fs: afs

publisher: Arbetarskyddsstyrelsen

title: Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om arbete i kylda livsmedelslokaler samt styrelsens allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna

text: Dessa föreskrifter gäller arbete med livsmedel i kylda livsmedelslokaler där lufttemperaturen av livsmedelshygieniska skäl hålls under +16EC. Föreskrifterna gäller dock inte arbete i lastutrymme på transportfordon eller järnvägsvagnar. För arbete som enbart avser in- och uttransport av varor t.ex. i kylrum gäller endast 19 §.

type: stycke

type: paragraf

text: Allmänna bestämmelser om åtgärder mot avkylning

type: rubrik

text: Vid planering av arbetet skall eftersträvas att besvär och risker genom avkylning undviks.

text: Arbetet skall ordnas så, att nedkylning av händerna genom kontakt med frysta eller kylda varor eller förpackningar förebyggs.

text: Avprickning av ordersedlar skall normalt kunna ske utan att handskar eller vantar tas av. Om det är möjligt skall skrivplats för expeditionsarbete placeras i utrymme med en lufttemperatur av ca +20EC. Annan skrivplats skall ha strålningsvärmare.

text: Kalla ytor som behöver vidröras under arbete, skall ha isolering som skyddar mot avkylning. Om det behövs skall isolering mot golv ordnas.

text: Arbetsplats för stillasittande eller stillastående arbete skall förläggas och ordnas så, att den som arbetar där inte utsätts för strålningsdrag från kalla ytor. Om det behövs skall sådan arbetsplats avskärmas eller strålningsvärmare användas.

text: Arbetsställningar och arbetsrörelser

text: Vid planering av arbetet skall eftersträvas att besvär och risker genom ensidig muskelbelastning undviks.

text: För hantering av köttstycken som är tunga eller svårhanterliga skall finnas sådana

text: AFS 1998:2

text: anordningar att de inte behöver lyftas eller bäras för hand.

text: Arbetsplats skall kunna anpassas individuellt där det behövs för att arbetsställning och synavstånd skall bli lämpliga.

text: Köttets temperatur i snittstället skall vid styckning hållas så hög som temperaturkraven enligt Livsmedelsverkets föreskrifter medger, och får inte understiga +4EC.

text: Den undre temperaturgränsen +4EC gäller dock inte vid styckning av ätliga organ eller skärning av skallkött.

text: Lokaler

text: Besvärande drag skall undvikas och på arbetsplats för stillasittande eller stillastående arbete skall lufthastigheten vara särskilt låg.

text: Dörrar och portar som leder till det fria eller till lokal med väsentligt lägre temperatur skall sluta tätt och ha tillräcklig värmeisolering.

text: Transportöppning i vägg skall ordnas så, att besvärande drag på arbetsplats undviks. Om så behövs skall det finnas sluss som har dörrar som inte kan öppnas samtidigt.

text: Kyl- och ventilationsinstallationer skall utföras så att lufthastigheten hålls låg så att besvärande drag undviks i lokalernas vistelsezoner.

text: Lufttemperaturen i arbetslokal för stadigvarande arbete skall hållas nära +16EC.

text: Lägre temperatur får hållas i de fall som anges i 13--15 §§. Om det finns särskilda skäl kan Yrkesinspektionen medge att lägre temperatur får hållas även i andra fall.

text: I styckningslokaler och andra produktionslokaler får lufttemperaturen hållas lägre än +16EC i den mån det är nödvändigt enligt kraven på rumstemperatur i Livsmedelsverkets föreskrifter. Temperaturen skall därvid hållas så hög som är praktiskt möjligt.

text: I expedition får lufttemperaturen hållas lägre än +16EC i den mån det är nödvändigt enligt kraven på produkttemperatur i Livsmedelsverkets föreskrifter. Därvid skall eftersträvas sådana tekniska anordningar och arbetsorganisatoriska åtgärder att lufttemperaturen kan hållas så hög som är praktiskt möjligt.

text: I förvaringslokal där vissa arbetsmoment nödvändigt måste utföras får lufttemperaturen hållas lägre än +16EC i den mån det är nödvändigt enligt kraven på produkttemperatur i Livsmedelsverkets föreskrifter. Temperaturen skall därvid hållas så hög som är praktiskt möjligt.

text: I lokal där stadigvarande arbete utförs får luftens relativa fuktighet normalt inte överstiga 60 % om inte särskilda skäl föranleder avsteg.

text: AFS 1998:2

text: Arbetsgivare, som tagit lokal som avses i 1 § i bruk efter ny-, till- eller ombyggnad, eller tagit annan lokal i bruk för sådan hantering som avses i 1 §, skall inom en månad från ibruktagandet kontrollera om föreskrifterna i 11--15 §§ uppfylls. Kontrollen skall dokumenteras.

text: Utrymme för pausvila där lufttemperaturen är lägst +20EC skall finnas i närheten av kyld arbetslokal. Utrymmet skall ha sittplatser för dem som samtidigt behöver vistas i rummet.

text: Personlig skyddsutrustning

text: Personlig skyddsutrustning till skydd mot avkylning under arbetet skall användas. Kläder och handskar som används till skydd mot kyla skall bäras under sådana skyddskläder, handskar och annan utrustning som används av livsmedelshygieniska skäl. Vid styckningsarbete skall personlig skyddsutrustning till skydd mot skär- och stickskador användas. Vid annat arbete än industriell produktion får undantag göras, dock endast om en riskbedömning visar att skydden inte behövs. Bedömningen skall dokumenteras. Om det behövs skall även annan personlig skyddsutrustning användas. Den personliga skyddsutrustningen skall vara anpassad efter arbetets art och arbetsförhållandena i övrigt.

text: Instruktion

text: Arbetsgivare skall se till att arbetstagare får tillräcklig instruktion om arbetssätt, åtgärder och klädsel till skydd mot besvär och skador vid arbete i kyla.

text: Ikraftträdande

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 1998. Samtidigt upphävs Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse,

text: AFS 1982:12

text: , om arbete i kylda livsmedelslokaler.

text: BERTIL REMAEUS Björn Andersson Göran Lindh

text: AFS 1998:2

text: Arbetarskyddsstyrelsens allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna om arbete i kylda livsmedelslokaler

text: Arbetarskyddsstyrelsen meddelar följande allmänna råd om tillämpningen av styrelsens föreskrifter (

text: AFS 1998:2

text: ) om arbete i kylda livsmedelslokaler.

text: Bakgrund

text: Arbetsmiljön inom livsmedelsbranschen kännetecknas i produktionsledet av att lufttemperaturen i vissa arbetslokaler hålls avsevärt lägre än i normala arbetslokaler inom övrig industri. Kravet på låg lufttemperatur beror i en del fall på att det finns direkta bestämmelser om lufttemperatur i livsmedelslagstiftningen och i andra fall på att lufttemperaturen måste hållas låg för att bestämmelser om högsta temperatur i livsmedlen skall kunna följas.

text: För att varorna skall ha godtagbar kvalitet och hållbarhet då de når konsumentledet måste de behandlas i en s.k. obruten kylkedja, dvs. hållas vid tillräckligt låg temperatur under varje led från tillverkning till butik. En förutsättning för att slutresultatet skall bli godtagbart är av naturliga skäl att hygien och temperaturförhållanden i de första leden -- produktionsleden -- är tillfredsställande. Det är således av allra största betydelse att de arbetsmiljöförbättrande åtgärder som föreskrivs inte samtidigt medför en försämring av livsmedlen i slutledet, dvs. hos konsumenterna.

text: De låga temperaturerna medför flera olägenheter för arbetstagarna. Kroppen eller kroppsdelar kan kylas ner genom värmebortledning på olika sätt. Det kan vara kyla från kall omgivande luft, strålningskyla från kalla ytor i arbetslokalerna och kontaktkyla från kalla varor, golv och liknande.

text: Målet är att kunna hantera kylda produkter i varma lokaler, men problemet kan vara svårbemästrat. Tekniska lösningar finns utvecklade och används t.ex. i charkuteribranschen. För vissa andra slags arbeten finns ännu inte färdigutvecklade tekniska lösningar.

text: Arbetsskadestatistiken visar att vissa grenar av livsmedelsbranschen, framför allt slakt- och charkuteriindustrin, är starkt olycksfallsbelastad, främst genom skärskador. Även antalet belastningssjukdomar är stort inom slakt- och charkuteriindustrin. Det kan antas att ensidigt, delvis tungt arbete, högt tempo och låg lufttemperatur är förhållanden som bidrar till den rådande arbetsmiljösituationen inom slakt- och charkuteriindustrin.

text: Dessa föreskrifter behandlar de problem som framkommit inom livsmedelsindustrin och innehåller föreskrifter som avser minska antalet skärskador och andra olycksfall och belastningssjukdomar och reducera besvären av låga temperaturer.

text: Hittills gällande föreskrifter (

text: AFS 1982:12

text: ) har omarbetats genom anpassning till aktuella livsmedelsregler, vilka nyligen av Livsmedelsverket anpassats till EU:s regler. Vidare har föreskrifterna anpassats till nu gällande arbetsmiljöregler. Några formuleringar har också förtydligats. I de allmänna råden har hänvisningar aktualiserats och några exempel på

text: AFS 1998:2

text: lämpliga åtgärder lagts till.

text: Kommentarer till vissa paragrafer

text: Tillämpningsområde

text: Till 1 § Tillämpningsområdet för föreskrifterna är arbete i alla typer av anläggningar där man arbetar med livsmedel i låga temperaturer, dvs. inte bara inom slakt- och charkuteribranscherna utan även inom mejeribranschen, konservindustrin, vissa delar av fiskindustrin och trädgårdsnäringen samt inom distributionscentraler och vissa delar av detaljhandeln. Inom dessa typer av anläggningar är det ofta expeditionslokalerna som kommer att omfattas av bestämmelserna.

text: Temperaturen +16EC är gräns för föreskrifternas tillämpningsområde och samtidigt den temperatur som bör eftersträvas. Denna temperatur utgör den undre temperaturgränsen för termisk komfort vid arbeten med låg aktivitetsnivå.

text: Med livsmedelslokal avses här, liksom i livsmedelslagstiftningen, "lokal för hantering av livsmedel". Med hantering avses här bl.a. slakt, framställning, beredning, förvaring, förpackning, transport, försäljning och servering. Expediering räknas till sådan hantering.

text: Med beredning avses i livsmedelslagstiftningen sådana processer som värmebehandling, rökning, saltning, torkning etc., avsedda att förlänga hållbarheten hos kött m.m.

text: Föreskrifterna gäller inte för arbete i kylbilars eller järnvägsvagnars lastutrymmen. Däremot finns andra regler, utgivna av Arbetarskyddsstyrelsen, som även avser arbete i sådana utrymmen, t.ex. regler om arbetsställningar och arbetsrörelser, transporthjälpmedel, belysning, klimat samt om kläder till skydd mot kyla.

text: Stark kyla innebär risk för farlig avkylning. Det är därför viktigt att förhindra instängning i kyl- och frysrum. Åtgärder mot instängning kan vara t.ex. att dörrar kan öppnas även inifrån samt att det finns nödsignaler och nödbelysning. Bestämmelser om skydd mot instängning i kyl- och frysrum respektive allmänna bestämmelser om skydd mot instängning finns i styrelsens föreskrifter om restauranger och andra storhushåll (

text: AFS 1982:20

text: ) respektive arbetslokaler (

text: AFS 1995:3

text: Bestämmelser om den allmänna utformningen av arbetslokaler finns i styrelsens föreskrifter om arbetslokaler (

text: AFS 1995:3

text: Arbetsgivaren har en allmän skyldighet att bedriva internkontroll, dvs. att planera, genomföra och följa upp verksamheten så att kraven i

text: arbetsmiljölagen

text: och i Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter uppfylls. Skyldigheten omfattar alltså även arbete i kylda livsmedelslokaler. Närmare bestämmelser finns i styrelsens föreskrifter om internkontroll (

text: AFS 1996:6

text: Kylanläggningar kan innehålla sådana kylmedier som kan innebära risker t.ex. vid läckage. Bestämmelser om farliga ämnen finns i styrelsens föreskrifter om farliga ämnen (

text: AFS 1994:2

text: AFS 1998:2

text: Till 2 § Låg temperatur medför särskilda besvär vid arbetet. Det är viktigt att undvika både allmän och lokal avkylning.

text: Arbetet bör planeras så att kroppens värmebalans kan bibehållas, dvs. balansen mellan kroppens värmeavgivning, värmeupptag och egen värmeproduktion, för att kroppstemperaturen inte skall sjunka. Vid arbete i kyla behöver värmeförlusterna balanseras helt av kroppens egen värmeproduktion eftersom yttre värmekällor sällan förekommer. God värmebalans kan skapas också i mycket kallt klimat.

text: Allmän avkylning medför besvär och risker. Om värmebalansen rubbas kommer kroppens temperatur att sjunka gradvis, med början i hud, händer och fötter. Problemen ökar med graden av kroppens temperatursänkning, och med den tid temperatursänkningen varar. Vid avkylning minskar blodflödet till hud och muskler, särskilt när muskelaktiviteten är låg. Prestationsförmågan minskar och den relativa arbetsbelastningen ökar därigenom. Detta ökar riskerna för belastningsbesvär och olycksfall. Muskelfunktion och samordning av rörelser försämras, bl.a. minskar fingerfärdigheten vilket t.ex. kan öka risken för skärskador vid styckningsarbete. Även luftvägar och blodcirkulation påverkas av arbete i kyla. Individer har olika känslighet för kyla, vilket hänger samman med bl.a. individens muskelmassa (muskelaktivitet ger värmeproduktion) och isolerande underhudsfett. Vid stark kyla kan även koncentration och omdöme påverkas, och risken för felhandlingar och olycksfall kan öka.

text: Lokal avkylning, t.ex. av händer, fötter och huvud ger lokala besvär, men inverkar också på den totala värmebalansen. Utan isolerande mössa kan man få mycket stora värmeförluster från huvudet. Lokal avkylning kan också bidra till uppkomst av urinvägs- och prostatabesvär. Kylskador uppträder normalt först vid kraftig avkylning.

text: Det är viktigt att lufthastigheten hålls låg. Kall luft med hög hastighet kan på kort tid transportera bort stora värmemängder från kroppen, och ge dels lokal avkylning, dels allmän avkylning så att värmebalansen rubbas. Även luftrörelser med låg hastighet kan ge obehag, i form av drag, och bör undvikas.

text: Arbete i kyla bör vidare planeras så att svettning minimeras. Fukt i kläderna ger en avkylning genom att torkningen stjäl värme från kroppen, och genom att kläderna isolerar sämre i fuktigt skick. Klädseln bör vara lämplig för arbetet och klimatet, och den bör kunna anpassas efter arbetets aktivitetsgrad, även under arbetets gång.

text: Värmebalansen påverkas av flera olika faktorer. Vid vistelse i kyla sker värmeförlust till omgivningen på flera sätt: till kall luft, till kalla föremål genom strålning och till kalla föremål genom kontakt. Planeringen av åtgärder mot avkylning bör därför omfatta sådana förhållanden som lufttemperatur och värmeavgivning genom strålning, eventuellt insatt strålvärme, lufthastighet, luftfuktighet, kontakt med kalla ytor, arbetets rörlighet och tyngd, arbetspassens längd, möjlighet till pauser i värme, samt användning av isolerande och anpassbar klädsel.

text: AFS 1998:2

text: Planeringen bör beakta både kroppens värmebalans och andra besvär av kylan. Den bör utgå från en helhetsbedömning av arbetssituationen och diskutera både tekniska, lokalmässiga och organisatoriska lösningar. Åtgärder mot avkylning bör kunna anpassas individuellt.

text: Till 3 § Bestämmelsen behandlar förebyggande åtgärder. Tekniska åtgärder i form av isolerande handskar behandlas i 19 §.

text: En viss nedkylning kan vara oundviklig. Det är dock önskvärt att den blir så liten som möjligt. Exempel på åtgärder för att uppfylla kravet i bestämmelsen är att direktkontakt mellan bara händer och kylda varor eller förpackningar undviks så långt som möjligt, samt att varorna inte hålls nedkylda till lägre temperatur än som är nödvändigt från livsmedelshygienisk synpunkt enligt kraven på produkttemperatur i Livsmedelsverkets föreskrifter.

text: Till 5 § Exempel på ytor som behöver vidröras under arbete är handverktyg och handtag på vagnar. Isolering av handtag och liknande kan ske med t.ex. plastmaterial, som har lätt rengörbara ytor. Där arbetet sker sittande behöver stolsits normalt vara isolerande.

text: Enligt Livsmedelsverkets regler behöver alla isolerande skikt ha yta som är slät och lätt att rengöra.

text: Isolering mot golv behövs ibland vid stationära arbetsplatser och kan utföras med olika typer av trallar eller liknande. Alternativt kan skor med sula av värmeisolerande material och tillräcklig tjocklek användas.

text: Till 6 § Strålningsdrag t.ex. från kylrumsdörrar, kylda djurkroppar eller förpackningar kan behöva undanröjas. Strålningsdrag kan också minskas genom att kalla varor inte onödigtvis förvaras i arbetslokal.

text: Strålningsvärmare placeras lämpligen så att värme tillförs från flera håll.

text: Med "drag" menas det obehag av ojämn avkylning som orsakas av en luftström. Med "strålningsdrag" avses här den motsvarande känsla av drag som orsakas av att kroppsvärme förloras genom strålning till omgivande kalla ytor. Denna värmeförlust beskrivs ibland omvänt (och oegentligt) som "köldstrålning" eller "strålningskyla".

text: Arbetsställningar och arbetsrörelser

text: Till 7 § Ett sätt att uppfylla kravet i 7 § är att vid planeringen av arbetet skapa förutsättningar för att sådana arbetsmoment som ger stor, ensidig belastning på enskilda muskelgrupper inte får karaktären av heldagsarbete, utan att möjligheter ges till omväxling av arbetsuppgifterna så att andra muskelgrupper engageras. Exempel på sådana arbetsmoment är styckningsarbete. Allmänna bestämmelser finns i styrelsens föreskrifter om arbetsställningar och arbetsrörelser (

text: AFS 1983:6

text: ). Dessa ersätts fr.o.m. 1 juli 1998 av styrelsens föreskrifter om belastningsergonomi (

text: AFS 1998:1

text: Till 8 § Med köttstycken som är tunga avses här exempelvis halv kropp av gödsvin.

text: AFS 1998:2

text: Exempel på anordning för hantering av tunga eller svårhanterliga köttstycken är hängbanesystem för slaktkroppar. Där funktionen bygger på rullande slaktkrokar är det viktigt att krokarna sköts och underhålls så att de bibehåller sin funktion. Det kan här vara lämpligt att systematisk kontroll och reparation ingår som en del i produktionssystemet. Bestämmelser om underhåll av tekniska anordningar finns i styrelsens föreskrifter om användning av arbetsutrustning (

text: AFS 1996:5

text: Även ur livsmedelshygienisk synpunkt bör manuell hantering undvikas för att minimera kontakten med oförpackat kött.

text: Till 9 § Anpassning är särskilt viktig beträffande arbetshöjd, t.ex. för styckningsbord. Anpassning kan ske genom att bordet eller det underlag styckaren står på ändras i höjdled. I de fall ett bord används av olika arbetstagare vid olika tillfällen, eller om arbetsmetodiken så kräver, kan anpassningen behöva göras snabbt och enkelt, t.ex. med en elektromekanisk eller pneumatisk anordning som höjer och sänker bord eller underlag.

text: Anpassning för lämpligt synavstånd kan behövas särskilt då avläsning av bildskärm ingår i arbetet. Se även styrelsens föreskrifter om arbete vid bildskärm (

text: AFS 1992:14

text: Till 10 § Syftet med temperaturkravet är att begränsa skärmotståndet i alltför kallt kött. Avgörande för skärmotståndet är temperaturen i snittstället. Vid livsmedelskontroll mäts istället köttets kärntemperatur. Dessa mätningar kan i vissa fall utnyttjas även för kontrollen av skärmotståndet. Detta förutsätter att kylsätt och varuflöde är sådana att köttstyckenas yta och snittställena vid styckningstillfället är varmare än kärnan.

text: Styckning kan efter medgivande av Livsmedelsverket utföras som s.k. "varmstyckning" eller "tempererad styckning" (SLV FS 1996:32, avsnitt 15.6 resp. SLV FS 1994:11, 12 kap. 3 § om fjäderfä). Därmed avses sådan styckning av varmt eller delvis nedkylt kött som görs i anslutning till slakten och före nedkylning. Sådan styckning ger bättre förutsättningar för lågt skärmotstånd än styckning av nedkylt kött.

text: Kött som skall styckas kan vara onormalt hårt och segt och mera svårt att skära än vad som följer av enbart låg temperatur. Detta är inte ovanligt efter nedfrysning. Beroende på vald nedkylningsmetod och temperatur under förvaring kan köttets fett kristalliseras så att köttets normala egenskaper förändras. Om köttets egenskaper förändras på sådant sätt kan även andra åtgärder behövas för att tillräckligt minska arbetsbelastning och risk för skador. Exempel på åtgärder är förändring av nedkylningsmetoden eller att arbetet organiseras så att det ger avlastande avbrott och omväxlande arbetsrörelser.

text: För organ och skallkött gäller bestämmelsens allmänna krav på att temperaturen skall hållas så hög som möjligt. Undantaget avser det angivna gradtalet (+4EC) med hänsyn till Livsmedelsverkets regler. För skallkött är skärning före nedkylning lämpligare ur arbetsmiljösynpunkt.

text: I Livsmedelsverkets regler om slakt av tamboskap och hägnat vilt föreskrivs att kärntemperaturen i köttet under styckning skall hållas vid +7EC eller lägre. För ätliga organ inklusive skallkött gäller enligt samma regler lägre temperatur, +3EC (SLV FS 1996:32,

text: AFS 1998:2

text: avsnitt 15.5).

text: För att uppnå lämplig temperatur på kött som skall styckas kan eventuellt särskilda konditioneringsutrymmen behöva tillgripas.

text: Lokaler

text: Till 11 § Lufthastigheten bör inte överstiga 0,15 -- 0,2 m/s i vistelsezonen för att inte uppfattas som drag. Detta kan uppnås med en väl planerad och intrimmad installation i en lämpligt anordnad lokal.

text: Lokaler med väsentligt lägre lufttemperatur är t.ex. kyl- och frysrum.

text: Exempel på när sluss behövs är om arbetsplats för stadigvarande arbete förläggs i närheten av öppning eller port eller dörr, och det råder stor temperaturskillnad eller skillnader i lufttryck mellan lokalerna.

text: Vid arbetsplatser där i- och urlastning av fordon sker regelmässigt är s.k. dockningsanordningar lämpliga för att åstadkomma tillräckligt tät anslutning mellan bil och byggnad.

text: Innan detaljutformning av kyl- och ventilationsinstallationer görs är det lämpligt att bestämma maskinplacering och varuflöde då uppställning av maskiner och produkter, upphängning av djurkroppar m.m. kan påverka luftströmningen i lokalen.

text: Eftersom kyld luft måste tillföras livsmedelslokaler är det viktigt att stor omsorg ägnas utformning och intrimning av ventilationssystemet för att skapa en dragfri arbetsmiljö. Arbetsplatser för stillasittande eller stillastående arbete måste ägnas särskild uppmärksamhet.

text: Vid utformning av installation och vid intrimning av kylanläggning är det viktigt att bästa möjliga inblandning av kyld tilluft i rumsluft sker. Det är lämpligt att arbetsplats för stillasittande eller stillastående arbete så långt möjligt arrangeras så, att luft inte förs mot arbetstagaren bakifrån eller från sidan.

text: Luftströmmar med hastigheter på 0--0,3 m/s är ofta relativt instabila, och varierar så att enstaka mätvärden blir missvisande. Vid kontroll av lufthastigheten bör därför mätningen pågå under minst 3 minuter, och mätresultatet redovisas som ett medelvärde. Variationen bör också redovisas, antingen med ett maximalvärde eller med variationsområdet för mätvärdena.

text: Vägledning om mätning av lufthastighet m.m. kan hämtas ur Byggforskningens informationsblad B5:1976, "Mätning av termiskt inneklimat". Allmänna bestämmelser om att besvärande drag skall undvikas finns i styrelsens föreskrifter om ventilation och luftkvalitet (

text: AFS 1993:5

text: ) och om arbetslokaler (

text: AFS 1995:3

text: Bestämmelser om allmän- och processventilation finns i styrelsens föreskrifter om ventilation och luftkvalitet (

text: AFS 1993:5

text: ) och om åtgärder mot luftföroreningar till förebyggande av ohälsa (

text: AFS 1980:11

text: AFS 1998:2

text: Till 12 § Det är viktigt för arbetsmiljön att inga lokaler hålls kallare än nödvändigt. Att lokaler hålls kallare än +16EC är undantag som regleras särskilt i denna paragraf och i paragraferna 13--15.

text: Särskilda skäl för medgivande av lägre lufttemperatur kan t.ex. vara att andra åtgärder vidtagits så att arbetsmiljön ändå kan bedömas vara godtagbar.

text: Flera faktorer inverkar på det termiska klimatet och risken för avkylning. I kylda livsmedelslokaler är lufttemperaturen väsentlig för arbetsmiljön. Den medverkar på ett avgörande sätt till att kroppens värmebalans kan bibehållas och besvär och skador minimeras. En lufttemperatur om +16EC ger i de vanliga arbetssituationerna tillräckligt goda förutsättningar för en rimlig arbetsmiljö.

text: Livsmedelsverkets regler ställer vissa krav på högsta temperatur, som kan gälla för olika varor och lokaler. Syftet är vad gäller lokalen att dels hålla tillbaka bakterietillväxten på ytor och redskap, dels underlätta att hålla varorna vid föreskriven temperatur. Kraven i livsmedelslagstiftningen omfattar för köttvaror även lufttemperatur i lokalen, men för andra kylvaror endast krav att dessa skall lagras vid en viss kyltemperatur.

text: Om arbetet är stadigvarande och lätt eller stillastående eller stillasittande är det särskilt viktigt att temperaturen hålls så nära +16EC som är praktiskt möjligt. Exempel på sådant arbete är produktion, paketering och prismärkning.

text: För att bestämma vad som är stadigvarande är det lämpligt att utgå från hur lång tid exponeringen för kyla pågår. Syftet med bestämmelsen är att undvika avkylning. Arbete i kyla under längre tid än 1 timme i följd eller 2 timmar totalt under arbetsdagen bör vid planeringen av arbetet betraktas som stadigvarande.

text: Ett sätt att minska exponeringen för kyla är att arbetet organiseras med arbetsrotation mellan arbete i kylda respektive varma lokaler. Ett annat sätt kan vara att förse truck för arbete i fryseller kylrum med uppvärmd hytt.

text: Lokaler där arbetet är kortvarigt, t.ex. satsning av maskin, tillfällig övervakning av maskinfunktion m.m. omfattas inte av paragrafen.

text: När lämplig lufttemperatur för en arbetslokal bestäms, är det viktigt att utnyttja produkternas genomströmningshastighet. Att hålla ett snabbt flöde genom arbetslokalen, så att produkterna snabbt återgår till kyld förvaring, ger större möjligheter att hålla en för arbetsmiljön lämplig temperatur. Lokaler med olika temperaturkrav bör åtskiljas genom lämplig utformning och rumsindelning. Sådan hantering eller förvaring som behöver låg temperatur bör avskiljas i särskild lokal för att temperaturen i övriga lokaler skall kunna hållas så hög som möjligt.

text: I vissa fall kan själva arbetsplatsen byggas in medan lokalen i övrigt har lägre temperatur. Inbyggnaden betraktas då som arbetslokal enligt denna bestämmelse.

text: Till 13 § Bestämmelsen behandlar undantag som grundas på Livsmedelsverkets regler om

text: AFS 1998:2

text: rumstemperatur. I Livsmedelsverkets regler (SLV FS) finns krav på lägre rumstemperatur för vissa styckningslokaler, malningsrum och saltningsrum samt särskilda krav på rumstemperatur för exportkontrollerade anläggningar enligt följande. Vidare beskrivs nedan reglerna om produkttemperatur för mjölk och fisk.

text: Styckning

text: För styckningslokaler gäller att lufttemperaturen i lokalen inte får överstiga +12EC, varvid kärntemperaturen i köttet skall hållas vid +7EC eller lägre (SLV FS 1996:32, avsnitt 15.5, samt i köttproduktanläggning SLV FS 1994:10, avsnitt 5.1 och bilaga 2).

text: Temperaturkravet gäller inte för styckning i detaljhandeln för försäljning direkt till konsument (SLV FS 1996:32, avsnitt 3.3).

text: Livsmedelsreglernas temperaturkrav gäller under styckningen, dvs. fram till inslagning. Förpackningsarbete omfattas alltså inte av denna bestämmelse om undantag, utan av grundkravet enligt 12 §.

text: Högre rumstemperatur än +12EC kan förekomma för styckning i köttproduktanläggning i s.k. icke industriell anläggning, dvs. där produktionen är mindre än 7,5 ton per vecka (SLV FS 1994:10, avsnitt 8.1).

text: För slakt- och styckningslokaler för fjäderfä finns inte livsmedelshygieniska temperaturkrav. Temperaturen i det fjäderfäkött som skall styckas får vara högst +4EC vid styckning och vid kylförvaring (SLV FS 1994:11, 12 kap, 3 § respektive 13 kap, 1 §).

text: Malning, saltning m.m.

text: I rum för malning av kött och inslagning av produkter skall rumstemperaturen hållas vid högst +12EC (SLV FS 1996:17, 9 §). Malet kött skall förvaras vid en kärntemperatur av högst +2EC (SLV FS 1996:17, 17 §). Köttråvaran skall förvaras vid en kärntemperatur av högst +7EC eller, om hanteringstiden överstiger en timme, högst +4EC (SLV FS 1996:17, 16 §).

text: Detta krav på rumstemperatur gäller inte produktion i detaljhandeln för försäljning till konsument (SLV FS 1996:17, 9 §). Där medges också att köttfärs förvaras så att dess temperatur inte överstiger +4EC (SLV FS 1996:5, 15 §).

text: Efter särskilt beslut av tillsynsmyndigheten för livsmedelsreglerna kan även för rum för produktion av köttberedningar gälla att rumstemperaturen skall hållas vid högst +12EC (SLV FS 1996:17, 22 §).

text: I saltningsrum i köttproduktanläggning skall rumstemperaturen hållas vid högst +12EC (SLV FS 1994:10, avsnitt 5.1 och bilaga 2).

text: Mjölk och fisk

text: För hanteringslokaler för mjölk finns inte livsmedelshygieniska temperaturkrav, men däremot

text: AFS 1998:2

text: för lagring och transport. Mjölken skall kylas ned omedelbart efter det den tagits emot (SLV FS 1994:13, 15 §). Pastöriserad mjölk skall lagras och transporteras vid en temperatur som inte överskrider +6EC (SLV FS 1994:13, 32 §).

text: För hanteringslokaler för fisk finns inte livsmedelshygieniska temperaturkrav. Färska fiskvaror skall hållas vid en temperatur motsvarande temperaturen hos smältande is (SLV FS 1994:2, 19 §).

text: Exportkontroll

text: Sådana anläggningar som producerar för export står under särskild kontroll som föranleds av införselbestämmelserna i annat land, s.k. exportkontrollerad anläggning. Några sådana anläggningar finns i landet. Samma temperaturkrav gäller som för andra anläggningar, dvs. vid styckning rumstemperatur högst +12EC och varans kärntemperatur högst +7EC. Vid export till USA gäller dock rumstemperatur högst +10EC (SLV FS 1991:11).

text: Till 14 § Med expedition brukar avses avskild lokal där varor plockas samman för expediering enligt kundorder eller liknande, s.k. "postning". Även arbete med s.k. "rangering", dvs. sammanställning av poster till lämpliga enheter för transport, betraktas som expeditionsarbete.

text: Tekniska anordningar för att hålla ca +16EC i expeditionslokal kan vara av olika slag. Varorna kan t.ex. finnas i särskilda utrymmen med lägre lufttemperatur som är så placerade och utförda, att de medger plockning i eller från den varmare expeditionslokalen. Ett annat exempel är automatisk rangering av tyngre förpackningar, t.ex. hela lastpallar, så att personal inte behöver arbeta i kyla.

text: Organisatoriska åtgärder kan vara anpassning av varuflödet in i expeditionslokalen efter plockningsfrekvens.

text: System med varm expeditionslokal mellan kylt lager och kyld utlastning bygger på att varorna vistas i värme endast tillfälligt för hopplockningen, och på ett sådant sätt att temperaturen i produkterna inte kommer att överstiga den av Livsmedelsverket föreskrivna temperaturen för lagring och transport.

text: Till 15 § Exempel på förvaringslokal som avses är ostlager där provtagning och andra arbetsmoment måste utföras, eller bergrum för förvaring av fisk. Arbete i förvaringslokal bör undvikas där temperaturen är väsentligt lägre än +16EC.

text: Arbetsmoment som inte måste ske i förvaringslokalen, t.ex. sprutning av skinkor, förutsätts ske i lokal med en lufttemperatur av ca +16EC.

text: Till 16 § Hög luftfuktighet eftersträvas normalt i tillverkningslokaler för att minska viktsvinnet av att varorna avger fukt till luften.

text: I lokal där lufttemperaturen hålls högre än +10EC måste i vissa fall luftfuktigheten av livsmedelshygieniska skäl hållas väsentligt lägre än 60%. Syftet är att undvika kondens på

text: AFS 1998:2

text: köttets yta och kondensdropp, samt att allmänt minska förutsättningarna för svamp- och mögelväxt i lokalen. I Livsmedelsverkets regler om livsmedelslokaler finns bestämmelser om lokalens utformning och ventilation för att begränsa kondensbildning (SLV FS 1996:6, 7 § 1 pkt, 8 § 2 pkt och 7 § 6 pkt).

text: Även med hänsyn till arbetsmiljön bör eftersträvas en avsevärt lägre luftfuktighet än 60%, lämpligen inte högre än ca 40% vid +16EC. Avfuktning kan t.ex. ske med hjälp av kylbatterier eller särskilda torkare.

text: Exempel på lokaler där särskilda skäl föranleder permanent avsteg från kravet på högst 60 % relativ fuktighet är ostlager och bergrum för lagring av livsmedel.

text: Det kan vara lämpligt att lokalerna förses med hygrometer för att man skall kunna kontrollera luftfuktigheten.

text: Till 17 § Kontrollen förutsätter bl.a. mätning av lufttemperatur och lufthastighet.

text: Protokoll från mätningarna utgör sådan handling som skyddsombud enligt

text: 6 kap 6 § arbetsmiljölagen

text: har rätt att ta del av.

text: För kylda livsmedelslokaler, t.ex. styckningslokaler, lagerkylar och fryslager, ställs i Livsmedelsverkets regler krav på kontinuerlig registrering av rumstemperaturen, som skall göras två gånger per timme.

text: Till 18 § Pausutrymme placeras lämpligen i samma byggnad som kyld arbetslokal. Om gångavståndet är längre än ett par minuter, kan detta behöva beaktas då pausens längd bestäms.

text: Allmänna bestämmelser om bl.a. pausutrymmen finns i styrelsens föreskrifter om personalutrymmen (

text: AFS 1992:1

text: ). Dessa ersätts fr.o.m. 1 augusti 1998 av ändrade föreskrifter (

text: AFS 1997:6

text: Personlig skyddsutrustning

text: Till 19 § Personlig skyddsutrustning kan användas när risken inte kan undvikas eller begränsas tillräckligt mycket genom allmänna tekniska skyddsåtgärder eller arbetsorganisatoriska åtgärder.

text: Personlig skyddsutrustning mot kyla är plagg av material med goda värmeisolerande egenskaper. Varma skor, varma sockor och mössa behöver ibland ingå.

text: Lämpliga skyddsskor för arbete i kylda lokaler har sula med goda värmeisolerande och halkhämmande egenskaper. Det senare är särskilt viktigt om isbeläggning på golvet förekommer.

text: Isolerande handskar kan behöva användas, eventuellt tillsammans med handskar som skyddar mot skärskador. Ytterst kan då bäras sådana handskar som är godtagbara från

text: AFS 1998:2

text: livsmedelshygienisk synpunkt enligt Livsmedelsverkets regler. Dessa regler kräver att sådana handskar skall kunna rengöras och desinfekteras. Under vissa förutsättningar kan bomullshandskar eller engångshandskar användas. Sådana handskar förutsätter täta byten.

text: Det är viktigt att handskar tillhandahålls i passande storlekar för individuell utprovning, så att handsken kan följa handens rörelser i arbetet.

text: Arbete med knivar är riskabelt och skydd mot stick- och skärskador behöver normalt användas vid styckningsarbete. Det är viktigt att personlig skyddsutrustning till skydd mot skär- och stickskador används. Detta är särskilt viktigt inom slakt- och charkuteriindustrin. Riskerna ökar med högt tempo. För vissa arbeten kan riskbedömningen tänkas visa att skäreller stickskydd inte behöver användas. Exempel på sådana arbeten är lättare och tillfälligt styckningsarbete vid mindre enheter inom detaljhandeln.

text: Skärskydd används vanligen för händer, armar, bröst och lår, i form av handskar, armskydd och förkläden. Ett vanligt material är en väv av sammankopplade metallringar, s.k. "ringbrynja". Andra och lättare material används också, t.ex. konstfiberväv av typ "Kevlar". Vid val av skydd är det viktigt att kontrollera att skyddet mot stickskador fungerar med de knivar som används.

text: Andra typer av personlig skyddsutrustning som kan behövas vid vissa arbetsmoment är exempelvis skyddsskor där trucktrafik förekommer, skyddshjälm vid arbete i höglager och hörselskydd vid arbete intill snabbhack eller annan bullrande maskin.

text: Av

text: 2 kap 7 § arbetsmiljölagen

text: framgår att erforderlig personlig skyddsutrustning skall tillhandahållas av arbetsgivaren, och av 3 kap 4 § bl.a. att arbetstagaren är skyldig att använda skyddsanordningar.

text: Regler om användning av personlig skyddsutrustning finns i Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om användning av personlig skyddsutrustning (

text: AFS 1993:40

text: ). Dessa föreskrifter vänder sig till arbetsgivaren med bl.a. krav på riskbedömning för avgörande av vilken utrustning som skall användas i olika situationer. Behovet av klädsel vid arbete i kyla varierar starkt från person till person. Det är därför lämpligt att arbetstagaren kan välja mellan olika plagg. Av föreskrifterna framgår att skyddsutrustning skall skötas och underhållas så att den bibehåller sin skyddsverkan. Vad gäller skydd mot kyla kan sådan skötsel avse t.ex. torkning av fuktiga kläder.

text: Sådan utrustning som avses i

text: 2 kap 7 § arbetsmiljölagen

text: får användas endast om den uppfyller kraven i styrelsens föreskrifter om utförande av personlig skyddsutrustning (

text: AFS 1996:7

text: Beskrivning av systemen för godkännande av skyddsutrustning, bl.a. standard och märkning, och exempel på utrustningar finns bl.a. i Arbetarskyddsstyrelsens handbok "Boken om personlig skyddsutrustning" (1994).

text: Standarder finns som behandlar dels bestämning av skyddsbehov för olika klimat, dels motsvarande klassificering av skyddsutrustning.

text: AFS 1998:2

text: Föreskrifter om skyddskläder som skall bäras av livsmedelshygieniska skäl i kylda livsmedelslokaler finns bl.a. i Livsmedelsverkets regler om slakt av tamboskap och hägnat vilt (SLV FS 1996:32, avsnitt 16.1). Regler om skydd mot buller finns i styrelsens föreskrifter om buller (

text: AFS 1992:10

text: Instruktion

text: Till 20 § I arbetsgivarens internkontroll av arbetsmiljön ingår att se till att arbetstagarna har tillräckliga kunskaper om arbetet och dess risker. Det är önskvärt att instruktionerna om arbetssätt och klädsel innehåller information om användning av de kläder som tillhandahålls och om vikten av att arbetstagarnas egna underkläder är av lämpligt material och lämpligt utformade med hänsyn till arbetet. Av

text: 3 kap 4 § första stycket arbetsmiljölagen

text: framgår att arbetstagare skall följa givna föreskrifter.


publisher: Stockholm 1998

title: Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om arbete vid bildskärm samt allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna

text: Dessa föreskrifter gäller arbete som utförs med användande av en bildskärm med tillhörande utrustning. Med bildskärm avses en alfanumerisk eller grafisk bildskärm, oavsett hur bilden framställs. Föreskrifterna gäller inte arbete med oscilloskop eller med siffer- eller textvisande display (= teckenfönster) på mätinstrument, skrivmaskin, kassaregister, miniräknare eller liknande. Föreskrifterna gäller inte heller för kortvarigt, icke permanent bruk av bärbar utrustning. 6 § gäller inte den som enligt

text: 1 kap 3 § arbetsmiljölagen

text: skall likställas med arbetstagare.

text: Bildskärm och tangentbord

text: Bildskärm och tangentbord skall vara lätta att läsa av och utformade så att användningen underlättas. Bilden på skärmen skall vara fri från besvärande flimmer och annan instabilitet. Skärmen skall vara fri från reflexer och speglingar som kan orsaka besvär för användaren. Tecknen på skärm och tangentbord skall vara skarpa och stora och ha tillräcklig kontrast. Avstånden mellan tecken och rader skall vara tillräckligt stora för god avläsbarhet. Ljusstyrkan eller kontrasten mellan tecknen och bakgrunden på skärmen skall lätt kunna justeras av användaren och anpassas till den omgivande miljön.

text: Belysning och synförhållanden

text: Allmänbelysningen skall ge lämplig luminansfördelning i rummet och lämplig kontrast mellan skärmen och den omgivande miljön med hänsyn till den arbetandes förutsättningar, synkraven i bildskärmsarbetet

text: 1)Jfr direktivet

text: (EGT nr L 156, 21.6.1990, s. 14)

text: och arbetets art. Allmänbelysningen får inte försvåra avläsningen av bildskärmen. Om det behövs skall det finnas platsbelysning. Den skall vara justerbar och får inte blända. En bildskärmsarbetsplats skall utformas så att det inte uppkommer besvärande bländning och reflexer från den omgivande miljön. Detta skall åstadkommas genom att arbetslokalernas och arbetsplatsens utformning samordnas med placeringen av och de tekniska egenskaperna hos de artificiella ljuskällorna. Fönster skall ha justerbar anordning för avskärmning av dagsljus som lyser in på arbetsplatsen. Tangentbordet skall ha en matt yta för att reflexer skall undvikas. Där det behövs för att undvika besvärande reflexer skall arbetsytor vara lågreflekterande. Syn- och belysningsförhållanden får inte ge upphov till olämplig arbetsställning.

text: Arbetsställningar och arbetsrörelser

text: Arbetsplatsen skall vara dimensionerad, utformad och utrustad så, att den arbetande kan inta bekväma arbetsställningar samt variera arbetsställningar och arbetsrörelser. Arbetsbord och arbetsyta skall vara tillräckligt stora så att en flexibel placering av skärm, tangentbord, datormus eller annat styrdon, dokument och övrig utrustning är möjlig. Utrymmet vid tangentbordet och utrymmet för datormus eller annat styrdon skall vara så stort att den som arbetar kan avlasta armar och händer på bordsytan.

text: Bildskärm samt tangentbord eller motsvarande skall placeras så, att de kan anpassas till den arbetandes kroppsmått så att arbetshöjden liksom blickvinkeln till skärmen blir lämpliga. Så långt det är praktiskt möjligt skall tangentbord och bildskärm kunna vridas, vinklas och flyttas efter den arbetandes behov. Om manushållare används, skall den vara stabil och reglerbar och placeras så att olämpliga huvud- och ögonrörelser undviks. Arbetsstolen skall vara stadig och ge möjlighet till rörelsefrihet och en bekväm arbetsställning. Stolen skall vara lätt att ställa in. Sitsen och ryggstödet skall vara reglerbara i höjdled och ryggstödet skall kunna vinklas.

text: Synundersökning och glasögon för bildskärmsarbete

text: Arbetsgivare skall se till att arbetstagare som normalt skall arbeta vid bildskärm mer än en timme under arbetsdagen genomgår synundersökning. Undersökningen skall utföras av en person med tillräckliga kvalifikationer. Om en sådan synundersökning nyligen genomförts genom annan arbetsgivares försorg skall en ny synundersökning göras endast om det finns nya eller förändrade synkrav i det aktuella bildskärmsarbetet eller om arbetstagarens synstatus förändrats sedan den förra synundersökningen. Synundersökning skall därefter ordnas med regelbundna intervall, samt när arbetstagare uppger besvär som kan ha samband med synkraven i arbetet. Om resultaten av en synundersökning visar att det behövs en kompletterande undersökning av en ögonläkare med hänsyn till synkraven i bildskärmsarbetet skall arbetsgivaren ordna en sådan undersökning. Arbetsgivaren skall tillhandahålla arbetstagaren särskilda glasögon, som är utprovade för bildskärmsarbetet, om en synundersökning visar att sådana behövs och att glasögon för normalt bruk inte kan användas. Åtgärder som behöver vidtas med stöd av denna paragraf får inte medföra kostnader för arbetstagarna.

text: Bildskärmsarbetets uppläggning och organisering

text: Arbete vid bildskärm som är starkt styrt eller bundet i fysiskt eller psykiskt avseende eller är ensidigt upprepat får normalt inte förekomma.

text: Om synbesvär eller andra belastningsbesvär till följd av bildskärmsarbete uppträder trots åtgärder enligt 2–7 §§, skall arbetet om möjligt ordnas så att den arbetande kan växla till andra mindre ansträngande arbetsuppgifter. Om detta inte kan ske skall den arbetande få tillräckliga pauser så att besvär inte uppstår i arbetet.

text: Emissioner

text: Emissioner från bildskärmen och tillhörande utrustning såsom buller, värme, kemiska ämnen samt elektriska och magnetiska fält, får inte vara störande eller orsaka användaren besvär eller obehag som utgör en risk för dennes säkerhet och hälsa.

text: Programvara och system

text: Programvara och system skall vara lämpligt utformade med hänsyn till arbetsuppgiftens krav och användarens förutsättningar och behov. Programvara skall vara lätt att använda och vid behov kunna anpassas till användarens kunskaps- eller erfarenhetsnivå. Systemen skall så långt möjligt ge användarna återkoppling ifråga om det utförda arbetet. De skall visa information i ett format och i en takt som är anpassad till användarna. Vid utformning och val av programvara skall särskild hänsyn tas till de ergonomiska principer som gäller för människans förmåga att uppfatta, förstå och bearbeta information. Kvantitativ eller kvalitativ kontroll av arbetstagarens arbetsinsats via datasystemet får inte utföras utan dennes vetskap.

text: Bestämmelser om straff

text: Bestämmelsen i 6 § andra stycket utgör föreskrift enligt

text: 4 kap 5 § arbetsmiljölagen

text: (SFS 1997:1160). Brott mot nu nämnda föreskrift kan enligt

text: 8 kap 2 § arbetsmiljölagen

text: medföra böter.

text: Ikraftträdande

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 april 1999. Samtidigt upphävs Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om arbete vid bildskärm (

text: AFS 1992:14

text: ) och Arbetarskyddsstyrelsens allmänna råd om datorstöd i arbetet (

text: AFS 1986:27

text: HELENA NILSSON LANNEGREN

text: Kurt Baneryd Göran Lindh

text: Arbetarskyddsstyrelsens allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna om arbete vid bildskärm

text: Arbetarskyddsstyrelsen meddelar följande allmänna råd om tillämpningen av styrelsens föreskrifter om arbete vid bildskärm (

text: AFS 1998:5

text: ). Allmänna råd har en annan juridisk status än föreskrifter. De är inte tvingande, utan deras funktion är att förtydliga innebörden i föreskrifterna (t.ex. upplysa om lämpliga sätt att uppfylla kraven, visa exempel på praktiska lösningar och förfaringssätt) och att ge rekommendationer, bakgrundsinformation samt hänvisningar.

text: Inledning

text: Brister i den fysiska utformningen av bildskärmsarbetsplatsen eller brister i uppläggning och organisering av bildskärmsarbetet kan medföra sådana fysiska och psykiska belastningar att besvär och ohälsa uppstår i arbetet. Besvär från muskler och leder är vanliga. De flesta anmälningar i den officiella arbetsskadestatistiken av befarade arbetssjukdomar vid arbete vid bildskärmar gäller sådana besvär i t.ex. nacke, skuldror och armar. Besvären kan ofta förebyggas och effektiviteten i arbetet förbättras med lämplig utformning av den tekniska utrustningen, ljusmiljön, arbetsplatsen och arbetets organisation. Psykiska påfrestningar och stressrelaterade problem kan också uppstå till följd av arbetssituationen. Det är bl.a. dokumenterat att förlängda svarstider och oplanerade systemavbrott ofta upplevs som psykiskt påfrestande. Man har inte kunnat visa på någon ökad risk för ögonskador på grund av arbete vid bildskärm, men många som mer kontinuerligt arbetar vid bildskärmar har besvär från ögonen i form av sveda, gruskänsla, ljuskänslighet och liknande samt huvudvärk i anslutning till arbetet. Med åldern behöver de flesta personer särskild synkorrektion för att kunna arbeta vid bildskärm utan besvär. Utrustningen kan alstra emissioner såsom flimrande ljus och störande ljud, vilka kan orsaka användaren irritation och andra besvär. Detta är viktigt att beakta vid val och installation av utrustningen. Vid val av programvara och system är det angeläget att ta hänsyn till användarnas behov. Användarna behöver ha tillräckliga kunskaper så att de kan använda datasystemet på bästa möjliga sätt. Det är också angeläget

text: 2) Emission = avgivande av t.ex. strålning eller ämnen till den omgivande miljön.

text: att på ett tidigt stadium vid introduktion av nytt eller modifierat datorstöd i arbetet planera för utbildning och informationsinsatser. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll, SWEDAC, har tagit fram riktlinjer för frivillig provning av bildskärmar avseende synergonomiska egenskaper och emissionsfaktorer (bl.a. elektrostatisk potential, elektriska och magnetiska fält). Dessa riktlinjer håller på att delvis ersättas av den internationella standarden EN/ISO 9241 Ergonomic requirements for office work with visual display terminals (VDTs) (sv. titel Ergonomiska krav på kontorsarbete med bildskärmar). SWEDAC ackrediterar organ för att utföra provningen. Ovan nämnda standard består av 17 delar, varav flera är fastställda som svensk standard. Standarder är inte bindande regler. Bindande regler som täcker standarden finns i föreskrifter från Arbetarskyddsstyrelsen, bl.a. i dessa föreskrifter. Riktlinjer för miljömärkning av bildskärm, systemenhet och tangentbord har också tagits fram, bl.a. av TCO tillsammans med NUTEK och Naturskyddsföreningen. Vissa EG-direktiv ställer krav på CE-märkning bl.a. direktiv

text: , ändrat

text: , (elektrisk utrustning avsedd för användning inom vissa spänningsgränser, lågspänningsdirektivet) och direktiv

text: , ändrat

text: och

text: , (elektromagnetisk kompatibilitet, EMC-direktivet). CE-märkning av en bildskärm innebär endast att kraven i dessa direktiv är uppfyllda. Märkningen innebär inte att bildskärmen uppfyller andra krav, t.ex. kraven i dessa föreskrifter.

text: Internkontroll av arbetsmiljön vid arbete vid bildskärm

text: Arbetsgivarens skyldighet att planera, undersöka och åtgärda arbetsmiljön, bl.a. vid bildskärmsarbete, preciseras i de särskilda föreskrifter om internkontroll av arbetsmiljön som Arbetarskyddsstyrelsen har givit ut.

text: ) har överförts till svenska bestämmelser genom dessa föreskrifter. Artikel

text: och

text: i direktivet har dock överförts till svenska bestämmelser genom regler i Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om internkontroll av arbetsmiljön.

text: Kommentarer till enskilda paragrafer

text: Till 1 § Tillämpningsområde

text: En bildskärm används, vanligen tillsammans med ett tangentbord, en datormus eller något annat styrdon, för inmatning, bearbetning, övervakning och uttag av data, för ord- och textbehandling, grafisk (bild-) hantering, datorstödd konstruktion eller för processtyrning. I paragrafen används begreppet alfanumerisk bildskärm. Det är en bildskärm som visar bokstäver och siffror. Föreskrifterna kan användas som vägledning för andra arbeten, där dessa bestämmelser inte gäller, men där liknande synkrav ställs. Föreskrifterna gäller för den som har arbetsmiljöansvar enligt

text: arbetsmiljölagen

text: i respektive avseende, i första hand för arbetsgivare men även för dem som enligt

text: 1 kap 3 § arbetsmiljölagen

text: har arbetsmiljöansvar för elever, m.fl. Kraven i

text: 6 §

text: gäller dock inte för elever, intagna i anstalter samt värnpliktiga och motsvarande. Föreskrifterna gäller även när arbetet utförs på annan plats än huvudarbetsplatsen, t.ex. från det egna hemmet. Formuleringen ”så långt praktiskt möjligt” eller liknande formulering förekommer i paragrafer i dessa föreskrifter. I detta ligger ett relativt långtgående krav. Om man vet att ett visst problem har kunnat åtgärdas under motsvarande förhållanden är det visat att det är ”praktiskt möjligt” att lösa det. Kravet är dock inte absolut. Det måste allmänt sett finnas en rimlig balans mellan kostnaderna för en åtgärd som krävs och den totala nyttan av den.

text: Till 2 och 3 §§ Bildskärm, tangentbord och belysning

text: Bildens kvalitet och avläsbarhet har stor betydelse för synarbetet och kraven på belysningsförhållandena. Viktiga egenskaper är t.ex. tecknens storlek, kontrast, rad- och teckenavstånd, kantskärpa och punkttäthet samt bildens polaritet (mörk eller ljus bakgrund), stabilitet och flimmerfrihet. När en skärm åldras kan bildkvaliteten försämras. Det är därför viktigt att skärmen kontrolleras regelbundet. Läsbarheten kan bli god om ett enskilt tecken (bokstav) upptar en synvinkel på 20–22 bågminuter3. Vid ett synavstånd på normalt 70 cm motsvarar detta en teckenstorlek av ca 3,5–4 mm. Samtidigt kan synvinkeln, och därmed teckenstorleken, behöva vara större vid avläsning av t.ex.

text: 1 grad = 60 bågminuter.

text: symboler i färg. Förmågan att urskilja färg avtar då ytstorleken minskar. Risk för färgförväxlingar finns vid storlekar under cirka 30 bågminuter. Läsbarheten underlättas bl.a. om – avståndet mellan tecken på skärmen är minst en streckbredd (d.v.s. bredden av en stapel hos ett tecken) – avståndet mellan ord på skärmen är minst ett tecken – radavståndet är minst ett bildelement4 (d.v.s. avståndet mellan raderna innehåller inga delar av ett tecken eller accenter). En ljus bildskärm, med ljus bakgrund och mörka tecken (positiv polaritet), är att föredra i vanliga kontorsmiljöer. Luminansskillnaderna i synfältet vid arbetsplatsen blir mindre, då exempelvis väggar och papper oftast är ljusa. Om skärmen har positiv polaritet slipper ögat att ställa om sig när användaren omväxlande tittar på det ljusa papperet och skärmen. En sådan omställning är tröttande för ögat, speciellt om den måste ske ofta, och kan ge upphov till olika besvär såsom huvudvärk och trötthetskänsla. Vid arbete med en mörk skärm får ofta en kompromiss göras med hänsyn till de ljusa papperen. Ytor med för hög luminans kan belysas mindre eller mattas, t.ex. med en textil eller väggskärm med lägre reflektans5. Det är ofta nödvändigt att dämpa allmänbelysningen vid arbete med mörk skärm, vilket kan försämra synergonomin vid andra arbetsuppgifter. En ljus skärm är också mindre känslig för besvärande spegling, bländning och reflexer från den omgivande miljön, vilket kan underlätta placeringen av skärm och arbetsplats i rummet. Därigenom kan en ljus arbetslokal bibehållas. En hög kantskärpa, d.v.s. en skarp avgränsning mellan tecken och bakgrund är av betydelse för att undvika ögonbesvär. Det är väsentligt att luminanskontrasten mellan tecken och bakgrund, för teckendetaljer där det finns risk för förväxling (t.ex. skillnad mellan ”c” och ”e”), inte är mindre än ca 3:1. Problem med besvärande flimmer kan uppstå om inte den ljusa skärmen har en tillräckligt hög bildrepetitionsfrekvens7 (minst 70 Hz brukar rekommenderas). Senare års forskning har visat på att ljusmodulation (variationer i intensitet), såväl synligt (flimmer) som icke synligt, kan påverka en del människor negativt. Detta gäller både som en av flera orsaksfak-

text: 4)Tecken på bildskärmar byggs ofta upp av punkter (bildelement eller pixel). Reflektans = en ytas förmåga att reflektera ljus. Anges ofta i procent. 6)Luminans = den ljushet som en lysande (t.ex. lampa) eller ljusreflekterande yta ger. Luminansen mäts i candela per kvadratmeter (cd/m ). Bildrepetionsfrekvens anger den hastighet med vilken bilden på skärmen uppdateras.

text: torer för ögonbesvär, samt enligt några studier sannolikt också en del besvär som rapporteras av individer med upplevd elöverkänslighet. Även programvaran kan ha betydelse för bildrepetitionsfrekvensen. Vissa program eller programstyrda tillämpningar (t.ex. på färgskärmar) kan nyttja lägre bildrepetitionsfrekvens och kan därför ge problem med flimmer. Ändrade inställningar kan lösa problemet. Flimmer kan vara ett problem på större bildskärmar (i storleksordningen 17” och uppåt). Det beror främst på att de kan ha en lägre bildrepetitionsfrekvens samt att en större del av synfältet upptas av bildskärmen, varför det mer flimmerkänsliga perifera (yttre) seendet berörs i högre grad. Stora bildskärmar kräver mer utrymme, vilket kan innebära att bordsdjupet behöver ökas för att få ett lämpligt synavstånd till skärmen samt få utrymme för dokument, tangentbord, avlastningsytor etc. Större skärmar kan också behöva placeras så att de kan sänkas ned för att få en lämplig blickriktning (se kommentar till 4 och 5 §§). En färgskärm kan ha sämre upplösning och sämre kantskärpa än monokroma (svartvita) skärmar. Att använda färg som informationsbärare kan dock göra informationen mer överblickbar samt lättare att urskilja, identifiera och tolka. Positiva effekter av färgkodning förutsätter att färgkoden är väl anpassad till uppgiften. Färgkodning är mest fördelaktig om färg används som komplement till annan kod, d.v.s. om färg används tillsammans med t.ex. form, storlek eller placering. Antal färger, vilka färger och färgkombinationer som används är viktigt att ta hänsyn till. Människan ser och uppfattar samma färg olika beroende på mot vilken bakgrundsfärg den presenteras. När man läser text på en bildskärm är luminanskontrasten mellan tecknen och bakgrunden av yttersta vikt för läsbarheten. En del färgkombinationer ger sämre luminanskontrast. Användare kan ha stor frihet att ställa in och ändra färger på skärmen. Det är dock väsentligt att grundinställningarna enkelt kan återställas. Vid användning av färg som informationsbärare är det viktigt att hänsyn tas till att många människor har defekt färgseende (t.ex. har 8–10% av den manliga befolkningen den vanligaste formen av nedsatt färgseende, så kallad ”röd/grön färgblindhet”). Detta är en anledning till att det är olämpligt att använda färg som enda informationskod. Bländning och reflexer i skärm och tangenter kan ofta undvikas genom en lämplig inbördes placering av bildskärm och ljusarmaturer. Reflexer uppstår lätt i mörka, relativt blanka tangenter. Problemet kan undvikas genom att tangenterna är matta och inte mörka. Vit eller alltför mörk färg på bordsytan är synergonomiskt olämpligt då det ger fel luminansförhållanden. Bordsytan bör ej heller vara blank då det kan ge upphov till reflexer. Faktorer i den omgivande miljön som kan ge upphov till reflexer

text: och bländning i bildskärm, tangentbord och arbetsytor är artificiella ljuskällor, fönster och andra öppningar, genomskinliga eller halvgenomskinliga väggar samt ljusa inventarier och väggar. Särskilt i lokaler med flera arbetsplatser är exempelvis armaturens avbländning och ljusfördelning viktig. Arbetsplatsen bör orienteras så att bländning och reflexer från fönster minimeras. En lämplig placering av bildskärmen är så att dagsljuset kommer in från sidan. Det är viktigt att störande dagsljus kan avskärmas med t.ex. gardiner eller persienner. Dämpning av belysning eller dagsljus är en nödlösning, i första hand löses sådana problem genom optimal placering av arbetsplatsen. Forskning visar på problem med för mörka lokaler. Regler för belysningsförhållanden på arbetsplatsen finns i de särskilda föreskrifter om belysning som Arbetarskyddsstyrelsen har givit ut. I de allmänna råden om tillämpningen av föreskrifterna om belysning ges ytterligare information och vägledning som är till hjälp för att uppfylla kraven vad gäller belysning i dessa föreskrifter. Riktbar platsbelysning med reglerbar ljusstyrka kan behövas vid vissa bildskärmsarbeten för att bättre anpassa ljuset till den enskildes förutsättningar och till arbetsuppgifterna. Det är väsentligt att belysningen är flimmerfri, det gäller såväl allmänbelysning som platsbelysning. En portföljdator (bärbar dator) baserad på t.ex. LCD-teknik innebär vissa fördelar men också nackdelar jämfört med en katodstrålerörsbildskärm9. Bland fördelarna kan nämnas; platt yta utan distorsion (förvrängning av bild), hög kantskärpa, lägre känslighet för reflexer i en del sammanhang (gäller vissa typer av LCD-skärmar), en naturlig blickriktning nedåt, att datorn upptar ett mindre blickfång och att den tar väsentligt mindre plats. Bland nackdelarna kan nämnas; svårigheter att anpassa ljushet och kontrast till ljusa respektive mörka lokaler, uppåtvänd skärm kan innebära risk för störande reflexer från takbelysning, att vissa LCD-baserade skärmar är långsamma vid uppdatering av bilden, samt begränsad blickriktning med fullgod kontrast på vissa typer av LCD-skärmar.

text: Till 4 och 5 §§ Arbetsställningar och arbetsrörelser

text: Arbetets uppläggning och innehåll har en avgörande betydelse för möjligheterna att undvika olämpliga belastningar vid bildskärmsarbete. Det är viktigt att arbetet ger förutsättningar för variation, flexibilitet, självbestämmande etc. (se även kommentaren till 7 och 8 §§). Om arbetsplatsen

text: LCD = Liquid Crystal Display (skärm med flytande kristall). Bildskärmar som bygger på teknik med katodstrålerör.

text: används av flera personer är det särskilt viktigt att utrustningen är flexibel och lätt att ställa in, då det gör det lättare att anpassa arbetsplatsen till olika individer, olika slags arbeten och rutiner utan att andra olägenheter uppkommer. Arbetsgivaren är enligt Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om belastningsergonomi bl.a. skyldig att se till att arbetstagaren har tillräckliga kunskaper om vilket sätt som är bäst att arbeta på från belastningssynpunkt. Instruktion kan behövas om hur regleringsanordningar på bord, stol och övrig utrustning ställs in och anpassas individuellt samt hur tekniska hjälpmedel används. Det är också viktigt att arbetstagaren får möjligheter att träna in en lämplig arbetsteknik. Arbetarskyddsstyrelsens allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna om belastningsergonomi ger ytterligare information och vägledning som är till hjälp för att uppfylla kraven vad gäller arbetsställningar och arbetsrörelser i dessa föreskrifter. För att undvika olämpliga belastningar och sittställningar är det viktigt att arbetsstolen enkelt kan ställas in efter den arbetandes kroppsmått och behov. Bekväma och varierande arbetsställningar kan intas om stolsitsen kan regleras i höjdled, sittdjupet förändras och ryggstödet regleras i höjdled och vinklas. Det är angeläget att den som så önskar kan få ett fotstöd. Ett tangentbord av lågprofiltyp (max 3 cm från bordsytan till mellersta radens anslagsyta) kan vanligen placeras direkt på ett höj- och sänkbart bord med låg sarg. Ett högt tangentbord kan förses med handlovsstöd för att avlasta underarmens, axelns och nackens muskulatur i mikropauser. På en portföljdator (bärbar dator) är normalt tangentbordet fast monterat ihop med skärmen och ofta högre och ibland med annorlunda tangentfunktioner i jämförelse med ett vanligt separat tangentbord, vilket kan ge nackdelar vad gäller möjligheterna att anpassa arbetsställningar och arbetssätt. Vid längre tids användning av portföljdator är det därför en fördel att använda ett separat tangentbord. När man använder styrdon, t.ex. datormus, är det viktigt att man kan arbeta med underarmarna vilande avspända på bordet, så att skuldermuskulaturen avlastas. Hela underarmen bör ha stöd vid ”musarbete”. Det är vidare väsentligt att styrdonet kan placeras och användas i nära anslutning till tangentbordet för att undvika rörelser med utåtvinklad handled, utsträckt arm eller med utåtrotation i axelleden. Vid mer intensiv användning av datormus kan tangentbordet behöva skjutas eller flyttas undan enkelt så att datormusen kan placeras rakt framför den arbetande. En hel bordsyta i ett plan gör att tangentbord och datormus lättare kan placeras efter användning. Väsentligt är att datormusen har en form som gör att arbetsställningar med handleden vinklad uppåt eller inåt/utåtvri-

text: den undviks. Från belastningssynpunkt är det också viktigt att användaren kan planera och lägga upp sitt arbete samt ta pauser, så att alltför intensiv användning av datormus kan undvikas.

text: Tangentbord är ofta ganska breda vilket medför att styrdonet inte kan användas nära kroppen. Ett tangentbord med separat eller avskiljbar numerisk del möjliggör att styrdonet, t.ex. datormusen, kan placeras så nära den arbetande som möjligt, inom underarmsavstånd och axelbredd. Påpekas kan också att kvinnor och barn vanligen har smalare axelbredd än män. Ytterligare ett sätt att minska belastningen vid användning av datormus eller annat styrdon är att använda kortkommandon via tangentbordet. Programvaran har också betydelse för hur tangentbord och styrdon används och därigenom vilka belastningar som kan uppstå. Till exempel påverkar utformning av menydialoger hur man använder datormusen. Det förekommer även att programvaruapplikationer förutsätter användning av flera olika styrdon, vilket kan ställa särskilda krav på arbetsplatsens utformning. Från belastningsergonomisk synpunkt är det en fördel att kunna använda olika styrdon samt att växla mellan vänster och höger hand, då det ger möjligheter till ökad variation i arbetet.

text: Det är viktigt att användaren lätt kan höja och sänka bordet för att vid behov kunna anpassa arbetsställningen. Bildskärmen kan behöva placeras på ett justerbart underlag.

text: Att kunna växla mellan att sitta och stå när man arbetar vid bildskärm bidrar till mer varierade och flexibla arbetsställningar och arbetsrörelser.

text: Bildskärmen bör placeras så att den arbetande har nacken rak och blicken något nedåtriktad när denne tittar på bildskärmen. Vid normalt kontorsarbete eller liknande arbetssituationer är det viktigt att hela bildskärmen kan placeras under ögonhöjd, varför en placering ovanpå hårddisken i regel är olämplig.

text: En portföljdator (bärbar dator) innebär genom sin mindre storlek fördelar för användaren, bl.a. genom att den kan placeras även på begränsade arbetsytor, och genom att blickriktningen naturligt blir nedåtriktad. Å andra sidan kan en portföljdator innebära vissa begränsningar i arbetsställningen, bl.a. genom den ibland förekommande horisontella begränsningen i blickriktning. Arbetsställningen kan på så sätt bli mer fastlåst och framåtlutad. Av dessa skäl är en portföljdator främst lämplig vid tillfälligt arbete.

text: Till 6 § Synundersökning och glasögon för bildskärmsarbete

text: Fullständig synundersökning omfattar refraktionsbestämning, bestämning av synskärpa och lämpligt närtillägg samt eventuell ordination av glasögon. En person med tillräckliga kvalifikationer att utföra undersökningen kan vara t.ex. legitimerad optiker eller ögonläkare. Viktigt är att stor hänsyn tas till den aktuella arbetssituationen. Det är en fördel om undersökaren (t.ex. leg. optiker eller ögonläkare) eller annan därtill kompetent person genomför en arbetsplatsbedömning.

text: Synundersökning kan, om så är lämpligt, delas upp i två steg: 1. Synscreening för att avgöra eventuellt behov av synkorrektion för bildskärmsarbete utförd av personer utbildade för detta ändamål. 2. Fullständig synundersökning enligt ovan för de personer som i synscreeningen bedömts behöva detta. Om anslutning till företagshälsovård finns är det lämpligt att synundersökningen organiseras av denna. Företagshälsovården kan genom arbetsplatsundersökning ta fram underlag som belyser synkraven i arbetet samt övriga arbetsmiljöfaktorer som bidrar till god synergonomi, samt i mån av kompetens, svara för synundersökningen. För att synundersökningen skall fylla sin funktion behöver den vara anpassad till synkraven i arbetet. Synavståndet till skärmen är ofta av praktiska skäl ca 50 till 70 cm. Normala läsglas vid ålderssynthet är som regel anpassade till ett läsavstånd på ca 35 till 40 cm. Det betyder att normala läsglasögon är olämpliga för det längre synavståndet till bildskärmen. Om arbetsförhållandena innebär att synavståndet varierar mycket, från ca 35 cm till ca 200 cm, kan så kallade närprogressiva glas behövas. Ålderssynthet och brytningsfel kan okorrigerade eller korrigerade för fel arbetsavstånd ge besvär vid bildskärmsarbete. Arbetsgivare och arbetstagare överenskommer om lämpligt intervall för upprepade synundersökningar under anställningstiden. För att komma fram till vad som är ett lämpligt intervall kan samråd behövas med därtill kompetent person, t.ex. personal från företagshälsovården eller leg. optiker. Kravet i 6 § andra stycket avser endast en synundersökning med hänsyn till synkraven i bildskärmsarbetet, d.v.s. arbete som utförs med användande av en bildskärm med tillhörande utrustning. Detta krav föranleds av bestämmelsen i artikel 9 andra stycket i EU’s direktiv om minimikrav för säkerhet och hälsa i arbete vid bildskärm (

text: ). Uttrycket ”särskilda glasögon” i paragrafen syftar på sådana glasögon som är utprovade för bildskärmsarbete (se 1 § med kommentar om föreskrifternas tillämpningsområde). Glasögon som är särskilt anpassade till arbete vid bildskärm är att betrakta som arbetsredskap.

text: Till 7 och 8 §§ Bildskärmsarbetets uppläggning och organisering

text: Det är viktigt att särskild uppmärksamhet ägnas åt ensidiga och rutinpräglade samt starkt styrda eller bundna arbeten. Som exempel kan nämnas kontinuerlig datainmatning, redigering och korrekturläsning mot bildskärm. Bildskärmsarbete som innebär intensivt och monotont inmatningsarbete under en stor del av arbetsdagen ökar påtagligt risken för belastningsskador i hand och handled. Sådana arbetssituationer kan man undvika genom att t.ex. utvidga arbetet till att innefatta andra uppgifter som ger möjlighet till omväxling, planering av det egna arbetet och utveckling av kunnandet. Att kunna se och förstå sammanhang mellan arbetsuppgifter och hur det egna arbetet ingår i, och bidrar till helheten i, verksamheten har stor betydelse. I och med att möjligheterna till kommunikation med andra via datorn ökar, kan bildskärmsarbetet innebära en avskärmning från sociala kontakter. Det är därför viktigt att arbetet planeras och ordnas så att det ger möjlighet till personliga kontakter. Arbetslokalen och övrig miljö på arbetsplatsen bör utformas med hänsyn till detta. Genom fördjupad och breddad användning av informationsteknik blir datorn ett allt viktigare verktyg i arbetet. Arbetspassen vid bildskärm kan bli långa samtidigt som arbetet i sig kan upplevas stimulerande, utvecklande och självständigt. Även sådant arbete kan medföra skadliga belastningar. Fysisk variation i arbetet är viktigt, t.ex. möjlighet till bekväma och varierande arbetsställningar och arbetsrörelser (se kommentar till 4 och 5 §§). Belastningsergonomiska förhållanden i arbetet behandlas i Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om belastningsergonomi. Variation genom pauser och växling till andra arbetsuppgifter syftar till att hindra att belastningen över en arbetsdag leder till alltför stor trötthet eller andra besvär som på sikt kan vara skadliga. Det är angeläget att den enskilde har frihet att efter eget behov växla arbetsuppgifter eller ta pauser. Arbetets art är av stor betydelse för hur länge det är lämpligt att arbeta vid skärmen. I en del arbeten kan man arbeta 1–2 timmar utan uppehåll. Andra arbeten kan kräva så intensiv uppmärksamhet eller synansträngning att kortare arbetspass behövs. Det är fördelaktigt att från början lägga upp arbetet vid bildskärmen så att det på ett naturligt sätt varvas med andra arbetsuppgifter. Arbetsgivarens ansvar för att undersöka arbetsförhållandena, bedöma risker samt genomföra åtgärder preciseras i Arbetarskyddsstyrelsens särskilda föreskrifter om internkontroll av arbetsmiljön. Uppstår besvär är det viktigt med en förnyad genomgång av de förhållanden som preciseras i 2–7 §§ i dessa föreskrifter. Kraven i 8 § är att se som en komplettering till andra åtgärder.

text: Till 9 § Emissioner

text: Utrustningen vid arbetsplatsen kan avge emissioner10 såsom buller, värme och elektriska och magnetiska fält. Vissa bildskärmar och vissa programapplikationer ger även ljus av en sådan modulation (variation) att det uppfattas som flimmer, se vidare kommentar till 2 och 3 §§. Buller från utrustningen kan vara störande för den arbetande. Detta gäller särskilt för buller som kan avleda uppmärksamhet, sätta ned koncentrationsförmågan, ge ökad trötthetsupplevelse, bidra till försämrad arbetsförmåga eller försvåra samtal. Ljud från fläktar i datorer, skrivare och andra kontorsapparater är exempel på sådant buller. Vid utformningen av en arbetsplats är det därför viktigt att ta hänsyn till detta. Det kan t.ex. innebära att man försöker ha så få apparater och maskiner som möjligt i rum där människor arbetar. Sådant buller är också en av de aspekter som särskilt behöver uppmärksammas i arbetsrum där fler än en person arbetar, t.ex. så kallade flexkontor och kontrollrum. Bullrande utrustning kan dämpas, t.ex. genom att den byggs in eller placeras i separat utrymme. Rumsakustiken kan även behöva förbättras. Det är viktigt att arbetsplatsen har ett lämpligt termiskt klimat. Med termiskt klimat avses bl.a. temperatur, strålningsvärme, luftfuktighet och luftrörelser. Bestämmelser om rumsklimat i en arbetslokal finns i Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om arbetslokaler. Utrustningen på arbetsplatsen alstrar även värme som kan medföra obehag för den arbetande. Om så är fallet är det viktigt att utrustningen placeras så att överskottsvärmen kan avlägsnas utan att människor i närheten utsätts för obehag, t.ex. drag. Det är viktigt att se till att kablar och sladdar till datorutrustningen inte ligger på golvet. De samlar damm och hindrar städning. Det är också olämpligt ur elsäkerhetssynpunkt, då kablar och sladdar som ligger på golvet lättare kan bli skadade. Väsentligt är att datorutrustningen ansluts till jordat el-uttag. Kemiska ämnen kan avges från utrustning vid uppvärmning/användning. Förhållandet gäller framför allt när ny utrustning tas i bruk. Emissionen, som vanligen känns igen som ”plastlukt”, härrör från restmängder av lösningsmedel och andra flyktiga ämnen i plasten och avklingar med tiden. Särskilt personer med överkänslighet/hyperreaktivitet kan uppleva besvär av sådan emission. Ny utrustning kan ”brännas av”, d.v.s. utrust-

text: ningen får gå på full effekt dygnet runt under en tid i en välventilerad lokal innan den börjar användas. Flertalet av dagens bildskärmar är uppbyggda kring katodstrålerör, vilka avger elektriska och magnetiska fält. Möjligheten att de kan innebära en risk för människors hälsa har uppmärksammats under lång tid, med speciell hänvisning till graviditetsstörningar, till hudproblem och till så kallad elöverkänslighet. Forskningen har dock inte kunnat påvisa några samband mellan bildskärmsarbete och graviditetsstörningar. När det gäller hudproblem tyder vissa undersökningar på ett samband med bildskärmsarbete. Man har dock inte kunnat finna någon koppling till de elektriska eller magnetiska fält som avges från bildskärmarna. Uppmärksamheten är snarare inriktad på torr och/eller varm luft samt stress vid bildskärmsarbete som möjliga orsaker. Beträffande elöverkänslighet anser man att problemet sannolikt beror på en kombination av flera faktorer, både arbets- och individrelaterade. Huruvida elektriska eller magnetiska fält ingår bland dessa faktorer är oklart, upprepade försök har inte kunnat påvisa en sådan inverkan. Andra faktorer som framförts som möjliga bidragande faktorer vid så kallad elöverkänslighet är t.ex. allergier, ljuskänslighet, modulerat (varierat) ljus, kemiska ämnen, individberoende faktorer och arbetsorganisationen. Forskningen fortsätter, men i väntan på forskningsresultat behövs en ökad beredskap för att kunna hjälpa och stödja de personer som har besvär. Om denna typ av problem förekommer på arbetsplatsen, är det viktigt att arbetsgivaren med hjälp av exempelvis företagshälsovården gör en utredning och vidtar åtgärder för att hjälpa den drabbade personen. Det är väsentligt att dessa åtgärder vidtas så tidigt som möjligt, och att utredningen utgår från ett brett perspektiv, utan tidig låsning till enstaka faktorer. Yttre magnetfält av storleksordningen 0,5–1 mikrotesla vid 50 Hz kan störa bilden på skärmen så att användaren uppfattar bilden som skakig eller flimrig. Störfälten kan komma från andra elektriska apparater som står alldeles intill bildskärmen och problemet kan då lösas genom att öka avståndet mellan bildskärm och den apparat som stör. Störningen kan även bero på yttre magnetfält från t.ex. kraftledning, nätstation i huset eller vagabonderande (kringvandrande) strömmar i kablar och vattenledningar. Problemet kan i sådana fall vara svårare att komma till rätta med.

text: Till 10 § Programvara och system

text: Det är angeläget att föreslagen programvara och planerade system värderas vad gäller positiva och negativa arbetsmiljöeffekter.

text: Vid införande av ny eller förändrad programvara eller system är det väsentligt att arbetsgivaren tar reda på om arbetstagarna har tillräckliga kunskaper för att använda det nya eller modifierade datorstödet. Om arbetstagarnas kunskaper är otillräckliga är det viktigt att arbetsgivaren ser till att de får den kunskap de saknar genom t.ex. utbildning och information. Utbildningsinsatserna vid införande av nytt eller modifierat datorstöd behöver planeras med hänsyn till att människor har olika förkunskaper och yrkeserfarenheter. Det är väsentligt att utbildningen inte enbart syftar till att den som arbetar med viss utrustning lär sig hur det egna arbetet bäst utförs och hur utrustningen hanteras. Betydelsefullt är också att utbildningen ger kunskaper om datorsystemets syften och huvuddragen i dess uppbyggnad, om hela verksamheten, arbetsprocessen och producerade varor och tjänster. Utöver förberedande utbildningsinsatser finns givetvis också behov av återkommande utbildning. Grundläggande vid utformning av arbetsuppgifter som innebär användning av datorer är att utgå från krav på en god arbetsmiljö såväl i fysiskt som psykologiskt och socialt avseende. För att datorn skall fungera som ett effektivt verktyg och hjälpmedel, är det viktigt att programvara och systemets prestanda är anpassade till varandra och att de väljs med utgångspunkt från användarens behov samt verksamhetens och arbetsuppgiftens krav. Det är därför viktigt att användarna ges möjlighet att medverka vid utformning och val av system och programvara. Om användarnas engagemang är brett redan från början kan övergången till ett nytt eller förändrat datasystem också bli smidigare och effektivare. Även av detta skäl är det viktigt att användarna finns med redan från planeringsstadiet. Användarens/operatörens kommunikation med datasystemet, ”människa-dator-kommunikationen”, är utomordentligt viktig såväl då det gäller personsäkerhet som för fysiska och psykiska belastningsförhållanden i allmänhet. Kommunikationens utformning är särskilt viktig vid system för processtyrning. En väl fungerande människa-dator-kommunikation kräver en genomtänkt utformning av datapresentation och av användarnas/operatörernas arbetsprocedurer, dvs. sätt att söka information och utföra styrhandlingar. I arbeten såsom processtyrning och övervakning sker kommunikation människa-dator vanligen via flera bildskärmar, vilket ställer särskilda krav på bl.a. utformning och presentation av information. Om människans förmåga att uppfatta, förstå och bearbeta information, dvs. hennes kognitiva kapacitet, är vägledande vid utformning av programvara och system kan förutsättningar skapas för en bra människadator-kommunikation.

text: Dialogen mellan människa och dator bör vara så konstruerad att den underlättar användningen. Användaren har behov av att lätt kunna skapa sig en bild av hur program och system är upplagt. För att underlätta detta är det viktigt att information presenteras på ett sätt som är lättförståeligt utifrån en allmän kunskapsnivå och på ett språk som användaren förstår. Väsentligt är att den information som presenteras på bildskärmen också är den som användaren, grundat på tidigare erfarenhet, förväntar sig att få. För en god människa-dator-kommunikation bör systemet tillåta en hög grad av egenkontroll från användarens sida. Detta ställer krav på att system och programvara är så flexibla att de tillåter en anpassning till användarnas olika kunskaps- eller erfarenhetsnivå. Viktigt är t.ex. att systemet ger användaren möjlighet att välja olika handlingsalternativ för att nå fram till ett bestämt resultat. Betydelsefullt är att användaren så långt som möjligt själv kan välja och ställa in olika parametrar såsom när, var och hur fort information presenteras samt i vilket format det sker. Internet, Intranät, elektronisk post, meddelandesystem etc. har kraftigt ökat möjligheterna att ta emot och söka information. Att få meddelande eller elektronisk post när man är mitt uppe i en arbetsuppgift kan vara påtagligt störande. Om användaren upplever att informationsflödet inte är kontrollerbart kan det bli en stressfaktor. Mängd och komplexitet i informationsflödet ökar behovet av att informationen anpassas till uppgift och användare, så att det underlättar för användaren att välja ut information. Viktigt är att användaren kan skapa sig en översiktlig bild av informationsmängden, vad som är och vad som kan bli tillgängligt, var informationen kan finnas, hur man kan söka den etc. Det är väsentligt att så lite ansträngning och uppmärksamhet som möjligt åtgår till att orientera i informationsmängden och hitta sökt information, då koncentration och tankeverksamhet behöver ägnas åt de frågeställningar eller problem man har och innehållet i den information man finner. Grundläggande är att användaren har den kunskap han behöver om programmen och systemen för att kunna hantera informationsflödet. Detta förutsätter information och utbildning. Former och rutiner för hantering av information via datasystemen, t.ex. e-post, kan behöva tas fram. För arbetstillfredsställelsen är det angeläget att den enskilde kan påverka kvaliteten av sitt arbete samt kontrollera resultatet av det. Det är därför viktigt att systemet ger användaren omedelbar eller snabbast möjliga återkoppling på egna prestationer och handlingar. Tider som i andra sammanhang är korta kan när det rör sig om svarstider vid bildskärmsarbete upplevas som långa och som påtvingad inaktivitet. Detta är en källa till psykisk belastning och kan leda till stressreaktioner. Det är särskilt viktigt

text: att användaren får information om väntetiden blir längre än normalt eller förväntat. Att passivt vänta och inte veta varför det tar tid och vad som sker i datasystemet är påfrestande även när det handlar om mycket korta tider. Om det tar en stund för datasystemet att verkställa ett kommando behöver användaren få tillräcklig indikation på att systemet arbetar med att utföra det. Användaren behöver även kunna följa vad som händer, så att denne kan se till att det är det avsedda och om möjligt kunna vidta åtgärder om så inte är fallet. Vid processtyrning är sådana aspekter särskilt aktuella. Det är viktigt att planera för att förebygga och minska de negativa effekterna av störningar och driftavbrott redan vid dimensionering och utformning av systemet. Systemet bör tolerera att fel uppstår och att dialogavbrott inträffar utan att information försvinner eller att andra väsentliga faktorer äventyras. Detta gäller såväl fel orsakade av tekniska avbrott som fel orsakade av mänskliga handlingar. Användningen av bildskärmar och datorer i arbetslivet kan möjliggöra en ökad kvalitativ eller kvantitativ kontroll av arbetstagarna. Detta kan upplevas som integritetskränkande samt öka den psykiska belastningen i arbetet om det sker utan arbetstagarnas vetskap. Det är inte heller förenligt med kraven på en god arbetsmiljö i psykiskt och socialt avseende att utnyttja datortekniken så att uppgifter om enskild anställd används på ett sätt som medför att den personliga integriteten kränks.

text: Information från Arbetarskyddsstyrelsen

text: Aktuella regler

text: Arbetarskyddsstyrelsens författningssamling (AFS)

text: Arbetslokaler (

text: AFS 1995:3

text: ) Belastningsergonomi (

text: AFS 1998:1

text: ) Belysning (

text: AFS 1991:8

text: ) Buller (

text: AFS 1992:10

text: ) Internkontroll av arbetsmiljön (

text: AFS 1996:6

text: ) Projektering av byggnader och anläggningar (

text: AFS 1995:4

text: ) Psykiska och sociala aspekter på arbetsmiljön (

text: AFS 1980:14

text: Aktuell litteratur

text: Nedanstående lista är ett urval av befintlig litteratur med anknytning till föreskrifternas område. Allwood, C. M. (1991). Människa-datorinteraktion. Studentlitteratur Belysning på kontor. Programkrav för god och energieffektiv belysning på kontor. Energimyndigheten 1994. Belysning på kontor. Projektbeskrivning och resultat. NUTEKs demonstrationsprojekt för god och energieffektiv belysning på kontor. Energimyndigheten 1997. Checklista. Bildskärmsarbetsplatser. Arbetarskyddsnämnden 1991. Datorn i arbetsmiljön. Arbetarskyddsnämnden 1994. Datorn, människan, arbetsmiljön. Statshälsan 1990. Datorn och arbetsmiljön. Previa och SAN (Statliga sektorns arbetsmiljönämnd) 1993. Derefeldt, G., & Berggrund, U. (1994) Färg som informationsbärare. FOA-R–94-00048-5.2–SE Engfelt, P-H., Johansson, C R., Pärletun, L G. (1996). Kontoret, tekniken och människan. Studentlitteratur Myndigheternas försiktighetsprincip om lågfrekventa elektriska och magnetiska fält en vägledning för beslutsfattare. (1996) Arbetarskyddsstyrelsen, Boverket, Elsäkerhetsverket, Socialstyrelsen och Statens strålskyddsinstitut Nyman, K G., & Spångberg, O. (1990). Synen, Ögat, Arbetet. Statshälsan.

text: SWEDAC Användarhandbok för utvärdering av bildskärmar (MPR 1990:9) Provningsmetoder för bildskärmar (MPR 1990:7)

text: TCO Bildskärmsfakta Bildskärmsprovaren Programprovaren Miljömärkning av bildskärmar Bra distansarbetsplatser

text: EN/ISO 9241 Ergonomiska krav på kontorsarbete med bildskärmar [Ergonomic requirements for office work with visual display terminals (VDTs)] Del 1. Allmän introduktion (General introduction) Del 2. Vägledning i uppgiftskrav (Guidance on task requirements) Del 3. Krav på bildskärmar (Visual display requirements) Del 4. Krav på tangentbord (Keyboard requirements) Förslag till inter-

text: nationell standard

text: Del 5. Krav på arbetsutformning och arbetsställningar (Workstation layout and postural requirements) Del 6. Krav på den fysiska miljön (Environmental requirements) För-

text: slag till internationell standard

text: Del 7. Krav på bildskärmar med avseende på reflexer (Display requirements with reflections) Del 8. Krav på bildskärmsfärger (Requirements för displayed colours) Del 9. Krav på inmatningsdon förutom tangentbord (Requirements for non-keyboard input devices) Förslag till internationell standard Del 10. Dialogprinciper (Dialogue principles) Del 11. Vägledning vid specificering av användbarhet (Guidance on usability) Del 12. Presentation av information (Presentation of information)

text: Förslag till internationell standard

text: Del 13. Användarvägledning (User guidance) Förslag till internationell

text: standard

text: Del 14. Menydialoger (Menu dialogues) Del 15. Kommandospråksdialoger (Command dialogues) Del 16. Direkthanterande dialoger (Direct manipulation dialogues) För-

text: slag till internationell standard

text: Del 17. Dialoger för formulärhantering (Form-filling dialogues) Förslag

text: till internationell standard

text: Vägar till användarvänligt datorstöd. En översikt. SAN (Statliga sektorns arbetsmiljönämnd) 1995

text: Arbetarskyddsstyrelsens regler, böcker, broschyrer och filmer kan beställas från: Publikationsservice, Box 1300, 171 25 SOLNA Telefon 08-730 97 00 – Fax: 08-730 98 17.