title: Sjöfartsverkets kungörelse med föreskrifter och allmänna råd om buller på örlogsfartyg

text: Arbete skall planeras och bedrivas så att bullerexponeringen för dem som sysselsätts i verksamheten blir låg.

text: Om bullerexponeringen överstiger värdena i tabell 1 nedan skall åtgärder vidtas för att minska exponeringen. För detta ändamål skall ett tidsplanerat åtgärdsprogram utarbetas. Målet skall härvid vara att där så är möjligt nedbringa exponeringen under värdena i tabell 1. Åtgärdsprogrammet och de vidtagna åtgärderna skall dokumenteras. Dokumentationen skall kunna uppvisas för sjöfartsverket.

text: Tabell 1

text: * Ekvivalent ljudnivå beräknad under helt dygn 80 dBA Maximal ljudnivå (med undantag för impulsljud) 115 dBA ** Impulstoppvärde 140 dB

text: * 85 dBA för typisk arbetsdag om 8 timmar. ** Angiven storhet avser maximal C-vägd ljudtrycksnivå mätt med ett instrument med en stigtid mindre än 50 µs. Exponeringsvärdet skall ej tillämpas vid skjutning.

text: Om den som är sysselsatt i bullrande verksamhet av säkerhetsskäl kan behöva meddela sig med andra under arbetet, skall åtgärder vidtas så att detta kan ske.

text: För att ge möjlighet till återhämtning av hörseln skall minst 8 timmar per dygn tillbringas i utrymmen med ljudnivåer understigande 70 dBA.

text: För att erhålla möjligheter till vila och rekreation i bostadsinredningen skall ljudisoleringstal enligt nedanstående tabell 2 eftersträvas.

text: Tabell 2

text: Bostadshytt - bostadshytt Ia = 35 dB Korridor - bostadshytt Ia = 30 dB Mäss/dagrum - bostadshytt Ia = 50 dB WC/duschrum - bostadshytt Ia = 50 dB

text: Tekniska anordningar

text: Vid anskaffning av maskin eller annan teknisk anordning skall eftersträvas att välja den anordning som avger så lite buller som möjligt.

text: Maskin och annan teknisk anordning skall installeras och underhållas så att bullerexponeringen blir låg. Bullrande utrustning och komponenter skall så långt möjligt placeras i särskilt utrymme eller avskärmas för att begränsa bullerexponeringen.

text: Utrymmen ombord

text: Ett fartygsutrymmen skall disponeras med hänsyn till förekommande bullerkällor. Denna hänsyn skall även omfatta utrymmenas uppbyggnad och användning.

text: Där ljudnivån överstiger 85 dBA skall lämpliga och av arbetsgivaren tillhandahållna hörselskydd användas. Vid ingång till utrymme eller på plats där ljudnivå över 85 dBA förekommer skall varningsskylt uppsättas.

text: Mätningar

text: 1 0 § Vid nybyggnad, ombyggnad eller då risk föreligger att värdena i tabell 1 överskrids skall mätningar genomföras i den omfattning som erfordras för att klarlägga exponeringsförhållandena.

text: Hörselkontroller

text: Personal som exponeras för buller överstigande värdena i tabell 1, skall genom arbetsgivarens försorg ges tillfälle att genomgå hörselundersökning. Tidsintervallerna mellan undersökningstillfällena skall anpassas till rådande exponeringsförhållanden. Den undersökte skall informeras om undersökningsresultatet. Bestämmelserna i första stycket gäller inte vid enstaka överskridande av angivet exponeringsvärde för maximal ljudnivå respektive impulstoppvärde.

text: Övrigt

text: I bilagan till denna kungörelse ges allmänna råd i anslutning till föreskrifterna.

text: Sjöfartsverket kan medge undantag från bestämmelse i denna kungörelse om det är skäligt med hänsyn till fartygets konstruktion, användningsområde eller annan särskild omständighet.

text: Denna kungörelse träder i kraft den 1 januari 1989 och tillämpas första gången på örlogsfartyg, vilka kölsträckts sex månader efter dagen för ikraftträdandet. I fråga om örlogsfartyg, vilka är påbörjade eller färdigbyggda vid ikraftträdandet, gäller 1-4, 6-7 och 9-13 §§.

text: KAJ JANÉRUS

text: Bengt Erik Stenmark (Sjöfartsinspektionen)

text: Allmänna råd

text: Till 1 §

text: Det är inte möjligt att ange ett generellt samband mellan exponering, d. v. s. det buller som vederbörande utsätts för och besvärsupplevelse. Ofta kan även buller med låg nivå upplevas som mycket störande. Särskilt vid lägre ljudnivåer kan också känsligheten för den störande inverkan av buller variera avsevärt mellan olika individer. Det går därför inte att ange någon nedre gräns då bullerdämpande åtgärder inte längre är motiverade. En bedömning får därför göras från fall till fall och grundas bl. a. på besvärsupplevelse, talmaskering, aktuell ljudnivå, bullerexponeringens varaktighet och tekniska möjligheter att begränsa bullret. Det allmänna ändamålet med denna kungörelse är att åstadkomma åtgärder för att begränsa ljudnivåerna i olika utrymmen ombord och minska bullerexponeringen för att - skydda de ombordvarande från nivåer som kan ge upphov till hörselskada, - åstadkomma säkra arbetsförhållanden med hänsyn till behovet av talkommunikation och beslutsfattande samt möjligheten att uppfatta larmsignaler och - tillse att förhållandena inte uppfattas som tröttande eller koncentrationsnedsättande.

text: Till 2 §

text: Det är viktigt att varje ombordvarandes exponering för buller inte överstiger en ekvivalent ljudnivå beräknad över helt dygn av 80 dBA, d. v. s. Leq (24) 80 dBA. För definition av Leq (24) och dBA hänvisas till IMO * Res A 468 (XII) "Code on Noise Levels on board Ships". I fråga om impulsljud från skjutvapen hänvisas till vad som föreskrivs i Försvarets författningssamling (FFS). Förutom hörbart ljud i form av buller kan infraljud förekomma. Med infraljud avses ljud med frekvenser lägre än 22 Hz. Infraljud uppfattas endast i begränsad utsträckning av människans hörselorgan. Om infraljudet har hög nivå erhålls en viss reaktion. Vid frekvenser under ca 15 Hz upphör den tonala karaktären. En s. k. perceptionströskel har påvisats. En tröskelfunktion som direkt övergår i hörtröskeln. Vid exponering för infraljud stimuleras inte bara öronsnäckan utan hela innerörat med bl. a. balansapparaten, vilket eventuellt kan förklara att symptom som illamående, trötthet, diffusa obehagskänslor m. m. har satts i samband med infraljudexponering. Sambandet mellan uppmätta data för infraljudet och påverkan på människa är ännu inte tillfredsställande klarlagt. Infraljudsignaler under perceptionströskeln synes emellertid inte orsaka några besvär. Det är därför önskvärt att man eftersträvar en miljö där infraljudnivån inte väsentligen överstiger perceptionströskeln.

text: * Resolutionen A 468 (XII) har försäljningsnummer 814 82.05.E och kan beställas: IMO, Publications Section, 4 Albert Embankment, London SEI 7 SR.

text: Infraljud alstras i processer eller anläggningar där stora ytor eller luftmassor sätts i rörelse. Sådana infraljudkällor kan vara stora dieselmotorer, kolvkompressorer, ventilationsanläggningar och fordon. Hörselskydd kan normalt inte användas för att begränsa uppträdande besvär, dels p. g. a. hörselskyddens ringa dämpning av infraljud och dels p. g. a. att besvär vid infraljudexponering inte enbart uppstår till följd av påverkan på hörseluppfattningen.

text: Mittfrekvens Ljudtrycksnivå Exponeringsvärden för infraljud 1/3-oktavband (Hz) (dB)

text: 2 130 Angivna tabellvärden ligger 2,5 126 5-10 dB över perceptions- 3,15 122 tröskeln. Exponering för infra- 4 118 ljud med nivåer under dessa 5 114 värden torde normalt inte leda 6,3 110 till besvär. Vid kortvarig ex- 8 106 ponering torde normalt inte 10 102 heller högre värden medföra 12,5 98 besvär 16 94 20 90

text: Även ultraljud förekommer ibland i arbetslivet. Med ultraljud avses ljud med frekvenser över 18 000 Hz. Det kan inte uteslutas att skada kan uppstå på människans hörselorgan vid tillräckligt långvarig exponering för ultraljud med hög ljudtrycksnivå. Luftburet ultraljud med högre frekvenser än 200 000 Hz torde inte kunna utgöra något miljöproblem p. g. a. dess stora dämpning i luft. Det är ofta relativt enkelt att begränsa utstrålningen av ultraljud genom avskärmning eller inbyggnad. Även relativt enkla hörselskydd har normalt god dämpning i ultraljudsområdet.

text: Mittfrekvens Ljudtrycksnivå Exponeringsvärden för ultraljud 1/3-oktavband (Hz) (dB)

text: 20 000 105 Angivna värden avser ultraljudsnivåer som kan tillämpas vid be- 25 000 dömning av möjljg hörselskaderisk. till 115 Exponering för ultraljudsnivåer 200 000 under dessa värden torde normalt inte medföra hörselskaderisk. Vid kortvarig exponering torde inte heller något högre värden medföra hörselskaderisk.

text: Utrustning som arbetar med ultraljud kan alstra undertoner inom det hörbara frekvensområdet. Undertonerna kan upplevas som mycket irriterande. Dessutom kan de vid tillräckligt lång exponeringstid innebära risk för hörselskada om ljudtrycksnivån är tillräckligt hög.

text: Till 3 §

text: Möjligheterna att meddela sig med varandra kan ordnas på olika sätt som exempel kan nämnas radio- eller trådöverfört tal, signalering med hand- eller armrörelser samt utplacering av annan person inom hör- och talavstånd. Förekommer behov av kommunikation ofta och under längre tid, är det lämpligt att en permanent lösning ordnas. Örlogsfartyg har normalt ett interntelefonsystem med förgreningar till fartygets olika delar där inkoppling kan ske.

text: Till 4 §

text: För att uppnå fullgod vila erfordras normalt en ljudnivå på högst 55 dBA. Stillaliggande fartyg med ventilation och hamndiesel i drift bör därför ha en ljudnivå på högst 55 dBA i sov- och vilutrymmen. Med hänsyn till möjligheter till hörselvila och maximal vistelsetid/dag (med eller utan hörselskydd) kan fartyget indelas i bullerzoner med följande ljudnivåer:

text: Bullerzon A (Ljudnivå högst 70 dBA):

text: I utrymmen där det ställs krav på mycket god taluppfattbarhet, exempelvis radiohytt, bör ljudnivån ej överstiga 55 dBA. I utrymmen där det erfordras god taluppfattbarhet och god möjlighet att uppfatta akustiska signaler, exempelvis stridsledningscentral och navigationsutrymme, bör ljudnivån ej överstiga 65 dBA. Exempel på övriga utrymmen där det erfordras en ljudnivå understigande 70 dBA är mässar, hytter, kontrollrum och maskincentraler.

text: Bullerzon B (Ljudnivå högst 85 dBA):

text: Verkstäder är exempel på utrymmen där ljudnivån ej bör överstiga 75 dBA. För kontinuerligt bemannat maskinutrymme samt förråd är motsvarande värde 85 dBA.

text: Bullerzon C (Ljudnivå högst 105 dBA):

text: Bullerzon C omfattar utrymmen som kan beträdas med hörselskydd högst 8 timmar per dygn.

text: Bullerzon D (Ljudnivå högst 120 dBA):

text: Bullerzon D omfattar utrymmen dit tillträde endast får ske under en begränsad tid enligt följande: högst 30 min med hörselskydd och en ljudnivå om högst 120 dBA högst 90 min med hörselskydd och en ljudnivå om högst 115 dBA högst 4 tim med hörselskydd och en ljudnivå om högst 110 dBA

text: Bullerzon E (Ljudnivå högre än 120 dBA):

text: Bullerzon E omfattar utrymmen dit tillträde inte får ske utan att ljudnivån minskats i det aktuella utrymmet.

text: Till 5 §

text: Det erfordras god ljudisolering mellan utrymmen i bostadsinredning om samtal, musik eller annan verksamhet, som förekommer i intilliggande utrymme, inte skall uppfattas som störande. Index Ia=R'w för ljudisolering definieras enligt Svensk Standard SS-ISO 717/I. Kontroll av luftljudisolering utförs normalt enligt standardmetod angiven i International Standard ISO 140/III och ISO 140/IV eller Svensk Standard SS 02 52 54 jämte kompletterande anvisningar i Svensk Standard SS 02 52 52.

text: Till 6 §

text: Det är viktigt att utnyttja möjligheterna att välja mindre bullrande maskiner. Om det är motiverat kan köpare vid upphandling begära uppgifter om bulleregenskaperna. Vid val mellan i övrigt likvärdiga maskiner bör väljas den som ger upphov till minst buller. Detta gäller såväl vid inköp som vid inhyrning. På så sätt minskas behovet av åtgärder efter att maskinen är installerad. Åtgärder i efterhand kan bli kostsamma och ger i regel sämre resultat.

text: Till 7 §

text: Exempel på utrustning och komponenter som ofta kan placeras i särskilt utrymme är fläktar, pumpar, hydraulaggregat, transformatorer och kompressorer. Uppställningen behöver dock planeras med hänsyn till servicepersonalens bullerexponering. Om mera aggregat placeras i samma utrymme kan det vara lämpligt att vidta åtgärder så att alla aggregat i utrymmet kan stängas av samtidigt vid service. Det är viktigt att använda hörselskydd när arbete bedrivs innanför inbyggnader med bullrande maskiner eller utrustningar. Genom att montera vibrerande maskiner på fjädrande element, ofta i kombination med tunga fundament, kan ljudspridningen till omgivande delar av fartyget begränsas.

text: Till 8 §

text: Örlogsfartyg är vanligtvis kompakta och utrustade med kraftiga bulleralstrande framdrivningsmaskiner, pumpar, hydraulik- och ventilationssystem m. m. Fartygen är ofta bemannade med förhållandevis stor besättning. Lågfrekvent buller genererat av propellrarna är vanligtvis betydligt svårare att dämpa än det mer högfrekventa bullret. Detta innebär exempelvis att utrymmen i bullerzon A i princip inte kan förläggas akter om maskinrum utan att betydande bullerreducerande åtgärder vidtas. Det är angeläget att även i övrigt utnyttja utrymmena ombord med hänsyn till andra förekommande bullerkällor. Jämför vad som sägs om bullerzoner enligt 4 §.

text: Till 9 §

text: De bullerförhållanden som råder ombord i örlogsfartyg ger från hörselskadesynpunkt inte en helt riskfri arbetsplats. Vid ingång till utrymme eller vid arbete med anläggning eller större maskin som vid operatörsplats medför stadigvarande exponering för buller över 85 dBA skall skylt med texten: "RISK FÖR HÖRSELSKADA. ANVÄND HÖRSELSKYDD." eller motsvarande symbol vara uppsatt. I verksamhet som medför exponering för buller med höga ljudnivåer är det viktigt att hörselskydden bärs oavbrutet. Även korta avbrott i att använda hörselskydd minskar starkt den avsedda skyddsverkan. Det är dock önskvärt att verksamheten planeras så att "bullerpauser" ges då hörselskydden kan tas av. Även vid ljudnivåer omkring 75-85 dB kan användning av hörselskydd vara motiverad med tanke på att särskilt känsliga personer kan riskera hörselskada vid exponering för lägre nivåer. I utrymmen där ljudnivån överstiger 85 dBA skall lämpliga hörselskydd användas. Exponering för buller i utrymmen där hörselskydd erfordras skall inte överstiga 4 timmar kontinuerligt eller 8 timmar totalt per dygn. Vistelse i utrymmen med en ljudnivå om 105-120 dBA måste tidsbegränsas med hänsyn till ljudets karaktär och hörselskyddets dämpförmåga. Vistelse i utrymme med ljudnivåer överstigande 120 dBA skall normalt ej vara tillåtet. Varningsskylt skall finnas uppsatt. Förstärkt hörselskyddseffekt kan erhållas vid kombination av hörselgångspropp och hörselkåpa. Det är viktigt att val och utprovning av hörselskydd görs omsorgsfullt så att användandet ger så litet besvär som möjligt. Utprovning och information om användning av hörselskydd kan lämpligen ske i samband med de i 11 § föreskrivna hörselkontrollerna. Det är viktigt att hörselskydd underhålls väl och att t. ex. tätningsringar på hörselkåpor byts ut vid behov. Eftersatt underhåll kan allvarligt försämra hörselskyddens funktion. Smutsiga skydd kan dessutom orsaka klåda och infektioner. Föreskrifter beträffande hörselskydd återfinns i Försvarets författningssamling (FFS). Hörselskydden skall vara personliga.

text: Till 10 §

text: Bullermätning av hörbart ljud bör utföras enligt 3 kap. Sjöfartsverkets bestämmelser och rekommendationer (1973:A27) om skydd mot buller på fartyg.

text: Till 11 §

text: Kravet på hörselkontroller har till syfte att möjliggöra tidig upptäckt av begynnande hörselskada. Därmed kan olika åtgärder snabbt sättas in för att förhindra att skadan förvärras. Genom regelbundna undersökningar kan en påverkan spåras redan innan personen själv uppmärksammar att hörseln försämrats. Behovet av hörselundersökning torde i allmänhet kunna bedömas med

text: ledning av uppgifter om den exponering i form av ekvivalent ljudnivå som berörd personal utsätts för. Kortvariga ljud med hög ljudnivå eller högt impulstoppvärde ger kraftiga bidrag till förekommande ekvivalent ljudnivå. Detta medför att endast undantagsvis kommer uppgifter om maximal ljudnivå eller impulstoppvärde att ha avgörande betydelse för behov eller omfattning av hörselundersökning. Hörselundersökning genomförs första gången i samband med nyanställning. Därefter kan regelbundna undersökningar företas med ett till tre års intervall. Det längre tidsintervallet kan tillämpas vid ljudnivåer omkring 80-85 dB. Vid högre nivåer kan undersökningarna behöva upprepas oftare. Det är lämpligt att undersökning med audiometri omfattar frekvensområdet 500-8 000 Hz. Det är lämpligt att hörselvårdspersonal och berörda arbetstagare diskuterar resultatet av undersökningen, liksom val och riktig användning av hörselskydd. Vid hörselundersökning är det lämpligt att arbetstagare medför använt hörselskydd för kontroll. Föreskrifter för hörselundersökningar utfärdas av arbetsgivaren.


fs: sjofs

publisher: Sjöfartsverket

title: Sjöfartsverkets kungörelse med föreskrifter om ändring i sjöfartsverkets bestämmelser och rekommendationer (1973:A27) om skydd mot buller på fartyg

text: utfärdad den 2 juni 1988. SFH

type: stycke

type: rubrik

text: Sjöfartsverket föreskriver med stöd av

text: 6 kap. 13 § fartygssäkerhetsförordningen (1988:594)

text: i fråga om sjöfartsverkets bestämmelser och rekommendationer (1973:A27) om skydd mot buller på fartyg

text: dels att punkten 2.11 skall upphöra att gälla, dels att punkten 2.10 skall ha nedan angiven lydelse.

text: 2.10 Ombordanställda som uppehåller sig på ett arbetsställe eller en annan plats där bullernivån överstiger eller kan antagas överstiga 85 dB(A) skall tillhandahållas hörselskydd. Om någon regelmässigt utsätts för sådant buller skall han tilldelas personligt hörselskydd för bruk ombord.

text: Denna kungörelse träder i kraft den 1 juli 1988.

text: KAJ JANÉRUS Bengt Erik Stenmark (Sjöfartsinspektionen)

text: Utgivare: Johan Franson, Sjöfartsverket, Norrköping. ISSN 0347-531X

type: foreskrift


title: Sjöfartsverkets kungörelse med föreskrifter om befattningshavare med specialbehörighet för torrlasthantering vid transport av farligt gods i fartyg

text: Befattningshavare med specialbehörighet för torrlasthantering skall finnas på svenska torrlastfartyg, däri inbegripet svenska passagerarfartyg, som för last av följande slag: 1. last för vilken International Maritime Dangerous Goods Code (IMDG-koden), i sin lydelse med de av den internationella sjöfartsorganisationen (IMO) antagna ändringarna 1 - 25, skall tillämpas, dock inte last som avses i avsnitt 18, "Limited Quantities"; 2. last som är upptagen i bilaga A eller B till den sjätte upplagan av den inom IMO utarbetade Code of Safe Practice for Solid Bulk Cargoes (koden för fasta bulklaster); 3. last som kan bli flytande på sätt som beskrivs i anslutning till bilaga A till koden för fasta bulklaster. Det som föreskrivs i första stycket gäller också för fartyg som släpar eller skjuter en pråm med sådan last.

type: paragraf

text: Föreskrifter om fordringar för erhållande av specialbehörighet för torrlasthantering finns i förordningen (

text: ) om behörigheter för sjöpersonal. Föreskrifter om villkor för förlängning av giltighetstiden för specialbehörigheter finns i sjöfartsverkets kungörelse (

text: SJÖFS 1981:55

text: ) med villkor för förlängning av specialbehörigheter.

text: Om det på ett fartyg krävs en befattningshavare med specialbehörighet för torrlasthantering, skall denne finnas ombord i eller i närheten av fartyget vid planering och genomförande av lastning, under resa, vid lossning och vid rengöring från farliga lastrester.

text: En tjänstgörande befattningshavare med specialbehörighet för torrlasthantering skall bistå befälhavaren, dem som svarar för lasthantering och brandskydd samt skyddskommitté med skyddsombud med råd och

text: upplysningar om säkerheten och miljön vid hantering och transport av lasten. Befattningshavaren skall uppehålla sig ombord eller i sådan närhet av fartyget att han kan kontaktas om varje åtgärd eller inträffad händelse som rör lasten. Han får lämna fartyget under ett hamnuppehåll om säkerheten är tryggad på annat sätt, befälhavaren medgivit det och samråd skett med skyddskommittén eller ett skyddsombud.

text: Vid skifte av befattningshavare med specialbehörighet för torrlasthantering skall den frånträdande se till att den tillträdande får från säkerhets- och miljösynpunkt erforderliga upplysningar om lasten och det som har samband med denna.

text: Sjöfartsverket kan medge att föreskrifterna i denna kungörelse inte behöver tillämpas om det är skäligt med hänsyn till fartygets begränsade användningsområde, lastens beskaffenhet eller annan särskild omständighet.

text: Denna kungörelse träder i kraft den 1 oktober 1989, då sjöfartsverkets kungörelse (

text: SJÖFS 1977:5

text: ) om befattningshavare med behörighet att handha farlig last i 1 fartyg skall upphöra att gälla.

text: KAJ JANÉRUS

text: Bengt Erik Stenmark (Sjöfartsinspektionen)

text: SJÖFS 1977:5

text: uttages ur författningshandboken.

text: Utgivare: Johan Franson, Sjöfartsverket. Norrköping ISSN 0347-531


title: Sjöfartsverkets kungörelse med föreskrifter om handikapp- anpassning av passagerarfartyg

text: Passagerarfartyg som används i svensk inrikes trafik, för personbefordran mot ersättning, och som är inrättade för 100 eller flera passagerare och har kölsträckts år 1960 eller senare eller genomgår större ombyggnad skall handikappanpassas.

text: Passagerarfartyg, som har kölsträckts under åren 1960- 1983, skall vara handikappanpassade på det sätt som framgår av bilaga 1. Handikappanpassningen skall vara genomförd senast vid utgången av år 1992.

text: Passagerarfartyg, som har kölsträckts år 1984 eller senare eller genomgår större ombyggnad, skall vara handikappanpassade på det sätt som framgår av bilaga 2.

text: Undantag från dessa föreskrifter kan medges av Sjöfartsverket om det finns särskilda skäl. ________________

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 1992.

text: Lars Tygesen

text: Utgivare: Johan Franson, Sjöfartsverket, Norrköping ISSN 0347-531X

text: Bilaga 1

text: Handikappanpassning av passagerarfartyg, som har kölsträckts under åren 1960-1983

text: 1. Information om destination Där tillträde till fartyget sker skall genom fast eller lös skylt information ges beträffande fartygets destination samt tidpunkt för avgång. Siffror och bokstäver skall vara lätta att läsa och vara kontrastfärgade.

text: 2. Embarkering och debarkering

text: Beroende på fartygskonstruktion skall möjlighet finnas för rullstolsburna och andra rörelsehindrade passagerare att antingen manuellt eller med hjälp av lyftanordning eller liknande anordning komma av och på fartyget.

text: 3. Dörrar och dörrpassager Dörröppningar till passagerarutrymmen skall ha sådan bredd att en rullstol obehindrat kan passera. Dörrarna skall kunna spärras i öppet läge. Hinder av trösklar skall på lämpligt sätt elimineras genom till exempel en ramp eller fällbar tröskel. Samtliga trösklar skall vara kontrastmarkerade.

text: 4. Kontrastmarkering i trappa Kanterna på planstegen samt golvkanter vid trappa skall ha kontrasterande färg.

text: 5. Utrymme för rullstol Minst ett särskilt utrymme för rullstol skall anordnas per 100 passagerare så att en rullstolsburen resenär kan färdas med fartyget, sittande i sin rullstol. Rullstolen skall kunna ställas upp på ett betryggande sätt.

text: 6. Sittplatser Minst fyra procent av fartygets sittplatser, dock minst fyra platser, skall vara särskilt avsedda och markerade för handikappade passagerare. Sittplatserna skall utformas för rörelsehindrade så att tillräckligt utrymme finns samt vidare förses med lämpligt utformade och placerade handtag för att underlätta att sätta sig, sitta och resa sig. Handtagen skall vara kontrastmarkerade. Där erforderligt benutrymme saknas skall yttre sittplatsen mot mittgången vara uppfällbar så att plats kan beredas för exempelvis en strakbent person. Platsernas armstöd mot mittgången och eventuella mittarmstöd skall vara uppfällbara. Platserna skall finnas i nära anslutning till utrymningsvägar och toalett.

text: 7. Handtag och stöd För att underlätta en säker förflyttning i fartyget för handikappade skall trappor, gångar och passager vara försedda med kontrastmarkerade handtag och ledstänger.

text: 8. Toalett Stödhandtag i toalettutrymmen skall vara kontrastmarkerade.

text: 9. Information ombord Annonsering skall göras för varje brygga som trafikeras enligt turlista och på sådant sätt att såväl syn- som hörselskadades behov av information tillgodoses.

text: 10. Golvmaterial I trappor, gångar och passager skall golvmaterial med liten halkrisk användas. Golvfärg bör kontrastera mot övrig inredning.

text: 11. Belysning Belysningsstyrkan i fartyg skall uppgå till minst 200 lux, mätt i läsplanet en meter över golvet inom det av belysningen upplysta området.

text: 12. Åtgärder för allergiker Fartygs inredning skall så långt det är möjligt bestå av material som inte är allergiframkallande. I passagerarutrymme skall rökfri avdelning finnas. Resenär som medför pälsdjur skall genom skyltanordning eller på annat sätt anvisas särskild plats.

text: Bilaga 2

text: Handikappanpassning av passagerarfartyg, som har kölsträckts 1984 eller senare eller genomgår större ombyggnad

text: 1. Information om destination Där tillträde till fartyget sker skall, genom fast eller lös skylt, information ges beträffande fartygets destination samt tidpunkt för avgång. Siffror och bokstäver skall vara lätta att läsa och vara kontrastfärgade.

text: 2. Embarkering och debarkering Fartyg skall konstrueras och utrustas så att rullstolsburna och andra rörelsehindrade passagerare antingen manuellt eller med hjälp av lyftanordning, höj- eller sänkbar bog eller ramp eller liknande anordning kan komma av och på fartyget.

text: 3. Dörrar och dörrpassager Dörröppningar till passagerarutrymme skall ha sådan bredd att en rullstol obehindrat kan passera. Dörrarna skall kunna spärras i öppet läge. Hinder av trösklar skall på lämpligt sätt elimineras genom till exempel en ramp eller fällbar tröskel. Ramper och trösklar skall var kontrastmarkerade.

text: 4. Fotsteg Plan- och sättsteg skall vara utförda på sådant sätt, eller utrustas med sådana anordningar, att de underlättar handikappades förflyttningsmöjligheter och ger säkerhet med avseende på bl.a. steghöjd, stegdjup, halkrisk, belysning och färgsättning. Kanter på plansteg samt golvkanter vid trappa skall ha kontrasterande färg.

text: 6. Sittplatser Minst fyra procent av fartygets sittplatser, dock minst fyra platser, skall vara särskilt avsedda och markerade för handikappade passagerare. Sittplatserna skall utformas för rörelsehindrade så att tillräckligt utrymme finns samt vidare förses med lämpligt utformade och placerade handtag för att underlätta att sätta sig, sitta och resa sig. Handtagen skall vara kontrastmarkerade. Där erforderligt benutrymme saknas skall yttre sittplatsen mot mittgången vara uppfällbar så att plats kan beredas för strakbent

text: 8. Toalett Minst ett toalettutrymme skall vara handikappanpassat och dimensionerat för en resenär i rullstol. Stödhandtag i toalettutrymmen skall vara kontrastmarkerade.

text: 9. Information ombord Fartyg skall vara utrustat med sådan teknisk anordning att annonsering kan göras för varje brygga som trafikeras enligt turlista och på sådant sätt att synskadades behov av hörbar information tillgodoses. Hörselskadades behov av information skall också på lämpligt sätt tillgodoses, till exempel genom linjekartor eller skyltanordning.


text: SFH 1.1

text: beslutade den 5 februari 1992

text: Sjöfartsverket föreskriver med stöd av

text: 2 kap. 4 § fartygssäkerhetsförordningen (1988:594)

text: följande;

text: De ändringar till 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss (SOLAS 1974) som beslutades i London den 9 November 1988 genom antagandet av resolution 1 med bilaga och bihang och resolution 2 med bilaga (GMDSS) skall tillämpas på svenska fartyg i den utsträckning som anges i dessa resolutioner med bilagor och bihang. Vid tillämpningen av reglerna i 1988 års ändringar till SOLAS 1974 skall de föreskrifter som utfärdats av Sjöfartsverket för att fylla ut reglerna i 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss fortfarande gälla i den mån de inte strider mot de nya reglerna.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då kungörelsen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Sjöfartsverkets författningssamling.

text: BENGT ERIK STENMARK (Sjöfartsinspektionen)

text: Magnus Crutebo

text: Utgivare: Johan Franson, Sjöfartsverket, Norrköping ISSN 0347-531X


title: Sjöfartsverkets kungörelse med föreskrifter och allmänna råd om besättningens bostäder på fartyg m m

text: Denna kungörelse gäller bostäder, uppehållsrum och vissa arbetslokaler för ombordanställda på svenska fartyg som efter den 1 maj 1992 beställs vid nybyggnadsvarv, blir föremål för en omfattande ombyggnad, som berör de utrymmen denna kungörelse gäller, eller förvärvats från utlandet. Kungörelsen gäller inte fartyg med en största längd under 15 m, fiskefartyg eller nöjesfartyg.

text: Sjöfartsverket kan genom ett särskilt beslut medge undantag från dessa föreskrifter med hänsyn till ett fartygs storlek, begränsade eller särskilda användning eller annan särskild omständighet.

text: GODKÄNNANDE OCH DOKUMENTATION

text: Förhandling

text: Innan Sjöfartsverket avgör ett ärende om arrangemang, utformning och utrustning av bostäder, fritidsutrymmen och sådana arbetslokaler, för vilka kungörelsen gäller, skall de förhållanden ärendet avser ha varit föremål för förhandlingar mellan fartygets ägare eller redaren och de ombordanställdas organisationer enligt gällande lagstiftning och avtal. Förhandlingsprotokollen skall tillställas Sjöfartsverket genom fartygsägarens eller redarens försorg och skall ingå i verkets beslutsunderlag. Om förhandlingsparterna är överens om att undantag från denna kungörelses föreskrifter bör kunna beslutas av Sjöfartsverket skall det och skälen för det framgå av protokollen.

text: Då ett fartyg skall byggas eller bli föremål för en omfattande ombyggnad, som berör fartygets bostäder, uppehållsrum och arbetslokaler, som omfattas av denna kungörelse, skall följande handlingar ges in av beställaren, ägaren eller redaren i god tid innan arbetet påbörjas:

text: - Generalarrangement i såväl horisontell som vertikal projektion, skala 1:250 eller större.

text: - Inredningsritningar i skala 1:50 eller större. Ytstorleken för samtliga bostäder skall anges.

text: Det som föreskrivits i första stycket gäller även då ett fartyg skall inköpas från utlandet. I trängande fall får handlingarna ges in till Sjöfartsverket i efterhand.

text: ALLMÄNNA FÖRESKRIFTER

text: Bostäder, mässar och fritidsutrymmen skall placeras i nära anslutning till varandra.

text: På ett fartyg med en största längd över 50 m skall bostäderna vara placerade akter om det förliga kollisionsskottet och helt över sommarlastvattenlinjen.

text: Ett bostadsrum eller en hytt skall ha direkt förbindelse med tillhörande hygienutrymme och korridor.

text: Proviantrum, kök och mässar skall vara belägna i nära anslutning till varandra.

text: Förbindelseleder

text: Bostäder, mässar och dagrum får inte anordnas som genomgångsutrymmen.

text: Trappor

text: Trappor, som betjänar mer än två plan, skall vara vertikalt samordnade och belägna så att de kan nås med minsta möjliga gångavstånd från de skilda utrymmen, som de betjänar. Trappor bör vara anordnade långskepps och skall kunna användas även då fartyget o kränger 20 .

text: Avlopp

text: I livsmedelslokaler, hygienrum, omklädningsrum och andra utrymmen, där spill lätt uppkommer och daglig avspolning erfordras, skall tillräckligt antal golvbrunnar och/eller rännsten finnas. Golv i sådana utrymmen skall vara så doserade att avrinning kan ske även vid ogynnsam slagsida och trim. Samtliga avlopp från sjukvårdsutrymmen skall ledas till avlopp för svartvatten.

text: Klimat

text: Bostadsutrymmen och arbetslokaler skall vara tillfredsställande isolerade mot värme och kyla. Isoleringen skall vara utförd så att köld- och värmebryggor undviks. Där så erfordras skall åtgärder mot kallras vara vidtagna.

text: Uppvärmning

text: I sovrum, mäss, dagrum, arbetsrum, kontor och liknande utrymmen skall finnas uppvärmningsanordning med tillräcklig kapacitet. På ett fartyg med en största längd av 24 m eller mer skall finnas en central uppvärmningsanordning.

text: Ventilation

text: Ventilationsanordning för bostadsutrymmen och arbetslokaler skall vara naturlig eller mekanisk. På fartyg med en största längd av 50 m eller mer skall dock en sådan ventilationsanordning vara mekanisk.

text: Sjukhytt skall om möjligt ha separata ventilationskanaler, avsedda endast för sjukhytten. Om det inte är praktiskt möjligt att anordna separata ventilationskanaler skall backventiler insättas i ventilationskanaler för sjukhytt.

text: Fartyg som innehar fartcertifikat för inskränkt oceanfart eller vidsträcktare fart skall vara utrustat med luftkonditioneringsanläggning av tillräcklig kapacitet.

text: Buller och vibrationer

text: Bostadsrum och fritidsutrymmen skall placeras i den del av fartyget där störande buller från de huvudsakliga bullerkällorna såsom propeller, framdrivningsmaskineri och hjälpmaskineri kan förväntas få minsta inverkan. Bostäder får inte placeras omedelbart ovanför propeller. Bostäder skall placeras så att stegljud från gångstråk och andra störande ljud från närliggande utrymmen får minsta möjliga inverkan.

text: Belysning

text: Fartygets besättningsutrymmen skall vara försedda med godtagbar elektrisk belysning. Bostäder, mässar och dagrum skall därutöver ha tillgång till godtagbart dagsljus.

text: Materialkrav

text: Material i väggar, tak och golv skall vara av lämplig kvalitet och lätt att rengöra.

text: Takhöjder

text: Alla lokaler och förbindelsevägar där personer normalt står eller går skall ha följande fria höjd.

text: Längd Takhöjd

text: Största längd 100 m eller mer 2050 mm " 50 m eller mer men <100 2000 mm " 24 m eller mer men < 50 1950 mm " 15 m eller mer men < 24 1900 mm

text: Armaturer, brandalarm och liknande får inte sticka ner under den föreskrivna fria höjden annat än inom ett område som begränsas av en linje som dras från en punkt 200 mm ut från ett skott till en punkt 200 mm ned från ett tak.

text: Skydd mot skadedjur och insekter

text: Om det erfordras skall anordningar vara vidtagna så att skadedjur och insekter inte kan komma in i bostäderna.

text: Interntelefoner

text: På ett fartyg med en största längd över 50 m skall bostäder, fritidsutrymmen och arbetslokaler vara utrustade med telefonapparater anslutna till ett centralt interntelefonsystem. Varje apparat som är ansluten till systemet skall vara anordnad för tvåvägskommunikation med varje annan apparat som hör till systemet.

text: BESÄTTNINGSUTRYMMEN

text: Bostäder

text: Varje ombordanställd i fartygets största besättning som bor ombord skall ha en egen bostad med tillhörande hygienutrymme. Bostaden skall, hygienutrymmet oräknat, ha minst följande golvyta.

text: Längd Golvyta, m

text: Största längd 100 m eller mer 7 " 50 m eller mer men < 100 m 6 " 24 m eller mer men < 50 m 5 " 15 m eller mer men < 24 m 3

text: Vid beräkning av golvytan får, förutom den del som är fri från möbler, även inräknas sådan del som upptas av sovplats, skåp, byrå eller sittplats. På ett fartyg med en största längd om 100 m eller mer skall då det kan genomföras bostaden för befälhavaren, överstyrmannen, maskinchefen och förste maskinisten bestå av sovhytt och dagrum.

text: Om det förekommer att lotsar, reparatörer och andra personer medföljer fartyget skall lämpliga utrymmen finnas för dessa.

text: På fartyg med en största längd under 24 m behöver varje bostad inte ha hygienutrymme om ett allmänt omklädningsrum anordnas enligt 27 §.

text: En bostad för en ombordanställd skall ha lämplig möblering för vila, avkoppling, samvaro, läsning, skrivning och småsysslor.

text: Omklädningsrum, hygienutrymmen

text: På fartyg med en största längd över 50 m skall det finnas minst ett allmänt omklädningsrum. På ett fartyg med en största längd över 100 m skall ytterligare ett omklädningsrum finnas för tjänsten i maskin och i direkt anslutning till maskinrummet. Skilda omklädningsrum skall vid behov finnas för kvinnor och män.

text: Antalet dusch- och tvättrum i ett fartyg skall beräknas så att minst varje påbörjat 6-tal av fartygets besättning har tillgång till en dusch och två tvättställ.

text: Till tvättställ och dusch skall varmt och kallt vatten från dricksvattensystemet kunna tillföras genom blandkran.

text: Toaletter

text: Toalett skall finnas:

text: a. i direkt anslutning till en bostad enligt 23 § b. i direkt anslutning till sjukvårdsutrymme enligt 38 § c. i omedelbar närhet av maskinkontrollrum d. i omedelbar närhet av navigationsrum e. i närhet av kök för ekonomipersonal f. i närhet av fritidsutrymmen och mässar g. i närhet av kontor och representationsutrymmen h. på ett fartyg med en största längd över 50 m, för personal som inte tillhör fartygets besättning, lämpligt placerad i närhet av öppet däck eller lastrum.

text: Dörr till toalettrum får endast leda till förrum eller korridor om toaletten inte ligger i direkt anslutning till bostad. Toalettrum får endast ha gemensamt utförande med hygienutrymme som tillhör bostad.

text: Förvaringsutrymmen för arbetskläder

text: Särskilt låsbart utrymme skall finnas för förvaring av arbetskläder. Dessa förvaringsutrymmen skall vara placerade, i eller i omedelbar närhet till, allmänt omklädningsrum.

text: Om allmänt omklädningsrum inte finns skall förvaringsutrymme för arbetskläder placeras i närheten av men ej i bostad. Särskilt anordnat bagagerum skall finnas. Sådant utrymme skall vara låsbart och vara av sådan storlek att fartygets största besättning samtidigt kan förvara sitt bagage där. Ovannämnda utrymmen skall finnas i mån av behov.

text: Tvättstuga, klädvård

text: En tvättstuga med lämplig utrustning för klädvård skall finnas. Vid behov skall det finnas ett torkrum.

text: Mässar

text: Ett särskilt utrymme, mäss, skall finnas för måltider. Mässen skall vara av tillfredsställande storlek och rymma fartygets största besättning, inklusive serverings- och övrig servicepersonal, ökad med 20 procent. Om besättningen är större än 40 personer får dock minsta antalet platser i mässen beräknas enligt formeln 35 + besättningens antal dividerat med 3. På ett fartyg med en största längd mindre än 50 m och där utrymme saknas för särskild mäss kan denna anordnas i anslutning till dagrum.

text: Dagrum

text: På fartyg med en största längd över 50 m skall särskilt dagrum avsett för besättningens fritid finnas. Vid planering av utformning och utrustning av dagrum skall komfort och trivselfaktorer vara styrande mål.

text: Fritidsutrymmen på öppet däck

text: Det skall finnas minst en plats av tillräcklig storlek på öppet däck där de ombordanställda kan vistas under fritid.

text: Övriga fritidsutrymmen

text: På fartyg med en största längd över 100 m skall vid behov finnas särskilda fritidsutrymmen som är lämpliga för hobbyaktiviteter, spel, idrott eller annan liknande verksamhet.

text: Sjukvårdsutrymmen

text: På fartyg med en bruttodräktighet om mellan 200 och 500 skall finnas ett behandlingsrum, om det är rimligt och genomförbart. På fartyg med en bruttodräktighet om minst 500 skall finnas ett behandlingsrum. På fartyg med en bruttodräktighet om minst 500 och med en besättning på minst 15 personer som regelmässigt sysselsätts i resor med mer än 3 dygns varaktighet skall finnas ett behandlingsrum och ett sjukförläggningsrum. Behandlingsrummen och sjukförläggningsrummet får utgöras av ett gemensamt sjukvårdsutrymme. Till ett sjukvårdsutrymme skall separat hygienutrymme finnas.

text: Telefonhytt

text: En särskilt avskärmad och ljudisolerad telefonhytt eller annat avskilt utrymme för de ombordanställdas privata utgående telefonsamtal skall finnas på fartyg med en största längd över 50 m. Telefonhytt behövs inte om samtalen kan kopplas till bostadshytterna.

text: Bryggpentry

text: På ett fartyg med en största längd över 100 m skall pentryutrustning finnas i anslutning till navigationsrum eller manöverbrygga. Vid behov skall sådan utrustning också finnas i anslutning till maskinkontrollrum.

text: KONTOR OCH LIKNANDE UTRYMMEN

text: Kontor

text: På ett fartyg med en största besättning av minst tolv personer skall kontor för fackligt arbete och skyddskommittéverksamhet finnas. På fartyg med en största längd över 50 m men mindre än 100 m skall minst ett gemensamt kontor finnas för tjänsten på däck och i maskin. På fartyg med en största längd av 100 m eller mer skall följande kontor finnas:

text: a. ett för tjänsten på däck b. ett för tjänsten i maskin c. ett för tjänsten inom ekonomiavdelningen. Dessa kontor kan samordnas inom samma utrymme.

text: SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR FARTYG DÄR BE- SÄTTNINGEN INTE BOR OMBORD

text: På fartyg där besättningen, eller delar av denna, inte bor ombord skall en särskild mäss finnas om detta inte lämpligen kan anordnas i land. Dessutom skall vid behov finnas utrymme för förvaring av arbetskläder och dusch/duschar samt toalett. Antalet sittplatser i uppehållsrum samt rummets storlek och funktion skall anpassas till den största besättning som samtidigt kan komma att arbeta ombord likväl som till fartygets storlek och sysselsättning. Sådant uppehållsrum skall innehålla, förutom bord, stolar eller liknande sittplatser, även kokplatta, kylskåp samt diskho med tappkran för varmt och kallt dricksvatten. På ett fartyg där enstaka övernattningar förekommer skall

text: a. avskild och avskärmad sovplats för varje ombordvarande finnas b. belysning vara anordnad enligt 18§ c. bostäder och andra för de ombordvarande upplåtna utrymmena vara tillfredsställande ventilerade och uppvärmda d. toalett och tvättutrymmen skall finnas.

text: Denna kungörelse träder i kraft den 1 juni 1992 då föreskrifterna om bostäder för andra fartyg än fiskefartyg i Sjöfartsverkets kungörelse (SJÖFS 1970:A4) om bostäder och ekonomilokaler skall upphöra att gälla i vad avser fartyg som omfattas av denna kungörelse.

text: KAJ JANÉRUS

text: Bengt Erik Stenmark (Sjöfartsinspektionen)

text: Allmänna råd

text: Till 1 §:

text: I första paragrafen anges vilka fartyg kungörelsen gäller. I slutet av kungörelsen anges när den träder i kraft.

text: Till 3 §:

text: Paragrafen innebär inte några nya regler utan sammanfattar hur gällande regler och avtal om medbestämmande i arbetslivet bör användas i fråga om byggande mm av fartygs bostäder. De handlingar som ges in till Sjöfartsverket bör ha tillkommit genom behöriga förhandlingar med de berörda organisationerna. Ett vanligen förekommande arbetssätt vid projektering av nya fartyg är att bilda en projektgrupp där företrädare för de ombordanställda ingår. Det är naturligtvis en fördel om resultatet från en sådan projektgrupps arbete kan ligga till grund för Sjöfartsverkets bedömning. Det bör då göras klart om projektgruppens arbete av berörda parter anses likvärdigt med ett förhandlingsresultat. I fråga om s k gemensamma mässar och andra utrymmen lämnas följande upplysningar (se också anvisningar till 33§).

text: Sverige har ratificerat ILO:s båda konventioner (nr 92) angående besättningens bostäder på fartyg (reviderad),1949 och (nr 133) om besättningens bostäder ombord på fartyg (tilläggsbestämmelser), 1970. Av dessa konventioner är endast den första i kraft internationellt. Den senare bör ändå tillämpas på svenska fartyg.

text: ILO-konventionen nr 92, artikel 1 mom 5

text: "Vidare må i fråga om vilket som helst fartyg avvikelser göras från före-

text: skrifterna i avd. III i konventionen,

text: därest vederbörande myndighet, efter hörande av redarsammanslutningarna och/eller redarna ävensom de erkända bona fide sjöfolksorganisationerna, finner avvikelserna erbjuda fördelar av sådan art att förhållandena i det stora hela icke bliva mindre gynnsamma än vid full

text: tillämpning av konventionens bestämmelser;

text: dylika avvikelser skall medlemsstaten i detalj meddela Internationella arbetsbyråns generaldirektör, som skall underrätta medlemmarna av Internationella arbetsorganisationen."

text: ILO-konventionen nr 133, artikel 1 mom 6

text: "I fråga om vilket som helst fartyg får dock likaså avvikelser göras från varje föreskrift, som är tillämplig enligt artikel 3 i denna konvention, om vederbörande myndighet, efter hörande av redarsammanslutningarna och/eller redarna samt de om-

text: bordanställdas bona fide organisationer,

text: är övertygad om att avvikelserna som gjorts medför fördelar av sådan art att förhållandena i det stora hela ej blir mindre gynnsamma än de skulle bli vid tillämpning av konventionens bestämmelser i full utsträckning. Närmare detaljer om alla sådana avvikelser skall berörd medlem meddela Internationella arbetsbyråns generaldirektör."

text: Till 5 §:

text: Denna paragraf antyder målsättningen för planering och arrangemang av bostäder, mässar och fritidsutrymmen. Man bör sträva så långt som möjligt att uppnå målsättningen d v s bästa möjliga rumssamband. Det är en bedömningsfråga om man uppnått målet eller ej. De praktiska möjligheterna att uppnå det på ett enskilt fartyg blir därvid vägledande.

text: Till 6 §:

text: Denna paragraf syftar närmast på bostäder i skrovets främre del. Denna lösning är nu ovanlig på större moderna fartyg. På större passagerarfartyg förekommer däremot att bostäder i en hög överbyggnad på grund av dennas lutning kan komma att ligga för om kollisionsskottet. En

text: sådan placering har inte ansetts strida mot innehållet i paragrafen.

text: Till 8 §:

text: Av 8 § framgår att proviantrum, kök och mässar bör vara belägna i nära anslutning till varandra. Anledningen är att man genom ett s k lämpligt rumssamband önskar åstadkomma goda arbetsförhållanden genom att onödiga transporter och "spring" kan undvikas. Ett bättre rumssamband erhålls också om dessa utrymmen kan ligga i ett och samma plan. Om denna lösning inte kan användas, t ex på stora färjor bör man utjämna planskillnader med lämpligt belägna transportanordningar.

text: Till 9 - 10 §:

text: Trivseln bland de boende påverkas positivt om man kan påverka utformningen av sin närmiljö. Bostäderna bör därför utformas så att detta är möjligt så långt de praktiska möjligheterna med hänsyn till fartygets konstruktion medger detta. Där det är genomförbart bör detta också innebära möjligheten att ändra planlösningen då det kan ske, t ex vid ombyggnad eller reparation av flera utrymmen på en gång. Bostäder bör vara placerade där de minst påverkas av fartygets rörelser i sjöhävning. Väderdäck och andra däck som används som trafik- eller gångstråk bör vara utformade eller försedda med beläggning så att buller genom "stegljud" minimeras. Kontor och representationsutrymmen bör placeras i nära anslutning till varandra och avskilt från bostäder och fritidsutrymmen.

text: Till 12 §:

text: Tillfredsställande isolering mot värme eller kyla uppnås med en värmegenomgångskoefficient enligt formeln i Standarden SS-ISO 7547.

text: Till 13 §:

text: Tillräcklig kapacitet hos installationen föreo ligger om temperaturen kan hållas vid + 22 C vid o en uteluftstemperatur av - 15 C. En uppvärmningsanordning bör vara så anordnad att värmen i erforderlig utsträckning sprids i rummet och så att risk eller obehag inte uppstår. Temperaturskillnaden mellan golv och o tak får inte överstiga 5 C. En uppvärmningsanordning får inte placeras i besvärande närhet av sovplats. Den bör vara försedd med erforderligt skydd mot beröring. En uppvärmningsanordning får inte kunna medföra koloxidfara. Där så erfordras bör en anordning för att öka luftfuktigheten finnas.

text: Till 14 §:

text: Gångar och korridorer bör anordnas så sambandet mellan de utrymmen de förbinder blir det bästa möjliga. De bör därför göras så korta som möjligt med ett enkelt och sammanhållet kommunikationsnät. Då gångar och korridorer färgsättes bör man använda färger som underlättar orienteringen kompletterad med andra särskiljande åtgärder. Ventilationsanordning för bostadsutrymmen och arbetslokaler bör kunna ge tillfredsställande luftväxlingar även när dörrar och fönsterventiler är stängda. Om luftväxling endast sker genom självdrag bör genomloppsarean för såväl tilluftsöppning som frånluftsöppning vara minst 30 kvadratcentimeter för varje person som rummet är avsett för. Vid mekanisk ventilation bör antalet luftväxlingar per timme uppgå till minst tre (tilluft) i sovrum, pentry, mässrum, samlingsrum och liknande samt i arbetsrum, såsom kontor, radiohytt och navigationshytt. Följande friskluftsmängder måste dock innehållas för dessa lokaler:

text: 60 m friskluft per timme för 1 person 75 " " " " " 2 personer 90 " " " " " 3 personer 105 " " " " " 4 personer 25 " " " " " per person när rummet är avsett för flera än 4 personer

text: Antalet luftväxlingar i nedannämnda utrymmen bör vara minst följande:

text: 10 (frånluft) i klosettrum, tvättrum och rum för klädvård (sanitära utrymmen), 20 (frånluft) i kök och om erforderligt i annan beredningslokal. Tilluft- och frånluftöppningar för luftväxling, såväl mekanisk som naturlig, bör vara så placerade att det ventilerade utrymmet erhåller tillfredsställande luftcirkulation och jämn temperatur samt att drag ej uppkommer. Tilluft- och avluftöppning får ej vara placerad i omedelbar närhet av sovplats. Frånluftkanal från toalett med naturlig ventilation bör leda direkt till uteluft. Frånluftkanal från toalett med mekanisk ventilation får ej stå i förbindelse med annan frånluftkanal än från annan toalett, våtutrymme, städskåp eller liknande utrymme. I ventilationssystem med värmeväxlare för värmeåtervinning, får frånluften från toaletter användas, under förutsättning att värmeväxlaren är så konstruerad att frånluften ej kan komma in i tilluftkanalerna.

text: Frånluftkanal från toalett och liknande utrymmen får ej anslutas till annan frånluftkanal utan bör dras separat fram till värmeväxlaren.

text: Till 16 §:

text: Vid beräkning av luftkonditioneringsanläggningens kapacitet samt det minsta luftflödet bör i standard SS-ISO 7547 angivna konditioner och beräkningsunderlag användas.

text: Till 17 §:

text: Fordringarna enligt 17 § innebär bl a att man inte kan placera bostadsutrymmen och fritidsutrymmen intill utrymme eller plats med bullerkälla av betydelse om man inte genom tekniska åtgärder kan reducera betydelsen av bullerkällan. Jourlarm bör vara så anordnat och inställt att det inte stör kringliggande hytter.

text: Till 18 §:

text: Vad som avses med godtagbar belysning, kan bedömas med hjälp av de riktlinjer och rekommendationer som anges i Ljuskulturs publikation BELYSNING INOMHUS eller annan likvärdig publikation. BELYSNING INOMHUS kan rekvireras från Ljuskultur, Box 5512, 114 85 Stockholm. Tel: 08-6675834. Med godtagbart dagsljus avses ett sådant förhållande att vanligt tidningstryck vid full dager utan svårighet kan läsas av en person med normal synskärpa. För att erhålla ett godtagbart dagsljus krävs i normala fall att fönsterventilens ljusöppning är minst 0,125 m för varje bostadshytt. För mässar och dagrum krävs en sammanlagd ljusöppning som är minst 0,05 m gånger antalet personer som utrymmet är avsett för. Möjligheterna att fördela ljusöppningen på flera fönsterventiler bör beaktas. På passagerarfartyg med stora besättningar kan ljusöppningens storlek och fönsterventilernas antal behöva bli föremål för särskilda överväganden. Regler om nödbelysning finns i Sjöfartsverkets kungörelse (1971:A15) om elektrisk anläggning och utrustning på fartyg. På större passagerarfartyg kan kraven på dagsljus i alla de utrymmen som nämnts i paragrafen vara svåra att följa. Det kan därför i vissa fall komma i fråga att Sjöfartsverket meddelar eftergift från dessa krav.

text: Till 19 §:

text: Väggar och tak i hygienutrymmen, tvättstuga, omklädningsrum, toaletter och liknande utrymmen bör vara av lämplig våtrumskvalitet.

text: Golv och trappsteg i (ekonomilokaler) hygienutrymmen, tvättstuga eller annorstädes där fukt och spill kan förorsaka halkrisk bör vara vattentäta och ytsträva varvid bör beaktas att ytsträvheten inte försvårar nödvändig rengöring. Golvbeläggningen i sådana utrymmen bör vara uppdragen minst 100 mm mot vägg och så ansluten att vatten inte kan rinna under golvbeläggningen.

text: Till 23 §:

text: De i paragrafen angivna ytorna är normalytor som inte får underskridas utan särskilt medgivande från Sjöfartsverket. En god bostadshytt är emellertid beroende av flera faktorer som sammantaget leder till en god funktion hos hytten. En hytt med mindre golvyta kan ha bättre kvalitet än en sämre planerad hytt med större golvyta. Ibland gäller det att få in ett antal bostadsrum och andra utrymmen i en given del och volym av ett fartyg. Det kan då ibland visa sig att den bästa lösningen blir att ta något av en eller flera hytters golvyta för att optimera boendemiljön generellt. Sådana lösningar bör kunna godtas av en myndighet och berörda parter. Kravet på egen hytt kan i vissa fall efterges vid säsonger då stora passagerarfartyg behöver extra personal.

text: Till 26 §:

text: På fartyg där man skiftar besättning med ett sådant mönster att de olika besättningarna lämpligen förvarar sina tillhörigheter ombord medan de är lediga måste de särskilda förvaringsbehov detta föranleder också beaktas. Möblering och utrustning i bostad (rumsinnehåll) bör ha följande omfattning:

text: a. säng för madrass med måtten 2000 mm x 900 mm b. garderob, hylla, backskåp och hängare för ytterkläder c. smärre låsbart skåp d. allmän belysning och platsbelysning vid skrivplats och sängens huvudända e. bokhylla f. plats för radio och bandspelare g. skrivplats med stol, papperskorg h. spegel i. gardiner och i sovutrymme rullgardin eller persienn eller liknande utrustning j. sittplats för två personer (soffa eller fåtöljer). Soffan bör vara bäddbar och placerad o 90 vinkel i förhållande till sängen, då utrymmet tillåter. Hygienutrymmen i direkt anslutning till hytt bör innehålla:

text: a. handtvättställ

text: b. toalett c. spegel d. dusch e. toalettskåp f. toalettpappershållare g. väggfast papperskorg. I övrigt bör standarderna VIS 963 och VIS 964 beaktas.

text: Till 27 §:

text: Omklädningsrum för flera personer bör ha följande innehåll:

text: a. dusch eller duschar b. ett eller flera tvättställ c. väggfasta toalettskåp vid behov d. spegel e. väggfast papperskorg. Omklädningsrum för ekonomipersonal behandlas i föreskrifterna om ekonomilokaler i Sjöfartsverkets kungörelse vars fortsatta tillämpning framgår av övergångsbestämmelserna till denna kungörelse.

text: Till 28-29 §:

text: Varmvatten till tvättfat och dusch bör ha en o o temperatur av minst 45 och högst 65 C.

text: Till 30 §:

text: Toalettrum eller i förekommande fall förrum till klosettrum bör ha följande utrustning:

text: a. handtvättställ med varmt och kallt vatten b. handduk eller annan anordning för torkning av händerna c. toalettpappershållare d. väggfast papperskorg e. behållare för sanitetsbindor. Dörr till toalettrum bör kunna reglas från insidan men bör kunna nödöppnas från utsidan.

text: Till 31 §:

text: Klädskåp bör ha en höjd av minst 1,75 m och en yta av minst 0,6 x 0,5 m .

text: Till 32 §:

text: Tvättstuga bör ha följande utrustning:

text: a. tvättmaskin b. torktumlare eller torkskåp c. strykjärn och strykbräda d. tvättkar med tappställe för varmt och kallt vatten. Används tvättstuga och torkanordningar till fartygstvätt bör tvätt- och torkkapacitet samt de berörda utrymmenas storlek utökas i

text: erforderlig grad. Sköts fartygstvätten ombord bör mangel finnas.

text: Till 33 §:

text: Som tidigare omnämnts i de allmänna råden till 3 § har Sverige ratificerat ILO-konventionerna nr 92 (1949) och nr 133 (1970), av vilka den sistnämnda ännu ej har trätt i kraft.

text: I fråga om mässar innehåller konventionerna de bestämmelser som framgår nedan.

text: ILO-konventionen nr 92 artikel 11

text: "1. Varje fartyg skall vara försett med

text: erforderliga mässrum.

text: 2. I fartyg om mindre än 1.000 ton skola

text: skilda mässrum finnas för: a) befälhavare och befäl; b) underbefäl och annat manskap.

text: 3. I fartyg om 1.000 ton eller mera skola

text: skilda mässrum finnas för: a) befälhavare och befäl;

text: b) underbefäl och annat manskap

text: tillhörande däckspersonalen;

text: c) underbefäl och annat manskap

text: tillhörande maskinpersonalen. Dock må:

text: 1) ett av de två mässrum, som avses för underbefäl och annat manskap, tilldelas underbefälet och det andra mässrummet

text: det övriga manskapet;

text: 2) ett enda gemensamt mässrum anordnas för underbefäl och annat manskap tillhörande däcks- och maskinpersonalen, i de fall redarsammanslutningarna och/eller redarna samt de erkända bona fide sjöfolksorganisationerna i fråga uttalat sig till förmån härför."

text: ILO-konventionen nr 133 artikel 7

text: " 1. Lämpligt beläget och ändamålsenligt möblerat fritidsrum skall finnas för befäl och för manskap. Där sådant rum ej är skilt från mässrum skall det senare vara så anordnat, möblerat och utrustat att det lämpar sig till att tjäna såsom fritidsrum."

text: Som framgår av den konventionstext som citerats ovan i allmänt råd till 3 §, kan man under vissa betingelser anordna gemensamma mässar och fritidsutrymmen för alla kategorier av ombordanställda. Kungörelsen utgår från att detta är det normala arrangemanget på svenska fartyg. Överläggningar i dessa frågor bör emellertid ske vid förhandling enligt 3 § i

text: kungörelsen. På fartyg med en största längd över 100 m och där endast en mäss enligt andra stycket anordnats bör en särskild arbetsmäss finnas. Denna bör vara särskilt anordnad för dem ombord som tillfälligt på grund av arbetsbelastning intar sin måltid under arbetstid och i arbetskläder. En arbetsmäss bör rymma minst hälften av fartygets driftsbesättning. Mäss bör anordnas med många och små bord. Planeringen bör ge möjlighet till viss avskildhet. Inredningsmaterial och möbler bör väljas för att underlätta rengöring och minska slitage. Ett pentry bör finnas i direkt anslutning till mäss. Pentryt bör ha minst följande innehåll:

text: a. kylskåp av tillräcklig storlek och om möjligt så placerat att dörren i stängt läge befinner sig i fartygets tvärskepps riktning b. värmeplatta c. isvattenfontän d. diskho med varmt och kallt dricksvatten.

text: Till 34 §:

text: Dagrummet bör ha sittplatser för fartygets största besättning eller på passagerarfartyg för minst 50 procent av besättningen.

text: Dagrum bör ha minst följande innehåll:

text: a. sittplatser för fartygets största besättning b. bokhylla c. TV-mottagare med videoutrustning d. rundradiomottagare e. kasettbandspelare. En bastu bör om möjligt finnas. Om bastu finns, bör en eller då det är lämpligt flera duschar finnas i anslutning till denna. Bastu bör anordnas så att betryggande säkerhet mot olycksfall erhålles. Beröringsskydd för heta ytor bör vara så utformade att de skyddar även vid sjöhävning.

text: Till 35 §:

text: Fritidsutrymmets storlek bör anpassas till fartygets storlek och driftsförhållanden och fartygets största besättning. Det bör vara avskilt från utrymmen för passagerare. Del av sådant utrymme bör i varma farvatten vara försett med soltak.

text: Till 39 §:

text: Pentryutrustning bör bestå av:

text: a. kaffebryggare

text: b. diskbänk med varmt och kallt vatten c. kylskåp, om möjligt så placerat att dörren i stängt läge befinner sig i fartygets tvärskeppsriktning.

text: Till 40 §:

text: Kontor för fackligt arbete och skyddskommittéverksamhet bör innehålla:

text: a. väggskåp med hyllor b. bokhylla av tillräcklig storlek c. skrivplats d. sammanträdesbord med sittplats för 4 personer (detta kan undvaras om annan sammanträdesplats ställs till förfogande) e. anslagstavla

text: Kontor enligt tredje och fjärde stycket bör innehålla följande:

text: a. minst en skrivplats med hurts b. besöksstol c. bokhyllor och förvaringsutrymmen av tillräcklig storlek d. anslagstavla. Representationsutrymmen bör anordnas för eventuella representationsuppgifter. Om annat utrymme ställs till förfogande bör utrustningen i kontoret minskas till att omfatta det då föreliggande behovet. I före kommande fall behövs endast ett särskilt förvaringsskåp. Då kontor för fackligt arbete inte fordras bör ett lämpligt skåp eller liknande finnas där behövliga böcker och handlingar kan förvaras.


title: den Sjöfartsverkets kungörelse med föreskrifter om tillämpningen av 1983, 1988 och 1989 års ändringar till 1974 års internationella konvention om säkerheten för SFH människoliv till sjöss

text: beslutade den 12 mars 1992

text: Sjöfartsverket föreskriver med stöd av

text: 2 kap. 4 § fartygssäkerhetsförordningen (1988:594)

text: att för fartyg, som omfattas av 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss, skall gälla 1983 års ändringar av kap. III som antogs den 17 juni 1983 av den internationella sjöfartsorganisationen (IMO) genom resolution MSC.6(48) och de ändringar av kap. III som antogs den 9 november 1988 vid konferensen om det globala maritima nöd- och säkerhetssystemet, genom resolution samt de ändringar av kap. III som antogs den 11 april 1989 genom resolution MSC.13(57). Vid tillämpningen av reglerna i 1983, 1988 och 1989 års ändringar till SOLAS -74 skall de föreskrifter som utfärdats av Sjöfartsverket för att fylla ut reglerna i 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss fortfarande gälla i den mån de inte strider mot de nya reglerna.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då kungörelsen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Sjöfartsverkets författningssamling.

text: BENGT ERIK STENMARK (Sjöfartsinspektionen)

text: Björn Carlgren

text: Utgivare: Johan Franson, Sjöfartsverket, Norrköping ISSN 0347-531X


title: Sjöfartsverkets kungörelse med föreskrifter om ändring av Sjöfartsstyrelsens kungörelse (1963:A10) angående installation av gasolförbrukande SFH apparater ombord i fartyg

text: Gasolapparat, som skall användas i fartyg, skall med tillhörande ventiler och övriga anläggningsdelar vara provade och godkända enligt lagen (

text: ) om teknisk kontroll.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 1994. Godkännande som meddelats före utgången av 1993 enligt 2 § i dess äldre lydelse skall äga fortsatt giltighet.

text: Roger Sundström


text: 1991 års ändringar till 1974 års internatio- 1.1 nella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss;

text: beslutade den 28 juni 1994.

text: Sjöfartsverket föreskriver med stöd av

text: följande. Följande ändringar till 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss (SOLAS- 74) som har antagits av den internationella sjöfartsorganisationen (IMO) skall tillämpas på svenska fartyg i den utsträckning som anges i resolutionerna. Resolution A.667(16), Recommendation on Pilot Transfer, antagen den 19 oktober 1989. Resolution MSC.22(59), Amendments to the International Convention for the Safety of Life at Sea, 1974, as amended, antagen den 23 maj 1991. Resolutionen skall tillämpas i följande delar - kap. II-2, - kap. V och - kap. VI. Vid tillämpningen av reglerna i 1989 och 1991 års ändringar till SOLAS-74 skall de föreskrifter som utfärdats av Sjöfartsverket för att fylla ut reglerna i konventionen fortfarande gälla i den mån de inte strider mot de nya reglerna.

text: LARS TYGESEN (Sjöfartsinspektionen)

text: Roger Sundström


title: Sjöfartsverkets kungörelse med föreskrifter om tillämpningen av ändringar till 1974 års internationella SFH konvention om säkerheten för människoliv 1.2.1.7 till sjöss

text: beslutade den 28 juni 1994.

text: Sjöfartsverket föreskriver med stöd av

text: följande. De tillägg till 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss (SOLAS-74), som antogs den 11 april 1989 av den internationella sjöfartsorganisationen (IMO) genom resolution MSC.13(57), skall tillämpas på svenska fartyg i den utsträckning som anges i resolutionen. Vid tillämpningen av reglerna i 1989 års ändringar till SOLAS-74 skall de föreskrifter som utfärdats av Sjöfartsverket för att fylla ut reglerna i 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss fortfarande gälla i den mån de inte strider mot de nya reglerna.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då kungörelsen enligt uppgift på den utkom från trycket i Sjöfartsverkets författningssamling, varvid Sjöfartsverkets kungörelse (

text: SJÖFS 1992:8

text: ) med föreskrifter om tillämpningen av 1983, 1988 och 1989 års ändringar till 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss skall upphöra att gälla i den del som berör resolution MSC.(13)57. Regel 7 i bilaga 1 till Sjöfartsverkets kungörelse (

text: SJÖFS 1990:23

text: ) med föreskrifter om transport till sjöss av farligt gods i förpackad form m.m. samt följande tillämpningsbestämmelser till Sjöfartsverkets kungörelse (

text: SJÖFS 1985:24

text: ) om brandskydd på fartyg som omfattas av 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss upphör samtidigt att gälla:

text: Kapitel II-2

text: Tillämpningsbestämmelserna till regel 15.2.6 15.2.7 37.1.4.1 sista stycket 38.1 sista stycket

text: 40.2 sista stycket 50.3.2 första meningen 53.1.1 sista stycket 53.2.1 sista stycket 54.2.3 sista stycket 55.5.

text: LARS TYGESEN (Sjöfartsinspektionen)

text: Krister Ingvarson

text: Utgivare:Johan Franson, Sjöfartsverket, Norrköping ISSN 0347- 531X


text: kungörelse (

text: ) med föreskrifter och allmänna SFH råd om dricksvatten på fartyg; 1.2.2.3

text: beslutade den 28 juni 1994.

text: Sjöfartsverket föreskriver med stöd av

text: 6 kap. 13 § första stycket 4 fartygssäkerhetsförordningen (1988:594)

text: att ikraftträdandebestämmelsen till Sjöfartsverkets kungörelse (

text: SJÖFS 1994:8

text: ) med föreskrifter och allmänna råd om dricksvatten på fartyg skall ha följande lydelse. Dessa föreskrifter och allmänna råd träder i kraft den 1 juli 1994, då Sjöfartsverkets kungörelse (1970:A15) om dricksvatten på fartyg skall upphöra att gälla i vad avser fartyg som omfattas av dessa föreskrifter och allmänna råd.

text: LARS TYGESEN (Sjöfartsinspektionen) Roger Sundström


title: Sjöfartsverkets kungörelse med föreskrifter och allmänna råd om SFH dricksvatten på fartyg

text: Denna kungörelse gäller hantering, lagring och produktion av dricksvatten på svenskt passagerarfartyg oavsett dräktighet och andra svenska fartyg, dock inte fritidsfartyg, med en bruttodräktighet av minst 20 som efter den 1 juli 1994 beställs vid nybyggnadsvarv eller genomgår en ombyggnad av dricksvattensystemet.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter används följande beteckningar med nedan angiven betydelse.

text: Dricksvatten Vatten som används till dryck, matlagning eller beredning av livsmedel samt rengöring av matlagningskärl och redskap eller av lokaler som används vid beredning eller förvaring av livsmedel samt vatten för personlig hygien.

text: Nöddricksvatten Konserverat dricksvatten som är en del av nödproviant för livbåtar och livflottar.

text: Råvatten Vatten som efter beredning kan användas som dricksvatten.

text: Tekniskt vatten Annat vatten än dricksvatten, såsom kylvatten

text: Havsvatten för motorer, matarvatten, spolvatten för toaletter, avsaltat vatten eller kondensat och kondensvatten från luftkonditioneringsanläggning.

text: Avsaltat vatten Vatten som erhålls från evaporator, genom omvänd osmos eller annan avsaltningsteknik som leder till en sänkning av salthalten.

text: Vattenbered- Anläggning för beredning av råvatten Ningsanläggning till dricksvatten.

text: Dricksvatten- Tankar och rörledningar med tillhörande system utrustning vilka innehåller eller distribuerar dricksvatten inom ett fartyg.

text: Allmänna bestämmelser

text: En kontroll av dricksvattnets kvalitet skall ske i samband med fartygets sjövärdighetsbesiktning och mellanbesiktning eller minst vartannat år samt vid misstanke om undermålig kvalitet. Vid undersökningen skall metoderna i 19 och 20 §§ Statens Livsmedelsverks 1 kungörelse (SLV FS 1989:30) om dricksvatten vara vägledande.

text: Processen vid beredning av dricksvatten skall säkerställa att vattnet blir tjänligt från kemisk och mikrobiologisk synpunkt. Råvatten skall vara av sådan beskaffenhet och tas ombord under sådana förhållanden att det kan beredas till dricksvatten. Havsvatten som skall avsaltas får inte tas in på plats där vattnet kan antas vara otjänligt för ändamålet.

text: Ett fartyg som används i annan trafik än enbart på europeiska hamnar nord om Brest eller på nordamerikanska hamnar skall ha godkänd reningsanläggning för dricksvatten.

text: En anläggning för desinfektion av dricksvatten ombord skall finnas när dricksvattnet framställs genom evaporering, omvänd osmos eller annan avsaltningsteknik o som har en arbetstemperatur under 100 C eller då dricksvatten tas ombord i hamn där vattnet efter ombordtagningen kan antas vara otjänligt såsom dricksvatten. Vid val av metod för desinfektion av vatten skall 9 § Statens Livsmedelsverks kungörelse om dricksvatten tilllämpas.

text: Ett dricksvattensystem skall vara tekniskt avskilt från annat system för att förhindra sammanblandning med tekniskt vatten. En dricksvattenledning får inte vara fast ansluten till ett länssystem. En blindfläns utgör inte en separation.

text: Varje större åtgärd som berör dricksvattensystemet skall antecknas. När dricksvatten tagits ombord skall tidpunkt, plats, mängd samt sättet för ombordtagningen antecknas. Anteckningarna skall föras i skeppsdagbok eller särskild liggare.

text: Konstruktion av dricksvattensystem.

text: Dricksvatten får endast ledas genom en rörledning eller en slang som uteslutande är avsedd för sådant vatten. En dricksvattentank skall placeras eller utformas så

text: 1 omtryck SLV FS 1993:35

text: att dricksvattnets temperatur inte höjs på grund av värme från angränsande utrymmen.

text: 1 0 § Ett intag för havsvatten till en avsaltningsanläggning skall vara så anordnat att avloppsvatten från fartyget inte kan komma in i anläggningen.

text: En dricksvattentank får inte direkt gränsa till en uppsamlingstank för avloppsvatten eller till en tank innehållande sådant ämne som kan inverka menligt på vattnets beskaffenhet. En manlucka för tillträde till en dricksvattentank i en fiskebåt får inte placeras i ett lastrum.

text: Ett rör som tillhör ett annat system får inte ledas genom eller till en dricksvattentank. Ett rör som ingår i ett dricksvattensystem får inte ledas genom en tank som tillhör ett annat system. Det som sagts i första och andra stycket gäller inte rör som är inneslutet i en rörtunnel eller en likvärdig anordning.

text: En dricksvattentank får inte gränsa direkt till en nitad bordläggning eller ett nitat däck. Fogar i en dricksvattentank skall vara av en dubbelsidig och kontinuerlig svetsfogtyp.

text: 1 4 § Ett dricksvattensystem skall vara tillverkat av sådant material som inte påverkar vattenkvaliteten.

text: En dricksvattentank skall kunna länsas helt genom en bottenventil eller en sugledning i tankens lägsta punkt.

text: En dricksvattentank skall vara lätt att rengöra.

text: Ett horisontellt beläget manhål skall ha en karm som är minst 50 millimeter hög. Över ett lutande eller vertikalt placerat manhål utan karm skall det finnas en horisontell skyddsplåt av minst 50 millimeters bredd.

text: 1 8 § Ett pejlrör och ett fyllnadsrör till en dricksvattentank skall ha en minsta höjd av 300 millimeter över däck eller tanktopp.

text: 1 9 § Ett pejlrör och ett fyllnadsrör till en dricksvattentank skall vara försett med vältätande och låsbart skruvlock. Locket skall vara väl fäst vid röret med en kedja för att förhindra beröring med däck eller tanktopp.

text: 2 0 § Ett pejlrör får ha gemensamt utförande med ett fyllnadsrör eller ett avluftningsrör till dricksvattentanken.

text: Ett fyllnadsrör till en dricksvattentank får endast stå i förbindelse med en dricksvattentank. Ett fyllnadsrör skall ha blå färgmarkering och vara varaktigt märkt med texten "Dricksvatten/Drinking water".

text: Ett luftrör från en dricksvattentank skall placeras så att sammanblandning med ventilationsluft från andra tankar eller inredning undviks. En öppning till ett luftrör skall vara försedd med en varaktig anordning som möjliggör tankventilation men förhindrar att insekter, förorenande ämnen och överbrytande sjö kan komma in i tanken.

text: 2 3 § Ett fartyg med en bruttodräktighet av minst 100 skall ha en anordning som möjliggör att vattennivån i en dricksvattentank kan mätas utan att vattnet kommer i beröring med händer, redskap eller annat föremål utanför

text: systemet.

text: En tappkran för annat vatten än dricksvatten får inte finnas i kök, pentry eller rum som används vid beredning eller förvaring av livsmedel eller rum för personlig hygien. En sådan tappkran får dock finnas i lastutrymme på fiskefartyg. En tappkran för annat vatten än dricksvatten skall vara märkt "Havsvatten/Sea water" eller "Tekniskt vatten".

text: Nöddricksvatten

text: 2 5 § Förpackat nöddricksvatten till livbåtar och livflottar skall tillverkas och förpackas under antiseptiska förhållanden. Förpackningarna får inte påverka vattnets kvalitet. De skall bytas när giltighetstiden löper ut.

text: 2 6 § Förpackningarna skall vara varaktigt märkta med tillverkarens namn och hemvist, tillverkningsdatum samt giltighetstid, tillverkningssats, förpackningens volym samt daglig rekommenderad konsumtion och texten "Nöddricksvatten/Emergency drinking water".

text: Vid besiktning av utrustning i livbåt och livflotte skall nöddricksvattnet stickprovskontrolleras med avseende på lukt, smak och grumlighet. Om vattenprovet visar sig vara dåligt skall hela förrådet av nöddricksvatten förnyas. 2 8 § En förpackning med nöddricksvatten packad i en livflotte skall utan att skadas kunna klara ett fall från flottens högsta tillåtna stuvningshöjd över vattenytan. Förpackningen får därvid inte skada övrig materiel packad i flottens container.

text: Tillverkare av nöddricksvatten skall föra journal över varje tillverkningssats. I journalen skall antecknas produktionsförhållanden och förändringar i tillverkningsprocessen eller förpackningsmaterialet.

text: Tillsyn

text: Vattenkvaliteten i dricksvattensystemet skall kontrolleras efter större underhållsarbeten.

text: En undersökning och bedömning av dricksvattenprov från fartygets vattenanläggning skall göras av laboratorium för dricksvattenundersökningar som godkänts av myndighet, certifierats eller på annat sätt godkänts vid kontroll.

text: 3 2 § En beskrivning över dricksvattensystemet samt en provtagningsplan utvisande var i systemet vattenprover tas, skall finnas ombord.

text: Är dricksvattnet otjänligt eller tjänligt med anmärkning skall orsaken klarläggas och bristerna snarast rättas till.

text: Undantag

text: Sjöfartsverket kan medge undantag från dessa föreskrifter.

text: Allmänna råd för hantering och drift av dricksvattensystem.

text: Ett fartygs storlek, konstruktion, utrustning och användningsområde m m varierar. De följande allmänna råden är därför inte tillämpliga på alla fartyg utan anger endast hur man lämpligen bör anordna dricksvattensystemet för att säkerställa en tjänlig dricksvattenkvalitet ombord.

text: 1. Ett fartyg bör vara utrustat med erforderliga slangar för dricksvattenhantering samt ett förvaringsskåp för slangarna och för pejlsticka med lina då sådana finns ombord. Förvaringsskåpet bör vara anordnat så att slang och lina kan förvaras upphängda och vara väl ventilerade samt från hygienisk synpunkt och i övrigt lämpligt placerade. Förvaringskåpet bör vara utmärkt med en skylt med texten "Dricksvattenutrustning/Drinking water equipment".

text: 2. Den rörledning från land och den fyllnadsslang ombord som används till att fylla en dricksvattentank bör spolas igenom noggrant innan tanken fylls.

text: 3. Vid fyllning bör största försiktighet iakttas för att förhindra att slang eller koppling med tillhörande packningsmaterial kommer i beröring med infekterade ytor eller annan orenlighet.

text: 4. En dricksvattentank bör regelbundet bottentömmas på kvarvarande vatten före bunkring av färskt vatten. Tiden mellan bottentömningarna är dock beroende av dricksvattenomsättningen. En bottentömning bör ske minst vid var tionde påfyllning eller varje månad.

text: 5. För att en dricksvattentank skall kunna länsas helt genom en sugledning i tankens lägsta punkt bör ledningen utgå från en försänkning i tankens botten.

text: 6. Ett dricksvattensystem som reparerats eller på annat sätt varit föremål för ingrepp bör desinfekteras genom renspolning med femprocentig kloraminlösning.

text: 7. Rengöring av en dricksvattentank sker lämpligen genom att en vattenlösning med en tillsats av en liter natriumhypoklorit per kubikmeter vatten pumpas runt i tanken. Proceduren bör upprepas två gånger. Denna procedur kan även användas vid rengöring av ledningssystemet. Avtappning bör då ske genom samtliga tappkranar. Om tankvolymen är stor eller om det kan anses minska åtgången av dricksvatten kan rundpumpningen ersättas med högtrycksspolning med femprocentig kloraminlösning och påföljande sköljning med dricksvatten.

text: 8. När en dricksvattentank skall ytbeläggas bör det före arbetet upprättas en arbetsbeskrivning som ger exakta instruktioner avseende förbehandling av arbetsytan, komponentblandning, applicering, härdningstid, härdningstemperatur samt efterbehandling i form av sköljnings- och lakningsprocedurer. Vid applicering av ytbeläggning måste tankens konstruktionsmaterial till alla delar uppfylla de temperaturvillkor som gäller för att uppnå ett fullgott härdningsresultat.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 1994 då 1 Sjöfartsverkets kungörelse (1970:A15) om dricksvatten på fartyg skall upphöra att.

text: BENGT ERIK STENMARK (Sjöfartsinspektionen)

text: Roger Sundström

text: 1 SJÖFS 1970:A15 uttas ur författningshandboken.

text: Utgivare: Johan Franson, Sjöfartsverket, Norrköping ISSN 0347-531X


title: Sjöfartsverkets kungörelse med föreskrifter om tillämpningen av 1994 SFH års ändringar till 1974 års internationella 1.1 konvention om säkerheten för människoliv till sjöss

text: beslutade den 10 oktober 1996.

text: Sjöfartsverket föreskriver med stöd av

text: 2 kap. 4 § fartygssäkerhetsförordningen (1988:594)

text: följande. 2 Tillägget av regel 15-1, till kap. V i 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss (SOLAS 1974), som beslutats den 23 maj 1994 av den internationella sjöfartsorganisationen (IMO) genom resolution MSC.31(63), skall tillämpas på svenska fartyg och utländska fartyg på svenskt sjöterritorium i den utsträckning som anges i resolutionen. Fartyg som omfattas av denna kungörelse och som är godkända enligt regelverk i andra medlemsstater inom den europeiska unionen godtas, under förutsättning att en likvärdig säkerhetsnivå uppnås genom dessa regelverk. ________________

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då kungörelsen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Sjöfartsverkets författningssamling.

text: JOHAN FRANSON (Sjöfartsinspektionen)

text: Magnus Crutebo

text: Jfr

text: rådets direktiv 83/189/EEG av den 28 mars 1983

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter (EGT nr L 109, 26.4.1983, s. 8, Celex 383L0189).

text: 2 Reglernas engelska text finns, tillsammans med en svensk översättning, i bilaga 1 och 2. Texterna på arabiska, kinesiska, franska, ryska och spanska finns tillgängliga hos FN:s internationella sjöfartsorganisation, International Maritime Organization (IMO).

text: Utgivare: Eva Westberg, Sjöfartsverket, Norrköping ISSN 0347-531X

text: Bilaga 1

text: MSC 63/23/Add.1 ANNEX 2 Page 5

text: Regulation V/15-1 - Emergency towing arrangements on tankers

text: 2 The following new regulation V/15-1 is added:

text: "Regulation 15-1

text: (a) For the purpose of this regulation, tankers include oil tankers as defined in regulation II-1/2.12, chemical tankers as defined in regulation VII/8.2 and gas carriers as defined in regulation VII/11.2.

text: (b) An emergency towing arrangement shall be fitted at both ends on board all tankers of not less than 20,000 tonnes deadweight as defined in regulation II-1/3.21 constructed on or after 1 January 1996. For tankers constructed before 1 January 1996, such an arrangement shall be fitted at the first scheduled dry-docking after 1 January 1996, but not later than 1 January 1999. The design and construction of the towing arrangement shall be approved by the Administration, based on the guidelines developed by the Organization*."

text: * Refer to the Guidelines on emergency towing arrangements for tankers adopted by the Maritime Safety Committee of the Organization by resolution MSC.35(63).

text: Bilaga 2

text: MSC 63/23/Tillägg 1 BILAGA 2 Sida 5

text: Regel V/15-1: Nödbogseringsanordningar på tankfartyg

text: Följande nya regel V/15-1 tillkommer:

text: "Regel 15-1

text: Nödbogseringsanordningar på tankfartyg

text: a) I denna regel avses med "tankfartyg" sådana tankfartyg som avses i regel II-1/2.12, sådana tankfartyg för kemikalier som avses i regel VII/8.2 och sådana gastransportfartyg som avses i regel VII/11.2.

text: b) En nödbogseringsanordning skall finnas i båda ändpartierna ombord på samtliga sådana tankfartyg på minst 20 000 dödviktston som avses i regel II- 1/3.21, byggda den 1 januari 1996 eller senare. På tankfartyg byggda före den 1 januari 1996 skall en sådan anordning monteras vid den första inplanerade torrdockningen efter den 1 januari 1996, dock senast den 1 januari 1999. Bogseringanordningens konstruktion och utförande skall godkännas av Administrationen på grundval av de av Organisationen* framtagna riktlinjerna."

text: * Se "Riktlinjer för nödbogseringsanordningar på tankfartyg", antagna av Organisationens sjösäkerhetskommitté genom resolution MSC.35(63).


title: Sjöfartsverkets föreskrifter om anmälan av trafik med höghastighetsfartyg

text: Dessa föreskrifter tillämpas på sådana höghastighetsfartyg som omfattas av förordningen (

text: ) om trafik med höghastighetsfartyg.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med följande begrepp: 1. Fartygsuppgifter: Uppgifter om fartygets namn, fartygstyp, signalbokstäver, IMO-nummer, hemort, bruttodräktighet, längd, bredd, största djupgående och högsta möjliga fart. 2. Vågnorm: En begränsning av våghöjden till maximalt 0,35 meters våghöjd på 3 meters vattendjup med en genomsnittlig vågperiod på 9 sekunder eller mer. Följande formel används för beräkning av vågnormen. Hh = 0,5 x v--(4,5/Th) Där Hh = den maximala våghöjden angivet i meter av de långperiodiska vågorna mätt på 3 meters vattendjup och i stilla vatten och, Th = den framkallade genomsnittliga vågperioden av de långperiodiska vågorna mätt i sekunder. 3. Fart- och ruttplan: en plan som visar fartygets planerade väg inom svenskt territorialvatten med angivande av farter och tidtabeller. Planen skall även innehålla förslag om var accelerations- och retardationssträckor skall förläggas. Fartygets färdväg skall i förekommande fall delas upp i nedan angivna fyra områden. Till planen skall bifogas sjökortsutdrag där uppgifterna har ritats in. 3.1 Allmänt fartbegränsade områden, hamnområden och områden där särskilda regler till skydd för säkerheten och miljön gäller. Fartyget skall i dessa områden framföras på ett sådant sätt att vågnormen inte överskrids. 3.2 Skärgård och andra strandnära områden där särskild säkerhetsoch miljöhänsyn skall iakttagas. Fartyget skall i dessa områden framföras på ett sådant sätt att vågnormen inte överskrids. 3.3 Områden med accelerationsssträckor och retardationssträckor där fartyget företar fartändringar som leder till att vågnormen överskrids. 3.4 Område i vatten som inte innefattas av punkterna 3.1, 3.2 och 3.3,

text: SJÖFS 1998:X

text: där fartyget kan framföras utan hänsyn till vågnormen.

text: Anmälan om trafik med höghastighetsfartyg

text: En anmälan om trafik med höghastighetsfartyg enligt

text: 2 § förordningen (1998:1355)

text: om trafik med höghastighetsfartyg skall innehålla följande uppgifter. 1. Fartygsuppgifter. 2. Förslag till fart- och ruttplan. 3. Förslag till hur informationen enligt

text: 6 § förordningen (1998:1355)

text: om trafik med höghastighetsfartyg skall utformas och hur informationen skall spridas, 4. Beräkningar från ett skeppstekniskt institut eller en skeppsprovningsanstalt som utvisar fartygets vågbildning vid olika farter i den ingivna fart- och ruttplanen. Beräkningarna skall särskilt utvisa att vågnormen inte överskrids i de områden som framgår av 2 § 3.1 och 3.2. Beräkningarna skall vid behov verifieras med mätningar utförda av ett skeppstekniskt institut eller en skeppsprovningsanstalt om Sjöfartsverket finner det påkallat.

text: En anmälan om trafik med höghastighetsfartyg skall inges till det sjötrafikområde inom vars område trafiken skall bedrivas. Skall trafiken bedrivas inom flera sjötrafikområden skall ansökan avseende hela rutten ges in till ett av sjötrafikområdena.

text: En anmälan om trafik med höghastighetsfartyg skall inges senast tre månader innan trafiken planeras påbörjas. För ett höghastighetsfartyg som under 1998 bedrivit trafik i en särskild rutt och som skall bedriva trafik i samma rutt under 1999 skall anmälan inges till Sjöfartsverket senast tre månader efter denna föreskrifts ikraftträdande. ________________ Denna författning träder i kraft tre veckor efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkom från trycket i Sjöfartsverkets författnings-samling.

text: ANDERS LINDSTRÖM

text: Göran Andersson (Sjötrafikavdelningen)