fs: nfs

publisher: Naturvårdsverket

title: Föreskrifter om ersättningar för trafikeftersök och uppdrag att avliva vilt

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om 1. ersättning till den som på uppdrag av Polismyndigheten har eftersökt vilt som varit inblandat i sammanstötning med motorfordon eller spårbunden trafik, och 2. ersättning till den som på uppdrag av Polismyndigheten har avlivat, omhändertagit eller fångat vilt.

type: stycke

type: paragraf

text: Upplysningar

type: rubrik

text: Enligt

text: 40 a

text: och

text: 40 b §§

text: jaktförordningen

text: är det Polismyndigheten som prövar och beslutar om ersättning.

text: Definitioner

text: Begreppen motorfordon, terränghjuling, snöskoter, traktor, släpvagn och terrängsläp har i dessa föreskrifter samma betydelse som i lagen (

text: ) om vägtrafikdefinitioner.

text: I dessa föreskrifter avses med

text: Administrativ Ersättning till kontaktperson för beredskap och för ersättning: ansvaret att organisera så att djur som varit inblandat i viltolycka eller ska avlivas på Polismyndighetens uppdrag, hanteras på lämpligt sätt. Kontaktperson: Person som tar emot uppdrag från Polismyndigheten och har ansvar för att trafikeftersök eller avlivning av vilt genomförs genom att utföra uppdraget själv eller lämna det åt någon annan.

text: Länsansvarig jägare: Person som har utsetts för att koordinera och organisera jägarnas arbete med trafikeftersök i länet.

text: Platsbesök: Besök på platsen för viltolyckan eller där vilt påträffats som kan behöva avlivas, omhändertas eller fångas i syfte att fastställa viltets position, avliva vilt som befinner sig kvar på platsen, eller avgöra behov av ytterligare eftersök eller andra åtgärder. Samordnande jägare: Person som är ansvarig för att rekrytera och hålla kontinuerlig kontakt med eftersöksjägare och kontaktpersoner inom ett avgränsat geografiskt område, exempelvis kommun eller liknande. Trafikeftersök: Uppdrag av Polismyndigheten att spåra upp och vid behov avliva vilt som varit inblandade i viltolycka. Uppdrag att avliva, Uppdrag av Polismyndigheten som inte innebär omhänderta eller trafikeftersök och innefattar att söka upp och fånga vilt: avliva vilt som orsakar avsevärd skada eller som kan antas vara farligt för människors säkerhet enligt

text: 9 § jaktlagen (1987:259)

text: , att avliva eller fånga moderlös unge av älg eller hjort enligt

text: 30 § jaktförordningen

text: eller att omhänderta vilt som tillfaller staten enligt

text: 33 § första stycket jaktförordningen

text: . Viltolycka: Händelse där vilt varit inblandat i sammanstötning med motorfordon eller spårbundet fordon.

text: I övrigt har termer och begrepp som används i dessa föreskrifter samma betydelse som i

text: jaktlagen

text: och

text: jaktförordningen

text: Ersättningar

text: Förutsättningar för ersättning

text: Ersättning för trafikeftersök, för uppdrag att avliva, omhänderta eller fånga vilt och för samordnande uppdrag ska lämnas enligt 6–15 §§. Ersättningar enligt dessa föreskrifter lämnas inte för uppdrag som anställd vid Polismyndigheten, kommun eller länsstyrelse utför i tjänsten. Ersättning lämnas inte heller till person för uppdrag som denne redan erhåller ersättning för som finansieras av andra statliga medel.

text: Ersättning får endast lämnas för uppdrag som återrapporterats till Polismyndigheten inom 30 dagar från det att uppdraget har utförts. Ersättning får dock lämnas för uppdrag som inte återrapporterats inom denna tid om det finns särskilda skäl som förhindrat återrapporteringen.

text: Ersättning ska lämnas för varje uppdrag och till samtliga uppdragstagare.

text: Ersättningsnivåer

text: Administrativ ersättning till kontaktperson ska vara 335 kronor per förmedlat uppdrag. Detsamma ska gälla när kontaktpersonen själv genomför uppdraget.

text: Ersättning för platsbesök ska vara 280 kronor. Sådan ersättning utgår inte till den som för samma uppdrag ersätts enligt 10 § eller 11 § dessa föreskrifter.

text: Ersättning för trafikeftersök och uppdrag att avliva björn, varg, järv och lo ska vara 2 110 kronor.

text: Ersättning ska vara 780 kronor för 1. trafikeftersök på djur av en art som anges i 40 § första stycket eller i

text: 33 § första stycket jaktförordningen

text: utom björn, varg, järv och lo, och 2. uppdrag att avliva, omhänderta eller fånga djur av sådan art som anges i

text: 33 § jaktförordningen

text: utom björn, varg, järv och lo.

text: Ersättning för användande av bil för genomförande av platsbesök, trafikeftersök och uppdrag att avliva, omhänderta eller fånga vilt ska motsvara skattefri bilersättning.

text: Ersättning för användande av terränghjuling, snöskoter och traktor kan lämnas om Polismyndigheten innan användandet beslutat om detta. I ersättningen ingår kostnader för användande av släpvagn och terrängsläp. Ersättning enligt första stycket ska vara 500 kronor per påbörjad timme.

text: Ersättningar för samordnande uppdrag

text: Ersättning till länsansvarig jägare ska vara 3 000 kronor per månad. Ersättning ska ges för varje hel kalendermånad som uppdraget har utförts och utbetalas i efterskott.

text: Ersättning till samordnande jägare ska vara 1 000 kronor per månad. Ersättning ska ges för varje hel kalendermånad som uppdraget har utförts och utbetalas i efterskott.

text: Undantag

text: Naturvårdsverket kan i enskilda fall meddela undantag från dessa föreskrifter.

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 december 2021. 2. De nya bestämmelserna ska dock tillämpas för uppdrag som utförts från och med den 1 oktober 2021 under förutsättning att de återrapporterats senast den 31 december 2021.

text: Naturvårdsverket

text: BJÖRN RISINGER

text: Gunilla Ewing Skotnicka

text: (Naturavdelningen)

type: foreskrift


text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om 1. den miljörapport som en utövare av tillståndspliktig verksamhet eller verksamhet som förelagts att ansöka om tillstånd enligt

text: 9 kap. 6 §

text: eller

text: 6 a §

text: miljöbalken

text: , ska lämna varje år till tillsynsmyndigheten enligt

text: 26 kap. 20 § första stycket miljöbalken

text: NFS 2025:6

text: ) 2. vilka uppgifter om produktionen av naturgrus, morän och berg som en verksamhetsutövare, enligt

text: 31 a § förordningen (1998:899)

text: om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd ska lämna i en miljörapport om länsstyrelsen begär det, 3. skyldighet för utövare av verksamhet som inte är tillståndspliktig eller förelagts att ansöka om tillstånd, men som omfattas av bilaga 1 till

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 166/2006

text: , att lämna miljörapport och vad den ska innehålla, (

text: NFS 2025:6

text: ) 4. skyldighet för utövare av verksamhet som omfattar avloppsledningsnät som är allmänna enligt lagen (

text: ) om allmänna vattentjänster och som är anslutna till en avloppsreningsanläggning som är tillståndspliktig enligt

text: miljöprövningsförordningen (2013:251)

text: att lämna miljörapport och vad den ska innehålla, och (

text: NFS 2025:6

text: ) 5. vilka uppgifter som en verksamhetsutövare enligt

text: 31 c § förordningen (1998:899)

text: om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd ska lämna i en miljörapport. (

text: NFS 2025:6

text: Den som utövar miljöfarlig verksamhet som inte är tillståndspliktig eller förelagts att ansöka om tillstånd, men som omfattas av bilaga 1 till

text: , ska varje år lämna en miljörapport till den tillsynsmyndighet som utövar tillsynen över verksamheten.

text: Författningen senast ändrad

text: NFS 2025:6

text: NFS 2016:8

text: Den som utövar verksamhet som omfattar avloppsledningsnät som är allmänna enligt lagen (

text: miljöprövningsförordningen (2013:251)

text: ska varje år lämna en miljörapport till den tillsynsmyndighet som utövar tillsynen över verksamheten.

text: Miljörapportens omfattning

text: Miljörapporten ska avse kalenderår och innehålla vad som anges i 4 §. Därutöver ska 1. miljörapporter som avser tillståndspliktiga verksamheter eller verksamheter som har förelagts att ansöka om tillstånd innehålla de uppgifter som anges i 5 § samt i förekommande fall de uppgifter som anges i 5 a–5 i §§, 2. miljörapporter som avses i 1 § 2 innehålla de uppgifter som anges i 5 j §, 3. miljörapporter som avses i 1 § 3 innehålla de uppgifter som anges i 5 a §,

text: NFS 2025:6

text: 4. miljörapporter som avses i 1 § 4 innehålla de uppgifter som anges i 5 h §, och (

text: NFS 2025:6

text: ) 5. miljörapporter som avses i 1 § 5 innehålla de uppgifter som anges i 5 l §.

text: NFS 2025:6

text: Uppgifter som en miljörapport ska innehålla

text: Allmänna uppgifter som en miljörapport ska innehålla

text: Av

text: 31 § 1 förordningen (1998:899)

text: om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd följer att en miljörapport ska innehålla uppgift om verksamhetsutövarens namn och organisationsnummer. En miljörapport ska dessutom innehålla följande uppgifter: 1. Uppgift om för vilket år miljörapporten gäller. 2. Uppgifter om verksamheten a) länsstyrelsens nummer på anläggningen, b) besöksadress, c) kommun, d) kontaktperson för anläggningen och uppgifter om hur denne kan nås, e) vem som godkänner miljörapporten och uppgifter om hur denne kan nås, f) verksamhetskoder enligt 2–

text: 32 kap.

text: miljöprövningsförordningen (2013:251)

text: om verksamheten omfattas av sådana koder. I fråga om verksamheter som enligt

text: 1 kap. 2 § andra stycket industriutsläppsförordningen (2013:250)

text: är industriutsläppsverksamheter; verksamhetskod för huvudverksamhet och sidoverksamheter enligt den betydelse begreppen har enligt

text: 1 kap.

text: 2 § tredje

text: och

text: fjärde styckena

text: industriutsläppsförordningen

text: , och g) de farliga ämnen som anges i avdelning 4, del 1 och 2 i bilagan till förordningen (

text: ) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd som förekommer eller kan förekomma i sådana mängder som anges där. Det som sägs i

text: andra stycket

text: gäller inte miljörapporter som avses i

text: 1 § 2.

text: NFS 2016:8

text: Tillståndspliktiga verksamheter och verksamheter som förelagts att ansöka

text: om tillstånd

text: Miljörapporter som avser tillståndspliktiga verksamheter eller verksamheter som förelagts att ansöka om tillstånd ska dessutom innehålla följande uppgifter: 1. En kortfattad beskrivning av verksamheten samt en översiktlig beskrivning av verksamhetens huvudsakliga påverkan på miljön och människors hälsa. De förändringar som skett under året ska anges. 2. Datum och tillståndsgivande myndighet för gällande tillståndsbeslut enligt

text: 9 kap. 6 §

text: eller

text: 6 a §

text: miljöbalken

text: eller motsvarande i miljöskyddslagen samt en kort beskrivning av vad beslutet eller besluten avser. (

text: NFS 2025:6

text: ) 3. Datum och beslutande myndighet för eventuella andra beslut under året med anledning av anmälningspliktiga ändringar enligt

text: 1 kap.

text: 11 §§

text: miljöprövningsförordningen (2013:251)

text: samt en kort redovisning av vad beslutet eller besluten avser. 4. Datum och beslutande myndighet för eventuella andra gällande beslut enligt

text: miljöbalken

text: samt en kort redovisning av vad beslutet eller besluten avser. 5. Tillsynsmyndighet enligt

text: miljöbalken

text: . 6. Tillståndsgiven och faktisk produktion eller annat mått på verksamhetens omfattning. 7. Redovisning av de villkor som gäller för verksamheten samt hur vart och ett av dessa villkor har uppfyllts. 8. En kommenterad sammanfattning av resultaten av mätningar, beräkningar eller andra undersökningar som utförts under året för att bedöma verksamhetens påverkan på miljön och människors hälsa. 9. Redovisning av de betydande åtgärder som vidtagits under året för att säkra drift och kontrollfunktioner samt för att förbättra skötsel och underhåll av tekniska installationer. 10. Redovisning av de betydande åtgärder som genomförts med anledning av eventuella driftstörningar, avbrott, olyckor eller liknande händelser som har inträffat under året och som medfört eller hade kunnat medföra olägenhet för miljön eller människors hälsa. 11. Redovisning av de betydande åtgärder som genomförts under året med syfte att minska verksamhetens förbrukning av råvaror och energi. 12. De kemiska produkter och biotekniska organismer som kan befaras medföra risker för miljön eller människors hälsa och som under året ersatts med sådana som kan antas vara mindre farliga. 13. Redovisning av de betydande åtgärder som genomförts under året i syfte att minska volymen avfall från verksamheten och avfallets farliga egenskaper.

text: NFS 2025:6

text: 14. Redovisning av de betydande åtgärder som genomförts under året med syfte att minska sådana risker som kan ge upphov till olägenheter för miljön eller människors hälsa.

text: NFS 2016:8

text: 15. En sammanfattning av resultaten av de undersökningar som genomförts under året för att klarlägga miljöpåverkan vid användning och omhändertagande av de varor som verksamheten tillverkar samt vilka åtgärder detta eventuellt har resulterat i.

text: Verksamheter som omfattas av bilaga 1 till Europaparlamentets och rådets

text: förordning

text: (EG) nr 166/2006

text: Miljörapporter som avser miljöfarliga verksamheter som bedriver en eller flera av de verksamheter som omfattas av bilaga 1 till

text: , ska dessutom innehålla följande: 1. Uppgifter om koordinater för anläggningens mittpunkt. 2. Årsvärden för utsläpp av de föroreningar som förtecknas i bilaga 2 till förordning

text: (EG) nr 166/2006

text: samt bilaga 1 till dessa föreskrifter, om tröskelvärdet har överskridits. Om utsläppet sker till vatten ska anges om utsläppet sker till en recipient eller ett externt reningsverk. Koordinaterna för utsläppspunkten ska anges. Om något utsläpp härstammar från olyckshändelse ska detta anges. 3. För avfall som forslas bort från anläggningen ska anges årliga mängder i ton av farligt respektive icke farligt avfall om mängderna uppgår till mer än 2 respektive 2 000 ton per år. En uppdelning ska göras på sådant som forslas iväg i avsikt att återvinnas respektive i avsikt att bortskaffas. 4. För allt farligt avfall som exporteras till annat land ska årlig mängd och behandlingssätt (återvinning eller bortskaffning) anges. Dessutom ska namn och adress anges för såväl mottagaren av avfallet som anläggningen för återvinning eller bortskaffning av avfallet. 5. Varje årsvärde ska förses med en beskrivning av hur värdet har tagits fram enligt någon av följande tre kategorier: mätning (M) beräkning (C) uppskattning (E) 6. I de fall som värdena bygger på mätning eller beräkning ska analysmetod och/eller beräkningsmetod rapporteras. Där så är möjligt ska i första hand internationellt vedertagna metoder/standarder användas. Verksamhetsutövaren ska säkerställa den inrapporterade informationens kvalitet. Den inrapporterade informationen och övriga uppgifter som ligger till grund för redovisningen enligt denna bestämmelse ska dokumenteras och sparas i fem år.

text: Industriutsläppsverksamheter

text: Miljörapporter som avser verksamheter som enligt

text: är industriutsläppsverksamheter ska dessutom innehålla följande (ord och uttryck i denna paragraf har samma betydelse som i

text: industriutsläppsförordningen

text: ): 1. Uppgift om vilka BAT-referensdokument, beslutade under industriutsläppsdirektivet, verksamheten omfattas av (avseende huvudverksamheten, sidoverksamheter och horisontella referensdokument).

text: NFS 2016:8

text: 2. Om alternativvärde eller dispens från begränsningsvärde har beviljats, ska uppgift om beslutets innehåll redovisas. Om statusrapport har getts in ska dessutom anges tidpunkt för inlämnandet och till vilken myndighet detta har gjorts. 3. Dessutom ska vad som anges i följande underpunkter uppfyllas. a) För verksamhetsåret efter det att slutsatser om bästa tillgängliga teknik för huvudverksamheten har offentliggjorts, ska för varje slutsats som är tillämplig på verksamheten, redovisas en bedömning av hur verksamheten uppfyller den. b) Om verksamheten inte bedöms uppfylla en sådan enskild slutsats om bästa tillgängliga teknik som åsyftas i a), ska även redovisas vilka åtgärder som planeras för att uppfylla den, samt en bedömning av om åtgärderna antas medföra krav på tillståndsprövning eller anmälan. Även planerade ansökningar om alternativvärden respektive dispenser från begränsningsvärden ska redovisas. c) I de två därpå följande miljörapporterna ska redovisas hur arbetet med att uppfylla kraven enligt slutsatserna har fortskridit. d) Från och med det fjärde verksamhetsåret efter det att slutsatser om bästa tillgängliga teknik för huvudverksamheten offentliggjordes, ska årligen redovisas hur slutsatserna, satta i relation till eventuella meddelade alternativvärden respektive dispenser från begränsningsvärden, uppfylls. I fråga om mätmetod, mätfrekvens och utvärderingsmetod ska tillämpas vad som anges i 5 a § första stycket 5 och 6. I slutsatserna om bästa tillgängliga teknik kan finnas bestämmelser som har betydelse för hur kontrollen ska utföras. I den mån alternativvärde har beviljats behöver endast visas att alternativvärdet uppfylls.

text: Verksamheter som omfattas av förordningen (

text: ) om stora

text: förbränningsanläggningar

text: Miljörapporter som avser förbränningsanläggningar som omfattas av förordningen (

text: ) om stora förbränningsanläggningar ska dessutom innehålla de uppgifter som anges i bilaga 2 till dessa föreskrifter samt en kommenterad sammanfattning av de uppgifter som i övrigt behövs för att kunna bedöma efterlevnaden av förordningen. För förbränningsanläggningar som enligt

text: 21 § förordningen (2013:252)

text: om stora förbränningsanläggningar omfattas av krav på kontinuerlig mätning av föroreningshalter i rökgaser, ska även redovisas resultaten från sådan årlig kontroll av automatiska mätsystem som anges i

text: 27 § samma förordning

text: ) förbränning av

text: avfall

text: Miljörapporter som avses i 1 § 1 och som avser förbränningsanläggningar som omfattas av förordningen (

text: ) om förbränning av avfall ska dessutom innehålla de uppgifter som anges i bilaga 3 till dessa föreskrifter samt en kommenterad sammanfattning av de uppgifter som i övrigt behövs för att kunna bedöma efterlevnaden av förordningen.

text: NFS 2016:8

text: ) om användning av

text: organiska lösningsmedel

text: Miljörapporter som avses i 1 § 1 och som avser verksamheter som omfattas av förordningen (

text: ) om användning av organiska lösningsmedel ska dessutom innehålla en kommenterad sammanfattning av de uppgifter som behövs för att kunna bedöma efterlevnaden av förordningen.

text: Tillståndspliktiga täkter

text: Miljörapporter som avser tillståndspliktiga täkter ska dessutom innehålla mer detaljerade uppgifter om faktisk produktion enligt vad som anges i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

text: Verksamheter som omfattas av tillståndsplikt enligt

text: 29 kap.

text: miljöprövningsförordningen (2013:251)

text: och som tar emot bygg- och rivningsavfall

text: Miljörapporter som avser verksamheter som omfattas av tillståndsplikt enligt

text: 29 kap.

text: miljöprövningsförordningen (2013:251)

text: och som tar emot byggoch rivningsavfall, ska dessutom innehålla mer detaljerade uppgifter om mängderna av dessa avfall enligt vad som anges i bilaga 5 till dessa föreskrifter.

text: Verksamheter som omfattas av Naturvårdsverkets föreskrifter

text: NFS 2016:6

text: om rening och kontroll av utsläpp av avloppsvatten från tätbebyggelse

text: Miljörapporter som avser 1. tillståndspliktiga avloppsreningsanläggningar som omfattas av Naturvårdsverkets föreskrifter

text: NFS 2016:6

text: , eller 2. ledningsnät som är anslutna till sådana avloppsreningsanläggningar som anges under 1 och som är allmänna enligt lagen (

text: ) om allmänna vattentjänster ska dessutom innehålla de uppgifter som anges i bilaga 6 till dessa föreskrifter. Därutöver ska det lämnas en kommenterad sammanfattning av de uppgifter som i övrigt behövs för att kunna bedöma efterlevnaden av föreskrifterna.

text: SNFS 1994:2

text: om skydd för miljön, särskilt marken, när avloppsslam används i jordbruket

text: Miljörapporter som avses i 1 § 1, och avser verksamheter som omfattas av Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: NFS 2016:6

text: ) om rening och kontroll av utsläpp av avloppsvatten från tätbebyggelse, ska dessutom innehålla uppgifter om avloppsslam avseende 1. producerade och hanterade mängder, 2. behandlingsmetoder, 3. innehåll av kemiska ämnen enligt analyskrav i a) kungörelse (

text: SNFS 1994:2

text: ) med föreskrifter om skydd för miljön, särskilt marken, när avloppsslam används i jordbruket, eller b) villkor i tillstånd enligt

text: miljöbalken

text: eller

text: miljöskyddslagen (1969:387)

text: , 4. hur verksamheten har avsatt slammet, 5. vilka anläggningar som har tagit emot slammet från verksamheten, och

text: NFS 2016:8

text: 6. platser på jordbruksmark där avloppsslam från verksamheten används som omfattas av kungörelse (

text: SNFS 1994:2

text: ) med föreskrifter om skydd för miljön, särskilt marken, när avloppsslam används i jordbruket. (

text: NFS 2025:6

text: Verksamheter som lämnar miljörapport enligt 31 a § förordningen

text: ) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd

text: Miljörapporter som avses i 1 § 2 ska innehålla uppgifter om levererad mängd per materialslag av naturgrus, berg och morän.

text: Verksamheter som producerar eller på annat sätt hanterar avfall

text: Miljörapporter som ska lämnas enligt 1 § 1 ska dessutom innehålla de uppgifter om mängder producerat och hanterat avfall som anges i bilaga 7 till dessa föreskrifter, om verksamheten producerar eller hanterar avfall och 1. innefattar verksamhet som är anmälnings- eller tillståndspliktig enligt

text: 29 kap.

text: miljöprövningsförordningen (2013:251)

text: , eller 2. omfattas av tillståndsplikt enligt 4 kap. 11, 12, 13, 14, 15 eller 16 §, 5–

text: 20 kap.

text: 21 kap.

text: eller

text: 10 §

text: miljöprövningsförordningen (2013:251)

text: NFS 2021:9

text: Verksamheter som omfattas av anmälningsplikt C enligt 28 kap. 5 § miljö-

text: prövningsförordningen (2013:251)

text: Verksamheter som omfattas av anmälningsplikt C enligt

text: 28 kap. 5 § miljöprövningsförordningen (2013:251)

text: ska i miljörapporten lämna sådana uppgifter som följer av artiklarna

text: och

text: i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/741 av den 25 maj 2020 om minimikrav för återanvändning av vatten. (

text: NFS 2025:6

text: Inlämnande

text: Miljörapporten ska senast den 31 mars året efter det kalenderår som miljörapporten avser vara inlämnad till den tillsynsmyndighet som utövar tillsyn över verksamheten. Miljörapporter ska lämnas elektroniskt via Naturvårdsverkets e-tjänst för miljörapporter, Svenska miljörapporteringsportalen (SMP) eller på det sätt Naturvårdsverket anvisar. Eventuella kompletteringar som görs ska också lämnas via SMP eller på det sätt som Naturvårdsverket anvisar. (

text: NFS 2025:6

text: ) Tillsynsmyndigheten får bevilja anstånd i högst en månad med sådana uppgifter som anges i 4 § och 5 a § och högst tre månader med övriga uppgifter, om det finns särskilda skäl. Bestämmelsen gäller inte miljörapporter som avses i 1 § 2.

text: Miljörapporter som avses i 1 § 2 ska lämnas till länsstyrelsen vid den tidpunkt som länsstyrelsen bestämmer. Dessa rapporter ska redovisas på lämpligt datamedium eller i skriftlig form.

text: Dispens

text: Naturvårdsverket får medge dispens från bestämmelserna i dessa föreskrifter om det finns särskilda skäl. Ansökan om dispens görs skriftligen hos Naturvårdsverket.

text: NFS 2016:8

text: Bilaga 1

text: Avvikelser i förhållande till bilaga 2 till

text: Tröskelvärde för utsläpp

text: Nr CAS-nr Förorening till luft till vatten kg/år kg/år

text: 3 124-38-9 Koldioxid (CO2) 6 7664-41-7 Ammoniak (NH3) 1 000 7 Flyktiga organiska föreningar 5 000 utom metan (NMVOC) 8 Kväveoxider (NOx/NO2) 10 000 12 Totalkväve 6 000 13 Totalfosfor 100 17 Arsenik och arsenikföreningar 1 1 (som As) 18 Kadmium och kadmiumföreningar 0,1 1 (som Cd) 19 Krom och kromföreningar 10 20 (som Cr) 20 Koppar och kopparföreningar (som 10 20 Cu) 21 Kvicksilver och kvicksilver- 0,1 0,1 föreningar (som Hg) 22 Nickel och nickelföreningar (som 10 20 Ni) 23 Bly och blyföreningar (som Pb) 5 5 24 Zink och zinkföreningar (som Zn) 100 20 31 85535-84-8 Klorerade alkaner C10-C13 1 34 107-06-2 1,2-dikloretan (EDC) 1 1 43 87-68-3 Hexaklorbutadien (HCBD) 1 47 PCDD+PCDF (dioxiner + furaner) 0,000001 0,0001 (som Teq)

text: NFS 2016:8

text: Tröskelvärde för utsläpp

text: 52 127-18-4 Tetrakloretylen (PER) 1 1 54 12002-48-1 Triklorbensener (TCB) (alla 1 isomerer) 57 79-01-6 Trikloretylen 1 1 58 67-66-3 Triklormetan 1 1 62 71-43-2 Bensen 100 100 (som BTEX) 63 Bromerade difenyletrar (PBDE) 1 65 100-41-4 Etylbensen 100 100 (som BTEX) 70 117-81-7 Di(2-etylhexyl)ftalat (DEHP) 1 71 108-95-2 Fenol (som totalt C) 1 1 73 108-88-3 Toluol 100 100 (som BTEX) 75 Trifenyltenn och trifenyltenn- 1 0,1 föreningar 78 1330-20-7 Xylen 100 100 (som BTEX) 87 1806-26-4 Oktylfenol och oktylfenoletoxylat 1

text: NFS 2016:8

text: Bilaga 2

text: Uppgifter för förbränningsanläggningar som omfattas av förordningen (

text: ) om stora förbränningsanläggningar

text: För förbränningsanläggningar som omfattas av förordningen (

text: ) om stora förbränningsanläggningar ska följande rapporteras.

text: Följande uppgifter ska anges för varje enskild förbränningsanläggning inklusive sådana enskilda förbränningsanläggningar som inte ingått i beräkningen enligt 36 § förordningen: 1. Benämning på den enskilda förbränningsanläggningen. (

text: NFS 2019:7

text: ) 2. Typ av förbränningsanläggning angivet med kategorierna: panna, gasturbin, gasmotor, dieselmotor, eller annan förbränningsanläggning.

text: NFS 2019:7

text: 3. Datum för idrifttagande. För en enskild förbränningsanläggning som tagits i drift under 1986 eller tidigare, och för vilken exakt datum för idrifttagandet är osäker, räcker det med att ange året för idrifttagande. (

text: NFS 2019:7

text: ) 4. Installerad tillförd effekt, angivet med enheten MW. (

text: NFS 2019:7

text: ) 5. Årliga utsläpp av svaveldioxid, kväveoxider och stoft, angivet med enheten kg/år. Dessa utsläpp ska redovisas utan avdrag för validering enligt 30 § förordningen om stora förbränningsanläggningar. Om utsläppen från flera enskilda förbränningsanläggningar mäts i en gemensam skorsten ska i stället de sammanlagda utsläppen anges. (

text: NFS 2019:7

text: ) 6. Bränsleförbrukning uttryckt som energitillförsel beräknad utgående från effektivt värmevärde angivet med enheten GWh och uppdelat för bränsleslag tillhörande följande bränslekategorier: a) fast biomassa, b) torv, c) stenkol, d) brunkol, e) andra fasta bränslen, f) flytande bränslen, g) naturgas, och h) övriga gaser. För bränslekategorierna e), f) och h) ska typ av bränsle anges. (

text: NFS 2019:7

text: För varje enskild förbränningsanläggning som avses i 48, 59 eller 61 §§ förordningen om stora förbränningsanläggningar ska anges antal drifttimmar under året, då utsläpp skett. I detta ska inte inkluderas tid för start och stopp.

text: Följande uppgifter ska anges för varje enskild förbränningsanläggning. I de fall 36 § förordningen om stora förbränningsanläggningar tillämpas på de sammanlagda utsläppen från flera enskilda förbränningsanläggningar ska följande uppgifter anges endast för sådana sammanlagda förbränningsanläggningar som avses i

text: 38 § samma förordning

text: . I den sammanlagda förbränningsanläggningen ska ingå de enskilda förbränningsanläggningar som inte ingått i beräkningen enligt 36 § förordningen.

text: NFS 2016:8

text: 1. I förekommande fall, benämning på de i den sammanlagda förbränningsanläggningen ingående enskilda förbränningsanläggningarna. 2. Antal drifttimmar under året, då utsläpp skett. I detta ska inte inkluderas tid för start och stopp.

text: För varje enskild förbränningsanläggning som omfattas av dispensbeslut rörande kort återstående livstid enligt 84 § förordningen om stora förbränningsanläggningar ska anges sammanlagt antal drifttimmar sedan den 1 januari 2016.

text: NFS 2016:8

text: Bilaga 3

text: Uppgifter om förbränningsanläggningar som omfattas av förordningen (

text: ) om förbränning av avfall

text: ) om förbränning av avfall ska följande rapporteras.

text: För varje enskild förbränningsanläggning ska följande anges: 1. Benämning på den enskilda förbränningsanläggningen. 2. Typ av enskild förbränningsanläggning. Med samtliga begrepp avses detsamma som i 6–8 §§ förordningen om förbränning av avfall. a) Om den enskilda förbränningsanläggningen utgör en avfallsförbränningsanläggning eller en samförbränningsanläggning, b) för en samförbränningsanläggning ska även anges om den utgör en cementugn, energianläggning eller industrianläggning. (

text: NFS 2019:7

text: ) 3. Datum för idrifttagande. (

text: NFS 2019:7

text: ) 4. Nominell kapacitet, angivet med enheten ton per timme. Med nominell kapacitet avses den sammanlagda förbränningskapaciteten hos de ugnar som avfallsförbrännings- eller samförbränningsanläggningen består av, enligt specifikation av konstruktören och bekräftelse från verksamhetsutövaren, med vederbörlig hänsyn tagen till värmevärdet hos avfallet, uttryckt i kvantiteten avfall som förbränns per timme. (

text: NFS 2019:7

text: ) 5. Mängd farligt avfall som förbränts under året, angivet med enheten ton per år. (

text: NFS 2019:7

text: ) 6. Mängd icke farligt avfall som förbränts under året, angivet med enheten ton per år. (

text: NFS 2019:7

text: ) 7. Uppgift om den enskilda förbränningsanläggningen omfattas av dispensbeslut enligt 105 § 2, 3 eller 4 förordningen om förbränning av avfall, eller omfattas av tillståndsvillkor eller föreläggandevillkor som avses i

text: eller

text: 33 §§

text: samma förordning. (

text: NFS 2019:7

text: För varje enskild förbränningsanläggning med en nominell kapacitet 2 ton avfall per timme eller mer ska följande anges. (

text: NFS 2019:7

text: ) 1. Tillståndsgiven mängd farligt avfall som får förbrännas per år, angivet med enheten ton per år. Om den tillståndsgivna mängden avfall avser flera enskilda förbränningsanläggningar ska den sammantagna mängden anges.

text: NFS 2019:7

text: 2. Tillståndsgiven mängd icke farligt avfall som får förbrännas per år, angivet med enheten ton per år. Om den tillståndsgivna mängden avfall avser flera enskilda förbränningsanläggningar ska den sammantagna mängden anges. (

text: NFS 2019:7

text: ) 3. Uppgift om mer än 40 % av totalt producerad värmeenergi under året har kommit från farligt avfall. (

text: NFS 2019:7

text: ) 4. Uppgift om annat hushållsavfall, än avfall som enligt bilaga 4 till

text: avfallsförordningen (2011:927)

text: omfattas av någon av avfallstyperna i underkapitel 20 01 och är källsorterat eller omfattas av någon av avfallstyperna i underkapitel 20 02 i samma förordning, har förbränts under året. (

text: NFS 2019:7

text: NFS 2016:8

text: Bilaga 4

text: Uppgifter om faktisk produktion för täkter

text: Råmaterial Natur- Natur- Morän, Berg, Torv Torv Andra grus grus ton/år ton/år (odlings- (energi- jordöver under torv), torv), arter, grund- grund- kubik- kubik- ton/år vatten- vatten- meter/år meter/ ytan, ytan, om inget år om ton/år ton/år annat inget anges annat (NFS anges

text: 2021:9) (

text: NFS 2021:9

text: Total aktiv produktionsareal, hektar (

text: NFS 2021:9

text: ) Mängd utbrutetmaterial under året Kvarvarande totalt tillståndsgiven mängd Mängd Väg levererat Fyllnadsarbeten material per användnings- Betong område Blocksten

text: Annat

text: Totalt levererad mängd

text: Termerna i tabellen ovan har följande betydelse: Naturgrus: avser naturligt sorterade jordarter som till övervägande del består av fraktionerna sand, grus, sten och block. Berg: avser krossberg och blocksten. Andra jordarter: avser t.ex. matjord och lera. Total aktiv produktionsareal: avser den areal som används för produktion av energi eller odlingstorv samt övrig mark på anläggning som påverkas vid dränering. (

text: NFS 2021:9

text: ) Mängd utbrutet material: avser, för andra täkter än torvtäkter, antal ton utbrutet material som t.ex. schaktats, grävts eller sprängts ut under året. Om materialet inte vägs beräknas mängden först i kubikmeter genom uppmätning av ytan multiplicerat med djupet som bryts ut. Kubikmeter omräknas sedan till ton med hjälp av lämplig omräkningsfaktor för berg, morän, naturgrus eller andra jordarter. För torvtäkter anges mängden i kubikmeter.

text: NFS 2016:8

text: Mängd levererat material: avser material som har sitt ursprung i täkten och under året levererats från täktområdet. Material som sålts men ligger kvar i upplag vid årets slut ska inte medräknas. Användningsområde Väg: avser material såsom asfaltballast, förstärkningslager, bärlager och dränerande material till anläggning av väg. Användningsområde Fyllnadsarbeten: avser fyllnadsmaterial som används i samband med vägarbeten och andra anläggningsarbeten. Material som används för utfyllnad utgörs ofta av lågkvalitativt material såsom morän och viss sprängsten. Användningsområde Blocksten: avser produkter ur blockstenstäkter. Användningsområde Annat: avser uppgift om total mängd som levererats för andra än de i tabellen angivna övriga användningsområdena som t.ex. mursand, filtersand, sandlådesand, torrbruk, spackel och halkbekämpning. Gråmarkerad och överstruken ruta: Uppgift ska inte lämnas.

text: NFS 2016:8

text: Bilaga 5

text: Uppgifter om in- och utgående mängder av bygg- och rivningsavfall

text: Den här beskrivna utökade datarapporteringen berör alla verksamheter som är tillståndspliktiga enligt

text: 29 kap.

text: miljöprövningsförordningen (2013:251)

text: och tar emot bygg- och rivningsavfall.

text: Följande uppgifter ska lämnas:

text: Mottagna avfallstyper - Avfallskod - Intern benämning - Mängd (förutvarande referensår; förifylld) - Mängd (aktuellt referensår) - Enhet (förifylld som vikt i ton) Hantering - Hanteringskod - Intern benämning (för hantering) - Intern avfallstyp (specificeras under Internt uppkomna avfallstyper)

text: Internt uppkomna avfallstyper - Avfallskod - Intern benämning - Mängd (förutvarande referensår; förifylld) - Mängd (aktuellt referensår) - Enhet (förifylld som vikt i ton) Transportör - Företagsnamn Mottagare - Anläggning - Organisationsnummer - Ort Behandling hos mottagaren - Hanteringskod - Intern benämning (för hantering)

text: Termerna i tabellen ovan har följande betydelse (presenteras i bokstavsordning):

text: Avfallskod: den sexsiffriga kod (i formuläret inledd med 17 eller 19) som används för att beteckna var och en av de olika avfallstyper som listas och kodas i bilaga 3 till

text: avfallsförordningen (2020:614)

text: NFS 2025:6

text: NFS 2016:8

text: Hanteringskod: en kod som börjar med R som beteckning för återvinning eller D som beteckning för bortskaffande, följt av ett ordningstal, som med utgångspunkt i bilaga 1 och 2 till

text: avfallsförordningen

text: ytterligare specificerar aktuell hanteringstyp. (

text: NFS 2025:6

text: ) Interna (internt uppkomna) avfallstyper: avser avfallstyper som enligt bilaga 3 till

text: avfallsförordningen

text: härrör från bygg- och rivningssektorn med avfallskoder som börjar med 19 och utgör s.k. sekundärt avfall (avfall från avfall), som efter behandling transporteras vidare från anläggningen till annan mottagare. (

text: NFS 2025:6

text: ) Mottagare: avser den anläggning som mottagit största andelen av den totala årsmängden för en viss internt uppkommen avfallstyp från den rapporterande anläggningen. Mottagna avfallstyper: avser de avfallstyper som enligt bilaga 3 till

text: avfallsförordningen

text: härrör från bygg- och rivningssektorn med avfallskoder som börjar med 17 och utgör s.k. primärt avfall (ursprungligt avfall) vilket behandlas/sorteras inom den rapporterande anläggningen. Mottagna avfallstyper som redan behandlats och klassificerats med 19-koder på annan anläggning ska inte redovisas även om detta avfall har sitt ursprung i byggoch rivningssektorn (

text: NFS 2025:6

text: ) Mängd ”förutvarande referensår”: avser på anläggningen invägd, av avsändaren invägd eller med stöd av schablonisering uppskattad total årsmängd av aktuell avfallstyp avseende referensåret före aktuellt referensår (även som delmängd av blandade avfall). Mängd ”aktuellt referensår”: avser på anläggningen invägd, av avsändaren invägd eller med stöd av schablonisering uppskattad total årsmängd av aktuell avfallstyp för aktuellt referensår (även som delmängd av blandade avfall). Referensår: det år under vilket den angivna mängden uppkommit (till skillnad från rapporteringsår som är det år som följer på ett referensår). Schablonisering: avser användandet av schabloner framtagna med hjälp av standardiserade och kvalitetssäkrade plockanalyser för att uppskatta mängdandelar för olika ingående avfallstyper i blandade relevanta avfall. Transportör: avser huvudtransportör (fler behöver inte nämnas om det finns flera) vid vidaretransport av en viss internt uppkommen avfallstyp.

text: NFS 2016:8

text: Bilaga 6

text: Uppgifter om tillståndspliktiga avloppsreningsanläggningar som omfattas av Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: NFS 2016:6

text: ) om rening och kontroll av utsläpp av avloppsvatten från tätbebyggelse samt ledningsnät som är allmänna enligt lagen (

text: ) om allmänna vattentjänster och som är anslutna till en tillståndspliktig avloppsreningsanläggning som omfattas av

text: NFS 2016:6

text: För tillståndspliktiga avloppsreningsanläggningar som omfattas av Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: NFS 2016:6

text: ) om rening och kontroll av utsläpp av avloppsvatten från tätbebyggelse ska följande rapporteras:

text: Anslutning - Tillståndsgiven anslutning (pe) - Dimensionerande kapacitet (pe) Belastning - Maximal genomsnittlig veckobelastning från tätbebyggelsen (pe)* - Inkommande maximal genomsnittlig veckobelastning för året (pe)* - Inkommande belastning beräknat som årsmedelvärde (pe) Inkommande till avlopps- - CODCr, BOD7, totalfosfor och totalkväve i reningsanläggning mängd och halt (kg, mg/l) - Flöde (1 000 m ) Utgående från - CODCr, BOD7, totalfosfor, totalkväve, NH4-N, avloppsreningsanläggning Hg, Cd, Pb, Cu, Zn, Cr och Ni i mängd och halt (kg, mg/l) samt flöde (1 000 m ) för utgående renat avloppsvatten, bräddat i eller vid avloppsreningsanläggningen, och sammanvägd utgående mängd och halt inklusive bräddning i eller vid avloppsreningsanläggningen Efterlevnad - CODCr (förvalda alternativ anges)** av begränsningsvärden i - BOD7 (förvalda alternativ anges)**

text: NFS 2016:6

text: - Totalkväve (förvalda alternativ anges)*** - Totalfosfor (förvalda alternativ anges)

text: NFS 2025:6

text: NFS 2019:7

text: * Även bedömningsunderlaget ska redovisas. ** Om efterlevnad sker genom högsta koncentration per mättillfälle eller minsta procentuella reduktion per mättillfälle ska samtliga provtagningsdatum med analysresultat redovisas. *** Om efterlevnad sker genom procentuell reduktion ska beräkning redovisas. Beräkningen ska utgå från reduktionen i avloppsreningsanläggningen och naturlig kväveretention.

text: NFS 2016:8

text: För ledningsnät som är allmänna enligt lagen (

text: ) om allmänna vattentjänster och som är anslutna till en tillståndspliktig avloppsreningsanläggning som omfattas av Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: NFS 2016:6

text: Bräddat på ledningsnät Antal bräddningar, plats och totalflöde (1 000 m )

text: För all rapportering enligt denna bilaga gäller att om mätvärden saknas eller har uteslutits, ska detta redovisas och motiveras.

text: NFS 2016:8

text: Bilaga 7 (

text: NFS 2021:9

text: Uppgifter om producerade och hanterade mängder avfall

text: Följande uppgifter om producerat och hanterat avfall ska lämnas i en miljörapport som avser en verksamhet som omfattas av 5 k §:

text: Producerat primärt avfall

text: - Avfallskod - Mängd (aktuellt referensår) - Enhet (förifylld som vikt i ton) - Torrsubstanshalt (endast vid vissa typer av slamavfall)

text: Hanterat avfall

text: - Avfallskod - Mängd (aktuellt referensår) - Enhet (förifylld som vikt i ton) - Torrsubstanshalt (endast vid vissa typer av slamavfall) - Hanteringskod och underkod

text: Producerat sekundärt avfall

text: Termerna i tabellerna ovan har följande betydelse (presenteras i bokstavsordning):

text: Avfallskod:

text: Den sexsiffriga kod som används för att beteckna var och en av de olika avfallstyper som listas och kodas i bilaga 3 till

text: avfallsförordningen (2020:614)

text: Hanteringskod och underkod:

text: En kod som beskriver det återvinnings- eller bortskaffandeförfarande som ett avfall genomgår. Koderna börjar med antingen R, för återvinning, eller D, för bortskaffande, följt av ett ordningstal, som med utgångspunkt i bilaga 1 och 2 till

text: avfallsförordningen (2020:614)

text: ytterligare specificerar aktuellt förfarande.

text: NFS 2016:8

text: För statistikändamål innehåller dock dessa koder inte tillräcklig information för att kunna klassificera avfallshanteringen i enlighet med de krav som finns. Varje R- eller D-kod behöver en underkategori där man väljer den mest lämpliga behandlingstypen för varje avfallsslag. Underkoderna framgår i bilaga 1 tabell 1–2 i Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: NFS 2020:5

text: ) om antecknings- och rapporteringsskyldighet och lämnande av uppgifter om farligt avfall till avfallsregistret.

text: Mängd aktuellt verksamhetsår:

text: Avser på anläggningen producerad eller hanterad mängd avfall. Uppgifterna kan baseras på invägda mängder eller med stöd av schablonisering uppskattade total årsmängd av aktuell avfallstyp för aktuellt referensår.

text: Primärt och sekundärt avfall:

text: Primärt avfall är avfall som uppkommer vid exempelvis konsumtion och produktion. Sekundärt avfall uppkommer från andra avfall i samband med att de behandlas. Sekundärt avfall betecknas ofta med avfallskoder som börjar med 19 i bilaga 3 till

text: avfallsförordningen (2020:614)

text: Schablonisering:

text: Avser användandet av schabloner framtagna med hjälp av standardiserade och kvalitetssäkrade metoder för att uppskatta mängden avfall. Till exempel kan schabloner användas för att omvandla volymuppgifter till viktuppgifter.

text: Torrsubstanshalt:

text: För avfallskoder som avser vissa typer av slamavfall ska torrsubstanshalten anges. Med torrsubstanshalt menas den andel av avfallet som utgör avfallets torrvikt, det vill säga avfallets avvattnade massa.

text: Verksamhetsår:

text: Med verksamhetsår avses kalenderåret före det år rapporteringen sker.

title: Föreskrifter om ändring i Naturvårdsverkets föreskrifter (2016:8) om miljörapport

text: 29 kap.

text: miljöprövningsförordningen (2013:251)

text: 20 kap.

text: 21 kap.

text: eller

text: 10 §

text: miljöprövningsförordningen (2013:251)

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2022. 2. Bestämmelserna i dessa föreskrifter ska tillämpas för första gången på den miljörapport som ska ges in till tillsynsmyndigheten senast den 31 mars 2023.

text: Naturvårdsverket

text: BJÖRN RISINGER

text: Stefan Nyström

text: (Klimatavdelningen)

text: Råmaterial Natur- Natur- Morän, Berg, Torv Torv Andra grus grus ton/år ton/år (odlings- (ener- jordaröver under torv), gitorv), ter, ton/ grund- grund- kubik- kubik- år vatten- vatten- meter/år meter/ ytan, ytan, om inget år om ton/år ton/år annat inget anges annat anges Total aktiv produktionsareal, hektar Mängd utbrutet material under året Kvarvarande totalt tillståndsgiven mängd Mängd le- Väg vererat ma- Fyllnadsarbeten terial per använd- Betong ningsom- Blocksten råde Annat Totalt levererad mängd

text: Termerna i tabellen ovan har följande betydelse: Naturgrus: avser naturligt sorterade jordarter som till övervägande del består av fraktionerna sand, grus, sten och block. Berg: avser krossberg och blocksten. Andra jordarter: avser t.ex. matjord och lera. Total aktiv produktionsareal: avser den areal som används för produktion av energi eller odlingstorv samt övrig mark på anläggning som påverkas vid dränering. Mängd utbrutet material: avser, för andra täkter än torvtäkter, antal ton utbrutet material som t.ex. schaktats, grävts eller sprängts ut under året. Om materialet inte vägs beräknas mängden först i kubikmeter genom uppmätning av ytan multiplicerat med djupet som bryts ut. Kubikmeter omräknas sedan till ton med hjälp av lämplig omräkningsfaktor för berg, morän, naturgrus eller andra jordarter. För torvtäkter anges mängden i kubikmeter. Mängd levererat material: avser material som har sitt ursprung i täkten och under året levererats från täktområdet. Material som sålts men ligger kvar i upplag vid årets slut ska inte medräknas. Användningsområde Väg: avser material såsom asfaltballast, förstärkningslager, bärlager och dränerande material till anläggning av väg. Användningsområde Fyllnadsarbeten: avser fyllnadsmaterial som används i samband med vägarbeten och andra anläggningsarbeten. Material som används för utfyllnad utgörs ofta av lågkvalitativt material såsom morän och

text: 2 viss sprängsten.

text: Användningsområde Blocksten: avser produkter ur blockstenstäkter. Användningsområde Annat: avser uppgift om total mängd som levererats för andra än de i tabellen angivna övriga användningsområdena som t.ex. mursand, filtersand, sandlådesand, torrbruk, spackel och halkbekämpning. Gråmarkerad och överstruken ruta: uppgift ska inte lämnas.

text: Bilaga 7

text: Producerat primärt avfall

text: Hanterat avfall

text: Producerat sekundärt avfall

text: Avfallskod:

text: avfallsförordningen (2020:614)

text: Hanteringskod och underkod:

text: avfallsförordningen (2020:614)

text: NFS 2020:5

text: Mängd aktuellt verksamhetsår:

text: Primärt och sekundärt avfall:

text: avfallsförordningen (2020:614)

text: Schablonisering:

text: Torrsubstanshalt:

text: Verksamhetsår:


title: Upphävande av Naturvårdsverkets allmänna råd om orientering och andra friluftsarrangemang

text: Naturvårdsverkets författningssamling

text: ISSN 1403-8234 Beställningsnummer 15822-1

text: om orientering och andra friluftsarrangemang; Utkom från trycket

text: den 14 mars 2022 beslutat den 3 mars 2022. Naturvårdsverket upphäver Naturvårdsverkets allmänna råd om orientering och andra friluftsarrangemang (AR 96:4). __________ Naturvårdsverket BJÖRN RISINGER

text: Ingela Hiltula

text: (Samhällsavdelningen)


text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om rening och utsläpp av avloppsvatten som kommer från tätbebyggelse med 2 000 personekvivalenter (pe) eller mer.

text: Föreskrifterna innehåller även bestämmelser om kontroll av utsläpp från avloppsreningsanläggning med anslutning större än 200 pe samt kontroll av utsläpp från ledningsnät hörande till avloppsreningsanläggning med anslutning på 2 000 pe eller mer. Föreskrifterna omfattar inte kontroll av infiltrationsanläggningar och markbäddar.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med anslutning: tillståndsgiven eller anmäld belastning till avloppsreningsanläggning uttryckt i pe, (

text: NFS 2022:6

text: ) avloppsreningsanläggning: anläggning för behandling av avloppsvatten från tätbebyggelse, avloppsslam: sedimenterat slam, behandlat eller obehandlat, från avloppsreningsanläggning, avloppsvatten från tätbebyggelse: hushållsspillvatten eller en blandning av hushållsspillvatten och industrispillvatten eller dag-, tak- och dräneringsvatten som uppsamlas i ledningsnät, (

text: NFS 2022:6

text: ) blandprov: prov på avloppsvatten som bereds av ett antal delprov,

text: NFS 2022:6

text: BOD7: mått på lätt nedbrytbart organiskt material som analyseras som biokemisk syrgasförbrukning under sju dagar (mg/l O2), motsvarande värdet för BOD5 multiplicerat med 1,17, (

text: NFS 2022:10

text: Jfr Rådets direktiv av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (

text: ), i lydelsen enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1137/2008

text: NFS 2016:6

text: bräddat avloppsvatten: orenat eller ofullständigt renat avloppsvatten som släpps ut från ledningsnät eller avloppreningsanläggning och som inte leds via den provtagningspunkt som används för behandlat utgående avloppsvatten och som därför omfattas av kraven på kontroll i 11 och 12 §§, dagvatten: nederbördsvatten, dvs. regn- eller smältvatten, som inte tränger ned i marken utan avrinner på markytan, dygnsprov: blandprov som beretts genom provtagning under ett dygn eller vid kontroll av bräddat avloppsvatten den del av dygnet som bräddningen varar, (

text: NFS 2022:6

text: ) flodmynning: övergångsområdet mellan sötvatten och kustvatten i en flods utlopp, flödesproportionell provtagning: provtagning av blandprover, bestående av ett antal delprover, som tas på ett sådant sätt att de enskilda blandprovens volym är proportionell mot vattenflödet under respektive provtagningsperiod, helgprov: blandprov som beretts genom provtagning under en helg, dvs. normalt från fredag till måndag morgon, hushållsspillvatten: spillvatten från bostäder och serviceinrättningar, vilket till övervägande del utgörs av klosettvatten samt bad-, disk- och tvättvatten, industrispillvatten: allt spillvatten som släpps ut från områden som används för kommersiell eller industriell verksamhet och som inte är hushållsspillvatten eller dagvatten, kustvatten: vatten utanför lågvattenlinjen eller en flodmynnings yttre gräns, kväveretention: en naturlig process i sjöar och vattendrag där utsläppt kväve omvandlas till kvävgas, ledningsnät: ett system av tunnlar, ledningar, pumpstationer, utjämningsmagasin m.m. för uppsamling och transport av avloppsvatten från tätbebyggelse, likvärdig metod: provningsmetod som ger motsvarande resultatnivå och repeterbarhet som den i föreskriften angivna metoden, (

text: NFS 2022:6

text: ) pe: 1 pe (personekvivalent) motsvarar den mängd nedbrytbart organiskt material som har en biokemisk syrgasförbrukning på 70 gram löst syre per dygn under sju dygn (BOD7), motsvarande 60 gram löst syre per dygn under fem dygn (BOD5), (

text: NFS 2022:6

text: ) sekundär rening: en process för rening av avloppsvatten från tätbebyggelse som innebär biologisk rening med sekundärsedimentering eller någon annan process som uppfyller de begränsningsvärden som anges i 8 § tabell 1 och 2, och (

text: NFS 2022:6

text: ) veckoprov: prov på avloppsvatten som beretts genom att sju dygnsprover eller fyra dygnsprover och ett helgprov, tagna under en vecka, och som blandas i proportion till den avloppsvattenvolym som har släppts ut under respektive dygn eller helg. (

text: NFS 2022:6

text: Utformning och drift av avloppsreningsanläggning

text: De avloppsreningsanläggningar som byggs för att uppfylla kraven i 5 och 8 §§ samt 6 och 9 §§ ska utformas, byggas, drivas och underhållas så att de fungerar tillfredsställande under alla normala lokala klimatförhållanden. Vid utformningen av anläggningarna ska årstidsberoende variationer i belastningen beaktas. Utsläppspunkterna ska väljas så att påverkan på recipienten begränsas i största möjliga utsträckning.

text: Industrispillvatten som leds till en avloppsreningsanläggning ska ha under-

text: NFS 2016:6

text: gått sådan rening som krävs för att säkerställa dels att driften av avloppsreningsanläggningen och behandlingen av avloppsslam inte störs, dels att slammet kan omhändertas på ett säkert och miljömässigt godtagbart sätt.

text: Rening av avloppsvatten

text: Avloppsvatten från tätbebyggelse ska genomgå sekundär rening 1. om belastningen från tätbebyggelsen är 2 000 pe eller mer, om utsläppet sker i sötvatten eller flodmynning, och 2. om belastningen från tätbebyggelsen är 10 000 pe eller mer, om utsläppet sker i kustvattenområde. (

text: NFS 2022:6

text: Utöver sekundär rening ska de begränsningsvärden för kväve som anges i 9 § tabell 3 a gälla för avloppsvatten som släpps ut från 1. tätbebyggelse med en belastning från 10 000 pe eller mer och utsläppet sker i kustvattenområdet från norska gränsen till och med Norrtälje kommun samt kustvattnet runt Öland och Gotland, och 2. tätbebyggelse med en belastning från 10 000 pe eller mer och utsläppet sker i avrinningsområden med avrinning till kustvattenområdet från norska gränsen till och med Norrtälje kommun samt kustvattnet runt Öland och Gotland. (

text: NFS 2022:6

text: Utöver sekundär rening ska de begränsningsvärden för fosfor som anges i 9 § tabell 3 b gälla för avloppsvatten som släpps ut från tätbebyggelse med en belastning från 10 000 pe eller mer. (

text: NFS 2022:6

text: Belastningen från tätbebyggelse uttryckt i pe enligt 5, 6 och 6 a §§ avser den belastning som beräknas uppkomma i tätbebyggelsen, räknat som maximal genomsnittlig veckobelastning under ett år, vilket motsvarar en genomsnittlig dygnsbelastning under den normalt högst belastade veckan under året. Beräkningen ska inte inkludera förhöjd belastning som uppkommer vid exceptionella förhållanden såsom kraftig nederbörd. (

text: NFS 2022:6

text: För sådant avloppsvatten som ska genomgå sekundär rening ska begränsningsvärdena i tabell 1 och tabell 2 följas. För begränsningsvärdena gäller att något av kraven på högsta koncentration som årsmedelvärde, högsta koncentration per mättillfälle eller minsta procentuella reduktion per mättillfälle ska följas. Parametern COD får ersättas av parametrarna totalt organiskt kol (TOC) eller total syreförbrukning (TOD), om ett bestämt förhållande kan fastslås mellan COD och ersättningsparametern. (

text: NFS 2022:6

text: NFS 2016:6

text: Tabell 1: Biokemisk syreförbrukning mätt som BOD7

text: Belastning från tätbebyggelse Begränsningsvärde

text: 15 mg/l som årsmedelvärde ≥ 2 000 pe vid utsläpp till sötvatten eller flodmynning 29 mg/l per mättillfälle

text: eller 70 % reduktion per mättillfälle. Reduktion avser minskningen av mängd BOD7 ≥ 10 000 pe vid utsläpp till kustmellan inkommande och utgående bevattenområde handlat avloppsvatten.

text: NFS 2022:6

text: Tabell 2. Kemisk syrgasförbrukning mätt som COD

text: 70 mg/l som årsmedelvärde ≥ 2 000 pe vid utsläpp till sötvatten eller flodmynning 125 mg/l per mättillfälle

text: eller 75 % reduktion per mättillfälle. Reduktion avser minskningen av mängd COD ≥ 10 000 pe vid utsläpp till kustmellan inkommande och utgående vattenområde behandlat avloppsvatten.

text: NFS 2022:6

text: Begränsningsvärden för avloppsvattenutsläpp anges för 1. totalkväve i tabell 3 a, och 2. totalfosfor i tabell 3 b. För begränsningsvärdena gäller att kraven på högsta koncentration eller minsta procentuella reduktion ska följas. (

text: NFS 2022:6

text: Tabell 3 a. Totalkväve (N-tot)

text: ≥10 000–100 000 pe 15 mg/l som årsmedelvärde >100 000 pe 10 mg/l som årsmedelvärde ≥10 000 pe 70 % reduktion som årsmedelvärde. Reduktion avser minskningen av mängd totalkväve mellan inkommande och utgående behandlat avloppsvatten. I reduktionen får inräknas kväveretention innan utsläppet når kustvattenområdet från norska gränsen till och med Norrtälje kommun.

text: NFS 2022:6

text: Tabell 3 b. Totalfosfor (P-tot)

text: NFS 2016:6

text: ≥10 000–100 000 pe 2 mg/l som årsmedelvärde >100 000 pe 1 mg/l som årsmedelvärde ≥10 000 pe 80 % reduktion som årsmedelvärde. Reduktion avser minskningen av mängd totalfosfor mellan inkommande och utgående behandlat avloppsvatten.

text: NFS 2022:6

text: Kontroll

text: De avloppsreningsanläggningar som omfattas av dessa föreskrifter ska vara utformade så att representativa prover kan tas på bräddat vatten, inkommande vatten och på det renade vattnet före utsläpp i recipienten. Provtagning och flödesmätning ska ske så att uttagna prover blir representativa för det avloppsvatten som ska kontrolleras. Utsläppen ska beräknas genom flödesviktning. Provtagning av utgående behandlat avloppsvatten ska ske efter sista behandlingssteget och före eventuell desinficering.

text: För utsläpp av behandlat utgående avloppsvatten från avloppsreningsanläggning med anslutning från 10 000 pe eller mer ska kontroll ske genom kontinuerlig mätning och registrering av flöde samt flödesproportionell provtagning. Motsvarande kontrollkrav gäller för bräddat avloppsvatten i eller vid avloppsreningsanläggningen. För utsläpp från avloppsreningsanläggning med anslutning från 2 000 pe och upp till 9 999 pe ska a) behandlat utgående avloppsvatten kontrolleras genom kontinuerlig mätning och registrering av flöde samt flödesproportionell provtagning, och b) bräddat avloppsvatten i eller vid avloppsreningsanläggningen kontrolleras avseende bräddningsfrekvens och bräddad volym per dygn genom kontinuerlig mätning och registrering, samt avseende tidsproportionell provtagning där ett delprov tas ut var tionde minut under tiden för bräddningen. För utsläpp från avloppsreningsanläggning med anslutning från 500 pe och upp till 1 999 pe ska a) behandlat utgående avloppsvatten kontrolleras genom kontinuerlig mätning och registrering av flöde samt flödesproportionell provtagning, och b) bräddat avloppsvatten i eller vid avloppsreningsanläggningen kontrolleras avseende bräddningsfrekvens och bräddad volym per dygn genom kontinuerlig mätning och registrering. För utsläpp från avloppsreningsanläggning med anslutning större än 200 pe och upp till 499 pe ska behandlat utgående avloppsvatten kontrolleras genom tidsproportionell provtagning där ett delprov tas ut var tionde minut. För utsläpp från ledningsnät som är allmänna enligt lagen (

text: ) om allmänna vattentjänster hörande till avloppsreningsanläggning med anslutning från 2 000 pe eller mer ska bräddad avloppsvattenvolym bestämmas genom mätning eller beräkning. Tidsproportionell provtagning i stycke 2 och 4 får ersättas med flödesproportionell provtagning. (

text: NFS 2022:6

text: ) 5

text: NFS 2016:6

text: 12 § Vid en avloppsreningsanläggning med en anslutning från 2 000 pe eller mer ska prov tas på inkommande avloppsvatten i enlighet med tabell 4. Vid en avloppsreningsanläggning med en anslutning större än 200 pe ska prov tas på utgående avloppsvatten i enlighet med tabell 5. Vid provtagning under helger får dygnsprov bytas ut mot helgprov. Vid provtagning av totalfosfor får dygnsprov ersättas av veckoprov. Antalet veckoprov ska då uppgå till minst det antal dygnsprov som anges i tabell 4 och 5. Extrema värden för vattenkvalitet ska inte beaktas om värdena beror på särskilda förhållanden såsom kraftig nederbörd. Detta gäller inte vid tillämpning av årsmedelvärden för BOD7 och COD enligt 8 § tabell 1 och 2. (

text: NFS 2022:6

text: Tabell 4: Inkommande avloppsvatten

text: Kontrollparameter Provtyp och provtagningsfrekvens vid avloppsreningsanläggningar med olika anslutning (pe) Ansl. ≥2 000 – 9 999 Ansl. ≥10 000 COD 1 dp/månad 2 dp/månad BOD7 1 dp/månad 2 dp/månad P-tot 1 dp/månad 2 dp/månad N-tot 1 dp/månad 2 dp/månad

text: NFS 2022:6

text: Tabell 5. Utgående behandlat avloppsvatten

text: Kontrollparameter Provtyp och provtagningsfrekvens vid avloppsreningsanläggningar med olika anslutning (pe) Ansl. >200 – 1 999 Ansl. ≥2 000 – 9 999 Ansl. ≥10 000 COD 4 dp/år 2 dp/månad 2 dp/månad BOD7 8 dp/år 2 dp/månad 1 dp/vecka P-tot 8 dp/år 2 dp/månad 1 dp/vecka N-tot 8 dp/år 2 dp/månad 1 dp/vecka NH4-N - - 1 dp/vecka Hg, Cd, Pb, Cu, - - 1 vp/månad Zn, Cr och Ni

text: NFS 2022:6

text: Vid en avloppsreningsanläggning med en anslutning från 2 000 pe eller mer ska prov tas vid varje bräddningstillfälle och så länge som bräddningen varar. Prov ska tas för de kontrollparametrar som gäller för utsläppskontroll av utgående behandlat avloppsvatten utifrån avloppsreningsanläggningens storlek i 12 § tabell 5. (

text: NFS 2022:6

text: Tillsynsmyndigheten får efter ansökan av verksamhetsutövaren i enskilda fall besluta att enstaka prover med extrema värden för vattenkvalitet som beror på analysfel eller felaktig provtagning inte ska ingå i bedömningen av om begränsningsvärde enligt tabell 1, 2, 3 a och 3 b följs. (

text: NFS 2022:6

text: Dygnsprov, helgprov och veckoprov i tabell 4 och 5 ska tas ut under al-

text: NFS 2016:6

text: ternerande dygn respektive veckor, enligt ett på förhand fastlagt provtagningsschema. Provtagningsschemat ska utformas på sådant sätt att kontrollen ger ett resultat som är representativt för utsläppet under året. Krav på att ta ut prov under alternerande veckor gäller inte om ett veckoprov tas ut varje vecka. (

text: NFS 2022:6

text: Provtagningen ska ske i samma, väldefinierade punkt i utflödet respektive inflödet till avloppsreningsanläggningen, för att kontrollera att kraven enligt 5 och 8 §§ samt 6 och 9 §§ uppfylls.

text: För att motverka att prover som ska tas enligt dessa föreskrifter förändras under tiden mellan insamling och analys ska vad som anges i punkt 1–4 iakttas. 1. Vattnet vid provtagningspunkten ska vara helt omblandat och utan skiktningar. 2. Provuppsamlingskärl för avloppsvatten ska under hela provtagningsperioden förvaras i kylskåp med en temperatur mellan 2–8 ºC eller hållas nedkylda på annat lämpligt sätt. 3. Uttagna prover ska konserveras genom syratillsättning eller djupfrysning enligt de metoder som anges i 16 §. 4. Vid transport av vattenprover till laboratorium ska proverna hållas nedkylda med en temperatur mellan 2–8º C. Om proverna konserverats genom frysning ska de hållas frysta. (

text: NFS 2022:6

text: Prover av avloppsvatten ska hanteras och analyseras enligt tillämpliga kriterier i de metoder som anges i andra stycket, eller enligt likvärdiga analysmetoder för aktuell typ av avloppsvatten. Metoder för hantering och analys av avloppsvatten: 1. COD: ISO 15705:2002, utgåva 1. 2. BOD7: SS-EN ISO 5815-1:2019, utgåva 1. 3. P-tot: SS EN ISO 6878:2005, utgåva 1. 4. N-tot: SS EN ISO 11905-1:1998, utgåva 1. 5. NH4 -N: SIS 02 81 34:1976, utgåva 1. 6. För analys och hantering av prover avseende Hg, Cd, Pb, Cu, Zn, Cr och Ni samt suspenderade ämnen ska metoder tillämpas som ger tillfredsställande precision och riktighet. Där så är möjligt ska internationellt vedertagna metoder tillämpas. 7. För konservering får riktlinjer enligt SS-EN ISO 5667-3:2018, utgåva 4 tillämpas. (

text: NFS 2022:6

text: Analys av COD och BOD7 enligt 16 § ska utföras på homogeniserade, osedimenterade och ofiltrerade prov. COD ska analyseras med användning av kaliumdikromat. Analys av utsläpp från dammar avseende COD och BOD7 ska utföras på filtrerade prov. Den totala koncentrationen suspenderade ämnen i det ofiltrerade vattenprovet får dock inte överstiga 150 mg/l. (

text: NFS 2022:6

text: NFS 2016:6

text: 18 § I tabell 6 anges förutsättningarna för att det renade avloppsvattnet ska anses uppfylla kraven 8 § i fråga om koncentration per mättillfälle eller procentuell reduktion per mättillfälle. Av tabellen framgår det största antal mättillfällen då begränsningsvärdena för koncentration får överstigas eller då begränsningsvärdena för procentuell reduktion får understigas. För att följa begränsningsvärden enligt 8 § tabell 1 och 2 som anges i mg/l per mättillfälle, får prover som tagits under normala driftförhållanden inte avvika från värdena med mer än 100 procent. (

text: NFS 2022:6

text: Tabell 6. Största godtagbara antal underkända prov

text: Antal mättillfällen (dygns- eller Största godtagbara antal underhelgprov) under ett år kända prov

text: 4–7 1 8–16 2 17–28 3 29–40 4 41–53 5 54–67 6 68–81 7 82–95 8 96–110 9 111–125 10 126–140 11 141–155 12 156–171 13 172–187 14 188–203 15 204–219 16 220–235 17 236–251 18 252–268 19 269–284 20 285–300 21 301–317 22 318–334 23 335–350 24 351–365 25

text: Underhåll och funktionskontroll av mätutrustning

text: NFS 2016:6

text: Mätutrustningen ska underhållas och kontrolleras regelbundet. I detta ingår att all utrustning för flödesmätning, volymmätning och provtagning ska hållas ren från beläggningar och kontrolleras med avseende på funktion.

text: Vid mätplatsen för flödesmätning i öppna rännor och kanaler ska det finnas en noggrant avvägd fixpunkt eller fast centimeterskala för avläsning av vattennivån i rännan eller kanalen vid kontroll av flödesmätningsutrustningen.

text: Alla underhållsåtgärder och funktionskontroller ska dokumenteras.

text: Rapportering

text: Bestämmelser om rapportering av efterlevnaden av dessa föreskrifter finns i Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: NFS 2016:8

text: ) om miljörapport. (

text: NFS 2022:6

text: Tillsyn

text: Bestämmelser om tillsyn över efterlevnaden av dessa föreskrifter finns i

text: 26 kap.

text: miljöbalken

text: och

text: miljötillsynsförordningen (2011:13)

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl får tillsynsmyndigheten i det enskilda fallet medge undantag från kraven på kontroll i 10–15 och 17–21 §§. Ansökan om undantag ska vara skriftlig. Undantag får inte medges i strid mot vad som följer av Rådets direktiv

text: om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse. ____________

text: Övergångsbestämmelser

text: NFS 2016:6

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2017, då Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: SNFS 1990:14

text: ) om kontroll av utsläpp till vatten- och markrecipient från anläggningar för behandling av avloppsvatten från tätbebyggelse och Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: SNFS 1994:7

text: ) om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse upphör att gälla.

text: NFS 2022:6

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2023. 2. Fram till och med den 31 december 2023 får dygnsprov ersättas med veckoprov vid provtagning av COD enligt tabell 4 och 5.

title: Föreskrifter om ändring av föreskrifter (NFS 2022:6) om ändring av Naturvårdsverkets föreskrifter (NFS 2016:6) om rening och kontroll av utsläpp av avloppsvatten från tätbebyggelse

text: I dessa föreskrifter avses med anslutning: tillståndsgiven eller anmäld belastning till avloppsreningsanläggning uttryckt i pe, avloppsreningsanläggning: anläggning för behandling av avloppsvatten från tätbebyggelse, avloppsslam: sedimenterat slam, behandlat eller obehandlat, från avloppsreningsanläggning, avloppsvatten från tätbebyggelse: hushållsspillvatten eller en blandning av hushållsspillvatten och industrispillvatten eller dag-, tak- och dräneringsvatten som uppsamlas i ledningsnät, blandprov: prov på avloppsvatten som bereds av ett antal delprov, BOD7: mått på lätt nedbrytbart organiskt material som analyseras som biokemisk syrgasförbrukning under sju dagar (mg/l O2), motsvarande värdet för BOD5 multiplicerat med 1,17, bräddat avloppsvatten: orenat eller ofullständigt renat avloppsvatten som släpps ut från ledningsnät eller avloppreningsanläggning och som inte leds via den provtagningspunkt som används för behandlat utgående avloppsvatten och som därför omfattas av kraven på kontroll i 11 och 12 §§, dagvatten: nederbördsvatten, dvs. regn- eller smältvatten, som inte tränger ned i marken utan avrinner på markytan, dygnsprov: blandprov som beretts genom provtagning under ett dygn eller vid kontroll av bräddat avloppsvatten den del av dygnet som bräddningen varar, flodmynning: övergångsområdet mellan sötvatten och kustvatten i en flods utlopp,

text: ), i lydelsen enligt

text: flödesproportionell provtagning: provtagning av blandprover, bestående av ett antal delprover, som tas på ett sådant sätt att de enskilda blandprovens volym är proportionell mot vattenflödet under respektive provtagningsperiod, helgprov: blandprov som beretts genom provtagning under en helg, dvs. normalt från fredag till måndag morgon, hushållsspillvatten: spillvatten från bostäder och serviceinrättningar, vilket till övervägande del utgörs av klosettvatten samt bad-, disk- och tvättvatten, industrispillvatten: allt spillvatten som släpps ut från områden som används för kommersiell eller industriell verksamhet och som inte är hushållsspillvatten eller dagvatten, kustvatten: vatten utanför lågvattenlinjen eller en flodmynnings yttre gräns, kväveretention: en naturlig process i sjöar och vattendrag där utsläppt kväve omvandlas till kvävgas, ledningsnät: ett system av tunnlar, ledningar, pumpstationer, utjämningsmagasin m.m. för uppsamling och transport av avloppsvatten från tätbebyggelse, likvärdig metod: provningsmetod som ger motsvarande resultatnivå och repeterbarhet som den i föreskriften angivna metoden, pe: 1 pe (personekvivalent) motsvarar den mängd nedbrytbart organiskt material som har en biokemisk syrgasförbrukning på 70 gram löst syre per dygn under sju dygn (BOD7), motsvarande 60 gram löst syre per dygn under fem dygn (BOD5), sekundär rening: en process för rening av avloppsvatten från tätbebyggelse som innebär biologisk rening med sekundärsedimentering eller någon annan process som uppfyller de begränsningsvärden som anges i 8 § tabell 1 och 2, och veckoprov: prov på avloppsvatten som beretts genom att sju dygnsprover eller fyra dygnsprover och ett helgprov, tagna under en vecka, och som blandas i proportion till den avloppsvattenvolym som har släppts ut under respektive dygn eller helg.

text: Naturvårdsverket

text: KERSTIN CEDERLÖF

text: Karin Dunér

text: (Avdelningen för planering, prövning och tillsyn)


title: Naturvårdsverkets föreskrifter om bestämmande av förpackningsavgifter med hänsyn till materialåtervinningsbarhet

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om hur en producentansvarsorganisation ska ta hänsyn till en förpacknings materialåtervinningsbarhet vid beräkning av den förpackningsavgift som en producent ska betala till en producentansvarsorganisation enligt

text: 5 kap. 6 § förordningen (2022:1274)

text: om producentansvar för förpackningar. Dessa föreskrifter ska inte tillämpas på producentansvarsorganisationer som driver ett retursystem.

text: Definitioner

text: Termer och begrepp som används i dessa föreskrifter har samma betydelse som i

text: 15 kap.

text: miljöbalken

text: och i förordningen (

text: ) om producentansvar för förpackningar.

text: I dessa föreskrifter avses med plast detsamma som i

text: 4 § förordningen (2021:996)

text: om engångsprodukter.

text: I dessa föreskrifter avses med kompositförpackning en förpackning med två eller flera skikt av olika material som inte kan separeras för hand och som utgör en integrerad enhet, bestående av en inre behållare och ett yttre hölje, som fylls, lagras, transporteras och töms som sådan.

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008

text: om avfall och om upphävande av vissa direktiv, i lydelsen enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/851

text: . Se även Europaparlamentets och rådets direktiv av den 9 september 2015 om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster.

text: materialåtervinningsbarhet

text: När en producentansvarsorganisation beräknar den förpackningsavgift som en producent ska betala till en producentansvarsorganisation enligt

text: 5 kap. 6 § förordningen (2022:1274)

text: om producentansvar för förpackningar ska hänsyn tas till förpackningens materialåtervinningsbarhet utifrån vad som anges i 7–8 §§.

text: I de fall en förpackning är avsedd att efter användning delas upp och sorteras i olika material ska varje del bedömas utifrån sitt respektive materialslag.

text: Förpackningar av papper och kartong

text: En producentansvarsorganisation ska ta ut en högre ersättning från en producent av pappers- och kartongförpackningar i de fall då förpackningen är en kompositförpackning. Trots vad som sägs i första stycket ska inte en högre ersättning tas ut i de fall mindre än fem procent av förpackningens totala massa består av annat material än papper.

text: Förpackningar av plast

text: En producentansvarsorganisation ska ta ut en högre ersättning från en producent av plastförpackningar i de fall då förpackningen har sådana egenskaper eller beståndsdelar som påverkar dess materialåtervinningsbarhet enligt någon eller några av de punkter som anges i 1–5. 1. Förpackningen kan endast materialåtervinnas genom kompostering. 2. Förpackningen består av sådan infärgad svart plast som försvårar optisk materialidentifiering. 3. Förpackningen är en kompositförpackning och mer än fem procent av förpackningens totala massa består av annat material än plast. 4. Förpackningen har två eller flera skikt av olika plastpolymerer och mer än fem procent av förpackningens totala massa består av en eller flera olika plastpolymerer. 5. Förpackningen innehåller mer än fem procent fyllnadsmaterial, beräknat utifrån förpackningens totala massa.

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 5 januari 2023. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången den 1 januari 2024.

text: Naturvårdsverket

text: BJÖRN RISINGER

text: Ingela Hiltula

text: (Kretsloppsavdelningen)


title: Naturvårdsverkets föreskrifter om bestämmande av ersättning för elutrustning med hänsyn till innehåll av farliga ämnen

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser som en producentansvarsorganisation ska ta hänsyn till när den beräknar den ersättning som en producent ska betala till organisationen enligt

text: 46 § förordningen (2022:1276)

text: om producentansvar för elutrustning.

text: Definitioner

text: 15 kap.

text: miljöbalken

text: och i förordningen (

text: ) om producentansvar för elutrustning.

text: I dessa föreskrifter avses med förordning

text: (EG) nr 1907/2006

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006

text: om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv

text: och upphävande av

text: rådets förordning (EEG) nr 793/93

text: och

text: kommissionens förordning (EG) nr 1488/94

text: samt

text: rådets direktiv 76/769/EEG

text: och

text: kommissionens direktiv 91/155/EEG

text: och

text: I dessa föreskrifter avses med vara detsamma som i artikel 3.3 förordning

text: (EG) nr 1907/2006

text: om avfall och om upphävande av vissa direktiv, i lydelsen enligt Europaparlamentets

text: direktiv (EU) 2018/851

text: . Se även

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015

text: om informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster.

text: När en producentansvarsorganisation beräknar den differentierade ersättningen som en producent ska betala till en producentansvarsorganisation enligt

text: 46 § förordningen (2022:1276)

text: om producentansvar för elutrustning, ska det ske utifrån varje kategori för elutrustning som anges i 21 § förordningen om producentansvar för elutrustning. Om möjligt ska producentansvarsorganisationen dela upp de kategorier som avses i första stycket i flera underkategorier. Producentansvarsorganisationen ska beräkna ersättningen för varje kategori eller underkategori i enlighet med vad som anges i 6 §.

text: Ersättning med hänsyn till elutrustningens innehåll av farliga ämnen

text: En producentansvarsorganisation ska ta ut en högre ersättning från en producent vars elutrustning 1. innehåller ett eller flera ämnen vilka uppfyller kriterierna i

text: artikel 57 i förordning (EG) nr 1907/2006

text: , 2. om ämnet identifieras enligt

text: artikel 59.1 i förordning (EG) nr 1907/2006

text: , och 3. ämnet förekommer i en koncentration över 0,1 viktprocent i en eller flera varor som ingår i elutrustningen. För producenter vars elutrustning omfattas av lagen (

text: ) om skatt på kemikalier i viss elektronik ska undantag från

text: första stycket

text: göras, om producentens elutrustning och de ämnen som elutrustningen innehåller, omfattas av

text: första stycket

text: , men samtliga av dessa ämnen i elutrustningen också är sådana brom-, klor-, eller fosforföreningar som inte ger rätt till avdrag för skatt enligt

text: 6 §§

text: lagen om skatt på kemikalier i viss elektronik.

text: Naturvårdsverket

text: BJÖRN RISINGER

text: Ingela Hiltula

text: (Kretsloppsavdelningen)


title: Föreskrifter om transport av avfall

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om 1. att anmälningsplikt ska gälla i stället för tillståndsplikt enligt

text: 5 kap. 1 § avfallsförordningen (2020:614)

text: för vissa transporter av avfall, 2. undantag från anmälningsplikten enligt

text: 5 kap. 7 § avfallsförordningen

text: för vissa transporter av avfall som uppkommit i eller i samband med en yrkesmässig verksamhet, och 3. hur transportdokument enligt

text: 6 kap. 19 § avfallsförordningen

text: ska utformas.

text: Definitioner

text: Termer och begrepp som används i dessa föreskrifter har samma betydelse som i

text: miljöbalken

text: och

text: avfallsförordningen (2020:614)

text: Undantag från tillståndsplikt för transporter av icke-farligt avfall

text: Yrkesmässig transport av enbart icke-farligt avfall i en mängd som understiger 10 ton eller 50 kubikmeter under ett kalenderår och 1 ton eller 5 kubikmeter vid en enskild transport ska anmälas till länsstyrelsen. För sådana transporter krävs inte tillstånd enligt

text: 5 kap. 1 § 1 avfallsförordningen (2020:614)

text: Transport av enbart icke-farligt avfall som har uppkommit i eller i samband med en yrkesmässig verksamhet i mängder som överstiger 10 ton eller 50 kubikmeter under ett kalenderår ska anmälas till länsstyrelsen. För sådana transporter krävs inte tillstånd enligt

text: 5 kap. 1 § 2 a avfallsförordningen (2020:614)

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG

text: av den 19 november om avfall och om upphävande av vissa direktiv, i lydelsen enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/851

text: En anmälan enligt 3 eller 4 §§ ska göras till länsstyrelsen i det län där 1. sökandens verksamhet har sitt säte, eller 2. sökanden bedriver den huvudsakliga delen av sin verksamhet. Om sökandens verksamhet har sitt säte utomlands och sökanden bedriver den huvudsakliga delen av sin verksamhet utomlands, ska anmälan göras till länsstyrelsen i något av de län där avfallet hämtas eller lämnas.

text: Undantag från anmälningsplikt för transporter av farligt avfall

text: Undantag från anmälningsplikt enligt

text: 5 kap. 7 § avfallsförordningen (2020:614)

text: gäller för transport av farligt avfall som uppkommit i eller i samband med yrkesmässig verksamhet om 1. transporter av avfall inte är normalt och regelbundet förekommande i verksamheten, 2. mängden transporterat farligt avfall under ett kalenderår inte överskrider 100 kilogram eller 100 liter, och 3. det avfall som transporteras inte omfattas av tillståndsplikt enligt 5 kap. 1 § 2 c eller d

text: avfallsförordningen

text: Transportdokument

text: I

text: 6 kap. 19 § avfallsförordningen (2020:614)

text: anges att transporter av farligt avfall inom Sverige ska åtföljas av ett transportdokument och vilka uppgifter dokumentet ska innehålla.

text: I ett transportdokument som ska upprättas enligt

text: ska uppgift om 1. avfallstyp anges med den avfallskod i bilaga 3 till

text: avfallsförordningen

text: som bäst beskriver avfallet, utifrån den klassificering av avfallet som ska göras i enlighet med

text: 2 kap.

text: avfallsförordningen

text: , 2. transportör, lämnare och mottagare, när sådana finns, anges med namn, postadress och person- eller organisationsnummer eller, om sådant inte finns, verksamhetsutövarens nationella eller europeiska skatteregistreringsnummer, 3. datum anges för när transporten påbörjas, och 4. plats anges med adress eller, om sådan inte kan anges, koordinater.

text: I ett transportdokument som upprättas enligt

text: får lämnaren anges som okänd om 1. avfallet ska transporteras bort från en olycksplats, nedskräpad plats eller liknande, 2. uppgift saknas om lämnare eller om hur avfallet uppkommit, och 3. det framgår av transportdokumentet att förutsättningarna enligt 1 och 2 är uppfyllda. Ett transportdokument där lämnare anges som okänd enligt första stycket ska i övrigt innehålla uppgifter enligt

text: 6 kap. 19 § andra stycket avfallsförordningen

text: och anvisningarna i 8 § dessa föreskrifter. Uppgifter om avfallstyp och avfallets vikt får dock grundas på uppskattningar om det inte finns förutsättningar att klassificera avfallet eller beräkna vikten på den plats där avfallet hämtas.

text: Ett transportdokument som enligt

text: 6 kap. 19 § första stycket 2 avfallsförordningen (2020:614)

text: ska tas fram av den som i yrkesmässig verksamhet transporterar avfall som har lämnats av hushåll får, i stället för vad som anges i 6 kap. 19 § andra stycket, innehålla uppgifter om 1. de typer av separat insamlat farligt avfall från hushåll som omfattas av transportörens uppdrag, 2. eventuella mängdgränser för transporten, 3. datum för transporten, 4. den kommun där avfallet hämtas upp som ursprunglig plats från vilken avfallet transporteras, 5. den plats som avfallet transporteras till, 6. transportör, och 7. mottagare. För uppgifter enligt första stycket 1 och 5–7 gäller anvisningarna i 8 §.

text: Övergångsbestämmelser

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 maj 2022. 2. Bestämmelserna i 3 och 4 §§ tillämpas första gången från och med den 1 september 2022. 3. Följande gäller för transporter av avfall som avses i

text: 5 kap.

text: och

text: 7 §§

text: avfallsförordningen (2020:614)

text: och som genom dessa föreskrifter inte längre omfattas av undantag från tillstånds- eller anmälningsplikt. Sådana transporter får fortsätta till och med den 31 augusti 2022. Därefter får sådana transporter utföras endast om den som transporterar avfallet senast den 31 juli 2022 lämnat in en ansökan om tillstånd eller en anmälan till länsstyrelsen, i enlighet med vad som krävs för den aktuella transportverksamheten, och länsstyrelsen inte beslutar något annat.

text: Naturvårdsverket

text: BJÖRN RISINGER

text: Ingela Hiltula

text: (Samhällsavdelningen)


title: Förordning om upphävande av Naturvårdsverkets föreskrifter (NFS 2005:3) om transport av avfall

text: 1. Denna förordning ska kungöras i Naturvårdsverkets författningssamling (NFS). 2. Förordningen träder i kraft den 1 maj 2022. På regeringens vägnar ANNIKA STRANDHÄLL

text: Maria Jonsson

text: (Miljödepartementet)


title: Naturvårdsverkets föreskrifter om förvaltning av stora rovdjur

text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om 1. hur myndigheternas arbete inom förvaltningen av stora rovdjur ska bedrivas, och 2. länsstyrelsens beslut om licensjakt på björn, varg, järv och lo.

text: Termer och begrepp som används i dessa föreskrifter har samma betydelse som i

text: jaktförordningen (1987:905)

text: och förordningen (

text: ) om förvaltning av björn, varg, järv, lo och kungsörn. Begreppet odlingsgränsen har samma innebörd som i

text: rennäringslagen (1971:437)

text: Av

text: 3 § förordningen (2009:1263)

text: om förvaltning av björn, varg, järv, lo och kungsörn följer att det för varje rovdjursförvaltningsområde ska finnas ett samverkansråd för samverkan mellan länsstyrelserna inom rovdjursförvaltningsområdet i frågor om förvaltning av de stora rovdjuren. Av bestämmelsen framgår att samverkansråden också ska samverka med varandra i sådana frågor. Av

text: 4 § samma förordning

text: följer att varken länsstyrelsernas eller samverkansrådens förslag på miniminivåer för förekomst av björn, varg, järv och lo får innebära att upprätthållande av en gynnsam bevarandestatus för arterna i deras naturliga utbredningsområden försvåras.

text: I dessa föreskrifter avses med

text: Genetiskt viktig varg En invandrad varg av östligt ursprung eller första generationens avkomma till sådan varg. Påskjutning När skott har avlossats mot en björn, varg, järv eller lo med avsikt att fälla denna och det inte kan uteslutas att djuret är träffat. Åtel Material eller föda som iordningställts eller placerats i syfte att locka till sig vilt. Vilt som dött av annan orsak än jakt och ligger kvar på den plats där det fallit är inte att betrakta som åtel. Åteljakt Jakt som bedrivs med hjälp av åtel. 1

text: Representation och arbetsformer i samverkansrådet

text: Landshövdingen, eller den landshövdingen utser, ska representera länsstyrelsen i samverkansrådet. Sametinget utser den som ska representera Sametinget. Samverkansrådets ledamöter utses för en period om högst två år i taget. Om det finns särskilda skäl ska samverkansrådet anlita sakkunniga med kunskap om de särskilda förutsättningar för viltförvaltningen som råder i rovdjursförvaltningsområdet.

text: Sammanträden ska hållas i samverkansrådet vid minst två tillfällen per år. Länsstyrelserna turas om att svara för ordförandeskapet i samverkansrådet. Ordförandeskapet löper under två års tid och alternerar i den ordning som samverkansrådet beslutar.

text: Förslag om miniminivåer

text: På begäran av Naturvårdsverket ska samverkansrådet lämna förslag till de miniminivåer som anges i

text: 4 § förordningen (2009:1263)

text: Rovdjursförvaltningsplaner

text: Länsstyrelsens rovdjursförvaltningsplan enligt

text: 7 § förordningen (2009:1263)

text: om förvaltning av björn, varg, järv, lo och kungsörn ska gälla i högst sex år och beskriva målsättningar och riktlinjer för länsstyrelsens förvaltningsarbete. Målsättningarna i länsstyrelsens rovdjursförvaltningsplan ska överensstämma med målsättningar i nationella förvaltningsplaner.

type: kapitel

text: 3 kap. Licensjaktens inriktning

text: Arter som berörs och djur som får fällas

text: Länsstyrelsens ska inför beslut om licensjakt undersöka möjligheterna att helt eller delvis rikta jakten till områden där det finns en förhöjd risk att rovdjursförekomst allvarligt försvårar hållande av tamdjur eller där det behövs för att på annat sätt främja samexistens mellan människor och stora rovdjur. Länsstyrelsens beslut om licensjakt ska innehålla en redogörelse av vilka avvägningar som gjorts vid val av jaktområden.

text: Länsstyrelsens beslut om licensjakt på varg får inte omfatta område med stationär förekomst av genetiskt viktig varg. Av länsstyrelsens beslut ska framgå 1. att jakten kommer att avlysas i områden där förekomst av genetiskt viktig varg upptäckts efter att beslutet om jakt har fattats, och 2. att beslutet då kan komma att ändras med stöd av

text: 23 f § jaktförordningen (1987:905)

text: Länsstyrelsens beslut om licensjakt på björn ska inte omfatta björnhona som följs av en eller flera ungar eller ungar som följer björnhona oavsett ungarnas antal och ålder.

text: Åteljakt på björn

text: Länsstyrelsens beslut om licensjakt på björn får föreskriva att jakt får bedrivas med hjälp av åtel. Vid sådan jakt gäller bestämmelserna i 2–5 §§. Upplysning om dessa bestämmelser och deras innehåll ska i sådant fall framgå av länsstyrelsens beslut.

text: Jakträttshavaren ska senast en månad innan licensjakten på björn påbörjas anmäla åtelns position till länsstyrelsen i det län där åteln är belägen. Vilket material eller vilken föda som kommer att användas som lockmedel ska uppges vid en sådan anmälan.

text: Vid licensjakt på björn med hjälp av åtel får åtel etableras tidigast den 15 juli. Senast tio dagar efter att jakten avlysts i området ska åteln vara bortplockad och åtelplatsen återställd till ett sådant skick att björnar inte förväntas lockas dit.

text: Vid licensjakt på björn med hjälp av åtel ska 1. avståndet från åteln till närmaste permanent bebodda hus, till fritidshus som har sophämtning och till permanent anlagd och skyltad campingplats vara minst 2 000 meter, 2. avståndet från åteln till väg vara minst 200 meter, och 3. avståndet från åteln till permanent uppmarkerad vandringsled vara minst 500 meter.

text: Vid licensjakt på björn med hjälp av åtel ska jakträttshavaren kontakta personer som under den tid åteln är etablerad bor inom 2 000 meter från åteln och upplysa dessa personer om åtelverksamheten.

text: Hundanvändning

text: Länsstyrelsens beslut om licensjakt ska föreskriva att 1. högst två hundar som ställer eller förföljer en och samma björn, lo eller järv får användas samtidigt, 2. högst tre hundar som ställer eller förföljer en och samma varg får användas samtidigt, och att 3. hundar får inte bytas under jakt på ett och samma djur under en och samma dag.

text: 5 Kap. Jakttider

text: Länsstyrelsens beslut om licensjakt på björn ska gälla minst 30 dagar inom perioden från den 21 augusti till den 15 oktober. I de delar av Norrbottens län som ligger väster om odlingsgränsen ska länsstyrelsens beslut om licensjakt gälla minst 20 dagar inom perioden från den 21 augusti till den 30 september.

text: Länsstyrelsens beslut om licensjakt på varg ska gälla hela perioden från den 2 januari till och med den 15 februari.

text: Länsstyrelsen beslut om licensjakt på järv ska gälla hela perioden från den 1 oktober till den 31 december.

text: Länsstyrelsens beslut om licensjakt på lo i norra rovdjursförvaltningsområdet ska gälla hela perioden från den 1 mars till den 15 april. I övriga delar av landet ska länsstyrelsens beslut om licensjakt på lo gälla hela perioden från den 1 mars till den 31 mars.

text: 6 Kap. Villkor och kontroll

text: Villkor

text: Länsstyrelsens beslut om licensjakt ska föreskriva att den som jagar ska informera sig minst en gång i timmen om hur många djur som återstår av tilldelningen i det område där jakten bedrivs.

text: Länsstyrelsens beslut om licensjakt på björn, varg, järv eller lo ska föreskriva följande: 1. Den som har påskjutit ett djur ska ansvara för att skottplatsundersökning genomförs för att ta reda på om djuret är skadat eller inte. Spår på skott- och fallplats får inte förstöras. 2. Eftersök ska, om inte skottplatsundersökningen eller andra omständigheter visar att djuret är oskadat, genomföras fram till dess att a) djuret påträffats dött, b) djuret påträffats skadat och avlivats, eller c) djuret inte kan anträffas. 3. Den som har påskjutit ett djur ska på begäran visa skottplatsen för länsstyrelsen. 4. Den som har påskjutit ett djur ska redovisa till länsstyrelsen hur skottplatsundersökning och eftersök genomförts samt dokumentera dessa åtgärder på det sätt som Naturvårdsverket anvisar. 5. Om en skadeskjuten varg inte har anträffats ska tillgängligt material såsom blod, hår eller spillning från den skadade vargen samlas in enligt besiktningspersonens instruktioner för DNA-analys.

text: Länsstyrelsen ska i sitt beslut erinra om den skyldighet som följer av

text: 28 § jaktlagen (1987:259)

text: för jägaren att om vilt har skadats vid jakt snarast vidta de åtgärder som behövs för att djuret ska kunna spåras upp och avlivas. Länsstyrelsens beslut om licensjakt på varg eller järv ska föreskriva följande. När en varg eller järv har påskjutits och djuret inte blivit kvar på platsen, får endast jakt som syftar till att fälla det påskjutna djuret bedrivas inom det aktuella jaktområdet. Licensjakten på andra djur får återupptas i sådant jaktområde först efter medgivande från länsstyrelsen.

text: Länsstyrelsens beslut om licensjakt på björn, varg, järv eller lo ska föreskriva följande: 1. Påskjutet djur ska avräknas det tillåtna antal djur som får fällas, såvida inte skottplatsundersökningen eller andra omständigheter visar att det är uteslutet att djuret skadats eller det på annat sätt vid fältkontroll kan fastställas att djuret inte skadats.

text: 2. Fällt eller påskjutet djur som ska avräknas enligt punkt 1 ska avräknas licenstilldelningen i det län där det först påsköts. 3. Licensjakt får inte bedrivas senare än en timme efter att länsstyrelsen har avlyst jakten eller efter den tidigare tidpunkt då det har blivit känt för jägaren att jakten är avlyst eller att samtliga tilldelade djur har fällts. 4. Fälls djur med stöd av andra beslut eller bestämmelser eller dödas av andra orsaker under den tid då licensjakt är tillåten i det aktuella länet ska dessa djur inte avräknas från licenstilldelningen.

text: Länsstyrelsens beslut om licensjakt på björn, varg, järv eller lo ska upplysa om 1. att jakten kommer att avlysas då det totala antalet djur fällts eller påskjutits och avräknats inom ett län eller del av län eller om jakttiden löpt ut, och 2. hur information om avlysningen kommer att ske.

text: Kontroll

text: Länsstyrelsens beslut om licensjakt på björn, varg, järv eller lo ska föreskriva att 1. länsstyrelsen ska ges möjlighet att besiktiga fällda djur, 2. att skytten inom ett dygn från det att djuret fällts ska kunna visa alla delar av djuret för länsstyrelsen, och att 3. skytten på begäran ska visa skottplats och fallplats för länsstyrelsen. Vid besiktning av det fällda djuret ska skytten tillsammans med länsstyrelsen märka djuret och dokumentera besiktningen på det sätt som Naturvårdsverket anvisar.

text: Av länsstyrelsens beslut om licensjakt ska det framgå vilken provtagning som ska genomföras på fällt djur.

text: Av länsstyrelsens beslut om licensjakt ska det framgå vilka uppgifter som ska återrapporteras till länsstyrelsen och hur de ska återrapporteras.

text: 7 kap. Övriga bestämmelser

text: Naturvårdsverket får i det enskilda fallet medge undantag från dessa föreskrifter.

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 november 2022. 2. Genom dessa föreskrifter upphävs a) Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: NFS 2010:1

text: ) om förvaltning av björn, varg, järv, lo och kungsörn, b) Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: NFS 2010:15

text: ) för länsstyrelsens beslut om licensjakt efter lo, c) Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: NFS 2014:24

text: ) för länsstyrelsens beslut om licensjakt efter varg, och

text: d) Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: NFS 2010:7

text: ) för länsstyrelsens beslut om licensjakt efter björn. 3. Äldre föreskrifter gäller fortfarande vid ändring av beslut om licensjakt på varg som fattats före ikraftträdandet.

text: Naturvårdsverket

text: BJÖRN RISINGER

text: Gunilla Skotnicka Ewing

text: (Naturavdelningen)