title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet godstransporter – vux inom
kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet godstransporter – vux finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Godstransporter – vux

text: Ämnet godstransporter – vux behandlar yrkesmässig vägtransport av gods. Det behandlar dels förarutbildning på de olika fordon som används för godstransporter på väg, dels säker hantering av det gods som transporteras. Ämnet får bara anordnas inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet godstransporter – vux ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om yrkesmässiga vägtransporter av gods samt om de lastbilar och den utrustning som används för godstransporter. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att framföra tung lastbil i trafik med hänsyn till säkerhet och miljö. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att planera och genomföra yrkesmässiga godstransporter. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta och samarbeta på ett säkert och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt som främjar social, ekonomisk och miljömässig hållbarhet inom godstransporter. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla en yrkesidentitet och ett yrkesmässigt språk samt förmåga att kommunicera med såväl arbetskamrater som kunder. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förståelse för vikten av ett ansvarsfullt förhållningssätt gentemot kunder och kunders egendom. Vidare ska undervisningen bidra till att utveckla elevernas förmåga att ta initiativ och lösa problem. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med uppgifter som återspeglar och förbereder för situationer som eleverna kan komma att möta i arbetslivet.

text: Undervisningen i ämnet godstransporter – vux ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om yrkesmässiga godstransporter med lastbil. – Kunskaper om olika typer av lastbilar och utrustningar som används inom yrkesmässiga vägtransporter. – Förmåga att köra och manövrera tung lastbil. – Förmåga att planera och genomföra yrkesmässiga godstransporter med tung lastbil. – Förmåga att arbeta och samarbeta på ett säkert, miljö- och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. – Förmåga att använda ett yrkesmässigt språk samt anpassa språket efter målgruppen.

text: Nivåer i ämnet godstransporter – vux

text: Nivå 1, 200 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet yrkestrafik – vux. Betyg i godstransporter – vux som omfattar nivå 1 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i godstransporter som omfattar nivå 1.

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: GODS100VX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet godstransporter – vux på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Olika typer av godstransporter och de krav som ställs på förare och fordon i samband med transportuppdragen. – Olika specialiserade godstransporter, däribland gränsöverskridande transporter och specialtransporter. – Hur yrkesmässiga godstransporter kan planeras och genomföras med hänsyn till säkerhet, kvalitet, ekonomi och miljö. – Vikten av att värna företagets profil och hur kommersiella och ekonomiska tvister kan förebyggas. – Metoder för säker lastning och lossning av olika typer av gods samt för säker och miljömässig godshantering i samband med transportuppdrag. – Transportledning och fraktdokumentation samt transportadministrativa digitala informationssystem i samband med transportuppdrag. – Olika typer av tunga lastbilar och olika typer av tillhörande utrustningar samt deras användningsområden för godstransporter, däribland lastbilar som drivs med olika typer av drivmedel eller med olika drivkällor. – Metoder för funktions- och säkerhetskontroll och enklare underhåll av olika typer av lastbilar och tillhörande utrustning samt vilka konsekvenser bristande kontroll och underhåll kan medföra avseende ekonomi, driftsäkerhet och trafiksäkerhet. – Körning och manövrering av tung lastbil på ett trafiksäkert, riskmedvetet och miljövänligt sätt i varierande trafikmiljöer och under olika trafikförhållanden, däribland vid varierande väglag och olika siktförhållanden. – Användning av tekniska funktioner för ökad framkomlighet i olika trafiksituationer och vid skiftande väglag. – Faktorer för val av lastbil och utrustning inför olika typer av transportuppdrag. – Planering av färdvägar med tung lastbil med hänsyn till olika begränsningar i trafikmiljön samt användning av olika informationssystem i samband med godstransporter. – Genomförande av funktions- och säkerhetskontroll samt enklare underhåll av olika tunga lastbilar och tillhörande utrustning. – Färdigställande av lastbil och utrustning för säker och effektiv lastning, lossning och transport av olika godsslag i samband med godstransporter. – Säker lastning och lossning av olika typer av gods.

text: – Placering av gods på olika typer av tunga lastbilar utifrån lastviktsberäkningar för fordon, vägval, vägnätets bärighet och trafikförhållanden i samband med transportuppdrag. – Lastsäkring med olika metoder och olika typer av utrustning på olika typer av gods. – Genomförande av godstransporter i enlighet med regelverk som styr arbetstider och kör- och vilotider vid yrkesmässiga vägtransporter samt användning av färdskrivare och dokumentation av arbetstider på föreskrivet sätt. – Handhavande av fraktdokumentation i samband med godstransporter. – Säkerhetsmedvetet och miljö- och kvalitetsmässigt arbete såväl självständigt som tillsammans med andra i enlighet med rutiner, lagar och andra bestämmelser samt för att förhindra person- och egendomsskador. – Användning av områdesspecifika begrepp och uttryck samt yrkesmässig kommunikation med medarbetare och kunder.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 20 kap. 37 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om olika typer av yrkesmässiga godstransporter med lastbil. Eleven visar godtagbara kunskaper om olika typer av lastbilar och utrustningar som används för yrkesmässiga vägtransporter. Eleven kör och manövrerar tung lastbil i trafik på ett säkert, riskmedvetet och miljömässigt sätt. Eleven planerar och genomför med viss säkerhet godstransporter med tung lastbil. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är godtagbart. Eleven kommunicerar med viss användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om olika typer av yrkesmässiga godstransporter med lastbil. Eleven visar goda kunskaper om olika typer av lastbilar och utrustningar som används för yrkesmässiga vägtransporter. Eleven kör och manövrerar tung lastbil i trafik på ett säkert, riskmedvetet och miljömässigt sätt. Eleven planerar och genomför med säkerhet godstransporter med tung lastbil. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är gott. Eleven kommunicerar med god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om olika typer av yrkesmässiga godstransporter med lastbil. Eleven visar mycket goda kunskaper om olika typer av lastbilar och utrustningar som används för yrkesmässiga vägtransporter. Eleven kör och manövrerar tung lastbil i trafik på ett säkert, riskmedvetet och miljömässigt sätt. Eleven planerar och genomför med god säkerhet godstransporter med tung lastbil. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är mycket gott. Eleven kommunicerar med mycket god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.


text: Ämnesplanen för ämnet internationell ekonomi finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

type: stycke

text: Bilaga

type: paragraf

text: Internationell ekonomi

type: rubrik

text: Internationell ekonomi är ett samhällsvetenskapligt ämne med fokus på internationella handelsrelationer och ekonomisk integration. Studier i internationell ekonomi ger verktyg för att orientera sig i och förstå en komplex omvärld där politiska, sociala, kulturella och ekonomiska band sammanlänkar människor och stater. Ämnet är även ett tydligt aktualitetsämne där historiska perspektiv används för att förstå samhällsförändringar och aktuella skeenden.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet internationell ekonomi ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om den internationella ekonomins betydelse för samhällens utveckling och välstånd samt om dess funktion och villkor, historiskt och i nutid. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om internationella handelsrelationer och om hur länders och regioners ekonomier är ömsesidigt beroende i en globaliserad värld. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hur det multilaterala handelssystemet påverkar såväl företags agerande som relationer mellan stater. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur internationell handel påverkar människors levnadsvillkor. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att reflektera över frågor som berör global rättvisa, jämställdhet, demokrati och mänskliga rättigheter. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse för frågor som rör internationell ekonomi och till att vilja att söka kunskap inom området. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse av hur den internationella handeln påverkar och påverkas av teknologisk och samhällelig utveckling. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förståelse av vilka faktorer som främjar hållbar utveckling och en hållbar global resursfördelning. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av skeenden i omvärlden som påverkar internationell ekonomi samt förmåga att analysera orsaker till och konsekvenser av förändringar inom den internationella ekonomin med hjälp av begrepp och teorier. Ett komplext samhälle med stort informationsflöde och snabb förändringstakt kräver ett kritiskt förhållningssätt och eleverna ska därför ges möjlighet att utveckla ett sådant i frågor som rör internationell ekonomi. Det omfattar förmåga att söka, strukturera och värdera information från olika källor samt förmåga att dra slutsatser utifrån informationen.

text: Undervisningen i ämnet internationell ekonomi ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om den internationella ekonomins funktion och villkor. – Kunskaper om hur politiska och ekonomiska beslut på nationell och internationell nivå påverkar och påverkas av internationell handel.

text: – Förmåga att analysera orsaker till och konsekvenser av förändringar inom den internationella ekonomin. – Förmåga att granska, tolka och värdera information från olika källor i arbetet med samhällsfrågor.

text: Nivåer i ämnet internationell ekonomi

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1a2 eller nivå 1b i ämnet samhällskunskap.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: INTE1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet internationell ekonomi på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Internationella handelsrelationer och ekonomisk integration samt deras aktörer. Den internationella ekonomins och handelns utveckling med fokus på utvecklingen under 1900-talet och 2000-talet samt den internationella ekonomins betydelse för samhällens utveckling och välstånd. Den ekonomiska integrationsprocessen inom EU samt EU:s regelverk rörande den inre marknaden och de fyra friheterna. – Drivkrafter till och konsekvenser av internationell handel med varor och tjänster, däribland den internationella handelns påverkan på individer, grupper och samhällen. – Drivkrafter bakom och effekter av olika handels- och valutapolitiska ingrepp i internationella handelsrelationer. – Internationella frihandelsavtal och internationella handelsorganisationer. – Finansiella marknader i den internationella ekonomin. – Flödet av varor, tjänster, personer, innovationer, idéer och investeringar över landgränser. Globala värdekedjor, specialisering och utspridd produktion. Digitaliseringens påverkan på internationell handel och ekonomi. – Relationen mellan produktionskostnader i olika delar av världen, företagens lokalisering och internationella handel. Hur den internationella handeln och specialiseringen kan bidra till att produktionen flyttas till länder med låga löner och svag lagstiftning avseende arbetsvillkor och mänskliga rättigheter. – Faktorer som främjar hållbar utveckling och en hållbar global resursfördelning. Internationella målsättningar och överenskommelser inom området hållbar utveckling, däribland FN:s hållbarhetsmål. – Handelspolitikens relation till säkerhetspolitik och staters utrikespolitiska agerande. Hur sårbarheter, försörjning och cybersäkerhet är sammanflätade med handelspolitiken. – Hur den internationella handeln påverkar och påverkas av teknologisk och samhällelig utveckling. Exempel på pågående samhällsförändringar och aktuella skeenden i världen som påverkar internationell ekonomi. – Begrepp och teorier som behövs för att förstå och analysera internationell ekonomi. Analys av orsaker till och konsekvenser av förändringar 3

text: inom den internationella ekonomin. Reflektion över möjligheter och utmaningar för klimat och miljö samt för global rättvisa, jämställdhet, mänskliga rättigheter och demokrati. – Källkritisk granskning, tolkning och värdering av information från olika källor.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för den internationella ekonomins funktion och villkor. Eleven för delvis underbyggda resonemang om hur politiska och ekonomiska beslut på nationell och internationell nivå påverkar och påverkas av internationell handel. Eleven gör en i huvudsak fungerande analys av orsaker till och konsekvenser av förändringar inom internationell ekonomi med hjälp av begrepp, teorier och modeller. Eleven granskar, tolkar och värderar information från olika källor samt för enkla resonemang om källornas relevans och trovärdighet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för den internationella ekonomins funktion och villkor. Eleven för väl underbyggda resonemang om hur politiska och ekonomiska beslut på nationell och internationell nivå påverkar och påverkas av internationell handel. Eleven gör en fungerande analys av orsaker till och konsekvenser av förändringar inom internationell ekonomi med hjälp av begrepp, teorier och modeller. Eleven granskar, tolkar och värderar information från olika källor samt för utvecklade resonemang om källornas relevans och trovärdighet.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för den internationella ekonomins funktion och villkor. Eleven för mycket väl underbyggda resonemang om hur politiska och ekonomiska beslut på nationell och internationell nivå påverkar och påverkas av internationell handel. Eleven gör en väl fungerande analys av orsaker till och konsekvenser av förändringar inom internationell ekonomi med hjälp av begrepp, teorier och modeller. Eleven granskar, tolkar och värderar information från olika källor samt för välutvecklade resonemang om källornas relevans och trovärdighet.

fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet internationell ekonomi i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Internationell ekonomi

text: Ämnets syfte

text: Nivåer i ämnet internationell ekonomi

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet samhällskunskap.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: INTE1000X

text: Centralt innehåll

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

type: foreskrift


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet internationella relationer i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet internationella relationer finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Internationella relationer

text: Internationella relationer är ett samhällsvetenskapligt ämne med fokus på relationer mellan stater och andra aktörer på den internationella arenan. Studier i internationella relationer ger verktyg för att orientera sig i och förstå en komplex omvärld där politiska, sociala, kulturella och ekonomiska band sammanlänkar människor och länder men där konflikter också lätt kan uppstå.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet internationella relationer ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om olika internationella aktörer och deras mål och medel samt om samarbete och samordning på internationell nivå. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse av skeenden i världen och av vår tids stora utmaningar. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar kunskaper om det internationella systemets historiska framväxt och särdrag samt om vilka maktförhållanden som råder och hur dessa skapas och förändras. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om internationella konflikter och samarbeten samt om hur dessa kan förstås och analyseras. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att reflektera över hur problem relaterade till staters utveckling, säkerhet och välstånd kan uppfattas och förklaras, beroende på teoretiskt perspektiv. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om internationell rätt. Undervisningen ska främja elevernas engagemang för människor i vår omvärld samt för att värna demokratin och rättsstatens principer. Dessutom ska undervisningen stimulera elevernas intresse för frågor som rör internationella relationer och vilja att söka kunskap inom området. Desinformation och propaganda kan utgöra verktyg för staters försök att påverka sina relationer till omvärlden samt andra länders ekonomiska, politiska och militära beslut. Undervisningen ska därför ge eleverna möjlighet att utveckla ett analytiskt och källkritiskt förhållningssätt i frågor som rör internationella relationer. Det omfattar förmåga att värdera information från olika källor samt förmåga att dra slutsatser utifrån informationen.

text: Undervisningen i ämnet internationella relationer ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika internationella aktörer samt om samarbete och samordning på internationell nivå. – Kunskaper om internationell rätt. – Förmåga att analysera internationella relationer med användning av teorier. – Förmåga att granska, tolka och värdera information från olika källor samt värdera källornas relevans och trovärdighet.

text: Nivåer i ämnet internationella relationer

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 2 i ämnet samhällskunskap.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: INTR1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet internationella relationer på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Olika internationella aktörer, till exempel stater, internationella organisationer, transnationella företag samt sociala, politiska och etniska grupper. Aktörers mål och medel samt hur dessa samspelar inom utrikes- och säkerhetspolitik. Det vidgade säkerhetsbegreppet i en globaliserad värld med ömsesidiga beroenden. Den moderna utvidgningen av konflikter och krigföringsmetoder i fred, kris och krig i form av ekonomisk krigföring, hybridkrigföring, cyberkrigföring, informationskrigföring och väpnat angrepp. – Den moderna nationalstatens utmaningar som en internationell aktör. Svensk utrikes- och säkerhetspolitik under 1900-talet och 2000-talet samt svensk krisberedskap och svenskt totalförsvar i tider av fred, kris och krig. – Världskrigens och efterkrigstidens betydelse för etableringen av internationella institutioner. Olika organiserade samarbeten för fred, säkerhet, försvar och ekonomisk stabilitet, däribland FN-systemet, NATO, EU och frihandelsorganisationer, samt samband mellan sådana samarbeten och den politiska och ekonomiska utvecklingen. – Möjligheter till konflikthantering och konfliktlösning i det internationella systemet. Olika statliga konflikthanteringsmetoder, däribland medling, fredsförhandlingar, sanktioner, fredsbevarande operationer, fredsskapande operationer och civil-militär samverkan. – En översikt över internationell rätt. Den internationella rättens påverkan på mellanstatliga relationer. Möjligheter och svårigheter med att säkerställa såväl staters som individers rättigheter och säkerhet. Grundläggande internationella konventioner, däribland FN-stadgan, FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, FN:s flyktingkonvention och Genèvekonventionerna. – Hur politiska förändringar på nationell och internationell nivå påverkar relationer mellan stater. Exempel på pågående samhällsförändringar och aktuella skeenden i världen. Reflektion över möjligheter och utmaningar när det gäller till exempel global rättvisa, jämställdhet, mänskliga rättigheter och demokrati. – Teorier för att förstå och analysera internationella relationer, däribland teorier om relationen mellan autokrati och militär aggression och mellan demokrati och fred. Analys av, orsaker till och följder av internationella kriser, konflikter och krig.

text: – Källkritisk granskning, tolkning och värdering av informationen från olika källor samt värdering av deras relevans och tillförlitlighet. Innebörden av desinformation och propaganda.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för olika internationella aktörer samt deras mål och medel. Dessutom redogör eleven översiktligt för samarbete och samordning på internationell nivå. Eleven visar godtagbara kunskaper om internationell rätt. Dessutom redogör eleven översiktligt för den internationella rättens betydelse för internationellt samarbete. Eleven gör enkla analyser av internationella relationer med relevant användning av teorier. Eleven granskar, tolkar och värderar information från olika källor samt för enkla resonemang om källornas relevans och trovärdighet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för olika internationella aktörer samt deras mål och medel. Dessutom redogör eleven utförligt för samarbete och samordning på internationell nivå. Eleven visar goda kunskaper om internationell rätt. Dessutom redogör eleven utförligt för den internationella rättens betydelse för internationellt samarbete. Eleven gör utvecklade analyser av internationella relationer med relevant användning av teorier. Eleven granskar, tolkar och värderar information från olika källor samt för utvecklade resonemang om källornas relevans och trovärdighet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika internationella aktörer samt deras mål och medel. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för samarbete och samordning på internationell nivå. Eleven visar mycket goda kunskaper om internationell rätt. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för den internationella rättens betydelse för internationellt samarbete. Eleven gör välutvecklade analyser av internationella relationer med relevant användning av teorier. Eleven granskar, tolkar och värderar information från olika källor samt för välutvecklade resonemang om källornas relevans och trovärdighet.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet juridik i gymnasieskolan och
inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet juridik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Juridik

text: Juridiken är det regelverk som formar det samhälle vi lever i genom att skapa möjligheter och sätta begränsningar för statens, individens och företagens agerande inom olika områden. Juridiken är såväl ett ansvarsutkrävande verktyg som ett uttryck för värderingar gällande hur samhället borde se ut. Ämnet juridik behandlar huvudsakligen civilrätt och offentlig rätt. Det omfattar även internationell rätt som belyser Sveriges förhållande till omvärlden.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet juridik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om det svenska rättssystemet samt förståelse av hur lagar styr privatlivet, yrkeslivet och affärslivet. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förståelse av rättsstatens principer och funktion i det demokratiska samhället. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om mänskliga rättigheter samt stimulera dem till att verka för ett rättssystem som värnar alla människors lika värde. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla ett vetenskapligt förhållningssätt i arbetet med rättsliga problem. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att formulera sig korrekt och precist eftersom det juridiska språket förutsätter precision, saklighet och logisk skärpa. Genom att läsa olika rättskällor och andra juridiska texter samt genom att skriva och tala ska eleverna ges möjlighet att använda det juridiska språket. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med juridisk problemlösning utifrån fallbeskrivningar för att utveckla förmåga att identifiera och formulera frågeställningar, att hänvisa till och tolka relevanta rättskällor samt att strukturera och analysera lösningsförslag. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar förmåga att identifiera juridiska frågor i samhället samt att diskutera dem ur ett rättsteoretiskt, rättsfilosofiskt och historiskt perspektiv.

text: Undervisningen i ämnet juridik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om offentlig rätt och civilrätt. – Förmåga att identifiera och analysera juridiska problem, att tolka och tillämpa relevanta rättskällor samt att formulera lösningsförslag. – Förmåga att använda juridiska begrepp.

text: Nivåer i ämnet juridik

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivåkod: JURI1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet juridik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Konstitutionell rätt

text: – De svenska grundlagarna med särskild betoning på fördelning av makt, befogenheter och ansvar bland offentliga organ samt riksdagens lagstiftningsmakt.

text: Civilrätt – civilrättsliga lagar som reglerar privatliv och arbetsliv – Avtalsrätt, däribland hur avtal blir bindande samt avtalets rättsverkan. – Konsumenträtt och köprätt, däribland regler som rör köp mellan konsument och näringsidkare, konsumentkrediter samt köp mellan privatpersoner. – Arbetsrätt, däribland arbetstagarens rättigheter och skyldigheter. – Familjerätt och arvsrätt, däribland regler som rör par- och familjerelationer samt arv, testamente och bodelning. – Skadeståndsrätt, däribland regler som rör ersättningsskyldighet för den som har orsakat en skada.

text: Juridisk metod

text: – Introduktion till juridisk metod och problemlösning i rättsliga sammanhang. Att orientera sig i, hänvisa till och tolka given rättskälla. Att formulera frågeställningar, strukturera och analysera juridiska problem samt formulera lösningsförslag med stöd i given rättskälla. Läsning av juridiska texter med relevans för valda juridiska problem. Tillämpning av juridisk metod och problemlösning utifrån fallbeskrivningar. – Juridiska begrepp som är relevanta för juridisk problemlösning.

text: Allmän rättslära

text: – Olika rättsteoretiska och rättsfilosofiska teorier. – Rättsreglernas funktion i samhället.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: JURI2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet juridik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Konstitutionell rätt

text: – De svenska grundlagarna, med särskild betoning på offentlighetsprincipen. Hur normgivningsmakt fördelas nationellt samt hur den nationella normgivningsmakten förhåller sig till EU-rätten.

text: Processrätt

text: – Regler om det svenska rättegångsväsendet med särskild betoning på praktiskt processförfarande.

text: Straffrätt

text: – Regler om brott och straff samt andra brottspåföljder.

text: Civilrätt – civilrättsliga lagar som reglerar affärsliv

text: – Associationsrätt, däribland regler om olika företagsformer. – Köprätt, däribland regler som rör handel mellan näringsidkare. – Marknadsrätt, däribland marknadsrättsliga och konkurrensrättsliga regler som rör företagens verksamhet. – Immaterialrätt, däribland upphovsrätt, skyddet för varumärken, patent och mönster.

text: Juridisk metod

text: – Problemlösning i rättsliga sammanhang. Att orientera sig i, hänvisa till och tolka givna rättskällor. Att formulera frågeställningar, strukturera och analysera juridiska problem samt formulera lösningsförslag med stöd i givna rättskällor. Läsning av juridiska texter med relevans för valda juridiska problem. Tillämpning av juridisk metod och problemlösning utifrån fallbeskrivningar. – Juridiska begrepp som är relevanta för juridisk problemlösning.

text: Allmän rättslära

text: – Perspektiv på hur den gällande rätten förhåller sig till uppfattningar om rättvisa och rättssäkerhet med utgångspunkt i olika rättsteorier och rättsfilosofiska teorier. Rättens möjligheter och begränsningar.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: JURI3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet juridik på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Konstitutionell rätt

text: – De svenska grundlagarna med särskild betoning på grundlagsskyddet för mänskliga fri- och rättigheter samt normgivning och dess relation till Europarätten och internationell rätt.

text: Internationell rätt

text: – Folkrätt med särskild betoning på internationell straffrätt och det europeiska och internationella skyddet för mänskliga rättigheter.

text: Processrätt

text: – Fördjupning i regler om det svenska rättegångsväsendet, däribland alternativ tvistelösning och internationell tvistelösning.

text: Straffrätt

text: – Fördjupning i regler om brott och straff. Straffrättsliga ideologier. Civilrätt – civilrättsliga lagar som reglerar fordran och skuld – Kredit-, pant- och obeståndsrätt, däribland regler som gäller när privatpersoner och företag inte kan betala sina skulder samt regler som rör företagens finansiering, utmätning och konkurs.

text: – Fördjupning i juridisk metod och problemlösning i rättsliga sammanhang. Att söka, identifiera, hänvisa till och tolka relevanta rättskällor. Att formulera frågeställningar, strukturera och analysera juridiska problem samt formulera lösningsförslag med stöd i relevanta rättskällor. Läsning av juridiska texter med relevans för valda juridiska problem. Tillämpning av juridisk metod och problemlösning utifrån fallbeskrivningar. – Juridiska begrepp som är relevanta för juridisk problemlösning.

text: Allmän rättslära

text: – Analys av juridiska frågeställningar utifrån rättsteoretiska, rättsfilosofiska eller historiska perspektiv med hjälp av olika teorier.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om offentlig rätt och olika civilrättsliga rättsområden. Eleven redogör på ett godtagbart sätt för de svenska grundlagarna och normgivningsmakten. Eleven identifierar och analyserar juridiska problem inom olika rättsområden samt formulerar lösningsförslag med delvis underbyggda resonemang. I problemlösningen tolkar och tillämpar eleven rättskällor på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven använder juridiska begrepp på ett i huvudsak fungerande sätt.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om offentlig rätt och olika civilrättsliga rättsområden. Eleven redogör på ett utvecklat sätt för de svenska grundlagarna och normgivningsmakten. Eleven identifierar och analyserar juridiska problem inom olika rättsområden samt formulerar lösningsförslag med väl underbyggda resonemang. I problemlösningen tolkar och tillämpar eleven rättskällor på ett fungerande sätt. Eleven använder juridiska begrepp på ett fungerande sätt.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om offentlig rätt och olika civilrättsliga rättsområden. Eleven redogör på ett välutvecklat sätt för de svenska grundlagarna och normgivningsmakten. Eleven identifierar och analyserar juridiska problem inom olika rättsområden samt formulerar lösningsförslag med mycket väl underbyggda resonemang. I problemlösningen tolkar och tillämpar eleven rättskällor på ett väl fungerande sätt. Eleven använder juridiska begrepp på ett väl fungerande sätt.


text: Ämnesplanen för ämnet kemi finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Kemi

text: Kemi är ett naturvetenskapligt ämne som har sitt ursprung i människans nyfikenhet och behov av att förstå sin omvärld. Det är till sin karaktär både undersökande och analytiskt. Kemin beskriver materiens uppbyggnad, egenskaper och reaktioner, från den minsta atom till den största makromolekyl. Kunskaper i kemi kan bidra till såväl utveckling av nya material som hållbar resursanvändning.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet kemi ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om kemins begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder samt om kemiska samband och tillämpningar. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar ett naturvetenskapligt perspektiv på omvärlden och förståelse av vad som kan förklaras med naturvetenskap. Eleverna ska även ges möjlighet att lära sig att skilja mellan vetenskapliga och icke-vetenskapliga påståenden. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet, kreativitet och handlingsberedskap att påverka sitt liv och samhället. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att analysera och tolka kemiska samband. Eleverna ska ges möjlighet att granska information och reflektera över frågor om hållbar utveckling, kemiteknik och människokroppen. På så sätt ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att göra välgrundade val och diskutera samhälleliga och etiska frågor utifrån en naturvetenskaplig utgångspunkt. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att kommunicera kunskaper, slutsatser och ställningstaganden på olika sätt med hjälp av kemins begrepp och uttrycksformer. Undervisningen ska behandla aktuell forskning och historisk utveckling inom kemin och eleverna ska få reflektera över kemins betydelse inom olika yrkesområden, för människors levnadsvillkor och samhället i stort. Genom praktiskt arbete med experiment och laborationer ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att genomföra systematiska naturvetenskapliga undersökningar utifrån olika frågeställningar. På så sätt ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av naturvetenskapens karaktär och av hur naturvetenskaplig kunskap växer fram. I det praktiska arbetet ska eleverna få använda naturvetenskapliga metoder och olika typer av utrustning samt utveckla förmåga att arbeta på ett säkert sätt.

text: Undervisningen i ämnet kemi ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om kemins begrepp, modeller och teorier samt om kemiska samband. – Förmåga att använda kunskaper i kemi för att analysera och tolka samband, granska information och kommunicera med ett naturvetenskapligt språk. – Förmåga att genomföra systematiska undersökningar med naturveten- 2 skapliga arbetsmetoder.

text: – Kunskaper om kemins betydelse för utveckling inom vetenskap och samhälle.

text: Nivåer i ämnet kemi

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper grundskolan ger eller motsvarande. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: KEMI1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet kemi på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Materia och energi

text: – Grundämnens egenskaper och trender i det periodiska systemet. – Några organiska ämnesklasser, däribland alkaner, alkoholer och karboxylsyror. – Kemiska bindningar och deras inverkan på organiska och oorganiska ämnens kemiska och fysikaliska egenskaper. – Materiens och energins oförstörbarhet i kemiska reaktioner. – Energiomsättningar vid endoterma och exoterma reaktioner samt vid fasövergångar.

text: Reaktioner och jämvikt

text: – Kemiska reaktioner, däribland syrabasreaktioner, redoxreaktioner och fällningsreaktioner. – Elektrokemi, däribland galvaniska element och elektrolys. – Formler för att beskriva kemiska föreningar och reaktioner. Beräkningar av substansmängdförhållanden och koncentrationer. Begränsande reaktanter och utbyte.

text: Kemisk analys

text: – Kvalitativa och kvantitativa metoder för kemisk analys, till exempel kromatografi och titrering.

text: Kemin i omvärlden

text: – Kemins betydelse för vetenskap, individ och samhälle med exempel från historiska och aktuella händelser. – Frågor om etik och hållbar utveckling med koppling till kemi. – Kemitekniska tillämpningar inom energi- och miljöområden.

text: Kemins arbetsmetoder

text: – Laborationer och experiment. Insamling av data från observationer, mätningar och simuleringar. Formulering av frågeställningar samt planering, riskbedömning och utförande av systematiska undersökningar. Bearbetning av data samt beräkningar och värdering av metod och resultat. Redovisning med olika uttrycksformer.

text: – Modeller som beskrivning av verkligheten. Modellers och teoriers giltighet samt det experimentella arbetets betydelse för deras utveckling över tid. – Granskning av information och argumentation som rör kemi. Skillnader mellan vetenskapliga och icke-vetenskapliga påståenden.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: KEMI2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet kemi på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Materia och energi

text: – Olika organiska ämnesklasser samt deras egenskaper, struktur och reaktivitet. – Oorganiska ämnens betydelse för hållbar utveckling. – Materiens och energins oförstörbarhet i kemiska reaktioner, däribland beräkning av entalpiändringar. Gibbs fria energi.

text: Reaktioner och jämvikt

text: – Reaktionshastighet och olika faktorers inverkan på den. – Reaktionsmekanismer, däribland additions- och substitutionsreaktioner. – Redoxreaktioner inom organisk kemi och biokemi. – Jämvikter och jämviktskonstanter samt faktorer som påverkar dessa. Jämviktssystem i olika miljöer. – Syrabasjämvikter, buffertverkan och pH-beräkningar.

text: Livets kemi

text: – Biomolekylernas struktur, egenskaper och funktion i levande organismer. – Ämnesomsättning på molekylär nivå, däribland proteinsyntes och cellandning.

text: Kemisk analys

text: – Kvalitativa och kvantitativa metoder för kemisk analys, till exempel spektrofotometri och masspektrometri.

text: Kemin i omvärlden

text: – Kemins betydelse för vetenskap, individ och samhälle med exempel från historiska och aktuella händelser. – Frågor om etik och hållbar utveckling med koppling till kemi. – Kemitekniska tillämpningar, till exempel inom livsmedels-, materialoch läkemedelsområdena.

text: Kemins arbetsmetoder

text: – Analys av prover och felkällor, till exempel detektionsnivå, riktighet och precision samt systematiska och slumpmässiga fel. – Modeller som beskrivning av verkligheten. Modellers och teoriers giltighet samt det experimentella arbetes betydelse för deras utveckling över tid. – Granskning av information och argumentation som rör kemi. Skillnader mellan vetenskapliga och icke-vetenskapliga påståenden.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om kemins begrepp, modeller och teorier och ger enkla förklaringar av kemiska samband. Eleven gör enkla analyser av kemiska frågeställningar och samband. Dessutom kommunicerar eleven i frågor som rör kemi med godtagbar naturvetenskaplig underbyggnad och med användning av ämnesspecifika begrepp och uttrycksformer. Eleven planerar och genomför naturvetenskapliga undersökningar på ett riskmedvetet och i huvudsak systematiskt sätt. Eleven redovisar sina undersökningar och för enkla resonemang om metod och resultat. Eleven för enkla resonemang om kemin som vetenskap och dess betydelse för människors levnadsvillkor och samhällsutvecklingen.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om kemins begrepp, modeller och teorier och ger utvecklade förklaringar av kemiska samband. Eleven gör utvecklade analyser av kemiska frågeställningar och samband. Dessutom kommunicerar eleven i frågor som rör kemi med god naturvetenskaplig underbyggnad och med användning av ämnesspecifika begrepp och uttrycksformer. Eleven planerar och genomför naturvetenskapliga undersökningar på ett riskmedvetet och systematiskt sätt. Eleven redovisar sina undersökningar och för utvecklade resonemang om metod och resultat. Eleven för utvecklade resonemang om kemin som vetenskap och dess betydelse för människors levnadsvillkor och samhällsutvecklingen.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om kemins begrepp, modeller och teorier och ger välutvecklade förklaringar av kemiska samband. Eleven gör välutvecklade analyser av kemiska frågeställningar och samband. Dessutom kommunicerar eleven i frågor som rör kemi med mycket god naturvetenskaplig underbyggnad och med användning av ämnesspecifika begrepp och uttrycksformer. Eleven planerar och genomför naturvetenskapliga undersökningar på ett riskmedvetet, systematiskt och ändamålsenligt sätt. Eleven redovisar sina undersökningar och för välutvecklade resonemang om metod och resultat. Eleven för välutvecklade resonemang om kemin som vetenskap och dess betydelse för människors levnadsvillkor och samhällsutvecklingen.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet kemi i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Bilaga

text: Kemi

text: Ämnets syfte

text: Nivåer i ämnet kemi

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: KEMI1000X

text: Centralt innehåll

text: Materia och energi

text: Reaktioner och jämvikt

text: Kemisk analys

text: Kemin i omvärlden

text: Kemins arbetsmetoder

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: KEMI2000X

text: Centralt innehåll

text: Materia och energi

text: Reaktioner och jämvikt

text: Livets kemi

text: Kemisk analys

text: Kemin i omvärlden

text: Kemins arbetsmetoder

text: – Analys av prover och felkällor, till exempel detektionsnivå, riktighet och precision samt systematiska och slumpmässiga fel. – Modeller som beskrivningar av verkligheten. Modellers och teoriers giltighet samt det experimentella arbetes betydelse för deras utveckling över tid. – Granskning av information och argumentation som rör kemi. Skillnader mellan vetenskapliga och icke-vetenskapliga påståenden.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet klassisk grekiska – språk
och kultur i gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet klassisk grekiska – språk och kultur finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Klassisk grekiska – språk och kultur

text: Ämnet klassisk grekiska – språk och kultur är till sin karaktär ett humanistiskt ämne som förenar språk- och kulturstudier. Grekiska har varit gemensamt språk för befolkningen i den östra delen av medelhavsområdet under lång tid och arvet från antik grekisk litteratur, filosofi, konst och arkitektur har satt en bestående prägel på den västerländska kulturen och det västerländska tänkandet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet klassisk grekiska – språk och kultur ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om det grekiska språket och den grekiska kulturen under antiken samt hur de har påverkat senare tiders språk och kulturer. Därigenom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av andra tiders kulturer och bidra till ett fördjupat historiskt perspektiv, men också ge perspektiv på nutiden. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kulturell och språklig medvetenhet och analysförmåga. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att läsa och arbeta med grekiska texter av olika slag. För att eleverna ska kunna förstå grekiska texter från antiken ska de ges möjlighet att utveckla kunskaper i den klassiska grekiskans ordförråd och grammatik. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur den klassiska grekiskan har påverkat och fortfarande påverkar många andra språk. Den ska också bidra till att eleverna utvecklar ett större ordförråd i svenska, engelska och andra moderna språk, eftersom klassisk grekiska är ursprunget till ett stort antal lånord i dessa språk. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att analysera och beskriva språkliga företeelser. Läsning av grekiska texter på klassisk grekiska bidrar även till kunskaper i antikens historia och kultur. För att bredda de kunskaper som texterna ger ska textläsningen i undervisningen kompletteras med grekiska texter från antiken i översättning samt annat material. I undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att få både språkliga och kulturella upplevelser av olika slag.

text: Undervisningen i ämnet klassisk grekiska – språk och kultur ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att läsa, återge och tolka enkla texter som är skrivna på klassisk grekiska, med användning av språkets grammatik, ordförråd och uttal. – Kunskaper om språkliga företeelser i texter skrivna på klassisk grekiska. – Kunskaper om den klassiska grekiskans inflytande på andra språk. – Kunskaper om det antika Greklands historia, kultur och samhällsliv och sambandet med senare tiders kulturer.

text: Nivåer i ämnet klassisk grekiska – språk och kultur

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: KLAS1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet klassisk grekiska – språk och kultur på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Mycket enkla texter på klassisk grekiska, till exempel konstruerade texter och bearbetade autentiska texter. – Det grekiska alfabetet. Hur de grekiska bokstäverna uttalades under grekiskans klassiska tid och hur alfabetet används i skrift. – Den grekiska grammatikens grunder med orientering om det viktigaste i grekisk formlära och meningsbyggnad. – Ett grekiskt basordförråd med referenser till andra språk och vetenskaplig terminologi. – Relevanta begrepp som behövs för att beskriva och analysera språket. – Introduktion till det antika Greklands historia och till några berömda personer och händelser. Orientering om det antika Greklands geografi. – Det antika Greklands kultur, till exempel arkitektur och mytologi, samt vardagsliv i Aten och Sparta. – Hur den antika grekiska kulturen har påverkat senare tiders arkitektur, konst och litteratur.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: KLAS2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet klassisk grekiska – språk och kultur på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Enkla texter på klassisk grekiska, både prosa och poesi, till exempel bearbetade autentiska texter. – Uttal i de texter som eleverna möter. Några vanliga grekiska versmått, till exempel hexameter. – Grekisk grammatik med utökad formlära och syntax. – Ett utökat grekiskt basordförråd med referenser till andra språk och vetenskaplig terminologi. – Relevanta begrepp som behövs för att beskriva och analysera språket. – Huvuddragen i det antika Greklands historia och samhällsliv, till exempel stadsstaternas utveckling och kvinnors ställning. – Viktiga strömningar inom antik grekisk arkitektur, konst, litteratur och filosofi samt hur de har påverkat senare tiders kulturer. – De grekiska texternas historiska och kulturella sammanhang.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven läser, återger och tolkar huvudsakligt innehåll i grekiska texter. Eleven läser grekisk text med godtagbart uttal. I arbetet med texterna använder eleven med viss säkerhet och i begränsad utsträckning den grekiska grammatiken samt ett begränsat grekiskt basordförråd. Eleven beskriver mycket enkla språkliga företeelser i de grekiska texterna med hjälp av relevanta begrepp samt använder det grekiska alfabetet i skrift. Eleven identifierar exempel på, samt förklarar översiktligt, grekiskans inflytande på andra språk. Eleven visar godtagbara kunskaper om det antika Greklands historia och samhällsliv samt om hur den grekiska kulturen har påverkat senare tiders kulturer.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven läser, återger och tolkar huvudsakligt innehåll och väsentliga detaljer i grekiska texter. Eleven läser grekisk text med godtagbart uttal. I arbetet med texterna använder eleven med viss säkerhet den grekiska grammatiken samt ett grundläggande grekiskt basordförråd. Eleven beskriver enkla språkliga företeelser i de grekiska texterna med hjälp av relevanta begrepp samt använder det grekiska alfabetet i skrift. Eleven identifierar exempel på, samt förklarar utförligt, grekiskans inflytande på andra språk. Eleven visar goda kunskaper om det antika Greklands historia och samhällsliv samt om hur den grekiska kulturen har påverkat senare tiders kulturer.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven läser, återger och tolkar såväl helhet som detaljer i grekiska texter. Eleven läser grekisk text med godtagbart uttal. I arbetet med texterna använder eleven med säkerhet den grekiska grammatiken samt ett utökat grekiskt basordförråd. Eleven beskriver enkla och mer komplexa språkliga företeelser i de grekiska texterna med hjälp av relevanta begrepp samt använder det grekiska alfabetet i skrift. Eleven identifierar exempel på, samt förklarar utförligt och nyanserat, grekiskans inflytande på andra språk. Eleven visar mycket goda kunskaper om det antika Greklands historia och samhällsliv samt om hur den grekiska kulturen har påverkat senare tiders kulturer.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet konditori i gymnasieskolan
och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial
nivå

text: Ämnesplanen för ämnet konditori finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Konditori

text: Ämnet konditori behandlar hantverksmässiga metoder för att framställa olika typer av konditoriprodukter. I ämnet ingår hur råvaror och olika processer påverkar slutproduktens egenskaper och kvalitet. Dessutom behandlas bestämmelser om hygien och arbetsmiljö vid framställning av konditoriprodukter.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet konditori ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att yrkesmässigt tillverka konditoriprodukter med moderna och traditionella hantverksmetoder. Eftersom området präglas av både en stark tradition och en ständig utveckling ska undervisningen stimulera såväl elevernas intresse för traditioner som lust att utvecklas inom området. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att följa recept, välja och hantera råvaror samt kunskaper om hur kvaliteten på olika råvaror påverkar slutprodukten. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att skapa estetiskt och sensoriskt tilltalande slutprodukter. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att ge service, bemöta kunder och sälja. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att planera och organisera konditoriarbete samt att arbeta ergonomiskt. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda och vårda redskap och maskiner samt att förpacka och märka konditorivaror. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att arbeta säkert och hygieniskt i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller för yrkesområdet. I undervisningen ska eleverna ges rikliga möjligheter att reflektera över och diskutera arbetet, etiska frågor och frågor om hållbarhet. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla kreativitet samt problemlösnings- och initiativförmåga. Eleverna ska ges möjlighet att utföra uppgifter inom området både individuellt och i samarbete med andra.

text: Undervisningen i ämnet konditori ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att planera och organisera tillverkning av konditoriprodukter efter situationens krav. – Förmåga att tillverka olika konditoriprodukter. – Förmåga att arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. – Förmåga att bemöta samt samarbeta och kommunicera med andra i samband med tillverkning av konditoriprodukter.

text: Nivåer i ämnet konditori

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 200 poäng, som bygger på nivå 2. Nivå 4, 100 poäng, som bygger på nivå 3.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: KONI1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet konditori på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Konditoriprodukters historia. – Enklare planering och organisering vid tillverkning av konditoriprodukter. – Etiska, miljömässiga och ekonomiska val i arbetet. – Enklare ekonomiska kalkyler. – Hur recept läses och används. – Grundläggande receptberäkningar. – Råvaror och andra ingredienser som är lämpliga för ändamålet. – Tillverkning av enklare konditoriprodukter med hantverksmässiga metoder, däribland småbröd och anslag. – Tillverkning av enklare konditoriprodukter utifrån olika smaker och kombinationer. – Hantering av redskap, maskiner och annan utrustning. – Allergi- och specialkost samt kostval som är vanligt förekommande inom konditori. – Paketering och märkning. – Lagar och andra bestämmelser, däribland

text: arbetsmiljölagen

text: och livsmedelslagstiftning med särskild tonvikt på hygien och hygienrutiner. – Säkerhet och ergonomi i arbetet. – Hur samarbete, kommunikation och bemötande vid konditoriarbete går till.

text: Nivå 2, 200 poäng

text: Nivåkod: KONI2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet konditori på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Arbetsprocessen vid tillverkning av konditoriprodukter. – Planering och organisering vid vanligt förekommande konditoriarbete. – Etiska, miljömässiga och ekonomiska val i arbetet. – Prisbestämning och vanligt förekommande ekonomiska kalkyler. – Vanligt förekommande receptberäkningar. – Tillverkning av konditoriprodukter med hänsyn till smak och utseende samt med utgångspunkt i trend och tradition. – Tillverkning av olika sorters tårtor och bakelser, däribland klassiska och avancerade. 3

text: – Tillverkning av olika sorters klassiska och moderna kakor, däribland kondisbitar och andra finare kakor. – Simultant arbete med flera moment och metoder. – Hantering av redskap, maskiner och annan utrustning. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland livsmedelslagstiftning med tonvikt på hygien och hygienrutiner. – Säkerhet och ergonomi i arbetet. – Samarbete och kommunikation vid konditoriarbete. – Bemötande i olika situationer.

text: Nivå 3, 200 poäng

text: Nivåkod: KONI3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet konditori på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Hur konditoriprodukters konsistens, smak och utseende påverkas av olika val vid tillverkningen. – Planering och organisering vid tillverkning med hänsyn till smak, utseende, pris och kvalitet. – Etiska och miljömässiga val i arbetet. – Tillverkning av konditoriprodukter med hänsyn till krav på ekonomi och tempo. – Tillverkning av konditoriprodukter efter valt tema, utifrån beställning eller i befintlig verksamhet. – Tillverkning av konditoriprodukter, däribland desserter och mousser. – Simultant arbete med flera moment och metoder. – Hantering av redskap, maskiner och annan utrustning. – Lagar och andra bestämmelser inom området. – Säkerhet och ergonomi i arbetet. – Service, kommunikation och bemötande vid konditoriarbete och i olika servicesituationer.

text: Nivå 4, 100 poäng

text: Nivåkod: KONI4000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet konditori på nivå 4 ska behandla följande centrala innehåll: – Trender och utveckling inom konditoriområdet. – Planering och organisering utifrån yrkesmässiga krav och ekonomiska kalkyler. – Etiska, miljömässiga och ekonomiska val i arbetet. – Yrkesmässig tillverkning av konditoriprodukter utifrån krav på drift, planering, rutiner, tempo, organisation och ekonomi. – Yrkesmässig tillverkning av konditoriprodukter efter valt tema, utifrån 4 beställning eller i befintlig verksamhet.

text: – Tillverkning av avancerade konditoriprodukter, däribland glass och frusna desserter. – Klassiska bakverk, däribland någon form av showpiece. – Hantering av redskap, maskiner och annan utrustning. – Lagar och andra bestämmelser för yrkesmässigt arbete inom området. – Säkerhet och ergonomi i arbetet. – Service, kommunikation och bemötande i samarbete med andra på ett yrkesmässigt sätt.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven planerar och organiserar tillverkning av konditoriprodukter på ett godtagbart sätt. Eleven tillverkar med visst handlag konditoriprodukter. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven bemöter samt samarbetar och kommunicerar med andra på ett godtagbart sätt.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven planerar och organiserar tillverkning av konditoriprodukter på ett gott sätt. Eleven tillverkar med gott handlag konditoriprodukter. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven bemöter samt samarbetar och kommunicerar med andra på ett gott sätt.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven planerar och organiserar tillverkning av konditoriprodukter på ett mycket gott sätt. Eleven tillverkar med mycket gott handlag konditoriprodukter. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven bemöter samt samarbetar och kommunicerar med andra på ett mycket gott sätt.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet koreografi i gymnasieskolan
och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial
nivå

text: Ämnesplanen för ämnet koreografi finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Koreografi

text: Ämnet koreografi är till sin karaktär konstnärligt och behandlar konstnärliga processer inom dans. I ämnet behandlas skapande och gestaltningsarbete utifrån koreografens och dansarens synvinkel men även utifrån publikens.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet koreografi ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om och färdigheter i konstnärliga processer där experimenterande, komposition, tolkning och framförande bildar en bas för olika koreografiska arbetssätt. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förståelse av hur dansens rörelseuttryck och formspråk kan nyanseras och varieras utifrån olika konstnärliga idéer och teman. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att genom sina kunskaper om och färdigheter i dansämnen aktivt bidra till ett rikt kulturliv i samhället. Eleverna ska också ges möjlighet att närma sig ett yrkesmässigt förhållningssätt till koreografiskt arbete. Därför ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att använda olika metoder när det gäller komposition och tolkning samt förståelse av hur olika faktorer bygger på olika koreografiska förhållningssätt till dans som konstnärligt uttryck. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att samarbeta, leda och interagera med andra samt vara lyhörda inför olika sätt att förhålla sig till konstnärliga processer. Därför ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att ta ansvar för både det egna och det gemensamma arbetet. Undervisningen ska betona en inkluderande och jämställd arbetsmiljö med utgångspunkt i tillit, samtycke och trygghet. Eleverna ska ges möjlighet att delta i, driva, leda och utveckla konstnärliga projekt och olika former av sceniska presentationer. Utforskande och reflekterande arbetsmetoder är väsentliga i ämnet och ska därför ingå i undervisningen. En del av den konstnärliga processen består av analys och tolkning. Undervisningen ska därför ge eleverna möjlighet att analysera och tolka egna, andra elevers och professionellas gestaltningar samt använda begrepp i samband med gestaltningsarbetet.

text: Undervisningen i ämnet koreografi ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att samarbeta och interagera med andra i dans. – Förmåga att använda kompositionsmetoder och koreografiska förhållningssätt vid skapande av koreografier. – Förmåga att ta initiativ och uttrycka idéer samt omsätta dessa i en konstnärlig process.

text: Nivåer i ämnet koreografi

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: KORE1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet koreografi på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Samarbete och interaktion med andra, däribland att ta initiativ i den koreografiska processen genom att ge och ta samt leda och följa. – Olika kompositionsmetoder och koreografiska förhållningssätt i relation till olika danskomponenter, variation eller stämning. – Improvisation i relation till rörelsedynamik i koreografiskt arbete. – Skapande av koreografi i olika konstellationer. – Samverkan mellan olika konstarter. – Omsättning av idéer i en konstnärlig process och hur arbetsprocessen genomförs från idé till iscensättning av en färdig koreografi. – Praktiskt sceniskt arbete och kommunikation med medaktörer och publik vid sceniska framföranden. – Analys av och reflektion över konstnärliga processer. – Begrepp och metoder för analys och reflektion över eget och andras arbete ur olika aspekter. – Samtal om den konstnärliga processen och koreografi.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven samarbetar och interagerar med andra med viss säkerhet. Eleven använder med viss skicklighet olika kompositionsmetoder vid skapandet av koreografier. I arbetet utgår eleven från koreografiska förhållningssätt. Eleven tar initiativ och uttrycker idéer med viss säkerhet och omsätter dessa i en konstnärlig process av godtagbar kvalitet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven samarbetar och interagerar med andra med säkerhet.

text: Eleven använder med god skicklighet olika kompositionsmetoder vid skapandet av koreografier. I arbetet utgår eleven från koreografiska förhållningssätt. Eleven tar initiativ och uttrycker idéer med säkerhet och omsätter dessa i en konstnärlig process av god kvalitet.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven samarbetar och interagerar med andra med god säkerhet. Eleven använder med mycket god skicklighet olika kompositionsmetoder vid skapandet av koreografier. I arbetet utgår eleven från koreografiska förhållningssätt. Eleven tar initiativ och uttrycker idéer med god säkerhet och omsätter dessa i en konstnärlig process av mycket god kvalitet.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet kreativt skrivande i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet kreativt skrivande finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Kreativt skrivande

text: Kreativt skrivande handlar om att i skönlitterär form gestalta och förmedla känslor, erfarenheter, insikter och reflektioner. I ämnet ingår skrivande i olika skönlitterära genrer samt reflektion över egna och andras texter. Tyngdpunkten ligger på elevernas egna skrivande. I ämnet ingår också läsning av skönlitterära texter i syfte att utveckla det egna skrivandet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet kreativt skrivande ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att skriva skönlitterära texter samt förståelse av det kreativa skrivandets olika uttrycksmedel. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att skriva olika typer av skönlitterära texter. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att hitta sitt personliga uttryckssätt genom rikliga övningar i att i skrift gestalta och förmedla känslor, erfarenheter, insikter och reflektioner. Undervisningen ska stimulera elevernas konstnärliga kreativitet och skaparglädje och därmed främja deras personliga utveckling. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att läsa och ge respons på andras texter samt diskutera dem vad gäller form och innehåll. Genom undervisningen ska eleverna få möjlighet att utveckla förståelse av hur det egna skrivandet fungerar i mötet med olika läsare samt ges möjlighet att bearbeta egna texter efter respons. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar sin förmåga att skriva stilistiskt medvetet. Därför ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om litterära genrer och litterär gestaltning samt om textuppbyggnad i litterära texter. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla ett medvetet förhållningssätt till skriftspråkets normer. I ämnet ingår även att läsa och analysera skönlitterära texter för att vidga elevernas litterära referensram och utveckla det egna skrivandet.

text: Undervisningen i ämnet kreativt skrivande ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att skriva i skönlitterära genrer. – Kunskaper om litterära genrer, textuppbyggnad och litterär gestaltning. – Förmåga att analysera skönlitterära texter.

text: Nivåer i ämnet kreativt skrivande

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet svenska eller nivå 1 i ämnet svenska som andraspråk.

text: Nivåkod: KREA1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet kreativt skrivande på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Kreativt skrivande i olika skönlitterära genrer. – Hur författare använder sig av berättarteknik, genremönster och olika sätt att gestalta. Exempel ur skönlitterära texter som kan fungera som inspiration och utgångspunkt för eget skrivande. – Stil, språk och personligt uttryckssätt. Hur känslor, erfarenheter, insikter och reflektioner kan gestaltas och förmedlas i skrift med hjälp av olika typer av litterära verkningsmedel. Komposition och perspektivval samt person- och miljöbeskrivning. Att använda språket kreativt och stilistiskt medvetet i egna skönlitterära texter samt att söka självständighet i tematik, språk och tonfall. – Textens möte med mottagaren. Estetiska och etiska avvägningar i det konstnärliga skapandet. Hur konstruktiv respons kan förmedlas samt hur egna texter kan bearbetas för att förbättra det egna skrivandet och utveckla den språkliga och stilistiska medvetenheten. Bearbetning av egna texter efter respons. – Hur material kan samlas in och bearbetas för att bidra till den egna skapandeprocessen. – Litterära genrer och deras stildrag. Olika skönlitterära texters uppbyggnad. Berättarteknik, berättarperspektiv och litterära verkningsmedel i skönlitterär text. – Läsning och analys av skönlitterära texter i syfte att utveckla det egna skrivandet. Litteraturvetenskapliga verktyg och begrepp. Reflektion över litterär kvalitet samt tradition och originalitet i litterärt skapande.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven skriver skönlitterära texter med viss anpassning till olika genrer och med i huvudsak fungerande litterär gestaltning och språkanvändning. Eleven visar godtagbara kunskaper om litterära genrer, textuppbyggnad och litterär gestaltning. Eleven för enkla resonemang om litterär gestaltning i olika skönlitterära texter med i huvudsak fungerande användning av litteraturvetenskapliga begrepp. 3

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven skriver skönlitterära texter med god anpassning till olika genrer och med fungerande litterär gestaltning och språkanvändning. Eleven visar goda kunskaper om litterära genrer, textuppbyggnad och litterär gestaltning. Eleven för utvecklade resonemang om litterär gestaltning i olika skönlitterära texter med fungerande användning av litteraturvetenskapliga begrepp.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven skriver skönlitterära texter med mycket god anpassning till olika genrer och med väl fungerande litterär gestaltning och språkanvändning. Eleven visar mycket goda kunskaper om litterära genrer, textuppbyggnad och litterär gestaltning. Eleven för välutvecklade resonemang om litterär gestaltning i olika skönlitterära texter med väl fungerande användning av litteraturvetenskapliga begrepp.


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet järnvägsbyggnad i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet järnvägsbyggnad finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Järnvägsbyggnad

text: Byggandet av järnvägar bidrar till utformningen av infrastrukturen och de miljöer vi vistas i. Ämnet järnvägsbyggnad behandlar byggandet av järnvägar från planeringsstadiet till färdig räls. Ämnet behandlar också hur anläggningsarbete utförs och olika typer av jord- och bergmaterial. Järnvägsbyggnadsarbeten utförs ofta som en del i en större helhet i byggprocessen. Därför är hänsynstagande till andra aktörer och övergripande planer en viktig del i arbetet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet järnvägsbyggnad ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om banvallars och järnvägsspårs uppbyggnad och konstruktion. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att utföra arbetsuppgifter som förekommer inom yrkesområdet järnvägsbyggnad, bland annat arbetsuppgifter med banunderbyggnad och banöverbyggnad. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar förmåga att utföra underhåll av spåranläggningar. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om de arbetsmaskiner, tillsatsutrustningar och verktyg som används vid järnvägsbyggnad samt om jord- och bergmaterials hållfasthet, packningsförmåga och dräneringsegenskaper. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kreativitet, problemlösnings- och initiativförmåga. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet samt förmåga att söka information i aktuella regelverk. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att tolka ritningar och följa instruktioner samt planera och organisera arbetsuppgifter. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att välja och hantera material samt använda och vårda verktyg och maskiner. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta med hänsyn till ergonomi, hälsa och säkerhet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt som främjar en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling samt kunskaper om branschens ansvar för hållbart byggande. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om yrkesrollen och om vikten av ansvarstagande på arbetsplatsen. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att förhålla sig kritiskt till attityder och värderingar på arbetsplatsen. Eleverna ska även ges rikligt med tillfällen att använda fackspråk. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera och samverka med såväl arbetskamrater som kunder på både svenska och engelska. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att föra värderande diskussioner om utförda arbeten utifrån såväl kvalitetskontroll som genomförande. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att dokumentera och kvalitetssäkra arbetet samt reflektera över hur arbetsprocessen har påverkat resultatet. I undervisningen ska teoretiska och praktiska kunskaper vävas samman till en helhet för eleverna. Undervisningen ska bedrivas med metoder, verk-

text: tyg och maskiner som är tidsenliga och ergonomiskt anpassade samt organiseras så att eleverna får möjlighet att utföra sina uppgifter både individuellt och i samarbete med andra.

text: Undervisningen i ämnet järnvägsbyggnad ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om arbetsprocesser och metoder inom järnvägsbyggnad. – Förmåga att planera, utföra, dokumentera och utvärdera arbetsuppgifter inom järnvägsbyggnad. – Förmåga att välja och hantera material samt använda och vårda verktyg och maskiner. – Förmåga att arbeta säkert i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet. – Förmåga att samverka och kommunicera samt använda fackspråk.

text: Nivåer i ämnet järnvägsbyggnad

text: Nivå 1, 200 poäng, som bygger på nivå 2 i ämnet anläggning. Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: JARN1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet järnvägsbyggnad på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Järnvägsbyggnadsprocessen

text: – Järnvägsbyggnadsprocessens olika skeden från planering och förberedelser till färdigställande och förvaltning. Vanligt förekommande yrkesgrupper inom järnvägsbyggnad. – Arbetsprocesser och metoder med banvallens uppbyggnad och konstruktion, däribland grundläggning och packning av bärlager. – Olika förstärkningsåtgärder, däribland packning av förstärkningslager samt pålning, spånt, borrning, stämpning och användning av kalkcementpelare. – Arbetsprocesser och metoder med olika material inom järnvägsbyggnad. – Branschens ansvar för att främja ett hållbart byggande.

text: Planering och utförande

text: – Informationssökning om olika brunnar och ledningsnät i mark, däribland ledningsnät för el, fiber, vatten och avlopp. – Planering för att lösa arbetsuppgifter i enlighet med branschkrav. – Beräkningar, däribland av area, volym, mängd och vikt. Höjdsättning och lutningsberäkningar. – Arbete med mätnings- och avvägningsteknik för uppbyggnad av banvall. – Utläggning och packning av material vid uppbyggnad av banvall. Markförstärkande åtgärder. Placering av maskin och material på byggarbetsplatsen.

text: – Kapning och slipning av rälsmaterial, i enlighet med föreskrifter och behörighetskrav. – Förvärmning och kapning av räler samt kontroll av föreskrivna temperaturgränser i enlighet med föreskrifter och behörighetskrav. – Underhåll och skötsel av spåranläggningar. – Problemlösning i samband med arbetsuppgifterna. – Dokumentation och egenkontroll före, under och efter utfört arbete. – Värdering av utfört arbete och användning av utvärderingar i förbättringsarbete.

text: Hantering av material och utrustning

text: – Ballast, jord- och bergarters egenskaper och användningsområden. Materialens hållfasthet, packningsförmåga och dräneringsegenskaper. Hantering av material i enlighet med anvisningar. – Cirkulära arbetsmetoder, till exempel hur produkter och material används, återanvänds och återvinns i flera livscykler och på så sätt bidrar till att minska klimatutsläppen och uttaget av naturresurser. – Förvaring och skydd av material och arbetsutrustning i enlighet med anvisningar. – Användning av GNSS (global navigation satellite systems), maskinstyrning och 3D-modeller vid banbyggnad. – Användningsområden för mobila arbetsmaskiner inom banbyggnad. – Val, hantering och användning av vanligt förekommande maskiner och utrustningar. – Daglig tillsyn av maskiner och tillsatsutrustningar, däribland kontroll av CE-märkningar. – Kommunikation med maskinförare, däribland med ljud- och handsignalering.

text: Säkerhet

text: – Lagar och andra bestämmelser som gäller arbetsområdet järnvägsbyggnad, däribland vägtrafikförordningen samt Trafikverkets och Arbetsmiljöverkets föreskrifter och allmänna råd. – Lagar och andra bestämmelser som gäller skydd av fotgängare och andra trafikanter vid banarbete. Trafikanordningsplan (TA-plan) vid avspärrning av arbetsområde. Krav på behörighetsutbildning för trafikvakter vid trafikavstängning. – Lagar och andra bestämmelser som gäller framförande av mobila maskiner inom ett arbetsområde och i trafik. – Riskbedömningar i det dagliga arbetet, däribland av risker för tillbud och olycksfall samt av hälsorisker och risker med felaktiga arbetsställningar. – Riskbedömning vid arbeten på särskilda arbetsområden, däribland i anslutning till vattentäkter, bensinstationer, högspänningsledningar, på broar och i tunnlar. – Användning av personlig skyddsutrustning och ergonomiska hjälpmedel, till exempel för att minska påverkan av buller, damm, vibrationer och felaktiga arbetsställningar. – Tillträdes- och utrymningsvägar på arbetsplatsen. – Nödlägesrutiner vid krissituationer och olycksfall.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Fackspråk inom yrkesområdet och engelska fackuttryck för vanligt förekommande verktyg, maskiner och arbetsmoment. – Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland attityder och värderingar. – Samverkan och kommunikation på arbetsplatsen samt med kund eller beställare, däribland ljud- och handsignalering med maskinförare.

text: Nivå 2, 200 poäng

text: Nivåkod: JARN2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet järnvägsbyggnad på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Järnvägsbyggnadsprocessen

text: – Ansvar och förvaltning av järnvägsnät, däribland myndigheters och infrastrukturförvaltares ansvar. – Vanligt förekommande spåranläggningar, till exempel höghastighetsoch industrispår. – Översiktligt om gällande besiktningskriterier för fasta anläggningar inom järnvägsbyggnad. – Arbetsprocesser och metoder vid banvallens uppbyggnad och konstruktion, däribland med olika teknik- och anläggningssystem. Sambandet mellan krafterna i spåret och de rullande materialen. – Dräneringens betydelse för bärigheten vid anläggningsarbeten med vägoch banbyggnad. Användningsområden för geotextil och lättklinker. – Projektering av banöverbyggnad som spår, kontaktledning och signalsystem. – Metoder för skevningsmätning av spår samt spårriktning. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland

text: arbetsmiljölagen

text: , Trafikverkets kompetenskrav och AMA (Allmän material- och arbetsbeskrivning).

text: Planering och utförande

text: – Informationssökning om olika typer av brunnar och ledningsnät i mark samt beteckningar för el, fiber, vatten och avlopp. – Planering för att lösa arbetsuppgifter i enlighet med branschkrav. – Mätnings- och avvägningsteknik, däribland höjdsättning och lutningsberäkningar med hjälp av bygghandlingar, GNSS (global navigation satellite systems) och 3D-modeller. – Spårläggning vid järnvägsbyggnad. Placering av maskin och material på byggarbetsplatsen. – Gasskärning och värmning av räler, plåt och balkar i enlighet med föreskrifter och behörighetskrav. – Sammanfogning med vanligt förekommande svetsmetoder vid spårarbete i enlighet med föreskrifter och behörighetskrav. – Underhåll och skötsel av spårväxlar. – Problemlösning i samband med arbetsuppgifterna.

text: Hantering av material och utrustning

text: – Återanvändning av bergmaterial samt hantering av förorenade massor i enlighet med anvisningar. – Transporter, mottagning och hantering av olika typer av anläggningsmaterial vid banbyggnad. – Användning av GNSS, maskinstyrningar, 3D-modeller och byggnadsinformationsmodeller (BIM) vid banbyggnad. – Val och hantering av vanligt förekommande maskiner och utrustningar. – Daglig tillsyn av maskiner och tillsatsutrustningar enligt maskinmanualer, däribland felsökning och åtgärder med hjälp av olika informationssystem vid servicearbeten. – Kommunikation med maskinförare genom ljud- och handsignalering eller kommunikationsradio.

text: Säkerhet

text: – Lagar och andra bestämmelser som gäller skydd av fotgängare och andra trafikanter vid banarbete samt framförande av mobila maskiner inom ett arbetsområde och i trafik. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland bestämmelser om säkra lyft, arbete på väg och hantering av farligt gods. – Riskbedömningar och förebyggande av olycksfall, däribland påkörnings- och fallolyckor samt brandskydd och elsäkerhet. – Användning av personlig skyddsutrustning och ergonomiska hjälpmedel. – Tillträdes- och utrymningsvägar på arbetsplatsen. – Nödlägesrutiner vid krissituationer och olycksfall.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Fackspråk på både svenska och engelska. – Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland bemötande och inkluderande arbetssätt. – Samverkan och kommunikation på arbetsplatsen samt med kund eller beställare.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för arbetsprocesser och metoder inom järnvägsbyggnad. Eleven planerar arbetsuppgifter inom järnvägsbyggnad. Eleven utför med visst handlag arbetsuppgifterna och följer med viss säkerhet arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av godtagbar kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med visst handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med viss säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar översiktligt sina val av arbetsmetoder. I arbetet samverkar och kommunicerar eleven samt använder fackspråk med viss säkerhet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för arbetsprocesser och metoder inom järnvägsbyggnad. Eleven planerar arbetsuppgifter inom järnvägsbyggnad. Eleven utför med gott handlag arbetsuppgifterna och följer med säkerhet arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av god kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med gott handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar utförligt sina val av arbetsmetoder. I arbetet samverkar och kommunicerar eleven samt använder fackspråk med säkerhet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för arbetsprocesser och metoder inom järnvägsbyggnad. Eleven planerar arbetsuppgifter inom järnvägsbyggnad. Eleven utför med mycket gott handlag arbetsuppgifterna och följer med god säkerhet arbets-

text: beskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av mycket god kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med mycket gott handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med god säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar utförligt och nyanserat sina val av arbetsmetoder. I arbetet samverkar och kommunicerar eleven samt använder fackspråk med god säkerhet.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet kreativt skrivande på
engelska i gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet kreativt skrivande på engelska finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Kreativt skrivande på engelska

text: Kreativt skrivande innebär att uttrycka sig i skönlitterär form. Det skönlitterära skrivandet används för att uttrycka känslor, idéer och erfarenheter och hjälper människan att utforska sig själv och sin omvärld. Kreativt skrivande används i många olika sammanhang där texter skrivs. I ämnet kreativt skrivande på engelska behandlas olika skönlitterära genrer med betoning på elevernas egen produktion.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet kreativt skrivande på engelska ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att skriva skönlitterära texter på engelska. Undervisningen ska främja elevernas tilltro till sin språkliga förmåga och bidra till deras språkliga säkerhet och konstnärliga kreativitet. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att gestalta olika situationer, karaktärer, känslor och stämningar i prosa och poesi samt stimulera eleverna till att använda skönlitterära uttrycksmedel på såväl etablerade som personliga sätt. Den ska även ge eleverna möjlighet att diskutera och beakta etiska frågor i relation till skönlitterärt skrivande. Undervisningen ska präglas av ett utforskande och processinriktat arbetssätt. I detta ingår att planera och bearbeta skönlitterära framställningar av olika slag samt att diskutera egna och andras texter i syfte att utveckla dem. Därigenom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur det egna skrivandet fungerar i mötet med olika läsare och att utveckla goda strategier för skrivande från idé till färdig text. Undervisningen ska i allt väsentligt bedrivas på engelska.

text: Undervisningen i ämnet kreativt skrivande på engelska ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att skriva skönlitterär prosa och poesi på engelska. – Förmåga att uttrycka sig på engelska i egna texter. – Förmåga att arbeta processinriktat med egna och andras texter.

text: Nivåer i ämnet kreativt skrivande på engelska

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet engelska.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: KREI1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet kreativt skrivande på engelska på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Skriftlig produktion av skönlitterär prosa i olika genrer, till exempel noveller och dramatiska scener, samt poesi.

text: – Skrivande efter förebilder och mönster samt fritt skapande. – Skönlitterära texters uppbyggnad och anpassning till genre med hjälp av intrig, berättarperspektiv, karaktärer, miljö, stämning och andra retoriska och skönlitterära uttrycksmedel, däribland dialog. – Hur texter kan anpassas till läsare. – Betydelsen av läsares referensramar och möjliga tolkningar för det egna skrivandet. – Etiska frågor i relation till skönlitterärt skrivande, däribland frågor om yttrandefrihet. – Förhållandet mellan fakta och fiktion i texter. – Språklig säkerhet i den egna produktionen. Hur man kan uttrycka sig nyanserat och ledigt samt med stilistiskt medveten språklig variation, tydlighet och struktur. Vokabulär, stavning, grammatiska strukturer och meningsbyggnad samt textbindning och styckeindelning i den egna produktionen. – Normer för språkriktighet och layout samt problematisering av dessa normers tillämpbarhet i skönlitterära texter. – Strategier och metoder för skrivande, till exempel imitation, improvisation, flödesskrivning och kollaborativt skrivande. – Analys av andras utkast och färdiga framställningar. – Bearbetning av egna texter.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om skönlitterära texters uttrycksmedel i egen produktion av prosa och poesi på engelska, såväl fri som efter mönster. Dessutom är elevens produktion till viss del anpassad till genre. Eleven uttrycker sig med viss språklig säkerhet i egna texter och följer med viss säkerhet skriftspråkets normer för språkriktighet. Eleven använder med viss säkerhet den kreativa arbetsprocessen och andras analys för att utveckla sina skrividéer till färdig text. Eleven diskuterar dessutom översiktligt andras texter.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om skönlitterära texters uttrycksmedel i egen produktion av prosa och poesi på engelska, såväl fri som efter mönster. Dessutom är elevens produktion i huvudsak anpassad till genre. Eleven uttrycker sig med språklig säkerhet i egna texter och följer med säkerhet skriftspråkets normer för språkriktighet. Eleven använder med säkerhet den kreativa arbetsprocessen och andras analys för att utveckla sina skrividéer till färdig text. Eleven diskuterar dessutom utförligt andras texter.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om skönlitterära texters uttrycksmedel i egen produktion av prosa och poesi på engelska, såväl fri som efter mönster. Dessutom är elevens produktion anpassad till genre. Eleven uttrycker sig med god språklig säkerhet i egna texter och följer med god säkerhet skriftspråkets normer för språkriktighet. Eleven använder med god säkerhet den kreativa arbetsprocessen och andras analys för att utveckla sina skrividéer till färdig text. Eleven diskuterar dessutom utförligt och nyanserat andras texter.