tas ombord på ett flygplan användning för att användas, konsumeras eller köpas av passageombord rare eller besättning under flygning kabinbagage bagage som är avsett att transporteras i luftfartygets kabin LAGs (Liquids, Aerosols and Gels) vätska, geléer och sprayer, dvs. krämer, blandningar av vätska och fasta ämnen samt innehåll i tryckbehållare såsom tandkräm, hårgelé, drycker, soppor, saft, parfym, raklödder och annat med liknande konsistens lastrumsbagage bagage som är avsett att transporteras i luftfartygets lastrum manuell genom- en ytlig kroppsvisitation som utförs utanpå kläder och sökning som genomförs i avsikt att upptäcka vapen, explosiva ämnen och andra förbjudna föremål

text: nationellt säker- ett samlat dokument som består av Transportstyrelsens hetsprogram föreskrifter avseende luftfartsskyddet samt en informa- (NASP) tionsdel

text: EUT L 55, 5.3.2010, s. 1–55 (Celex 32010R0185).

text: obeledsagat bagage som tas emot för transport i lastrummet på ett lastrumsbagage flygplan och som har checkats in av en passagerare som inte finns ombord säkerhetskontroll utnyttjande av tekniska eller andra metoder avsedda att identifiera och/eller upptäcka förbjudna föremål TIP (Threat Image Projection) en mjukvara som generar fingerade bilder av förbjudna föremål i en verklig röntgenbild av en väska verksamhetsutövare flygplatsoperatör, flygföretag, fraktagent, postoperatör eller cateringföretag.

text: Metoder för säkerhetskontroll

text: Säkerhetskontroll av passagerare

text: En verksamhetsutövare som utför säkerhetskontroll av passagerare ska säkerställa följande:

text: Utdrag ur förordning

text: (EU) nr 185/2010

text: , bilagan punkt 4.1.1 - Säkerhetskontroll av passagerare

text: 4.1.1.1.1. Före säkerhetskontroll ska passagerarna ta av sig rockar, kappor, jackor och kavajer, vilka ska säkerhetskontrolleras som kabinbagage.

text: 4.1.1.1.2. Passagerarna ska säkerhetskontrolleras genom a) manuell genomsökning, eller

text: b) metalldetektorbågar.

text: Om säkerhetskontrollanten inte kan avgöra om passageraren för med sig förbjudna föremål ska passageraren vägras tillträde till behörighetsområden eller kontrolleras om tills kontrollanten är tillfredsställd.

text: 4.1.1.1.3. Manuella genomsökningar ska genomföras på ett sätt som

text: i rimlig grad säkerställer att passageraren inte för med sig

text: förbjudna föremål.

text: 4.1.1.1.4. Om metalldetektorutrustning ger alarm ska orsaken till detta lösas.

text: 4.1.1.1.5. Handburna metalldetektorer får endast användas som en kompletterande metod för säkerhetskontroll. De ska inte ersätta kravet på manuell genomsökning.

text: 4.1.1.1.6. Om levande djur får tas med i luftfartygets kabin ska

text: djuret säkerhetskontrolleras som en passagerare eller som

text: kabinbagage.

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Säkerhetskontroll av kabinbagage

text: En verksamhetsutövare som utför säkerhetskontroll av kabinbagage ska säkerställa följande:

text: Utdrag ur förordning

text: (EU) nr 185/2010

text: , bilagan punkt 4.1.2 - Säkerhetskontroll av kabinbagage

text: 4.1.2.1. Innan kabinbagage säkerhetskontrolleras ska bärbara

text: datorer och andra större elektroniska föremål tas ut ur kabinbagaget och säkerhetskontrolleras separat. 4.1.2.2. Innan säkerhetskontrollen ska LAGs tas ut ur kabinbagaget och säkerhetskontrolleras separat, såvida inte den utrustning som används för säkerhetskontroll av kabinbagage också kan kontrollera flera slutna behållare för LAGs inuti bagaget […].

text: Om LAGs tas ut ur kabinbagaget ska passageraren visa upp

text: a) alla vätskor, geléer och sprayer i särskilda behållare med en

text: volym på högst 100 milliliter eller motsvarande i en genomskinlig, återförslutbar plastpåse med en volym på högst 1

text: liter, varvid innehållet i plastpåsen ska rymmas i påsen utan

text: problem och påsen ska vara helt stängd, och

text: b) andra LAGs separat.

text: 4.1.2.3. Kabinbagage ska säkerhetskontrolleras genom

text: a) manuell genomsökning,

text: b) röntgenutrustning, eller

text: c) EDS-utrustning (explosive detection system).

text: Om säkerhetskontrollanten inte kan fastställa om kabinbagaget innehåller förbjudna föremål ska bagaget vägras eller kontrolleras om tills kontrollanten är tillfredsställd.

text: 4.1.2.4. Manuell genomsökning av kabinbagage ska omfatta en

text: 4.1.2.5. Om röntgen eller EDS används ska varje bild granskas av kontrollanten.

text: 4.1.2.6. Om röntgen eller EDS används ska orsakerna till alla eventuella alarm lösas till kontrollantens belåtenhet, i syfte att i

text: rimlig grad utesluta att förbjudna föremål förs med in i

text: behörighetsområdet eller ombord på luftfartyget.

text: 4.1.2.7. Om röntgen eller EDS används ska alla föremål vars

text: densitet hindrar kontrollanten från att analysera kabinbagagets innehåll tas ut ur bagaget. Väskan ska sedan kontrolleras igen, och föremålet ska kontrolleras separat som kabinbagage.

text: 4.1.2.8. Väskor som konstateras innehålla en stor elektrisk apparat ska kontrolleras igen med apparaten borttagen; den elektriska apparaten ska kontrolleras separat.

text: 4.1.2.9. Sprängämneshundar och utrustning för att upptäcka spår av sprängämnen (ETD – explosive trace detection) får endast användas som en kompletterande metod för säkerhetskontroll.

text: Sekretess

text: Säkerhetskontroll av vätskor, sprayer och geléer (LAGs)

text: En verksamhetsutövare som utför säkerhetskontroll ska säkerställa att LAGs kontrolleras enligt följande:

text: Utdrag ur förordning

text: (EU) nr 185/2010

text: , bilagan punkt 4.1.3 - Säkerhetskontroll av vätskor, geléer och sprayer

text: 4.1.3.1. LAGs ska säkerhetskontrolleras genom

text: a) röntgenutrustning, b) EDS-utrustning (explosive detection system equipment), c) ETD-utrustning (ETD – explosive trace detection),

text: d) testremsor, eller

text: e) skanner för vätska i behållare.

text: 4.1.3.2. Avsmakning eller test på huden kan tillämpas som

text: kompletterande metod för säkerhetskontroll.

text: 4.1.3.4. LAGs kan undantas från säkerhetskontroll om de

text: a) är i särskilda behållare med en volym på högst 100 milliliter eller motsvarande i en genomskinlig, återförslutbar plastpåse med en volym på högst 1 liter, varvid innehållet i plastpåsen

text: ska rymmas i påsen utan problem och påsen ska vara helt

text: stängd,

text: b) ska användas under resan och antingen är nödvändiga av medicinska skäl eller ingår i en särskild diet, inbegripet barnmat; på uppmaning ska passageraren kunna styrka den

text: undantagna vätskans äkthet,

text: c) införskaffats på flygsidan bortom den punkt där boardingkorten kontrolleras, i butiker som omfattas av godkända säkerhetsrutiner som ingår i flygplatsens säkerhetsprogram, under förutsättning att vätskan är

text: förpackad så att det tydligt syns om förpackningen har utsatts

text: för manipulering och att den inköpts på den flygplatsen den

text: dagen,

text: d) införskaffats inom behörighetsområdet, i butiker som omfattas av godkända säkerhetsrutiner som ingår i flygplatsens

text: säkerhetsprogram,

text: e) införskaffats vid en annan flygplats i gemenskapen, under

text: förutsättning att vätskan är förpackad så att det tydligt syns

text: om förpackningen har utsatts för manipulering och att den inköpts på flygsidan på den flygplatsen den dagen, eller

text: f) införskaffats ombord på ett EG-flygföretags luftfartyg, under förutsättning att vätskan är förpackad så att det tydligt syns

text: om förpackningen har utsatts för manipulering och att den

text: inköpts ombord på det luftfartyget den dagen.

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Säkerhetskontroll av andra personer än passagerare

text: En verksamhetsutövare som utför säkerhetskontroll av andra personer än passagerare ska säkerställa följande:

text: Utdrag ur förordning

text: (EU) nr 185/2010

text: , bilagan punkt 1.3.1 - Säkerhetskontroll av andra personer än passagerare och medförda föremål

text: 1.3.1.1. Säkerhetskontroll av andra personer än passagerare och

text: deras medförda föremål ska genomföras på samma sätt som för

text: passagerare och kabinbagage.

text: 1.3.1.4. Föremål som listas i tillägg 4-C får endast medföras om personen har tillstånd till detta i syfte att utföra uppgifter som är viktiga för driften av flygplatsanläggningen eller luftfartyget, eller för arbetsuppgifter under flygningen.

text: Tillägg 4-C finns i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

text: Vid säkerhetskontroll av andra personer än passagerare ska metoder enligt 5-11 §§ tillämpas.

text: Vid säkerhetskontroll av föremål som medförs av andra personer än passagerare ska metoder enligt 14-15 §§ tillämpas.

text: Sekretess

text: Manuell genomsökning ska genomföras i enlighet med bilaga 2 till dessa föreskrifter för att i rimlig grad utesluta att förbjudna föremål medförs.

text: Säkerhetskontroll av lastrumsbagage

text: En verksamhetsutövare som utför säkerhetskontroll av lastrumsbagage ska säkerställa följande:

text: Utdrag ur förordning

text: (EU) nr 185/2010

text: , bilagan punkt 5.1- Säkerhetskontroll av lastrumsbagage

text: 5.1.1. Följande metoder ska användas för att säkerhetskontrollera lastrumsbagage, antingen var och en för sig, eller i kombination: a) manuell genomsökning, b) röntgenutrustning, c) EDS-utrustning (explosive detection system equipment), eller d) ETD-utrustning (ETD – explosive trace detection).

text: Om säkerhetskontrollanten inte kan fastställa om lastrumbagaget innehåller förbjudna föremål ska bagaget vägras eller kontrolleras om tills kontrollanten är tillfredsställd.

text: 5.1.2. Manuell genomsökning av lastrumsbagage ska omfatta en

text: noggrann manuell kontroll av bagaget, inbegripet dess innehåll, för att i rimlig grad utesluta att det innehåller förbjudna föremål. 5.1.3. Om röntgen eller EDS används ska alla föremål vars densitet hindrar kontrollanten från att analysera lastrumsbagaget kontrolleras med en annan metod.

text: 5.1.4. Säkerhetskontroll med ETD […] ska innebära analys av

text: prover som tas från bagagets in- och utsida och från dess innehåll. Innehållet får också omfattas av manuell kontroll.

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Obeledsagat lastrumsbagage

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Frakt, kurir- och expresspaket samt post

text: En verksamhetsutövare som utför säkerhetskontroll av frakt, kuriroch expresspaket samt post ska säkerställa följande:

text: Utdrag ur förordning

text: (EU) nr 185/2010

text: , bilagan punkt 6.2.1 - Säkerhetskontroll

text: 6.2.1.1. Vid säkerhetskontroll av frakt eller post

text: a) ska de metoder som har bäst förutsättningar för att upptäcka

text: förbjudna föremål användas, med hänsyn till försändelsens art, och

text: b) ska det säkerställas att de metoder som används håller tillräckligt hög standard för att i rimlig grad säkerställa att inga förbjudna föremål finns dolda i försändelsen.

text: 6.2.1.2. Om kontrollanten inte i rimlig grad kan utesluta att förbjudna föremål ingår i försändelsen ska försändelsen vägras eller

text: säkerhetskontrolleras igen till dess att kontrollanten är

text: tillfredsställd.

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Förnödenheter för användning ombord

text: En verksamhetsutövare som utför säkerhetskontroll av förnödenheter för användning ombord ska säkerställa följande:

text: Utdrag ur förordning

text: (EU) nr 185/2010

text: , bilagan punkt 8.1.2 - Säkerhetskontroll

text: 8.1.2.1. Vid säkerhetskontroll av förnödenheter för användning ombord ska metoder eller förfaranden användas som tar hänsyn till

text: förnödenheternas art; dessa metoder och förfaranden ska vara

text: sådana att de i rimlig gradsäkerställer att inga förbjudna föremål döljs i förnödenheterna.

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Varuleveranser till flygplatser

text: En flygplatsoperatör som utför säkerhetskontroll av varuleveranser till flygplatsen ska säkerställa följande:

text: Utdrag ur förordning

text: (EU) nr 185/2010

text: , bilagan punkt 9.1.2 - Säkerhetskontroll

text: 9.1.2.1. Vid säkerhetskontroll av leveranser av varor till flygplatsen

text: ska metoder användas som tar hänsyn till varornas art; dessa metoder och förfaranden ska vara sådana att de i rimlig grad

text: säkerställer att inga förbjudna föremål döljs i varorna.

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Teknisk utrustning

text: Anskaffning av teknisk utrustning

text: När ny teknisk utrustning för säkerhetskontroll anskaffas ska en verksamhetsutövare avkräva en skriftlig försäkran av tillverkaren att utrustningen uppfyller föreskriven standard enligt gällande EG-förordningar och beslut.

text: Tekniskt ansvarig

text: En verksamhetsutövare som använder teknisk utrustning för säkerhetskontroll ska utse en person som ansvarar för att utrustningen uppfyller kraven enligt dessa föreskrifter.

text: Metalldetektorbågar

text: En verksamhetsutövare som använder en metalldetektorbåge vid säkerhetskontroll ska säkerställa följande:

text: Utdrag ur förordning

text: (EU) nr 185/2010

text: , bilagan punkt 12.1.1 - Allmänna principer

text: 12.1.1.1. Metalldetektorbågar ska kunna upptäcka och med hjälp av larm avslöja åtminstone specificerade metallföremål, både enskilda sådana och i kombination. 12.1.1.2. Detta ska ske oberoende av metallföremålets placering och riktning. 12.1.1.3. Metalldetektorbågen ska vara ordentligt fastsatt i ett stabilt fundament. 12.1.1.4. Metalldetektorbågen ska ha en visuell indikator som visar när den är i drift. 12.1.1.5. Justeringen av metalldetektorbågens larmkänslighet ska vara skyddad och bara kunna utföras av godkända personer.

text: 12.1.1.6. Metalldetektorbågen ska avge både en ljussignal och en

text: ljudsignal när den upptäcker metallföremål som anges i punkt

text: 12.1.1.1. Signalerna ska kunna ses och höras på ett avstånd av två meter.

text: 12.1.1.7. Ljussignalen ska ge en indikation om styrkan på den signal som upptäcks av metalldetektorbågen.

text: 12.1.1.8. Metalldetektorbågen ska placeras så att den inte påverkas av interferenskällor.

text: En verksamhetsutövare som använder en metalldetektorbåge vid säkerhetskontroll ska säkerställa att denna uppfyller följande standarder och funktionskrav:

text: Utdrag ur förordning

text: (EU) nr 185/2010

text: , bilagan punkt 12.1.2 - Standarder för metalldetektorbågar

text: 12.1.2.2. All WTMD-utrustning ska uppfylla standard 1.

text: Standard 1 ska upphöra att gälla den 1 januari 2011.

text: 12.1.2.3. Standard 2 ska gälla för metalldetektorbågar som

text: installeras från och med den 5 januari 2007, om det inte före detta datum ingåtts ett kontrakt om att installera metalldetektorbågar som uppfyller standard 1.

text: Alla metalldetektorbågar ska uppfylla standard 2 den 1 januari 2011.

text: Utdrag ur förordning

text: (EU) nr 185/2010

text: , bilagan punkt 12.1.3 - Ytterligare krav för metalldetektorbågar

text: Alla metalldetektorbågar för vilka det ingåtts ett installations-

text: kontrakt från och med den 5 januari 2007 ska kunna

text: a) avge en ljud- och/eller ljussignal för en viss procentandel personer som passerar metalldetektorbågen och som inte utlöste larmet enligt punkt 12.1.1.1; procentandelen ska kunna ställas in, b) räkna antalet kontrollerade personer, utom dem som passerar genom metalldetektorbågen i motsatt riktning,

text: c) räkna antalet larm, och

text: d) beräkna hur hög procentandel av de kontrollerade personerna som utlöser larmet.

text: Hänvisningen i punkt a) i utdraget ovan innebär att en metalldetektorbåge genom alarm ska kunna detektera och indikera åtminstone specificerade metallföremål, både separat och i kombination.

text: Funktionstest

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Prestandatest

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Handburen metalldetektor

text: En verksamhetsutövare som använder en handburen metalldetektor vid säkerhetskontroll ska säkerställa följande:

text: Utdrag ur förordning

text: (EU) nr 185/2010

text: , bilagan punkt 12.2 - Handburna metalldetektorer

text: 12.2.1. Handburna metalldetektorer ska kunna upptäcka både

text: järnhaltiga och icke-järnhaltiga metaller. Detektion och identifiering av den upptäckta metallens position ska anges genom alarm. 12.2.2. Justeringen av metalldetektorns larmkänslighet ska vara skyddad och bara kunna utföras av godkända personer. 12.2.3. Metalldetektorn ska ge en ljudsignal när den upptäcker metallföremål. Signalen ska kunna uppfattas på ett avstånd av en meter. 12.2.4. Metalldetektorns prestanda ska inte påverkas av interferenskällor. 12.2.5. Metalldetektorn ska ha en visuell indikator som visar när den är i drift.

text: Funktionstest

text: Sekretess

text: Prestandatest

text: Sekretess

text: Konventionell röntgenutrustning

text: Bildförbättringsfunktioner

text: Sekretess

text: Krav avseende bildkvalitet

text: Sekretess

text: Funktionstest

text: Sekretess

text: Prestandatest

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Sekretess

text: EDS (Explosive Detection System)

text: En verksamhetsutövare som använder en EDS-utrustning vid säkerhetskontroll ska säkerställa att denna uppfyller följande:

text: Utdrag ur förordning

text: (EU) nr 185/2010

text: , bilagan punkt 12.4.1 - Allmänna principer

text: 12.4.1.1. EDS ska kunna upptäcka och med hjälp av alarm avslöja en angiven mängd, eller mer, sprängämnen i bagage eller andra försändelser. 12.4.1.2. Detta ska ske oberoende av sprängämnets form, placering och läge. 12.4.1.3. EDS ska slå larm i följande fall: – När det upptäcker sprängämnen. – När det upptäcker närvaron av ett föremål som förhindrar att sprängämnen upptäcks.

text: – När innehållet i bagaget eller försändelsen är för kompakt

text: för att analyseras.

text: Standarder för EDS

text: En verksamhetsutövare som använder en EDS-utrustning vid säkerhetskontroll ska säkerställa att denna uppfyller följande standarder:

text: Utdrag ur förordning

text: (EU) nr 185/2010

text: , bilagan punkt 12.4.2 - Standarder för EDS

text: 12.4.2.2. All EDS-utrustning ska uppfylla standard 1. Standard 1 ska upphöra att gälla 1 september 2012.

text: 12.4.2.3. Standard 2 ska gälla för all EDS-utrustning som

text: installerats från och med 1 januari 2007, om inte ett kontrakt om installation av EDS som uppfyller standard 1 har ingåtts före 19 oktober 2006.

text: All EDS-utrustning ska senast den 1 september 2012 uppfylla

text: standard 2 […]. Standard 2 ska upphöra att gälla den 1 september 2018. 12.4.2.4. Standard 3 ska gälla för all EDS-utrustning som installeras från och med den 1 september 2012. All EDS-utrustning ska senast 1 september 2018 uppfylla standard 3.

text: EDS-utrustning som uppfyller standard 1 och som har installerats under perioden 1 januari 2003–1 september 2006 får användas som längst fram till den 1 januari 2014.

text: Sekretess

text: Krav på bildkvalitet för EDS

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Funktionstest

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Prestandatest

text: Sekretess

text: ETD (Explosion Trace Detection)

text: En verksamhetsutövare som använder en ETD-utrustning vid säkerhetskontroll ska säkerställa följande:

text: Utdrag ur förordning

text: (EU) nr 185/2010

text: , bilagan punkt 12.6 - Utrustning för att upptäcka spår av sprängämnen (ETD – Explosive Trace Detection)

text: Utrustning för att upptäcka spår av sprängämnen (ETD – explosive trace detection) ska kunna samla in och analysera partiklar på, eller ångor från, kontaminerade ytor eller innehåll i bagage eller försän-

text: delser, och med en alarmsignal ange om spår av sprängämnen

text: föreligger.

text: Funktionstest

text: Sekretess

text: Prestandatest

text: Sekretess

text: TIP (Threat Image Projection)

text: En verksamhetsutövare som använder TIP vid säkerhetskontroll ska säkerställa följande:

text: Utdrag ur förordning

text: (EU) nr 185/2010

text: , bilagan punkt 12.5.1 - Allmänna principer

text: 12.5.1.1. TIP ska kunna projicera in en fingerad bild av ett förbjudet föremål i en verklig röntgenbild av en väska eller försändelse som genomgår säkerhetskontroll. Den fingerade bilden ska kunna projiceras var som helst i röntgenbilden av väskan eller försändelsen som genomgår säkerhetskontroll, och placeringen ska inte vara fast utan variera slumpmässigt. Det ska vara möjligt att ställa in hur stor procentandel av röntgenbilderna som ska få en fingerad bild inprojicerad.

text: 12.5.1.2. TIP får inte inverka negativt på röntgenutrustningens prestanda och normala funktion.

text: Ingen indikering får ges till operatören om att en fingerad bild är på väg att projiceras eller har projicerats förrän det meddelande som avses i punkt 12.5.2.2 visas.

text: 12.5.1.3. Styrfunktionerna för TIP ska vara skyddade och

text: tillgängliga enbart för behöriga personer.

text: Utdrag ur förordning

text: (EU) nr 185/2010

text: , bilagan punkt 12.5.2 - TIP-systemets olika delar

text: 12.5.2.1. TIP ska minst omfatta följande: a) Ett bibliotek med virtuella bilder av förbjudna föremål.

text: b) En anordning för visning och borttagning av meddelanden

text: på skärmen. c) En anordning för registrering och presentation av resultaten från de enskilda operatörernas reaktioner på virtuella bilder.

text: 12.5.2.2. TIP ska visa ett meddelande för operatören

text: a) när operatören har reagerat på en fingerad bild, b) när operatören inte har reagerat på en fingerad bild,

text: c) när operatören har reagerat trots att ingen fingerad bild visades, och

text: d) när TIP misslyckades med att projicera den fingerade bilden

text: på korrekt sätt och operatören därför kunde se att den var

text: fingerad.

text: Meddelandet ska visas så att det inte skymmer bilden av väskan eller försändelsen.

text: Meddelandet ska vara kvar på skärmen tills operatören har tagit bort det. För fallen a och b ska meddelandet visas tillsammans med den fingerade bilden.

text: 12.5.2.3. För att kunna använda utrustning med aktiverad TIP ska operatören logga in med ett unikt användar-ID.

text: 12.5.2.4. TIP ska kunna lagra resultaten av enskilda operatörers reaktioner på fingerade bilder under minst tolv månader och i ett dataformat som medger framtagning av rapporter.

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Sekretess

text: Utrustning för säkerhetskontroll av vätskor, geléer och sprayer (LAGs)

text: En verksamhetsutövare som använder utrustning för säkerhetskontroll av LAGs ska säkerställa följande:

text: Utdrag ur förordning

text: (EU) nr 185/2010

text: , bilagan punkt 12.7.1 - Allmänna principer

text: 12.7.1.1. Utrustning som tas upp i förteckningen i punkt 4.1.3.1 och som används för säkerhetskontroll av vätskor, geléer och sprayer

text: (LAGs) ska kunna upptäcka och med en alarmsignal ange om de

text: angivna mängderna av dessa ämnen förekommer eller överskrids.

text: 12.7.1.2. Detta ska ske oberoende av form eller material på

text: behållaren för LAGs.

text: 12.7.1.3. Utrustningen ska användas så att det säkerställa att behållaren placeras i ett läge som gör att utrustningens detekteringsförmåga utnyttjas till fullo.

text: 12.7.1.4. Utrusningen ska slå larm i följande fall: a) När den upptäcker material som skulle kunna utgöra en risk.

text: b) När den upptäcker ett föremål som förhindrar att material

text: som kan utgöra en risk detekteras . c) När den inte kan avgöra om det rör sig om ofarliga LAGs. d) När innehållet i väskan är för kompakt för att analyseras.

text: Hänvisningen i punkt 12.7.1.1 i utdraget ovan avser konventionell röntgen, EDS, ETD, testremsor och skanner för vätska i behållare.

text: Standarder för utrustning för säkerhetskontroll av LAGs

text: En verksamhetsutövare som använder utrustning för säkerhetskontroll av LAGs ska säkerställa att följande standarder uppfylls:

text: Utdrag ur förordning

text: (EU) nr 185/2010

text: , bilagan punkt 12.7.2 - Standarder för utrustning för säkerhetskontroll av LAGs

text: 12.7.2.2. All utrustning för säkerhetskontroll av LAGs ska uppfylla kraven i standard 1.

text: Standard 1 ska upphöra att gälla 28 april 2014. 12.7.2.3. Standard 2 ska gälla för all utrustning för säkerhetskontroll av LAGs som installeras från och med den 29 april 2014. All utrustning för säkerhetskontroll av LAGs ska uppfylla kraven i standard 2 senast den 29 april 2016.

text: Avsmakning eller test av LAGs på huden

text: Sekretess

text: Tester av säkerhetskontroll

text: En verksamhetsutövare ska genomföra tester för att kontrollera effektiviteten av åtgärderna i säkerhetskontrollen. Vid testerna ska lämpliga förbjudna föremål användas.

text: Undantag

text: Transportstyrelsen kan medge undantag från dessa föreskrifter. ___________ Denna författning träder i kraft den 29 april 2010, då Luftfartsstyrelsens föreskrifter (

text: LFS 2006:22

text: ) om Bestämmelser för Civil Luftfart (BCL) – Luftfartsskydd (BCL-SEC) 11.1 – Metoder och utrustning för säkerhetskontroll ska upphöra att gälla. På Transportstyrelsens vägnar STAFFAN WIDLERT Eva Axne (Luftfartsavdelningen)

text: Utgivare: Kristina Nilsson, Transportstyrelsen, Norrköping ISSN 2000-1975 18

text: Bilaga 1

text: Bilaga 1. Förteckning över förbjudna föremål

text: Utdrag ur förordning

text: (EU) nr 185/2010

text: , bilagan tillägg 4-C

text: PASSAGERARE OCH KABINBAGAGE – FÖRTECKNING ÖVER FÖRBJUDNA FÖREMÅL

text: Utan att det påverkar gällande säkerhetsbestämmelser får passagerare inte föra med sig följande föremål till behörighetsområden eller ombord på luftfartyg:

text: a) Skjutvapen och andra anordningar som kan avlossa projektiler – föremål som kan, eller ger sken av att kunna, vålla allvarlig skada genom att avlossa en projektil, inbegripet – alla typer av eldvapen, som t.ex. pistoler, revolvrar, kulgevär, hagelgevär, – leksaksskjutvapen, repliker och imitationer av eldvapen som kan misstas för verkliga vapen, – komponenter till eldvapen, med undantag för kikarsikten och sikten, – trycklufts- och CO2-vapen som t.ex. luftpistoler och luftgevär, gaspistoler och gasgevär samt vapen för rundkulor, – signalpistoler och startpistoler, – pilbågar, armborst och pilar, – harpuner och pilgevär, – slungor och slangbågar.

text: b) Anordningar för att förlama – anordningar som är specifikt avsedda för att förlama eller paralysera, inbegripet – elchockvapen som t.ex. elpistoler (stun guns och tasers) och elbatonger, – anordningar för bedövning och avlivning av djur, – funktionsnedsättande eller tillfälligt paralyserande kemikalier, gaser och sprejer t.ex. tårgas, pepparsprej, capsicumsprej, sprejer innehållande syra samt insektsmedel i sprejform.

text: c) Föremål med vass udd eller vasst blad – föremål med vass udd eller vasst blad som kan vålla allvarlig skada, inbegripet – föremål utformade för att hugga, t.ex. yxor och köttyxor, – isyxor och isklyvare, – rakblad, – tapetknivar, – knivar med blad på över 6 cm, – saxar med blad på mer än 6 cm mätt från bladfästet, – kampsportsutrustning med vass udd eller vasst blad, – sablar och svärd.

text: d) Verktyg – verktyg som kan vålla allvarlig skada eller äventyra luftfartygets säkerhet, inbegripet – kofotar, – borrar och borrskär, även batteridrivna bärbara elborrmaskiner,

text: Bilaga 1

text: – verktyg med ett blad eller skaft på mer än 6 cm som kan användas som vapen, t.ex. skruvmejslar och stämjärn, – sågar, däribland batteridrivna elsågar, – skärbrännare, – bult- och spikpistoler.

text: e) Trubbiga redskap – föremål som kan vålla allvarlig skada om de används som tillhygge, inbegripet – baseball- och brännbollsslagträn, – klubbor och batonger som t.ex. blydaggar, polisbatonger och fjäderbatonger, – kampsportutrustning.

text: f) Explosiva och brandfarliga ämnen och anordningar – explosiva och brandfarliga ämnen och anordningar som kan, eller ger sken av att kunna, vålla allvarlig skada eller utgöra en risk för luftfartygets säkerhet, inbegripet – ammunition, – tändhattar, – detonatorer och tändrör, – repliker eller imitationer av sprängämnen eller spränganordningar, – minor, granater och andra militära spränganordningar, – fyrverkeripjäser och annan pyroteknisk utrustning, – rökbomber och rökpatroner, – dynamit, krut och plastiska sprängämnen.

text: Vätskor - vätskor, förutom i särskilda behållare med en volym på högst 100 milliliter eller motsvarande, som ligger i en genomskinlig, återförslutningsbar plastpåse vars kapacitet inte får överstiga 1 liter. Plastpåsens innehåll ska rymmas i påsen utan problem och påsen ska vara helt stängd. Vätskor omfattar gel, krämer, blandningar av vätskor och fasta ämnen samt innehåll i tryckbehållare, t.ex. tandkräm, hårgelé, drycker, soppor, safter, parfym, raklödder, aerosoler och annat med liknande konsistens.

text: Undantag får medges om vätskan i) ska användas under resan och antingen är nödvändig av medicinska skäl eller ingår i en särskild diet, inbegripet barnmat; på uppmaning ska passageraren kunna styrka den undantagna vätskans äkthet, eller

text: ii) införskaffats på flygsidan efter den punkt där boardingkorten kontrolleras, ifrån butiker som omfattas av godkända säkerhetsrutiner som ingår i flygplatsens säkerhetsprogram, under förutsättning att vätskan är förpackad så att det tydligt syns om förpackningen har utsatts för manipulering och att den inköpts på den flygplatsen den dagen, eller

text: iii) införskaffats inom behörighetsområdet, i butiker som omfattas av godkända säkerhetsrutiner som ingår i flygplatsens säkerhetsprogram, eller

text: Bilaga 1

text: iv) införskaffats vid en annan flygplats i gemenskapen, under förutsättning att vätskan är förpackad så att det tydligt syns om förpackningen har utsatts för manipulering och att den inköpts på flygsidan vid den flygplatsen den dagen, eller

text: v) införskaffats ombord på ett EG-flygföretags flygplan, under förutsättning att vätskan är förpackad så att det tydligt syns om förpackningen har utsatts för manipulering och att den inköpts ombord på det flygplanet den dagen.

text: Utdrag ur förordning

text: (EU) nr 185/2010

text: , bilagan tillägg 5-B

text: LASTRUMSBAGAGE - FÖRTECKNING ÖVER FÖRBJUDNA FÖREMÅL

text: Passagerare får inte medföra följande föremål i sitt lastrumsbagage:

text: Explosiva och brandfarliga ämnen och anordningar – explosiva och brandfarliga ämnen och anordningar som kan vålla allvarlig skada eller utgöra en risk för luftfartygets säkerhet, inbegripet – ammunition, – tändhattar, – detonatorer och tändrör, – minor, granater och andra militära spränganordningar, – fyrverkeripjäser och annan pyroteknisk utrustning, – rökbomber och rökpatroner, – dynamit, krut och plastiska sprängämnen.

text: Bilaga 2

text: Bilaga 2. Krav för manuell genomsökning

text: Sekretess

text: Bilaga 3

text: Bilaga 3. Funktionstest

text: Sekretess

text: Bilaga 4

text: Bilaga 4. Prestandatest

text: Sekretess


fs: tsfs

publisher: Transportstyrelsen

title: Transportstyrelsens föreskrifter om upphävande av Sjöfartsverkets kungörelse (SJÖFS 1983:10) med trafikföreskrifter för Vänern, TSFS 2010:69

text: den 31 mars 2010

type: stycke

text: SJÖFS 1983:10

text: ) med trafikföreskrifter för Vänern;

type: rubrik

text: beslutade den 3 mars 2010.

text: SJÖFART

text: Transportstyrelsen föreskriver med stöd av

text: 2 kap. 1 § sjötrafikförordningen (1986:300)

text: att Sjöfartsverkets kungörelse (

text: SJÖFS 1983:10

text: ) med trafikföreskrifter för Vänern ska upphöra att gälla den 1 maj 2010.

text: Om det i en föreskrift som har beslutats av Sjöfartsverket hänvisas till Sjöfartsverkets kungörelse (

text: SJÖFS 1983:10

text: ) med trafikföreskrifter för Vänern ska denna hänvisning i stället avse Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2010:70

text: ) om sjötrafiken på Vänern.

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: STAFFAN WIDLERT Anna Bizzozero (Sjöfartsavdelningen)

text: Utgivare: Kristina Nilsson, Transportstyrelsen, Norrköping ISSN 2000-1975

type: foreskrift


title: Transportstyrelsens föreskrifter om upphävande av Trafiksäkerhetsverkets föreskrifter (TSVFS 1982:61) om registreringsbesiktning av utryckningsfordon för transport av sjuka eller skadade, TSFS 2010:7

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: STAFFAN WIDLERT Anna Ferner Skymning (Vägtrafikavdelningen)


text: Dessa föreskrifter gäller för fartyg på Vänern. Med Vänern förstås sjön Vänern med tillhörande hamnar. För trafiken på Trollhätte kanal gäller Sjöfartsverkets kungörelse (

text: SJÖFS 1993:28

text: ) med trafikföreskrifter för Södertälje kanal och Trollhätte kanal. För trafiken på Göta kanal gäller Sjöfartsverkets föreskrifter (

text: SJÖFS 1998:2

text: ) om trafiken på Göta kanal.

type: paragraf

text: Geodetiskt datum

text: Koordinater i dessa föreskrifter anges i geodetiskt datum WGS 84.

text: Allmänt anrop

text: På Vänern norr om latitud 58º28,5′N i Vänersborgsviken ska följande fartyg ständigt lyssna på och avge allmänt anrop på VHF-kanal 14: – passagerarfartyg, – fartyg med en bruttodräktighet om 300 eller mer eller med en längd av 45 meter eller mer, och – bogserande fartyg som tillsammans med släpet har en längd av 45 meter eller mer.

text: Allmänt anrop ska avges 1. vid passage av anropspunkter enligt bilaga 1, 2. omedelbart före avgång från kaj, 3. vid ankring och lättning, 4. vid inträffad grundstötning, kollision eller annan sjöolycka, och 5. vid fel eller skada på maskin eller instrument som väsentligt kan försämra fartygets säkra navigering och manövrering. Uppgifterna ska lämnas på engelska.

text: Vid allmänt anrop enligt 4 § 1 ska följande rapporteras i enlighet med bilaga 1: 1. fartygsnamn, 2. namn och geografiskt läge på anropspunkt, 3. färdriktning och, där det finns alternativa färdvägar, planerad färdväg, och 4. destination.

text: Radiopassning och anmälningsplikt i Vänersborgsviken

text: På Vänern syd om latitud 58º28,5′N i Vänersborgsviken sk a fartyg som omfattas av 3 § ständigt lyssna på VHF-kanal 9.

text: Vid passage av anropspunkten Gälleudde 58º28,34′N 12º28,18′E på sydvästlig kurs ska fartyg som omfattas av 3 § anmäla fartygsnamn och namn på anropspunkt till Trollhätte kanalcentral på VHF-kanal 9. Anropspunktens beteckning på sjökortet är G. Fartygen ska använda anropssignalen ”Dalbobron”.

text: Möte och omkörning

text: Allmänna råd

text: Möte med fartyg som omfattas av den allmänna anropsplikten enligt 3 § bör undvikas i trånga passager i Lurö skärgård och inseglingsleder till hamnar samt på farledssträckan mellan Dalbobron och en

text: punkt 2 nautiska mil nordost om fyren Normansgrundet om inte

text: berörda fartyg har kommit överens om att mötas.

text: Omkörning med fartyg som omfattas av den allmänna anrops-

text: plikten enligt 3 § bör undvikas på farledsavsnitt enligt första stycket

text: om inte det fartyg som ska köras om lämnar medgivande till

text: omkörningen.

text: Trafiksepareringssystem

text: På Vänern gäller trafiksepareringssystemen TSS Gälleudde och TSS Hindens rev enligt vad som framgår av bilaga 2 och bilaga 3. Bestämmelser om trafik i trafiksepareringssystem finns i Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2009:44

text: ) om sjövägsregler.

text: Rapporteringsskyldighet vid förorening, utsläpp och risk för utsläpp

text: Befälhavaren ska omedelbart rapportera förorening, utsläpp och risk för utsläpp enligt 3 kap. 7 § Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2010:96

text: ) om åtgärder mot förorening från fartyg. (TSFS

text: Undantag

text: Transportstyrelsen kan medge fartyg undantag från dessa föreskrifter om det finns särskilda skäl. Detta gäller under förutsättning att undantaget inte strider mot internationella överenskommelser eller gemenskapsrättslig lagstiftning. Ett undantag kan vara förenat med särskilda villkor. ___________

text: Denna författning träder i kraft den 1 maj 2010.

text: TSFS 2010:100

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2010.

text: Bilaga 1

text: Bilaga 1. Närmare föreskrifter om anropspunkter för allmänt anrop på Vänern

text: I denna bilaga ges närmare föreskrifter om allmänt anrop på Vänern enligt 3–5 §§. Vid rapportering av uppgifter enligt 5 § ska fartygen anropa enligt följande exempel: ”All ships, Castor passing reporting point number 13 at Fogden, northbound for Åmål.” I de fall det finns alternativa färdvägar ska även den planerade färdvägen anges enligt följande exempel: ”All ships, Castor passing reporting point number 1 west of Pålgrunden lighthouse, proceeding in the north fairway passing Stångudden lighthouse, bound for Karlstad.”

text: Reporting name Geographical To harbour/area location and position (direction)

text: Namn på anropspunkt Geografiskt läge och position Destination och färdriktning

text: Reporting point 1 West of Pålgrunden lighthouse Pålgrunden eastbound 58°44,78′N 13°04,55′E

text: Reporting point 2 Southeast of Lilla Milskär lighthouse Lilla Milskär westbound 58°43,08′N 13°19,60′E

text: Reporting point 3 Northeast of Stångudden lighthouse Stångudden southbound 58°49,32′N 13°18,27′E

text: Reporting point 4 Åsnegrund Gruvön/Älvenäs 59°14,27′N 13°11,13′E

text: Reporting point 5 Klacken Skoghall 59°13,55′N 13°25,27′E

text: Reporting point 6 Söökojan Karlstad 59°18,02′N 13°39,25′E

text: Reporting point 7 Lakholmen Kristinehamn 59°11,69′N 13°58,89′E

text: Reporting point 8 Fällholmen Otterbäcken 58°54,46′N 13°55,09′E

text: Reporting point 9 North of Borhallsudde Brommösundet southbound 58°53,13′N 13°44,12′E

text: Reporting point 10 West of Smörhättan Brommösundet northbound 58°47,23′N 13°38,15′E

text: Reporting point 11 Hönsäter approach Hönsäter 58°41,11′N 13°22,41′E

text: Reporting point 12 Lidköping approach Lidköping 58°34,22′N 13°13,75′E

text: Reporting point 13 Fogden Åmål 59°01,88′N 12°44,83′E

text: Bilaga 1

text: Anropspunkt 1–3 och 8–13

text: Får ej användas för navigering.

text: Bilaga 1

text: Anropspunkt 4–7

text: Får ej användas för navigering

text: Bilaga 2

text: Bilaga 2. Närmare föreskrifter om trafiksepareringssystemet TSS Gälleudde

text: I denna bilaga ges närmare föreskrifter om TSS Gälleudde enligt 8 §. I nedanstående tabell framgår de koordinater som definierar följande områden: – trafikstråk för sydgående trafik (a), – trafikstråk för nordgående trafik (b), – trafiksepareringszon (c) som skiljer trafikstråken a och b åt, och – kusttrafikzon (d) som utgörs av området mellan Gälleudde och trafiksepareringssystemets gräns mot land.

text: Punktnamn Latitud Longitud

text: Trafikstråk A 58°29,032′N 12°29,010′E

text: för sydgående trafik (a)

text: B 58°29,411′N 12°29,914′E C 58°29,177′N 12°30,271′E D 58°28,798′N 12°29,367′E Trafikstråk E 58°28,720′N 12°29,486′E

text: för nordgående trafik (b)

text: F 58°29,099′N 12°30,390′E G 58°28,865′N 12°30,747′E H 58°28,487′N 12°29,843′E Trafiksepareringszon (c) C 58°29,177′N 12°30,271′E D 58°28,798′N 12°29,367′E E 58°28,720′N 12°29,486′E F 58°29,099′N 12°30,390′E Kusttrafikzon (d) A 58°29,032′N 12 29,010′E B 58°29,411′N 12 29,914′E I 58°30,517′N 12 28,725′E J 58°29,126′N 12 28,485′E

text: Bilaga 2

text: Karta över TSS Gälleudde

text: Får ej användas för navigering.

text: Bilaga 3

text: Bilaga 3. Närmare föreskrifter om trafiksepareringssystemet TSS Hindens rev

text: I denna bilaga ges närmare föreskrifter om TSS Hindens rev enligt 8 §. I nedanstående tabell framgår de koordinater som definierar följande områden: – trafikstråk för sydgående trafik (e), – trafikstråk för nordgående trafik (f), och – trafiksepareringszon (g) som skiljer trafikstråken e och f åt.

text: Punktnamn Latitud Longitud

text: Trafikstråk K 58°38,836′N 12°43,873′E

text: för sydgående trafik (e)

text: L 58°39,494′N 12°45,269′E M 58°39,204′N 12°45,795′E N 58°38,527′N 12°44,360′E Trafikstråk O 58°38,453′N 12°44,489′E

text: för nordgående trafik (f)

text: P 58°39,130′N 12°45,924′E Q 58°38,834′N 12°46,438′E R 58°38,157′N 12°45,002′E Trafiksepareringszon (g) M 58°39,204′N 12°45,795′E N 58°38,527′N 12°44,360′E O 58°38,453′N 12°44,489′E P 58°39,130′N 12°45,924′E

text: Bilaga 3

text: Karta över TSS Hindens rev

text: Får ej användas för

text: navigering.

title: Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om sjötrafiken på Vänern, TSFS 2010:70

text: SJÖFS 1993:28

text: SJÖFS 1998:2

text: ) om trafiken på Göta kanal.

text: Geodetiskt datum

text: Allmänt anrop

text: På Vänern syd om latitud 58º28,5′N i Vänersborgsviken ska fartyg som omfattas av 3 § ständigt lyssna på VHF-kanal 9.

text: Möte och omkörning

text: Allmänna råd

text: omkörningen.

text: Trafiksepareringssystem

text: TSFS 2009:44

text: ) om sjövägsregler.

text: Befälhavaren ska omedelbart rapportera förorening, utsläpp och risk för utsläpp enligt 3 kap. 7 § Sjöfartsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: SJÖFS 2007:15

text: Undantag

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: STAFFAN WIDLERT Johan Pettersson (Sjöfartsavdelningen)

text: Bilaga 1

text: Bilaga 1

text: Anropspunkt 1–3 och 8–13

text: Får ej användas för navigering.

text: Bilaga 1

text: Anropspunkt 4–7

text: Får ej användas för navigering.

text: Bilaga 2

text: Punktnamn Latitud Longitud

text: Trafikstråk A 58°29,032′N 12°29,010′E

text: för sydgående trafik (a)

text: för nordgående trafik (b)

text: Bilaga 2

text: Karta över TSS Gälleudde

text: Får ej användas för navigering.

text: Bilaga 3

text: Punktnamn Latitud Longitud

text: Trafikstråk K 58°38,836′N 12°43,873′E

text: för sydgående trafik (e)

text: för nordgående trafik (f)

text: Bilaga 3

text: Karta över TSS Hindens rev

text: Får ej användas för navigering.


text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser för den som vill bli utsedd och anmäld som teknisk tjänst för ECE-reglementen, nedan kallad rättsakt, för Transportstyrelsens räkning inom fordonsområdet enligt

text: fordonsförordningen (2009:211)

text: . Med provning avses i dessa föreskrifter även verksamheter som rör kontroll av tillverkningsprocesser. (

text: TSFS 2021:33

text: Dessa föreskrifter gäller för den som utför eller övervakar provningar enligt de i Sverige antagna FN/ECE reglementen som är fogade till den reviderade överenskommelsen av år 1958, inom Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa. (

text: TSFS 2021:33

type: kapitel

text: 2 kap. Ansökan om att bli utsedd och anmäld som teknisk tjänst

text: 7 kap. 6 § fordonsförordningen (2009:211)

text: . 6. I förekommande fall ett ackrediteringsintyg enligt

text: 7 kap. 4 § fordonsförordningen

text: 3 kap. Krav på den tekniska tjänsten

text: Samtliga rapporter och resultat från provningar, övervakningar och kontroller med mera ska redovisas mot indelningen i rättsakten.

text: Den tekniska tjänsten kan ingå i en eller flera av de kategorier som anges i 3 och 4 §§.

text: Den tekniska tjänsten ska vid verksamhet som rör provning uppfylla minst en av följande standarder: 1. Kategori A (provningar som genomförs i egna lokaler): SS-EN ISO/IEC 17025:2005 om allmänna kompetenskrav för provningsoch kalibreringslaboratorier. En teknisk tjänst utnämnd för verksamhet inom denna kategori ska vara ett laboratorium som är oberoende från tillverkaren och får utföra eller övervaka de provningar som avses i de rättsakter för vilka den har utnämnts i egna eller en tillverkares lokaler. 2. Kategori B (övervakning av provningar som utförs i tillverkarens eller i en tredje parts lokaler): SS-EN ISO/IEC 17020:2005 om allmänna krav på verksamhet hos olika typer av organisationer som utför kontroll. Den tekniska tjänsten ska innan den övervakar en eventuell provning i en tillverkares eller en tredje parts lokaler kontrollera att provningsanläggningarna och mätinstrumenten uppfyller de relevanta kraven enligt den standard som avses i 1. Den tekniska tjänsten ska uppfylla det krav på oberoende som gäller för kontrollorgan typ A enligt standarden.

text: Den tekniska tjänsten ska vid verksamhet som rör kontroll av tillverkningsprocess uppfylla minst en av följande standarder: 1. Kategori C (förfarande för den inledande bedömningen och övervakning av tillverkarens kvalitetsstyrningssystem): SS-EN ISO/IEC 17021:2006 om krav på organ som reviderar och certifierar ledningssystem. Den tekniska tjänsten ska vara oberoende av tillverkaren. 2. Kategori D (kontroll eller provning av produktionsexemplar eller övervakning av kontrollen eller provningen av produktionsexemplar): SS-EN ISO/IEC 17020:2005 om allmänna krav på verksamhet hos olika typer av organisationer som utför kontroll. Den tekniska tjänsten ska uppfylla det krav på oberoende som gäller för kontrollorgan typ A, B eller C enligt standarden.

text: En teknisk tjänst enligt kategori A eller B utses normalt mot en hel rättsakt. Om rättsakten innehåller olika typer av prov till exempel en komponentdel och en installationsdel kan en teknisk tjänst utses på respektive del av rättsakt. Provomfattningen som den tekniska tjänsten utses för ska kunna leda till ett typgodkännande. Om alternativa provningsmetoder finns för objekt ska dessa metoder kunna erbjudas.

text: En tillverkare eller en underleverantör som handlar i dennes ställe får utses till teknisk tjänst för verksamheter i kategori A om detta är tillåtet enligt det aktuella ECE-reglementet. Denne ska uppfylla kraven i dessa föreskrifter och själv genomföra provningen. (

text: TSFS 2021:33

text: En teknisk tjänst enligt 4 § som anmäls för kategori C eller D ska även ha kunskap om produktionen av och kraven på produkten enligt respektive rättsakt.

text: Om den tekniska tjänsten inte längre uppfyller kraven för att utses till teknisk tjänst eller vid andra förändringar av betydelse ska den informera Transportstyrelsen om detta utan onödigt dröjsmål.

text: Om en rättsakt revideras så att kraven på den tekniska tjänsten eller dess utrustning ändrats eller om det skett någon annan väsentlig ändring av provförutsättningarna ska en ny bedömning göras. Detta ska ske på initiativ av den tekniska tjänsten och vara genomfört innan provning genomförs enligt den reviderade rättsakten.

text: 4 kap. Uppföljning

text: En bedömning enligt

text: ska förnyas med ett intervall anpassat efter den tekniska tjänstens stabilitet, dock senast efter 3 år.

text: De organisationer som redan är anmälda som teknisk tjänst ska genomgå förfarandet med bedömning senast den 29 april 2013. ___________

text: Denna författning träder i kraft den 29 april 2010.

text: TSFS 2021:33

text: Denna författning träder i kraft den 1 september 2021.

title: Transportstyrelsens föreskrifter om utseende och anmälan av organisation för Transportstyrelsens räkning som teknisk tjänst, TSFS 2010:72

text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser för den som vill bli utsedd och anmäld som teknisk tjänst till Europeiska unionen för att utföra eller övervaka provningar enligt i denna föreskrift uppräknade ECE-reglementen och EG-direktiv, nedan kallat rättsakt, för Transportstyrelsens räkning inom fordonsområdet enligt

text: fordonsförordningen (2009:211)

text: Dessa föreskrifter gäller för den som utför eller övervakar provningar enligt följande rättsakter: 1.

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007

text: om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon . 2.

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/24/EG av den 30 juni 1992

text: om typgodkännande av två- och trehjuliga motorfordon . 3.

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/37/EG av den 26 maj 2003

text: om typgodkännande av jordbruks- eller skogsbrukstraktorer, av

text: Jfr

text: om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (EUT L 263, 9.10.2007, s. 1, Celex 32007L0046), senast ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 661/2009

text: (EUT L 200, 31.7.2009, s. 1, Celex32009R0661). EUT L 263, 9.10.2007, s. 1, (Celex 32007L0046). EGT L 124, 9.5.2002, s. 1, (Celex 32002L0024).

text: släpvagnar och utbytbara dragna maskiner till sådana traktorer samt av system, komponenter och separata tekniska enheter till dessa fordon . 4. Samtliga av Sverige antagna FN/ECE reglementen som är fogade till den reviderade överenskommelsen av år 1958.

text: En ansökan om att bli utsedd och anmäld som teknisk tjänst för Transportstyrelsens räkning ska göras till Transportstyrelsen och innehålla följande: 1. Allmän beskrivning av organisationen, inklusive bolagsenhet, namn, adresser, rättslig status, samt personella och tekniska resurser. Namn, adress och elektronisk adress på för verksamheten ansvariga personer. 2. Allmän information om den tekniska tjänsten, till exempel dess verksamhet, ställning i en eventuellt större bolagsenhet och adresser till alla dess anläggningar som ska omfattas av utnämningen. 3. En överenskommelse om att uppfylla kraven för att utses och den tekniska tjänstens andra åligganden enligt de berörda rättsakterna. 4. En beskrivning av de tjänster för bedömning av överensstämmelse som den tekniska tjänsten utför inom ramen för de tillämpliga rättsakterna och en förteckning över de rättsakter för vilka den tekniska tjänsten ansöker om att utses, inklusive eventuella begränsningar i kompetensen. 5. I förekommande fall en bedömningsrapport enligt

text: 7 kap. 4 § fordonsförordningen

text: 3 kap. Krav på den tekniska tjänsten

text: EUT L 171, 9.7.2003, s. 1, (Celex 32003L0037).

text: En tillverkare eller en underleverantör som handlar i dennes ställe kan utses till teknisk tjänst för verksamheter i kategori A när det gäller de rättsakter som förtecknas i bilaga XV i direktiv

text: 4 kap. Uppföljning

text: En bedömning enligt

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: STAFFAN WIDLERT Hans Norén (Vägtrafikavdelningen)

text: Utgivare: Kristina Nilsson, Transportstyrelsen, Norrköping ISSN 2000-1975


text: 1 kap. Allmänt

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om den tekniska kontrollutrustning som krävs hos sådana ackrediterade besiktningsorgan som anges i

text: 4 kap. 2 § fordonslagen (2002:574)

text: och ackrediterade provningsorgan som anges i

text: 4 kap. 7 § fordonsförordningen (2009:211)

text: Föreskrifterna gäller inte utrustning som är avsedd för fordonsbesiktning, med undantag för kraven i 4 och 5 §§, om den är 1. lagligen tillverkad eller saluförd i en annan medlemsstat inom EU eller i Turkiet, eller 2. lagligen tillverkad i ett EFTA-land som har undertecknat EES-avtalet. Föreskrifterna gäller dock i de fall då Transportstyrelsen kan visa att utrustningen i fråga inte når upp till den nivå som är likvärdig med den som krävs i dessa föreskrifter. (

text: TSFS 2015:18

text: Föreskriven utrustning ska finnas tillgänglig för besiktningstekniker när denne utför besiktning. I de fall besiktning utförs med stöd av fordonsspecifik information, enligt kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) 2019/621

text: av den 17 april 2019 om den tekniska information som krävs för trafiksäkerhetsprovning av de komponenter som ska provas, om användningen av de rekommenderade testmetoderna och om fastställande av detaljerade regler om dataformat och förfaranden för tillgång till den relevanta tekniska informationen, finns bestämmelser om kontrollmetod och behov av utrustning i denna förordning. Besiktningsorganet får använda ytterligare utrustning som kan underlätta bedömning. (

text: TSFS 2020:38

text: Allmänna råd

text: Utrustningen bör finnas tillgänglig på besiktningsstationen eller, vad gäller våg, i anslutning till besiktningsstationen. (

text: TSFS 2015:18

text: All kontrollutrustning ska underhållas och skötas i sådan omfattning att utrustningens skick inte inverkar på repeterbarheten och kvaliteten vid bedömningen. (

text: TSFS 2015:18

text: Utrustning som ger ett storhetsvärde, med undantag för sådan utrustning som avses i 2 kap. 9–11 §§, ska vara kalibrerad när den tas i bruk och därefter kalibreras i samband med reparation och service samt med fastställda intervall. Kalibrering ska ske mot spårbar normal enligt anvisningar som är utfärdade av tillverkaren eller av föreskrivande myndighet. Om besiktningsorganet har tillverkat utrustningen, ska besiktningsorganet ange anvisningar för kalibrering. Kalibrering ska omfatta alla i utrustningen ingående delar, inklusive mjukvara. (

text: TSFS 2015:18

text: Om föreskriven utrustning upphör att fungera får besiktning under högst en veckas tid från det att utrustningen upphörde att fungera utföras enligt följande: 1. Om ljudnivåmätare för mätning av buller enligt 2 kap. 6 § upphör att fungera, får kontrollen avgränsas till en subjektiv bedömning enligt Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2017:54

text: ) om kontrollbesiktning. 2. Om rullbromsprovare enligt 2 kap. 14 § och 3 kap. 3 § upphör att fungera, får kontrollen ske med retardationsmätare enligt 2 kap. 13 §. 3. Om retardationsmätare enligt 2 kap. 13 § upphör att fungera, får kontrollen ske med utrustning för mätning av längd enligt 2 kap. 9 § samt med hjälp av fordonets hastighetsmätare. 4. Om utrustning för kontroll av omborddiagnos (OBD-system) enligt 2 kap. 8 § upphör att fungera får kontrollen ersättas med mätning av avgaser med utrustning enligt 2 kap. 5 §. 5. Om utrustning för mätning av avgaser enligt 2 kap. 5 § upphör att fungera, får kontrollen ersättas av en visuell kontroll. (

text: TSFS 2017:57

text: 2 kap. Fordon med en totalvikt av högst 3,5 ton

text: Detta kapitel gäller krav på teknisk kontrollutrustning för besiktning av 1. personbilar, lastbilar och bussar samt släpfordon till dessa fordon, samtliga med en totalvikt av högst 3,5 ton, 2. traktorer som utgörs av ombyggda bilar med en totalvikt av högst 3,5 ton, 3. lätta terrängvagnar och terrängskotrar samt terrängsläp till dessa, och 4. motorcyklar och mopeder.

text: Besiktningsstation ska vara utformad eller utrustad så att besiktningstekniker kan kontrollera system och komponenter undertill på fordonet.

text: Vid genomförande av kontroll enligt 2 § ska det vid kontrollbesiktning finnas maskinell utrustning tillgänglig i syfte att anbringa krafter på fordonets hjul i sådan omfattning att eventuella glapp i fordonets hjul- och styrsystem kan upptäckas.

text: Utrustningen ska bestå av två maskindrivna plattor som kan flyttas i motsatt riktning, både i längs- och tvärgående riktningar. Rörelsen av plattorna måste kunna kontrolleras av besiktningsteknikern från testläge. (

text: TSFS 2015:18

text: Utrustning som visar halvljus- och dimstrålkastarens inställning ska finnas tillgänglig vid kontrollbesiktning. Ljusmörkergräns ska vara lätt att avläsa i dagsljus, dock inte i direkt solljus. (

text: TSFS 2015:18

text: Utrustning för mätning av avgaser ska finnas tillgänglig vid besiktning. I fråga om mätare för avgaser från bensinmotorer med gnisttändning, finns bestämmelser i Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll föreskrifter och allmänna råd (

text: STAFS 2006:14

text: ) om avgasmätare. Mätare för avgaser från dieselmotorer med kompressionständning ska ha tillräcklig mätnoggrannhet. (

text: TSFS 2015:18

text: Ljudnivåmätare för mätning av bullernivå vid besiktning ska vara av precisionstyp typ/klass 2 eller bättre. (

text: TSFS 2015:18

text: Instrument för detektering av gasläckor vid täthetskontroll av motordrivna fordon med bränslesystem för metangas (CH4) ska vara av grupp II, för indikering av en volymandel av upp till 100 % av undre explosionsgräns, och i tillämpliga delar uppfylla kraven i den svenska standarden SS-EN 60079-29-1. Instrumentets mätområde ska minst sträcka sig från 0,1 volymprocent till 50 % av undre explosionsgräns. Kalibrering ska ske enligt instrumenttillverkarens instruktioner och så ofta som är nödvändigt för att bibehålla specificerad noggrannhet. Instrumentet ska prövas mot en 1 % referensgasblandning. (

text: TSFS 2015:18

text: Testutrustning, för att kontrollera bilar med system för omborddiagnos för utsläppskontroll (OBD-system) som uppfyller kraven i

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/69/EG av den 13 oktober 1998

text: om åtgärder mot luftföroreningar genom avgaser från motorfordon och om ändring av

text: rådets direktiv 70/220/EEG

text: samt Europaparlamentets och rådets förordning nr 715/2007 av den 20 juni 2007 om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon, ska uppfylla de krav och specifikationer som är beskrivna i de svenska standarderna 1. SS-ISO 15031-3:2004 (Vägfordon – Kommunikation mellan fordon och extern utrustning för emissionsrelaterad diagnostik – Del 3: Diagnostiksanslutning och tillhörande elektrisk krets. Specifikation och användning), 2. SS-ISO 15031-4:2005 (Vägfordon – Kommunikation mellan fordon och extern utrustning för emissionsrelaterad diagnostik – Del 4:Extern provutrustning), och 3. SS-ISO 15031-5:2006 (Vägfordon – Kommunikation mellan fordon och extern utrustning för emissionsrelaterad diagnostik – Del 5: Emissionsrelaterade diagnostiktjänster).

text: Testutrustningen ska visa de felkoder som registrerats i bilens OBDsystem och som uppfyller den svenska standarden SS-ISO 15031-6:2005 (Vägfordon – Kommunikation mellan fordon och extern utrustning för emissionsrelaterad diagnostik – Del 6: Definitioner av felkoder). (TSFS

text: Utrustning för mätning av längdmått, utom skjutmått, ska ha en mätnoggrannhet inom ± 5 mm på 20 m. Om måttband används ska det vara av noggrannhetsklass II eller bättre enligt

text: rådets direktiv 2004/22/EG av den 31 mars 2004

text: om tillnärmningen av medlemsstaternas lagstiftning om mätinstrument, i lydelsen enligt rådets förordning nr 1025/2012 av den 25 oktober 2012. Om skjutmått används ska det uppfylla kraven i toleranstabellen för skjutmått enligt standarden DIN 862. (

text: TSFS 2015:18

text: Utrustning för mätning av tid ska ha en mätnoggrannhet inom ± 0,5 sekund per 60 sekunder. (

text: TSFS 2015:18

text: Utrustning för mätning av vinkel ska ha en mätnoggrannhet inom o ± 0,5 . (

text: TSFS 2015:18

text: Vid registrerings-, moped- och lämplighetsbesiktning ska våg finnas tillgänglig. Vågen ska vara anpassad för vägning av fordon av aktuellt fordonsslag. Bestämmelser om icke-automatiska vågar finns i föreskrifter som meddelats av Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll med stöd av förordningen (

text: ) om måttenheter, mätningar och mätdon.

text: TSFS 2021:45

text: Retardationsmätare för bromskontroll på väg ska vara av typen som kan spela in och lagra mätningar minst 10 gånger/s eller vara av typen som har en gradering 1 % av g inom mätområdet 0–60 % av g, alternativt 2 2 0,1 m/s inom mätområdet 0–6 m/s . Mätosäkerhet vid kalibrering ska vara inom ± 3 %. (

text: TSFS 2015:18

text: Vid kontroll av fordonets bromssystem ska utrustning användas som kan mäta fordonets retardation, bromskraftsfördelning mellan hjulen på samma axel och bromskraftsfördelning mellan fram- och bakaxel eller axlar. Bromsprovaren ska vara av typ rullbromsprovare, eller plattbromsprovare som motsvarar en rullbromsprovare. Om besiktningsstation använder bromsprovare av typen rullbromsprovare ska bromsningen av hjulen genom rullarna, generera en bromskraftsindikering. Rullbromsprovare ska i tillämpliga delar uppfylla de tekniska kraven och kraven på kontroll och periodisk inspektion i standarden SS-ISO 21069–1:2004 (Vägfordon – Provning av bromssystem i fordon med tillåten totalvikt över 3,5 ton med rullbromsprovare) eller likvärdig standard. (

text: TSFS 2015:18

text: Vid kontrollbesiktning av motorcykel och moped ska det finnas utrustning tillgänglig för att avlasta fram – eller bakhjul i syfte att avslöja eventuella brister i fordonets hjul- och styrsystem.

text: 3 kap. Fordon med en totalvikt över 3,5 ton

text: Detta kapitel gäller krav på teknisk kontrollutrustning för besiktning av 1. personbilar, lastbilar, med undantag av EG-mobilkranar, bussar samt släpfordon till dessa, samtliga med en totalvikt över 3,5 ton, och 2. traktorer som utgörs av ombyggda bilar med en totalvikt över 3,5 ton.

text: Vid besiktning av fordon enligt 3 kap. 1 § ska teknisk utrustning enligt 2 kap. 2–7 och 9–13 §§ finnas tillgänglig.

text: Bromsprovare ska vara av typen rullbromsprovare som består av två par rullar och som hjulen från fordonets axel/axlar placeras på under kontrollen. Bromsningen av hjulen ska genom rullarna generera en bromskraftsindikering. Bromsprovare ska uppfylla de tekniska kraven, samt kraven på kontroll och periodisk kontroll i standarden SS-ISO 21069-1:2004 (Vägfordon – Provning av bromssystem i fordon med tillåten totalvikt över 3,5 ton med rullbromsprovare) eller likvärdig standard. (

text: TSFS 2015:18

text: Bromsprovare avsedd för fordon med pneumatiskt bromssystem ska vara försedd med sådan utrustning att ojämnhetsberäkning kan baseras på medelbromskrafter under ett hjulvarv beräknade vid konstant manövertryck, inom toleransen 0,02 MPa, i ett läge strax före hjulblockering. Bedömning av hjulbromsarnas totala effektivitet för hela fordonet ska göras. Den maximala bromskraften ska göras i förhållande till maximalt tillgängligt tryck i bromssystemet. Om det inte är möjligt att uppnå maximalt garanterat tryck innan hjullåsning uppträder ska beräkning av maximal bromskraft baseras på extrapolering av uppmätta värden. Extrapolering ska grundas på minst två uppmätta värden. Resultatet av uppmätt eller extrapolerad bromskraft ska anges i procentuell effektivitet enligt följade formel:

text: ∑ Fext

text: 𝑍 = 100

text: ∑Pmax

text: Z = Effektivitet i % ∑ Fext = Summan av uppmätta eller extrapolerade bromskrafterna i N. ∑ Pmax= Summan av axlarnas statiska belastning i N när fordonet är lastat till maximalt tillåten vikt. Bromsprovarens programmering ska bl.a. innehålla följande: 1. Däckens rullmotstånd ska inkluderas i extrapoleringen. 2. Hjulblockering ska ske när skillnaden mellan hjulets periferihastighet och bromsprovarrullens periferihastighet är mer än 15 %. (

text: TSFS 2015:18

text: Har upphävts genom (

text: TSFS 2015:18

text: Vid kontroll med rullbromsprovare ska utrustning för lastsimulering finnas tillgänglig. Lastsimulering ska kunna utföras så att minst 75 % av garanterat axeltryck kan uppnås, dock högst 7,5 ton. (

text: TSFS 2015:18

text: Vid kontrollbesiktning ska det finnas utrustning som med erforderlig hastighet kan rotera de största förekommande frirullande hjulen på bilar och släpvagnar.

text: Vid kontroll av fordonets hjul- och styrsystem ska den utrustning som avses i 2 kap. 3 § andra stycket dessutom uppfylla följande krav: 1. Plattornas längs- och tvärgående rörelse ska vara minst 95 mm. 2. Plattornas hastighet ska vara mellan 50 mm/s och 150 mm/s.

text: TSFS 2015:18

text: 4 kap. Traktorer, motorredskap, tunga terrängvagnar, EG-mobilkranar och släpfordon till dessa fordon

text: Detta kapitel gäller krav på teknisk kontrollutrustning för besiktning av 1. traktorer, med undantag av traktorer som utgörs av ombyggda bilar, motorredskap, tunga terrängvagnar och släpfordon till dessa fordon, och 2. EG-mobilkranar.

text: Vid besiktning av traktor, motorredskap, tung terrängvagn och släpfordon till dessa fordon ska teknisk utrustning enligt 2 kap. 2–4 och 9–13 §§ finnas tillgänglig. Utrustning enligt 2 kap. 3 § behöver dock inte vara maskinell.

text: Vid besiktning av EG-mobilkran ska teknisk utrustning enligt 2 kap. 3, 4 och 9–13 §§ finnas tillgänglig. Utrustning enligt 2 kap. 3 § behöver dock inte vara maskinell.

text: TSFS 2015:18

text: 5 kap. Utrustning vid provning för enskilt godkännande

text: Detta kapitel gäller krav på teknisk kontrollutrustning vid provning av bilar och släpvagnar till bilar för enskilt godkännande. (

text: TSFS 2015:18

text: Plats för provning ska vara så utformad eller utrustad att besiktningsoch provningsorganet kan kontrollera system och komponenter undertill på fordonet. (

text: TSFS 2015:18

text: Vid provning av fordon enligt 5 kap. 1 § ska teknisk kontrollutrustning enligt 2 kap. 9–12 §§ finnas tillgänglig. (

text: TSFS 2015:18

text: Vid provning av amatörbyggda fordon enligt 5 kap. 1 § ska teknisk kontrollutrustning enligt 2 kap. 2, 4–6 och 9–13 §§ finnas tillgänglig.

text: TSFS 2015:18

text: 6 kap. Undantag

text: Kontrollbesiktning som utförs på öar som saknar förbindelse till och från fastlandet med bro eller färja får ske med undantag från kraven i 2 kap. 2, 3, 5 och 14 §§ samt 3 kap. 3 och 7 §§. (

text: TSFS 2015:18

text: I stället för utrustning enligt 2 kap. 3 § och 3 kap. 8 § får annan maskinell utrustning användas som ger ett likvärdigt eller bättre resultat.

text: TSFS 2015:18

text: Övriga undantag från dessa föreskrifter prövas av Transportstyrelsen.

text: TSFS 2015:18

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2010. 2. I fråga om krav på viss typ av ljudnivåmätare får äldre föreskrifter tillämpas på ljudnivåmätare som besiktningsorganet hade vid tidpunkten för ikraftträdandet.

text: TSFS 2015:18

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2016 i fråga om 3 kap. 4–6 §§ och i övrigt den 1 juli 2015.

text: TSFS 2017:57

text: Denna författning träder i kraft den 20 maj 2018.

text: TSFS 2020:38

text: Denna författning träder i kraft den 1 juni 2020.

text: TSFS 2021:45

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2021.

title: Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om teknisk kontrollutrustning hos besiktningsorgan och provningsorgan, TSFS 2010:78

text: 1 kap. Allmänt

text: 4 kap. 2 § fordonslagen (2002:574)

text: Bestämmelserna i dessa föreskrifter gäller inte utrustning som antingen är 1. lagligen tillverkad eller saluförd i en annan medlemsstat inom EU eller i Turkiet, eller 2. lagligen tillverkad i ett EFTA-land som har undertecknat EES-avtalet. Bestämmelserna ska däremot gälla i de fall då Transportstyrelsen kan visa att utrustningen i fråga inte når upp till den nivå som är likvärdig med den som krävs i dessa föreskrifter.

text: Föreskriven utrustning ska finnas tillgänglig för besiktningstekniker när denne utför en besiktning. Besiktningsorganet får använda ytterligare utrustning som kan underlätta för besiktningstekniker att avslöja bristfälligheter och göra en objektiv bedömning.

text: All kontrollutrustning ska underhållas och skötas i sådan omfattning att utrustningens skick inte inverkar på repeterbarheten vid bedömningen.

text: Anmälan har gjorts enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37, Celex 398L0034), ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/48/EG

text: (EGT L 217, 5.8.1998, s. 18, Celex 398L0048).

text: Utrustning som ger ett storhetsvärde ska vara kalibrerad när den tas i bruk och därefter kalibreras i samband med reparation och service samt med fastställda intervall. Kalibrering ska ske mot spårbar normal enligt anvisningar som är utfärdade av tillverkaren eller av föreskrivande myndighet. Om besiktningsorganet har tillverkat utrustningen, ska besiktningsorganet ange anvisningar för kalibrering. Kalibrering ska omfatta alla i utrustningen ingående delar, inklusive mjukvara.

text: Vid genomförande av kontroll enligt 2 § ska det finnas maskinell utrustning tillgänglig i syfte att anbringa krafter på fordonets hjul i sådan omfattning att eventuellt glapp i fordonets hjul- och styrsystem kan upptäckas.

text: Utrustning som visar halvljus- och dimstrålkastarens inställning ska finnas tillgänglig vid kontrollbesiktning.

text: STAFS 2006:14

text: ) om avgasmätare. Vid kalibrering ska referensgasen innehålla följande volymandelar med högst ± 1 % avvikelse mot gasens nominella värde. För propan med ett innehåll av högst 1 000 miljondelar per volymenhet (ppm) får avvikelsen dock vara högst ± 2 %. 1. Propan 100 ppm – 2 000 ppm 2. Kolmonoxid 0,5 % – 7,0 % 3. Koldioxid 4 % – 16 % 4. Syre 0 % Mätare för avgaser från dieselmotorer med kompressionständning ska uppfylla kraven enligt bilagorna 6 och 7 i

text: rådets direktiv 72/306/EEG av den 2 augusti 1972

text: om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om

text: åtgärder mot utsläpp av föroreningar från dieselmotorer som används i 2 3 fordon , senast ändrat genom kommisionens direktiv

text: . Vid kalibrering ska mätaren möta de krav för kalibrering som är beskrivna i den svenska standarden SS-ISO 11614 (Förbränningsmotorer - Apparatur för mätning av opacitet och bestämning av ljusabsorptionskoefficient i avgaser) .

text: Ljudnivåmätare för mätning av bullernivå vid kontrollbesiktning ska vara av precisionstyp (typ 2 eller bättre) som uppfyller kraven inklusive kalibreringskraven i den svenska standarden SS-EN 61672-1 (Elektroakustik – Ljudnivåmätare – Del 1: Specifikationer) . Ljudnivåmätare för mätning av bullernivå vid registreringsbesiktning ska vara av precisionstyp (typ 1 eller bättre) som uppfyller kraven inklusive kalibreringskraven i den svenska standarden SS-EN 61672-1 (Elektroakustik – Ljudnivåmätare – Del 1: Specifikationer) .

text: Instrument för detektering av gasläckor vid täthetskontroll av motordrivna fordon med bränslesystem för metangas (CH4) ska vara av grupp II, för indikering av en volymandel av upp till 100 % av undre explosionsgräns, och uppfylla kraven i den svenska standarden SS-EN 61779-1 (Elektrisk utrustning för detektering och mätning av brännbara gaser – Del 1: Allmänna fordringar och provningsmetoder) och den svenska standarden SS-EN 61779-4 (Elektrisk utrustning för detektering och mätning av brännbara gaser – Del 4: Apparater i grupp II för indikering av en volymandel av upp till 100 % av undre explosionsgräns – Prestandafordringar) . Instrumentets mätområde ska minst sträcka sig från 0,1 volymprocent till 50 % av undre explosionsgräns. Kalibrering ska ske enligt instrumenttillverkarens instruktioner och så ofta som är nödvändigt för att bibehålla specificerad noggrannhet. Instrumentet ska prövas mot en 1 procent referensgasblandning.

text: om åtgärder mot luftförorening genom avgaser från motorfordon och om ändring av

text: rådets direktiv 70/220/EEG

text: , ska uppfylla de krav och specifikationer som är beskrivna i de svenska standarderna

text: EGT L 190, 20.8.1972, s. 1 (Celex 31972L0306). EUT L 61, 8.3.2005, s. 25 (Celex 32005L0021). Utgåva 1, fastställelsedatum 2001-03-09. Utgåva 1, fastställelsedatum 2003-10-20. Utgåva 1, fastställelsedatum 2003-10-20. Utgåva 1, fastställelsedatum 2000-12-01. Utgåva 1, fastställelsedatum 2000-12-01. EGT L 350, 28.12.1998, s. 1 (Celex 31998L0069).

text: 1. SS-ISO 15031-3:2004 (Vägfordon - Kommunikation mellan fordon och extern utrustning för emissionsrelaterad diagnostik – Del 3: Diagnostikanslutning och tillhörande elektrisk krets: specifikation och användning) , 2. SS-ISO 15031-4:2005 (Vägfordon - Kommunikation mellan fordon och extern utrustning för emissionsrelaterad diagnostik – Del 4: Extern provningsutrustning) , och 3. SS-ISO 15031-5:2006 (Vägfordon - Kommunikation mellan fordon och extern utrustning för emissionsrelaterad diagnostik – Del 5: Emissionsrelaterade diagnostiktjänster) . Testutrustningen ska visa de felkoder som registrerats i bilens OBDsystem och som uppfyller den svenska standarden SS-ISO 15031-6:2005 (Vägfordon - Kommunikation mellan fordon och extern utrustning för emissionsrelaterad diagnostik – Del 6: Definitioner av felkoder) .

text: Utrustning för mätning av längdmått ska vid kalibrering ha en mätosäkerhet inom ± 0,1 %. Mätosäkerheten behöver dock inte vara bättre än ± 0,1 mm.

text: Utrustning för mätning av tid ska vid kalibrering ha en mätosäkerhet inom ± 0,5 sekunder.

text: Utrustning för mätning av vinkel ska vid kalibrering ha en mätosäkerhet inom ± 0,5º.

text: Vid registrerings-, moped- och lämplighetsbesiktning ska våg finnas tillgänglig. Vågen ska vara anpassad för vägning av fordon av aktuellt fordonsslag. Bestämmelser om krav på icke-automatiska vågar finns i Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll föreskrifter och allmänna råd (

text: STAFS 2007:18

text: ) om icke-automatiska vågar.

text: Retardationsmätare för bromskontroll på väg ska ha graderingen 1 % av g inom mätområdet 0 – 60 % av g, alternativt 0,1 m/s² inom mätområdet 0 – 6 m/s². Mätosäkerhet vid kalibrering ska vara inom ± 3 %.

text: Vid kontroll av fordonets bromssystem ska utrustning användas som kan mäta fordonets retardation, bromskraftsfördelning mellan hjulen på samma axel och bromskraftsfördelning mellan fram- och bakaxel eller axlar. Om besiktningsstation använder bromsprovare av typen rullbromsprovare ska bromsningen av hjulen, genom rullarna, generera en

text: Utgåva 1, fastställelsedatum 2004-12-10. Utgåva 1, fastställelsedatum 2005-07-28. Utgåva 1, fastställelsedatum 2006-01-19. Utgåva 1, fastställelsedatum 2005-12-02.

text: bromskraftsindikering. Rullbromsprovare ska minst uppfylla de tekniska kraven inklusive kalibreringskraven i den svenska standarden SS-ISO 21069-1:2004 (Vägfordon – Provning av bromssystem i fordon med tillåten totalvikt över 3,5 t med rullbromsprovare) .

text: Vid kontrollbesiktning av motorcykel och moped ska det finnas utrustning tillgänglig för att avlasta fram- eller bakhjul i syfte att avslöja eventuella brister i fordonets hjul- och styrsystem.

text: Detta kapitel gäller krav på teknisk kontrollutrustning för besiktning av 1. personbilar, lastbilar, med undantag av EG-mobilkranar, och bussar samt släpfordon till dessa, samtliga med en totalvikt över 3,5 ton, och 2. traktorer som utgörs av ombyggda bilar med en totalvikt över 3,5 ton.

text: Vid besiktning av fordon enligt 3 kap. 1 § ska teknisk utrustning enligt 2 kap. 2 – 7 §§ och 9 – 13 §§ finnas tillgänglig.

text: Bromsprovare ska vara av typen rullbromsprovare som består av två par rullar och som hjulen från fordonets axel/axlar placeras på under kontrollen. Bromsningen av hjulen ska genom rullarna generera en bromskraftsindikering. Bromsprovare ska minst uppfylla de tekniska kraven inklusive kalibreringskraven i den svenska standarden SS-ISO 21069-1:2004 (Vägfordon – Provning av bromssystem i fordon med tillåten totalvikt över 3,5 t med rullbromsprovare) .

text: Bromsprovare avsedd för fordon med pneumatiskt bromssystem ska vara försedd med sådan utrustning att retardations- och ojämnhetsberäkning kan baseras på medelbromskrafter under ett hjulvarv beräknade vid konstant manövertryck, inom toleransen 0,02 MPa, i ett läge strax före hjulblockering. Retardationsförmågan ska baseras på beräkning enligt SS-ISO 21069-1:2004 med formeln;

text: Fext

text: Retardation  M

text: Utgåva 1, fastställelsedatum 2004-12-10. Utgåva 1, fastställelsedatum 2004-12-10.

text: F  Frm Pgar  0,03

text: Fext   Frm med:

text: Pcyl  0,03

text: där: F = medelvärdet av bromskraften under ett hjulvarv vid Pcyl, Frm = medelvärdet av kraften som åtgår för att med bromsprovaren rotera hjulet ett varv vid noll manövertryck (rullmotstånd), Pgar = det garanterade trycket, Pst = starttrycket i bromscylinder, i formeln bestämt till 0,03 MPa, Pcyl = trycket i bromscylinder, Fext = den extrapolerade bromskraften för ett hjul, och M = fordonets totalvikt eller, beträffande släpkärror och påhängsvagnar, den del av totalvikten som vilar på respektive fordons axlar, eller, om uppgift saknas, fordonets garanterade axelbelastning.

text: bromskraft (kN)

text: Fext

text: F

text: Frm

text: 0,03 Pcyl≥0,2 Pgar≥0,60 tryck i bromscylinder (MPa)

text: Grafisk beskrivning av formeln

text: Bromsprovare avsedd för fordon med pneumatiskt bromssystem ska vara försedd med sådan utrustning att starttryck i bromscylinder kan baseras på beräkning enligt formeln:

text: (P2  P1)

text: Starttryck = P0  P1  (F1  F0 )

text: (F2  F1)

text: där: X = förvalt värde på 0,2 kN, som ska vara inställbart, F0 = medelvärdet av rullmotståndet, FTopp = maxvärdet under rullmotståndsberäkningen, F1 = FTopp + X, F2 = FTopp + 2X, P0 = starttrycket, P1 = det tryck som råder vid F1, och P2 = det tryck som råder vid F2.

text: bromskraft (kN)

text: x kN

text: x kN

text: FTopp

text: P0 P1 P2 manövertryck

text: Grafisk beskrivning av formeln

text: Vid kontroll med rullbromsprovare ska utrustning för lastsimulering finnas tillgänglig.

text: 4 kap. Traktorer, motorredskap, tunga terrängvagnar och släpfordon till dessa fordon

text: Vid besiktning av traktor, motorredskap, tung terrängvagn och släpfordon till dessa fordon ska teknisk utrustning enligt 2 kap. 2 – 4 §§ och 9 – 13 §§ finnas tillgänglig. Utrustning enligt 2 kap. 3 § behöver dock inte vara maskinell.

text: Vid besiktning av EG-mobilkran ska teknisk utrustning enligt 2 kap. 3 – 4 §§, 5 § andra stycket, och 9 – 13 §§ finnas tillgänglig. Utrustning enligt 2 kap. 3 § behöver dock inte vara maskinell.

text: 5 kap. Undantag

text: Undantag från dessa föreskrifter prövas av Transportstyrelsen. ___________

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2010.

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: STAFFAN WIDLERT Pasi Paavola (Vägtrafikavdelningen)


text: Av

text: 4 kap. 4 § körkortsförordningen (1998:980)

text: framgår att ett fordon som används vid övningskörning i gymnasieskola, fristående gymnasieskola med motsvarande utbildning och kommunal vuxenutbildning ska vara försett med en skylt som anger detta. Av

text: 4 kap.

text: och

text: 12 §§

text: körkortsförordningen (1998:980)

text: framgår att det vid övningskörning i andra fall och vid körträning på lämpligt sätt ska anges att fordonet används för sådan körning.

text: Angivande enligt 1 § ska ske med skylt med texten ”ÖVNINGSKÖR”. Skylten ska ha de minimimått som anges i fig. 1–3 i bilagan. Bokstäverna ska vara vita och ha en höjd av minst 50 mm och en stapelbredd av minst 8 mm. Skylten ska ha vit bård.

text: Skylten ska placeras så att den är väl synlig bakifrån. Skylten får inte vara placerad så att sikten inifrån fordonet skyms.

text: Vid övningskörning med motorcykel, moped, snöskoter och terränghjuling får fordonets användning anges genom att skylt enligt fig. 1–3 i bilagan är avbildad baktill på kläderna. Bilden ska vara väl synlig bakifrån.

text: Vid övningskörning med godkänd handledare enligt

text: 4 kap. 7 § körkortslagen (1998:488)

text: ska skylten, eller bilden av skylt, ha grön botten. Vid övningskörning och körträning med annan utbildare ska skylten, eller bilden av skylten, ha röd botten.

text: Med undantag från

text: 3 kap. 76 § trafikförordningen (1998:1276)

text: får skylt enligt 5 § andra stycket vara genomlyst på sådant sätt att den visar vitt ljus bakåt. Med undantag från 21 kap. 5 § Vägverkets föreskrifter (

text: VVFS 2003:22

text: ) om bilar och släpvagnar som dras av bilar och med undantag från K1 och

text: K2 i avsnitt 20 i bilaga 1 till Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2016:22

text: ) om bilar och släpvagnar som dras av bilar och som tas i bruk den 1 juli 2010 eller senare får skylt vara sådan att den vid belysning kan återkasta vitt ljus bakåt. (

text: TSFS 2016:25

text: Uppsikt över övningskörning

text: Med undantag från

text: 4 kap. 6 § andra stycket körkortsförordningen (1998:980)

text: får den som i trafikskola utövar uppsikt över övningskörning med motorcykel 1. ha uppsikt över två elever under övningskörning till och från plats för genomförande av körprov, eller 2. i särskilda fall färdas i bil. Vid sådan körning får uppsikt utövas över en elev, eller över två elever under övningskörning till och från plats för genomförande av körprov. Exempel på sådana särskilda fall som avses i första stycket 2 är extrema väderförhållanden eller sådana hälsotillstånd hos trafikläraren som försvårar körning med motorcykel.

text: Den som i sitt arbete vid en trafikskola har uppsikt över övningskörning för utökad behörighet B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D eller DE får befinna sig utanför fordonet i samband med backningsövning eller liknande manövreringsövningar. Det gäller under förutsättning att personen har kontakt med den som övningskör och har överblick över trafiksituationen. Detta är ett undantag från

text: 4 kap. 6 § första stycket körkortsförordningen (1998:980)

text: TSFS 2022:73

text: Undantag

text: Denna författning träder i kraft den 1 juni 2010.

text: TSFS 2016:25

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2016.

text: TSFS 2022:73

text: Denna författning träder i kraft den 15 juli 2022.

text: Bilaga

text: Bilaga

text: Minimimått i mm

title: Transportstyrelsens föreskrifter om skylt vid övningskörning och körträning samt uppsikt över övningskörning i trafikskola, TSFS 2010:81

text: Av

text: 4 kap.

text: och

text: 12 §§

text: körkortsförordningen (1998:980)

text: 4 kap. 7 § körkortslagen (1998:488)

text: Med undantag från

text: VVFS 2003:22

text: ) om bilar och släpvagnar som dras av bilar och med undantag från bilaga 1, avsnitt 20, K1 och K2 Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2010:2

text: ) om bilar och släpvagnar som dras av bilar får skylt vara sådan att den vid belysning kan återkasta vitt ljus bakåt.

text: Uppsikt över övningskörning

text: Med undantag från

text: Undantag

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: STAFFAN WIDLERT Maria Åkerlund (Vägtrafikavdelningen)

text: Bilaga

text: Bilaga

text: Minimimått i mm

text: Utgivare: Kristina Nilsson, Transportstyrelsen, Norrköping ISSN 2000-1975


publisher: Vägverket

title: Transportstyrelsens föreskrifter om upphävande av Vägverkets föreskrifter (VVFS 2005:53) om skylt på fordon som används vid övningskörning samt uppsikt över övningskörning i trafikskola, TSFS 2010:82

text: På Transportstyrelsens vägnar