text: Följande kursplaner med betygskriterier gäller för nationella kurser inom den grundläggande vuxenutbildningen

text: Svenska bilaga 1 Svenska som andraspråk bilaga 2 Engelska bilaga 3 Matematik bilaga 4 Samhällskunskap bilaga 5 Religionskunskap bilaga 6 Historia bilaga 7 Geografi bilaga 8 Fysik bilaga 9 Kemi bilaga 10 Biologi bilaga 11 Hem- och konsumentkunskap bilaga 12

text: Tillämpningen av betygskriterier

text: För att erhålla ett betyg ska, om inte annat framgår av 3 och 4 §§, den studerande ha kunskaper enligt samtliga kriterier som gäller för betyget. Betygskriterierna för betyget

text: Väl godkänt anger vilka kunskaper som fordras utöver dem som fordras för betyget Godkänt. Vid betygsättning av delkurser i ämnet ska tillämpliga delar av betygskriterierna användas vid betygssättningen.

text: För betyget Väl godkänt gäller att särskilt väl utvecklad förmåga avseende något eller några kriterier kan uppväga brister avseende ett eller ett par andra kriterier. De krav som gäller för Godkänt ska dock alltid vara uppfyllda, om inte sådana särskilda skäl som anges i 4 § föreligger.

text: För båda betygsstegen gäller att om sådana särskilda skäl som avses i

text: 4 kap. 6 § förordningen (2002:1012)

text: om kommunal vuxenutbildning föreligger kan läraren bortse från enstaka betygskriterier eller från delar av betygskriterier.

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2005. Föreskrifterna får tillämpas på undervisning som påbörjas från och med den 1 januari 2005 och skall tillämpas på undervisning som påbörjas från och med den 1 juli 2005. 2. Genom dessa föreskrifter upphävs från den 1 juli 2005 Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 1994:25

text: ) om kursplaner för grundläggande vuxenutbildning, Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 1994:26

text: ) om betygskriterier för nationella kurser inom grundläggande vuxenutbildning och Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 1995:20

text: ) om betygskriterier för nationell kurs i kärnämnet svenska som andraspråk. Den studerande har dock rätt att slutföra påbörjad kurs enligt dessa äldre bestämmelser, dock längst till och med den 31 december 2005.

text: På Skolverkets vägnar

text: PER THULLBERG Suzanne Mehrens

text: Bilaga 1

text: Ämne: Svenska Kurskod: SV1050 Ämneskod: 65600

text: Ämnets syfte och karaktär

text: Ämnet svenska syftar till att utveckla förmågan att tala, lyssna, läsa och skriva som redskap för tänkande, lärande och kommunikation. Genom utveckling av språket vidgas begreppsvärlden. Syftet är att ge varje individ tilltro till den egna språkförmågan och stärka den personliga och kulturella identiteten och kunna inse språkets och litteraturens betydelse för denna process. Ämnet skall ge möjlighet att använda olika inlärningsstrategier som en grund för ett livslångt lärande. Förmågan att söka, sovra och bearbeta information från olika källor samt att kritiskt granska och värdera denna är av grundläggande betydelse. I ämnet svenska behandlas språk, litteratur, teater, film och bild. Kunskaper om språkets struktur och uppbyggnad och hur språket historiskt har utvecklats bidrar till ökad språklig medvetenhet. Genom att reflektera över likheter och skillnader i språk kan den studerande utveckla både det egna språket och olika kommunikationsstrategier.

text: Mål som den studerande skall ha uppnått efter den del av utbildningen som syftar till att ge grundläggande läs- och skrivfärdigheter

text: Den studerande skall – kunna förstå hur skrift förmedlar budskap och hur språket är uppbyggt, – kunna använda språket i olika sammanhang, – kunna tillämpa de vanligaste reglerna för skriftspråket, – kunna använda läsning och skrivning för att lära, förstå och uttrycka sig, – utveckla strategier för läsning och skrivning med olika syften i vardags-, samhälls- och arbetsliv samt för fortsatt lärande.

text: Mål som den studerande skall ha uppnått efter avslutad kurs

text: Den studerande skall – kunna kommunicera i tal och skrift på ett sätt som är anpassat till situationen och mottagaren,

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänt

text: Den studerande använder sig av grundläggande regler för språkbruk och formulerar sig sammanhängande i tal och skrift i både formella och informella situationer samt med hänsyn till mottagaren. Den studerande ger exempel på grundläggande skillnader mellan talat och skrivet språk, som är anpassat till olika situationer. Den studerande tar del av olika slags text och bild, återger innehållet och formulerar egna tankar och iakttagelser. Den studerande ger exempel på hur man på ett självständigt sätt förhåller sig till olika källor och budskap.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Den studerande använder ett språk som är varierat, korrekt och tydligt i både tal och skrift. Den studerande deltar aktivt i samtal och diskussioner. Den studerande använder skrivande för att ge uttryck för tankar, åsikter och känslor. Den studerande skriver i huvudsak korrekt såväl berättande som mera utredande texter där tankegången klart framgår.

text: Den studerande läser texter av olika slag, relaterar till sina erfarenheter och reflekterar över innehåll och form. Den studerande använder sig av olika källor för att inhämta kunskap, granskar och värderar dem samt sammanställer sina resultat så att de blir tillgängliga för andra.

text: Bilaga 2 Ämne: Svenska som andraspråk Kurskod: SVA1050 Ämneskod: 65650

text: Ämnets syfte och karaktär

text: Ämnet svenska som andraspråk syftar till att utveckla förmågan att tala, lyssna, läsa och skriva som medel för tänkande, lärande och kommunikation. Genom utveckling av språket vidgas begreppsvärlden. Syftet är att ge varje individ tilltro till den egna språkförmågan för att stärka den personliga och kulturella identiteten och kunna inse språkets och litteraturens betydelse för denna process. Syftet är även att utveckla förmågan att reflektera över likheter och skillnader mellan egna kulturella erfarenheter och den svenska kulturen. Ämnet skall utveckla en allsidig kommunikativ förmåga utifrån den studerandes förutsättningar, behov och studiemål. Kunskaper i svenska är en förutsättning för studier i andra ämnen, för fortsatta studier och för att den studerande skall kunna fungera i vardags-, arbets- och samhällsliv. Syftet med ämnet svenska som andraspråk är att den studerande skall uppnå en funktionell behärskning av språket, så långt möjligt i nivå med den som studerande med svenska som modersmål har. Språkutveckling försiggår inte bara inom ramen för utbildning utan även i arbete och under andra aktiviteter. Ämnet skall ge kunskap om och möjlighet att använda olika inlärningsstrategier som en viktig grund för ett livslångt lärande. Förmågan att söka, sovra och bearbeta information från olika källor samt att kritiskt granska och värdera denna är av grundläggande betydelse. I ämnet svenska som andraspråk behandlas språk, litteratur, teater, film och bild. Kunskaper om språkets struktur och uppbyggnad bidrar till ökad språklig

text: Den studerande skall – kunna förstå hur skrift förmedlar budskap och hur språket är uppbyggt, – kunna använda språket i olika sammanhang, – kunna tillämpa de vanligaste reglerna för skriftspråket, – kunna använda läsning och skrivning för att lära, förstå och uttrycka sig, – kunna utveckla strategier för läsning och skrivning med olika syften i vardags-, samhälls- och arbetsliv samt för fortsatt lärande.

text: Den studerande skall – kunna tala med godtagbar intonation och satsmelodi, – kunna uttrycka sig begripligt och sammanhängande i tal och skrift, – kunna kommunicera i tal och skrift på ett sätt som är anpassat till situationen och mottagaren, – kunna läsa och tolka texter av varierande karaktär samt i tal och skrift återge och reflektera över det lästa, – kunna reflektera över och värdera innehåll och uttrycksmedel i olika medier, – kunna uttrycka åsikter samt argumentera i tal och skrift, – kunna använda skriftspråkets grundläggande normer,

text: – kunna göra språkliga iakttagelser och jämföra eget och andras språkbruk, – kunna använda olika verktyg vid kunskapssökande, – kunna hämta, värdera och ta ställning till information från olika källor och på ett självständigt sätt omvandla information till egen kunskap, – kunna använda inlärningssätt som främjar den egna språkutvecklingen.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänt

text: Den studerande talar med godtagbar intonation och satsmelodi och använder sig av grundläggande regler för språkbruk. Den studerande formulerar sig begripligt och sammanhängande i tal och skrift i både formella och informella situationer samt med hänsyn till mottagaren. Den studerande använder strategier som till exempel omformuleringar och förklaringar för att överbrygga språkliga problem. Den studerande ger exempel på grundläggande skillnader mellan talat och skrivet språk, som är anpassat till olika situationer. Den studerande tar del av olika slags text och bild, reflekterar över innehållet och formulerar egna tankar och iakttagelser. Den studerande ger exempel på hur man på ett självständigt sätt förhåller sig till olika källor och budskap.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Den studerande läser texter av olika slag, relaterar det lästa till sina erfarenheter och reflekterar över innehåll och form. Den studerande använder sig av olika källor för att inhämta kunskap, granskar och värderar dem samt sammanställer sina resultat så att de blir tillgängliga för andra.

text: Bilaga 3 Ämne: Engelska Kurskod: EN1050 Ämneskod: 60300

text: Ämnets syfte och karaktär

text: Ämnet engelska syftar till att utveckla förmågan att lära sig och att våga använda engelska. Studierna i engelska syftar till att utveckla kunskap om olika redskap som underlättar inlärning och kommunikation och en medvetenhet om hur språkinlärning går till. Engelska är modersmål eller officiellt språk i ett stort antal länder, förmedlar många vitt skilda kulturer och är dominerande kommunikationsspråk i världen. Förmåga att använda engelska är nödvändig vid studier, vid resor i andra länder och för sociala och yrkesmässiga internationella kontakter av olika slag. Språkkunskaper är viktiga för en allt mer internationaliserad arbetsmarknad och för att kunna ta del av den snabba utveckling som sker genom informationsoch kommunikationsteknik samt för framtida studier. Ämnet engelska skall vidga perspektiven på en engelsktalande omvärld med dess mångskiftande kulturer. Förmågan att reflektera över likheter och skillnader mellan egna kulturella erfarenheter och kulturer i engelsktalande länder utvecklas successivt. Studierna skall dessutom göra det möjligt för den studerande att ta del av det utbud på engelska som förekommer i samhället. Ämnet skall utveckla en allsidig kommunikativ förmåga utifrån den studerandes förutsättningar, behov och studiemål. Den studerande skall efter hand allt bättre anpassa innehåll och form till situation och mottagare. När de egna språkkunskaperna inte räcker till skall den studerande kunna kompensera detta genom att använda alternativa strategier. Studerande har ofta behov av att knyta sina

text: engelskkunskaper till ett yrke eller ett intresseområde. Ämnet kan därför med fördel integreras med andra kunskapsområden.

text: Den studerande skall – förstå tydligt, även något regionalt och socialt färgat, tal i instruktioner, berättelser, beskrivningar och samtal som rör kända förhållanden och egna intresseområden, – kunna kommunicera muntligt och skriftligt om vardagliga och bekanta ämnen, – kunna använda olika strategier för kommunikation, – kunna läsa och tillgodogöra sig innehållet i olika typer av texter som behandlar kända ämnesområden, – kunna använda olika inlärningsstrategier för att lära sig engelska samt kunna välja och använda hjälpmedel vid textläsning, skrivning och andra språkliga aktiviteter, – kunna jämföra egna och andras erfarenheter av språk, kultur, vardags-, samhälls- och arbetsliv i några länder där engelska har en central ställning.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänt

text: Den studerande förstår tydligt vardagsspråk också med någon social och regional färgning, när språket talas i måttligt tempo. Den studerande deltar aktivt och gör sig förstådd i samtal kring välbekanta ämnen och kan använda olika strategier som bidrar till att kommunikationen fungerar. Den studerande läser och tillgodogör sig innehållet i berättande, beskrivande och argumenterande texter med enkelt språk. Den studerande uttrycker sig begripligt och med enkelt språk i olika skriftliga framställningar. Den studerande ger exempel på samhällsförhållanden, kulturella företeelser och levnadssätt i några områden där engelska talas samt gör enkla jämförelser mellan olika kulturella företeelser.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Den studerande sammanfattar och kommenterar innehållet i tydligt talat språk från olika språkområden. Den studerande använder strategier som till exempel omformuleringar och förklaringar för att överbrygga språkliga problem. Den studerande talar tydligt och med sammanhang samt anpassar sitt språk till några olika situationer. Den studerande läser och kommenterar lättlästa texter av olika karaktär. Den studerande skriver varierat, i huvudsak korrekt och med sammanhang samt kommunicerar skriftligt vid informationsutbyte och sociala kontakter, ställer och besvarar frågor och anpassar sitt språk till några olika typer av mottagare.

text: Bilaga 4 Ämne: Matematik Kurskod: MA1050 Ämneskod: 35500

text: Ämnets syfte och karaktär

text: Ämnet matematik syftar till att utveckla den studerandes intresse för och kunskap i matematikens språk, uttrycksformer och begrepp och ge möjligheter att använda sig av dem. Ämnet skall också ge den studerande vidgade möjligheter att uppleva den tillfredsställelse som ligger i att kunna föra logiska resonemang, förstå och lösa problem samt värdera problemlösningar. Den studerande skall få en tilltro till sitt matematiska tänkande och muntligt och skriftligt kunna förklara och argumentera för det. Matematiken är en betydelsefull del av det internationella kulturarvet och utgör en förutsättning för samhällsutvecklingen. Matematiska kunskaper utvecklar den studerandes möjligheter att tolka och använda information, att fatta välgrundade beslut i vardagslivet och att följa och medverka i beslutsprocesser i samhälle och arbetsliv. Laborationer och praktiska erfarenheter utgör en viktig grund för förståelse.

text: Matematikämnet kan med fördel integreras med andra kunskapsområden och knytas till yrkespraktik. Även när ämnet studeras fristående knyts lärande och matematiska problem från vardagsliv och samhälle till kunskaper om matematikens begrepp, metoder och uttrycksformer.

text: Mål som den studerande skall ha uppnått efter den del av utbildningen som syftar till att ge grundläggande matematiska färdigheter

text: Den studerande skall – kunna ge exempel på att matematik förmedlar kunskap som är av praktisk betydelse i olika sammanhang, – kunna lösa enkla matematiska problem som förekommer i hem, samhälle och yrkesliv, – ha en grundläggande taluppfattning samt kunna förstå och använda grundläggande matematik.

text: Den studerande skall – kunna lösa matematiska problem som vanligen förekommer i hem och samhälle och som behövs som grund i fortsatt utbildning och yrkesliv, – ha utvecklat sin taluppfattning samt kunna förstå och använda matematik, – kunna använda olika verktyg för att tillämpa sina matematikkunskaper.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänt

text: Den studerande använder grundläggande matematiska begrepp och metoder för att formulera och lösa problem i ett steg. Den studerande använder matematiska termer och symboler i sitt rätta sammanhang.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Den studerande använder matematiska begrepp och metoder för att formulera och lösa problem i flera steg. Den studerande följer och förstår matematiska resonemang och använder matematiken på ett sådant sätt att det är möjligt att förstå de tankar som kommer till uttryck. Den studerande gör matematiska tolkningar av vardagliga händelser eller situationer samt genomför och redovisar med logiska resonemang sitt arbete såväl muntligt som skriftligt. Den studerande visar säkerhet i sitt problemlösningsarbete och använder olika metoder och tillvägagångssätt. Den studerande kan skilja gissningar och antaganden från vetande eller det man har möjlighet att kontrollera. Den studerande ger något exempel på hur matematiken utvecklats och använts genom historien och vilken betydelse den har i vår tid inom några olika områden.

text: Bilaga 5 Ämne: Samhällskunskap Kurskod: SH1050 Ämneskod: 54800

text: Ämnets syfte och karaktär

text: Ämnet samhällskunskap syftar till att såväl öka som fördjupa kunskaperna om omvärlden samt de grundläggande demokratiska värdena. Studierna i samhällskunskap skall även bidra till att utveckla ett demokratiskt tankesätt och handlande. Syftet är att den studerande skall förstå hur olika intressen, ideologier, folkrörelser och traditioner påverkar individ och samhälle. Därigenom vidgar den studerande sin förståelse för egna och andras villkor. Ämnet skall fördjupa medvetenheten om hur olika handlingar påverkar en hållbar samhällsutveckling. Ämnet syftar till att utveckla förmågan till ställningstaganden i ett samhälle som präglas av kulturell mångfald och ömsesidigt beroende, inte minst internationellt. Det skall också stimulera till deltagande i samhällslivet och i den demokratiska processen. Samhällskunskapen skall vidareutveckla den studerandes kunskaper om nutida samhällsförhållanden och deras

text: Den studerande skall – känna till mänskliga rättigheter och skyldigheter samt demokratiska värden, – kunna tillämpa ett demokratiskt arbets- och beslutssätt, – ha grundläggande kunskaper om det svenska styrelsesättet, folkrörelserna och de politiska ideologierna, förstå innebörden av det grundläggande norm- och rättssystemet i Sverige samt kunna jämföra med andra länder, – kunna reflektera över människors livsmönster och levnadsvillkor samt varför dessa skiftar, – ha kännedom om internationella förhållanden samt kunna diskutera relationer och samarbete i ett globalt perspektiv, – ha kunskaper om samhällsfrågor på olika nivåer i samhället och kunna jämföra med andra länder, – kunna använda olika kunskapskällor samt kunna sovra och värdera uppgifter och åsikter från olika källor och opinionsbildare samt redovisa resultatet.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänt

text: Den studerande redogör för demokratins principer och värderingar samt vilka rättigheter och skyldigheter vi har som medborgare.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Den studerande diskuterar och reflekterar över individens rättigheter och skyldigheter i samhället samt innebörden i de grundläggande mänskliga rättigheterna. Den studerande analyserar och värderar kända samhällsfrågor ur olika perspektiv. Den studerande använder olika verktyg och källor som underlag för självständiga redovisningar och värderar sina källor. Den studerande jämför och analyserar olika idéer och värderingar ur individens och samhällets perspektiv.

text: Bilaga 6 Ämne: Religionskunskap Kurskod: RE1050 Ämneskod: 06700

text: Ämnets syfte och karaktär

text: Den studerande skall – kunna reflektera över och formulera sig kring livsfrågor samt religiösa och etiska frågor, – ha kunskaper om kristendomens påverkan på det svenska samhället, dess grundläggande värderingar, traditioner och uttryck, – ha kännedom om de stora världsreligionernas tro och livsuppfattning och om grunddragen i några nya religiösa rörelser, – kunna urskilja karakteristiska drag i religiösa föreställningar och myter från olika religioner och tider, – ha kunskap om grundtankarna i några icke-religiösa livsuppfattningar.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänt

text: Den studerande resonerar om religiösa och etiska frågor och kan med stöd motivera egna ställningstaganden.

text: Den studerande redogör för huvuddragen i kristen tro och kristna traditioner och beskriver och tolkar kristna symboler. Den studerande känner till de stora världsreligionernas tro och livsuppfattning och kan urskilja några karaktäristiska drag i olika religiösa föreställningar och myter. Den studerande känner till några grundtankar i någon ickereligiös livsåskådning.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Den studerande ger exempel på och analyserar etiska frågor och problem. Den studerande reflekterar över symboler, riter, centrala berättelser och trosuppfattningar i kristendomen och några andra världsreligioner. Den studerande urskiljer såväl likheter som skillnader mellan olika religiösa traditioner.

text: Bilaga 7 Ämne: Historia Kurskod: HI1050 Ämneskod: 02300

text: Ämnets syfte och karaktär

text: Ämnet historia syftar till att skapa sammanhang och bakgrund för att förstå och förklara samhället och dess kultur. Med ett historiskt perspektiv på tillvaron fördjupas förståelsen av nutiden. Alla människor har sin historia som dessutom är förenad med familjens, släktens, hembygdens och landets historia. Studierna i ämnet skall utgå från den studerandes erfarenheter och stimulera lusten och intresset att vidga sina kunskaper. Syftet med ämnet historia är dessutom att utveckla ett kritiskt tänkande och ett analytiskt betraktelsesätt. Den svenska kulturen och samhället skall ägnas speciell uppmärksamhet men även sättas in i större sammanhang. Studier av det mångkulturella inom Sverige och situationen för de nationella minoriteterna i landet skall ge förståelse för vad som förenar och vad som skiljer. Jämförelser med den historiska utvecklingen i olika samhällen bidrar till insikten

text: om grundläggande värden som kan förena i en multietnisk, konfliktfylld värld.

text: Den studerande skall – ha kunskap om centrala händelser och gestalter, idéer och förändringar i den historiska utvecklingen i Sverige samt kunna jämföra med andra länder, – kunna redogöra för hur människor levt och försörjt sig genom tiderna och i olika samhällstyper samt hur stora omvälvningar har påverkat människors livsvillkor, – kunna reflektera kring historiska händelser med betydelse för vår egen tid, – vara medveten om att historiska händelser och förhållanden kan betraktas på olika sätt samt kunna reflektera över hur information och propaganda har använts och används som ett medel för påverkan.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänt

text: Den studerande känner till några grunddrag i svensk och allmän historia och ger exempel på människors levnadsförhållanden i skilda tider. Den studerande beskriver några idéer och några centrala skeenden i ett historiskt perspektiv. Den studerande ger exempel på vad historiska händelser och skeenden betyder för vår egen tid. Den studerande återger i stora drag utvecklingen i några stormakter under olika tidsepoker. Den studerande ger exempel på hur historiska händelser och förhållanden uppfattas på olika sätt. Den studerande reflekterar över hur information och propaganda kan användas för att påverka.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Den studerande gör bedömningar om vad som kan ses som betydelsefulla historiska skeenden i några olika kulturer, placerar dem i tiden och beskriver några framträdande drag.

text: Bilaga 8 Ämne: Geografi Kurskod: GE1050 Ämneskod: 32300

text: Ämnets syfte och karaktär

text: Ämnet geografi syftar till att utveckla kunskaper om olika platser och regioner. Genom att stimulera intresset att lära känna människors skilda levnadsvillkor, skall ämnet även bidra till ökad förståelse och respekt för olika sätt att leva. Det skall utveckla förmågan att se processer och samband som gäller överlevnad, resursanvändning och miljöpåverkan. Det har också som syfte att utveckla förmågan att arbeta med och bedöma geografiskt material samt att på ett självständigt sätt använda detta. Ämnet geografi handlar om förhållandet mellan människan och hennes omgivning. Det ger kunskaper om naturlandskapets och kulturlandskapets framväxt och förändring och hur detta påverkar människans levnadsvillkor. Förändringar i levnadsvillkor och samhällsliv i en del av världen får i allt större omfattning konsekvenser på andra håll. Geografiämnet ger insikter och kunskaper som behövs för att aktivt delta i beslut om markanvändning, miljö och samhällsförändringar.

text: Den studerande skall – ha kunskaper om världskartan och globen, – kunna beskriva, jämföra och analysera områden och förhållanden med hjälp av kartor, bilder, diagram och texter, – känna till huvuddragen i klimat- och vegetationszonerna i världen, – ha kunskaper om några av de viktigaste processerna som formar och förändrar naturlandskapet, – kunna ge exempel på hur människors handlingar påverkar miljön och visa på alternativ i miljöfrågor, – ha kännedom om hur människor lever och arbetar i skilda miljöer i världen, – ha kunskaper om hur viktiga förändringar i samhället har påverkat och påverkar landskap och människans levnadsvillkor.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänt

text: Den studerande orienterar sig på en världskarta samt tolkar och utläser fakta. Den studerande ger exempel på hur människor lever och arbetar i några skilda miljöer i världen. Den studerande ger exempel på några av de viktigaste processerna som formar och förändrar naturlandskapet. Den studerande redogör för viktiga klimat- och vegetationszoner i världen. Den studerande ger exempel på hur viktiga förändringar i samhället kan påverka landskap och levnadsvillkor.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Den studerande använder olika hjälpmedel för att beskriva världskarta och glob samt för att jämföra och analysera viktiga områden och förhållanden. Den studerande beskriver samband och drar slutsatser om naturförhållanden, resurstillgångar och människors levnadsvillkor i olika områden.

text: Den studerande beskriver olika klimattyper och hur människans handlingar påverkar landskap och levnadsvillkor. Den studerande gör observationer och mätningar, använder centrala geografiska begrepp och sammanställer och presenterar egna studier med hjälp av geografiskt material.

text: Bilaga 9 Ämne: Fysik Kurskod: FY1050 Ämneskod: 31300

text: Ämnets syfte och karaktär

text: Ämnet fysik behandlar fysikens användningsområden i modernt vardags- och samhällsliv. Syftet med studierna i ämnet fysik är att den studerande skall upptäcka, förstå och kunna förklara fenomen i omvärlden. Ämnet syftar vidare till förståelse av människans relation till naturen, särskilt i sådana frågor som är viktiga för både individ och samhälle. Fysikämnet beskriver och förklarar naturens mångfald av fenomen ur ett naturvetenskapligt perspektiv. Det tar sin utgångspunkt i vardagen. Karakteristiskt för fysiken, som för andra naturvetenskapliga ämnen, är att kunskapen byggs upp i samspel mellan å ena sidan experiment och observationer och å andra sidan modeller och teorier. Slutsatserna och kunskaperna används för att diskutera företeelser i vardagen, naturen och samhället.

text: Den studerande skall – ha kunskap om centrala fysikaliska begrepp, storheter, enheter och grundläggande modeller och teorier samt ha inblick i några av fysikens användningsområden, – kunna genomföra enkla mätningar, observationer och experiment samt ha insikt i hur de kan utformas och analyseras utifrån teorier och modeller, – kunna ge exempel på hur fysikens upptäckter har påverkat vår kultur och världsbild samt förändrat våra levnadsvillkor,

text: – kunna använda både naturvetenskapliga och andra argument i frågor om fysikens användning i samhälle och vardagsliv.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänt

text: Den studerande genomför laborativa undersökningar efter givna instruktioner och drar med handledning vissa slutsatser av resultaten. Den studerande använder begrepp, modeller och teorier för att beskriva företeelser och fysikaliska förlopp.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Den studerande använder fysikaliska begrepp, modeller och teorier i nya situationer för att beskriva och förklara förlopp och företeelser i omvärlden. Den studerande deltar vid bearbetningen av vardagliga problem till frågeställningar inom fysiken som går att vetenskapligt undersöka. Den studerande deltar vid planeringen av en fysikalisk undersökning samt bidrar till dess utvärdering. Den studerande deltar i diskussioner i frågor om hur kunskapen om naturen har utvecklats och hur den formats av och format människors världsbilder. Den studerande skiljer på naturvetenskapliga och andra sätt att skildra verkligheten, till exempel i den information som media tillhandahåller. Den studerande använder sina fysikkunskaper för att granska och värdera ställningstaganden i olika frågor. Den studerande ger exempel på hur ett naturvetenskapligt arbetssätt med fysikalisk inriktning har hjälpt till att lösa vardagliga och samhälleliga problem.

text: Bilaga 10 Ämne: Kemi Kurskod: KE1050 Ämneskod: 34400

text: Ämnets syfte och karaktär

text: Ämnet kemi syftar till att beskriva och förklara omvärlden ur ett kemiskt perspektiv. Det skall fördjupa den studerandes förståelse och intresse för kemins betydelse inom vardagsliv och industri. Ämnet syftar även till att ge sådana kunskaper som behövs för att delta i samhällsdebatten i frågor som rör miljö och hållbar samhällsutveckling. Ämnet kemi utgår från vardagen och behandlar och förklarar frågor av allmänt intresse. Ämnet behandlar också, på en grundläggande nivå, den kemi som används inom industri, jordbruk, skogsbruk och energiproduktion.

text: Den studerande skall – ha kunskap om centrala kemiska begrepp och grundläggande modeller och teorier samt ha inblick i några av kemins användningsområden, – ha kunskap om det naturvetenskapliga sättet att utföra experiment och formulera resultat samt hur man på ett säkert sätt hanterar vanliga kemikalier och brandfarliga ämnen, – kunna genomföra enkla mätningar, observationer och experiment samt ha insikt i hur de kan utformas och analyseras utifrån teorier och modeller, – kunna använda sina kemiska kunskaper såväl i vardagliga sammanhang som i diskussion om viktiga samhälleliga frågor, – kunna ge exempel på hur kemins upptäckter har påverkat vår kultur och världsbild samt förändrat våra levnadsvillkor.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänt

text: Den studerande genomför laborativa undersökningar efter givna instruktioner och drar med handledning vissa slutsatser av resultaten. Den studerande använder begrepp, modeller och teorier för att beskriva företeelser och kemiska förlopp.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Den studerande använder kemiska begrepp, modeller och teorier i nya situationer för att beskriva och förklara förlopp och företeelser i omvärlden. Den studerande deltar vid bearbetningen av vardagliga problem till frågeställningar inom kemin som går att vetenskapligt undersöka. Den studerande deltar vid planeringen av en kemisk undersökning samt bidrar till dess utvärdering. Den studerande deltar i diskussioner i frågor om hur kunskapen om naturen har utvecklats och hur den format människors världsbilder. Den studerande skiljer på naturvetenskapliga och andra sätt att skildra verkligheten, till exempel i den information som media tillhandahåller. Den studerande använder sina kemikunskaper för att granska och värdera ställningstaganden i olika frågor. Den studerande ger exempel på hur ett naturvetenskapligt arbetssätt med kemisk inriktning har hjälpt till att lösa vardagliga och samhälleliga problem.

text: Bilaga 11 Ämne: Biologi Kurskod: BI1050 Ämneskod: 30100

text: Ämnets syfte och karaktär

text: Ämnet biologi syftar till att beskriva och förklara naturen och levande organismer ur ett naturvetenskapligt perspektiv. Det berör frågor om livet, dess uppkomst, utveckling, former och betingelser. Evolutionsteorin är grundläggande i denna beskrivning. Biologiämnet syftar också till att göra kunskaper och erfarenheter användbara för att främja en god hälsa och en ekologiskt hållbar utveckling. Gentekniken liksom många andra områden i biologin utvecklas i snabb takt, vilket leder till nya möjligheter och nya frågeställningar. Biologiämnet ger upphov till samtal kring existentiella och etiska frågor.

text: Den studerande skall – ha kunskap om centrala biologiska begrepp och grundläggande modeller och teorier samt ha inblick i några av biologins användningsområden, – kunna genomföra observationer i fält och laborativa undersökningar, ha insikt i deras utformning samt kunna tolka resultaten, – kunna använda både naturvetenskapliga och andra argument i frågor om bevarandet av naturtyper och mångfalden av arter, hållbar utveckling samt användning av genteknik, – kunna ge exempel på hur biologins upptäckter har påverkat vår kultur och världsbild samt förändrat våra levnadsvillkor, – kunna föra diskussioner om olika samlevnadsformer och därvid visa respekt för andras ståndpunkter, – ha insikt i betydelsen av motion och goda hälsovanor.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänt

text: Den studerande genomför fältundersökningar och laborationer efter givna instruktioner och drar med handledning vissa slutsatser av resultaten. Den studerande använder begrepp, modeller och teorier för att beskriva företeelser och biologiska förlopp. Den studerande ger exempel på hur vardagliga handlingar påverkar miljön. Den studerande vet hur man kan verka för ett allmänt gott hälsotillstånd.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Den studerande använder biologiska begrepp, modeller och teorier i nya situationer för att beskriva och förklara förlopp och företeelser i omvärlden. Den studerande deltar i bearbetningen av vardagliga problem till frågeställningar inom biologin som går att vetenskapligt undersöka.

text: Bilaga 12 Ämne: Hem- och konsumentkunskap Kurskod: HKK1050 Ämneskod: 91910

text: Ämnets syfte och karaktär

text: Ämnet hem- och konsumentkunskap ger kunskap för livet som individ och konsument samt för livet i hem och familj. Utbildningen syftar till ökad förståelse för det värde dessa kunskaper har för människa, samhälle och natur. Ämnet utgår från perspektiven hälsa, resurshushållning, kultur och jämställdhet. Ett syfte är att utveckla förmågan att ur ett hushållsperspektiv värdera och hantera information och reklam samt att öka beredskapen att fatta välgrundade beslut. Utbildningen ger också kunskaper om privatekonomiska frågor samt om konsumentens rättigheter och skyldigheter. Ett demokratiskt och jämställt samhälle förutsätter att kvinnor och män har samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter. Ett syfte med ämnet är att öka kunskaperna om och stimulera intresset för sambanden mellan verksamheterna i hushållet och jämställdhet. Verksamheterna i hushållet är centrala för individens hälsa och välbefinnande och sker i växelverkan med samhälle och natur. Hälsa och välbefinnande har flera dimensioner, som bland annat avser hushållning med såväl mänskliga som

text: Den studerande skall – ha kunskaper om samband mellan konsumtion och hälsa, miljö och ekonomi såväl lokalt som globalt, – ha kunskaper om konsumenträtt, – kunna jämföra och värdera olika slags information, – kunna diskutera människors olika sätt att leva tillsammans ur olika aspekter, – kunna ge exempel på historiska och kulturella traditioners inverkan på verksamheterna i hushållet.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänt

text: Den studerande diskuterar demokrati- och jämställdhetsfrågor i hem- och vardagsliv samt ger exempel på deras betydelse för individ och samhälle. Den studerande ger exempel på sina rättigheter och skyldigheter som konsument. Den studerande beskriver skillnader mellan information och reklam. Den studerande beskriver hur resurshushållning kan användas för att främja hälsa, hushållsekonomi och miljö.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Den studerande diskuterar och analyserar demokrati- och jämställdhetsfrågor i hem- och vardagsliv. Den studerande analyserar och värderar information och reklam. Den studerande diskuterar och ger exempel på hur förändringar i hushållet kan påverkas av att förutsättningarna ändras. Den studerande diskuterar och ger exempel på samhällsförändringar utifrån ett mångfalds- och konsumentperspektiv.

title: Skolverkets föreskrifter om nationella kursplaner och betygskriterier för kurser inom grundläggande vuxenutbildning

text: Tillämpningen av betygskriterier

text: För att erhålla ett betyg skall, om inte annat framgår av 3 och 4 §§, den studerande ha kunskaper enligt samtliga kriterier som gäller för betyget. Betygskriterierna för betyget Väl godkänd anger vilka kunskaper som fordras utöver dem som fordras för betyget Godkänd. Vid betygsättning av delkurser i ämnet skall tillämpliga delar av betygskriterierna användas vid betygssättningen.

text: För betyget Väl godkänd gäller att särskilt väl utvecklad förmåga avseende något eller några kriterier kan uppväga brister avseende ett eller ett par andra kriterier. De krav som gäller för Godkänd skall dock alltid vara uppfyllda, om inte sådana särskilda skäl som anges i 4 § föreligger.

text: För båda betygsstegen gäller att om särskilda skäl föreligger kan läraren bortse från enstaka kriterier. Med särskilda skäl avses funktionshinder eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för den studerande att uppfylla kraven för ett visst kriterium.

text: SKOLFS 1994:25

text: SKOLFS 1994:26

text: SKOLFS 1995:20

text: På Skolverkets vägnar

text: PER THULLBERG Suzanne Mehrens

text: Bilaga 1

text: Ämnets syfte och karaktär

text: Den studerande skall – kunna förstå hur skrift förmedlar budskap och hur språket är uppbyggt, – kunna använda språket i olika sammanhang, – kunna tillämpa de vanligaste reglerna för skriftspråket, – kunna använda läsning och skrivning för att lära, förstå och uttrycka sig,

text: – utveckla strategier för läsning och skrivning med olika syften i vardags-, samhälls- och arbetsliv samt för fortsatt lärande.

text: Den studerande skall – kunna kommunicera i tal och skrift på ett sätt som är anpassat till situationen och mottagaren, – kunna läsa olika typer av text samt i tal och skrift återge och reflektera över det lästa, – kunna reflektera över och värdera innehåll och uttrycksmedel i olika medier, – kunna uttrycka åsikter samt argumentera i tal och skrift, – kunna använda skriftspråkets grundläggande normer, – kunna göra språkliga iakttagelser och jämföra eget och andras språkbruk, – kunna använda olika verktyg vid kunskapssökande, – kunna hämta, värdera och ta ställning till information från olika källor och på ett självständigt sätt omvandla information till egen kunskap, – kunna använda inlärningssätt som främjar den egna språkutvecklingen.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänd

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Den studerande använder ett språk som är varierat, korrekt och tydligt i både tal och skrift. Den studerande deltar aktivt i samtal och diskussioner. Den studerande använder skrivande för att ge uttryck för tankar, åsikter och känslor. Den studerande skriver i huvudsak korrekt såväl berättande som mera utredande texter där tankegången klart framgår. Den studerande läser texter av olika slag, relaterar till sina erfarenheter och reflekterar över innehåll och form. Den studerande använder sig av olika källor för att inhämta kunskap, granskar och värderar dem samt sammanställer sina resultat så att de blir tillgängliga för andra.

text: Ämnets syfte och karaktär

text: Ämnet skall ge kunskap om och möjlighet att använda olika inlärningsstrategier som en viktig grund för ett livslångt lärande. Förmågan att söka, sovra och bearbeta information från olika källor samt att kritiskt granska och värdera denna är av grundläggande betydelse. I ämnet svenska som andraspråk behandlas språk, litteratur, teater, film och bild. Kunskaper om språkets struktur och uppbyggnad bidrar till ökad språklig medvetenhet. Genom att reflektera över likheter och skillnader i språk kan den studerande utveckla både det egna språket och olika kommunikationsstrategier. Den första delen av utbildningen i ämnet svenska som andraspråk omfattar såväl alfabetisering – på svenska eller på modersmålet – som grundläggande läs- och skrivutveckling för analfabeter och kortutbildade vuxna. De studerande som har grundläggande färdigheter går vidare mot målen i den andra delen.

text: Den studerande skall – kunna tala med godtagbar intonation och satsmelodi, – kunna uttrycka sig begripligt och sammanhängande i tal och skrift,

text: – kunna kommunicera i tal och skrift på ett sätt som är anpassat till situationen och mottagaren, – kunna läsa och tolka texter av varierande karaktär samt i tal och skrift återge och reflektera över det lästa, – kunna reflektera över och värdera innehåll och uttrycksmedel i olika medier, – kunna uttrycka åsikter samt argumentera i tal och skrift, – kunna använda skriftspråkets grundläggande normer, – kunna göra språkliga iakttagelser och jämföra eget och andras språkbruk, – kunna använda olika verktyg vid kunskapssökande, – kunna hämta, värdera och ta ställning till information från olika källor och på ett självständigt sätt omvandla information till egen kunskap, – kunna använda inlärningssätt som främjar den egna språkutvecklingen.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänd

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Den studerande kommunicerar muntligt med tydligt uttal, god språkbehandling och språkmelodi. Den studerande använder ett språk som är varierat och korrekt i både tal och skrift och anpassar sig till situation och mottagare. Den studerande deltar aktivt i samtal och diskussioner. Den studerande använder skrivande för att ge uttryck för tankar, åsikter och känslor. Den studerande skriver i huvudsak korrekt såväl berättande som mera utredande texter där tankegången klart framgår. Den studerande läser texter av olika slag, relaterar det lästa till sina erfarenheter och reflekterar över innehåll och form. Den studerande använder sig av olika källor för att inhämta kunskap, granskar och värderar dem samt sammanställer sina resultat så att de blir tillgängliga för andra.

text: Ämnets syfte och karaktär

text: erfarenheter och kulturer i engelsktalande länder utvecklas successivt. Studierna skall dessutom göra det möjligt för den studerande att ta del av det utbud på engelska som förekommer i samhället. Ämnet skall utveckla en allsidig kommunikativ förmåga utifrån den studerandes förutsättningar, behov och studiemål. Den studerande skall efter hand allt bättre anpassa innehåll och form till situation och mottagare. När de egna språkkunskaperna inte räcker till skall den studerande kunna kompensera detta genom att använda alternativa strategier. Studerande har ofta behov av att knyta sina engelskkunskaper till ett yrke eller ett intresseområde. Ämnet kan därför med fördel integreras med andra kunskapsområden.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänd

text: Den studerande förstår tydligt vardagsspråk också med någon social och regional färgning, när språket talas i måttligt tempo.

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Ämnets syfte och karaktär

text: Ämnet matematik syftar till att utveckla den studerandes intresse för och kunskap i matematikens språk, uttrycksformer och begrepp och ge möjligheter att använda sig av dem. Ämnet skall också ge den studerande vidgade möjligheter att uppleva den tillfredsställelse som ligger i att

text: kunna föra logiska resonemang, förstå och lösa problem samt värdera problemlösningar. Den studerande skall få en tilltro till sitt matematiska tänkande och muntligt och skriftligt kunna förklara och argumentera för det. Matematiken är en betydelsefull del av det internationella kulturarvet och utgör en förutsättning för samhällsutvecklingen. Matematiska kunskaper utvecklar den studerandes möjligheter att tolka och använda information, att fatta välgrundade beslut i vardagslivet och att följa och medverka i beslutsprocesser i samhälle och arbetsliv. Laborationer och praktiska erfarenheter utgör en viktig grund för förståelse. Matematikämnet kan med fördel integreras med andra kunskapsområden och knytas till yrkespraktik. Även när ämnet studeras fristående knyts lärande och matematiska problem från vardagsliv och samhälle till kunskaper om matematikens begrepp, metoder och uttrycksformer.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänd

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Ämnets syfte och karaktär

text: medvetenheten om hur olika handlingar påverkar en hållbar samhällsutveckling. Ämnet syftar till att utveckla förmågan till ställningstaganden i ett samhälle som präglas av kulturell mångfald och ömsesidigt beroende, inte minst internationellt. Det skall också stimulera till deltagande i samhällslivet och i den demokratiska processen. Samhällskunskapen skall vidareutveckla den studerandes kunskaper om nutida samhällsförhållanden och deras bakgrund. Ämnet har ett särskilt ansvar för handledda studier i demokrati- och värdegrundsfrågor och därmed också avståndstagande från och aktivt motverkande av olika former av förtryck och rasism. Utbildningen skall öppna för skilda uppfattningar och uppmuntra att de förs fram samt främja aktningen för varje människas egenvärde oavsett kön, klass och etnisk bakgrund. Kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter skall aktivt och medvetet tydliggöras. Reflektion, kritiskt tänkande, analys samt egna slutsatser utgör grund för granskningen av samhället och egna ställningstaganden.

text: – kunna använda olika kunskapskällor samt kunna sovra och värdera uppgifter och åsikter från olika källor och opinionsbildare samt redovisa resultatet.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänd

text: Den studerande redogör för demokratins principer och värderingar samt vilka rättigheter och skyldigheter vi har som medborgare. Den studerande ger exempel på hur ett demokratiskt arbets- och beslutssätt tillämpas. Den studerande beskriver översiktligt hur det svenska samhällssystemet är uppbyggt på olika nivåer. Den studerande beskriver förhållanden i samhället och miljön liksom internationella relationer samt redovisar några orsaker och konsekvenser. Den studerande söker, väljer ut och ställer samman fakta från olika källor för egna redovisningar i skilda samhällsfrågor. Den studerande reflekterar över människors villkor och hur dessa skiftar.

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Ämnets syfte och karaktär

text: Ämnet religionskunskap syftar till att fördjupa sådana kunskaper och insikter som behövs för reflektion över existentiella, religiösa och etiska frågor. Ämnet skall hävda respekten för varje människas rätt till en egen livsåskådning samt till kunskaper om människors lika värde. Ämnet syftar till att ge kunskaper om olika religioners och livsåskådningars innehåll, uttryck, symboler och traditioner. Nya religiösa rörelser, livsåskådningar och icke-religiösa ideologier studeras och diskuteras. Religionsämnet skall ge begrepp och kunskaper för analys och egna ställningstaganden. Människan har i alla tider strävat efter att finna sammanhang och mening med livet och tillvaron. Grundläggande vid studier av religioner och livsåskådningar är därför begrepp som tro och livstolkning. Att bearbeta frågor som rör livet är av stor betydelse för personlighetsutveckling och identitet. Samtidigt är behovet av en allmänt känd och gemensamt accepterad värdegrund stort i ett mångkulturellt och internationellt orienterat samhälle. En grundsten i ett demokratiskt samhälle är att människor är lika värda trots sina olikheter. Livsfrågor, etik, tro och tradition karaktäriserar ämnet. Ämnet religionskunskap skall utveckla förståelsen för hur samhällen och religioner ömsesidigt påverkar varandra. Nutid och historisk tid behandlas. Olika uppfattningar analyseras både ur ett individuellt och ur ett samhälleligt perspektiv.

text: Den studerande skall – kunna reflektera över och formulera sig kring livsfrågor samt religiösa och etiska frågor, – ha kunskaper om kristendomens påverkan på det svenska samhället, dess grundläggande värderingar, traditioner och uttryck, – ha kännedom om de stora världsreligionernas tro och livsuppfattning och om grunddragen i några nya religiösa rörelser,

text: – kunna urskilja karakteristiska drag i religiösa föreställningar och myter från olika religioner och tider, – ha kunskap om grundtankarna i några icke-religiösa livsuppfattningar.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänd

text: Den studerande resonerar om religiösa och etiska frågor och kan med stöd motivera egna ställningstaganden. Den studerande redogör för huvuddragen i kristen tro och kristna traditioner och beskriver och tolkar kristna symboler. Den studerande känner till de stora världsreligionernas tro och livsuppfattning och kan urskilja några karaktäristiska drag i olika religiösa föreställningar och myter. Den studerande känner till några grundtankar i någon ickereligiös livsåskådning.

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Ämnets syfte och karaktär

text: Ämnet historia syftar till att skapa sammanhang och bakgrund för att förstå och förklara samhället och dess kultur. Med ett historiskt perspektiv på tillvaron fördjupas förståelsen av nutiden. Alla människor har sin historia som dessutom är förenad med familjens, släktens, hembygdens och landets historia. Studierna i ämnet skall utgå från den studerandes

text: erfarenheter och stimulera lusten och intresset att vidga sina kunskaper. Syftet med ämnet historia är dessutom att utveckla ett kritiskt tänkande och ett analytiskt betraktelsesätt. Den svenska kulturen och samhället skall ägnas speciell uppmärksamhet men även sättas in i större sammanhang. Studier av det mångkulturella inom Sverige och situationen för de nationella minoriteterna i landet skall ge förståelse för vad som förenar och vad som skiljer. Jämförelser med den historiska utvecklingen i olika samhällen bidrar till insikten om grundläggande värden som kan förena i en multietnisk, konfliktfylld värld.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänd

text: Den studerande känner till några grunddrag i svensk och allmän historia och ger exempel på människors levnadsförhållanden i skilda tider. Den studerande beskriver några idéer och några centrala skeenden i ett historiskt perspektiv. Den studerande ger exempel på vad historiska händelser och skeenden betyder för vår egen tid.

text: Den studerande återger i stora drag utvecklingen i några stormakter under olika tidsepoker. Den studerande ger exempel på hur historiska händelser och förhållanden uppfattas på olika sätt. Den studerande reflekterar över hur information och propaganda kan användas för att påverka.

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Den studerande gör bedömningar om vad som kan ses som betydelsefulla historiska skeenden i några olika kulturer, placerar dem i tiden och beskriver några framträdande drag. Den studerande visar genom relevanta exempel hur historiska skeenden påverkat nutida politiska, ekonomiska och sociala förhållanden. Den studerande beskriver och reflekterar över likheter och olikheter mellan olika människors och gruppers livsvillkor idag och förhållanden för tidigare släktled. Den studerande ger exempel på hur olika kulturer har påverkat varandra i historisk tid, liksom hur sådan påverkan fortfarande sker. Den studerande reflekterar över historiska beskrivningars ursprung och syfte samt jämför dem med alternativa beskrivningar. Den studerande gör egna studier som bygger på historiskt källmaterial samt sammanställer resultaten, drar slutsatser och presenterar arbetet.

text: Ämnets syfte och karaktär

text: Ämnet geografi syftar till att utveckla kunskaper om olika platser och regioner. Genom att stimulera intresset att lära känna människors skilda levnadsvillkor, skall ämnet även bidra till ökad förståelse och respekt för olika sätt att leva. Det skall utveckla förmågan att se processer och samband som gäller överlevnad, resursanvändning och miljöpåverkan. Det har också som syfte att utveckla förmågan att arbeta med

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänd

text: Den studerande orienterar sig på en världskarta samt tolkar och utläser fakta. Den studerande ger exempel på hur människor lever och arbetar i några skilda miljöer i världen. Den studerande ger exempel på några av de viktigaste processerna som formar och förändrar naturlandskapet.

text: Den studerande redogör för viktiga klimat- och vegetationszoner i världen. Den studerande ger exempel på hur viktiga förändringar i samhället kan påverka landskap och levnadsvillkor.

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Den studerande använder olika hjälpmedel för att beskriva världskarta och glob samt för att jämföra och analysera viktiga områden och förhållanden. Den studerande beskriver samband och drar slutsatser om naturförhållanden, resurstillgångar och människors levnadsvillkor i olika områden. Den studerande beskriver olika klimattyper och hur människans handlingar påverkar landskap och levnadsvillkor. Den studerande gör observationer och mätningar, använder centrala geografiska begrepp och sammanställer och presenterar egna studier med hjälp av geografiskt material.

text: Ämnets syfte och karaktär

text: Den studerande skall – ha kunskap om centrala fysikaliska begrepp, storheter, enheter och grundläggande modeller och teorier samt ha inblick i några av fysikens användningsområden, – kunna genomföra enkla mätningar, observationer och experiment samt ha insikt i hur de kan utformas och analyseras utifrån teorier och modeller, – kunna ge exempel på hur fysikens upptäckter har påverkat vår kultur och världsbild samt förändrat våra levnadsvillkor, – kunna använda både naturvetenskapliga och andra argument i frågor om fysikens användning i samhälle och vardagsliv.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänd

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Den studerande använder sina fysikkunskaper för att granska och värdera ställningstaganden i olika frågor. Den studerande ger exempel på hur ett naturvetenskapligt arbetssätt med fysikalisk inriktning har hjälpt till att lösa vardagliga och samhälleliga problem.

text: Ämnets syfte och karaktär

text: – kunna ge exempel på hur kemins upptäckter har påverkat vår kultur och världsbild samt förändrat våra levnadsvillkor.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänd

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Ämnets syfte och karaktär

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänd

text: Den studerande genomför fältundersökningar och laborationer efter givna instruktioner och drar med handledning vissa slutsatser av resultaten.

text: Den studerande använder begrepp, modeller och teorier för att beskriva företeelser och biologiska förlopp. Den studerande ger exempel på hur vardagliga handlingar påverkar miljön. Den studerande vet hur man kan verka för ett allmänt gott hälsotillstånd.

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Den studerande använder biologiska begrepp, modeller och teorier i nya situationer för att beskriva och förklara förlopp och företeelser i omvärlden. Den studerande deltar i bearbetningen av vardagliga problem till frågeställningar inom biologin som går att vetenskapligt undersöka. Den studerande deltar vid planeringen av en fältundersökning samt bidrar till att utvärdera den. Den studerande deltar i diskussioner i frågor om hur kunskapen om naturen har utvecklats och hur den formats av och format människors världsbilder. Den studerande skiljer på naturvetenskapliga och andra sätt att skildra verkligheten, till exempel i den information som media tillhandahåller. Den studerande använder sina biologikunskaper för att granska och värdera ställningstaganden i frågor. Den studerande ger exempel på hur ett naturvetenskapligt arbetssätt med biologisk inriktning har hjälpt till att lösa vardagliga och samhälleliga problem.

text: Ämnets syfte och karaktär

text: Ämnet hem- och konsumentkunskap ger kunskap för livet som individ och konsument samt för livet i hem och familj. Utbildningen syftar till ökad förståelse för det värde dessa kunskaper har för människa, samhälle och natur. Ämnet utgår från perspektiven hälsa, resurshushållning, kultur och jämställdhet.

text: Ett syfte är att utveckla förmågan att ur ett hushållsperspektiv värdera och hantera information och reklam samt att öka beredskapen att fatta välgrundade beslut. Utbildningen ger också kunskaper om privatekonomiska frågor samt om konsumentens rättigheter och skyldigheter. Ett demokratiskt och jämställt samhälle förutsätter att kvinnor och män har samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter. Ett syfte med ämnet är att öka kunskaperna om och stimulera intresset för sambanden mellan verksamheterna i hushållet och jämställdhet. Verksamheterna i hushållet är centrala för individens hälsa och välbefinnande och sker i växelverkan med samhälle och natur. Hälsa och välbefinnande har flera dimensioner, som bland annat avser hushållning med såväl mänskliga som ekonomiska och materiella resurser och naturresurser, både lokalt och globalt. Sådana kunskaper ökar individens möjligheter till en medveten livsstil och till att främja ett hållbart samhälle. Historiska, internationella och kulturella jämförelser ger insikter om traditioner, förändringar och variationer när det gäller hushållets verksamheter och relationer mellan människor. I ämnet hem- och konsumentkunskap används språkliga och matematiska färdigheter i konkreta och meningsfulla sammanhang där återkopplingen är förankrad i den studerandes egna handlingar och upplevelser.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänd

text: Kriterier för betyget Väl godkänd


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets föreskrifter om obligatoriska ämnesprov i årskurs 9 i grundskolan läsåret 2005/2006

type: foreskrift


title: Skolverkets föreskrifter om obligatoriska ämnesprov i årskurs 10 i specialskolan läsåret 2005/2006


title: Skolverkets föreskrifter om obligatoriska nationella kursprov i gymnasieskolan läsåret 2005/2006


title: Skolverkets föreskrifter om nationella kursprov i kommunal vuxenutbildning läsåret 2005/2006


identifier: SKOLFS 2004:4

title: Förordning om belopp för bidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar ;


identifier: SKOLFS 2004:5

title: Skolverkets föreskrift om bidrag för elever vid fristående gymnasieskolor


identifier: SKOLFS 2004:6

title: Skolverkets föreskrifter om obligatoriska ämnesprov år 9 i grundskolan läsåret 2004/2005


identifier: SKOLFS 2004:7

title: Skolverkets föreskrifter om obligatoriska ämnesprov år 10 i specialskolan läsåret 2004/2005


identifier: SKOLFS 2004:8

title: Skolverkets föreskrifter om obligatoriska nationella kursprov samt prov från Skolverkets provbank i gymnasieskolan läsåret 2004/2005


identifier: SKOLFS 2004:9

title: Skolverkets föreskrifter om nationella kursprov samt prov från Skolverkets provbank i kommunal vuxenutbildning läsåret 2004/2005


identifier: SKOLFS 2005:1

title: Förordning om skolindex för år 2005


title: Skolverkets allmänna råd för kvalitet i förskolan


title: Skolförfattningar publicerade i Svensk författningssamling


title: Skolverkets föreskrifter om statsbidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem bidragsåret 2005/2006


title: Förteckning över utbildningar som beviljats statligt stöd enligt förordningen om statligt stöd till kompletterande utbildningar


title: Skolverkets föreskrifter om ansökan om riksrekryterande gymnasieutbildning


identifier: SKOLFS 2005:2

title: Myndigheten för skolutvecklings föreskrifter om utmärkelsen Skola för hållbar utveckling


title: Skolverkets föreskrifter om lokalt inrättad påbyggnadsutbildning inom kommunal vuxenutbildning


identifier: SKOLFS 2005:4


identifier: SKOLFS 2005:5


identifier: SKOLFS 2005:8


identifier: SKOLFS 2006:1

title: Förordning om skolindex för år 2006


title: Skolverkets allmänna råd för individuella utvecklingsplaner


title: Ungdomsstyrelsens föreskrifter om statsbidrag till ungdomsorganisationer


identifier: SKOLFS 2007:8

title: Förordning om särskilda programmål för gymnasieskolans nationella program


title: Ungdomsstyrelsens allmänna råd om statsbidrag till ungdomsorganisationer


title: Skolverkets föreskrifter om påbyggnadsutbildningen Elinstallation allmän behörighet


title: Upphävande av Skolverkets allmänna råd för bedömning och betygssättning (SKOLFS 2001:15)


title: Skolverkets allmänna råd för kvalitetsredovisning inom skolväsendet m.m.


title: Specialpedagogiska institutets föreskrifter om statsbidrag till produktion av läromedel för elever med funktionshinder


title: Specialpedagogiska institutets föreskrifter om bidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar


title: Förteckning över utbildningar som beviljats statligt stöd enligt förordningen om statligt stöd till kompletterande utbildningar Ö2


title: Skolverkets föreskrifter om påbyggnadsutbildning med nationellt inrättad kursplan Yrkesförare persontransporter, buss


title: Skolverkets föreskrifter om påbyggnadsutbildning med nationellt inrättad kursplan Trafiklärare


title: Skolförfattningar publicerade i Svensk författningssamlingÖ 3


title: Förordning om kursplan för svenskundervisning för invandrare;


title: Skolverkets föreskrifter om obligatoriska ämnesprov i årskurs 9 i grundskolan läsåret 2007/2008


title: Skolverkets föreskrifter om obligatoriska ämnesprov i årskurs 10 i specialskolan läsåret 2007/2008


title: Skolverkets föreskrifter om obligatoriska nationella kursprov i gymnasieskolan läsåret 2007/2008


title: Skolverkets föreskrifter om nationella kursprov i kommunal vuxenutbildning läsåret 2007/2008


identifier: SKOLFS 2006:4

title: Förordning om belopp för bidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar


identifier: SKOLFS 2006:5

title: Skolverkets föreskrifter om obligatoriska ämnesprov i årskurs 9 i grundskolan läsåret 2006/2007


identifier: SKOLFS 2006:6

title: Skolverkets föreskrifter om obligatoriska ämnesprov i årskurs 10 i specialskolan läsåret 2006/2007


identifier: SKOLFS 2006:7

title: Skolverkets föreskrifter om obligatoriska nationella kursprov i gymnasieskolan läsåret 2006/2007


identifier: SKOLFS 2006:8

title: Skolverkets föreskrifter om nationella kursprov i kommunal vuxenutbildning läsåret 2006/2007


identifier: SKOLFS 2006:9

title: Skolverkets föreskrift om bidrag för elever vid fristående gymnasieskolor


identifier: SKOLFS 2007:1

title: Förordning om skolindex för år 2007


title: Skolförfattningar publicerade i Svensk författningssamling


title: Skolverkets föreskrifter om påbyggnadsutbildning med nationellt inrättad kursplan Elevassistent


title: Skolverkets föreskrifter om påbyggnadsutbildning med nationellt inrättad kursplan Yrkesförare godstransporter


title: Skolverkets föreskrifter om statsbidrag för vissa barn och ungdomar som inte är folkbokförda i Sverige;


title: Skolverkets allmänna råd för kvalitet i fritidshem


identifier: SKOLFS 2007:4

title: Förordning om belopp för bidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar;


title: Förteckning över utbildningar som beviljats statligt stöd enligt förordningen om statligt stöd till kompletterande utbildningar


title: Skolverkets föreskrifter om betygskatalog för gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om obligatoriska ämnesprov i årskurs 9 i grundskolan läsåret 2008/2009;


title: Skolverkets föreskrifter om obligatoriska ämnesprov i årskurs 10 i specialskolan läsåret 2008/2009;


title: Skolverkets föreskrifter om obligatoriska nationella kursprov i gymnasieskolan läsåret 2008/2009;


title: Skolverkets föreskrifter om nationella kursprov i kommunal vuxenutbildning läsåret 2008/2009


title: Skolverkets föreskrifter om ansökan om riksrekryterande gymnasieutbildning


title: Förteckning över utbildningar som beviljats rätt till riksrekrytering


identifier: SKOLFS 2007:5


title: Skolverkets föreskrifter om påbyggnadsutbildning med nationellt fastställd kursplan Tandsköterska


identifier: SKOLFS 2007:6

title: Skolverkets föreskrifter om betygskriterier i svenskundervisning för invandrare


identifier: SKOLFS 2007:7

title: Skolverkets allmänna råd för arbetet med att främja likabehandling och för att motverka diskriminering och annan kränkande behandling


identifier: SKOLFS 2008:1

title: Förordning om skolindex för år 2008


title: Skolverkets allmänna råd för arbete med åtgärdsprogram


title: Skolverkets föreskrifter om obligatoriska ämnesprov i årskurs 9 i grundskolan läsåret 2008/2009


title: Skolverkets föreskrifter om obligatoriska ämnesprov i årskurs 10 i specialskolan läsåret 2008/2009


title: Skolverkets föreskrifter om obligatoriska nationella kursprov i gymnasieskolan läsåret 2008/2009


identifier: SKOLFS 2008:4

title: Förordning om belopp för bidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar


identifier: SKOLFS 2008:5

title: Skolverkets föreskrift om bidrag för elever vid fristående gymnasieskolor


identifier: SKOLFS 2008:6

title: Skolförfattningar publicerade i Svensk författningssamling


title: Skolverkets allmänna råd om sammanställning av uppgifter om slutbetyg för grundskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner i nationella kurser för grundläggande vuxenutbildning för utvecklingsstörda (grundläggande särvux) och betygskriterier för den del av grundläggande särvux som motsvarar grundsärskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplan och betygskriterier för den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen i försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning


title: Skolverkets föreskrifter om kursplan och betygskriterier för ämnet Historia inom försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning


title: Skolverkets föreskrifter om kursplan och betygskriterier för ämnet Idrott och hälsa inom försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning


title: Skolverkets föreskrifter om kursplan och betygskriterier för ämnet Samhällskunskap inom försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning


identifier: SKOLFS 2008:7

title: Ungdomsstyrelsens föreskrifter om statligt stöd för verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering


title: Ungdomsstyrelsens föreskrifter om statsbidrag till verksamheter mot rasism och liknande former av intolerans


title: Ungdomsstyrelsens föreskrifter om statsbidrag till organisationer bildade på etnisk grund


title: Förteckning över utbildningar som beviljats statligt stöd enligt förordningen om statligt stöd till kompletterande utbildningar


identifier: SKOLFS 2008:8

title: Ungdomsstyrelsens föreskrifter om statsbidrag i form av organisations- och verksamhetsbidrag till organisationer som främjar integration


title: Skolverkets föreskrifter om betygskatalog för kommunal vuxenutbildning


title: Skolverkets föreskrifter om betygskatalog för svenska för invandrare


title: Myndigheten för skolutvecklings föreskrifter om upphävande av föreskriften (SKOLFS 2005:2) om utmärkelsen Skola för hållbar utveckling


identifier: SKOLFS 2015:8

title: Skolverkets föreskrifter om ansökan om försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning

text: Ansökan om att få rätt att anordna försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning ska ske på blanketten som finns i bilagan till föreskrifterna.

type: stycke

type: paragraf

text: I enlighet med beskrivningarna i ansökningsblanketten ska huvudmannen redovisa nedanstående uppgifter i ansökan: 1. mål och syfte för utbildningen, 2. utbildningens kvalitet och struktur, 3. principer för urval till utbildningen, samt 4. samarbete med universitet eller högskola.

text: Ansökan ska innehålla ett yttrande från universitet eller högskola som styrker arten och omfattningen av det framtida samarbetet. Av yttrandet ska det framgå att universitetet eller högskolan 1. medverkar i utformningen och planeringen av utbildningen, 2. har tagit del av programmål och lokalt utarbetat innehåll till nationella kursplaner med särskild fördjupning och breddning inom det ämnesområde som spetsutbildningen avser, samt 3. ställer handledare och medbedömare till förfogande för elevernas projektarbete.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 19 november 2008.

text: På Skolverkets vägnar

text: PER THULLBERG Jan Schierbeck

text: Bilaga

type: rubrik

text: Ansökan om deltagande i försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning

text: i ___________________________________________ kommun

text: ––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––– Ort och datum

text: ………………………………………………………………………………… Underskrift av behörig företrädare för huvudman

text: ––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––– Namnförtydligande

text: 1. Sökande

text: 1 a) Namn och adress:

text: Sökande huvudmans namn (kommun, landsting eller juridisk person)

text: Utdelningsadress Postnr och ort

text: Webbadress

text: 1 b) Kontaktperson/ombud för sökande. Om sökande byter kontaktperson under

text: handläggningstiden måste Skolverket underrättas.

text: Namn

text: Tel (dagtid) Fax E-postadress

text: 2. Skolan

text: 2 a) Skolans namn och adress:

text: Skolans namn

text: Utdelningsadress Postnr och ort

text: Webbadress

text: 2 b) Ange utbildningens namn:

text: 2 c) Skolverkets beslut om rätt för bidrag för en fristående gymnasieskola. Kopia av beslutet ska biläggas ansökan.

text: Bilaga nr

text: Diarienummer och beslutsdatum: Startdatum och nuvarande antal elever i utbildningen:

text: 3 a) Redogör för utbildningens sammanhållande idé, arbetssätt och arbetsformer samt vad sökanden vill uppnå med utbildningen. Redogör även för de faktorer som gör att skolan är särskilt lämpad för att anordna den sökta utbildningen.

text: Bilaga nr

text: 3 b) Det lokalt utarbetade programmålet ska biläggas ansökan. För en kommunal gymnasieskola ska programmålet vara fastställt av kommunen i enlighet med

text: 5 kap. 4 a § skollagen (1985:1100)

text: och beslutet biläggs ansökan.

text: Oavsett huvudman ska det framgå att samverkande universitet eller

text: högskola har tagit del av programmålet. Programmålet ska vara uppställt enligt samma struktur som de nationella programmålen.

text: Bilaga nr

text: 3 c) Bifoga en kurs- och poängplan av vilken det framgår vilka kurser som ingår i utbildningen inklusive kärnämnen, karaktärsämnen och övriga nationella kurser. Kurser och poäng ska fördelas över tre år. Av programstrukturen ska det framgå vilka kurser som är gemensamma och vilka som eventuellt är valbara för eleverna. Även utbildningens totala poängantal samt totalt garanterade undervisningstid ska framgå.

text: Bilaga nr

text: 3 d) Om sökanden erbjuder en eller flera nationella fördjupningskurser ska en beskrivning av kunskapsinnehållet och kursens genomförande biläggas ansökan för vardera kurs. Samverkande universitet eller högskola ska ha

text: tagit del av dokumentet.

text: Bilaga nr

text: Antagningsvillkor/urvalsprinciper

text: 3 e) Beskriv vilka urvalsprinciper som kommer att tillämpas.

text: Bilaga nr

text: 3 f) Om sökanden avser att använda prov som urvalsinstrument ska information om det tänkta förfarandet biläggas.

text: Bilaga nr

text: 4. Samverkan med högskolan

text: 4 a) Ett undertecknat skriftligt utlåtande i original från berörd högskola

text: eller universitet ska bifogas ansökan. Dokumentet ska styrka ett etablerat samarbete med skolan. Ange hur högskolan medverkar i utformning och planering av utbildningen. Det ska också framgå i vilken utsträckning högskolan ställer handledare och medbedömare till förfogande för elevernas projektarbete.

text: Bilaga nr

text: 4 b) Redogör för hur sökanden organisatoriskt kommer att göra det möjligt för eleverna att läsa kurser vid högskolan.

text: Bilaga nr

text: 5. Skolans resurser

text: 5 a) Redogör för vilka lärarresurser skolan har att tillgå samt för den specifika kompetens som krävs av lärarna för att utbildningen ska kunna hålla hög kvalitet. I bilagan ska behörigheten för varje enskild lärare specificeras.

text: Bilaga nr

text: 5 b) Beskriv skolans lokaler och den utrustning som skolan har tillgång till och som är väsentliga för utbildningen.

text: Bilaga nr

text: 5 c) Ange hur många elever som beräknas bli antagna på utbildningen (max 30 elever per år). Redogör för vad som ligger till grund för elevprognosen. Elevprognosen ska visa – hur många elever som kan tänkas söka till just den planerade utbildningen, – hur många elever som beräknas komma från lägeskommunen och dess samverkansområde och – hur många som beräknas söka via riksrekrytering.

text: Bilaga nr

text: 5 d) Ange hur information om utbildningen ska spridas över Sverige.

text: Bilaga nr

text: 6. Utvärdering och uppföljning

text: Ange hur spetsutbildningen kommer att utvärderas och följas upp av huvudmannen.

text: Bilaga nr

text: 7. Övriga upplysningar

text: Eventuellt övriga upplysningar som sökanden önskar lämna.

text: Bilaga nr

text: Ansvarig utgivare: Ulrika Lindén Redaktör: Inger Hagström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20 Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-690 91 80, orderfax 08-690 91 81 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: Elanders i Vällingby 2008


title: Förordning om skolindex för år 2009


title: Skolverkets föreskrifter om kursplan och betygskriterier för ämnet Tematisk specialisering inom försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning


text: Av ansökan ska framgå • huvudmannens planering för utlandsskolan, • förutsättningar på orten, och • det allmänna svenska intresset av skolan.

text: Till ansökan ska en handling som verifierar huvudmannens rättskapacitet biläggas. För ideella föreningar ska stadgar och en handling som upptar föreningens styrelseledamöter biläggas. För ett svenskt aktiebolag ska ett registreringsbevis biläggas.

text: Till ansökan ska biläggas ett dokument som styrker att huvudmannen är registrerad enligt värdlandets lagstiftning.

text: Styrelse

text: Stadgar eller motsvarande dokument för huvudmannen ska biläggas. Följande punkter bör ingå: • namnet på associationen, • ändamålet med föreningens verksamhet, • uppgifter om hur beslut fattas i föreningens angelägenheter, • villkor för medlemskap, • styrelsens sammansättning, • att Skolverket ska utse en ledamot i styrelsen, • uppgift om firmatecknare, • uppgift om revisor, och • datum när stadgarna antogs.

text: Den ledamot som utsetts av Skolverket ska kvarstå som ledamot till dess att han eller hon entledigas från uppdraget av Skolverket.

text: Den ledamot som utsetts av Skolverket ska • bevaka att svenska skolförfattningar efterlevs, • medverka till att styrelsen behandlar alla angelägenheter som huvudmannen har att besluta om, • uppmärksamma Skolverket på problem av den art att statsbidraget till skolan kan komma att förändras, och • vara Skolverkets kontaktperson i samband med inspektion eller tillsyn vid en skola.

text: Statsbidrag

text: Bidragsberättigade lokalkostnader utgör: • hyreskostnad för lokaler som är nödvändiga för undervisningen: klassrum, grupprum, bibliotek, slöjdlokaler, gymnastiksal, skolmatsal, samlingslokal enbart för skolans bruk, expeditionsutrymmen, personalutrymmen, elevvårdsutrymmen, kapprum, toaletter, städutrymmen och institutionslokaler, • räntekostnad och avskrivning för investering i egen skolbyggnad i de delar som godkänts av staten. Om annat statligt bidrag utgått som täcker en del av godkänd investeringskostnad, lämnas ersättning med mellanskillnaden mellan det beloppet och den faktiska kostnaden, • driftskostnader: värme, ventilation, belysning, städning, vatten och gas, • fastighetsskatt, • fastighetsförsäkring, • löpande underhåll, • arrende, och • vakthållning av skollokaler under särskilda förhållanden.

text: Kompletterande svensk undervisning

text: En huvudman för enbart kompletterande svensk undervisning ska på samma sätt som anges för huvudman för utlandsskola i 2 § vara klart identifierbar och ha rättskapacitet.

text: Upphävd genom

text: SKOLFS 2021:26

text: Undervisningen bör motsvara två timmar i veckan under 37 veckor. Huvudmannen får efter samråd med lärare, elever och vårdnadshavare förlägga undervisningen annorlunda.

text: Eleven har rätt att på begäran få ett intyg över sina kunskaper i svenska språket. Ett sådant intyg ska utgå från kursplanens mål.

text: Den elev som har genomgått ett nationellt prov bör få ett intyg på sina kunskaper.

text: Uppföljning och utvärdering

text: Huvudmannen ska årligen till Skolverket lämna in en årsredovisning där intäkter och kostnader särredovisas och specificeras. Årsredovisningen ska innehålla: • protokoll från årsmöte, • resultaträkning, • balansräkning, och • förvaltningsberättelse. __________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. Genom föreskrifterna upphävs föreskriften (

text: SKOLFS 1994:41

text: ) om statsbidrag till utlandsskolors lokalkostnader.

text: På Skolverkets vägnar

text: PER THULLBERG Charlotte Wieslander

identifier: SKOLFS 2008:9

title: Skolverkets föreskrifter om utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar

text: Styrelse

text: Statsbidrag

text: Kompletterande svensk undervisning

text: Huvudmannen ska ha ett konto i svensk bank dit statsbidraget kan betalas in. Kontot ska tillhöra huvudmannen.

text: SKOLFS 1994:41

text: På Skolverkets vägnar

text: PER THULLBERG Charlotte Wieslander


identifier: SKOLFS 2009:1

title: Förordning om belopp för bidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesprov i årskurs 4, 6 och 10 i specialskolan läsåret 2009/2010


title: Skolverkets föreskrifter om nationella kursprov i gymnasieskolan läsåret 2009/2010


title: Skolverkets föreskrifter om nationella kursprov i kommunal vuxenutbildning läsåret 2009/2010

text: Ett nationellt kursprov består av delprov. Dessa kan vara tidsbundna eller icke tidsbundna.

text: Skolverket fastställer följande första provdatum för tidsbundna delar i nationella kursprov för kommunal vuxenutbildning läsåret 2009/2010.

text: Provtid i Kurs Delprov Vecka Första provdatum minuter

text: Engelska A C 47 Fr 20 november 2009 80 Engelska A B 49 Ti 1 december 2009 130 Engelska A C 17 On 28 april 2010 80 Engelska A B 18 Ti 4 maj 2010 130

text: Engelska B C 48 To 26 november 2009 100 Engelska B B 49 Fr 4 december 2009 130 Engelska B C 17 To 29 april 2010 100 Engelska B B 18 Fr 7 maj 2010 130

text: Matematik A Del I 50 On 9 december 2009 90 Matematik A Del II 51 Ti 15 december 2009 120 Matematik A Del I 19 On 12 maj 2010 90 Matematik A Del II 20 Fr 21 maj 2010 120

text: Matematik B 50 To 10 december 2009 240 Matematik B 20 Ti 18 maj 2010 240

text: 1) 1 Focus: Writing Focus: Reading, Listening

text: Provtid i

text: Matematik C 50 Fr 11 december 2009 240 Matematik C 21 Ti 25 maj 2010 240

text: Matematik D 50 Ti 8 december 2009 240 Matematik D 20 To 20 maj 2010 240

text: Svenska B/Svenska som andraspråk B 47 On 18 november 2009 300 Svenska B/Svenska som andraspråk B 16 Fr 23 april 2010 300

text: Rektorn ansvarar för att instruktioner och bestämmelser om provens genomförande och hantering tillämpas.

text: Skolhuvudmannen ansvarar för att insändning sker av det material, de resultat och de uppgifter som efterfrågas av Skolverket och de institutioner som på uppdrag av Skolverket utvecklar och konstruerar proven.

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 4 kap. 3 § sekretesslagen.

text: Skolverket planerar att återanvända kursproven fram till datum enligt följande.

text: Ämne Datum

text: Svenska/Svenska som 31 januari 2010 resp. 30 juni 2010 andraspråk 3) 3) Engelska 31 december 2015 resp. 30 juni 2016 3) 3) Matematik 31 december 2015 resp. 30 juni 2016

text: Dessa föreskrifter träder i kraft fyra veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket.

text: På Skolverkets vägnar

text: PER THULLBERG Anna Lena Larsson

text: 2 3) Om annat inte framgår av respektive prov eller provdel


title: Skolverkets föreskrift om bidrag för elever vid fristående gymnasieskolor 2009


title: Skolverkets allmänna råd för utbildning av nyanlända elever


title: Skolverkets allmänna råd för individuella utvecklingsplaner med skriftliga omdömen


text: Av 1 § förordningen (

text: SKOLFS 2004:20

text: ) om utmärkelsen Skola för hållbar utveckling följer att utmärkelsen Skola för hållbar utveckling får tilldelas förskolor och skolor inom skolväsendet. För att tilldelas utmärkelsen ska, utöver vad som framgår av förordningen, förskolan eller skolan uppfylla de villkor som framgår av bilagan till föreskrifterna.

text: Skolverket ger den verksamhet som tilldelas utmärkelsen ett diplom och rätt att använda utmärkelsens logotyp.

text: Utmärkelsen gäller tre år från Skolverkets beslut. Skolverket kan besluta att förlänga utmärkelsen ytterligare tre år, förutsatt att förskolan eller skolan innan treårsperiodens utgång lämnar en dokumentation och utvärdering av hur verksamheten har arbetat med hållbar utveckling. Utvärderingen ska avse alla kriterier som anges i bilagan till föreskrifterna.

text: Enligt 5 § förordningen (

text: SKOLFS 2004:20

text: ) om utmärkelsen Skola för hållbar utveckling ska en förskola eller skola som vill få utmärkelsen ansöka om det hos Skolverket. Av ansökan ska det framgå hur förskolan eller skolan arbetar med de villkor avseende pedagogisk ledning och pedagogiskt arbete som anges i bilagan till föreskrifterna. __________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket.

text: På Skolverkets vägnar

text: PER THULLBERG Katarina Håkansson

text: Bilaga

text: Villkor för utmärkelsen Skola för hållbar utveckling

text: A. Pedagogisk ledning

text: För att få utmärkelsen Skola för hållbar utveckling ska förskole- eller skolledningen vid förskole- eller skolenheten: • Organisera verksamheten så att alla barn eller elever samt all personal aktivt deltar i arbetet med lärande för hållbar utveckling. • Integrera arbetet med lärande för hållbar utveckling och Agenda 2030 i det systematiska kvalitetsarbetet. • Regelbundet kartlägga verksamhetens arbete med lärande för hållbar utveckling och analysera resultaten av kartläggningen. • Organisera verksamheten så att personalen ges möjlighet till kollegialt lärande och annan kompetensutveckling som förbättrar lärandet för hållbar utveckling. • Se till att verksamheten samverkar med andra relevanta aktörer i arbetet med lärande för hållbar utveckling.

text: B. Pedagogiskt arbete

text: För att få utmärkelsen Skola för hållbar utveckling ska personalen vid förskoleeller skolenheten: • Arbeta med lärande för hållbar utveckling med utgångspunkt i målen om god utbildning för alla i resolutionen Agenda 2030 för hållbar utveckling (A/RES/70/1). • Planera, genomföra, följa upp och utveckla lärandet för hållbar utveckling tillsammans med barnen eller eleverna. • Se till att barnen eller eleverna får ett reellt inflytande över sitt lärande för hållbar utveckling. • Samverka med det omgivande samhället eller med andra skolor och organisationer, i eller utanför Sverige, och kontinuerligt låta omvärldsfrågor ingå som en naturlig del i det pedagogiska arbetet.

title: Skolverkets föreskrifter om utmärkelsen Skola för hållbar utveckling

text: Enligt 1 § förordningen (

text: SKOLFS 2004:20

text: ) om utmärkelsen Skola för hållbar utveckling får utmärkelsen Skola för hållbar utveckling tilldelas förskolor, alla skolformer inom det offentliga skolväsendet samt fristående skolor och riksinternatskolor. För att tilldelas utmärkelsen ska, utöver vad som framgår av förordningen, förskolan eller skolan uppfylla de villkor som framgår av bilagan till föreskrifterna.

text: Enligt 5 § förordningen (

text: SKOLFS 2004:20

text: På Skolverkets vägnar

text: PER THULLBERG Katarina Håkansson 1

text: Bilaga

text: A. Pedagogisk ledning

text: Nedanstående villkor avser den pedagogiska ledningens ansvar för att leda och utveckla arbetet för hållbar utveckling. • Verksamheten är organiserad så att alla barn och elever samt all personal ges möjlighet att aktivt delta i arbetet för en hållbar utveckling. • Rutiner finns för hur ny personal informeras och involveras i arbetet för en hållbar utveckling. • Personalen får den kompetensutveckling som krävs för att kunna delta i arbetet för en hållbar utveckling. • Verksamheten informerar och delar med sig av sina erfarenheter av arbetet för en hållbar utveckling och samarbetar med andra verksamheter och aktörer utanför verksamheten. • Verksamheten följer årligen upp och bedömer hur arbetet med kriterierna för utmärkelsen och målen för arbetet med hållbar utveckling har förverkligats. Åtgärder för utveckling formuleras för de delar där målen ännu inte har nåtts.

text: B. Pedagogiskt arbete

text: Nedanstående villkor avser personalens ansvar för att leda och utveckla det pedagogiska arbetet för hållbar utveckling. • Barn, elever och pedagoger deltar gemensamt i arbetet med att formulera mål, planera, genomföra och utvärdera lärandet för hållbar utveckling. • Barn och elever har en aktiv, stark och tydlig roll och ges möjligheter att ha ett reellt inflytande över sitt lärande utifrån sina förutsättningar. • Samverkan med det omgivande samhället förekommer kontinuerligt och omvärldsfrågor ingår som en naturlig del i det pedagogiska arbetet. • Det pedagogiska arbetet med hållbar utveckling dokumenteras och följs upp kontinuerligt. Varje år görs en samlad analys och bedömning av om målen för det pedagogiska arbetet har förverkligats och hur de svarar mot målen i de nationella styrdokumenten. Åtgärder för utveckling formuleras för de delar där målen inte har uppnåtts. Redovisningen lämnas till ledningen och utgör ett underlag för verksamhetens samlade uppföljning och utvärdering.