fs: tsfs

publisher: Transportstyrelsen

title: Transportstyrelsens föreskrifter om upphävande av Trafiksäkerhetsverkets föreskrifter (TSVFS 1978:9) om utrustning för säkring av last, TSFS 2009:20

type: foreskrift


text: 1 kap. Tillämplighet

type: rubrik

text: Dessa föreskrifter är tillämpliga på fartyg som trafikerar Vänern och som är kölsträckta eller för vilka byggnation påbörjats den 1 januari 2004 eller senare, och som enligt

text: isbrytarförordningen (2000:1149)

text: kan få assistans. Fartyg på vilka dessa föreskrifter är tillämpliga och som inte har isklass enligt Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2011:96

text: ) om finsk-svensk isklass ska ha någon av följande isklasser: – isklass IBV – isklass ICV. (

text: TSFS 2011:97

type: stycke

type: paragraf

text: Om ett fartyg på grund av ovanliga proportioner, skrovform, framdrivningsarrangemang eller någon annan egenskap i praktiken visar sig ha onormalt svag förmåga att gå i is, kan Transportstyrelsen sänka dess isklass.

text: Vid konstruktion av fartygets struktur, utrustning och arrangemang, vilka är väsentliga för fartygets säkerhet och funktion, ska inverkan av uteluftens temperatur beaktas.

text: Allmänna råd

text: Faktorer som bör beaktas är till exempel funktionen i de hydrauliska systemen, faran att vattenrör och tankar fryser, start av nöddieslar samt hållfasthet i material vid låga temperaturer, osv. Hänsyn bör också tas till att lufttemperaturen kan ligga väl under ±0°C under långa perioder och tillfälligt kan gå ned till omkring –30°C.

text: Tekniska krav i dessa föreskrifter gäller inte för ett fartyg eller dess utrustning om fartyget eller utrustningen – lagligen har tillverkats eller satts på marknaden i en annan medlemsstat inom EU eller i Turkiet, eller – lagligen har tillverkats i ett EFTA-land som har undertecknat EESavtalet.

text: Om fartyg eller utrustning enligt första stycket inte uppnår en säkerhetsnivå som är likvärdig med den som garanteras genom dessa föreskrifter, ska de tekniska kraven i dessa föreskrifter gälla.

text: I tillägg till bestämmelserna i dessa föreskrifter ska fartyg uppfylla kraven enligt 4–7 kap. Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2011:96

text: ) om finsk-svensk isklass. (

text: TSFS 2011:97

type: kapitel

text: 2 kap. Isklassdjupgående

text: Övre och undre isvattenlinje

text: Den övre isvattenlinjen (UIWL) utgörs av den vattenlinje som motsvarar det största djupgående som fartyget kan operera på vid gång i is. Vattenlinjen kan vara bruten. Den undre isvattenlinjen (LIWL) utgörs av den vattenlinje som motsvarar det minsta djupgående som fartyget kan operera på vid gång i is.

text: Största och minsta isklassdjupgående förut och akterut

text: Det största och minsta isklassdjupgåendet förut och akterut ska bestämmas enligt övre och undre isvattenlinjerna.

text: Djupgåendebegränsningar vid gång i is ska vara dokumenterade och informationen ska finnas lätt tillgänglig för fartygets befäl. Största och minsta djupgående förut, midskepps och akterut vid gång i is ska redovisas i klassningscertifikat.

text: Fartyg som är kölsträckta eller där byggnationen påbörjats den 1 juli 2007 eller senare ska förses med ett fribordsmärke midskepps för isklass, om färskvattenlastlinjen sommartid är högre belägen än UIWL. Märke och varningstriangel ska placeras på båda fartygssidorna enligt bilaga 2 vid det djupgående som motsvarar största isklassdjupgåendet. Motsvarande fribordsmärke för isklass ska sättas på fartyg byggda före den 1 juli 2007, om UIWL är lägre än sommarfribordet. Detta ska ske senast vid den första torrsättning av fartyget som sker efter den 1 juli 2007.

text: Det djupgående och trim som begränsas av UIWL får inte överskridas då fartyget går i is. Vattnets salthalt längs den avsedda rutten ska beaktas, då fartyget lastas.

text: Fartyget ska alltid vara nedlastat åtminstone till LIWL då det går i is. Varje barlasttank, som är belägen ovanför LIWL och som behövs för att lasta ned fartyget till denna vattenlinje, ska ha anordningar för att hindra vattnet att frysa.

text: Då LIWL fastställs ska hänsyn tas till behovet att garantera en skälig förmåga att gå i is i barlast. Propellern ska vara helt under vatten och om möjligt helt under isen.

text: Djupgående förut ska vara minst:

text: (2 + 0,00025 Δ) ho [m], men behöver inte vara större än 4 ho där

text: Δ = fartygets deplacement [t] på övre isvattenlinjen enligt 1 § ho= istjocklek, 0,6 m för isklass IBV 0,4 m för isklass ICV

text: 3 kap. Maskineffekt

text: Maskineffekten P är den högsta effekt som framdrivningsmaskineriet kontinuerligt kan leverera till propellern/propellrarna. Om maskineffekten begränsas med tekniska medel eller av någon bestämmelse som är tillämplig på fartyget, ska den begränsade effekten utgöra P.

text: Krav på maskineffekt för fartyg med isklass IBV och ICV

text: Maskineffekten ska beräknas på de djupgåenden som motsvarar UIWL respektive LIWL. Den ska inte vara mindre än någon av dessa, vilka framgår av nedanstående formel, och i ingen händelse mindre än 1000 kW.

text: Nedan definierade fartygsdimensioner mäts på det största isklassdjupgåendet och barlastdjupgåendet. L = fartygets längd mellan perpendiklar [m] LBOW = bogens längd [m], används enbart för att definiera A wf LPAR = längd av parallell midskeppsdel [m] B = fartygets maximala bredd [m] T = största isklassdjupgående UIWL eller barlastdjupgående LIWL [m] enligt 2 kap. 2 § A wf = bogens vattenlinjearea [m ] α = vattenlinjens öppningsvinkel vid B/4 [grader] ϕ = vertikalens lutningsvinkel mot vattenlinjen vid B/4 [grader] 2 DP = propellerdiameter [m] HM = tjocklek av krossis mitt i rännan [m] HF = tjocklek av krossisbältet som bryts av bogen [m]

text: Figur 1

text: Vid bestämning av ett fartygs parametrar som beror av djupgående ska aktuellt djupgående användas. T i parametern DP/T avser djupgåendet på UIWL. L och B bestäms alltid av djupgåendet UIWL.

text: Giltighetsområde

text: Formlerna för ismotstånd i 3 kap. 5 och 6 §§ ska tillämpas när fartygets parametrar ligger inom minimi- och maximivärdena i tabell 1.

text: Parameter Minimum Maximum

text: α [°] 15 55 ϕ2 [°] 10 90 L [m] 65,0 90,0 B [m] 11,0 14,0 T [m] 4,0 7,0 LBOW/L 0,15 0,40 LPAR/L 0,25 0,75 DP /T 0,45 0,75 Awf /(L·B) 0,09 0,27

text: Tabell 1

text: Om ett fartygs parametrar avviker från värdena i tabell 1, ska andra metoder enligt 3 kap. 6 § tillämpas för att bestämma RCH.

text: Allmänna råd

text: Formlerna för ismotstånd är av naturliga skäl semi-empiriska och av den anledningen har dessa ett visst giltighetsområde. Det är svårt att exakt fastställa gränserna för giltigheten. Tabell 1 visar spannet för de olika parametrarna, som ingår i formlerna.

text: Effektkrav

text: För att klassificeras i isklass IBV eller ICV ska nya fartyg uppfylla nedanstående krav avseende maskineffekt. 3/2 (RCH 1000) P = Ke [ ]kW ; där :

text: DP

text: Ke bestäms enligt nedan:

text: Typ av propeller CP, elektriskt eller FP eller maskineri hydrauliskt maskineri propeller

text: 1 propeller 2,03 2,26 2 propellrar 1,44 1,60 3 propellrar 1,18 1,31

text: RCH är fartygets motstånd i bruten ränna (brash ice channel) med ett fruset toppskikt:

text: 2 2  LT  Awf RCH =C3Cµ (HF + HM ) (B +Cψ HF )+C4 LPAR HF +C5   B  L Cµ = 0,15cosϕ2 + sinψsinα, Cµ skall vara lika med eller större än 0,45 Cψ = 0,047 · ψ – 2,115 , och Cψ = 0 om ψ ≤ 45° 0,5 HF = 0,26 + (HMB) HM = 0,65 för isklass IBV = 0,50 för isklass ICV

text: 2 2 C3 = 845 kg/(m s ) 2 2 C4 = 42 kg/(m s ) C5 = 825 kg/s

text:  tanϕ2  ψ = arctan   sinα   LT  Följande villkor skall gälla: 20 ≥  ≥ 5  B  Underlag för kontrollberäkning av effektkrav finns i bilaga 1.

text: Andra metoder för bestämning av Ke eller RCH

text: I stället för ovan angivna värden för Ke eller RCH kan Transportstyrelsen för enskilda fartyg godkänna Ke eller RCH-värden baserade på mer exakta beräkningar eller modellförsök. Ett sådant godkännande medges under villkor att det kan omprövas om fartygets prestanda i praktiken skulle motivera detta. Fartyg ska kunna göra minst 5 knop i en ränna med krossis av nedanstående tjocklek: IBV = 0,65 m ICV = 0,50 m ___________

text: Denna författning träder i kraft den 1 juni 2009.

text: TSFS 2009:113

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2010.

text: TSFS 2011:97

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2012.

text: Bilaga 1

text: Bilaga 1

text: För att möjliggöra kontrollberäkning av effektkraven visas i tabell 2 ingångsdata för ett antal typfartyg.

text: Exempel nr. #1 #2 #3 #4 #5 Isklass IBV ICV IBV IBV IBV α [°] 35 35 35 20 30 ϕ2 [°] 65 65 65 30 22 L [m] 82 82 82 82 82 B [m] 13 13 11,5 13 13 T [m] 4,8 4,8 4,8 4,8 4,8 LBOW [m] 13,0 13,0 13,0 13,0 13,0 LPAR [m] 53,5 53,5 53,5 53,5 53,5 Awf [m ] 100 100 100 150 150 DP [m] 2,8 2,8 2,8 2,8 2,8 Antal propellrar/ typ 1/CP 1/CP 1/CP 1/CP 1/CP

text: Nytt fartyg [kW] 1578 1042 1321 960 884

text: Tabell 2

text: Bilaga 2

text: Bilaga 2

text: Fribordsmärke för isklass

text: Om det enligt 2 kap. 3 a § krävs att det på varje fartygssida ska finnas ett fribordsmärke med tillhörande varningstriangel för isklass, ska det utformas enligt figur 1 nedan. Varningstriangeln är till för att visa att fartyget har en begränsning i djupgående vid gång i is. Denna information är viktig för befäl på isbrytare och inspektörer i hamn.

text: Figur 1

text: Kommentarer till figur 1 1. Övre kanten av varningstriangeln är placerad vertikalt ovanför ICEmärket, 1000 mm över sommarfribordet i färskvatten. Varningstriangeln behöver dock inte placeras över däckslinjen. Triangelns sidor är 300 mm. 2. Fribordsmärket för isklass ska placeras 540 mm akter om centrum av märket. Om fartyget är försett med fribordsmärke för trälast ska ICEmärket placeras 540 mm akter om trälastmärkets vertikala markering. 3. Markeringarna ska utföras i 5–8 mm plåt och svetsas på fartygssidan. De ska målas röda eller gula i reflekterande färg för att vara väl synliga även under isförhållanden.

title: Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om svensk isklass för trafik på Vänern, TSFS 2009:23


title: Transportstyrelsens föreskrifter om upphävande av Sjöfartsverkets föreskrifter och allmänna råd (SJÖFS 2003:16) om svensk isklass för trafik på Vänern, TSFS 2009:25


text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om riskutbildning enligt

text: körkortslagen (1998:488)

text: och

text: körkortsförordningen (1998:980)

text: Riskutbildningen omfattar följande delar. Del 1: Alkohol, andra droger, trötthet samt faktorer och beteenden som medför ökade risker. Del 2: Hastighet, säkerhet och körning under särskilda förhållanden. Innehållet i respektive del av riskutbildningen framgår av 5 kap. När utbildningen för del 2 påbörjas ska eleven vara i slutskedet av förarutbildningen.

text: 2 kap. Ansökan om tillstånd

text: Ansökan om tillstånd att bedriva riskutbildning ska ges in till Transportstyrelsen på en blankett som styrelsen har fastställt.

text: Till ansökan ska bifogas 1. ett bevis från Bolagsverket om att sökanden inte är försatt i konkurs, om sökanden är en fysisk person, eller ett registreringsbevis från Bolagsverket, om sökanden är en juridisk person, 2. namn och personnummer eller samordningsnummer på den person eller de personer som ges behörighet att företräda utbildningsverksamheten, om sökanden är en juridisk person, 3. namn och personnummer eller samordningsnummer på den eller de lärare som ska undervisa, 4. handlingar enligt 3 kap. 3 § 2 eller 5 § 2, 5. uppgifter om lokal som ska användas i undervisningen, och 6. en undervisningsplan enligt 4 kap. 1 §. Bevis enligt första stycket 1 får vara högst tre månader gammalt. Sådant bevis behöver dock inte bifogas om tillstånd tidigare har meddelats att driva

text: trafikskola eller bedriva introduktionsutbildning, riskutbildning eller utbildningsverksamhet för yrkesförarkompetens. Om uppgifter enligt första stycket 3 och 4 inte har kunnat lämnas, ska uppgifterna anmälas enligt 4 kap. 7 § 6 innan utbildningsverksamheten påbörjas.

text: Om ansökan avser riskutbildning del 2 ska dessutom anges 1. säkerhetsbestämmelser för verksamheten vid trafikövningsplatsen, och 2. en beskrivning av trafikövningsplatsen och hur kraven i 4 kap. 3 och 4 §§ ska uppnås. En karta och skalenlig skiss som tydligt visar hur anläggningen är utformad ska bifogas.

text: 3 kap. Krav på lärare

text: Undervisning i riskutbildning ska bedrivas av lärare som anmälts till Transportstyrelsen.

text: Bestämmelser om tillfällig yrkesutövning och erkännande av yrkeskvalifikationer som har förvärvats eller erkänts i en annan stat än Sverige inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i Schweiz finns i lagen (

text: ) om erkännande av yrkeskvalifikationer och i de föreskrifter som meddelas i anslutning till den lagen. (

text: TSFS 2016:13

text: Riskutbildning del 1

text: För att få undervisa i riskutbildning del 1 krävs att läraren 1. har giltigt körkort med behörighet A och B, 2. har haft ett körkort med behörighet A och B under sammanlagt minst tre av de senaste tio åren och har vana och skicklighet att köra motorcykel, 3. med hänsyn till sina personliga förhållanden kan anses lämplig som lärare vid riskutbildning, 4. har genomgått särskild lärarutbildning enligt bilaga 1, och 5. uppfyller kraven i 3 § 1 eller 2.

text: För att få undervisa krävs, utöver vad som anges i 2 §, att läraren 1. är godkänd som trafiklärare för motorcykel enligt

text: 3 § lagen (1998:493)

text: om trafikskolor, eller 2. har dokumenterad pedagogisk utbildning omfattande minst ett halvår, dokumenterad erfarenhet av arbete som lärare under minst ett år och ett godkänt praktiskt test enligt 6 kap. 2‒4 §§ Vägverkets föreskrifter (

text: VVFS 2006:65

text: ) om trafikskolor med undantag från kravet i 6 kap. 3 § 2 samma föreskrifter.

text: Riskutbildning del 2

text: 3. med hänsyn till sina personliga förhållanden kan anses lämplig som lärare vid riskutbildning, 4. har genomgått särskild lärarutbildning enligt bilaga 2, och 5. uppfyller kraven i 5 § 1 eller 2.

text: För att få undervisa krävs, utöver vad som anges i 4 §, att läraren 1. är godkänd som trafiklärare för motorcykel enligt

text: 3 § lagen (1998:493)

text: om trafikskolor, eller 2. har en utbildning som kan anses likvärdig med utbildning för trafiklärare. En sådan utbildning bör omfatta minst motsvarande utbildningstid och innehålla minst motsvarande omfattning av undervisningsmetodik. Därutöver krävs att lärare som inte är godkänd som trafiklärare enligt ovan har 1. dokumenterad erfarenhet av arbete som lärare under minst ett år, 2. ett godkänt praktiskt test enligt 6 kap. 2‒4 §§ Vägverkets föreskrifter (

text: VVFS 2006:65

text: ) om trafikskolor med undantag från kravet i 6 kap. 3 § 2 samma föreskrifter, och 3. genomgått särskild utbildning enligt 6 kap. 5 § Vägverkets föreskrifter (

text: VVFS 2006:65

text: ) om trafikskolor.

text: Fortbildning

text: En lärare ska kontinuerligt genomföra utbildning samt genomgå fortbildning årligen för att bibehålla sin kompetens. Tillståndshavaren ansvarar för att dokumentera antal utbildningstillfällen som varje lärare genomfört och spara sådan dokumentation i två år samt tillse att varje lärare genomgår fortbildning och dokumentera detta.

text: Fortbildningen ska omfatta minst sju timmar för del 1 respektive del 2. Fortbildningen ska fördjupa och uppdatera de viktigaste kunskaperna för lärarrollen inom de ämnesområden som anges i kursplanen enligt 5 kap. I fortbildningen ska även ingå genomgång och utveckling av pedagogiska metoder som på bästa sätt kan användas för att uppnå de mål som är satta för eleven.

text: 4 kap. Krav på verksamheten

text: Riskutbildningen ska bedrivas enligt inlämnad undervisningsplan. Undervisningsplanen ska ange innehållet i utbildningen, hur utbildningen ska bedrivas och hur målen i kursplanen enligt 5 kap. ska uppnås. Därutöver ska den tidsmässiga omfattningen av utbildningen anges.

text: Verksamheten får endast bedrivas under förutsättning att 1. antalet deltagare per utbildningstillfälle är högst sexton elever, 2. antalet elever per lärare är högst fyra vid praktiska moment under del 2, 3. läraren och eleverna är samtidigt närvarande i utbildningslokalen respektive vid trafikövningsplatsen, 4. undervisningslokalen och trafikövningsplatsen är lämplig för sitt ändamål med hänsyn till antal elever och val av undervisningsmetodik,

text: 5. undervisningstiden exklusive raster är minst 180 minuter för del 1 och minst 240 minuter för del 2, 6. det finns tillgång till minst en motorcykel per elev vid praktiska moment under del 2, och 7. läraren själv kör motorcykel under del 2 för att kunna förevisa övningar.

text: Krav på en trafikövningsplats för riskutbildning del 2

text: En trafikövningsplats ska vara så utformad att utbildning kan genomföras i enlighet med kursplanen och målen i 5 kap. för riskutbildning del 2. De praktiska övningarna ska kunna genomföras i en hastighet som ger eleven möjlighet att uppleva det som målen syftar till. Upplevelsetiden ska vara sådan att eleven kan tillgodogöra sig intryck av och förståelse för olika risksituationer. Vid trafikövningsplatsen ska det finnas tillgång till undervisningslokaler i anslutning till den praktiska utbildningen och i övrigt den utrustning som behövs för den praktiska utbildningen.

text: Anläggningen ska vara utformad på lämpligt sätt med hänsyn till övningarnas utformning och säkerheten. Följande förutsättningar ska vara uppfyllda på övningsområdet vid genomförande av praktiska övningar. 1. Banan ska ha en belagd och jämn yta. 2. Banans bredd ska vara minst 5 m där bromsning och kurvtagning sker samt minst 7 m där undanmanöver sker. 3. För att medge acceleration, retardation och utrymme för misslyckad inbromsning, ska banans längd där bromsning sker vara minst 200 m varav den del där inbromsning sker ska vara minst 60 m. 4. På övningsområdet ska det finnas en kurva med ca 180 graders sväng och en innerradie av minst 10 m. 5. Vid sidan av banan ska det finnas en säkerhetszon som minskar skaderisken om en avåkning skulle inträffa. Säkerhetszonen ska vara utformad så att den är fri från fysiska hinder i form av fasta oeftergivliga föremål. Säkerhetszonens bredd ska vara anpassad efter underlagets lutning och fartdämpande egenskaper samt till den hastighet och typ av övning som genomförs på aktuell del av banan. In- och utfarter till trafikövningsplatsen ska vara så anordnade att obehörigt tillträde förhindras.

text: Krav på fordon

text: De motorcyklar som används under del 2 ska vara tvåhjuliga och lämpliga för utbildningen. Tillståndshavaren ansvarar för att den som genomgår förarutbildning för 1. behörighet A1 under riskutbildningen använder en motorcykel vars motor har en nettoeffekt av högst 11 kW. Om motorcykeln drivs av en förbränningsmotor ska den ha en cylindervolym på minst 120 cm³ och högst 125 cm³. Om motorcykeln drivs av en elektrisk motor ska förhållandet

text: mellan nettoeffekt och tjänstevikt vara minst 0,08 kW/kg och högst 0,1 kW/kg, och 2. behörighet A2 eller A under riskutbildningen använder en motorcykel vars motor har en nettoeffekt av minst 20 kW. Om motorcykeln drivs av en förbränningsmotor ska den ha en cylindervolym på minst 245 cm³. Om motorcykeln drivs av en elektrisk motor ska förhållandet nettoeffekt och tjänstevikt vara minst 0,15 kW/kg. (

text: TSFS 2021:72

text: Krav på skyddsutrustning

text: Tillståndshavaren ansvarar för att eleven vid färd under del 2 bär skyddshjälm och ändamålsenlig skyddsutrustning som är avsedd för motorcykelkörning. Utrustningen ska bestå av skyddskläder av skinn eller annat kraftigt material samt skyddsglasögon eller motsvarande, kraftiga stövlar eller kängor, handskar och ryggskydd. Skyddshjälmen och utrustningen får inte ha skador som påverkar skyddsnivån. (

text: TSFS 2021:72

text: Ändring av verksamheten

text: Följande uppgifter ska anmälas till Transportstyrelsen utan dröjsmål 1. ändring av firma, 2. ändring av rätten att teckna företagets firma, 3. byte av lokaler för undervisning, 4. ändring av undervisningsplan, 5. utökning av verksamheten till annan plats och de uppgifter som anges i 2 kap. 2 § 2‒6 och 3 §, 6. personalförändringar avseende lärare. Anmälan enligt första stycket 6 ska ges in på en blankett fastställd av Transportstyrelsen. Registreringsbevis ska bifogas när anmälan gäller ändrad firma eller firmatecknare enligt första stycket 1 och 2.

text: En tillståndshavare som ändrar bolagsform ska skicka in en ny ansökan om tillstånd att bedriva riskutbildning enligt 2 kap. 1 § och 2 § 1 och 2.

text: Om tillståndshavaren dör, övergår tillståndet på dödsboet. Om tillståndshavaren försätts i konkurs, övergår tillståndet på konkursboet. Fortsatt verksamhet för ett dödsbos eller konkursbos räkning ska snarast anmälas till Transportstyrelsen. Tillståndet gäller under högst sex månader räknat från dödsfallet eller konkursbeslutet, om inte Transportstyrelsen på grund av särskilda skäl medger en längre giltighetstid.

text: Rapportering och identitetskontroll

text: Rapportering av genomförd utbildning enligt

text: 4 kap. 14 § körkortsförordningen (1998:980)

text: ska ske omgående när en elev har genomgått utbildningen. Sådan rapportering ska ske genom elektronisk överföring i ett system som har godkänts av Transportstyrelsen och i enlighet med de uppgifter och anvisningar som styrelsen har bestämt.

text: Vid rapportering till Transportstyrelsen ska den som rapporterar skriftligen försäkra på heder och samvete att de uppgifter som lämnas är korrekta.

text: TSFS 2021:72

text: Innan rapportering får ske ska den som har varit lärare vid utbildningen ansvara för att en identitetskontroll har skett. Kontrollen ska fastställa att den person som har genomfört riskutbildningen är den han eller hon uppger sig vara.

text: 5 kap. Kursplaner

text: De aktiva verb som används i kursplanerna har följande betydelse. använder eleven gör något utifrån sin kunskap bedömer eleven bedömer sin förmåga redogör eleven beskriver och reflekterar över ett kunskapsområde eller förlopp upplever och eleven deltar och förstår

text: inser

text: utför eleven utför en uppgift värderar eleven tar ställning och kan förklara varför återger eleven kan återge fakta med viss förståelse av vad fakta står för

text: Riskutbildning del 1: Alkohol, andra droger, trötthet samt faktorer och beteenden som medför ökade risker

text: Syfte och mål

text: Riskutbildning del 1 ska lyfta fram risker som är speciella för motorcyklister och ge kunskap om beteenden som är riskfyllda samt förbättra elevens attityder till dessa. Utbildningen syftar också till att ge eleven kunskap och insikt om problemen med alkohol, andra droger och trötthet i samband med körning samt andra faktorer som medför ökade risker. Eleven ska även få kunskap och insikt om vilka konsekvenserna kan bli samt vad som ökar riskerna och hur de kan undvikas. Eleven ska efter genomgången utbildning inse betydelsen av att ta avstånd från alkohol och andra droger i samband med körning samt vikten av att vara utvilad och koncentrerad som förare. Utbildningen ska ge stort utrymme för reflektion och diskussion.

text: Teoretiska moment

text: Målet är uppnått när eleven 1. återger ‒ omfattningen av rattfylleriet,

text: ‒ de regler som gäller för rattfylleri och trötthet, ‒ skillnaderna i olycksstatistiken mellan olika åldersgrupper och mellan män och kvinnor, ‒ skillnad i olycksrisk för motorcykel jämfört med andra transportmedel, ‒ hur motorcykelns modell och motoreffekt inverkar på olycks- och skaderisk, ‒ hur riskerna i trafiken kan påverkas av faktorer som kön, ålder, personlighet, livsstil, grupptillhörighet, stress och grad av körerfarenhet, ‒ hur trafiksäkerheten kan påverkas av teknisk utrustning, körning med passagerare, körning i grupp och av situationer som när föraren testar gränser eller kör med lånad motorcykel, 2. redogör för ‒ hur alkohol och andra droger påverkar kroppen, beteendet och körförmågan på kort och lång sikt, ‒ vilka konsekvenser kan bli om man kör påverkad av alkohol eller andra droger eller om man åker med en förare som är påverkad, ‒ vad man kan göra för att undvika att man själv eller andra kör eller åker med förare påverkade av alkohol eller andra droger, ‒ vilken betydelse sömnen har och hur trötthet kan påverka föraren i samband med körning, ‒ hur man kan känna igen och uppmärksamma trötthetskänslan, ‒ hur man undviker de risker som trötthet medför i samband med körning, ‒ hur förarbeteendet påverkas av värderingar och attityder samt vilka konsekvenser det kan få, ‒ andra trafikanters svårigheter att se motorcyklar och vilka motåtgärder som kan vidtas, ‒ olika typer av skyddsutrustning och betydelsen av dess synbarhet och rätt användande, ‒ betydelsen av att ha bra däck, bromsar och lager samt vilka fördelar, begränsningar och risker som finns med olika tekniska system, ‒ hur olika väglag, väderförhållanden och vägmiljöer påverkar motorcyklisters säkerhet, och ‒ begreppet defensiv körning.

text: Självvärdering

text: Målet är uppnått när eleven 1. bedömer sin förmåga och motivation att undvika de beteenden och andra faktorer som kan medföra risker i trafiken, och 2. värderar det egna ansvaret för sin egen och andras säkerhet i trafiken.

text: Riskutbildning del 2: Hastighet, säkerhet och körning under särskilda förhållanden

text: Syfte och mål

text: Riskutbildning del 2 ska belysa riskerna med motorcykelkörning, vanliga olyckssituationer och farliga beteenden samt möjligheterna att undvika risker förknippade med sådan körning. Utbildningen ska även öka elevens riskmedvetande, självinsikt och medvetande om sina egna begränsningar. Utbildningen syftar också till att eleven ska inse hur olycksrisk har samband med hastighet och förarbeteende, samt dess betydelse vid trafikolyckor. Genom att förstå dessa samband förväntas eleven få bättre förståelse för betydelsen av att vara förutseende och anpassa sin hastighet, samt få ökad motivation att köra med stora säkerhetsmarginaler. Övningarna ska vara verklighetsförankrade och relatera till vanliga trafiksituationer och olyckor, samt även visa konsekvenser av misslyckanden. De färdighetsinriktade inslagen ska begränsas och fokus ska vara mer på hur man undviker att hamna i risksituationer än hur man tar sig ur dem. Riskerna med överskattning ska fortlöpande belysas. Eleven ska fortlöpande ges utrymme för reflektion och diskussion av vad som upplevts under utbildningen.

text: Teoretiska och praktiska moment

text: Målet är uppnått när eleven 1. redogör för ‒ händelseförlopp i typiska motorcykelolyckor och de vanligaste olycksorsakerna samt hur man kan förebygga och undvika dem, ‒ hur man som motorcyklist skapar säkerhetsmarginaler vid körning för att undvika risker, ‒ hur man kan förutse farliga situationer samt vilka åtgärder motorcykelförare kan vidta för att öka sin synbarhet för andra trafikanter, ‒ risker med överskattning av sin egen förmåga samt anledningar och konsekvenser av detta, ‒ betydelsen av hastighetsgränser, ‒ hastighetens betydelse för risker och för konsekvenserna vid misslyckanden på motorcykel, ‒ typiska felbeteenden och panikreaktioner, samt hur man kan förebygga och undvika dem, ‒ vikten av att samspela med andra trafikanter och att anpassa sin hastighet och placering, 2. upplever och inser ‒ hur valet av hastighet påverkar svårighetsgraden i olika situationer, ‒ sambandet mellan hastighet och kraschfart, ‒ hur olika faktorer påverkar stoppsträckans längd, ‒ betydelsen av effektiv bromsteknik, ‒ betydelsen av motstyrning och hastighetsanpassning vid kursändring och undanmanöver,

text: Självvärdering

text: Målet är uppnått när eleven 1. bedömer sin förmåga att undvika att hamna i risksituationer, och 2. värderar sin egen roll i uppkomsten av risksituationer och hur egna beslut kan påverka detta.

text: 6 kap. Tillsyn

text: Av

text: 4 kap. 11 § körkortslagen (1998:488)

text: framgår att Transportstyrelsen ska utöva tillsyn över riskutbildningen. Av

text: 4 kap. 10 § samma lag

text: framgår att Transportstyrelsen får återkalla ett tillstånd att bedriva riskutbildning.

text: TSFS 2012:58

text: Den som tillsynen avser ska vara närvarande vid tillsynen.

text: Om det framkommer brister vid tillsynen ska tillståndshavaren inkomma med ett åtgärdsprogram vilket ska lämnas inom en viss tid som fastställs av Transportstyrelsen. I åtgärdsprogrammet ska det framgå hur bristerna ska avhjälpas. Åtgärdsprogrammet ska vara genomfört den dag Transportstyrelsen anger.

text: 7 kap. Undantag

text: Undantag från dessa föreskrifter prövas av Transportstyrelsen. ___________

text: TSFS 2012:58

text: Denna författning träder i kraft den 19 januari 2013.

text: TSFS 2016:13

text: Denna författning träder i kraft den 15 april 2016.

text: TSFS 2021:72

text: Denna författning träder i kraft den 1 december 2021.

text: Bilaga 1

text: Bilaga 1. Särskild lärarutbildning, riskutbildning del 1

text: 1. Den särskilda lärarutbildningen för riskutbildning del 1 ska omfatta minst tre dagar och bedrivas enligt en undervisningsplan som godkänts av Transportstyrelsen. En undervisningsplan ska ges in till Transportstyrelsen före varje utbildningstillfälle och beskriva innehåll, upplägg och omfattning i tid. Därutöver ska följande uppgifter lämnas: namn på utbildningsanordnare, namn på lärare som ska undervisa, undervisande lärares kompetens och lämplighet, samt datum och plats.

text: 2. Lärarutbildningen syftar till att utveckla deltagarens kunskaper och förståelse för problemen med alkohol, andra droger och trötthet i samband med körning, samt risker och riskfyllda beteenden som är speciella för motorcyklister. Utbildningen syftar också till att deltagaren ska få goda kunskaper om vilken undervisningsmetodik och vilka pedagogiska metoder som kan användas för att uppnå de mål som anges i 5 kap. för del 1. Kunskapen ska kunna användas så att det blir möjligt att påverka värderingar och attityder hos den som genomgår riskutbildning.

text: 3. Lärarutbildningen ska omfatta innebörden av Nollvisionen och GDE-matrisen, föreskrifter om riskutbildning med särskild genomgång av kursplanen för del 1 enligt 5 kap. och kunskaper inom de ämnesområden som anges där, kunskaper om riskutbildningens pedagogiska inriktning där reflektion och diskussion är av central betydelse metodik och pedagogik för att uppnå målen i kursplanen, val av metod i förhållande till målgruppen för att påverka deltagande elevers attityder och värderingar, olika metoder för att ge eleven insikt i vikten av att undvika de risker som kan uppkomma i trafiken och hur sådana risker kan undvikas, planering och val av material för genomförande av riskutbildning, hur man kan hantera de reaktioner som eleven kan få under riskutbildningen.

text: 4. Utbildningsanordnaren ska ge in uppgift om vem som deltagit i utbildningen till Transportstyrelsen på en blankett som styrelsen har fastställt.

text: Bilaga 2

text: Bilaga 2. Särskild lärarutbildning, riskutbildning del 2

text: 1. Den särskilda lärarutbildningen för riskutbildning del 2 ska omfatta minst fem dagar och bedrivas enligt en undervisningsplan som godkänts av Transportstyrelsen. En undervisningsplan ska ges in till Transportstyrelsen före varje utbildningstillfälle och beskriva innehåll, upplägg och omfattning i tid. Därutöver ska följande uppgifter lämnas: namn på utbildningsanordnare, namn på lärare som ska undervisa, undervisande lärares kompetens och lämplighet, samt datum och plats.

text: 2. Lärarutbildningen ska omfatta teoretiska och praktiska moment. Vid genomförande av praktiska moment ska det finnas tillgång till ett övningsområde.

text: 3. Lärarutbildningen syftar till att utveckla deltagarens kunskaper och förståelse för hur hastighet, förarbeteende, fordon och väg kan påverka trafiksäkerheten vid motorcykelkörning, samt utveckla kunskaper om vanliga olyckssituationer och möjligheterna att undvika dessa. Utbildningen syftar också till att deltagaren ska få goda kunskaper om vilken undervisningsmetodik och vilka pedagogiska metoder som kan användas för att uppnå de mål som anges i 5 kap. för del 2. Kunskapen ska kunna användas för att anpassa utbildningsmetoder efter elevens behov så att det blir möjligt att påverka värderingar och attityder hos den som genomgår riskutbildning.

text: 4. Lärarutbildningen ska omfatta innebörden av Nollvisionen och GDE-matrisen, föreskrifter om riskutbildning med särskild genomgång av kursplanen för del 2 enligt 5 kap. och kunskaper inom de ämnesområden som anges där, kunskaper om riskutbildningens pedagogiska inriktning där reflektion och diskussion är av central betydelse, metodik och pedagogik för att uppnå målen i kursplanen, val av metod i förhållande till målgruppen för att påverka deltagande elevers attityder och värderingar, olika metoder för att ge eleven insikt i vikten av att undvika de risker som kan uppkomma i trafiken och hur sådana risker kan undvikas, planering och val av material för genomförande av riskutbildning, hur man kan hantera de reaktioner som eleven kan få under riskutbildningen, hur motorcykelns och säkerhetssystemens konstruktion och funktion påverkar trafiksäkerheten, hur övertro på teknik och utbildning påverkar förarbeteende och trafiksäkerhet, sambandet mellan körteknik och trafiksäkerhet, egen körning som omfattar upplevelsemålen för del 2 enligt 5 kap.

text: 5. Utbildningsanordnaren ska ge in uppgift om vem som deltagit i utbildningen till Transportstyrelsen på en blankett som styrelsen har fastställt.

title: Transportstyrelsens föreskrifter om riskutbildning för behörighet A1, A2 och A, TSFS 2009:26

text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: körkortslagen (1998:488)

text: och

text: körkortsförordningen (1998:980)

text: 2 kap. Ansökan om tillstånd

text: 3 kap. Krav på lärare

text: Riskutbildning del 1

text: 3 § lagen (1998:493)

text: VVFS 2006:65

text: Riskutbildning del 2

text: För att få undervisa i riskutbildning del 2 krävs att läraren 1. har giltigt körkort med behörighet A och B, 2. har haft ett körkort med behörighet A och B under sammanlagt minst tre av de senaste tio åren och har vana och skicklighet att köra motorcykel, 3. med hänsyn till sina personliga förhållanden kan anses lämplig som lärare vid riskutbildning,

text: 4. har genomgått särskild lärarutbildning enligt bilaga 2, och 5. uppfyller kraven i 5 § 1 eller 2.

text: 3 § lagen (1998:493)

text: VVFS 2006:65

text: VVFS 2006:65

text: ) om trafikskolor.

text: Fortbildning

text: 4 kap. Krav på verksamheten

text: Krav på fordon

text: De motorcyklar som används under del 2 ska vara tvåhjuliga och lämpliga för utbildningen. Tillståndshavaren ansvarar för att den som genomgår förarutbildning för behörighet A1 under riskutbildningen använder en lätt motorcykel vars motor har en slagvolym på minst 120 cm³ och att den som genomgår förar-

text: utbildning för behörighet A under riskutbildningen använder en tung motorcykel vars motor har en slagvolym på minst 375 cm³.

text: Krav på skyddsutrustning

text: Tillståndshavaren ansvarar för att eleven vid färd under del 2 bär skyddshjälm och ändamålsenlig skyddsutrustning som är avsedd för motorcykelkörning. Utrustningen ska bestå av skyddskläder av skinn eller annat kraftigt material samt skyddsglasögon eller motsvarande, kraftiga stövlar eller kängor, handskar och ryggskydd. Skyddshjälmen och utrustningen ska vara fri från skador.

text: Ändring av verksamheten

text: Rapportering och identitetskontroll

text: Av

text: framgår att den som anordnar riskutbildning ska rapportera till Transportstyrelsen när utbildningen har genomförts. Sådan rapportering ska ske genom elektronisk överföring i ett system som har godkänts av Transportstyrelsen och i enlighet med de uppgifter och anvisningar som styrelsen har bestämt.

text: 5 kap. Kursplaner

text: De aktiva verb som används i kursplanerna har följande betydelse.

text: inser

text: Syfte och mål

text: Teoretiska moment

text: Målet är uppnått när eleven 1. återger ‒ omfattningen av rattfylleriet, ‒ de regler som gäller för rattfylleri och trötthet,

text: ‒ skillnaderna i olycksstatistiken mellan olika åldersgrupper och mellan män och kvinnor, ‒ skillnad i olycksrisk för motorcykel jämfört med andra transportmedel, ‒ hur motorcykelns modell och motoreffekt inverkar på olycks- och skaderisk, ‒ hur riskerna i trafiken kan påverkas av faktorer som kön, ålder, personlighet, livsstil, grupptillhörighet, stress och grad av körerfarenhet, ‒ hur trafiksäkerheten kan påverkas av teknisk utrustning, körning med passagerare, körning i grupp och av situationer som när föraren testar gränser eller kör med lånad motorcykel, 2. redogör för ‒ hur alkohol och andra droger påverkar kroppen, beteendet och körförmågan på kort och lång sikt, ‒ vilka konsekvenserna kan bli om man kör påverkad av alkohol eller andra droger eller om man åker med en förare som är påverkad, ‒ vad man kan göra för att undvika att man själv eller andra kör eller åker med förare påverkade av alkohol eller andra droger, ‒ vilken betydelse sömnen har och hur trötthet kan påverka föraren i samband med körning, ‒ hur man kan känna igen och uppmärksamma trötthetskänslan, ‒ hur man undviker de risker som trötthet medför i samband med körning, ‒ hur förarbeteendet påverkas av värderingar och attityder samt vilka konsekvenser det kan få, ‒ andra trafikanters svårigheter att se motorcyklar och vilka motåtgärder som kan vidtas, ‒ olika typer av skyddsutrustning och betydelsen av dess synbarhet och rätt användande, ‒ betydelsen av att ha bra däck, bromsar och lager samt vilka fördelar, begränsningar och risker som finns med olika tekniska system, ‒ hur olika väglag, väderförhållanden och vägmiljöer påverkar motorcyklisters säkerhet, och ‒ begreppet defensiv körning.

text: Självvärdering

text: Syfte och mål

text: Teoretiska och praktiska moment

text: ‒ betydelsen av motstyrning och hastighetsanpassning vid kursändring och undanmanöver, ‒ betydelsen av hastighetsanpassning, spårval och motstyrning vid körning i såväl höger- som vänsterkurvor, ‒ betydelsen av korrekt körställning och att titta rätt, 3. använder skyddshjälm och annan skyddsutrustning på ett korrekt sätt, samt 4. utför bromsning från minst 70 km/tim.

text: Självvärdering

text: 6 kap. Tillsyn

text: Av

text: 4 kap. 14 § körkortslagen (1998:488)

text: 4 kap. 13 § samma lag

text: 7 kap. Undantag

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: STAFFAN WIDLERT Maria Åkerlund (Vägtrafikavdelningen)

text: Utgivare: Kristina Nilsson, Transportstyrelsen, Norrköping ISSN 2000-1975

text: 1. Den särskilda lärarutbildningen för riskutbildning del 1 ska omfatta minst tre dagar och bedrivas enligt en undervisningsplan som godkänts av Transportstyrelsen. En undervisningsplan ska ges in till Transportstyrelsen före varje utbildningstillfälle och beskriva innehåll, upplägg och omfattning i tid. Därutöver ska följande uppgifter lämnas:  namn på utbildningsanordnare,  namn på lärare som ska undervisa,  undervisande lärares kompetens och lämplighet, samt  datum och plats.

text: 3. Lärarutbildningen ska omfatta  innebörden av Nollvisionen och GDE-matrisen,  föreskrifter om riskutbildning med särskild genomgång av kursplanen för del 1 enligt 5 kap. och kunskaper inom de ämnesområden som anges där,  kunskaper om riskutbildningens pedagogiska inriktning där reflektion och diskussion är av central betydelse,  metodik och pedagogik för att uppnå målen i kursplanen,  val av metod i förhållande till målgruppen för att påverka deltagande elevers attityder och värderingar,  olika metoder för att ge eleven insikt i vikten av att undvika de risker som kan uppkomma i trafiken och hur sådana risker kan undvikas,  planering och val av material för genomförande av riskutbildning,  hur man kan hantera de reaktioner som eleven kan få under riskutbildningen.

text: 1. Den särskilda lärarutbildningen för riskutbildning del 2 ska omfatta minst fem dagar och bedrivas enligt en undervisningsplan som godkänts av Transportstyrelsen. En undervisningsplan ska ges in till Transportstyrelsen före varje utbildningstillfälle och beskriva innehåll, upplägg och omfattning i tid. Därutöver ska följande uppgifter lämnas:  namn på utbildningsanordnare,  namn på lärare som ska undervisa,  undervisande lärares kompetens och lämplighet, samt  datum och plats.

text: 4. Lärarutbildningen ska omfatta  innebörden av Nollvisionen och GDE-matrisen,  föreskrifter om riskutbildning med särskild genomgång av kursplanen för del 2 enligt 5 kap. och kunskaper inom de ämnesområden som anges där,  kunskaper om riskutbildningens pedagogiska inriktning där reflektion och diskussion är av central betydelse,  metodik och pedagogik för att uppnå målen i kursplanen,  val av metod i förhållande till målgruppen för att påverka deltagande elevers attityder och värderingar,  olika metoder för att ge eleven insikt i vikten av att undvika de risker som kan uppkomma i trafiken och hur sådana risker kan undvikas,  planering och val av material för genomförande av riskutbildning,  hur man kan hantera de reaktioner som eleven kan få under riskutbildningen,  hur motorcykelns och säkerhetssystemens konstruktion och funktion påverkar trafiksäkerheten,  hur övertro på teknik och utbildning påverkar förarbeteende och trafiksäkerhet,  sambandet mellan körteknik och trafiksäkerhet,  egen körning som omfattar upplevelsemålen för del 2 enligt 5 kap.

text: TSFS 2009:XX


title: Transportstyrelsens föreskrifter om undantag från Järnvägsstyrelsens trafikföreskrifter (JvSFS 2008:7) vid provkörning, TSFS 2009:28

text: Dessa föreskrifter innehåller de undantag från Järnvägsstyrelsens trafikföreskrifter (

text: JvSFS 2008:7

text: ) som får tillämpas vid provkörning. Bestämmelser om godkännande av delsystem finns i Järnvägsstyrelsens föreskrifter (

text: JvSFS 2006:1

text: ) om godkännande av delsystem inom järnväg m.m. Ett järnvägsföretag ska ansöka om provkörning hos infrastrukturförvaltaren. Infrastrukturförvaltaren beslutar om provkörningen kan genomföras. Infrastrukturförvaltaren ska inför varje provkörning skriftligen dokumentera vilken sträcka provkörningen avser samt de villkor som ska gälla för provkörningen.

text: Definitioner

text: De beteckningar som används i föreskrifterna har samma betydelse som i

text: järnvägslagen (2004:519)

text: järnvägsförordningen (2004:526)

text: och Järnvägsstyrelsens trafikföreskrifter (

text: JvSFS 2008:7

text: ). Därutöver används följande definitioner.

text: provkörning en undersökning av ett fordonssätts och/eller en järnvägsinfrastrukturs egenskaper vilken kräver särskilda åtgärder tågskyddssystem tekniskt system för övervakning och presentation av signal- och hastighetsbesked, till exempel ATC eller ETCS

text: Bromsförmåga och största tillåtna hastighet

text: Provkörning får ske med spårfordon vars bromsförmåga är otillräcklig.

text: Färdens största tillåtna hastighet får överskridas. Vilken sorts hastighetsbegränsning som överskrids och var den förekommer ska anges i den skriftliga dokumentationen.

text: Hastigheten får överskrida den hastighet som tillgänglig bromsprocent medger. I tågets eller spärrfärdens körplan ska anges: "Bromsprocenten är otillräcklig. Föraren ska omedelbart påbörja snabbromsning när han ser eller mottar signalbeskedet "vänta stopp"."

text: För 3, 4 och 5 §§ gäller att samtliga nedanstående villkor ska vara uppfyllda: 1. För hela den sammanhängande sträcka där provkörningen pågår ska förekommande tågvägar vara låsta, huvudspår vara fria samt signaler visa "kör". 2. För en efterföljande sträcka som ska vara minst lika lång som färdens bromssträcka ska förekommande tågvägar vara låsta, huvudspår vara fria samt signaler visa "kör". 3. Vägvakter ska finnas vid plankorsningar med vägskyddsanläggningar om signaleringstiden enligt infrastrukturförvaltarens bestämmelser blir för kort. Vägvakten ska starta varningssignaleringen så att den nödvändiga signaleringstiden uppnås. 4. Vägvakter ska finnas vid plankorsningar utan vägskyddsanläggning om infrastrukturförvaltaren bedömer att det behövs.

text: Passage av huvudsignal som visar "stopp" utan att stanna före signalen

text: Tågklareraren får lämna medgivande på blankett 21 i bilaga 5 till Järnvägsstyrelsens trafikföreskrifter (

text: JvSFS 2008:7

text: ) att passera en huvudsignal i "stopp" i förväg, trots att färden inte har stannat före den aktuella signalen. För en utfartsblocksignal eller ytterplacerad utfartssignal får dessutom medgivande lämnas samtidigt med medgivandet för den närmast föregående mellansignalen. Samtliga nedanstående villkor ska vara uppfyllda: 1. Passagen ska vara planerad. Beteckningarna på de huvudsignaler som medgivandet avser ska anges i infrastrukturförvaltarens dokumentation om provkörningen. 2. Tåget eller spärrfärden ska stå stilla då blankett 21 i bilaga 5 till Järnvägsstyrelsens trafikföreskrifter (

text: JvSFS 2008:7

text: ) fylls i. 3. Föraren ska ha fått en muntlig bekräftelse på medgivandet från tågklareraren innan tåget eller spärrfärden passerar den första av de huvudsignaler som medgivandet gäller för. Tågklareraren får ge denna

text: bekräftelse efter det att tåget eller spärrfärden passerat den huvudsignal som är närmast föregående den första huvudsignal som medgivandet gäller för. 4. Sträckan från den huvudsignal som ska passeras i stopp fram till nästa medriktade huvudsignal ska vara fri. 5. För en infartssignal, mellansignal eller innerplacerad utfartssignal på en bevakad driftplats måste kraven vara uppfyllda, så att besked om att "växlarna ligger rätt" kan lämnas. Tågklareraren får inte lämna medgivande för signaler på en obevakad driftplats eller för linjeplatssignaler.

text: Tågskyddssystem

text: Tågskyddssystemet får vara frånslaget eller overksamt vid en provkörning om det är nödvändigt för att kunna genomföra provkörningen. I dokumentationen om provkörningen ska det finnas en uppgift om att föraren ska kontrollera att tågskyddssystemet åter är verksamt när provkörningen är avslutad. Vid sådan provkörning ska färden vara ensam på hela den sträcka där provkörningen ska ske enligt det beviljade tågläget eller den beviljade spärrfärden.

text: Spärrfärd

text: 10 och 11 §§ gäller endast vid spärrfärd.

text: Spärrfärden får omfatta mer än en bevakningssträcka under förutsättning att spärrfärdssträckans gränsdriftplatser är bevakade och bevakningen på mellanliggande driftplatser inte ändras under tiden spärrfärden pågår. Hela spärrfärdssträckan ska övervakas av samma tågklarerare.

text: Spärrfärdens största tillåtna hastighet får överskrida 70 km/tim. Samtliga nedanstående villkor ska vara uppfyllda: 1. Föraren har behörighet för högre hastighet. 2. Det finns fungerande säkerhetsgrepp eller förarövervakning. 3. Första och sista fordonet bromsas automatiskt vid självavkoppling. 4. Föraren har uppsikt i rörelseriktningen. ___________

text: Denna författning träder i kraft den 31 maj 2009.

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: STAFFAN WIDLERT Margareta Lövgren (Järnvägsavdelningen)


title: Transportstyrelsens föreskrifter om trafikverksamhet vid extraordinära förhållanden, TSFS 2009:29


title: Transportstyrelsens föreskrifter om läkarintyg för sjöfolk, TSFS 2009:3


text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: Dessa föreskrifter innehåller närmare bestämmelser om fordons beskaffenhet och utrustning enligt

text: fordonsförordningen (2009:211)

text: . Föreskrifterna ska tillämpas på cyklar, hästfordon och sparkstöttingar.

text: De tekniska kraven i dessa föreskrifter gäller inte för ett fordon som 1. lagligen har tillverkats eller satts på marknaden i en annan medlemsstat inom EU eller i Turkiet, eller 2. lagligen har tillverkats i ett EFTA-land som har undertecknat EESavtalet. De tekniska kraven i dessa föreskrifter ska däremot gälla i de fall då Transportstyrelsen kan visa att fordonet i fråga inte uppnår en säkerhetsnivå som är likvärdig med den som garanteras genom dessa föreskrifter. (TSFS

text: De beteckningar som används i föreskrifterna har den betydelse som anges i lagen (

text: ) om vägtrafikdefinitioner, förordningen (

text: ) om vägtrafikdefinitioner,

text: fordonslagen (2002:574)

text: och

text: fordonsförordningen (2009:211)

text: , om inte något annat anges. Med sparkstötting avses ett fordon som är försett med medar och som är avsett att föras av gående.

text: Fordon får inte ha lykta eller strålkastare som kan visa eller avge rött ljus framåt eller anordningar som vid belysning kan återkasta rött ljus framåt. Fordon får inte heller ha lykta eller strålkastare som kan visa eller avge vitt ljus bakåt eller anordningar som vid belysning kan återkasta vitt ljus bakåt. Fordon får inte vara utrustat med larmanordning.

text: 2 kap. Cykel med tramp- eller vevanordning

text: Tillämpning

text: Cykel med tramp- eller vevanordning ska vid färd uppfylla kraven i detta kapitel. (

text: TSFS 2010:144

text: Bromsutrustning

text: Cykel ska ha ett bromssystem för färdbroms som uppfyller kraven i 4 §. Tandemcykel, transportcykel, cykel med tre eller flera hjul och cykel med tillkopplat fordon ska dock ha två av varandra oberoende färdbromssystem. Färdbromsen ska kunna minska farten på cykeln och få denna att stanna säkert och snabbt. Cykel med en maximal sadelhöjd mer än 435 mm och mindre än 635 mm ska ha en färdbroms bestående av fotmanövrerat reglage (fotbroms). Maximal sadelhöjd är avståndet från markytan till den övre delen av sadeln i sitt högsta läge. Detta krav gäller inte fordon som tagits i bruk före den 1 juli 2009.

text: Cykel med tre eller flera hjul eller med tillkopplad sidvagn ska ha parkeringsbroms som uppfyller kraven i 5 §. Parkeringsbromsen ska på sluttande mark kunna hålla kvar cykeln även om föraren lämnat denna.

text: Färdbromsen bör kunna ge cykeln en retardation av 3 m/s2 vid en manöverkraft av högst 196 N med handmanövrerat reglage och 490 N med fotmanövrerat reglage.

text: Parkeringsbromsen ska vara så konstruerad att den kan kvarhållas i ansatt läge på helt mekanisk väg.

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2010:144

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2010:144

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2010:144

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2010:144

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2010:144

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2010:144

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2010:144

text: har upphävts genom (

text: TSFS 2010:144

text: Belysning

text: Cykel ska vid färd i mörker ha lykta baktill som kan visa rött ljus bakåt (baklykta) och tydligt kunna ses på ett avstånd av 300 meter. Cykel ska vid färd i mörker även ha

text: 1. strålkastare framtill som kan avge vitt eller gult ljus framåt av sådan ljusstyrka att fordonet under mörker kan föras på betryggande sätt, eller 2. lykta framtill som kan visa vitt eller gult ljus framåt och tydligt kunna ses på ett avstånd av 300 meter. Baklykta på cykel får avge blinkande ljus om blinkfrekvensen är minst 200 blinkningar/minut. Har strålkastaren bländande ljus ska den snabbt kunna bländas av. Dessa krav gäller inte sidvagn eller annat tillkopplat fordon. (TSFS

text: Cykelkärra som inte har reflexanordning baktill, ska vid färd i mörker ha lykta som kan visa rött ljus bakåt. (

text: TSFS 2010:144

text: Sidvagn ska vid färd i mörker ha baklykta som kan visa rött ljus bakåt och en framlykta som kan visa vitt ljus framåt. (

text: TSFS 2010:144

text: Reflexanordningar

text: Cykel ska vid färd i mörker ha reflexanordning baktill, framtill och på sidan som uppfyller kraven i 18 och 19 §§. Reflexanordning baktill ska vid färd i mörker finnas även på tillkopplad sidvagn och på tillkopplad cykelkärra, om baklykta saknas på kärran. Anordningen ska vid belysning återkasta rött ljus bakåt. Reflexanordning framtill, som monterats den 1 september 1985 eller senare, ska vid belysning återkasta vitt ljus framåt. Reflexanordning på sidan, som monterats den 1 september 1985 eller senare, ska vid belysning återkasta orangegult ljus eller vitt ljus åt sidan.

text: TSFS 2010:144

text: Reflexanordning framtill och baktill på cykel ska 1. vara typgodkänd enligt ECE-reglemente 3, klass IVA, eller 2. vara typgodkänd av Vägverket eller Trafiksäkerhetsverket enligt Vägverkets föreskrifter (

text: VVFS 1993:18

text: ) om nationella typgodkännanden. Reflexanordning som monterats före den 1 april 1986 får vara av typ som godkänts enligt ECE-reglemente 3 klass I eller I A. Reflexanordning baktill, som monterats före den 1 april 1986, får vara av typ som före den 20 maj 1980 godkänts av Statens provningsanstalt. Reflexanordning framtill, som monterats före den 1 september 1985, får vara av icke godkänd typ.

text: Reflexanordning på sidan på cykel ska 1. vara typgodkänd enligt ECE-reglemente 3, klass IVA, eller 2. vara typgodkänd av Vägverket eller Trafiksäkerhetsverket enligt Vägverkets föreskrifter (

text: VVFS 1993:18

text: ) om nationella typgodkännanden. Kravet i första stycket gäller inte om minst ett av cykelns däck är av typ som godkänts enligt ECE-reglemente 88. Reflexanordning på sidan, som monterats före den 1 september 1985 får vara av icke godkänd typ.

text: Ringklocka

text: Cykel ska ha ringklocka.

text: 3 kap. Cykel utan tramp- eller vevanordning

text: Tillämpning

text: Cykel utan tramp- eller vevanordning ska vid färd uppfylla kraven i detta kapitel. (

text: TSFS 2010:144

text: Manövrering

text: Fordonet ska vara utrustat med en styrinrättning som ska vara konstruerad så att risken för skador eller driftsstörningar är liten. De ingående komponenterna ska vara konstruerade på ett ur säkerhetssynpunkt tillfredsställande sätt. Styrinrättningen ska ge fordonet god kursstabilitet samt mjuk och väl kontrollerbar styrning. (

text: TSFS 2010:144

text: Fordonet ska vara inrättat och utrustat så att föraren kan föra fordonet med betryggande säkerhet. Förarplatsen ska medge en lämplig körställning och en god uppsikt över omgivningen. (

text: TSFS 2010:144

text: Fordonet ska vara lätt att manövrera. Anordningar som är avsedda för manövrering av fordonet eller i övrigt för att användas av föraren under färd ska vara: 1. inrättade och placerade så att förväxling undviks och föraren lätt kan komma åt dem utan att trafiksäkerheten åsidosätts, 2. konstruerade så att fordonet kan manövreras säkert, utan tveksamhet eller risk för missförstånd, 3. klart synliga och identifierbara, samt 4. konstruerade så att anordningens rörelse överensstämmer med dess verkan. (

text: TSFS 2010:144

text: Fordonet ska kunna startas endast genom avsiktlig påverkan på för detta ändamål särskild avsedd anordning. Avbrott, återställning efter avbrott eller variationer i kraftförsörjningen får inte leda till riskfyllda situationer.

text: TSFS 2010:144

text: Hållfasthet

text: Fordonets olika delar och deras förbindningar ska ha sådan hållfasthet att fordonet kan motstå den påfrestning det utsätts för när det används.

text: TSFS 2010:144

text: Utformning och konstruktion

text: Fordonet ska vara utformat så att användaren och andra trafikanter skyddas mot risker på grund av vassa kanter, skarpa vinklar, utstickande delar och ojämna ytor som kan orsaka skada. Rörliga delar ska vara utförda

text: så att risk för kontakt som kan leda till olyckor undanröjs eller, i de fall då risker ändå finns, vara försedda med skyddsanordningar. Åtkomliga delar får inte uppnå skadliga temperaturer vid normal användning. Risker som kan uppstå i samband med att fordonet kombineras med andra produkter ska även beaktas. (

text: TSFS 2010:144

text: Elektriska och elektroniska system ska vara konstruerade så att deras tillförlitlighet och prestanda säkerställs. Vid ett första fel i systemen ska detta förhindra eller minimera ytterligare risker. Användaren ska skyddas mot elektriska chocker, brandrisker och toxicitet vid normal användning och vid ett första fel. Batterier ska kunna laddas under säkra förhållanden och de ska vara skyddade mot läckage. (

text: TSFS 2010:144

text: Dimensioner

text: Fordonet får ha en längd av högst 1,6 m och en bredd av högst 0,75 m. Fordon som framförs av en person med funktionshinder får dock ha den längd eller bredd som behövs på grund av funktionshindret. (TSFS

text: Bromsutrustning

text: Fordonet ska vara utrustat med ett bromssystem som ska vara konstruerat så att risken för skador eller driftsstörningar är liten. De ingående komponenterna ska vara utformade på ett ur säkerhetssynpunkt tillfredsställande sätt. Bromssystemet ska vara funktionssäkert under normala driftsförhållanden. (

text: TSFS 2010:144

text: Bromssystemet ska kunna ge fordonet en retardation av minst 3 m/s2. För en eldriven rullstol som uppfyller kraven på bromsförmåga enligt standarden SS- EN 12184 (Eldrivna rullstolar och skotrar samt batteriladdare till dessa - Krav och provningsmetoder) ska kravet på retardation anses uppfyllt. (

text: TSFS 2010:144

text: Om manöverorganet för reglering av fordonets hastighet släpps ska fordonet automatiskt bromsas enligt kraven i 11 §. (

text: TSFS 2010:144

text: Fordon med tre eller flera hjul ska ha parkeringsbroms som kan hålla fordonet kvar vid en lutning av 15°, i såväl med- som motlut, även om föraren lämnat fordonet eller fordonet är strömlöst. (

text: TSFS 2010:144

text: Utgåva 3, fastställelsedatum 2009-10-12

text: Belysning och reflexanordningar

text: Fordonet ska vid färd i mörker ha lykta baktill som kan visa rött ljus bakåt (baklykta) och tydligt kunna ses på ett avstånd av 300 meter. Fordonet ska vid färd i mörker även ha 1. strålkastare framtill som kan avge vitt eller gult ljus framåt av sådan ljusstyrka att fordonet under mörker kan föras på betryggande sätt, eller 2. lykta framtill som kan visa vitt eller gult ljus framåt och tydligt kunna ses på ett avstånd av 300 meter. Baklykta på cykel får avge blinkande ljus om blinkfrekvensen är minst 200 blinkningar/minut. Har strålkastaren bländande ljus ska den snabbt kunna bländas av. (TSFS

text: Fordonet ska vid färd i mörker ha 1. reflexanordning baktill som vid belysning återkastar rött ljus bakåt, 2. reflexanordning framtill som vid belysning återkastar vitt ljus framåt, och 3. reflexanordning på sidan som vid belysning återkastar orangegult eller vitt ljus åt sidan. Reflexanordningar ska vara typgodkända enligt ECE-reglemente 3, klass IVA, eller vara typgodkända av Vägverket eller Trafiksäkerhetsverket enligt Vägverkets föreskrifter (

text: VVFS 1993:18

text: ) om nationella typgodkännanden.

text: TSFS 2010:144

text: Ljudsignalanordning

text: Fordonet ska ha ringklocka eller annan ljudsignalanordning som kan avge varningssignal. (

text: TSFS 2010:144

text: 4 kap. Hästfordon

text: Hästfordon som under mörker förs på väg som inte är enskild, eller på enskild väg som i större utsträckning används av allmänheten för trafik, ska vara utrustat med 1. lykta, som kan visa vitt ljus framåt, fäst på dragaren eller på vänstra sidan av fordonet eller av dess last (framlykta), 2. lykta, som kan visa rött ljus bakåt, fäst på vänstra sidan av fordonet eller av dess last (baklykta), 3. reflexanordning på sidan, som vid belysning återkastar orangegult ljus åt sidan, fäst på fordonet eller på dess last, och 4. reflexanordningar baktill, som vid belysning återkastar rött ljus bakåt, fästa på fordonet eller på dess last.

text: 5 kap. Sparkstötting

text: Sparkstötting ska vara försedd med reflexanordning när den framförs under mörker. Reflexanordningen får vid belysning återkasta vitt ljus bakåt.

text: Sparkstötting ska ha en eller flera reflexanordningar så placerade att de är väl synliga såväl framifrån som bakifrån. Det bör finnas framifrån och bakifrån synliga reflexanordningar både på högra och vänstra sidan av sparkstöttingen.

text: Den sammanlagda arean av framåt respektive bakåt riktad reflekterande yta ska vara minst 40 cm2.

text: Reflexmaterial ska ha en reflexionsförmåga som vid 20´ observationsvinkel uppgår till minst 50 candela per lux och kvadratmeter (50 cd/lx m2) i något läge och till minst 30 candela per lux och kvadratmeter (30 cd/lx m2) inom ett infallsvinkelområde av  30. Reflexmaterialet bör uppfylla dessa krav även när materialet är vått.

text: 6 kap. Övrigt

text: Undantag från dessa föreskrifter prövas av Transportstyrelsen. (TSFS

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2009.

text: TSFS 2010:144

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 oktober 2010. 2. I fråga om eldriven rullstol som är konstruerad för en hastighet av högst 15 kilometer i timmen och som togs i bruk före ikraftträdandet får de äldre föreskrifterna tillämpas, om den uppfyllde de kraven när den togs i bruk.

title: Transportstyrelsens föreskrifter om cyklar, hästfordon och sparkstöttingar, TSFS 2009:31


title: Transportstyrelsens föreskrifter om upphävande av Vägverkets föreskrifter (VVFS 2008:163) om cyklar, hästfordon och sparkstöttingar, TSFS 2009:32


title: Transportstyrelsens föreskrifter om vägvisningsplan till turistiskt intressanta mål m.m. i Blekinge län, TSFS 2009:33


title: Transportstyrelsens föreskrifter om upphävande av Vägverkets föreskrifter (VVFS 2004:94) om vägvisningsplan till turistiskt intressanta mål m.m. i Blekinge län, TSFS 2009:34


title: Transportstyrelsens föreskrifter om vägvisningsplan till turistiskt intressanta mål m.m. i Dalarnas län, TSFS 2009:35


title: Transportstyrelsens föreskrifter om upphävande av Vägverkets föreskrifter (VVFS 2004:145) om vägvisningsplan till turistiskt intressanta mål m.m. i Dalarnas län, TSFS 2009:36


title: Transportstyrelsens föreskrifter om vägvisningsplan till turistiskt intressanta mål m.m. i Kalmar län, TSFS 2009:37


title: Transportstyrelsens föreskrifter om upphävande av Vägverkets föreskrifter (VVFS 2004:96) om vägvisningsplan till turistiskt intressanta mål m.m. i Kalmar län, TSFS 2009:38


title: Transportstyrelsens föreskrifter om vägvisningsplan till turistiskt intressanta mål m.m. i Kronobergs län, TSFS 2009:39


title: Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om upphävande av Sjöfartsverkets föreskrifter och allmänna råd (SJÖFS 2002:8) om rederiers och fartygs säkerhetsorganisation (ISM-koden) , TSFS 2009:4


title: Transportstyrelsens föreskrifter om upphävande av Vägverkets föreskrifter (VVFS 2004:97) om vägvisningsplan till turistiskt intressanta mål m.m. i Kronobergs län, TSFS 2009:40


title: Transportstyrelsens föreskrifter om vägvisningsplan till turistiskt intressanta mål m.m. i Skåne län, TSFS 2009:41


title: Transportstyrelsens föreskrifter om upphävande av Vägverkets föreskrifter (VVFS 2005:21) om vägvisningsplan till turistiskt intressanta mål m.m. i Skåne län, TSFS 2009:42