title: 2001:3 Centrala studiestödsnämndens föreskrifter om återbetalning av studielån tagna efter den 30 juni 2001

text: 1 kap. Inledande bestämmelser 4

text: 2 kap. Ny återbetalningstid 4

text: 3 kap. Nedsättning av årsbelopp 5

text: 4 kap. Betalningstillfällen och förfallodagar 6

text: 5 kap. Har upphävts genom

text: CSNFS 2002:2

text: . 8

text: 6 kap. Expeditionsavgift 8

text: 7 kap. Påminnelseavgift 8

text: 8 kap. Ändrade lånevillkor 9

text: 9 kap. Sammanläggning av lån 9

text: 10 kap. Ändrade betalningsvillkor 9

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 10

text: Centrala studiestödsnämndens föreskrifter och allmänna råd (

text: CSNFS 2001:3

text: ) om återbetalning av studielån tagna efter den 30 juni 2001;

text: (Rubrikens lydelse

text: CSNFS 2007:1

text: beslutade den 16 februari 2001. Ändring införd t.o.m.

text: CSNFS 2022:6

text: Centrala studiestödsnämnden (CSN) föreskriver följande med stöd av 4 kap. 2, 4, 6, 7, 14 §§, 6 kap. 7 § samt punkterna 3, 3 a och 4 i övergångsbestämmelserna till

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: CSNFS 2021:5

text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: Dessa föreskrifter och allmänna råd gäller låntagare som har tagit lån efter den 30 juni 2001. Dock omfattar föreskrifterna och de allmänna råden inte låntagare som har haft lån i form av vuxenstudiestöd enligt punkt 2 i övergångsbestämmelserna till

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: CSNFS 2007:8

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter och allmänna råd menas med

text: 1. Betalningsår Det år som årsbeloppet ursprungligen ska betalas _________________________________________________________________________

text: 2. Resterande slutligt Den mellanskillnad som uppstår om det slutliga årsbeloppet fastställs årsbelopp till ett högre belopp än det preliminära årsbeloppet _________________________________________________________________________

text: 3. Bankdag En dag då svenska banker har öppet, det vill säga måndag–fredag som inte är helgdag

text: CSNFS 2007:8

text: 2 kap. Ny återbetalningstid

text: Vid ansökan om ny återbetalningstid ska CSN:s blankett användas. Ansökan ska vara undertecknad av låntagaren. (

text: CSNFS 2007:8

text: En ansökan om ny återbetalningstid ska ha kommit in till CSN senast den 30 november för att återbetalningstiden ska kunna gälla från och med den 1 januari året därpå. (

text: CSNFS 2007:8

text: Vid prövningen av rätten till ny återbetalningstid ska det prisbasbelopp användas som gällde för året innan den nya återbetalningstiden ska börja gälla. (

text: CSNFS 2007:8

text: Om låntagaren tidigare har fått sin återbetalningstid omräknad enligt villkoren i

text: 4 kap. 6 § studiestödslagen (1999:1395)

text: , måste dessa på nytt vara uppfyllda för att en ny återbetalningstid ska kunna fastställas. (

text: CSNFS 2007:8

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2006:14

text: 3 kap. Nedsättning av årsbelopp

text: En ansökan om nedsättning ska vara skriftlig. (

text: CSNFS 2007:8

text: En ansökan om att få årsbeloppet nedsatt till fem eller sju procent av låntagarens sammanlagda inkomst ska ha kommit in till CSN senast den 30 november under betalningsåret. Om ansökan gäller nedsättning på grund av studier med studiestöd eller om låntagaren genomgår en utbildning enligt 4 kap. 13 § 1 eller 2

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: , ska ansökan ha kommit in till CSN senast den 30 november året efter betalningsåret. I övriga fall ska ansökan ha kommit in till CSN senast den 30 november det tredje året efter betalningsåret. Om ansökan gäller nedsättning av ett resterande slutligt årsbelopp, ska den ha kommit in till CSN senast den 30 november året efter det att CSN har fastställt det resterande slutliga årsbeloppet. (

text: CSNFS 2007:8

text: Årsbeloppet kan inte sättas ned till ett lägre belopp än vad låntagaren redan har betalat in för betalningsåret. (

text: CSNFS 2007:8

text: Nedsättning på grund av utbildning

text: Årsbeloppet får sättas ned med en fjärdedel för varje påbörjat kvartal under vilket en låntagare studerar med studiestöd eller genomgår en utbildning enligt 4 kap. 13 § 1 eller 2

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: CSNFS 2007:8

text: Den som uppfyller något av villkoren i 4 § under minst tre kvartal av ett betalningsår har rätt till hel nedsättning av årsbeloppet. (

text: CSNFS 2007:8

text: Inkomst i utlandet

text: Den som ansöker om nedsättning och som beskattas för sin huvudsakliga inkomst i utlandet ska för inkomståret beräkna sin skattepliktiga inkomst i utlandet genom att lägga samman överskottet av tjänst, näringsverksamhet och kapital eller motsvarande. Om låntagaren har inkomster i både Sverige och utlandet, ska dessa inkomster räknas samman. Inkomsten i utlandet räknas om till svenska kronor utifrån den valutakurs som gällde den första bankdagen för inkomståret. Om en inkomst i ett inkomstslag är mindre än 0 kronor, räknas den som 0 kronor. De beräknade inkomsterna ska i efterhand kunna styrkas med ett beslut om slutlig skatt eller motsvarande. (

text: CSNFS 2011:10

text: Till 6 § meddelar CSN följande allmänna råd

text: Om låntagaren har inkomster i utlandet som är skattepliktiga, ska dessa räknas med vid prövningen av rätten till nedsättning. Detta gäller alla inkomster, så att även exempelvis försörjningsstöd och studiestöd som är skattepliktiga i utlandet ska ses som inkomst vid prövningen. Inkomster som låntagaren har i utlandet men som inte är skattepliktiga ska dock inte räknas med. Att en inkomst är skattepliktig behöver inte innebära att låntagaren betalar skatt på den. Om låntagaren gör gällande avdrag som har godkänts av en utländsk skattemyndighet, kan dessa godtas under förutsättning att det är avdrag som har gjorts inom respektive inkomstslag. Låntagaren har bevisbördan för att avdraget är godkänt i utlandet. Avdrag utanför inkomstslagen såsom grundavdrag eller allmänna avdrag godtas inte. Med allmänna avdrag menas avdrag som inte hänförs till något särskilt inkomstslag, exempelvis pensionsförsäkring, periodiskt understöd till en före detta make eller maka, underskott av konstnärlig näringsverksamhet samt underskott av aktiv nystartad verksamhet. Om det av lönebeskedet framgår att låntagarens arbetsgivare betalar sociala avgifter, ska dessa inte räknas med i det sammanlagda överskottet av tjänst, näringsverksamhet och kapital. En förutsättning för att de sociala avgifterna inte ska räknas med i inkomsten är att

text: beloppet inte har betalats ut till låntagaren och att beloppet inte utgör skatt. (

text: CSNFS 2007:8

text: Förmögenhet i utlandet

text: Den som ansöker om nedsättning och som beskattas för sin huvudsakliga inkomst i utlandet ska uppge den förmögenhet som han eller hon har i utlandet. Om låntagaren har förmögenhet i både Sverige och utlandet, ska tillgångarna räknas samman. (

text: CSNFS 2011:10

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2002:7

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2002:7

text: Slutligt årsbelopp

text: Om skillnaden mellan det preliminära och det slutliga årsbeloppet är mindre än 300 kronor, fastställs det slutliga årsbeloppet till samma belopp som det preliminära. (

text: CSNFS 2007:8

text: En tilläggsavgift som har betalats in före ett beslut om nedsättning av ett resterande slutligt årsbelopp betalas inte tillbaka. (

text: CSNFS 2007:8

text: 4 kap. Betalningstillfällen och förfallodagar

text: Årsbeloppet delas upp på fyra fastställda betalningstillfällen per år. Låntagaren kan dock välja att betala årsbeloppet årsvis eller månadsvis inom betalningsåret. En överenskommelse mellan CSN och låntagaren om ett visst antal betalningstillfällen gäller till dess att något annat har bestämts. I undantagsfall kan en särskild överenskommelse om en betalningsplan göras. (

text: CSNFS 2007:8

text: Till 1 § meddelar CSN följande allmänna råd

text: Enligt huvudregeln ska årsbeloppet betalas under det ursprungliga betalningsåret. Årsbeloppet delas upp på fyra tillfällen per betalningsår, om låntagaren inte har begärt något annat. Det är dock möjligt för låntagaren att få årsbeloppet uppdelat månadsvis inom betalningsåret. I undantagsfall kan CSN medge en betalningsplan som sträcker sig längre än betalningsåret. Skäl för att få en sådan betalningsplan kan vara att låntagaren har kommit efter med betalningarna och nu har för avsikt att betala dessa eller att han eller hon inte har fått CSN:s försändelser. För att en betalningsplan ska kunna medges, måste följande vara uppfyllt: 1. Låntagarens ålder och skuldens storlek ska beaktas så att inte några belopp blir avskrivna. 2. Låntagarens betalningsförmåga ska bedömas. Endast om det finns betalningsförmåga kan en särskild betalningsplan beviljas. 3. Låntagaren ska uppvisa betalningsvilja. Betalningsplanen bör uppfylla följande villkor: 1. Den får aldrig ge samma effekt som nedsättning. 2. Den ska omfatta låntagarens samtliga obetalda belopp till CSN. 3. Den får inte innehålla ett restbelopp vid det sista betalningstillfället, om inte avsikten är att låntagaren ska betala det beloppet. (

text: CSNFS 2007:8

text: En överenskommelse mellan CSN och låntagaren om ett visst antal betalningstillfällen av årsbeloppet kommer att påverka betalningstillfällena för ett eventuellt resterande slutligt årsbelopp på följande sätt:

text: 1. Låntagaren betalar en gång per år Ett betalningstillfälle för det resterande slutliga årsbeloppet _________________________________________________________________________

text: 2. Låntagaren betalar två till fem gånger per år Två betalningstillfällen för det resterande slutliga årsbeloppet _________________________________________________________________________

text: 3. Låntagaren betalar sex gånger eller fler per år Sex betalningstillfällen för det resterande slutliga årsbeloppet _________________________________________________________________________

text: Ett resterande slutligt årsbelopp kan efter överenskommelse delas upp på ett till tolv betalningstillfällen. (

text: CSNFS 2019:2

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2007:8

text: Förfallodagar för betalning

text: Följande förfallodagar gäller för betalning av årsbelopp: _________________________________________________________________________

text: 1. Låntagaren betalar en gång per år Den sista bankdagen i februari om inget annat har bestämts _________________________________________________________________________

text: 2. Låntagaren betalar fyra gånger per år Den sista bankdagen i februari, maj, augusti och november om inget annat har bestämts _________________________________________________________________________

text: 3. Låntagaren betalar vid ett annat Den sista bankdagen i den månad som antal tillfällen per år betalningen ska göras enligt överenskommelse _________________________________________________________________________ (

text: CSNFS 2007:8

text: Följande förfallodagar gäller för betalning av resterande slutligt årsbelopp: _________________________________________________________________________

text: 1. Låntagaren betalar en gång per år Den sista bankdagen i april om inget annat har bestämts _________________________________________________________________________

text: 2. Låntagaren betalar två gånger per år Den sista bankdagen i april och juni om inget annat har bestämts _________________________________________________________________________

text: 3. Låntagaren betalar sex gånger per år Den sista bankdagen i april till september om inget annat har bestämts _________________________________________________________________________

text: 4. Låntagaren betalar sju till tolv gånger per år Den sista bankdagen i de månader som betalningarna ska göras enligt överenskommelsen _________________________________________________________________________ (

text: CSNFS 2019:2

text: Betalningen ska vara tillgänglig på CSN:s konto på förfallodagen. (

text: CSNFS 2007:8

text: Ändrade förfallodagar

text: Om CSN inte före ordinarie förfallodag enligt 4 eller 5 § har meddelat när låntagaren ska betala ett årsbelopp, meddelas en ny förfallodag. Detsamma gäller om betalningsplanen ändras. (

text: CSNFS 2007:8

text: Betalning av uppsagd studielåneskuld

text: (Rubrikens lydelse

text: CSNFS 2010:3

text: Om en studielåneskuld har sagts upp till omedelbar betalning, är huvudregeln att skulden ska betalas på en gång. CSN kan dock bevilja en betalningsplan i undantagsfall. För att en betalningsplan ska kunna beviljas, krävs det att låntagaren skriftligen förbinder sig att följa överenskommelsen. (

text: CSNFS 2022:6

text: Till 8 § meddelar CSN följande allmänna råd

text: I första hand ska hela den uppsagda studielåneskulden betalas på en gång. Om detta inte är möjligt kan en betalningsplan beviljas. En betalningsplan kan beviljas endast om låntagaren uppvisar både betalningsförmåga och betalningsvilja. Betalningsplanen bör normalt inte sträcka sig över en längre period än fem år. Det kan dock vara motiverat att bevilja en längre betalningsplan, exempelvis med hänsyn till skuldens storlek, låntagarens betalningsförmåga eller processuella aspekter. Om indrivningsåtgärder inte är eller bedöms vara möjliga med hänsyn till låntagarens betalningsförmåga, kan CSN bevilja en temporär betalningsplan. (

text: CSNFS 2022:6

text: Den dag då ett studielån sägs upp till omedelbar betalning enligt

text: 4 kap. 27 a § studiestödslagen (1999:1395)

text: ska det till studielåneskulden läggas obetald ränta. Någon kapitalisering av räntan ska inte göras efter den dagen. (

text: CSNFS 2011:7

text: 5 kap. Har upphävts genom

text: CSNFS 2002:2

text: 6 kap. Expeditionsavgift

text: En expeditionsavgift ska betalas vid det första betalningstillfället för varje enskilt årsbelopp och betalningsår. (

text: CSNFS 2007:8

text: En expeditionsavgift behöver inte betalas om årsbeloppet sätts ned till 0 kronor. Detta gäller endast om expeditionsavgiften hör ihop med det nedsatta årsbeloppet. En expeditionsavgift som har betalats in före ett beslut om nedsättning betalas dock inte tillbaka. (

text: CSNFS 2007:8

text: 7 kap. Påminnelseavgift

text: En påminnelseavgift behöver inte betalas om årsbeloppet sätts ned till 0 kronor. Detta gäller endast om påminnelseavgiften hör ihop med det nedsatta årsbeloppet. En påminnelseavgift som har betalats in före ett beslut om nedsättning betalas dock inte tillbaka. (

text: CSNFS 2007:8

text: 8 kap. Ändrade lånevillkor

text: En ansökan om att studiemedel eller studielån som har beviljats enligt

text: studiestödslagen (1973:349)

text: i stället ska betalas tillbaka enligt

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: i lydelsen före den 1 januari 2022 ska göras på den manuella eller elektroniska blankett som CSN bestämmer. En manuell ansökan ska vara undertecknad av låntagaren. Vid elektronisk ansökan ska den webbplats som CSN anvisar användas. En elektronisk ansökan ska skrivas under med hjälp av en e-legitimation som ställts ut av en sådan utfärdare som CSN godtar. Detsamma gäller för lån som har beviljats enligt lagen (

text: ) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. (

text: CSNFS 2021:5

text: En ansökan om ändrade lånevillkor ska ha kommit in till CSN senast den 30 november för att de nya villkoren ska kunna gälla från och med den 1 januari året därpå. (

text: CSNFS 2010:3

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2021:5

text: 9 kap. Sammanläggning av lån

text: studiestödslagen (1973:349)

text: ska läggas samman med studielån enligt

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: i lydelsen före den 1 januari 2022 ska göras på den manuella eller elektroniska blankett som CSN bestämmer. En manuell ansökan ska vara undertecknad av låntagaren. Vid elektronisk ansökan ska den webbplats som CSN anvisar användas. En elektronisk ansökan ska skrivas under med hjälp av en e-legitimation som ställts ut av en sådan utfärdare som CSN godtar. (

text: CSNFS 2021:5

text: En ansökan om sammanläggning ska ha kommit in till CSN senast den 30 november för att de nya villkoren ska kunna gälla från och med den 1 januari året därpå. (

text: CSNFS 2010:3

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2021:5

text: 10 kap. Ändrade betalningsvillkor

text: En ansökan om att studiemedel eller studielån enligt

text: studiestödslagen (1973:349)

text: eller

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: i lydelsen före den 1 januari 2022 ska betalas tillbaka enligt bestämmelserna i

text: 4 kap.

text: och

text: 25 §§

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: i lydelsen från och med den 1 januari 2022 ska göras på den manuella eller elektroniska blankett som CSN bestämmer. En manuell ansökan ska vara undertecknad av låntagaren. Vid elektronisk ansökan ska den webbplats som CSN anvisar användas. En elektronisk ansökan ska skrivas under med hjälp av en e-legitimation som ställts ut av en sådan utfärdare som CSN godtar. Detsamma gäller för lån som har beviljats enligt lagen (

text: CSNFS 2021:5

text: En ansökan om ändrade betalningsvillkor ska ha kommit in till CSN senast den 30 november för att de nya villkoren ska kunna gälla från och med den 1 januari året därpå. (

text: CSNFS 2021:5

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Till

text: CSNFS 2001:3

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2001.

text: Till

text: CSNFS 2002:2

text: Denna författning träder i kraft den 1 februari 2002.

text: Till

text: CSNFS 2002:7

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2002.

text: Till

text: CSNFS 2004:14

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2005.

text: Till

text: CSNFS 2005:10

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2006.

text: Till

text: CSNFS 2006:14

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2007.

text: Till

text: CSNFS 2007:1

text: Denna författning träder i kraft två veckor efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkom från trycket i nämndens författningssamling. (Utkom från trycket den 28 mars 2007).

text: Till

text: CSNFS 2007:8

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2008.

text: Till

text: CSNFS 2008:4

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2009.

text: Till

text: CSNFS 2009:7

text: 8 kap. 2 § och 9 kap. 2 § upphör att gälla den 10 november 2009.

text: Till

text: CSNFS 2010:3

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2010.

text: Till

text: CSNFS 2011:7

text: Denna författning träder i kraft två veckor efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkom från trycket i nämndens författningssamling. (Utkom från trycket den 4 november 2011).

text: Till

text: CSNFS 2011:10

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2012. 2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för 2013 och tidigare års taxeringar.

text: Till

text: CSNFS 2016:5

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2017.

text: Till

text: CSNFS 2017:6

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2018.

text: Till

text: CSNFS 2019:2

text: Till

text: CSNFS 2021:5

text: Till

text: CSNFS 2022:6

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2023.


fs: csnfs

publisher: Centrala studiestödsnämnden

title: 2001:4 Centrala studiestödsnämndens föreskrifter om återbetalning av studielån tagna mellan den 1 januari 1989 och den 30 juni 2001

text: 1 kap. Inledande bestämmelser 3

type: rubrik

type: kapitel

text: 2 kap. Nedsättning av årsbelopp 3

text: 3 kap. Betalningstillfällen och förfallodagar 5

text: 4 kap. Avräkningsordning vid inbetalning 7

text: 5 kap. Expeditionsavgift 7

text: 6 kap. Påminnelseavgift 8

text: 7 kap. Ansökningstid för överföring 8

text: 8 kap. Ansökningstid för samordnad betalning 8

text: 9 kap. Inkomstuppgifter i utlandet 8

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 9

text: Centrala studiestödsnämndens föreskrifter och allmänna råd (

text: CSNFS 2001:4

text: ) om återbetalning av studielån tagna mellan den 1 januari 1989 och den 30 juni 2001;

type: stycke

text: (Rubrikens lydelse

text: CSNFS 2007:2

text: beslutade den 16 februari 2001. Ändring införd t.o.m.

text: CSNFS 2022:7

text: Centrala studiestödsnämnden föreskriver följande med stöd av punkterna 1, 6 och 12 i övergångsbestämmelserna till

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: CSNFS 2010:4

text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: Dessa föreskrifter och allmänna råd gäller låntagare som har tagit lån mellan den 1 januari 1989 och den 30 juni 2001. Dessutom gäller föreskrifterna och allmänna råden låntagare som har haft lån i form av vuxenstudiestöd enligt punkt 2 i övergångsbestämmelserna till

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: CSNFS 2007:9

type: paragraf

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter och allmänna råd menas med

text: 1. Betalningsår Det år som årsbeloppet ursprungligen ska betalas

text: 2. Bankdag En dag då svenska banker har öppet, det vill säga måndag–fredag som inte är helgdag

text: CSNFS 2007:9

text: 2 kap. Nedsättning av årsbelopp

text: En ansökan om nedsättning ska vara skriftlig. (

text: CSNFS 2007:9

text: Om låntagaren studerar med studiehjälp, studiemedel eller studiestartsstöd sätts årsbeloppet ned utan ansökan. (

text: CSNFS 2017:7

text: En ansökan om nedsättning på grund av inkomstminskning ska ha kommit in till CSN senast den 30 november under betalningsåret. Om ansökan gäller nedsättning på grund av studier med studiestöd eller om låntagaren genomgår en utbildning enligt 4 kap. 13 § 1 eller 2

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: , ska ansökan ha kommit in till CSN senast den 30 november året efter betalningsåret. En ansökan om nedsättning med hänsyn till synnerliga skäl ska ha kommit in till CSN senast den 30 november det tredje året efter betalningsåret. Om ansökan gäller nedsättning av ett resterande slutligt årsbelopp, ska den ha kommit in till CSN senast den 30 november året efter det att CSN har fastställt det resterande slutliga årsbeloppet. (

text: CSNFS 2007:9

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2019:3

text: Nedsättning på grund av utbildning

text: Årsbeloppet får sättas ned med en fjärdedel för varje påbörjat kvartal under vilket en låntagare studerar med studiestöd eller genomgår en utbildning enligt

text: 8 kap. 6 § 1 studiestödslagen (1973:349)

text: CSNFS 2007:9

text: Den som uppfyller något av villkoren i 3 § under minst tre kvartal av ett betalningsår har rätt till hel nedsättning av årsbeloppet. (

text: CSNFS 2007:9

text: Nedsättning på grund av ändrad inkomst

text: En låntagare har rätt till nedsättning av årsbeloppet om han eller hon beräknar att inkomsten kommer att minska med minst 15 procent under betalningsåret jämfört med den inkomst som ligger till grund för årsbeloppet. Det nya årsbeloppet beräknas då till fyra procent av den beräknade inkomsten under betalningsåret. (

text: CSNFS 2007:9

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2005:11

text: Hel nedsättning vid lågt årsbelopp

text: Om årsbeloppet efter nedsättning blir mindre än tre procent av prisbasbeloppet, sätts årsbeloppet ned till 0 kronor. Detsamma gäller vid samordnad betalning. (

text: CSNFS 2007:9

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2005:11

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2005:11

text: Inkomst i utlandet

text: Den som ansöker om nedsättning och som beskattas för sin huvudsakliga inkomst i utlandet ska för inkomståret beräkna sin skattepliktiga inkomst i utlandet genom att lägga samman överskottet av tjänst, näringsverksamhet och kapital eller motsvarande. Om låntagaren har inkomster i både Sverige och utlandet, ska dessa inkomster räknas samman. Inkomsten i utlandet räknas om till svenska kronor utifrån den valutakurs som gällde den första bankdagen för inkomståret. Om en inkomst i ett inkomstslag är mindre än 0 kronor, räknas den som 0 kronor. De beräknade inkomsterna ska i efterhand kunna styrkas med ett beslut om slutlig skatt eller motsvarande (

text: CSNFS 2011:11

text: Till 9 § meddelar CSN följande allmänna råd

text: Om låntagaren har inkomster i utlandet som är skattepliktiga, ska dessa räknas med vid prövningen av rätten till nedsättning. Detta gäller alla inkomster, så att även exempelvis försörjningsstöd och studiestöd som är skattepliktiga i utlandet ska ses som inkomst vid prövningen. Inkomster som låntagaren har i utlandet men som inte är skattepliktiga ska dock inte räknas med. Att en inkomst är skattepliktig behöver inte innebära att låntagaren betalar skatt på den. Om låntagaren gör gällande avdrag som har godkänts av en utländsk skattemyndighet, kan dessa godtas under förutsättning att det är avdrag som har gjorts inom respektive inkomstslag. Låntagaren har bevisbördan för att avdraget är godkänt i utlandet. Avdrag utanför inkomstslagen såsom grundavdrag eller allmänna avdrag godtas inte. Med allmänna avdrag menas avdrag som inte hänförs till något särskilt inkomstslag, exempelvis pensionsförsäkring, periodiskt understöd till en före detta make eller maka, underskott av konstnärlig näringsverksamhet samt underskott av aktiv nystartad verksamhet. Om det av lönebeskedet framgår att låntagarens arbetsgivare betalar sociala avgifter, ska dessa inte räknas med i det sammanlagda överskottet av tjänst, näringsverksamhet och

text: kapital. En förutsättning för att de sociala avgifterna inte ska räknas med i inkomsten är att beloppet inte har betalats ut till låntagaren och att beloppet inte utgör skatt. (

text: CSNFS 2007:9

text: Slutligt årsbelopp

text: En tilläggsavgift som har betalats in före ett beslut om nedsättning av ett resterande slutligt årsbelopp betalas inte tillbaka. (

text: CSNFS 2007:9

text: Om skillnaden mellan låntagarens preliminära och slutliga årsbelopp är mindre än 300 kronor, fastställer CSN det slutliga årsbeloppet till samma belopp som det preliminära. (

text: CSNFS 2007:9

text: 3 kap. Betalningstillfällen och förfallodagar

text: Årsbeloppet delas upp på fyra fastställda betalningstillfällen per år. Låntagaren kan dock välja att betala årsbeloppet årsvis eller månadsvis inom betalningsåret. En överenskommelse mellan CSN och låntagaren om ett visst antal betalningstillfällen gäller till dess att något annat har bestämts. I undantagsfall kan en särskild överenskommelse om en betalningsplan göras. (

text: CSNFS 2007:9

text: Till 1 § meddelar CSN följande allmänna råd

text: Enligt huvudregeln ska årsbeloppet betalas under det ursprungliga betalningsåret. Årsbeloppet delas upp på fyra tillfällen per betalningsår, om låntagaren inte har begärt något annat. Det är dock möjligt för låntagaren att få årsbeloppet uppdelat månadsvis inom betalningsåret. I undantagsfall kan CSN medge en betalningsplan som sträcker sig längre än betalningsåret. Skäl för att få en sådan betalningsplan kan vara att låntagaren har kommit efter med betalningarna och nu har för avsikt att betala dessa eller att han eller hon inte har fått CSN:s försändelser. För att en betalningsplan ska kunna medges, måste följande vara uppfyllt: 1. Låntagarens ålder och skuldens storlek ska beaktas så att inte några belopp blir avskrivna. 2. Låntagarens betalningsförmåga ska bedömas. Endast om det finns betalningsförmåga kan en särskild betalningsplan beviljas. 3. Låntagaren ska uppvisa betalningsvilja. Betalningsplanen bör uppfylla följande villkor: 1. Den får aldrig ge samma effekt som nedsättning. 2. Den ska omfatta låntagarens samtliga obetalda belopp till CSN. 3. Den får inte innehålla ett restbelopp vid det sista betalningstillfället, om inte avsikten är att låntagaren ska betala det beloppet. (

text: CSNFS 2007:9

text: En överenskommelse mellan CSN och låntagaren om ett visst antal betalningstillfällen av årsbeloppet kommer att påverka betalningstillfällena för ett eventuellt resterande slutligt årsbelopp på följande sätt: _________________________________________________________________________

text: 1. Låntagaren betalar en gång per år Ett betalningstillfälle för det resterande slutliga årsbeloppet _________________________________________________________________________

text: 2. Låntagaren betalar två till fem gånger per år Två betalningstillfällen för det resterande slutliga årsbeloppet _________________________________________________________________________

text: 3. Låntagaren betalar sex gånger eller fler per år Sex betalningstillfällen för det resterande slutliga årsbeloppet _________________________________________________________________________

text: Ett resterande slutligt årsbelopp kan efter överenskommelse delas upp på ett till tolv betalningstillfällen. (

text: CSNFS 2019:3

text: Omprövning av en överenskommelse

text: CSN kan besluta att en låntagare ska betala sitt årsbelopp vid färre tillfällen än vad som gäller enligt 1 § förutsatt att årsbeloppet är mindre än en procent av det prisbasbelopp som gäller för betalningsåret. (

text: CSNFS 2007:9

text: Förfallodagar för betalning

text: Följande förfallodagar gäller för betalning av årsbelopp:

text: 1. Låntagaren betalar en gång per år Den sista bankdagen i februari om inget annat har bestämts _________________________________________________________________________

text: 2. Låntagaren betalar Den sista bankdagen i februari, maj, augusti och november fyra gånger per år om inget annat har bestämts _________________________________________________________________________

text: 3. Låntagaren betalar vid Den sista bankdagen i den månad som betalningen ska ett annat antal göras enligt överenskommelse tillfällen per år

text: CSNFS 2007:9

text: Betalningen ska vara tillgänglig på CSN:s konto på förfallodagen. (

text: CSNFS 2007:9

text: Följande förfallodagar gäller för betalning av resterande slutligt årsbelopp: _____________________________________________________________________ 1. Låntagaren betalar en gång per år Den sista bankdagen i april om inget annat har bestämts _____________________________________________________________________ 2. Låntagaren betalar två gånger per år Den sista bankdagen i april och juni om inget annat har bestämts _____________________________________________________________________ 3. Låntagaren betalar sex gånger per år Den sista bankdagen i april till september om inget annat har bestämts _____________________________________________________________________ 4. Låntagaren betalar sju till tolv gånger per år Den sista bankdagen i de månader som betalningarna ska göras enligt överenskommelsen _____________________________________________________________________ (

text: CSNFS 2019:3

text: Ändrade förfallodagar

text: Om CSN inte före ordinarie förfallodag enligt 4 eller 5 a § har meddelat när låntagaren ska betala ett årsbelopp, meddelas en ny förfallodag. Detsamma gäller om betalningsplanen ändras. (

text: CSNFS 2007:9

text: Betalning av uppsagd studielåneskuld

text: (Rubrikens lydelse

text: CSNFS 2010:4

text: Om en studielåneskuld har sagts upp till omedelbar betalning, är huvudregeln att skulden ska betalas på en gång. CSN kan dock bevilja en betalningsplan i undantagsfall. För att en betalningsplan ska kunna beviljas, krävs det att låntagaren skriftligen förbinder sig att följa överenskommelsen. (

text: CSNFS 2022:7

text: Till 7 § meddelar CSN följande allmänna råd

text: I första hand ska hela den uppsagda studielåneskulden betalas på en gång. Om detta inte är möjligt kan en betalningsplan beviljas. En betalningsplan kan beviljas endast om låntagaren uppvisar både betalningsförmåga och betalningsvilja. Betalningsplanen bör normalt inte sträcka sig över en längre period än fem år. Det kan dock vara motiverat att bevilja en längre betalningsplan, exempelvis med hänsyn till skuldens storlek, låntagarens betalningsförmåga eller processuella aspekter. Om indrivningsåtgärder inte är eller bedöms vara möjliga med hänsyn till låntagarens betalningsförmåga, kan CSN bevilja en temporär betalningsplan. (

text: CSNFS 2022:7

text: Den dag då ett studielån sägs upp till omedelbar betalning enligt punkten 19 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: ska det till studielåneskulden läggas obetald ränta. Någon kapitalisering av räntan ska inte göras efter den dagen. (

text: CSNFS 2011:8

text: 4 kap. Avräkningsordning vid inbetalning

text: En inbetalning räknas av från skulden i följande ordning: 1. expeditionsavgift 2. påminnelseavgift 3. tilläggsavgift 4. ränta 5. kapitalskuld. (

text: CSNFS 2008:5

text: En inbetalning räknas av från återkravet i följande ordning: 1. expeditionsavgift 2. administrativa avgifter som har uppkommit vid ett betalningsföreläggande eller i ett domstolsavgörande 3. ränta 4. kapitalskuld. (

text: CSNFS 2007:9

text: 5 kap. Expeditionsavgift

text: En expeditionsavgift ska betalas vid det första betalningstillfället för varje enskilt årsbelopp och betalningsår. (

text: CSNFS 2007:9

text: En expeditionsavgift behöver inte betalas om årsbeloppet sätts ned till 0 kronor. Detta gäller endast om expeditionsavgiften hör ihop med det nedsatta årsbeloppet. En expeditionsavgift behöver inte heller betalas om ett årsbelopp fastställts till en tjugondel av den kvarstående låneskulden och ett nytt årsbelopp avseende samma betalningsår därefter fastställs till 0 kronor.

text: En expeditionsavgift som har betalats in före ett beslut om nedsättning eller ett beslut om att fastställa årsbeloppet till fyra procent av inkomsten betalas dock inte tillbaka. (

text: CSNFS 2016:3

text: Vid samordnad betalning tas det endast ut en expeditionsavgift. En expeditionsavgift som har betalats in före ett beslut om samordnad betalning betalas dock inte tillbaka. (

text: CSNFS 2007:9

text: 6 kap. Påminnelseavgift

text: En påminnelseavgift behöver inte betalas om årsbeloppet sätts ned till 0 kronor. Detta gäller endast om påminnelseavgiften hör ihop med det nedsatta årsbeloppet. En påminnelseavgift behöver inte heller betalas om ett årsbelopp fastställts till en tjugondel av den kvarstående låneskulden och ett nytt årsbelopp avseende samma betalningsår därefter fastställs till 0 kronor. En påminnelseavgift som har betalats in före ett beslut om nedsättning eller ett beslut om att fastställa årsbeloppet till fyra procent av inkomsten betalas dock inte tillbaka. (

text: CSNFS 2016:3

text: 7 kap. Ansökningstid för överföring

text: Vid ansökan om överföring av studiemedel till studielån ska CSN:s blankett användas. Ansökan ska vara undertecknad av låntagaren. (

text: CSNFS 2007:9

text: En ansökan om överföring ska ha kommit in till CSN senast den 30 november för att överföringen ska kunna gälla från och med den 1 januari året därpå. (

text: CSNFS 2007:9

text: Ett beslut om överföring är definitivt. (

text: CSNFS 2017:7

text: 8 kap. Ansökningstid för samordnad betalning

text: En ansökan om samordnad betalning ska ha kommit in till CSN senast den 15 april det år då den samordnade betalningen ska börja gälla. (

text: CSNFS 2007:9

text: Låntagaren måste ta tillbaka sin ansökan om samordnad betalning senast den 15 april det år då den samordnade betalningen ska upphöra att gälla. (

text: CSNFS 2007:9

text: 9 kap. Inkomstuppgifter i utlandet

text: Den som under det inkomstår som det senaste beslutet om slutlig skatt gäller var bosatt i utlandet under minst 180 dagar av året ska anses ha sin huvudsakliga inkomst i utlandet. (

text: CSNFS 2011:11

text: Den som under det inkomstår som det senaste beslutet om slutlig skatt gäller var bosatt i Sverige men beskattades för sin huvudsakliga inkomst i utlandet ska lämna styrkta uppgifter om beskattningen i utlandet till CSN. (

text: CSNFS 2011:11

text: Vid fastställandet av årsbeloppet enligt punkt 14 i övergångsbestämmelserna till

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: läggs inkomsterna i utlandet samman med inkomsterna i Sverige. Inkomsten i utlandet räknas om till svenska kronor utifrån den valutakurs som gällde den första bankdagen för inkomståret. (

text: CSNFS 2008:5

text: Inkomstuppgifter ska styrkas med ett beslut om slutlig skatt eller motsvarande. (

text: CSNFS 2011:11

text: Ansökningstid

text: En ansökan om att få årsbeloppet beräknat med hänsyn till inkomsten ska ha kommit in till CSN senast den 30 november det tredje året efter betalningsåret. (

text: CSNFS 2015:4

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Till

text: CSNFS 2001:4

text: Till

text: CSNFS 2002:8

text: Till

text: CSNFS 2002:17

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2003.

text: Till

text: CSNFS 2005:11

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2006. 2. Om du ansöker om att få årsbelopp avseende betalningsår före 2006 nedsatt på grund av inkomstminskning, ska ansökan ha kommit in till CSN senast den 30 november 2006.

text: Till

text: CSNFS 2007:2

text: Till

text: CSNFS 2007:9

text: Till

text: CSNFS 2008:5

text: Till

text: CSNFS 2010:4

text: Till

text: CSNFS 2011:8

text: Till

text: CSNFS 2011:11

text: Till

text: CSNFS 2015:4

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2016.

text: Till

text: CSNFS 2016:3

text: Till

text: CSNFS 2017:7

text: Till

text: CSNFS 2019:3

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2020.

text: Till

text: CSNFS 2022:7


title: 2001:5 Centrala studiestödsnämndens föreskrifter och allmänna råd om återbetalning av återbetalningspliktiga studiemedel tagna före den 1 januari 1989

text: 1 kap. Inledande bestämmelser 3

text: 2 kap. Nedsättning av preliminär och slutlig avgift 3

text: 3 kap. Betalningstillfällen och förfallodagar 4

text: 4 kap. Avräkningsordning vid inbetalning 6

text: 5 kap. Expeditionsavgift 7

text: 6 kap. Påminnelseavgift 7

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 7

text: Centrala studiestödsnämndens föreskrifter och allmänna råd (

text: CSNFS 2001:5

text: ) om återbetalning av återbetalningspliktiga studiemedel tagna före den 1 januari 1989;

text: (Rubrikens lydelse

text: CSNFS 2007:3

text: beslutade den 16 februari 2001. Ändring införd t.o.m.

text: CSNFS 2022:8

text: Centrala studiestödsnämnden (CSN) beslutar följande föreskrifter med stöd av punkt 1 och 8 i övergångsbestämmelserna till

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: Dessa föreskrifter och allmänna råd gäller låntagare som har tagit återbetalningspliktiga studiemedel före den 1 januari 1989. (

text: CSNFS 2007:10

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter och allmänna råd menas med

text: 1. Avgiftsår Det år som årsavgiften ska betalas

text: 2. Bankdag En dag då svenska banker har öppet, det vill säga måndag–fredag som inte är helgdag

text: CSNFS 2007:10

text: Nedsättning på grund av utbildning

text: Den preliminära och slutliga avgiften får sättas ned med en fjärdedel för varje påbörjat kvartal under vilket en låntagare studerar med studiestöd, studiestartsstöd eller genomgår en utbildning enligt punkt 2 e i övergångsbestämmelserna till lagen (

text: ) om ändring i

text: studiestödslagen (1973:349)

text: CSNFS 2017:3

text: Den som uppfyller något av villkoren i 1 § under minst tre kvartal av ett avgiftsår har rätt till hel nedsättning av den preliminära och slutliga avgiften. (

text: CSNFS 2007:10

text: Om låntagaren studerar med studiehjälp, studiemedel eller studiestartsstöd, sätts den preliminära och slutliga avgiften ned utan ansökan. (

text: CSNFS 2017:3

text: Omprövning av tidigare beslut

text: Ett beslut om nedsatt preliminär avgift kan ändras, om de förhållanden som har legat till grund för nedsättningen enligt 1 § inte har gällt under hela den tid som nedsättningen beviljats. Ett beslut om detta skickas då till låntagaren. (

text: CSNFS 2007:10

text: Om förhållandena ändras på så sätt att låntagaren inte längre har rätt till nedsättning enligt 1 §, är han eller hon skyldig att anmäla detta till CSN. (

text: CSNFS 2007:10

text: Inkomst i utlandet

text: Den som ansöker om nedsättning och som beskattas för sin huvudsakliga inkomst i utlandet ska för inkomståret beräkna sin skattepliktiga inkomst i utlandet genom att lägga samman överskottet av tjänst, näringsverksamhet och kapital eller motsvarande. Om låntagaren har inkomster i både Sverige och utlandet, ska dessa inkomster räknas samman. Inkomsten i utlandet räknas om till svenska kronor utifrån den valutakurs som gällde den första bankdagen för inkomståret. Om en inkomst i ett inkomstslag är mindre än 0 kronor, räknas den som 0 kronor. De beräknade inkomsterna ska i efterhand kunna styrkas med ett beslut om slutlig skatt eller motsvarande. (

text: CSNFS 2011:12

text: Till 5 § meddelar CSN följande allmänna råd

text: Om låntagaren har inkomster i utlandet som är skattepliktiga, ska dessa räknas med vid prövningen av rätten till nedsättning. Detta gäller alla inkomster, så att även exempelvis försörjningsstöd och studiestöd som är skattepliktiga i utlandet ska ses som inkomst vid prövningen. Inkomster som låntagaren har i utlandet men som inte är skattepliktiga ska dock inte räknas med. Att en inkomst är skattepliktig behöver inte innebära att låntagaren betalar skatt på den. Om låntagaren gör gällande avdrag som har godkänts av en utländsk skattemyndighet, kan dessa godtas under förutsättning att det är avdrag som har gjorts inom respektive inkomstslag. Låntagaren har bevisbördan för att avdraget är godkänt i utlandet. Avdrag utanför inkomstslagen såsom grundavdrag eller allmänna avdrag godtas inte. Med allmänna avdrag menas avdrag som inte hänförs till något särskilt inkomstslag, exempelvis pensionsförsäkring, periodiskt understöd till en före detta make eller maka, underskott av konstnärlig näringsverksamhet samt underskott av aktiv nystartad verksamhet. Om det av lönebeskedet framgår att låntagarens arbetsgivare betalar sociala avgifter, ska dessa inte räknas med i det sammanlagda överskottet av tjänst, näringsverksamhet och kapital. En förutsättning för att de sociala avgifterna inte ska räknas med i inkomsten är att beloppet inte har betalats ut till låntagaren och att beloppet inte utgör skatt. (

text: CSNFS 2007:10

text: En låntagare kan komma överens med CSN om att en preliminär avgift ska delas upp på ett till tolv betalningstillfällen per år. En sådan överenskommelse kommer att påverka betalningstillfällena för en eventuell kvarstående avgift på följande sätt:

text: 1. Låntagaren betalar en gång per år Ett betalningstillfälle för den kvarstående avgiften _________________________________________________________________________

text: 2. Låntagaren betalar två till fem gånger per år Två betalningstillfällen för den kvarstående avgiften _________________________________________________________________________

text: 3. Låntagaren betalar sex gånger eller fler per år Sex betalningstillfällen för den kvarstående avgiften

text: En kvarstående avgift kan efter överenskommelse delas upp på ett till tolv betalningstillfällen. En överenskommelse mellan CSN och låntagaren om ett visst antal betalningstillfällen gäller till dess att något annat har bestämts. (

text: CSNFS 2019:4

text: I undantagsfall kan en särskild överenskommelse om en betalningsplan göras. (

text: CSNFS 2007:10

text: Till 2 § meddelar CSN följande allmänna råd

text: Enligt huvudregeln ska årsavgiften betalas under det ursprungliga avgiftsåret. Årsavgiften delas upp på fyra tillfällen per avgiftsår, om låntagaren inte har begärt något annat. Det är dock möjligt för låntagaren att få årsavgiften uppdelad månadsvis inom avgiftsåret. I undantagsfall kan CSN medge en betalningsplan som sträcker sig längre än avgiftsåret. Skäl för att få en sådan betalningsplan kan vara att låntagaren har kommit efter med betalningarna och nu har för avsikt att betala dessa eller att han eller hon inte har fått CSN:s försändelser. För att en betalningsplan ska kunna medges, måste följande vara uppfyllt: 1. Låntagarens ålder och skuldens storlek ska beaktas så att inte några avgifter blir avskrivna. 2. Låntagarens betalningsförmåga ska bedömas. Endast om det finns betalningsförmåga kan en särskild betalningsplan beviljas. 3. Låntagaren ska uppvisa en tydlig betalningsvilja. Betalningsplanen bör uppfylla följande villkor: 1. Den får aldrig ge samma effekt som nedsättning. 2. Den ska omfatta låntagarens samtliga obetalda avgifter till CSN. 3. Den får inte innehålla ett restbelopp vid det sista betalningstillfället, om inte avsikten är att låntagaren ska betala det beloppet. (

text: CSNFS 2007:10

text: Omprövning av en överenskommelse

text: CSN kan besluta att en låntagare ska betala sin preliminära eller kvarstående avgift vid ett annat antal tillfällen än vad som gäller enligt 1 eller 2 § förutsatt att den preliminära eller kvarstående avgiften är mindre än en procent av det prisbasbelopp som gäller för avgiftsåret. Detsamma gäller om en låntagare har beviljats nedsättning så att avgiften är mindre än en procent av prisbasbeloppet. (

text: CSNFS 2007:10

text: Förfallodagar för betalning

text: Följande förfallodagar gäller för betalning av preliminär avgift:

text: 1. Låntagaren betalar en gång per år Den sista bankdagen i februari om inget annat har bestämts _________________________________________________________________________

text: 2. Låntagaren betalar fyra gånger per år Den sista bankdagen i februari, maj, augusti och november om inget annat har bestämts _________________________________________________________________________

text: 3. Låntagaren betalar vid ett annat Den sista bankdagen i den månad som antal tillfällen per år betalningen ska göras enligt överenskommelse _________________________________________________________________________ (

text: CSNFS 2007:10

text: Följande förfallodagar gäller för betalning av kvarstående avgift: _________________________________________________________________________

text: 1. Låntagaren betalar en gång per år Den sista bankdagen i april om inget annat har bestämts _________________________________________________________________________

text: 2. Låntagaren betalar två gånger per år Den sista bankdagen i april och juni om inget annat har bestämts _________________________________________________________________________

text: 3. Låntagaren betalar sex gånger per år Den sista bankdagen i april till september om inget annat har bestämts

text: 4. Låntagaren betalar sju till tolv gånger per år Den sista bankdagen i den månad som betalningen ska göras enligt överenskommelsen

text: CSNFS 2019:4

text: Betalningen ska vara tillgänglig på CSN:s konto på förfallodagen. (

text: CSNFS 2007:10

text: Ändrade förfallodagar

text: Om CSN inte före ordinarie förfallodag enligt 4 eller 5 § har meddelat när låntagaren ska betala en årsavgift, meddelas en ny förfallodag. Detsamma gäller om betalningsplanen ändras. (

text: CSNFS 2007:10

text: Betalning av uppsagd studiemedelsskuld

text: (Rubrikens lydelse (

text: CSNFS 2010:5

text: Om en studiemedelsskuld har sagts upp till omedelbar betalning, är huvudregeln att skulden ska betalas på en gång. CSN kan dock bevilja en betalningsplan i undantagsfall. För att en betalningsplan ska kunna beviljas, krävs det att låntagaren skriftligen förbinder sig att följa överenskommelsen. (

text: CSNFS 2022:8

text: Till 8 § meddelar CSN följande allmänna råd

text: I första hand ska hela den uppsagda studiemedelsskulden betalas på en gång. Om detta inte är möjligt kan en betalningsplan beviljas. En betalningsplan kan beviljas endast om låntagaren uppvisar både betalningsförmåga och betalningsvilja. Betalningsplanen bör normalt inte sträcka sig över en längre period än fem år. Det kan dock vara motiverat att bevilja en längre betalningsplan, exempelvis med hänsyn till skuldens storlek, låntagarens betalningsförmåga eller processuella aspekter. Om indrivningsåtgärder inte är eller bedöms vara möjliga med hänsyn till låntagarens betalningsförmåga, kan CSN bevilja en temporär betalningsplan. (

text: CSNFS 2022:8

text: En inbetalning räknas av från skulden i följande ordning: 1. expeditionsavgift 2. påminnelseavgift 3. tilläggsavgift 4. årsavgift 5. kapitalskuld. (

text: CSNFS 2007:10

text: En inbetalning räknas av från återkravet i följande ordning: 1. expeditionsavgift 2. administrativa avgifter som har uppkommit vid ett betalningsföreläggande eller i ett domstolsavgörande 3. ränta 4. kapitalskuld. (

text: CSNFS 2007:10

text: 5 kap. Expeditionsavgift

text: En expeditionsavgift ska betalas vid det första betalningstillfället för varje enskild årsavgift och varje enskilt avgiftsår. (

text: CSNFS 2007:10

text: En expeditionsavgift behöver inte betalas om årsavgiften sätts ned till 0 kronor. Detta gäller endast om expeditionsavgiften hör ihop med den nedsatta årsavgiften. En expeditionsavgift som har betalats in före ett beslut om nedsättning betalas dock inte tillbaka. (

text: CSNFS 2007:10

text: 6 kap. Påminnelseavgift

text: En påminnelseavgift behöver inte betalas om årsavgiften sätts ned till 0 kronor. Detta gäller endast om påminnelseavgiften hör ihop med den nedsatta årsavgiften. En påminnelseavgift som har betalats in före ett beslut om nedsättning betalas dock inte tillbaka. (

text: CSNFS 2007:10

text: Till

text: CSNFS 2001:5

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2001.

text: Till

text: CSNFS 2002:9

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2002.

text: Till

text: CSNFS 2002:18

text: Till

text: CSNFS 2007:3

text: Denna författning träder i kraft två veckor efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkom från trycket i nämndens författningssamling. (Utkom från trycket den 28 mars 2007).

text: Till

text: CSNFS 2007:10

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2008.

text: Till

text: CSNFS 2008:6

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2009.

text: Till

text: CSNFS 2010:5

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2010.

text: Till

text: CSNFS 2011:12

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2012. 2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för 2013 och tidigare års taxeringar.

text: Till

text: CSNFS 2016:4

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2017.

text: Till

text: CSNFS 2017:3

text: Denna författning träder i kraft den 2 juli 2017.

text: Till

text: CSNFS 2019:4

text: Till

text: CSNFS 2022:8

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2023.


title: 2001:6 Centrala studiestödsnämndens föreskrifter och allmänna råd om studiehjälp

text: 1 kap. Inackorderingstillägg

text: Bestämmelser i lag och förordning

text: Bestämmelser om inackorderingstillägg finns i

text: 2 kap.

text: och

text: 7 §§

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: , samt i

text: 2 kap.

text: och

text: 8 §§

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter och allmänna råd menas med - Föräldrahem: Permanent bostad för den studerandes föräldrar. Om den studerande är gift eller sambo med någon som han eller hon har eller har haft barn tillsammans med, jämställs dock deras permanenta bostad med föräldrahem. Om den studerandes föräldrar inte bor tillsammans, menas med föräldrahem den bostad där den studerande bor under större delen av den tid som ansökan gäller. Om den studerande bor lika mycket hos sina båda föräldrar (växelvis boende), anses den studerande ha två föräldrahem. Om den studerande är placerad i ett familjehem eller ett annat enskilt hem som inte tillhör någon av föräldrarna, betraktas detta hem som föräldrahem. Om det finns särskilda skäl kan en annan bostad där den studerande varaktigt bor jämställas med hans eller hennes föräldrahem, - Skola: Skolenhet enligt

text: 1 kap. 3 § skollagen (2010:800)

text: där den studerande får sin undervisning. Om den studerande genomför arbetsplatsförlagt lärande (APL) eller praktik under en viss del av läsåret eller kursen, ska arbetsplatsen eller praktikplatsen under den perioden anses vara hans eller hennes skola, - Restid: Dels tiden på morgonen från det att den studerande lämnar hemmet till det att den ordinarie skoldagen börjar, dels tiden på eftermiddagen från det att den ordinarie skoldagen slutar till det att den studerande kommer hem. Restiden räknas utifrån resor med allmänna färdmedel, - Motsvarande utbildning: Program och nationell inriktning i gymnasieskolan eller i anpassade gymnasieskolan. Hänsyn tas inte till skillnader inom ramen för programfördjupning eller individuellt val. Hänsyn tas inte heller till om utbildningen är godkänd som särskild variant eller nationellt godkänd idrottsutbildning. (

text: CSNFS 2023:4

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2011:4

text: Vem som kan få inackorderingstillägg

text: För att få inackorderingstillägg ska den studerande vara inackorderad. Den studerande kan få inackorderingstillägg om nedanstående villkor är uppfyllda: 1. Restiden mellan föräldrahemmet och den valda skolan är minst två timmar per dag under minst fyra dagar per tvåveckorsperiod, om den studerande inte är inackorderad. 2. Den studerande kan inte bo kvar i föräldrahemmet och gå en motsvarande utbildning utan att få så lång restid som anges i 1. (

text: CSNFS 2011:4

text: Även om villkoren i 3 § 1 eller 2 inte är uppfyllda, kan inackorderingstillägg lämnas om 1. den studerandes föräldrar stadigvarande vistas utomlands och den studerande går i skola i Sverige, 2. den studerande läser på en folkhögskola och bor på internat på skolan, eller 3. det finns andra särskilda skäl för inackordering.

text: CSNFS 2015:5

text: De allmänna råden till 4 § 4 har upphävts genom

text: CSNFS 2013:4

text: Även om villkoret i 3 § 2 inte är uppfyllt, kan inackorderingstillägg lämnas. Detta gäller om

text: 1. den studerande vid ordinarie ansökningstillfälle i första hand har sökt, men inte blivit antagen, till en sådan utbildning som avses i 3 § 2, 2. den studerandes föräldrar har flyttat till en annan ort i Sverige efter det att de aktuella studierna har påbörjats och ett skolbyte inte kan ske utan väsentlig olägenhet för den studerande, 3. den studerandes föräldrar efter en utlandsvistelse har återvänt till Sverige efter det att de aktuella studierna har påbörjats och ett skolbyte inte kan ske utan väsentlig olägenhet för den studerande, 4. den valda utbildningen i huvudsak är skolförlagd medan den utbildning som avses i 3 § 2 är gymnasial lärlingsutbildning, eller 5. den valda utbildningen är riksrekryterande enligt

text: 5 kap.

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: CSNFS 2011:4

text: Inackorderingstillägg lämnas inte om en av den studerandes föräldrar, som också är den studerandes vårdnadshavare eller var det innan den studerande fyllde 18 år, är bosatt inom två timmars restid från den valda skolan. (

text: CSNFS 2013:4

text: Inackorderingstilläggets storlek

text: Inackorderingstilläggets storlek beror på färdvägsavståndet, enkel väg, mellan föräldrarnas bostad och skolan enligt följande tabell.

text: Avstånd i kilometer Kronor per månad

text: 0–44 1 190 45–84 1 315 85–124 1 460 125–174 1 625 175–224 1 770 225–599 1 875 600–899 1 980 900–1 299 2 160 1 300– 2 350

text: CSNFS 2009:2

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2009:2

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2009:2

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2009:2

text: 2 kap. Studietakt

text: Bestämmelser i lag och förordning

text: Bestämmelser om studietakt finns i

text: 2 kap. 5 § studiestödslagen (1999:1395)

text: , samt i

text: 2 kap. 4 § studiestödsförordningen (2000:655)

text: Vad som ska anses vara studier på heltid

text: Med heltidsstudier menas att den studerande 1. studerar på heltid enligt författning eller kursplan eller motsvarande som gäller för utbildningen, och 2. deltar i den verksamhet som ingår i utbildningen, om han eller hon inte har giltigt skäl att utebli. Om den studerande har några enstaka timmars frånvaro utan giltigt skäl under en månad anses den studerande ändå studera på heltid. (

text: CSNFS 2011:4

text: De allmänna råden till 2 § har upphävts genom

text: CSNFS 2011:4

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2013:6

text: Undantag från kravet på heltidsstudier

text: Studiehjälp får lämnas om den studerande 1. får särskild undervisning med stöd av

text: 24 kap.

text: eller

text: 20 §

text: skollagen (2010:800)

text: , 2. deltar i en utbildning som enligt

text: 11 kap.

text: gymnasieförordningen (2010:2039)

text: är speciellt anpassad för svårt rörelsehindrade ungdomar, 3. i annat fall inte kan bedriva sina studier på heltid på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning, men bedriver sina studier i så stor utsträckning som förhållandena medger, 4. med stöd av

text: 17 kap. 6 § skollagen

text: har fått medgivande att bedriva studier av mindre omfattning än heltid på ett introduktionsprogram i gymnasieskolan, eller 5. med stöd av

text: 9 kap. 6 § gymnasieförordningen

text: har befriats från undervisning i en eller flera kurser, gymnasiearbetet eller gymnasiearbetet i anpassad gymnasieskola (reducerat program). Undantaget från kravet på heltidsstudier gäller endast om den studerande deltar i undervisningen i enlighet med hans eller hennes individuella studieplan. (

text: CSNFS 2023:4

text: Studiehjälp får lämnas trots att en studerande har en annan studietakt än heltid på grund av ogiltig frånvaro. Detta gäller om den studerande till följd av en funktionsnedsättning inte förstår konsekvenserna av den ogiltiga frånvaron.(

text: CSNFS 2013:6

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2006:15

text: De allmänna råden till 5 § har upphävts genom

text: CSNFS 2006:15

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2006:15

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2006:15

text: 3 kap. Tid som studiehjälp får lämnas för

text: Bestämmelser i lag och förordning

text: Bestämmelser om vilken tid som studiehjälp får lämnas för finns i

text: 2 kap. 6 § studiestödslagen (1999:1395)

text: , samt i

text: 2 kap.

text: och

text: 6 a §§

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: CSNFS 2007:5

text: Läsårets längd

text: Om läsåret, eller den kurs den studerande läser, är kortare eller längre än 40 veckor, räknas studietiden från och med den första och till och med den sista undervisningsdagen under läsåret eller kursen. Jul- och sommarlov räknas inte som studietid. (

text: CSNFS 2007:5

text: Studietiden räknas för varje kalenderhalvår för sig. Antalet hela tidsperioder om 15 dagar som ger rätt till studiehjälp enligt

text: 2 kap. 6 § andra stycket studiestödsförordningen (2000:655)

text: beräknas genom att antalet dagar under kalenderhalvåret delas med 15. (

text: CSNFS 2007:5

text: Läsårets fördelning på kalenderhalvåren

text: Vid beräkningen av antalet hela 15-dagarsperioder för ett läsår eller en kurs som sträcker sig över två kalenderhalvår räknas de överskjutande dagar som bildas på kalenderhalvåren ihop. Detta gäller dock endast om studieuppehållet mellan kalenderhalvåren är högst 90 dagar mellan det första och det andra kalenderhalvåret och högst 30 dagar mellan det andra och det första kalenderhalvåret. När en ny period bildas ska den föras till det senare av de båda kalenderhalvåren. (

text: CSNFS 2007:5

text: Om studietiden sträcker sig över två kalenderhalvår och antalet dagar under det ena kalenderhalvåret är mindre än 30, ska dessa dagar läggas till det kalenderhalvår under vilket huvuddelen av kursen infaller. (

text: CSNFS 2007:5

text: Studiehjälp för annan tid än läsår

text: Om den studerande gör ett studieuppehåll, på grund av byte av läroanstalt eller utbildning, jämställs studieuppehållet med studietid om det är kortare än 15 kalenderdagar. Studieuppehållet räknas från första dagen i uppehållet till dagen innan studierna återupptas. Allmänna lovdagar ska inte räknas med i uppehållet. Studieuppehållet ska dock anses vara i följd, även om det finns allmänna lovdagar under perioden. (

text: CSNFS 2013:6

text: De allmänna råden till 3 kap. har upphävts genom

text: CSNFS 2013:6

text: 4 kap. Extra tillägg

text: Bestämmelser i lag och förordning

text: Bestämmelser om extra tillägg finns i

text: 2 kap.

text: och

text: 7 §§

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: , samt i

text: 2 kap.

text: 14 §§

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: Det ekonomiska underlaget

text: Med inkomst menas den del av det beräknade överskottet i inkomstslagen tjänst, näringsverksamhet och kapital enligt beslut om slutlig skatt för respektive kalenderår som hänför sig till de två kalenderhalvår (1 juli–30 juni) inom vilka läsåret eller kursen infaller. Inkomst av tjänst ska tas upp då den kan disponeras. Inkomst av näringsverksamhet och kapital ska tas upp med hälften av den beräknade inkomsten under vart och ett av de två aktuella kalenderåren. Om inkomsten av näringsverksamhet eller kapital är ojämnt fördelad, får den dock tas upp med den del som kan förutses falla ut på de kalenderhalvår som ansökan gäller. Även om inkomsten är så låg att den inte behöver deklareras, ska den räknas in i det ekonomiska underlaget. (

text: CSNFS 2011:9

text: I det ekonomiska underlaget ingår även inkomster i utlandet som inte beskattas i Sverige. Inkomsten räknas om till svenska kronor utifrån den valutakurs som gällde den första bankdagen under det första av de två kalenderår som omfattas vid beräkningen enligt 2 §. (

text: CSNFS 2009:12

text: Förmögenhet ska tas upp per den 31 december året före aktuellt läsår. Om det finns särskilda skäl får förmögenheten vid ansökningstillfället prövas i stället. (

text: CSNFS 2011:9

text: Till 4 § meddelar CSN följande allmänna råd

text: Det kan finnas skäl att bortse från viss förmögenhet om det framstår som uppenbart orimligt att förmögenheten skulle ingå i det ekonomiska underlaget. Detta kan exempelvis vara fallet om den studerandes föräldrars förmögenhet har bestått av bankmedel och dessa har använts till inköp av en familjebostad. (

text: CSNFS 2007:5

text: 5 kap. Studiehjälp för studier utomlands

text: Bestämmelser i lag och förordning

text: Bestämmelser om studiehjälp för studier utomlands finns i

text: 2 kap. 9 § studiestödslagen (1999:1395)

text: , samt i

text: 2 kap.

text: 17 §§

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: . Bestämmelser om bidrag för dagliga resor finns i förordningen (

text: CSNFS 1983:17

text: ) om bidrag till utlandsstuderande för dagliga resor. (

text: CSNFS 2007:5

text: Allmänna bestämmelser

text: Detta kapitel ska tillämpas för studier utanför Sverige. Bestämmelserna i 3–7 §§ gäller dock endast för studier i ett annat land än Danmark, Finland, Island eller Norge. I övrigt gäller samma bestämmelser om studiehjälp för utlandsstudier som för studier i Sverige. Med studier utanför Sverige menas i denna författning att den studerande är antagen och inskriven vid en utländsk läroanstalt utanför Sveriges gränser. Med sådana studier avses också studier vid de svenska utlandsskolorna enligt bestämmelserna i

text: 2 kap. 16 § andra stycket studiestödsförordningen (2000:655)

text: CSNFS 2007:5

text: Särskilda bestämmelser för studier utanför Norden

text: Motsvarande utbildning

text: Med studier som svarar mot eller är jämförbara med studier vid en svensk läroanstalt eller utbildning enligt

text: 2 kap. 9 § studiestödslagen (1999:1395)

text: menas en gymnasial utbildning som 1. är statlig eller ställd under statlig tillsyn, 2. är ackrediterad av staten, en statlig myndighet eller en organisation som har statens uppdrag att ackreditera utbildningar, eller 3. är ackrediterad av en ackrediteringsorganisation som är allmänt accepterad. Även en utbildning som inte uppfyller något av villkoren i första stycket men som har godtagbar standard kan, efter prövning av CSN i varje enskilt fall, jämställas med en sådan utbildning. (

text: CSNFS 2007:5

text: Studier som inte med lika stor fördel kan bedrivas i Sverige

text: Den studerande kan få studiehjälp för en yrkesinriktad gymnasial utbildning utomlands som saknas i Sverige eller som innehållsmässigt väsentligt skiljer sig från närmaste svenska motsvarighet. En förutsättning är då att utbildningen kan anses som värdefull för den studerande och för samhället. (

text: CSNFS 2007:5

text: Om den studerande bor utomlands med en av eller båda sina vårdnadshavare, kan studiehjälp lämnas för studier i det aktuella landet även om en motsvarande utbildning finns i Sverige. Detta gäller dock endast om minst en av vårdnadshavarna 1. är utsänd av en svensk statlig arbetsgivare för att arbeta i utlandet, 2. är anställd i utlandet av ett svenskt trossamfund eller ett organ som är knutet till ett sådant samfund, 3. är anställd i utlandet av en svensk ideell organisation som bedriver biståndsarbete, eller 4. har studiemedel för studier utomlands enligt

text: 3 kap. 23 § studiestödslagen (1999:1395)

text: . Om den studerande är myndig jämställs med vårdnadshavare den eller de som senast var hans eller hennes vårdnadshavare. (

text: CSNFS 2007:5

text: Även om villkoren i 4 och 5 §§ inte är uppfyllda, kan studiehjälp lämnas för studier vid ett United World College eller vid något av de fristående Ettårsprogram som administreras av Universitets- och högskolerådet. Om det finns särskilda skäl kan den studerande få studiehjälp även i andra fall trots att villkoren i 4 och 5 §§ inte är uppfyllda. (

text: CSNFS 2013:4

text: Krav på folkbokföring

text: Kravet på folkbokföring i

text: 2 kap. 16 § studiestödsförordningen (2000:655)

text: innebär att den studerande ska vara folkbokförd i Sverige i omedelbar anslutning till att han eller hon påbörjar sina studier utomlands. Undantag från kravet på folkbokföring kan göras om 1. den studerande har varit folkbokförd (eller motsvarande) i ett annat nordiskt land, eller 2. villkoren i 5 § är uppfyllda. Om det finns särskilda skäl kan undantag göras från kravet på folkbokföring även i andra fall än sådana som avses i andra stycket. (

text: CSNFS 2007:5

text: Till 7 § meddelar CSN följande allmänna råd

text: Vissa grupper som vistas utanför Sverige har fortfarande kvar en nära anknytning till landet och bör därför kunna få studiehjälp även om kravet på folkbokföring inte är uppfyllt. Om den studerande har fått studiehjälp för studier utanför Sverige, bör han eller hon även fortsättningsvis få sådan till dess att de gymnasiala studierna är avslutade, även om kravet på folkbokföring i Sverige under de senaste två åren inte är uppfyllt. Detta gäller dock som längst till och med första kalenderhalvåret det år den studerande fyller 20 år. (

text: CSNFS 2007:5

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2007:5

text: Utbildningens längd

text: Undervisningstiden ses som sammanhängande om den studerande börjar en utbildning utomlands i omedelbar anslutning till att han eller hon slutar studierna i Sverige. Studiehjälp får lämnas för en utbildning som kan betraktas som påbyggnad till en tidigare gymnasial utbildning även om utbildningen är något kortare än tre månader. (

text: CSNFS 2007:5

text: Dagliga resor

text: Bidrag för dagliga resor mellan bostaden och skolan kan, enligt förordningen (

text: CSNFS 1983:17

text: ) om bidrag till utlandsstuderande för dagliga resor, lämnas om färdvägen till skolan är minst sex kilometer. Med bostad menas den studerandes föräldrahem. (

text: CSNFS 2013:4

text: Bidrag för dagliga resor lämnas med ett belopp som motsvarar den beräknade kostnaden för resor med allmänna färdmedel. Om allmänna färdmedel saknas lämnas bidrag för resor enligt de bestämmelser som gäller för statstjänstemän i Sverige. Om resorna görs med bil beräknas bidraget enligt den lägsta statliga ersättningen. Det högsta bidragsbeloppet för dagliga resor motsvarar det lägsta belopp som den studerande kan få i inackorderingstillägg per månad enligt

text: 2 kap. 7 § studiestödslagen (1999:1395)

text: . Om den studerande får inackorderingstillägg kan han eller hon inte få ersättning för dagliga resor. (

text: CSNFS 2007:5

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2007:5

text: De allmänna råden till 12 § har upphävts genom

text: CSNFS 2007:5

text: 6 kap. Studiehjälp under sjukdom m.m.

text: Bestämmelser i lag och förordning

text: Bestämmelser om studiehjälp under sjukdom, vid ledighet för tillfällig vård av barn, vid ledighet för vård av närstående och vid ledighet i samband med att ett barn under 18 år har avlidit finns i

text: 2 kap. 10 § studiestödslagen (1999:1395)

text: , samt i

text: 2 kap.

text: 21 §§

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: . (CSNFS

text: Sjukdom

text: Om den studerande är frånvarande från undervisningen på grund av sjukdom, ska han eller hon på begäran kunna styrka sin studieoförmåga. (

text: CSNFS 2007:5

text: Tillfällig vård av barn

text: En studerande som är förälder har rätt att behålla studiehjälpen vid frånvaro från undervisningen för tillfällig vård av barn. Med förälder likställs personer som enligt

text: 11 kap.

text: 6 §§

text: socialförsäkringsbalken

text: ska likställas med föräldrar i fråga om rätt till tillfällig föräldrapenning för vård av barn. Den studerande har rätt att behålla studiehjälpen i situationer som anges i

text: 13 kap.

text: socialförsäkringsbalken

text: . Den studerande får behålla studiehjälpen under den längsta tid per kalenderår och barn som anges i

text: 13 kap.

text: socialförsäkringsbalken

text: CSNFS 2010:8

text: Ledighet i samband med att ett barn har avlidit

text: En studerande som är förälder till ett barn som inte har fyllt 18 år har rätt att behålla studiehjälpen vid frånvaro från den verksamhet som ingår i utbildningen i samband med att barnet har avlidit. Med förälder likställs personer som enligt

text: 11 kap.

text: 5 §§

text: socialförsäkringsbalken

text: ska likställas med föräldrar i fråga om rätt till tillfällig föräldrapenning. Den studerande har rätt att behålla studiehjälpen under högst 14 kalenderdagar och enligt de övriga villkor som anges i

text: 13 kap. 31 f § socialförsäkringsbalken

text: CSNFS 2012:4

text: Vård av närstående

text: Den studerande har rätt att behålla studiehjälpen vid frånvaro för vård inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller Schweiz av en svårt sjuk närstående enligt

text: 47 kap.

text: och

text: 13 §§

text: socialförsäkringsbalken

text: . Det villkor som anges i

text: 47 kap. 3 § första stycket 1 socialförsäkringsbalken

text: gäller dock inte. Den studerande får behålla studiehjälpen i högst det antal dagar som anges i

text: 47 kap.

text: socialförsäkringsbalken

text: CSNFS 2010:8

text: Hur den studerande redovisar sin frånvaro

text: Om den studerande är frånvarande från undervisningen, ska han eller hon kunna styrka orsaken till frånvaron. Vid sjukdom kan frånvaron styrkas med ett läkarintyg. Vid tillfällig vård av barn eller vid ledighet i samband med att ett barn under 18 år har avlidit, kan frånvaron styrkas genom ett intyg att orsaken till frånvaron är sådan som anges i

text: 13 kap.

text: socialförsäkringsbalken

text: . Vid vård av en svårt sjuk närstående ska frånvaron styrkas genom ett samtycke från den sjuke enligt

text: 47 kap.

text: 3 § första stycket 3

text: och

text: andra stycket

text: socialförsäkringsbalken

text: samt ett läkarutlåtande enligt 110 kap. 25 § första stycket samma balk. Vid studier i Sverige är det läroanstalten som initialt ska bedöma om den studerandes frånvaro beror på de omständigheter som anges i 2–4 §§. Vid studier utomlands görs motsvarande bedömning av CSN. Bestämmelser om rapportering till CSN finns i 8 och 9 kap. (

text: CSNFS 2012:4

text: 7 kap. Minskning av studiehjälp

text: Bestämmelser i lag och förordning

text: Bestämmelser om när studiehjälp får minskas finns i

text: 2 kap. 11 § studiestödslagen (1999:1395)

text: , samt i

text: 2 kap.

text: 24 §§

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: Kriminalvård

text: Om den studerande är intagen på en kriminalvårdssanstalt men studerar utanför anstalten, lämnas studiehjälp med 25 procent av vad den studerande annars skulle ha haft rätt till. Studiebidrag lämnas dock utan minskning. (

text: CSNFS 2007:5

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2007:5

text: Om den studerande är intagen på en kriminalvårdssanstalt och bedriver studier inom anstalten, lämnas inte någon studiehjälp. (

text: CSNFS 2007:5

text: 8 kap. Uppgiftsskyldighet för den som tar emot studiehjälp

text: Bestämmelser i förordning

text: Bestämmelser om skyldighet att anmäla ändrade förhållanden som har betydelse för rätten till studiehjälp eller för studiehjälpens storlek finns i

text: 2 kap.

text: och

text: 26 §§

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: CSNFS 2007:5

text: Vad som ska anmälas

text: Den som tar emot studiehjälp ska anmäla till CSN om 1. de inkomst- eller förmögenhetsförhållanden som låg till grund för beviljning av extra tillägg ändras så att den studerande inte längre har rätt till det, eller endast med ett lägre belopp, 2. den studerande har varit inackorderad men inte längre är det, eller 3. det i övrigt inträffar ändringar i förhållandena som är av betydelse för rätten till studiehjälp eller för studiehjälpens storlek. (

text: CSNFS 2007:5

text: Vid studier utomlands ska den som tar emot studiehjälp även anmäla till CSN om den studerande 1. är frånvarande från studierna, eller 2. minskar sin studietakt och detta medför att han eller hon inte längre har rätt till studiehjälp. Anmälan ska även göras när studierna återupptas eller om studietakten ökar så att den studerande återigen har rätt till studiehjälp. (

text: CSNFS 2012:4

text: 9 kap. Uppgiftsskyldighet för läroanstalter

text: Bestämmelser i lag och förordning

text: Bestämmelser om en läroanstalts skyldighet att lämna uppgifter till CSN finns i

text: 6 kap. 6 § studiestödslagen (1999:1395)

text: , samt i

text: 6 kap. 9 § studiestödsförordningen (2000:655)

text: Uppgifter om utbildningar

text: En läroanstalt ska lämna uppgifter om de utbildningar som ger rätt till studiehjälp. Läroanstalten ska även lämna uppgifter om den tid som utbildningarna pågår och om utbildningarnas omfattning. (

text: CSNFS 2007:5

text: Uppgifter inför och vid studiestarten

text: En läroanstalt ska, om CSN begär det, lämna uppgifter om alla utbildningar och om alla studerande, med undantag av studerande i uppdragsutbildning. (

text: CSNFS 2007:5

text: Uppgifter under studietiden

text: En läroanstalt ska lämna uppgifter om 1. studerande som börjar på en utbildning eller som byter utbildning, 2. studerande som har annan studietakt än heltid och studerande som har individuell kursstart och/eller kursslut, och 3. studerande som har varit frånvarande från den verksamhet som ingår i utbildningen av annat skäl än egen sjukdom, tillfällig vård av barn, ledighet i samband med att ett barn under 18 år har avlidit eller ledighet för vård av närstående. (

text: CSNFS 2012:4

text: Till 9 kap. 4 § meddelar CSN följande allmänna råd.

text: En läroanstalt bör inte alltid vara skyldig att rapportera att en studerande bedöms ha en annan studietakt än heltid på grund av ogiltig frånvaro. Detta gäller i de fall då läroanstalten bedömer att den studerande till följd av en funktionsnedsättning inte förstår konsekvenserna av den ogiltiga frånvaron. (CSNFS

text: Hur uppgifter ska lämnas

text: Uppgifter ska lämnas på det sätt som CSN och läroanstalten har kommit överens om. (

text: CSNFS 2007:5

text: 10 kap. Ansökan

text: Bestämmelser om ansökan om studiehjälp finns i

text: 2 kap. 13 § studiestödslagen (1999:1395)

text: , samt i

text: 2 kap.

text: och

text: 29 §§

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: Ansökan om studiehjälp får avse en hösttermin och en därpå följande vårtermin eller enbart en hösteller vårtermin. (

text: CSNFS 2007:5

text: Ansökan om studiebidrag för studier utomlands, inackorderingstillägg och extra tillägg ska ha kommit in till CSN senast den 30 juni varje år för studier som bedrivits efter den 30 juni året före. Detsamma gäller för ansökan om bidrag för dagliga resor enligt förordningen (

text: CSNFS 1983:17

text: CSNFS 2007:5

text: Ansökan ska göras på blanketter som CSN bestämmer. (

text: CSNFS 2007:5

text: Uppgifterna i ansökan ska på begäran kunna styrkas. (

text: CSNFS 2007:5

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2021:1

text: 11 kap. Utbetalning

text: Bestämmelser i förordning

text: Bestämmelser om utbetalning av studiehjälp finns i

text: 2 kap.

text: 34 §§

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: Betalningsmottagare när den studerande är omyndig

text: Ensam vårdnad

text: Studiehjälp betalas ut till den som har ensam vårdnad om en omyndig studerande. (

text: CSNFS 2014:3

text: Gemensam vårdnad

text: När föräldrar har gemensam vårdnad om en omyndig studerande betalas studiehjälpen ut till den av dem, som senast tog emot allmänt eller förlängt barnbidrag för den studerande, eller till dem båda med hälften vardera, om de båda senast tog emot allmänt eller förlängt barnbidrag för den studerande. Anger föräldrarna i en gemensam anmälan till CSN att en av dem ska vara betalningsmottagare, eller att studiehjälpen ska betalas ut med hälften till dem vardera, betalas dock studiehjälpen ut i enlighet med föräldrarnas anmälan. Om det inte finns någon uppgift om vem som senast tog emot allmänt eller förlängt barnbidrag för den studerande och föräldrarna inte heller har anmält till CSN vem av dem som ska vara betalningsmottagare, betalas studiehjälpen ut med hälften till vardera föräldern. Första och andra styckena tillämpas inte om annat följer av 4 eller

text: 6 §

text: eller

text: 2 kap. 33 § andra stycket

text: studiestödsförordningen (2000:655)

text: CSNFS 2014:3

text: Har föräldrar, som inte bor tillsammans, gemensam vårdnad om en studerande gäller följande. 1. När den studerande varaktigt bor tillsammans med endast en förälder betalas studiehjälpen till den föräldern, om han eller hon har gjort anmälan om det. 2. När den studerande bor varaktigt hos båda föräldrarna (växelvist boende), betalas studiehjälpen med hälften till vardera föräldern efter anmälan av någon av dem. (

text: CSNFS 2014:3

text: En studerande ska anses ha varaktigt boende hos en förälder, om sådant boende görs sannolikt av den föräldern.

text: En studerande ska anses ha växelvist boende, om sådant boende görs sannolikt av den föräldern som har anmält att studiehjälpen ska betalas ut med hälften till vardera föräldern. (

text: CSNFS 2014:3

text: Om en förälder, som enligt 3 eller 4 § ska ta emot studiehjälpen, under en längre tid inte kan delta i vårdnaden på grund av frånvaro, sjukdom eller något annat skäl, ska studiehjälpen betalas ut till den andra föräldern. (

text: CSNFS 2014:3

text: Särskilt förordnade vårdnadshavare

text: För studerande med två särskilt förordnade vårdnadshavare gäller det som föreskrivs i 3-6 §§ om den studerandes föräldrar i stället den studerandes vårdnadshavare. (

text: CSNFS 2014:3

text: Utbetalning till annan

text: Av

text: 2 kap. 33 § andra stycket studiestödsförordningen (2000:655)

text: framgår att studiehjälp för en omyndig kan betalas ut till en socialnämnd eller någon annan om det finns särskilda skäl. (

text: CSNFS 2014:3

text: Till

text: meddelar CSN följande allmänna råd

text: Om en socialnämnd eller annan än familjehem är den som senast tog emot den studerandes barnbidrag eller förlängda barnbidrag bör det alltid anses finnas särskilda skäl att betala ut studiehjälpen till samma betalningsmottagare. Om ett familjehem är den som senast tog emot den studerandes barnbidrag eller förlängda barnbidrag och har gjort så under minst ett års tid, bör det anses finnas särskilda skäl att även betala ut studiehjälpen till familjehemmet. (

text: CSNFS 2014:3

text: Anmälan om betalningsmottagare

text: En anmälan om vem eller vilka som ska vara betalningsmottagare av studiehjälp ska göras skriftligt till CSN. (

text: CSNFS 2014:3

text: Villkor för utbetalning

text: Uppgift som styrker att den studerande bedriver de studier för vilka studiehjälpen har beviljats ska ha kommit in till CSN senast den 30 juni varje år för studier som bedrivits efter den 30 juni året före. Om det finns särskilda skäl kan studiehjälp betalas ut även om ett sådant styrkande kommer in senare. (

text: CSNFS 2014:3

text: Studiehjälp betalas ut månadsvis i efterskott den sista bankdagen varje månad. Om en utbetalning inte har hunnit verkställas, görs den i stället så snart som möjligt. Om studierna påbörjas i mitten av augusti, görs den första utbetalningen för terminen den sista bankdagen i september. (

text: CSNFS 2014:3

text: Utbetalningssätt (

text: CSNFS 2023:4

text: Studiehjälp sätts in på det konto som betalningsmottagaren av studiehjälpen har meddelat CSN:s betalningsförmedlande bank. Om betalningsmottagaren inte har meddelat banken vilket konto som utbetalningen ska sättas in på, görs utbetalningen av banken på ett särskilt utbetalningskort. En utbetalning av banken får göras på annat sätt än enligt första och andra styckena, om betalningsmottagaren inte kan få ett konto i en svensk bank och dessutom 1. saknar ett svenskt personnummer, 2. inte är folkbokförd i Sverige, eller 3. befinner sig utomlands. (

text: CSNFS 2023:4

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Till

text: CSNFS 2001:6

text: Till

text: CSNFS 2001:16

text: Denna författning träder i kraft två veckor efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkom från trycket i nämndens författningssamling. (Utkom från trycket den 28 december 2001).

text: Till

text: CSNFS 2003:5

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2003.

text: Till

text: CSNFS 2005:1

text: Denna författning träder i kraft två veckor efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkom från trycket i nämndens författningssamling. (Utkom från trycket den 9 mars 2005).

text: Till

text: CSNFS 2006:11

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2006.

text: Till

text: CSNFS 2006:15

text: Denna författning träder i kraft den 15 november 2006.

text: Till

text: CSNFS 2007:5

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2007.

text: Till

text: CSNFS 2009:2

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2009 och tillämpas för studier från och med läsåret 2009/10. 2. För studerande som före den 1 juli 2009 har beviljats inackorderingstillägg för studier i Norden ska äldre bestämmelser i 1 kap. 8 och 9 §§ fortfarande tillämpas för tid efter den 1 juli 2009, under förutsättning att de studier som inackorderingstillägg söks för är en direkt fortsättning på de studier som inackorderingstillägg tidigare har beviljats för.

text: Till

text: CSNFS 2009:8

text: Denna författning träder i kraft den 1 december 2009.

text: Till

text: CSNFS 2009:12

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2010 och tillämpas första gången för ansökan om extra tillägg som avser läsåret 2010/11.

text: Till

text: CSNFS 2010:8

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2011.

text: Till

text: CSNFS 2011:4

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2011 och tillämpas för utbildningar som påbörjas från och med den 1 juli 2011. 2. För utbildningar som har påbörjats före den 1 juli 2011 tillämpas 1 kap. i dess äldre lydelse.

text: Till

text: CSNFS 2011:9

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2012. 2. 4 kap. 2 § i sin äldre lydelse gäller fortfarande för 2013 och tidigare års taxeringar.

text: Till

text: CSNFS 2012:4

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2012.

text: Till

text: CSNFS 2013:4

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2013.

text: Till

text: CSNFS 2013:6

text: Denna författning träder i kraft den 29 november 2013.

text: Till

text: CSNFS 2014:3

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2014.

text: Till

text: CSNFS 2015:5

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2016. 2. Inackorderingstillägg får lämnas enligt äldre föreskrifter även för tid därefter, dock längst till utgången av juni 2019, till studerande som före den 1 januari 2016 har påbörjat utbildning vid en sådan internatskola som vid utgången av 2015 hade ställning som riksinternatskola.

text: Till

text: CSNFS 2021:1

text: 10 kap. 6 § ska upphöra att gälla vid utgången av maj 2021.

text: Till

text: CSNFS 2023:4

text: Denna författning träder i kraft den 2 juli 2023.


title: 2006:7 Centrala studiestödsnämndens föreskrifter och allmänna råd (CSNFS 2006:7) om utländska medborgares rätt till studiestöd

text: Dessa föreskrifter och allmänna råd gäller endast utländska medborgare. Bestämmelser om utländska medborgaresrätt tillstudiestöd finns i

text: 1 kap.

text: 7 §§

text: 2 kap.

text: och

text: 4 a §§

text: och

text: 3 kap.

text: och

text: 4 a §§

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: , i

text: och

text: 10 §§

text: lagen (

text: ) om studiestartsstöd samt i

text: och

text: 11 §§

text: lagen (

text: ) om omställningsstudiestöd. (

text: CSNFS 2022:4

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2017:4

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter och allmänna råd har begreppen uppehållstillstånd och uppehållsrätt samma betydelse som i

text: utlänningslagen (2005:716)

text: . Med förälder avses biologisk förälder eller adoptivförälder. (

text: CSNFS 2016:1

text: Till

text: 1 kap. 6 § andra punkten studiestödslagen (1999:1395)

text: meddelar CSN följande

text: allmänna råd

text: Med uppehållstillstånd i Sverige avses sådant uppehållstillstånd som beslutats av Migrationsverket i enlighet med

text: 4 kap. 9 §

text: eller

text: 16 a §

text: utlänningsförordningen (2006:97)

text: CSNFS 2016:1

text: Till

text: 2 kap. 4 §

text: och

text: 3 kap. 4 §

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: meddelar CSN följande

text: allmänna råd

text: Vid bedömningen av om en studerande ska anses vara bosatt i Sverige bör bestämmelserna i

text: 5 kap.

text: 8 §§

text: socialförsäkringsbalken

text: tillämpas. (

text: CSNFS 2016:1

text: Permanent uppehållsrätt

text: Till

text: 1 kap. 5 § första stycket studiestödslagen (1999:1395)

text: meddelar CSN följande

text: allmänna råd

text: Prövningen av utländska medborgares permanenta uppehållsrätt i Sverige utgår från samtliga omständigheter i ärendet. Vid prövningen kan exempelvis folkbokföringsuppgifter, uppehållstillstånd, uppehållskort eller intyg från Migrationsverket ge vägledning. (

text: CSNFS 2016:1

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2016:1

text: Uppehållsrätt

text: Till

text: 2 kap. 4 § tredje stycket

text: och

text: 3 kap. 4 § tredje stycket

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: meddelar CSN följande allmänna råd.

text: Prövningen av utländska medborgares uppehållsrätt i Sverige utgår från samtliga omständigheter i ärendet. Vid prövningen kan exempelvis folkbokföringsuppgifter, uppehållstillstånd, uppehållskort eller intyg från Migrationsverket ge vägledning. (

text: CSNFS 2016:1

text: Har upphävts genom

text: CSNFS 2016:1

text: Varaktig anknytning

text: Varaktig anknytning genom förvärvsarbete

text: En studerande ska anses ha varaktig anknytning till Sverige om han eller hon efter den senaste inresan till Sverige i syfte att bosätta sig här 1. har vistats i landet under en sammanhängande tid om minst två år, och 2. under vistelsen har förvärvsarbetat i landet minst två år på minst halvtid. Vid prövningen av vistelsetid i Sverige enligt punkt 1 ska vistelsen bedömas vara sammanhängande även om den studerande har avbrutit sin vistelse i landet under kortare tid än sex månader. Den tid som den studerande har vistats utomlands ska inte ingå i beräkningen av den sammanhängande vistelsetiden. (

text: CSNFS 2016:1

text: Med förvärvsarbete enligt 6 § jämställs tid när den studerande 1. har varit arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen på det sätt som Arbetsförmedlingen bestämmer och under denna tid inte haft studier som huvudsaklig sysselsättning, 2. har deltagit i en arbetsmarknadsutbildning eller annan arbetsmarknadspolitisk åtgärd, 3. har deltagit i utbildning i svenska för invandrare eller studerat svenska på högst grundskolenivå, 4. har haft sjukersättning, aktivitetsersättning eller liknande, 5. har vårdat en nära anhörig som varit i behov av särskild omvårdnad på heltid, eller 6. har vårdat ett eget hemmavarande barn som är under tio år. (

text: CSNFS 2016:1

text: Varaktig anknytning genom familjeanknytning

text: En studerande ska anses ha varaktig anknytning till Sverige om han eller hon efter den senaste inresan till Sverige i syfte att bosätta sig här 1. har vistats i landet under en sammanhängande tid om minst två år, och 2. sedan minst två år är sambo eller gift och sammanboende med en svensk medborgare eller en person som uppfyller förutsättningarna för rätt till studiestöd i 2 kap. 4 § andra– fjärde styckena eller 3 kap. 4 § andra–fjärde styckena

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: i den mån rätten till studiestöd inte beror på att denne har uppehållsrätt enligt

text: 3 a kap. 4 § utlänningslagen (2005:715)

text: som make eller sambo till den studerande. Vid prövningen av vistelsetid i Sverige enligt punkt 1 ska vistelsen bedömas vara sammanhängande även om den studerande har avbrutit sin vistelse i landet under en kortare tid än sex månader. Den tid som den studerande vistats utomlands ska inte ingå i beräkningen av den sammanhängande vistelsetiden. (

text: CSNFS 2019:5

text: Undantag från villkoren i 8 § kan göras om den studerande 1. är sambo eller gift och sammanboende med en svensk medborgare sedan minst fyra år, varav minst ett år har utgjorts av tid i Sverige eller

text: 2. har barn tillsammans med en svensk medborgare eller en person som uppfyller förutsättningarna för rätt till studiestöd i 2 kap. 4 § andra–fjärde styckena eller 3 kap. 4 § andra–fjärde styckena

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: och sedan minst ett år efter den senaste inresan till Sverige i syfte att bosätta sig här är sambo eller gift och sammanboende med honom eller henne i Sverige. (

text: CSNFS 2016:1

text: Varaktig anknytning för studerande till och med 20 års ålder

text: En studerande ska anses ha varaktig anknytning till Sverige om han eller hon senast det år han eller hon fyller 20 år har följt med eller senare anslutit sig till sin förälder som bor, förvärvsarbetar och har för avsikt att stanna i landet. (

text: CSNFS 2016:1

text: Med förälders förvärvsarbete i Sverige i 10 § jämställs, utöver vad som framgår av 7 §, även arbete utomlands, om föräldern är 1. utsänd av en svensk statlig arbetsgivare för arbetsgivarens räkning, 2. anställd av ett svenskt trossamfund eller ett organ som är knutet till ett sådant samfund, eller 3. anställd av en svensk ideell organisation som bedriver biståndsverksamhet. (

text: CSNFS 2016:1

text: Avbrott i vistelse

text: En studerande, som har bedömts ha varaktig anknytning till Sverige enligt 6-11 §§, behåller denna anknytning så länge han eller hon inte har avbrutit sin vistelse i Sverige under en sammanhängande tid som är längre än sex månader. Även vid avbrott under längre tid än sex månader kan den varaktiga anknytningen i vissa fall kvarstå. Vid bedömningen ska hänsyn tas till den studerandes vistelse i Sverige före avbrottet, sysselsättning i Sverige före avbrottet, anledningen till utresan från Sverige, tiden för avbrottet och andra personliga omständigheter. (

text: CSNFS 2016:1

text: En studerande anses inte ha avbrutit sin vistelse i Sverige när en tillfällig vistelse i utlandet beror på att den studerande 1. har gjort sin militärtjänstgöring i hemlandet, 2. är utsänd av en svensk statlig arbetsgivare för arbetsgivarens räkning, 3. är anställd av ett svenskt trossamfund eller ett organ som är knutet till ett sådant samfund, 4. är anställd av en svensk ideell organisation som bedriver biståndsverksamhet, 5. studerar med studiestöd från CSN, eller 6. har varit med om en viktig händelse inom familjen. (

text: CSNFS 2016:1

text: Till 13 § sjätte punkten meddelar CSN följande allmänna råd

text: Med begreppet viktig händelse inom familjen avses exempelvis allvarlig sjukdom hos en nära anhörig. (

text: CSNFS 2016:1

text: Särskilda skäl

text: ------------------------------- Till

text: 2 kap. 4 § fjärde stycket

text: och

text: 3 kap. 4 § fjärde stycket

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: meddelar CSN följande allmänna råd

text: Vid bedömningen av om det finns särskilda skäl att lämna studiestöd till en utländsk medborgare, med uppehållstillstånd eller uppehållsrätt, trots att kravet på permanent uppehållstillstånd inte är uppfyllt kan bland annat följande omständigheter ha betydelse: - att ha barn med och vara sambo eller gift och sammanboende med en svensk medborgare i Sverige, - för en studerande, till och med det år han eller hon fyller 20 år, att ha en förälder som är svensk medborgare och bor i Sverige eller utländsk medborgare som uppfyller förutsättningarna för rätt till studiestöd i

text: 3 kap. 4 § studiestödslagen

text: eller att i likhet med sin förälder ha familjeanknytning till en person som uppfyller förutsättningarna i

text: 3 kap. 4 § studiestödslagen

text: , - för en studerande, till och med det år han eller hon fyller 20 år, att ha en särskilt förordnad vårdnadshavare enligt

text: föräldrabalken

text: eller efter beslut av en svensk myndighet ha placerats i familjehem, hem för vård eller boende eller särskilt ungdomshem. (

text: CSNFS 2022:4

text: Ikraftträdande och övergångsbestämmelser

text: Till

text: CSNFS 2006:7

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2006. Genom författningen upphävs Centrala studiestödsnämndens föreskrifter och allmänna råd (

text: CSNFS 2001:8

text: ) om utländska medborgares principiella rätt till svenskt studiestöd och rekryteringsbidrag samt Centrala studiestödsnämndens föreskrifter och allmänna råd (

text: CSNFS 2001:9

text: ) om förutsättningarna för jämställande av utländska medborgare med svenska medborgare när det gäller rätt till svenskt studiestöd och rekryteringsbidrag. 2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om studiestöd och rekryteringsbidrag som avser tid före ikraftträdandet.

text: Till

text: CSNFS 2006:18

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2007. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande som har lämnats före den 1 januari 2007.

text: Till

text: CSNFS 2009:4

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2009 och gäller för studier från och med samma datum.

text: Till

text: CSNFS 2016:1

text: Denna författning träder i kraft den 1 juni 2016 och gäller för studier från och med samma datum.

text: Till

text: CSNFS 2017:4

text: Denna författning träder i kraft den 2 juli 2017.

text: Till

text: CSNFS 2017:5

text: Denna författning träder i kraft den 1 augusti 2017.

text: Till

text: CSNFS 2019:5

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2020.

text: Till

text: CSNFS 2022:4

text: Denna författning träder i kraft den 1 oktober 2022.

type: foreskrift