text: Dessa föreskrifter ska tillämpas vid vård enligt hälso- och

text: sjukvårdslagen (2017:30)

text: , lagen (

text: ) om psykiatrisk tvångsvård och lagen (

text: ) om rättspsykiatrisk vård. Föreskrifterna gäller för både sluten och öppen hälso- och sjukvård. (

text: HSLF-FS 2017:18

text: 2 §

text: De skjutvapen som föreskrifterna gäller för är de vapen, enligt

text: 1 kap.

text: och

text: 3 §§

text: vapenlagen (1996:67)

text: , som enskilda personer inte får inneha utan tillstånd enligt bestämmelserna i

text: 2 kap.

text: och

text: 2 §§

text: samma lag.

text: Ansvar och rutiner

text: Vårdgivaren ska ge direktiv och säkerställa att det ledningssystem som enligt Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: SOSFS 2011:9

text: ) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete ska finnas i verksamheten innehåller rutiner för anmälan av patienter som av medicinska skäl är olämpliga att inneha skjutvapen. (

text: HSLF-FS 2017:18

text: ) 4 § Vårdgivaren får uppdra åt en eller flera verksamhetschefer att fastställa rutiner för anmälan enligt dessa föreskrifter. I den kommunala hälso- och sjukvården får vårdgivaren uppdra åt en eller flera verksamhetschefer alternativt medicinskt ansvariga sjuksköterskor att fastställa rutiner för överföring av information om en patient till dennes behandlande läkare för att läkaren ska kunna ta ställning till, om det finns ett behov av att göra en anmälan. Rutinerna för anmälan och överföring av informationen ska dokumenteras.

text: Upphävd. (SFS 2012:656)

text: Anmälningsförfarande och patientinformation

text: Anmälan till polismyndigheten ska göras på särskild blankett ( bilagan ). Den läkare som gör en anmälan ska svara för att den patient som berörs utan dröjsmål blir informerad, om det inte finns hinder enligt offentlighets- och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: eller

text: patientsäkerhetslagen (2010:659 )

text: HSLF-FS 2017:18

text: Dokumentation

text: Då en anmälan görs, ska läkaren göra en anteckning om detta i patientens journal. Läkaren ska dessutom dokumentera skälen för anmälan. 8 § Av patientjournalen ska det framgå, om patienten har underrättats om anmälan. Om patienten inte har underrättats, ska skälen till detta framgå.

text: Uppföljning och egenkontroll

text: Verksamhetschefen ska regelbundet följa upp.

text: fastställda rutiner för anmälan, och

text: anmälningspliktens fullgörande.

text: l den kommunala hälso- och sjukvården ska verksamhetschefen alternativt den medicinskt ansvariga sjuksköterskan regelbundet följa upp rutinerna i 4 § andra stycket.

text: Bilaga – Blankett – Anmälan enligt

text: 6 kap.

text: 6 §§

text: vapenlagen (1996:67)

text: HSLF-FS 2017:18

title: Socialstyrelsens föreskrifter om anmälan av patienter som av medicinska skäl är olämpliga att inneha skjutvapen

text: sjukvårdslagen (1982:763)

text: , lagen (

text: ) om psykiatrisk tvångsvård och lagen (

text: 1 kap.

text: och

text: 3 §§

text: vapenlagen (1996:67)

text: 2 kap.

text: och

text: 2 §§

text: samma lag.

text: Ansvar och rutiner

text: Vårdgivaren ska ge direktiv och säkerställa att det ledningssystem som enligt Socialstyrelsens föreskrifter (

text: SOSFS 2005:12

text: ) om ledningssystem för kvalitet och patientsäkerhet i hälso- och sjukvården ska finnas i verksamheten innehåller rutiner för anmälan av patienter som av medicinska skäl är olämpliga att inneha skjutvapen.

text: SOSFS 2008:21

text: Skäl för anmälan

text: Om en läkare vet eller misstänker att en patient innehar skjutvapen och bedömer att patienten är olämplig att inneha skjutvapen av medicinska skäl, t.ex. psykisk störning, missbruk, demenssjukdom, synrubbning, neurologisk sjukdom eller hjärnskada, och därigenom 1. riskerar att skada sig själv eller någon annan genom sin vapenhantering, eller 2. inte förmår iaktta de regler som gäller för förvaring av vapen, ska en anmälan omedelbart göras till polismyndigheten.

text: Anmälan ska göras utan en närmare prövning, om patienten har tillstånd att inneha skjutvapen eller inte.

text: Anmälan till polismyndigheten ska göras på blanketten SoSB 42401 (bilagan). Den läkare som gör en anmälan ska svara för att den patient som berörs utan dröjsmål blir informerad, om det i det enskilda fallet inte finns hinder för detta enligt

text: sekretesslagen (1980:100)

text: eller lagen (

text: ) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område.

text: Dokumentation

text: Uppföljning och egenkontroll

text: Verksamhetschefen ska regelbundet följa upp 1. fastställda rutiner för anmälan, och 2. anmälningspliktens fullgörande.

text: I den kommunala hälso- och sjukvården ska verksamhetschefen alternativt den medicinskt ansvariga sjuksköterskan regelbundet följa upp rutinerna i 4 § andra stycket.

text: 1. Denna författning träder i kraft två veckor efter den dag då författningen utkom från trycket. 2. Genom författningen upphävs Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: SOSFS 2003:18

text: ) om läkares skyldighet att göra anmälan enligt

text: 6 kap. 6 § vapenlagen (1996:67)

text: Socialstyrelsen

text: LARS-ERIK HOLM

text: ANMÄLAN

text: enligt

text: 6 kap. 6 § vapenlagen (1996:67)

text: SOSFS Bilaga

text: Till Polismyndigheten i*

text: Anmälan avser

text: ANMÄLAN

text: ANMÄLAN

text: enligt

text: 6 kap. 6 § vapenlagen (1996:67)

text: enligt

text: 6 kap. 6 § vapenlagen (1996:67)

text: Bostadsadress

text: Till Polismyndigheten i*Till Polismyndigheten i*

text: Postnummer Postort

text: Anmälan avser

text: Anmälan avser Patientens efternamn och förnamn Personnummer Patientens efternamn och förnamn Personnummer Bostadsadress Patienten har informerats om anmälan Datum då patienten blev informerad Bostadsadress ja nej Postnummer Postort

text: Vårdform

text: Postnummer Postort Telefon (inkl. riktnummer) Patienten vårdas Folkbokföringsort (kommun) Patienten vårdas enligt Planerad utskrivningsdag, i sluten vård i öppen vård i förekommande fall HSL LPT LRV Telefon (inkl. riktnummer) Folkbokföringsort (kommun) Patienten har informerats om anmälan Sjukvårdsinrättningens namn (vid slutenvård) Datum då patienten blev informerad ja nej

text: Patienten har informerats om anmälan Vårdform Utdelningsadress Datum då patienten blev informerad Patienten vårdas Patienten vårdas enligt Planerad utskrivningsdag, ja i sluten vård i öppen vård nej i förekommande fall Postnummer HSL Postort LPT LRV Vårdform Sjukvårdsinrättningens namn (vid slutenvård) Patienten vårdas Patienten vårdas enligt Planerad utskrivningsdag, i sluten vård i öppen vård C/o, om patientens vistelseadress är annan än bostadsadressen i förekommande fall Utdelningsadress HSL LPT LRV Sjukvårdsinrättningens namn (vid slutenvård) Postnummer Utdelningsadress Postort

text: Utdelningsadress C/o, om patientens vistelseadress är annan än bostadsadressen Postnummer Postort

text: Utdelningsadress Postnummer Postort Postnummer Anmälande läkare Postort Läkarens efternamn och förnamn Titel C/o, om patientens vistelseadress är annan än bostadsadressen

text: Anmälande läkare Utdelningsadress (tjänsteställe) Utdelningsadress Läkarens efternamn och förnamn Titel

text: Utdelningsadress (tjänsteställe) Postnummer Postort Postnummer Postort

text: Postnummer Telefon (inkl. riktnummer) Postort E-postadress Anmälande läkare Telefon (inkl. riktnummer) E-postadress Läkarens efternamn och förnamn Titel

text: Anmälande läkares bedömning

text: Utdelningsadress (tjänsteställe) Anmälande läkares bedömning Jag bedömer att patienten av medicinska skäl är olämplig att inneha skjutvapen.

text: Jag bedömer att patienten av medicinska skäl är olämplig att inneha skjutvapen. Ort och datum Läkarens underskrift Postnummer Postort Ort och datum Läkarens underskrift

text: Telefon (inkl. riktnummer) E-postadress

text: SoSB 42401 2008-10 stbeSoSB 42401 2008-10 stbe * Ange polismyndighet i den ort där patienten är folkbokförd/bosatt.* Ange polismyndighet i den ort där patienten är folkbokförd/bosatt.

text: Anmälande läkares bedömning

text: Ort och datum Läkarens underskrift

text: SoSB 42401 2008-10 stbe 6 * Ange polismyndighet i den ort där patienten är folkbokförd/bosatt.

text: SOSFS 2008:21


fs: sosfs

publisher: Socialstyrelsen

title: Socialstyrelsens föreskrifter om ändring i föreskrifterna och allmänna råden (SOSFS 2002:11) om biobanker i hälso- och sjukvården m.m.

text: 1 kap.

type: rubrik

text: Organ som tas med stöd av lagen (

text: ) om transplantation m.m. och förvaras i en biobank för transplantationsändamål ska inte omfattas av dessa föreskrifter och allmänna råd, om de endast sparas en kortare tid inför användningen. Blod och blodkomponenter som enligt lagen (

text: ) om blodsäkerhet förvaras i en biobank för transfusionsändamål ska inte omfattas av dessa föreskrifter och allmänna råd, när de har frisläppts för transfusion i enlighet med

text: 7 kap. 11 §

text: Socialstyrelsens föreskrifter (

text: SOSFS 2006:17

text: ) om blodverksamhet. Vävnader och celler som enligt lagen (

text: ) om kvalitets- och säkerhetsnormer vid hantering av mänskliga vävnader och celler förvaras i en biobank för terapeutisk användning eller för klinisk forskning på människor ska inte omfattas av dessa föreskrifter och allmänna råd, när de har godkänts för sådan användning i enlighet med

text: 8 kap. 7 §

text: Socialstyrelsens föreskrifter (

text: SOSFS 2008:24

text: ) om vävnadsinrättningar i hälso- och sjukvården m.m. Föreskrifterna och de allmänna råden ska i tillämpliga delar gälla för befruktade ägg från människa och sådana ägg som har varit föremål för somatisk cellkärnöverföring, när de enligt lagen (

text: ) om genetisk integritet m.m. förvaras i en biobank för åtgärder i forsknings- eller behandlingssyfte.

type: stycke

type: paragraf

text: 1 Senaste lydelse

text: SOSFS 2006:19

text: SOSFS 2008:25

text: Föreskrifterna och de allmänna råden ska inte tillämpas på blodprover eller andra vävnadsprover från en donator, när proverna sparas för kvalitetssäkring av användning på människor.

type: kapitel

text: 4 kap.

text: Vid donation av vävnader eller celler enligt lagen (

text: ) om transplantation m.m. och lagen (

text: ) om genetisk integritet m.m. får det biologiska material som samlas in endast bevaras i en biobank för transplantations- eller transfusionsändamål eller ett annat terapeutiskt ändamål eller för klinisk forskning på människor, om kraven på information och samtycke i dessa föreskrifter är uppfyllda. Kompletterande bestämmelser finns i Socialstyrelsens föreskrifter (

text: SOSFS 2006:17

text: ) om blodverksamhet och Socialstyrelsens föreskrifter (

text: SOSFS 2008:24

text: Om ett samtycke till att förvara ett vävnadsprov i en biobank återkallas, ska den eller de biobanker som förvarar provet eller delar av det underrättas om återkallelsen. Om återkallelsen inte avser all användning av vävnadsprovet, ska det av underrättelsen även framgå för vilket eller vilka ändamål provet därefter får användas. Bestämmelser om när en donator av könsceller (sperma eller ägg) inte längre får återkalla samtycket finns i

text: 7 kap. 2 § lagen (2006:351)

text: om genetisk integritet m.m. Vårdgivaren ska ansvara för att det finns ändamålsenliga rutiner som säkerställer att en återkallelse tas emot och åtgärdas utan dröjsmål.

text: I samband med provtagningen ska provgivarens eller den avlidnes fullständiga identitetsuppgifter kontrolleras. Vävnadsprovet ska märkas med dessa uppgifter eller med en kod enligt 5 kap. 1 § dessa föreskrifter. Uppgifterna om provtagningen ska dokumenteras i enlighet med

text: patientdatalagen (2008:355)

text: Denna författning träder i kraft den 15 december 2008.

text: Socialstyrelsen

text: LARS-ERIK HOLM

text: Ingmar Hammer (Tillsynsavdelningen)

text: 2 Senaste lydelse

text: SOSFS 2007:22

text: . 3 Senaste lydelse

text: SOSFS 2002:11

text: . Senaste lydelse

text: SOSFS 2002:11

type: foreskrift


title: Socialstyrelsens föreskrifter om ändring i föreskrifterna och allmänna råden (SOSFS 2008:17) om läkarnas specialiseringstjänstgöring (SOSFS 2008:27)

text: 3. För läkare som har fått legitimation före den 1 juli 2006 kan dock de gamla författningarna gälla, om ansökan avseende bevis om specialistkompetens lämnas in senast den 31 december 2013. Om specialiseringstjänstgöringen fullgörs i enlighet med de gamla författningarna, ska 7 kap. 5 § i den nya författningen tillämpas. Även bilaga 2 i den nya författningen ska användas, utom vad avser intygande av användning av lärandemetoder och utlandstjänstgöring.

text: Denna författning träder i kraft två veckor efter den dag då författningen utkom från trycket.

text: Socialstyrelsen

text: LARS-ERIK HOLM

text: Anna Åberg (Hälso- och sjukvårdsavdelningen)

text: SOSFS 2008:27


title: Socialstyrelsens kungörelse om upphävande av Socialstyrelsens allmänna råd (SOSFS 1993:10) Förebyggande åtgärder kring fall av meningokocksjukdom (SOSFS 2008:28)

text: Upphävande av Socialstyrelsens allmänna råd (

text: SOSFS 1993:10

text: Socialstyrelsens författningssamling

text: I Socialstyrelsens författningssamling (SOSFS) publiceras myndighetens föreskrifter och allmänna råd. • Föreskrifter är bindande regler. • Allmänna råd innehåller rekommendationer om hur en författning kan eller bör tillämpas och utesluter inte andra sätt att uppnå de mål som avses i författningen. Socialstyrelsen ger årligen ut en förteckning över gällande föreskrifter och allmänna råd.

text: SOSFS kan beställas från Socialstyrelsens kundtjänst, 120 88 Stockholm, fax 08-779 96 67, e-post socialstyrelsen@strd.se ISSN 0346-6000 Artikelnr 2008-10-28 Tryck: Edita Västra Aros, Västerås 2008

text: Socialstyrelsens författningssamling

text: Ansvarig utgivare: Chefsjurist Nils Blom

text: Socialstyrelsens kungörelse SOSFS om upphävande av Socialstyrelsens allmänna råd 2008:28 (M)

text: SOSFS 1993:10

text: ) Förebyggande åtgärder kring fall Utkom från trycket

text: den 23 december 2008

text: av meningokocksjukdom;

text: den 2 december 2008. Socialstyrelsen beslutar att Socialstyrelsens allmänna råd (

text: SOSFS 1993:10

text: ) Förebyggande åtgärder kring fall av meningokocksjukdom ska upphöra att gälla. Socialstyrelsen LARS-ERIK HOLM Anders Alexandersson (Smittskyddsenheten)

text: SOSFS 2008:28


title: Socialstyrelsens allmänna råd om handläggning av ärenden som gäller unga lagöverträdare

text: SOSFS 2008:30

text: (S) Allmänna råd

text: Handläggning av ärenden som gäller unga lagöverträdare

text: Socialstyrelsens författningssamling

text: SOSFS kan beställas från Socialstyrelsens kundtjänst, 120 88 Stockholm, fax 08-779 96 67, e-post socialstyrelsen@strd.se ISSN 0346-6019 Artikelnr 2008-10-30 Tryck: Edita Västra Aros, Västerås 2008

text: Socialstyrelsens författningssamling

text: Socialstyrelsens allmänna råd SOSFS om handläggning av ärenden som gäller 2008:30 (S)

text: unga lagöverträdare; Utkom från trycket

text: den 23 december 2008 beslutade den 9 december 2008.

text: Tillämpningsområde

text: I dessa allmänna råd ges rekommendationer till stöd för socialnämndens handläggning av ärenden som gäller unga lagöverträdare enligt 1.

text: socialtjänstlagen (2001:453)

text: , 2. lagen (

text: ) med särskilda bestämmelser om vård av unga, 3.

text: socialtjänstförordningen (2001:937)

text: , och 4. lagen (

text: ) om medling med anledning av brott.

text: Utredarens kompetens

text: Av Socialstyrelsens allmänna råd (

text: SOSFS 2006:14

text: ) om personalens kompetens vid handläggning och uppföljning av ärenden som rör barn och unga framgår det vilka krav som bör ställas på en utredares utbildning och erfarenhet m.m. En utredare som handlägger ärenden som gäller unga lagöverträdare bör dessutom ha kunskaper i att bedöma risk- och skyddsfaktorer avseende normbrytande beteende.

text: Förhandsbedömning

text: Om socialnämnden får information från åklagaren om att det föreligger en risk för att den unge häktas, bör nämnden skyndsamt göra en förhandsbedömning av, om den ska inleda en utredning enligt

text: 11 kap. 1 § socialtjänstlagen

text: Polisutredning

text: Socialnämnden bör säkerställa att det finns rutiner för i vilka fall nämnden ska begära en utredning enligt

text: 31 § första stycket 1 lagen (1964:167)

text: med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare. Rutinerna bör utarbetas i samråd med den lokala polismyndigheten. En begäran om utredning bör göras skriftligt och bör innehålla de skäl som ligger till grund för socialnämndens bedömning av, om en utredning behövs.

text: SOSFS 2008:30

text: Yttrande till åklagaren

text: Av 11 § tredje stycket lagen med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare framgår det att ett yttrande till åklagaren ska innehålla en redogörelse för vilka åtgärder som nämnden tidigare har vidtagit i fråga om den unge samt en bedömning av, om den unge har ett särskilt behov av åtgärder som syftar till att motverka att han eller hon utvecklas ogynnsamt. Yttrandet bör vidare innehålla uppgifter om – vilka brottsmisstankar som ligger till grund för yttrandet, – på vilket sätt den föreslagna vården eller de föreslagna åtgärderna syftar till att motverka att den unge utvecklas ogynnsamt, – den unges inställning till ungdomstjänst, – huruvida den unge kan anses vara lämplig för ungdomstjänst, och – den unges inställning till medling.

text: Av

text: 11 § tredje stycket samma lag

text: framgår det att ett yttrande även ska innehålla en redogörelse för den unges personliga utveckling och levnadsomständigheter i övrigt, om åklagaren begär det eller, om nämnden finner det nödvändigt. En sådan redogörelse bör t.ex. innehålla uppgifter om den unges – familj och sociala relationer, – medborgarskap, om den unge inte är svensk medborgare, – hemspråk, – skola och fritid, – fysiska och psykiska hälsa, – känslo- och beteendemässiga utveckling, – bruk av alkohol eller andra droger, och – tidigare kriminalitet.

text: Ungdomstjänst

text: Enligt

text: 5 kap. 1 b § första stycket socialtjänstlagen

text: ska kommunen sörja för att påföljden ungdomstjänst kan verkställas så snart det kan ske. Socialnämnden bör säkerställa att det finns rutiner för rekryteringen av ungdomstjänstplatser. Socialnämnden bör innan den unge påbörjar ungdomstjänsten informera honom eller henne om vad ungdomstjänst innebär. Vidare bör socialnämnden, med beaktande av bestämmelserna i

text: sekretesslagen (1980:100)

text: , även informera vårdnadshavaren eller annan som svarar för den unges vård och fostran. Socialnämnden bör så snart tingsrätten har meddelat dom i brottmålet komma överens med den unge om när han eller hon ska påbörja ungdomstjänsten.

text: Arbetsplatsen

text: Socialnämnden bör kontrollera att den tilltänkta ungdomstjänstplatsen uppfyller de krav som nämnden ställer på den för att ungdomstjänsten ska kunna verkställas, t.ex. att den unge kan – beredas meningsfulla arbetsuppgifter på arbetsplatsen, och – få det stöd som han eller hon behöver.

text: Om den unge har ett eget önskemål om arbetsplats, bör socialnämnden tillmötesgå önskemålet, under förutsättning att det är förenligt med nämndens krav på ungdomstjänsten i det enskilda fallet. Socialnämnden bör tillsammans med den unge göra ett besök på den tilltänkta arbetsplatsen innan den unge påbörjar ungdomstjänsten.

text: Handledaren

text: Av

text: 5 kap. 1 b § andra stycket socialtjänstlagen

text: framgår det att socialnämnden ska utse en handledare för den unge. Socialnämnden bör innan den unge påbörjar ungdomstjänsten träffa den person som är tänkt som handledare på arbetsplatsen för att göra en bedömning av om han eller hon är lämplig för uppdraget. Socialnämnden bör begära att den tilltänkte handledaren uppvisar ett utdrag från Rikspolisstyrelsens belastningsregister. Socialnämnden bör vidare, efter det att ett samtycke har hämtats in från den som är tilltänkt för uppdraget, begära uppgifter från socialtjänstens register och kontakta eventuella referenspersoner.

text: Arbetsplanen

text: En arbetsplan enligt

text: bör upprättas i samförstånd med den unge. Arbetsplanen bör innehålla namn på, och telefonnummer till, handledaren och eventuellt andra kontaktpersoner på arbetsplatsen och inom socialtjänsten. Av

text: 5 kap. 1 d § socialtjänstförordningen

text: framgår det att en arbetsplan ska innehålla uppgifter om var arbetet ska utföras samt de övriga villkor som är nödvändiga för verksamheten. Socialnämnden bör i arbetsplanen ange vad de övriga villkoren närmare består i, t.ex. – att överenskomna arbetstider ska hållas, – hur en anmälan om sjukdom eller annan frånvaro ska göras, och – att alkohol- och drogfrihet ska iakttas.

text: Socialnämnden bör informera den unge om innehållet i arbetsplanen. Vidare bör socialnämnden, med beaktande av bestämmelserna i

text: sekretesslagen

text: , informera vårdnadshavaren eller annan som svarar för den unges vård och fostran om innehållet i arbetsplanen.

text: SOSFS 2008:30

text: Socialnämnden bör ha regelbunden kontakt med den unge och handledaren för att kontrollera att arbetsplanen följs. För att kunna göra denna uppföljning bör socialnämnden fortlöpande dokumentera hur den unge sköter ungdomstjänsten.

text: Uppföljande samtal

text: Socialnämnden bör, som en av de åtgärder som följer av

text: 5 kap. 1 § socialtjänstlagen

text: , efter det att den unge har fullgjort ungdomstjänsten erbjuda honom eller henne ett uppföljande samtal.

text: Skyldigheten att underrätta åklagarmyndigheten

text: Socialnämnden bör säkerställa att det finns rutiner för i vilka fall nämnden enligt

text: 12 kap. 8 § socialtjänstlagen

text: ska underrätta åklagarmyndigheten, om någon som har dömts till ungdomsvård eller ungdomstjänst under verkställigheten i väsentlig grad underlåter att göra vad som åligger honom eller henne eller, om det av andra skäl föreligger hinder för verkställighet. Sådana fall kan t.ex. vara att – den unge vid upprepade tillfällen uteblir från arbetspass utan godtagbara skäl, – den unge begår brott på arbetsplatsen, – den unge utan godtagbara skäl vägrar att medverka i någon av de beslutade insatserna, – den unge på grund av skada helt eller delvis inte inom rimlig tid kan genomföra de planerade vårdinsatserna eller en utdömd ungdomstjänst, eller – de beslutade insatserna inte längre står till buds eller kan genomföras först efter lång tid.

text: En sådan underrättelse bör vara skriftlig och bör innehålla de uppgifter som är nödvändiga för att åklagaren ska kunna ta ställning till vilka åtgärder som kan vidtas med stöd av 30 b § lagen med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare eller

text: 32 kap. 4 § brottsbalken

text: Särskilt kvalificerad kontaktperson

text: Av

text: 3 kap. 6 § fjärde stycket socialtjänstlagen

text: och 22 § första stycket 1 lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga framgår det under vilka förutsättningar som socialnämnden kan utse en särskilt kvalificerad kontaktperson. Socialnämnden bör utarbeta rutiner för rekryteringen av särskilt kvalificerade kontaktpersoner.

text: Kompetens och lämplighet

text: Socialnämnden bör säkerställa att den person som utses som särskilt kvalificerad kontaktperson har den kompetens som behövs för uppdraget och i övrigt är lämplig, utifrån uppdragets innehåll och svårighetsgrad. Socialnämnden bör innan den utser en särskilt kvalificerad kontaktperson begära av denne att han eller hon uppvisar ett utdrag från Rikspolisstyrelsens belastningsregister. Socialnämnden bör vidare, efter det att ett samtycke har hämtats in från den som är tilltänkt för uppdraget, begära uppgifter från socialtjänstens register och kontakta eventuella referenspersoner.

text: Uppdraget

text: Uppdraget till en särskilt kvalificerad kontaktperson bör vara skriftligt och tydligt. Uppdraget bör formuleras så att det bl.a. framgår – vad syftet med uppdraget är, – var och hur ofta kontaktpersonen ska träffa den unge, – vad kontaktpersonen ska vara uppmärksam på, – vilka förhållningsregler som ska gälla i kontakten mellan den unge, kontaktpersonen och socialnämnden, och – när och hur uppdraget ska redovisas till socialnämnden.

text: Socialnämnden bör klargöra uppdraget för den unge och informera om de instruktioner som nämnden har givit till den särskilt kvalificerade kontaktpersonen. Vidare bör socialnämnden, med beaktande av bestämmelserna i

text: sekretesslagen

text: , lämna motsvarande information till vårdnadshavaren eller annan som svarar för den unges vård och fostran.

text: Uppföljande samtal

text: 5 kap. 1 § socialtjänstlagen

text: , i anslutning till att den särskilt kvalificerade kontaktpersonens uppdrag avslutas erbjuda den unge ett uppföljande samtal.

text: Handledning och stöd

text: Socialnämnden bör säkerställa att de särskilt kvalificerade kontaktpersonerna får kontinuerligt stöd och kontinuerlig handledning i sitt arbete.

text: Medling med anledning av brott

text: Socialnämnden bör säkerställa att det finns rutiner för hur samarbetet med polis, åklagare och domstol ska gå till vid sådan medling som avses i

text: 5 kap. 1 c § socialtjänstlagen

text: SOSFS 2008:30

text: Om det inte redan av en underrättelse enligt 6 § eller en begäran om yttrande enligt 11 § lagen med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare eller på annat sätt framgår att den unge har tillfrågats om huruvida han eller hon samtycker till att bli kontaktad av någon från medlingsverksamheten, bör socialnämnden göra det. Om den unge inte har fyllt 18 år, bör socialnämnden informera vårdnadshavaren om att den unge har tillfrågats om huruvida någon från medlingsverksamheten får kontakta honom eller henne. Om brottsoffret inte har fyllt 18 år, bör socialnämnden informera dennes vårdnadshavare om att han eller hon har tillfrågats om huruvida någon från medlingsverksamheten får kontakta honom eller henne.

text: Medlaren

text: Socialnämnden bör säkerställa att det finns rutiner för rekryteringen av medlare till sådan medling som avses i

text: 5 kap. 1 c § socialtjänstlagen

text: . Socialnämnden bör med den tilltänkte medlarens samtycke kontakta eventuella referenspersoner. Socialnämnden bör säkerställa att medlaren får kontinuerligt stöd och kontinuerlig handledning.

text: Socialstyrelsen

text: HÅKAN CEDER

text: Suzanne Julin (Socialtjänstavdelningen)


title: Socialstyrelsens allmänna råd om personalens kompetens vid handläggning och uppföljning av ärenden som avser personer med funktionshinder (SOSFS 2008:32)

text: SOSFS 2008:32

text: (S) Allmänna råd

text: Personalens kompetens vid handläggning och uppföljning av ärenden som avser personer med funktionshinder

text: Socialstyrelsens författningssamling

text: I Socialstyrelsens författningssamling (SOSFS) publiceras myndighetens föreskrifter och allmänna råd. • Föreskrifter är bindande regler. • Allmänna råd innehåller rekommendationer om hur en författning kan eller bör tillämpas och utesluter inte andra sätt att uppnå de mål som avses i författningen. Socialstyrelsen ger årligen ut en förteckning över gällande föreskrifter och allmänna råd.

text: SOSFS kan beställas från Socialstyrelsens kundtjänst, 120 88 Stockholm, fax 08-779 96 67, e-post socialstyrelsen@strd.se ISSN 0346-6019 Artikelnr 2008-10-32 Tryck: Edita Västra Aros, Västerås 2008

text: Socialstyrelsens författningssamling

text: Ansvarig utgivare: Chefsjurist Nils Blom

text: Socialstyrelsens allmänna råd

text: SOSFS

text: 2008:32 (S)

text: Utkom från trycket

text: funktionshinder;

text: den 30 december 2008 beslutade den 25 november 2008.

text: I dessa allmänna råd ges rekommendationer till stöd för tillämpningen av bestämmelsen om lämplig utbildning och erfarenhet i

text: 3 kap. 3 § andra stycket socialtjänstlagen (2001:453)

text: och bestämmelsen om den personal som behövs för att ge ett gott stöd och en god service och omvårdnad i

text: 6 § andra stycket lagen (1993:387)

text: Tillämpningsområde

text: Dessa allmänna råd gäller för den personal som arbetar med handläggning och uppföljning av ärenden som avser personer med fysiska, psykiska och intellektuella funktionshinder enligt

text: socialtjänstlagen

text: eller lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade.

text: Begreppsförklaringar

text: I dessa allmänna råd avses med

text: handläggning förfarande som börjar med att ett ärende väcks och efter utredning utmynnar i ett beslut uppföljning dokumenterad systematisk genomgång av planerade, beslutade och genomförda insatsers resultat på individnivå funktionsnedsättning nedsättning av fysisk, psykisk eller intellektuell funktionsförmåga funktionshinder begränsning som en funktionsnedsättning innebär för en person i relation till omgivningen

text: Utbildning

text: Den personal som arbetar med handläggning och uppföljning av ärenden som avser personer med funktionshinder bör ha socionomexamen eller social omsorgsexamen enligt tidigare studieordning.

text: SOSFS 2008:32

text: Introduktion och stöd

text: Den personal som saknar erfarenhet av arbete med handläggning och uppföljning av ärenden som avser personer med funktionshinder bör efter en planerad introduktion under en period av minst ett år – få planerat stöd, och – successivt få ta ansvar för ärenden.

text: Kunskapsområden

text: För att självständigt arbeta med handläggning och uppföljning av ärenden som avser personer med funktionshinder bör personalen ha teoretiska kunskaper och praktiska färdigheter inom följande områden.

text: Funktionshinder och dess konsekvenser

text: – fysiska, psykiska och intellektuella funktionshinder – levnadsförhållanden för personer med funktionshinder och deras familjer – konsekvenser av funktionshinder ur ett socialt, biologiskt, psykologiskt och kulturellt perspektiv – konsekvenser av funktionshinder hos barn och unga i förhållande till deras utvecklingsstadier – konsekvenser av flera samtidiga funktionshinder eller sjukdomstillstånd

text: Utredning och beslut

text: – kartläggning, analys och bedömning av den enskildes behov och resurser samt förmåga att delta i samhällslivet och möjlighet att leva som andra – kartläggning, analys och bedömning av den enskildes inställning till sin livssituation – kartläggning, analys och bedömning av närståendes och omgivningens betydelse för den enskilde – strukturerade utrednings- och dokumentationsmetoder samt systematiska bedömningsinstrument – dokumentation av kartläggning, analys och bedömning – dokumentation och motivering av beslut

text: Samtal och relationer

text: – samtal med den enskilde med hans eller hennes behov i fokus – samtal med närstående – kommunikation med personer som har nedsatt kommunikationsförmåga

text: – planering och ledning av olika former av samtal – etablering och upprätthållande av relationer på individ- och gruppnivå – initiering och stödjande av förändringsprocesser

text: Samverkan och samordning

text: – förutsättningar för samverkan – samarbetspartner samt deras yrkesroller och mandat – initiering och genomförande av samverkan med den enskildes behov i fokus – samordning av egna och andra aktörers insatser – processer i grupper och nätverk

text: Regelverk och rättsutveckling

text: – regelverk på socialtjänstens och hälso- och sjukvårdens område som rör personer med funktionshinder – allmän förvaltningsrätt – offentlighet och sekretess – övrig relevant lagstiftning, t.ex. skol-, socialförsäkrings- och diskrimineringslagstiftning – barnkonventionen – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning – rättspraxis på området

text: Insatser

text: – olika insatsers innehåll och effekterna av dem – planering för samordning och genomförande av insatser – formulering av realistiska, uppföljningsbara mål för genomförandet av insatser

text: Uppföljning och utvärdering

text: – metoder för uppföljning av insatser – metoder för utvärdering av insatser på individnivå – sammanställning och analys av uppgifter på individnivå

text: Förhållningssätt och bemötande

text: För att kunna arbeta med handläggning och uppföljning av ärenden som avser personer med funktionshinder bör personalen ha ett professionellt förhållningssätt som innebär att – sätta den enskildes behov i fokus,

text: SOSFS 2008:32

text: – beakta den enskildes livssituation utifrån bl.a. ålder, kön, etnicitet och sexuell läggning, – tillämpa ett barnperspektiv, – säkerställa den enskildes delaktighet och inflytande, – uppmärksamma närståendes behov av stöd och särskilt beakta barns behov, – bemöta den enskilde och hans eller hennes närstående i utsatta situationer och i kris, – hantera prioriteringar och motstridiga intressen, – göra etiska överväganden och ställningstaganden, – ta emot och hantera synpunkter, klagomål och förslag, – reflektera över och kritiskt granska egna och andras ställningstaganden, samt – bedöma när annan kompetens än den egna behövs.

text: Fortbildning och vidareutbildning

text: Den personal som arbetar med handläggning och uppföljning av ärenden som avser personer med funktionshinder bör få kontinuerligt stöd och tillgång till handledning samt utbildning i syfte att upprätthålla och utveckla den kompetensnivå som behövs för att kunna utföra arbetsuppgifterna. Personalen bör också ges möjlighet att följa kunskapsutvecklingen på sakområdet. Personalen bör genom vidareutbildning på avancerad nivå successivt och planerat fördjupa eller bredda sina kunskaper på sakområdet.

text: Socialstyrelsen

text: LARS-ERIK HOLM

text: Monica Norrman (Socialtjänstavdelningen)

text: SOSFS 2008:32


text: Dessa föreskrifter ska tillämpas vid uppfödning av spädbarn genom amning eller användning av modersmjölksersättning i sådana verksamheter som omfattas av hälso- och

text: sjukvårdslagen (2017:30)

text: HSLF-FS 2017:17

text: Ledningssystem (

text: HSLF-FS 2017:17

text: Av Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: SOSFS 2011:9

text: ) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete framgår att varje vårdgivare ansvarar för att det finns sådana processer och rutiner som behövs för att säkerställa att verksamheten uppfyller de krav som ställs i dessa föreskrifter. (

text: HSLF-FS 2017:17

text: Användning av modersmjölksersättning

text: Modersmjölksersättning får endast ges till ett spädbarn efter det att det har gjorts en bedömning att ett sådant behov föreligger. Bedömningen ska dokumenteras i spädbarnets patientjournal samt i moderns patientjournal, i förekommande fall.

text: Information om amning och modersmjölksersättning

text: Den information som lämnas om uppfödning genom amning och användning av modersmjölksersättning till modern eller någon annan person som vårdar ett spädbarn ska vara objektiv och entydig.

text: Informationen ska vara anpassad till det enskilda spädbarnets och moderns behov och ska i övrigt överensstämma med vad som framgår av

text: 3 kap.

text: patientlagen (2014:821)

text: och

text: 6 kap. 1 § patientsäkerhetslagen (2010:659)

text: HSLF-FS 2017:17

title: Socialstyrelsens föreskrifter om information som avser uppfödning genom amning eller med modersmjölksersättning (SOSFS 2008:33)

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas vid uppfödning av spädbarn genom amning eller användning av modersmjölksersättning inom sådana verksamheter som omfattas av hälso- och

text: sjukvårdslagen (1982:763)

text: Vårdgivarens ansvar

text: Varje vårdgivare ska ansvara för att det ledningssystem som ska inrättas, i enlighet med Socialstyrelsens föreskrifter (

text: SOSFS 2005:12

text: ) om ledningssystem för kvalitet och patientsäkerhet i hälso- och sjukvården, överensstämmer med bestämmelserna i det följande.

text: Användning av modersmjölksersättning

text: 1 Jfr Kommissionens direktiv

text: av den 22 december 2006 om modersmjölksersättning och tillskottsnäring och om ändring av direktiv

text: (EUT L 401, 30.12.2006, s. 401, Celex 32006L0141).

text: SOSFS 2008:33

text: 2 b § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)

text: och

text: 2 kap. 1 § lagen (1998:531)

text: om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område.

text: Modern eller någon annan person som vårdar ett spädbarn ska få tydlig information om 1. amningens fördelar jämfört med uppfödning med modersmjölksersättning, 2. ammande mödrars näringsbehov och hur de kan förbereda och upprätthålla amningen, 3. den negativa inverkan på amningen som partiell uppfödning med modersmjölksersättning kan medföra, och 4. svårigheten att övergå till amning, om modern har börjat med uppfödning med modersmjölksersättning.

text: Vad gäller uppfödning med modersmjölksersättning ska information dessutom lämnas om 1. hur sådan ersättning används på ett riktigt sätt, 2. hur man kan stärka anknytningsprocessen mellan modern och spädbarnet i samband med uppfödning med modersmjölksersättning, 3. de hälsorisker som är förknippade med olämplig föda och olämpliga uppfödningsmetoder, och 4. de hälsorisker som är förknippade med oriktig användning av modersmjölksersättning.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2009. 2. Genom författningen upphävs Socialstyrelsens föreskrifter (

text: SOSFS 1983:21

text: ) för hälso- och sjukvårdspersonal m.fl. vid tillämpning av internationell kod för marknadsföring av bröstmjölksersättningar. 3. Allmänna råd 1983:2 Marknadsföring av bröstmjölksersättningar – Svensk tillämpning av den internationella koden för marknadsföring av bröstmjölksersättningar, i den särskilda skriftserien ”Allmänna råd från Socialstyrelsen”, ska upphöra att gälla.

text: Socialstyrelsen

text: LARS-ERIK HOLM

text: Tesi Aschan (Hälso- och sjukvårdsavdelningen)


text: I denna författning ges bestämmelser om praktisk tjänstgöring som psykolog som kompletterar bestämmelserna i ––

text: 18 § lagen (2016:145)

text: om erkännande av yrkeskvalifikationer, ––

text: 4 kap. 1 § patientsäkerhetslagen (2010:659)

text: , och ––

text: 3 kap.

text: 9 § första

text: och

text: andra styckena

text: samt

text: 6 kap. 1 § första stycket 1

text: patientsäkerhetsförordningen (2010:1369)

text: I föreskrifterna används beteckningen EES-land för en stat inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Vad som anges om EES-land gäller även för Schweiz. (

text: HSLF-FS 2016:39

text: Den praktiska tjänstgöringen (

text: HSLF-FS 2016:39

text: Den praktiska tjänstgöringen ska genomföras på ett sådant sätt att den ger övning och fördjupning i psykologyrket med utgångspunkt i kraven som ställs för svensk psykologexamen

text: Verksamheten där tjänstgöringen genomförs ska ha en sådan omfattning att den kan ge en allsidig och bred erfarenhet av psykologyrket med utgångspunkt i kraven som ställs för svensk psykologexamen.

text: Psykologen ska under tjänstgöringen arbeta under eget yrkesansvar på en befattning som har inrättats för psykologarbete. (

text: HSLF-FS 2016:39

text: Den praktiska tjänstgöringen ska fullgöras på minst halvtid under en period som motsvarar minst ett års heltidstjänstgöring. Tjänstgöringen på en och samma arbetsplats ska motsvara minst fyra månaders heltidstjänstgöring. (

text: HSLF-FS 2016:39

text: Den praktiska tjänstgöringen ska fullgöras inom verksamhetsområden som omfattar såväl individinriktat psykologarbete som övrigt psykologarbete och ska ge psykologen förutsättningar att tillämpa och utveckla sina kunskaper och erfarenheter från grundutbildningen.

text: Minst hälften av den totala tjänstgöringen ska omfatta individinriktat psykologarbete, vilket innebär psykologisk utredning och bedömning samt behandling och rådgivning.

text: Minst en fjärdedel av den totala tjänstgöringen ska omfatta övrigt psykologarbete, som t.ex. psykologisk utredning avseende grupper och organisationer, förebyggande insatser, arbete med organisationsförändring, rådgivning, konsultation, metodutveckling och utvärdering samt handledning och undervisning. (

text: HSLF-FS 2016:39

text: Av

text: 3 kap.

text: 9 § första

text: och

text: andra styckena

text: framgår att praktisk tjänstgöring som psykolog kan fullgöras i privat verksamhet som har godkänts för sådan tjänstgöring av Socialstyrelsen.

text: En ansökan om godkännande ska innehålla uppgifter om

text: verksamhetens organisation och ledning,

text: patient- och klientkategorier,

text: handledning, och

text: de arbetsuppgifter som ingår i den praktiska tjänstgöringen. (

text: HSLF-FS 2016:39

text: Handledning

text: Handledaren ska

text: i samråd med psykologen utforma en individuell skriftlig tjänstgöringsplan snarast efter påbörjad tjänstgöring, och

text: tillsammans med psykologen regelbundet utvärdera tjänstgöringen. (

text: HSLF-FS 2017:81

text: Intyg om den praktiska tjänstgöringen

text: Psykologen ska vid ansökan om legitimation för yrket ge in ett intyg om den praktiska tjänstgöringen som har utfärdats av handledaren. Intyget ska innehålla

text: 1. en beskrivning av tjänstgöringens innehåll, 2. ett utlåtande om psykologens lämplighet för att arbeta som psykolog i självständig ställning, 3. uppgifter om tjänstgöringens omfattning angiven i kalendertid och procent, och 4. uppgifter om hur stor del av tiden som psykologen har ägnat åt individinriktat psykologarbete i enlighet med 4 § andra stycket respektive övrigt psykologarbete i enlighet med 4 § tredje stycket.

text: Av intyget ska det även framgå vilket år handledaren fick legitimation som psykolog. (

text: HSLF-FS 2017:81

text: Praktisk tjänstgöring från annat EES-land (

text: HSLF-FS 2016:39

text: Vid en ansökan om legitimation för yrket ska en psykolog fåpraktisk tjänstgöring som psykolog i ett annat EES-land erkänd, om han eller hon uppfyller kraven i 9–11 §§.

text: Ett erkännande får högst omfatta åtta månaders tjänstgöring på heltid eller motsvarande. För erkännande krävs även att tjänstgöringen fullgörs på minst halvtid och att den på en och samma arbetsplats motsvarar minst fyra månaders heltidstjänstgöring.

text: Tjänstgöringen ska ha genomförts efter avlagd svensk psykologexamen. (

text: HSLF-FS 2016:39

text: Den praktiska tjänstgöringen ska genomföras under handledning av en psykolog som är behörig att utöva yrket i tjänstgöringslandet. Handledaren ska ha minst tre års erfarenhet av psykologyrket.

text: Handledaren ska vid utförandet av sitt uppdrag uppfylla de krav som anges i 7 § andra stycket.

text: Handledningen ska omfatta minst en timme per vecka. (

text: HSLF-FS 2016:39

text: Psykologen ska vid ansökan om legitimation ge in ett intyg om den praktiska tjänstgöringen som har utfärdats av handledaren i tjänstgöringslandet.

text: Intyget ska innehålla

text: sådana uppgifter om verksamheten där tjänstgöringen har genomförts som anges i 6 § andra stycket,

text: Psykologen ska även på begäran av Socialstyrelsen ge in ett intyg som visar att handledaren är behörig att utöva yrket i tjänstgöringslandet samt att handledaren har minst tre års erfarenhet av yrket. (

text: HSLF-FS 2016:39

text: För den praktiska tjänstgöringen ska även gälla kraven om

text: genomförandet av tjänstgöringen i 2 § första stycket,

text: verksamheten där den genomförs i 2 § andra stycket, och

text: fullgörandet av tjänstgöringen i 4 § första stycket.

text: Därutöver ska psykologen under tjänstgöringen arbeta under eget yrkesansvar. (

text: HSLF-FS 2016:39

text: Undantagsbestämmelse (

text: HSLF-FS 2016:39

text: Socialstyrelsen kan medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter, om det finns särskilda skäl. (

text: HSLF-FS 2016:39

text: Bilaga –

text: SOSFS 2008:34

text: – Blankett – Intyg över praktisk tjänstgöring som psykolog

title: Socialstyrelsens föreskrifter om praktisk tjänstgöring för psykologer

text: Den praktiska tjänstgöringen som psykolog får påbörjas efter det att psykologexamen har avlagts.

text: Tjänstgöringen ska genomföras på ett sådant sätt att den ger övning och fördjupning i psykologyrket utifrån kraven som ställs för psykologexamen. Verksamheten där tjänstgöringen genomförs ska ha en sådan omfattning att den kan ge en allsidig och bred erfarenhet av psykologyrket utifrån kraven som ställs för psykologexamen. Psykologen ska under tjänstgöringen arbeta under eget yrkesansvar på en befattning som har inrättats för psykologarbete.

text: Tjänstgöringen ska fullgöras på minst halvtid under en period som motsvarar ett års heltidstjänstgöring. Tjänstgöringen på en och samma arbetsplats ska motsvara minst fyra månaders heltidstjänstgöring.

text: Tjänstgöringen ska fullgöras inom verksamhetsområden som omfattar såväl individinriktat psykologarbete som övrigt psykologarbete och ska ge psykologen förutsättningar att tillämpa och utveckla sina kunskaper och erfarenheter från grundutbildningen. Minst hälften av tjänstgöringen ska omfatta individinriktat psykologarbete, vilket innebär psykologisk utredning och bedömning samt behandling och rådgivning. Minst en fjärdedel av tjänstgöringen ska omfatta övrigt psykologarbete, som t.ex. psykologisk utredning avseende grupper och organisationer, förebyggande insatser, arbete med organisationsförändring, rådgivning, konsultation, metodutveckling och utvärdering samt handledning och undervisning.

text: SOSFS

text: 2008:34 Utbildning från annat land än EES-land eller Schweiz

text: Psykologer med en annan utländsk utbildning än en sådan som avses i

text: 7 kap. 9 § förordningen (1998:1513)

text: om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område ska för att få legitimation, utöver vad som anges i

text: 8 kap. 1 § samma förordning

text: , ha fullgjort ett års praktisk tjänstgöring som psykolog. Minst sex månader av den tjänstgöringen ska ha fullgjorts i Sverige.

text: Privat verksamhet

text: Enligt

text: 3 kap. 5 § förordningen (1998:1513)

text: om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område prövas frågan om godkännande av praktisk tjänstgöring som psykolog i privat verksamhet av Socialstyrelsen. En ansökan till Socialstyrelsen om godkännande av privat verksamhet ska innehålla uppgifter om 1. verksamhetens organisation och ledning, . samverkan och kontakter med andra verksamheter, 3. patient- och klientkategorier, 4. handledning, och 5. de arbetsuppgifter som ingår i den praktiska tjänstgöringen.

text: Handledning

text: Den praktiska tjänstgöringen som psykolog ska fullgöras under handledning av en legitimerad psykolog som har minst tre års erfarenhet av yrket. Handledningen ska omfatta minst en timme per vecka. Handledaren ska 1. kontinuerligt och i dialogform stödja och vägleda psykologen i dennes professionella utveckling, . i samråd med den praktiskt tjänstgörande psykologen utforma en individuell skriftlig tjänstgöringsplan snarast efter påbörjad tjänstgöring, och 3. tillsammans med psykologen regelbundet utvärdera tjänstgöringen.

text: Handledaren ska, efter att den praktiska tjänstgöringen har avslutats, utfärda ett intyg på blanketten SoSB 4505 (bilagan).

text: 1. Denna författning träder i kraft två veckor efter den dag då författningen utkom från trycket. . Genom författningen upphävs Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: ) om legitimation som psykolog.

text: 3. I fråga om praktisk tjänstgöring som psykolog som har påbörjats före ikraftträdandet gäller den gamla föreskriften, dock längst till den 31 januari 010.

text: Socialstyrelsen

text: LARS-ERIK HOLM Lena Jensen (Hälso- och sjukvårdsavdelningen)

text: SOSFS Bilaga 2008:34

text: INTYG över praktisk tjänstgöring som psykolog

text: Den praktiskt tjänstgörande psykologens personuppgifter

text: Efternamn och samtliga förnamn Personnummer Bostadsadress Postnummer Postort Telefon bostad (inkl. riktnr) E-postadress

text: Arbetsplats

text: Namn (t.ex. sjukvårdsinrättning, skola) Avdelning (motsvarande) Tjänstgöring Tidsperiod (fr.o.m.–t.o.m.) Heltid Deltid omfattning i % Benämning på den tjänst där tjänstgöringen har fullgjorts Arbetsuppgifter som har ingått i den praktiska tjänstgöringen som psykolog

text: Månader Dagar

text: Anser du att ovan nämnda person är lämplig som psykolog i självständig ställning? Ja Nej Om nej, ange skälen.

text: Jag intygar ovanstående uppgifter

text: Ort och datum Handledarens befattning Handledarens underskrift År då handledaren fick legitimation som psykolog Namnförtydligande Telefon (inkl. riktnr) Utdelningsadress Postnummer Postort SoSB 45205 2009-01 stbe


title: Socialstyrelsens föreskrifter om upphävande av vissa föreskrifter och allmänna råd m.m. med anknytning till hälso- och sjukvård (SOSFS 2008:35)

text: SOSFS

text: 2008:35 – Socialstyrelsens föreskrifter (

text: SOSFS 1991:8

text: ) om förbud mot användning av koldioxidlaser vid borttagning av naevi m.m.

text: Socialstyrelsen beslutar att följande rekommendation och allmänna råd ska upphöra att gälla: – Socialstyrelsens rekommendation (

text: SOSFS 1979:91

text: ) om begränsning av användningen av heltäckande textilmattor i vissa lokaler – Socialstyrelsens allmänna råd (

text: SOSFS 1983:45

text: ) beträffande landstingens patientdatabaser – Socialstyrelsens allmänna råd (

text: SOSFS 1991:4

text: ) om användning av fluorider för odontologiskt bruk – Socialstyrelsens allmänna råd (

text: SOSFS 1995:15

text: ) Kompetenskrav för tjänstgöring som sjuksköterska och barnmorska – Socialstyrelsens allmänna råd (

text: SOSFS 1997:18

text: ) Ändring i allmänna råd om kompetensbeskrivningar för sjuksköterskor och barnmorskor 1995:5, utgiven i den särskilda skriftserien ”Allmänna råd från Socialstyrelsen” – Socialstyrelsens allmänna råd (

text: SOSFS 1998:14

text: ) om kompetenskrav för anställning som sjukgymnast.

text: Socialstyrelsen beslutar även att följande allmänna råd, utgivna i den särskilda skriftserien ”Allmänna råd från Socialstyrelsen”, ska upphöra att gälla: – 1986:4 Handläggning av asbestfrågor i byggnader – 1990:7 Beroendeframkallande psykofarmaka. Att behandla och förebygga beroende och missbruk – 1991:4 Sekretess inom hälso- och sjukvården och socialtjänsten – 1991:6 Samordning av den onkologiska sjukvården – onkologiska centras roll och uppgifter – 1991:8 Hälsoundersökningar inom barnhälsovården – 1992:3 Den svenska barnhjärtkirurgins organisation – 1993:3 Morfologisk diagnostik av bröstcancer – Principer och kvalitetssäkring – 1994:2 Hjärnskador vid syrebrist hos fullgångna nyfödda barn – 1995:5 Kompetensbeskrivningar för sjuksköterskor och barnmorskor.

text: Socialstyrelsen

text: LARS-ERIK HOLM Ellen Ringqvist (Rättssekretariatet)


title: Socialstyrelsens föreskrifter om upphävande av vissa föreskrifter och allmänna råd på socialtjänstens område (SOSFS 2008:36)

text: Socialstyrelsen beslutar att följande allmänna råd ska upphöra att gälla: – Socialstyrelsens allmänna råd (

text: SOSFS 1996:8

text: ) Feriebarnsverksamhet för barn från utlandet.

text: Socialstyrelsen beslutar även att följande allmänna råd, utgivna i den särskilda skriftserien ”Allmänna råd från Socialstyrelsen”, ska upphöra att gälla: – 1986:2 Individinriktade insatser i invandrarfamiljer – 1991:2 Psykiskt och socialt omhändertagande vid stora olyckor och katastrofer – 1992:1 Daglig verksamhet och arbete – 1994:1 LSS – lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade.

text: Socialstyrelsen

text: SOSFS 2008:36


title: Upphävande av föreskrifter och allmänna råd som rör smittskydd rör smittskydd

text: Socialstyrelsen beslutar att följande allmänna råd ska upphöra att gälla: – Socialstyrelsens kungörelse (

text: SOSFS 1979:80

text: ) med allmänna råd om poliovaccination av vuxna.

text: Socialstyrelsen beslutar även att följande allmänna råd, utgivna i den särskilda skriftserien ”Allmänna råd från Socialstyrelsen”, ska upphöra att gälla: – 1990:2 Klamydiainfektioner. Förebyggande åtgärder – 1990:9 Smittskyddet i krig – 1993:2 Riktlinjer B-skydd – Skydd mot biologiska stridsmedel för det civila försvaret.

text: Socialstyrelsen

text: LARS-ERIK HOLM

text: Anders Alexandersson (Smittskyddsenheten)

text: NOR57007_SOSFS_2008-6.indd 3NOR57007_SOSFS_2008-6.indd 3 2008-04-21 15:42:582008-04-21 15:42:58

text: NOR57007_SOSFS_2008-6.indd 4NOR57007_SOSFS_2008-6.indd 4 2008-04-21 15:42:582008-04-21 15:42:58


title: Socialstyrelsens kungörelse om upphävande av allmänna råd om samarbete om barn och ungdom Sverige Finland

text: Upphävande av allmänna råd om samarbete om barn och ungdom Sverige – Finland

text: Socialstyrelsens författningssamling

text: I Socialstyrelsens författningssamling (SOSFS) publiceras myndighetens föreskrifter och allmänna råd. • Föreskrifter är bindande regler. • Allmänna råd innehåller rekommendationer om hur en författning kan eller bör tillämpas och utesluter inte andra sätt att uppnå de mål som avses i författningen. Socialstyrelsen ger årligen ut en förteckning över gällande föreskrifter och allmänna råd.

text: SOSFS kan beställas från Socialstyrelsens kundtjänst, 120 88 Stockholm, fax 08-779 96 67, e-post socialstyrelsen@strd.se ISSN 0346-6019 Artikelnr 2008-10-9 Tryck: Edita Västra Aros, Västerås 2008

text: Socialstyrelsens författningssamling

text: Ansvarig utgivare: Chefsjurist Nils Blom

text: Socialstyrelsens kungörelse SOSFS om upphävande av allmänna råd om samarbete om 2008:9 (S)

text: Utkom från trycket

text: barn och ungdom Sverige – Finland;

text: den 16 juni 2008 den 22 maj 2008.

text: Socialstyrelsen beslutar att Allmänna råd 1989:5 Samarbete om barn och ungdom Sverige – Finland, utgivna i den särskilda skriftserien ”Allmänna råd från Socialstyrelsen”, ska upphöra att gälla.

text: Socialstyrelsen HÅKAN CEDER Suzanne Julin (Socialtjänstavdelningen)

text: SOSFS 2008:2


title: Ändring i föreskrifterna och allmänna råden (SOSFS 2008:17) om läkarnas specialiseringstjänstgöring

text: 5 kap. Medicinska specialiteter

text: De medicinska specialiteterna delas in i bas- och grenspecialiteter samt tilläggsspecialiteterna Akutsjukvård och Smärtlindring. För att få bevis om specialistkompetens i en grenspecialitet krävs innehav av bevis om specialistkompetens i en basspecialitet. Vilken basspecialitet som krävs för en viss grenspecialitet framgår av 2 §. För att få bevis om specialistkompetens i en tilläggsspecialitet krävs innehav av bevis om specialistkompetens i en basspecialitet enligt de förutsättningar som anges i 3–6 §§.

text: De bas- och grenspecialiteter inom vilka specialistkompetens uppnås är följande.

text: Basspecialitet Grenspecialitet

text: Kirurgiska specialiteter

text: Kirurgi Urologi Barn- och ungdomskirurgi Plastikkirurgi Kärlkirurgi Thoraxkirurgi Ortopedi Handkirurgi Anestesi och intensivvård Obstetrik och gynekologi Öron-, näs- och halssjukdomar Hörsel- och balansrubbningar Röst- och talrubbningar Ögonsjukdomar 3

text: SOSFS 2009:1

text: Basspecialitet Grenspecialitet Invärtesmedicinska specialiteter

text: Internmedicin Kardiologi Medicinsk gastroenterologi och hepatologi Endokrinologi och diabetologi Medicinska njursjukdomar Lungsjukdomar Hematologi Allergologi Geriatrik

text: Barnmedicinska specialiteter

text: Barn- och ungdomsmedicin Barn- och ungdomsallergologi Barn- och ungdomsneurologi med habilitering Neonatologi Barnonkologi Barnkardiologi

text: Psykiatriska specialiteter

text: Psykiatri Rättspsykiatri Barn- och ungdomspsykiatri

text: Bild- och funktionsmedicinska specialiteter

text: Bild- och funktionsmedicin Neuroradiologi Nukleärmedicin Klinisk fysiologi

text: Laboratoriemedicinska specialiteter

text: Klinisk immunologi och transfusionsmedicin Klinisk bakteriologi och virologi Klinisk kemi Klinisk farmakologi Klinisk patologi Rättsmedicin

text: Neurospecialiteter

text: Neurologi Neurokirurgi Klinisk neurofysiologi Rehabiliteringsmedicin

text: Enskilda basspecialiteter

text: Allmänmedicin Onkologi Gynekologisk onkologi Infektionsmedicin Klinisk genetik Arbets- och miljömedicin Hud- och könssjukdomar Reumatologi Socialmedicin

text: Denna författning träder i kraft den 1 februari 2009. Socialstyrelsen LARS-ERIK HOLM Pernilla Ek (Hälso- och sjukvårdsavdelningen)

text: SOSFS 2009:1


text: 1 kap. Tillämpningsområde och definitioner

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas i sådan verksamhet som omfattas av

text: 7 kap. 6 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30)

text: , oavsett om den bedrivs på land, vatten eller i luften. Vad som i föreskrifterna sägs om landsting gäller också kommuner som inte ingår i ett landsting. (

text: HSLF-FS 2017:15

text: ) 2 § Följande begrepp och termer används i dessa föreskrifter:

text: 2 kap. Ansvar för plan för ambulanssjukvård

text: vilka mål som har fastställts,

text: vilka resurser som ska finnas, och

text: hur ambulanssjukvården ska vara organiserad.

text: Landstinget ska samordna planen för ambulanssjukvården med den fredstida katastrofmedicinska beredskapsplanen och planläggningen inför höjd beredskap.(1) 2 § Av planen ska det även framgå vilka tekniska lösningar som ska väljas avseende larmsystem och övriga kommunikationssystem inom ambulanssjukvården. Systemen ska bl.a. ha funktioner som säkerställer

text: att kraven i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016

text: om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv

text: (allmän dataskyddsförordning) samt kraven i lagen (

text: ) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning och i

text: patientdatalagen (2008:355)

text: uppfylls. (

text: HSLF-FS 2018:38

text: 3 kap. Ledningssystem

text: Av Socialstyrelsens föreskrifter och almänna råd (

text: SOSFS 2011:9

text: ) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete framgår det att varje vårdgivare ska ansvara för att det ledningssystem som ska finnas innehåller de processer och rutiner som behövs för att säkerställa att verksamheten uppfyller de krav som ställs i det följande.

text: 4 kap. Ansvar för ambulansfordon samt luft- och vattenburna ambulanser

text: Vårdgivaren får uppdra åt en verksamhetschef att utföra de arbetsuppgifter som följer av 3, 4 och 8 - 12 §§. Uppdragen ska vara skriftliga. 2 § Kraven på ambulanser i dessa föreskrifter ska uppfyllas oberoende av om vårdgivaren väljer att tillämpa svenska standarder för ambulanser.(2) 3 § Vårdgivaren ska ansvara för att alla ambulanser med tillhörande utrustning som används i verksamheten har sådana egenskaper att en patient kan transporteras, vårdas och behandlas på ett ändamålsenligt och säkert sätt.

text: Märkning av ambulans

text: Vårdgivaren ska ansvara för att varje ambulans som används i verksamheten

text: syns väl i både ljus och mörker,

text: har gul färg, enligt färgskalesystemet RAL 1016 (NSC 0362-G82Y),

text: har texten "Ambulans" väl synlig på den främre och bakre delen,

text: har symbolen "Star of life" väl synlig, och

text: har en väl synlig identifikationsmärkning.

text: Därutöver får det på en ambulans finnas en text som anger vem som är vårdgivare. En ambulans får dessutom på den främre och bakre delen vara försedd med ett band i röd-orange fluorescerande färg. 6 § Endast sådan text och märkning som framgår av 4 och 5 §§, samt av annan författning vad gäller eventuell säkerhetsmärkning, får finnas på en ambulans. 7 § Föreskrifterna i 4 - 6 §§ behöver inte tillämpas på de luft- och vattenburna ambulanser som endast periodvis används i ambulanssjukvården.

text: Vårdutrymmet i en ambulans

text: Vårdgivaren ska ansvara för att vårdutrymmet i en ambulans är dimensionerat och inrett på ett sådant sätt att en god och säker vård kan ges. Vårdutrymmet ska så långt det är möjligt vara beskaffat på ett sådant sätt att prehospital akutsjukvård kan ges under transport. 9 § Vårdgivaren ska vidare ansvara för att vårdutrymmets lufttillförsel och temperatur kan regleras. Vårdutrymmets elsystem ska vara separerat från transportmedlets övriga elsystem. Vårdutrymmets el- och gassystem ska vara säkra samt rätt dimensionerade i förhållande till den utrustning som ska användas. Systemen ska vara tydligt märkta och lätt åtkomliga för kontroll. 10 § Vårdgivaren ska även ansvara för hur installationer av och förändringar i ett vårdutrymmes el- och gassystem i en ambulans ska dokumenteras. Dokumentationen ska bevaras så länge som ambulansen används i ambulanssjukvården.

text: Risk- och behovsanalys

text: Vårdgivaren ska vid valet av inredning i en ambulans och utrustning för ambulanssjukvård ansvara för att det görs en risk- och behovsanalys dels med utgångspunkt från kraven i detta kapitel, dels med hänsyn tagen till ambulansens högsta tillåtna vikt.

text: Utrustningen i en ambulans

text: skapa och upprätthålla fria luftvägar,

text: ge assisterad andning,

text: administrera läkemedel,

text: övervaka och registrera vitala funktioner,

text: stabilisera och immobilisera frakturer,

text: utföra avancerad hjärtlungräddning (A-HLR),

text: stoppa yttre blödningar,

text: förflytta patienter på ett säkert sätt, samt

text: överföra medicinska data.

text: Verksamhetschefen ska fastställa rutiner som säkerställer att varje ambulans fortlöpande förses med den utrustning som avses i 12 §.

text: Extra utrustning i en ambulans

text: Den hälso- och sjukvårdspersonal som framför en ambulans ska särskilt ansvara för att eventuell extra utrustning utöver ambulansens ordinarie är fastsatt på ett sådant sätt att skador på människor inte uppstår.

text: 5 kap. Larmcentraler och prioriteringar

text: Avtal med larmcentraler

text: centralens rätt att disponera ambulanser (dispositionsrätt), och

text: Prioriteringsgrader

text: Vid utgående larm från en larmcentral ska följande prioriteringsgrader gälla: Prio 1 - Akuta livshotande symtom eller olycksfall. Prio 2 - Akuta men inte livshotande symtom. Prio 3 - Övriga uppdrag med vård- eller övervakningsbehov där rimlig väntetid inte bedöms påverka en patients tillstånd.

text: 6 kap. Ansvar för ambulansuppdrag

text: Hälso- och sjukvårdspersonalens kompetens

text: Vårdgivaren ska ansvara för att hälso- och sjukvårdspersonalen inom ambulanssjukvården har den kompetens som krävs för att kunna ge prehospital akutsjukvård under ett ambulansuppdrag. 2 § Vårdgivaren ska vidare ansvara för att en ambulans alltid är bemannad med hälso- och sjukvårdspersonal som har behörighet att iordningställa och administrera läkemedel i enlighet med Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: HSLF-FS 2017:37

text: ) om ordination och hantering av läkemedel i hälso- och sjukvården. (

text: HSLF-FS 2018:38

text: Vårdgivaren ska även ansvara för att den hälso- och sjukvårdspersonal som ska framföra en ambulans har den kompetens som krävs för att på ett säkert sätt kunna utföra ett ambulansuppdrag. 4 § Verksamhetschefen ska fastställa rutiner som säkerställer att hälso- och sjukvårdspersonalen inom ambulanssjukvården har den utbildning som krävs för att kunna ge prehospital akutsjukvård i eller utanför en ambulans med hjälp av den utrustning som avses i 4 kap. 12 §.

text: Överföring av patienter mellan vårdenheter

text: Vid ambulansuppdrag i samband med att en patient överförs från en vårdenhet till en annan ska den behandlande läkaren vid den avlämnande vårdenheten ha ett övergripande medicinskt ansvar för patienten fram till dess att han eller hon är bedömd eller registrerad hos den mottagande vårdenheten. 6 § Den personal som vid den avlämnande vårdenheten svarar för hälso- och sjukvården av patienten ska skriftligen ge hälso- och sjukvårdspersonalen i ambulansen

text: information om patientens aktuella sjukdomstillstånd,

text: anvisningar om patientens vård och behandling, och

text: uppgifter om destination.

text: Den behandlande läkaren vid den avlämnande vårdenheten ska, om patienten bedöms vara i behov av läkemedel under ambulansuppdraget, skriftligen ge tillfälliga ordinationer till hälso- och sjukvårdspersonalen i ambulansen. I en akut uppkommen medicinsk situation får hälso- och sjukvårdspersonalen i ambulansen ge patienten vård och behandling utifrån sina delegeringar och ordinationer enligt generella direktiv.

text: Mottagande vårdenheter

text: Vårdgivaren för en vårdenhet som tar emot patienter som anländer med ambulans ska ansvara för att det fastställs rutiner för hur larm som tas emot från ambulanser ska bekräftas.

text: 7 kap. Första hjälpen i väntan på ambulans (IVPA)

text: Avtal

text: Ett avtal om första hjälpen i väntan på ambulans enligt

text: 3 kap. 2 § lagen (2009:47)

text: ge första hjälpen med enkla hjälpmedel,

text: ge den vårdbehövande trygghet, och

text: hålla kontakt med hälso- och sjukvårdspersonalen i ambulansen.

text: Av IVPA-avtalet ska det framgå om defibrillering och behandling med medicinsk oxygen ingår i IVPA-uppdraget. Det ska även framgå av avtalet om det i uppdraget ingår behandling med läkemedel som innehåller naloxon och som enligt sitt godkännande kan administreras av andra personer än hälso- och sjukvårdspersonal. (

text: HSLF-FS 2018:38

text: Den personal som inom ramen för ett IVPA-avtal ger behandling med läkemedel enligt 1 § andra stycket ska anses som hälso- och sjukvårdspersonal och omfattas av Inspektionen för vård och omsorgs tillsyn. (

text: HSLF-FS 2018:38

text: Dokumentation

text: Varje utfört IVPA-uppdrag ska dokumenteras. Dokumentationen ska endast innehålla uppgifter om

text: ärendenummer,

text: datum, tidpunkt och plats för uppdraget, samt

text: vidtagna åtgärder enligt 1 § och vem som har vidtagit dem.

text: Dokumentationen ska överlämnas till hälso- och sjukvårdspersonalen i ambulansen samtidigt med patienten.

text: Uppföljning

text: De landsting och kommuner som har ingått IVPA-avtal ska löpande följa upp dessa vad gäller patientsäkerhet och dokumentation.

text: 8 kap. Undantagsbestämmelse (

text: HSLF-FS 2018:38

text: Socialstyrelsen kan medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter, om det finns särskilda skäl.

text: Mer hos andra

text: Patientdatalagen

text: Personuppgiftslagen

text: Vissa kommunala befogenheter, lag om

title: Socialstyrelsens förskrift om ambulanssjukvård m.m.

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas inom sådan verksamhet som omfattas av

text: 6 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)

text: Följande begrepp och termer används i dessa föreskrifter:

text: ambulans transportmedel avsett och utrustat för ambulanssjukvård och transport av sjuka och skadade ambulanssjukvård hälso- och sjukvård som utförs av hälso- och sjukvårdspersonal i eller i anslutning till ambulans hälso- och person eller personer som i sitt yrke utför hälsosjukvårdspersonal och sjukvård prehospital omedelbara medicinska åtgärder som vidtas av akutsjukvård hälso- och sjukvårdspersonal utanför sjukhus vårdenhet organisatorisk enhet inom hälso- och sjukvården som tillhandahåller hälso- och sjukvård vårdgivare statlig myndighet, landsting och kommun i fråga om sådan hälso- och sjukvårdsverksamhet som myndigheten, landstinget eller kommunen har ansvar för (offentlig vårdgivare) eller annan juridisk person eller enskild näringsidkare som

text: SOSFS 2009:10

text: bedriver hälso- och sjukvårdsverksamhet (privat vårdgivare) verksamhetschef befattningshavare som svarar för verksamheten

text: Varje landsting ska upprätta en plan för ambulanssjukvården inom sitt geografiska område. Av planen ska det framgå 1. vilka mål som har fastställts, 2. vilka resurser som ska finnas, och 3. hur ambulanssjukvården ska vara organiserad.

text: Landstinget ska samordna planen för ambulanssjukvården med den fredstida katastrofmedicinska beredskapsplanen och planläggningen inför höjd beredskap .

text: Av planen ska det även framgå vilka tekniska lösningar som ska väljas avseende larmsystem och övriga kommunikationssystem inom ambulanssjukvården. Systemen ska bl.a. ha funktioner som säkerställer 1. att information inte av misstag, obehörigen eller på grund av driftsstörning eller någon annan störning kan förändras, 2. att varje inkommande och utgående larm samt övrig kommunikation via loggar kan härledas till operatörer på larmcentralen samt hälso- och sjukvårdspersonal i eller utanför en ambulans, och 3. att kraven i

text: personuppgiftslagen (1998:204)

text: och

text: patientdatalagen (2008:355)

text: uppfylls.

text: 3 kap. Ansvar för ledningssystem

text: Varje vårdgivare ska ansvara för att det ledningssystem som ska inrättas, i enlighet med Socialstyrelsens föreskrifter (

text: SOSFS 2005:12

text: ) om ledningssystem för kvalitet och patientsäkerhet i hälso- och sjukvården, kompletteras med rutinerna i 4–6 kap. i det följande.

text: Vårdgivaren får uppdra åt en verksamhetschef att utföra de arbetsuppgifter som följer av 3, 4 och 8–12 §§. Uppdragen ska vara skriftliga.

text: 1 Jfr Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: SOSFS 2005:13

text: ) om fredstida katastrofmedicinsk beredskap och planläggning inför höjd beredskap.

text: Kraven på ambulanser i dessa föreskrifter ska uppfyllas oberoende av om vårdgivaren väljer att tillämpa svenska standarder för ambulanser .

text: Märkning av ambulans

text: Vårdgivaren ska ansvara för att varje ambulans som används i verksamheten 1. syns väl i både ljus och mörker, 2. har gul färg, enligt färgskalesystemet RAL 1016 (NSC 0362- G82Y), 3. på sidorna har reflekterande rektangulära rutor i grönt, enligt färgskalesystemet RAL 6026 (NCS 4942-373G), 4. har texten ”Ambulans” väl synlig på den främre och bakre delen, 5. har symbolen ”Star of life” väl synlig, och 6. har en väl synlig identifikationsmärkning.

text: Föreskrifterna i 4–6 §§ behöver inte tillämpas på de luft- och vattenburna ambulanser som endast periodvis används i ambulanssjukvården.

text: 2 Svenska standarder för ambulanser är följande: 1. Sjuktransportfordon och utrustning – Vägambulanser (SS-EN 1789:2007, fastställd 2007-05-16) 2. Sjuktransportfordon med utrustning – Transport av kuvöser – Del 1: Krav på gränssnitt (SS-EN 13976 – 1:2004, fastställd 2004-01-23) 3. Sjuktransportfordon med utrustning – Transport av kuvöser – Del 2: Systemkrav (SS-EN 13976 – 2:2004, fastställd 2004-01-23) 4. Ambulanser för luft, vatten och svårterräng – Del 1: Krav på gränssnitt mot medicinteknisk utrustning för kontinuerlig behandling av patient (SS-EN 13718-19, fastställd 2000-03-24) 5. Ambulanser för luft, vatten och svårterräng – Del 2: Operativa och tekniska krav för kontinuerlig behandling av patient (SS-EN 13718-2, fastställd 2003-11-07) 6. Specifikationer för bårar och annan utrustning vid förflyttning, för användning i vägambulanser (SS-EN 1865, fastställd 2000-03-24).

text: SOSFS

text: 2009:10 Vårdutrymmet i en ambulans

text: Risk- och behovsanalys

text: Utrustningen i en ambulans

text: Vårdgivaren ska ansvara för att varje ambulans förses med den utrustning som behövs för att prehospital akutsjukvård ska kunna ges såväl i som utanför ambulansen. Med utrustningen ska hälso- och sjukvårdspersonalen kunna 1. skapa och upprätthålla fria luftvägar, 2. ge assisterad andning, 3. administrera läkemedel, 4. övervaka och registrera vitala funktioner, 5. stabilisera och immobilisera frakturer, 6. utföra avancerad hjärtlungräddning (A-HLR), 7. stoppa yttre blödningar, 8. förflytta patienter på ett säkert sätt, samt 9. överföra medicinska data.

text: Extra utrustning i en ambulans

text: 5 kap. Larmcentraler och prioriteringar

text: Avtal med larmcentraler

text: Det landsting som anlitar en larmcentral för larmning av ambulans ska i ett avtal med centralen reglera 1. centralens tillgång till legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal som har kompetens för uppgiften, 2. centralens rätt att disponera ambulanser (dispositionsrätt), och 3. vilka tekniska lösningar för larm och övrig kommunikation som ska användas mellan centralen och en ambulans.

text: Prioriteringsgrader

text: Vid utgående larm från en larmcentral ska följande prioriteringsgrader gälla: Prio 1 – Akuta livshotande symtom eller olycksfall. Prio 2 – Akuta men inte livshotande symtom. Prio 3 – Övriga uppdrag med vård- eller övervakningsbehov där rimlig väntetid inte bedöms påverka en patients tillstånd.

text: 6 kap. Ansvar för ambulansuppdrag

text: Vårdgivaren ska vidare ansvara för att en ambulans alltid är bemannad med hälso- och sjukvårdspersonal som har behörighet att administrera läkemedel i enlighet med Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: SOSFS 2000:1

text: ) om läkemedelshantering i hälso- och sjukvården.

text: Verksamhetschefen ska fastställa rutiner som säkerställer att hälso- och sjukvårdspersonalen inom ambulanssjukvården har den utbild-

text: SOSFS 2009:10

text: Den personal som vid den avlämnande vårdenheten svarar för hälso- och sjukvården av patienten ska skriftligen ge hälso- och sjukvårdspersonalen i ambulansen 1. information om patientens aktuella sjukdomstillstånd, 2. anvisningar om patientens vård och behandling, och 3. uppgifter om destination.

text: Mottagande vårdenheter

text: Avtal

text: 3 kap. 2 § lagen (2009:47)

text: om vissa kommunala befogenheter, ett IVPA-avtal, ska säkerställa att den som utför ett IVPA-uppdrag kan 1. ge första hjälpen med enkla hjälpmedel, 2. ge den vårdbehövande trygghet, och 3. hålla kontakt med hälso- och sjukvårdspersonalen i ambulansen.

text: Den personal som inom ramen för ett IVPA-avtal ger behandling med medicinsk oxygen ska anses som hälso- och sjukvårdspersonal och omfattas av Socialstyrelsens tillsyn.

text: Dokumentation

text: Varje utfört IVPA-uppdrag ska dokumenteras. Dokumentationen ska endast innehålla uppgifter om 1. ärendenummer, 2. datum, tidpunkt och plats för uppdraget, samt 3. vidtagna åtgärder enligt 1 § och vem som har vidtagit dem.

text: Uppföljning

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2011 i fråga om 4 kap. 4 § och i övrigt den 15 augusti 2009. 2. Genom författningen upphävs Socialstyrelsens föreskrifter m.m. (

text: SOSFS 1981:47

text: ) om sjukvårdsutrustning i ambulans.

text: Socialstyrelsen

text: LARS-ERIK HOLM

text: Pål Resare (Hälso- och sjukvårdsavdelningen)


title: Upphävande av Socialstyrelsens föreskrifter (SOSFS 2007:9) om användning av begrepp och termer

text: Socialstyrelsen

text: LARS-ERIK HOLM

text: Ellen Ringqvist (Rättssekretariatet)


text: Dessa föreskrifter ska tillämpas vid avgivande av läkarintyg enligt

text: 7 § lagen (1991:2041)

text: Föreskrifter om kompetenskrav som ska tillämpas när läkare avger intyg enligt

text: 7 § första stycket andra meningen lagen (1991:2041)

text: om särskild personutredning i brottmål, m.m. finns i 3 kap. 5 § Socialstyrelsens föreskrifter (

text: HSLF-FS 2018:54

text: ) om att utfärda intyg i hälso- och sjukvården. (

text: HSLF-FS 2019:2

text: I dessa föreskrifter avses med

text: läkarintyg enligt

text: 7 § lagen (1991:2041)

text: intygspersonen

text: den person som ett § 7-intyg avser,

text: Inhämtande av uppgifter

text: Läkaren ska se till att de uppgifter som behövs för ett § 7-intyg hämtas in. Uppgifter i tidigare avgivna utlåtanden avseende rättspsykiatriska undersökningar och tidigare avgivna § 7-intyg som avser intygspersonen ska dock alltid hämtas in.

text: Läkarundersökning

text: Ett § 7-intyg får inte avges förrän intygspersonen har undersökts av läkaren. Om intygspersonen inte medverkar i läkarundersökningen, ska intyget ändå avges.

text: Intygspersonen ska skriftligen kallas till en läkarundersökning.

text: Intygets utformning och innehåll

text: Gemensamma bestämmelser för intyg i brottmål och i ärenden om nåd 8 § Ett § 7-intyg ska utformas så att det tydligt framgår från vem en uppgift härrör och vilka uppgifter som ligger till grund för läkarens bedömningar. Om ett intyg innehåller medicinska termer vars innebörd inte kan antas vara allmänt kända, ska innebörden av dem förklaras. Intyget ska undertecknas av läkaren.

text: Läkaren ska i § 7-intyget, såvitt avser intygspersonen, redovisa 1. en anamnes som i förekommande fall innefattar a) resultaten av tidigare genomförda rättspsykiatriska undersökningar och tidigare avgivna § 7-intyg, b) personliga förhållanden, c) fysiska och psykiska sjukdomar, d) kontakter med den psykiatriska vården, e) missbruk av alkohol, narkotika, läkemedel och sådana varor som omfattas av lagen (

text: Intyg som avges i brottmål 11 § I § 7-intyg som ska avges till domstol i brottmål ska läkaren, utöver vad som föreskrivs i 9 och 10 §§, redovisa 1. om intygspersonen är frihetsberövad i domstolens mål eller inte,

text: Om intyget ska omfatta de medicinska förutsättningarna för överlämnande till rättspsykiatrisk vård utan särskild utskrivningsprövning, ska läkaren dessutom redovisa en bedömning av om sådana förutsättningar finns och i förekommande fall vilken eller vilka diagnoser som ligger till grund för de rättspsykiatriska bedömningarna.

text: Intyg som avges i ärenden om nåd 12 § I § 7-intyg som ska avges i ärenden om nåd ska läkaren, utöver vad som föreskrivs i 9 och 10 §§, redovisa de bedömningar som Justitiedepartementet eller Högsta domstolen begär.

title: Rättsmedicinalverkets föreskrifter om läkarintyg enligt 7 § lagen (1991:2041) om särskild personutredning i brottmål, m.m. (SOSFS 2009:12)

text: 7 § lagen (1991:2041)

text: Bestämmelser om avgivande av intyg finns även i Socialstyrelsens föreskrifter (

text: SOSFS 2005:29

text: ) om utfärdande av intyg inom hälso- och sjukvården m.m.

text: I dessa föreskrifter avses med

text: § 7-intyg läkarintyg enligt

text: 7 § lagen (1991:2041)

text: om särskild personutredning i brottmål, m.m., läkaren den läkare som har förordnats av rätten att avge läkarintyg enligt 7 § lagen om särskild personutredning i brottmål, m.m., intygspersonen den person som ett § 7-intyg avser, rättspsykiatrisk undersökning som avses i

text: 1 § lagen (1991:1137)

text: om undersökning rättspsykiatrisk undersökning

text: Inhämtande av uppgifter

text: SOSFS 2009:12

text: Läkarundersökning

text: Innan en läkarundersökning påbörjas ska läkaren 1. kontrollera att den som har inställt sig för undersökning är intygspersonen, och 2. informera intygspersonen om förutsättningarna för undersökningen och dess syfte.

text: Intygets utformning och innehåll

text: Läkaren ska i § 7-intyget ange 1. vilken uppdragsgivare (domstol eller Justitiedepartementet) som har beslutat att hämta in intyget, 2. mål- eller diarienummer för det brottmål eller ärende i vilket intyget hämtas in, 3. intygspersonens fullständiga namn, person- eller samordningsnummer, adress och folkbokförings- eller vistelseort, 4. läkarens namn, tjänstetitel, kompetens, tjänsteadress och tjänstetelefonnummer, 5. hur intygspersonens identitet har kontrollerats, 6. var läkarundersökningen har ägt rum och datumet för undersökningen, 7. om någon annan person har deltagit i eller vid undersökningen, och 8. Rättsmedicinalverkets diarienummer för intygsärendet och datumet när intyget upprättades.

text: ) om förbud mot vissa dopningsmedel samt andra missbruk som har betydelse för den rättspsykiatriska bedömningen, 2. det eller de brott intygspersonen är misstänkt eller dömd för enligt uppdragsgivarens förordnande samt, i förekommande fall, det eller de brott som intygspersonen tidigare har dömts för och som är av betydelse för de rättspsykiatriska bedömningarna, 3. ådömd påföljd enligt uppdragsgivarens förordnande samt, i förekommande fall, tidigare ådömda påföljder som är av betydelse för de rättspsykiatriska bedömningarna, 4. fysiskt och psykiskt tillstånd vid läkarundersökningen, 5. brister i utredningsunderlaget som är av betydelse för de rättspsykiatriska bedömningarna, 6. en förteckning över det skriftliga utredningsunderlaget, och 7. en sammanfattning av vad som har redovisats i intyget.

text: Intyg som avges i brottmål

text: I § 7-intyg som ska avges till domstol i brottmål ska läkaren, utöver vad som föreskrivs i 9 och 10 §§, redovisa 1. om intygspersonen är frihetsberövad i domstolens mål eller inte, 2. de omständigheter vid tiden för gärningen som är av betydelse för den rättspsykiatriska bedömningen, 3. en bedömning av om intygspersonen led av en allvarlig psykisk störning vid tiden för gärningen, 4. en bedömning av om intygspersonen lider av en allvarlig psykisk störning vid tiden för läkarundersökningen, och 5. en bedömning av om det finns skäl att låta intygspersonen genomgå rättspsykiatrisk undersökning.

text: SOSFS 2009:12

text: Intyg som avges i ärenden om nåd

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 september 2009, då Rättsmedicinalverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: SOSFS 1996:15

text: ) om läkarintyg enligt lagen (

text: ) om särskild personutredning i brottmål, m.m. ska upphöra att gälla. 2. Har ett förordnande att avge § 7-intyg meddelats av rätten före ikraftträdandet och har intygspersonen vid ikraftträdandet undersökts av läkaren ska bestämmelserna i de upphävda föreskrifterna fortfarande gälla.

text: Rättsmedicinalverket

text: ERNA ZELMIN

text: Hans Hagelin


text: 1 kap. Tillämpningsområde och definitioner

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas i sådan verksamhet som omfattas av

text: abortlagen (1974:595)

text: 2 kap. Ledningssystem

text: Av Socialstyrelsens föreskrifter och almänna råd (

text: SOSFS 2011:9

text: ) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete framgår det att varje vårdgivare ska ansvara för att det ledningssystem som ska finnas innehåller de processer och rutiner som behövs för att säkerställa att verksamheten uppfyller de krav som ställs i det följande. (

text: SOSFS 2011:21

text: 3 kap. Information och stödsamtal

text: Medicinsk information m.m.

text: när informationen ska lämnas, och

text: på vilket sätt informationen ska lämnas

text: till en kvinna som begär abort, så att hon får den information hon behöver.

text: Preventivmedelsrådgivning och stödsamtal

text: stödsamtal före och efter en abort, och

text: 6 § abortlagen (1974:595)

text: Kvinnor under 18 år

text: Vårdgivaren ska ansvara för att det fastställs rutiner för hur en bedömning ska göras för att avgöra huruvida information ska lämnas till vårdnadshavarna när kvinnan som begär abort är under 18 år.

text: Vårdgivaren ska ansvara för att det fastställs rutiner för hur en bedömning ska göras för att avgöra huruvida en anmälan ska göras till socialnämnden eller motsvarande när kvinnan som begär abort är under 18 år.

text: 4 kap. Genomförande av abort samt efterkontroll

text: Gemensamma bestämmelser för kirurgisk och medicinsk abort

text: efter det att tillstånd till abort enligt

text: 3 § abortlagen (1974:595)

text: har lämnats.

text: Vårdgivaren ska ansvara för att det fastställs rutiner som säkerställer att kvinnans behov av hjälp och stöd från hälso- och sjukvårdspersonalen med anledning av en abort blir tillgodosett, oavsett tid på dygnet.

text: Kompletterande bestämmelser för medicinsk abort

text: 5 § andra stycket abortlagen (1974:595)

text: , och

text: Efterkontroll

text: för att fastställa att graviditeten är avslutad.

text: 5 kap. Ansökan om tillstånd till sen abort eller avbrytande av havandeskap

text: ska göras på bifogad blankett (bilaga 1).

text: Till ansökan ska bifogas

text: en medicinsk utredning (bilaga 2), och

text: Genom författningen upphävs - Socialstyrelsens allmänna råd (

text: SOSFS 1990:8

text: ) rörande omhändertagande av foster efter abort - Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: SOSFS 2004:4

text: ) om abort.

text: Bilaga – Blankett – Ansökan om tillstånd till abort eller avbrytande av havandeskap –

text: SOSFS 2009:15

text: Bilaga – Blankett – Medicinsk utredning att bifogas ansökan om tillstånd till abort eller avbrytande av havandeskap –

text: SOSFS 2009:15

text: Bilaga – Blankett – Psykosocial utredning att bifogas ansökan om tillstånd till abort eller avbrytande av havandeskap –

text: SOSFS 2009:15

text: Mer hos andra

text: Abortlagen

title: Socialstyrelsens föreskrifter om abort

text: abortlagen (1974:595)

text: Följande begrepp och termer används i dessa föreskrifter: kirurgisk abort graviditet som avbryts genom instrumentell utrymning av livmodern medicinsk abort graviditet som avbryts genom läkemedelsbehandling

text: 2 kap. Ansvar för ledningssystem

text: Varje vårdgivare ska ansvara för att det ledningssystem som ska inrättas, i enlighet med Socialstyrelsens föreskrifter (

text: SOSFS 2005:12

text: ) om ledningssystem för kvalitet och patientsäkerhet i hälso- och sjukvården, kompletteras med de rutiner som ska fastställas i enlighet med 3 och 4 kap. i det följande.

text: 3 kap. Information och stödsamtal

text: Medicinsk information m.m.

text: Vårdgivaren ska ansvara för att det fastställs rutiner för 1. vilken medicinsk och annan information som ska lämnas, 2. när informationen ska lämnas, och 3. på vilket sätt informationen ska lämnas

text: SOSFS 2009:15

text: Vårdgivaren ska ansvara för att det fastställs rutiner som säkerställer att kvinnan erbjuds 1. preventivmedelsrådgivning före eller efter en abort, 2. stödsamtal före och efter en abort, och 3. stödsamtal före och efter avbrytande av havandeskap enligt

text: 6 § abortlagen (1974:595)

text: Kvinnor under 18 år

text: Vårdgivaren ska ansvara för att det fastställs rutiner som säkerställer att en abort utförs snarast möjligt 1. efter det att en kvinna har bestämt sig för att genomgå aborten, och 2. efter det att tillstånd till abort enligt

text: 3 § abortlagen (1974:595)

text: har lämnats.

text: Vårdgivaren ska ansvara för att det fastställs rutiner som säkerställer 1. att kvinnan vid en medicinsk abort genomgår den inledande läkemedelsbehandlingen på en sjukvårdsinrättning i enlighet med

text: 5 § andra stycket abortlagen (1974:595)

text: , och 2. att en bedömning görs av huruvida det är lämpligt att kvinnan, om hon så önskar, fullföljer den medicinska aborten i hemmet.

text: Efterkontroll

text: Vårdgivaren ska ansvara för att det fastställs rutiner som säkerställer 1. att kvinnan vid en kirurgisk abort erbjuds en efterkontroll, och 2. att kvinnan vid en medicinsk abort följs upp med en efterkontroll

text: En ansökan till Socialstyrelsens råd för vissa rättsliga sociala och medicinska frågor (Rättsliga rådet) om tillstånd till 1. abort efter utgången av artonde havandeskapsveckan (arton fullbordade veckor + noll dagar), eller 2. avbrytande av havandeskap efter utgången av artonde havandeskapsveckan

text: Till ansökan ska bifogas 1. en medicinsk utredning (bilaga 2), och 2. en psykosocial utredning (bilaga 3), om psykosociala skäl åberopas.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 november 2009. 2. Genom författningen upphävs – Socialstyrelsens allmänna råd (

text: SOSFS 1990:8

text: ) rörande omhändertagande av foster efter abort – Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: SOSFS 2004:4

text: ) om abort.

text: Socialstyrelsen

text: LARS-ERIK HOLM

text: Elin Siljehag (Hälso- och sjukvårdsavdelningen)

text: SOSFS Bilaga 1

text: Bilaga 1

text: ANSÖKAN om tillstånd till abort eller avbrytande av havandeskap

text: Rättsliga rådet Socialstyrelsen

text: 106 30 Stockholm

text: Kvinnan

text: Efternamn och förnamn Personnr eller om utländsk medborgare, födelsedatum Utdelningsadress Postnummer Postort Telefon (inkl. riktnr) Medborgarskap (om ej svenskt)

text: Vårdinrättning

text: Sjukhus Klinik Utdelningsadress Postnummer Postort Telefon (inkl. riktnr) Fax (inkl. riktnr) E-post

text: Med hänvisning till bifogade handlingar ansöker jag om tillstånd till abort efter utgången av 18:e havandeskapsveckan (

text: 3 § abortlagen

text: [1974:595]) Med hänvisning till bifogade handlingar ansöker jag om tillstånd till avbrytande av havandeskap efter utgången av 18:e havandeskapsveckan (

text: 6 § abortlagen

text: (Ort och datum) (Kvinnans namnteckning)

text: Bifogade handlingar till stöd för ansökan Medicinsk utredning Psykosocial utredning Övriga kompletterande handlingar, t.ex. ultraljudsutlåtande och eventuell skriftlig redogörelse från kvinnan

text: SOSFS 2009:15

text: bil. 1

text: Bilaga 2

text: Bilaga 2

text: MEDICINSK UTREDNING

text: Kvinnan

text: Anamnes och allmän status

text: Uppgifter om aktuell graviditet

text: Om missbildning eller skada hos fostret har konstaterats och sådana skäl åberopas, beskriv missbildningens eller skadans omfattning och konsekvenser

text: Om medicinska skäl hos den gravida kvinnan åberopas, beskriv hur graviditeten påverkar kvinnans hälsa

text: Fostret kan inte antas vara livsdugligt utanför livmodern Datum Läkarens namnteckning Namnförtydligande Tjänsteställe Telefon (inkl. riktnr)

text: SOSFS 2009:15

text: bil. 2

text: SOSFS Bilaga 3

text: Bilaga 3

text: PSYKOSOCIAL UTREDNING

text: Kvinnan

text: Uppgifter av betydelse för Rättsliga rådets bedömning

text: Redogör för – orsakerna till att kvinnan ansöker om sen abort – kvinnans familjesituation – kvinnans psykosociala situation – övriga omständigheter av betydelse

text: Datum Utredarens namnteckning Namnförtydligande Befattning/titel Tjänsteställe Telefon (inkl. riktnr)

text: SOSFS 2009:15

text: bil. 3


title: Socialstyrelsens föreskrifter om ändring i föreskrifterna och allmänna råden (SOSFS 1999:26) om att förebygga och ha beredskap för att behandla vissa överkänslighetsreaktioner (SOSFS 2009:16)

text: Läkare och i förekommande fall sjuksköterskor och biomedi cinska analytiker ska, innan behandling med läkemedel ges eller undersökning med radiokontrastmedel eller andra medel påbör jas, ta reda på om patienten tidigare haft symtom på överkänslig het och i så fall mot vilka ämnen.

text: SOSFS 2009:16

text: Åtgärder vid vaccination

text: Läkare och i förekommande fall sjuksköterskor ska vid vac cination – ta reda på om patienten tidigare haft överkänslighetsreaktioner i form av anafylaktisk chock, urtikaria eller Quinckes ödem el ler om patienten har en känd överkänslighet mot ägg, antibio tika eller andra ämnen som kan finnas i vaccinet, – kontrollera att det aktuella vaccinet inte innehåller ämnen som patienten uppgivit sig vara överkänslig mot, och – kontrollera att vaccinet inte heller innehåller ämnen som kan korsreagera mot de ämnen som patienten uppgivit sig vara över känslig mot.

text: Åtgärder vid hudtestning

text: Vid hudtestning i samband med utredning av en misstänkt IgEbero ende allergi bör s.k. pricktest användas. Intrakutantest bör endast ut föras vid en specialistenhet med särskilda kunskaper inom området och endast sedan pricktest med det aktuella allergenet har utförts.

text: Åtgärder vid hyposensibilisering

text: En hyposensibilisering bör inledas vid en specialistenhet med särskil da kunskaper inom området och där det finns erforderliga resurser för att omedelbart behandla en anafylaktisk reaktion. Underhållsbehand ling av en patient med pollenorsakad rinit eller konjunktivit samt un derhållsbehandling av insektsallergi kan dock utföras vid någon an nan enhet av läkare med kunskaper och erfarenheter inom området och med resurser att behandla överkänslighetsreaktioner. Vid hyposensibilisering bör patienten stanna kvar minst en halv timme efter injektionen. Innan patienten lämnar mottagningen bör pa tientens tillstånd kontrolleras. Om patientens tillstånd är nedsatt av pågående sjukdom eller aller genpåverkan, bör den ansvarige läkaren överväga att uppskjuta be handlingen till ett senare tillfälle eller att ge en lägre dos allergen än föregående gång. En allergeninjektion bör helst ges i armen så att en stas kan sättas ovanför injektionsstället för att göra resorptionen långsammare. Sta sen bör sättas på ett sådant sätt att den arteriella cirkulationen inte upphävs. Hyposensibilisering bör inte påbörjas om en kvinna är gravid. Om en kvinna blir gravid under pågående underhållsbehandling, kan be handlingen dock fortsätta.

text: Åtgärder vid undersökning med kontrastmedel

text: Verksamhetschefen bör utfärda skriftliga instruktioner för intravenös administrering av kontrastmedel till en patient som tidigare reagerat med en överkänslighetsreaktion. I instruktionerna bör hänsyn tas till graden av den tidigare reaktionen och indikationen för undersökning en.

text: Krav på utrustning och personal

text: Verksamhetschefen ska ansvara för att det på mottagningar, avdelningar och på annan plats där behandlingar med risk för överkänslighetsreaktion utförs finns – personal med kompetens att behandla överkänslighetsreaktio ner, och – akutbricka eller akutväska.

text: Verksamhetschefen ska även ansvara för att det i den lokala in struktionen för läkemedelshantering anges vilka läkemedel för behandling av överkänslighetsreaktioner som en läkare får ordi nera enligt generella direktiv. (

text: SOSFS 2009:16

text: Verksamhetschefen ska dessutom vid behandling av patienter med ökad risk för överkänslighetsreaktion ansvara för att – en läkare som kan ordinera läkemedel för behandling av över känslighetsreaktioner finns tillgänglig på plats, och – syrgas och utrustning för att ge konstgjord andning med and ningsmask samt andningsblåsa finns att tillgå. (

text: SOSFS 2009:16

text: Även sug och nebulisator bör finnas att tillgå. (

text: SOSFS 2009:16

text: Den läkare, eller i förekommande fall sjuksköterska, som an svarar för vaccination, allergidiagnostik, hyposensibilisering med allergen, behandling med immunglobulin eller artfrämmande se rum ska ha försäkrat sig om att föreskriven utrustning och kom petent personal finns tillgänglig innan en behandling påbörjas. (

text: SOSFS 2009:16

text: Vid intrakutantestning med allergen och vid hyposensibiliering bör det finnas en spruta med uppdragen adrenalinlösning, 1 mg/ml, samt betaadrenerg substans för inhalation, hydrokortison för injektion och volymexpander för infusion i beredskap. (

text: SOSFS 2009:16

text: SOSFS 2009:16

text: 1. Denna författning träder i kraft två veckor efter den dag då författ ningen utkom från trycket. 2. Genom författningen upphävs Socialstyrelsens kungörelse (

text: SOSFS 1977:2

text: ) om förebyggande och behandling av vissa överkänslighets reaktioner.

text: Denna författning träder i kraft omedelbart.

text: Socialstyrelsen

text: LARSERIK HOLM Pål Resare (Hälso och sjukvårdsavdelningen)

text: SOSFS 1999:26

text: . 2

text: SOSFS 2009:16

text: SOSFS

text: SOSFS 2009:162009


title: Socialstyrelsens föreskrifter om behörighet att ordinera läkemedel för vaccination mot influensa A(H1N1)

text: Utöver vad som anges i 3 kap. 10 § Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: SOSFS 2000:1

text: ) om läkemedelshantering i hälsooch sjukvården får en vårdgivare förklara en sjuksköterska behörig att ordinera läkemedel för vaccination mot influensa A(H1N1). En sådan förklaring ska föregås av att det görs en bedömning av om sjuksköterskan har den kompetens som krävs för denna ordination. Bedömningen ska dokumenteras.

text: Vårdgivaren ska ta fram en lokal instruktion för ordination av läkemedel för vaccination mot influensa A(H1N1) som innehåller anvisningar om 1. vilka indikationer och kontraindikationer som gäller för vaccination av influensan, 2. doseringen av läkemedlet för vaccination, och 3. antalet tillfällen som läkemedlet får ges till en patient.

text: Vårdgivaren får uppdra åt en verksamhetschef att utföra de arbetsuppgifter som anges i 1–2 §§. Uppdraget ska vara skriftligt.

text: Den sjuksköterska som i enlighet med dessa föreskrifter har förklarats behörig att ordinera läkemedel för vaccination mot influensa A(H1N1) ska dokumentera och signera varje ordination som ges till en patient.

text: SOSFS 2009:17

text: Denna författning träder i kraft omedelbart. Socialstyrelsen LARS-ERIK HOLM Pål Resare (Hälso- och sjukvårdsavdelningen)


title: Socialstyrelsens föreskrifter om ändring i föreskrifterna och allmänna råden (SOSFS 2005:26) om hantering av smittförande avfall från hälso- och sjukvården (SOSFS 2009:19)

text: Ett utrymme för insamling och förvaring av smittförande avfall (i mer än ett dygn) i avvaktan på borttransport ska vara lätt att rengöra och tåla desinfektion. Golvavlopp och tappställe för varmt och kallt vatten ska finnas i eller i anslutning till utrymmet. Utrymmet ska rengöras regelbundet och vid förorening. Vid behov ska det desinfekteras. Vid tveksamhet om behovet av åtgärder ska vårdhygienisk expertis, t.ex. hygienläkare eller hygiensjuksköterska, höras. För smittförande avfall från vaccinering mot influensa A(H1N1) får ett sådant utrymme som avses i första stycket användas utan hinder av att det saknas golvavlopp och tappställe för varmt och kallt vatten i anslutning till utrymmet.

text: Denna författning träder i kraft den 13 november 2009.

text: Socialstyrelsen

text: LARS-ERIK HOLM

text: Anders Alexandersson (Smittskyddsenheten)

text: SOSFS 2009:19


title: Rättsmedicinalverkets föreskrifter om ändring i föreskrifterna (SOSFS 1999:19) om fördelning på undersökningsenheter av läkarundersökningar vid särskild personutredning i brottmål och av rättspsykiatriska undersökningar (SOSFS 2009:20)

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2010.

text: Rättsmedicinalverket

text: ERNA ZELMIN

text: Anton Svensson

text: SOSFS 2009:20

text: Bilaga

text: Undersökningsenheter och upptagningsområden för läkarundersökningar vid särskild personutredning i brottmål och för rättspsykiatrisk undersökning

text: Undersökningsenhet Upptagningsområde

text: Södra

text: Rättsmedicinalverket Jönköpings län

text: Rättspsykiatriska avdelningen Kronobergs län

text: Box 4024 Kalmar län 422 04 HISINGS BACKA Blekinge län Telefon: 031-55 96 00 Skåne län Telefax: 031-55 49 61 Hallands län Västra Götalands län Värmlands län

text: Mellersta

text: Rättsmedicinalverket Stockholms län Rättspsykiatriska avdelningen Uppsala län Box 4044 Södermanlands län

text: 141 04 HUDDINGE Östergötlands län Telefon: 08-607 15 00 Gotlands län Telefax: 08-711 71 41 Örebro län Västmanlands län Dalarnas län

text: Gävleborgs län

text: Norra

text: Rättspsykiatriska utredningsenheten Västernorrlands län Norrlands Universitetssjukhus Jämtlands län 901 85 UMEÅ Västerbottens län Telefon: 090-785 00 00 Norrbottens län Telefax: 090-13 64 71