title: Riksdagsdirektörens föreskrift om ändring i riksdagsdirektörens föreskrift (RFS 2018:7) om betalkort för anställda vid Riksdagsförvaltningen

text: Riksdagsförvaltningen får tillhandahålla betalkort som tjänstekort med individuell fakturering eller företagskort. Ett tjänstekort med individuell fakturering utfärdas med beloppsbegränsning. Ett företagskort utfärdas med eller utan beloppsbegränsning. Förvaltningen får tillhandahålla ett företagskort med beloppsbegränsning i form av ett virtuellt kort.

text: Användning av betalkort

text: Användning av tjänstekort med individuell fakturering

text: Ett tjänstekort med individuell fakturering får användas för att betala sådana utgifter i tjänsten som Riksdagsförvaltningen har betalningsansvar för. Ett sådant kort får i undantagsfall också användas för att betala mindre, privata utgifter om dessa utgifter endast med svårighet kan särskiljas från utgifter i tjänsten. Den anställde får göra kontantuttag med ett tjänstekort med individuell fakturering för att betala sådana utgifter i tjänsten som Riksdagsförvaltningen har betalningsansvar för.

text: Ett tjänstekort med individuell fakturering får bara användas på internet om en reservering, bokning eller betalning inte kan göras på något annat sätt.

text: Användning av företagskort

text: Ett företagskort med beloppsbegränsning får användas för att betala sådana löpande och återkommande utgifter i tjänsten som förvaltningen har betalningsansvar för. Ett sådant företagskort får i undantagsfall användas för sådana utgifter som avses i 7 § eller på resa med en eller flera riksdagsledamöter. Den anställde får göra kontantuttag med ett företagskort med beloppsbegränsning för att betala sådana utgifter som avses i första stycket.

text: Den anställde får i undantagsfall använda ett företagskort för att betala mindre, privata utgifter om dessa utgifter endast med svårighet kan särskiljas från utgifter i tjänsten. Sådana privata utgifter ska regleras omedelbart efter avslutad förrättning.

text: Ett företagskort med beloppsbegränsning får bara användas på internet om en reservering, bokning eller betalning inte kan göras på något annat sätt. Ett företagskort utan beloppsbegränsning får inte användas på internet.

text: Ansvar för tjänstekort med individuell fakturering

text: Ett tjänstekort med individuell fakturering är personligt och får inte överlåtas till någon annan. Riksdagsförvaltningen har det yttersta betalningsansvaret för tjänstekort med individuell fakturering. Den anställde ansvarar dock för alla transaktioner som är kopplade till ett tjänstekort med individuell fakturering. Den anställde ansvarar också för att betala fakturor till kortföretaget i rätt tid.

text: Ansvar för företagskort

text: Ett företagskort är personligt och får inte överlåtas till någon annan. Riksdagsförvaltningen har betalningsansvar för företagskort. Den anställde ansvarar dock för alla transaktioner som är kopplade till ett företagskort.

text: Ansökan om tjänstekort med individuell fakturering

text: En anställds närmaste budgetansvariga chef ska ansöka om att den anställde ska få ett tjänstekort med individuell fakturering, om den anställde har behov av ett sådant kort. Av ansökan ska framgå vad syftet med kortet är, vad kortets användningsområde är och vilken beloppsgräns som bör gälla för kortet.

text: Ansökan om företagskort

text: En anställds närmaste budgetansvariga chef ska ansöka om att den anställde ska få ett företagskort, om den anställde har behov av ett sådant kort. Av ansökan ska framgå vad syftet med kortet är, vad kortets användningsområde är och om den anställde fortlöpande har behov av att betala utgifter i tjänsten eller om han eller hon behöver betala utgifter i tjänsten för ett tillfälligt och särskilt ändamål. Om det är fråga om ett företagskort med beloppsbegränsning ska det även framgå vilken beloppsgräns som bör gälla för kortet.

text: Beslut om betalkort

text: Beslut om tjänstekort med individuell fakturering

text: Den som riksdagsdirektören utser beslutar om att en anställd ska få ett tjänstekort med individuell fakturering. Av beslutet ska framgå vad syftet med kortet är, vad kortets användningsområde är och vilken beloppsgräns som ska gälla för kortet.

text: Innan Riksdagsförvaltningen ansöker hos kortföretaget om ett tjänstekort med individuell fakturering ska den anställde åta sig att till Riksdagsförvaltningen betala tillbaka de kostnader som förvaltningen får stå för till följd av att den anställde inte betalar en faktura till kortföretaget i rätt tid.

text: Beslut om företagskort

text: Den som riksdagsdirektören utser beslutar om att en anställd ska få ett företagskort. Av beslutet ska framgå vad syftet med kortet är, vad kortets användningsområde är och om den anställde fortlöpande har behov av att betala utgifter i tjänsten eller om han eller hon behöver betala utgifter i tjänsten för ett tillfälligt och särskilt ändamål. Om det är fråga om ett företagskort med beloppsbegränsning ska det även framgå vilken beloppsgräns som ska gälla för kortet.

text: För att få ett företagskort ska den anställde lämna en skriftlig försäkran om att kortet bara kommer att användas i enlighet med de regler och villkor som gäller för kortet.

text: En anställd som har förlorat ett betalkort som Riksdagsförvaltningen har tillhandahållit ska så snart som möjligt anmäla det till både kortföretaget och förvaltningen. Den anställde ska också så snart som möjligt anmäla till både kortföretaget och förvaltningen om den anställde misstänker att kortet på annat sätt missbrukas eller är utom den anställdes kontroll.

text: I samband med att ett betalkort tillhandahålls ska Riksdagsförvaltningen skriftligen informera den anställde om de regler och villkor som gäller för kortet.

text: Den anställde ska makulera ett betalkort 1. så snart han eller hon inte längre behöver kortet i tjänsten, 2. när han eller hon påbörjar en tjänstledighet som överstiger tre månader, eller 3. när Riksdagsförvaltningen begär det. Den anställde ska informera Riksdagsförvaltningen när han eller hon har makulerat ett betalkort.

text: Riksdagsförvaltningen får avsluta eller tillfälligt spärra ett betalkort om det används i strid med bestämmelserna i denna föreskrift. Ett tjänstekort med individuell fakturering får också avslutas eller tillfälligt spärras om en anställd inte betalar en faktura till kortföretaget i rätt tid. ––––––––––––––––– 1. Denna föreskrift träder i kraft den 15 januari 2026. 2. För privatkort som har tillhandahållits före ikraftträdandet gäller föreskriften i den äldre lydelsen.

text: Riksdagsförvaltningen

text: Ingvar Mattson

text: Lars Seger

text: Beställning: Riksdagens tryckeriexpedition, e-post: order.riksdagstryck@riksdagen.se, tfn: 08-786 58 10 4 Tryck: Riksdagstryckeriet, Stockholm 2025


fs: rfs

publisher: Riksdagsförvaltningen

title: Riksdagsdirektörens föreskrift om ändring i riksdagsdirektörens föreskrift (RFS 2025:1) om Riksdagsförvaltningens organisation

text: Innehållet i denna föreskrift är uppdelat enligt följande.

type: stycke

text: INLEDANDE BESTÄMMELSER (1–3 §§)

text: ORGANISATION – Avdelningar och stab (4–5 §§) – Särskilda funktioner (6–7 §§)

text: ANSVAR OCH BEFOGENHETER – Verksamhetsansvariga chefers ansvar och befogenhet (8 §) – Överordnade chefers och vikariers befogenhet (9 §) – Delegering (10–11 §§) – Befogenhet att ingå avtal m.m. (12–15 §§)

text: SÄRSKILDA BEFOGENHETER – Säkerhetsavdelningen (16–19 §§) – Fastighets- och serviceavdelningen (20–21 §§) – Förvaltningsavdelningen (22–30 §§) – Beslut om avyttring, prissättning och värdering (31–33 §§)

text: ATTESTERING – Attestant och slutattestant (34–36 §§) – Attest och slutattest för egen representation m.m. (37–40 §§) – Slutattest för leverantörsfakturor (41 §) – Slutattest för bidrag m.m. (42–44 §§) – Slutattest för utbetalning av arvoden och ersättningar till ledamöter (45 §) – Slutattest för utbetalning av lön m.m. (46 §) – Slutattest för utbetalning av pensioner m.m. (47 §) – Slutattest för utbetalning till skattekonto (48 §) – Slutattest för tjänsteresa (49 §)

text: PERSONALFRÅGOR – Kollektivavtal (50 §) – Anställning (52 §) – Lönesättning och anställningsförmåner (53–54 §§) – Lönerevision (55 §) – Semester, övertid och mertid (56 §) – Beslut om tjänsteresa (57 §) – Tjänstledighet (58 §) – Förkortad uppsägningstid (60 §) – Uppsägning (61 §) – Omställning och omplacering (61 a §) – Extraordinära ersättningar m.m. (62–63 §§)

text: HANDLÄGGNING AV ÄRENDEN – Ansvarig handläggare (64 §) – Gemensam beredning (65–66 §§) – Föredragning (67 §)

text: BILAGA

type: paragraf

text: I 12–14 §§ riksdagsstyrelsens föreskrift (

text: RFS 2011:10

text: ) om arbetsordning för Riksdagsförvaltningen föreskrivs vilket ansvar en chef inom Riksdagsförvaltningen har för sin verksamhet. Sektionschefer och gruppchefer har dock inte det budgetansvar som föreskrivs i 14 § arbetsordningen. En chef för en organisatorisk del inom Riksdagsförvaltningen har rätt att fatta beslut och vidta åtgärder inom den organisatoriska delens verksamhetsområde, om inte annat har föreskrivits eller beslutats särskilt.

text: Ekonomichefen får företräda Riksdagsförvaltningen i fråga om 1. skattedeklarationer 2. plus- och bankgirokonton 3. bankkonton 4. ansökningar om betalkort för Riksdagsförvaltningens anställda. Han eller hon får även avsluta eller tillfälligt spärra ett sådant betalkort som avses i första stycket 4.

text: Chefen för enheten ledamotsersättningar får företräda Riksdagsförvaltningen vid ansökningar om tjänstekort med individuell fakturering för riksdagsledamöter. Han eller hon får även tillfälligt höja beloppsgränsen för ett tjänstekort med individuell fakturering och avsluta eller tillfälligt spärra ett sådant kort.

text: Enligt 7 § första stycket 9 riksdagsstyrelsens föreskrift (

text: RFS 2011:10

text: ) om arbetsordning för Riksdagsförvaltningen beslutar riksdagsdirektören om anställning av avdelningschefer. Riksdagsdirektören beslutar också om anställning av chef för staben för talmannen och riksdagsdirektören. Avdelningschefer får besluta om anställning av sekretariats- och enhetschefer, efter samråd med HR-chefen. HR-chefen får besluta om anställning av personal under kanslichefs-, sekretariatschefs- och enhetschefsnivå, efter samråd med berörd chef. En chef för en organisatorisk del inom Riksdagsförvaltningen får dock besluta om anställning av direkt underställd personal om anställningen avser som längst sju kalenderdagar i följd. I 17 § riksdagsstyrelsens föreskrift om arbetsordning för Riksdagsförvaltningen föreskrivs att en ordinarie chef ska förordna en vikarierande chef när chefen inte är i tjänst eller är på utrikes tjänsteresa. Andra förordnanden inom anställningen beslutas av den som enligt första eller andra stycket får fatta beslut om anställningen.

text: Riksdagsdirektören beslutar om lön och andra förmåner för direkt underställd personal. HR-chefen, eller den han eller hon sätter i sitt ställe, får besluta om lön i samband med nyanställning, lön under pågående anställning, lön efter avslutad anställning och andra förmåner för kanslichefer och för sådan personal som avses i 52 § andra stycket.

text: Riksdagsdirektören beslutar om tjänstledighet för direkt underställd personal. HR-chefen, eller den han eller hon sätter i sitt ställe, får efter samråd med berörd chef besluta om tjänstledighet för kanslichefer och för sådan personal som avses i 52 § andra stycket.

text: Förkortad uppsägningstid

type: rubrik

text: En chef får besluta att direkt underställd personal får avsluta sin anställning efter en kortare uppsägningstid än den som följer av anställningen.

text: Omställning och omplacering

text: En chef för en organisatorisk del inom Riksdagsförvaltningen får besluta om förändringar för anställda inom gränserna för arbetsledningsrätten inom den delen av organisationen. En chef för en organisatorisk del inom Riksdagsförvaltningen får, efter samråd med en överordnad chef, ekonomichefen och HR-chefen, minska eller öka antalet befattningar inom den delen av organisationen inom befintligt finansieringsutrymme. HR-chefen, eller den han eller hon sätter i sitt ställe, får fastställa turordningskretsar, konstatera arbetsbrist och efter samråd med berörda chefer besluta om omplacering av anställda och om andra förändringar i anställningen. Det som anges i detta stycke gäller sådan personal som avses i 52 § andra stycket. ––––––––––––––––– Denna föreskrift träder i kraft den 15 januari 2026 i fråga om 24 och 29 §§ och i övrigt den 1 mars 2026.

text: Riksdagsförvaltningen

text: Ingvar Mattson

text: Lars Seger

text: BILAGA Stabens och avdelningarnas verksamhetsområden och närmare organisatoriska indelning.

text: 2.7. Riksdagens internationella kansli

text: a. biträder talmanspresidiet och riksdagsdirektören i deras internationella engagemang b. fungerar som sekretariat för riksdagens delegationer i internationella parlamentariska församlingar utom för delegationen till den gemensamma parlamentariska kontrollgruppen för Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) c. svarar för kanslistödet för det parlamentariska utvecklingssamarbetet och för demokratifrämjande aktiviteter d. svarar för utländska parlamentariska och andra officiella gruppers besök samt större internationella konferenser i riksdagen e. biträder riksdagsledamöternas deltagande i internationella valobservationer f. bistår riksdagsledamöterna med utfärdande av diplomat- och tjänstepass samt i vissa fall visum.

text: Utskottsavdelningens närmare indelning

text: 3.1. Utskottsavdelningen består av utskottens kanslier och EU-nämndens kansli samt av riksdagens utvärderings- och forskningssekretariat.

text: Utskottsavdelningens verksamhetsområde

text: 3.2. Utskottens kanslier biträder utskotten enligt

text: riksdagsordningen

text: 3.3. EU-nämndens kansli biträder EU-nämnden enligt

text: riksdagsordningen

text: 3.4. Riksdagens utvärderings- och forskningssekretariat biträder utskotten och EU-nämnden i arbetet med utvärderings- och forskningsfrågor.

text: 4.2. Ekonomienheten a. upprättar planeringsdirektiv för Riksdagsförvaltningen, Riksdagens ombudsmän (JO) och Riksrevisionen och förslag till anslag, låneramar och

text: underlag för Riksdagsförvaltningen på statens budget, samt anslagsdirektiv för riksdagens myndigheter utom Riksbanken b. upprättar bokslut och förslag till årsredovisning för Riksdagsförvaltningen c. samordnar budgetarbetet, budgetuppföljningen och prognoser d. betalar ut stöd till partierna och till partigrupperna i riksdagen e. samordnar upphandlingsverksamheten f. svarar för representationskontrollen g. svarar för sedvanliga uppgifter inom ekonomiområdet h. svarar för Riksdagsförvaltningens ekonomiska styrning.

text: 4.5. Juridiska enheten a. ansvarar för riksdagens arkiv och registratur b. handlägger frågor om dokumenthantering och arkiv för riksdagen, Riksdagsförvaltningen och flera riksdagsorgan c. ansvarar för registratorsexpeditionens öppethållande d. ger och samordnar juridiskt verksamhetsstöd till Riksdagsförvaltningen e. upprättar och bereder förslag till framställningar inför beslut av riksdagsstyrelsen f. bereder förslag till föreskrifter inför beslut av riksdagsstyrelsen eller riksdagsdirektören g. samordnar arbetet med att kungöra och publicera föreskrifter h. samordnar Riksdagsförvaltningens verksamhetsövergripande arbete mot korruption i. samordnar Riksdagsförvaltningens skydd för personer som rapporterar om missförhållanden.

text: 5.2. Fastighetsenheten består av sektionerna a. drift och förvaltning b. lokaler och interiörer.

text: 5.3. I enheten fastighetsprojekt ingår sektionen projektledning fastighet.

text: 5.4. Serviceenheten består av sektionerna a. kammarservice b. kontorsservice c. lokalvård.

text: 5.5. I enheten riksdagstryck ingår sektionen gods och logistik.

text: Fastighets- och serviceavdelningens verksamhetsområde

text: 5.6. Fastighetsenheten a. sköter drift, underhåll och förvaltning av riksdagens fastigheter och installationer b. svarar för riksdagens lokalförsörjning c. svarar för riksdagens fysiska nät och datahallar m.m. d. svarar för inköp och underhåll av möbler, inredning och konst e. svarar för Riksdagsförvaltningens miljöledningssystem och för samordning av Riksdagsförvaltningens systematiska brandskyddsarbete f. svarar för övernattningsbostäder.

text: 5.7. Enheten fastighetsprojekt a. svarar för fastighetsprojekt b. svarar för fastighetsutveckling c. svarar för fastighetsförvärv.

text: 5.8. Serviceenheten a. svarar för kammarnära service b. svarar för servicecenter c. svarar för distribution och kontorsservice d. svarar för bokning av lokaler och konferensservice e. svarar för restaurangverksamheten i riksdagens lokaler f. bemannar riksdagens telefonväxel g. förestår barnverksamheten h. svarar för driften av representationslokalen i Villa Bonnier i. svarar för lokalvård.

text: 5.9. Enheten riksdagstryck a. producerar riksdagstrycket b. utgör interntryckeri åt riksdagsledamöterna och Riksdagsförvaltningen, partigruppernas kanslier, riksdagens myndigheter m.fl. c. samordnar tryckproduktionen med kammaren, utskotten och Regeringskansliet d. säljer, distribuerar och lagerhåller riksdagstryck, förlagsprodukter och andra trycksaker e. samordnar godsmottagning, lokala varuintag och sammanhängande logistikverksamhet f. ansvarar för inrättandet av en ny godsmottagning. – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –

text: Beställning: Riksdagens tryckeriexpedition, epost: Order.riksdagstryck@riksdagen.se, tfn: 08-786 58 10 Tryck: Riksdagstryckeriet, Stockholm 2025

type: foreskrift


title: Riksdagsstyrelsens föreskrift om ändring i riksdagsstyrelsens föreskrift (RFS 2016:6) om tillämpningen av lagen (2016:1109) om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i riksdagen

text: 2 kap.

text: När stödets storlek bestäms ska ett belopp om 75 900 kronor per politisk sekreterare och månad ligga till grund för beräkningen. ––––––––––––––––– Denna föreskrift träder i kraft den 1 januari 2026. Riksdagsförvaltningen

text: Ingvar Mattson

text: Lars Seger

text: Senaste lydelse

text: RFS 2024:5

text: Beställning: Riksdagens tryckeriexpedition, e-post: order.riksdagstryck@riksdagen.se, tfn: 08-786 58 10 Tryck: Riksdagstryckeriet, Stockholm 2025

type: kapitel


title: Riksdagsstyrelsens föreskrift om ändring i riksdagsstyrelsens föreskrift och allmänna råd (RFS 2022:1) till lagen (2016:1108) om ersättning till riksdagens ledamöter

text: 3 kap.

text: Hyra av bil under en tidsperiod som sträcker sig över flera förrättningar ersätts endast om det är det mest kostnadseffektiva alternativet. Ledamoten ska i ett sådant fall föra en körjournal som innehåller uppgifter om när en tjänsteresa påbörjats och avslutats (datum och klockslag), från och till vilka orter resan genomförts, ändamålet med resan och antalet körda kilometer under resan. Körjournalen ska på begäran ges in till Riksdagsförvaltningen.

text: Förrättningstillägg och dagtillägg enligt

text: 5 kap. 3 § tredje stycket

text: och

text: 4 §

text: lagen (

text: ) om ersättning till riksdagens ledamöter betalas enligt de villkor och med de belopp som beslutas av riksdagsstyrelsen.

text: 1. Denna föreskrift träder i kraft den 1 maj 2026. 2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för förrättningstillägg och dagtillägg som avser resdagar före ikraftträdandet. 3. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för förrättningstillägg och dagtillägg som avser resdagar efter ikraftträdandet fram till dess att riksdagsstyrelsen beslutat om nya villkor och belopp.

text: Riksdagsförvaltningen

text: Ingvar Mattson Lars Seger

text: Senaste lydelse

text: RFS 2024:2

text: Bilaga

text: Sjukpenningtillägg

text: Lönedelar

text: Under Över

text: Dag i sjukpenningperiod basbeloppstak basbeloppstak Underlag för beräkning Dag 15–365 10 % 87,6 % Arvoden per kalenderdag Dag 366 – (sjukpenning på fortsättningsnivå) 0 % 72,75 % Dag 366 – (fler dagar med sjukpenning på normalnivå) 0 % 77,6 %

text: Sjukpenningtillägg vid förebyggande behandling

text: Lönedelar

text: Under Över

text: Dag i sjukperioden basbeloppstak basbeloppstak Underlag för beräkning Dag 1–14 0 % 77,60 % Arvoden per kalenderdag Dag 15–365 10 % 87,60 % Dag 366– 0 % 72,75 %

text: Rehabiliteringstillägg

text: Lönedelar

text: Under Över

text: Föräldrapenningtillägg

text: Arvode Underlag för beräkning

text: Under basbeloppstak Över basbeloppstak

text: 10 % 90 % Arvoden per kalenderdag

text: Tillägg vid tillfällig föräldrapenning

text: Arvode över basbeloppstak Underlag för beräkning

text: 77,60 % Arvoden per kalenderdag

text: Graviditetspenningtillägg

text: Lönedelar Underlag för beräkning

text: Under basbeloppstak Över basbeloppstak

text: 10 % 87,6 % Arvoden per kalenderdag

text: Senaste lydelse

text: RFS 2024:2

text: . Ändringen innebär bl.a. att tabell 1 och 2 tas bort.

text: Beställning: Riksdagens tryckeriexpedition, e-post: order.riksdagstryck@riksdagen.se, tfn: 08-786 58 10 Tryck: Riksdagstryckeriet, Stockholm 2026 ISSN: 2004-5026 (tryck), ISSN: 2004-5034 (online)


title: Riksdagsstyrelsens föreskrift om ändring i riksdagsstyrelsens föreskrift (RFS 2012:1) om utskottens och EU-nämndens utrikes resor

text: Vid planering av utrikes resor ska minst ett av följande två syften uppnås – inhämta information, kunskap och erfarenhet i frågor som har hög relevans för utskottens och EU-nämndens arbete – genomföra interparlamentariskt utbyte i frågor som har hög relevans för utskottens och EU-nämndens arbete.

text: Denna föreskrift träder i kraft den 1 september 2026.

text: Riksdagsförvaltningen

text: Ingvar Mattson Lars Seger

text: Senaste lydelse av föreskriftens rubrik

text: RFS 2015:4

text: 3 §

text: RFS 2015:4

text: 4 §

text: RFS 2015:4

text: 5 §

text: RFS 2015:4.


text: 3 kap.

text: En ledamot som har långa resvägar eller andra särskilda behov med hänsyn till resmönster kan få destinationskort, årskort eller liknande färdbevis för flyg.

text: Allmänna råd En ledamot bör välja den ekonomiskt mest fördelaktiga flygresan, om det inte hindrar att en tjänsteresa eller en resa enligt

text: 4 kap. 3 § lagen (2016:1108)

text: om ersättning till riksdagens ledamöter genomförs på ett effektivt sätt eller om inte Riksdagsförvaltningen av säkerhetsskäl rekommenderar annat.

text: Val av flygklass

text: När en ledamot bokar flygresor gäller följande för valet av flygklass: 1. Vid flygresor där den totala flygtiden understiger fem timmar ska den billigaste flygklassen väljas. 2. Vid flygresor där den totala flygtiden uppgår till minst fem timmar får flygklassen ekonomi premium eller motsvarande väljas för hela resan. Om biljetter inte finns i flygklassen ekonomi premium eller motsvarande får flygklassen business väljas för hela resan.

text: 3. Vid flygresor där den totala flygtiden uppgår till minst åtta timmar får flygklassen business väljas för hela resan. En lägre flygklass än vad som anges i första stycket andra och tredje punkten får alltid väljas. En högre flygklass får, trots vad som anges i första stycket, väljas om det är motiverat av medicinska skäl.

text: När en anställd inom Riksdagsförvaltningen bokar flygresor åt en ledamot i samband med en utskotts- eller delegationsresa eller motsvarande gäller följande för valet av flygklass: 1. Vid flygresor där den totala flygtiden understiger fem timmar ska den billigaste flygklassen väljas. 2. Vid flygresor där den totala flygtiden uppgår till minst fem men inte åtta timmar ska flygklassen ekonomi premium eller motsvarande väljas för hela resan. Om det inte finns biljetter i flygklassen ekonomi premium eller motsvarande ska flygklassen business väljas för hela resan. 3. Vid flygresor där den totala flygtiden uppgår till minst åtta timmar ska flygklassen business väljas för hela resan. En lägre flygklass ska, trots vad som anges i första stycket andra och tredje punkten, väljas om ett utskott, en delegation eller motsvarande beslutar det, om det inte finns biljetter i högre klass eller om resan annars inte kan genomföras inom den tillgängliga budgeten. En högre flygklass får, trots vad som anges i första och andra styckena, väljas om det är motiverat av medicinska skäl eller om ett utskott, en delegation eller motsvarande kan förvänta sig ett protokollärt mottagande vid ankomsten.

text: När en anställd inom Riksdagsförvaltningen bokar flygresor åt ledamöter enligt 27 b § ska samma flygklass så långt möjligt väljas för samtliga ledamöter på samma flygresa. Vid beräkningen av den totala flygtiden enligt 27 b § första stycket ska inte flygtiden för en enskild ledamots anslutningsresa beaktas.

text: 1.Denna föreskrift träder i kraft den 1 oktober 2026. 2.Detta allmänna råd ska tillämpas från och med den 1 oktober 2026.

text: Riksdagsförvaltningen

text: Ingvar Mattson Stefan Lättman


title: Riksdagsdirektörens föreskrift om ändring i tjänsteföreskriften (RFS 2004:7) om tjänsteresor som företas av anställda vid riksdagsförvaltningen

text: Vid en resa som en anställd gör tillsammans med en eller flera ledamöter får avvikelser göras från dessa bestämmelser när det gäller val av färdmedel och val av flygklass.

text: Närmare bestämmelser om vem som är behörig att fatta beslut om tjänsteresor finns i riksdagsdirektörens föreskrift (

text: RFS 2025:1

text: ) om Riksdagsförvaltningens organisation.

text: Denna föreskrift träder i kraft den 1 oktober 2026.

text: Riksdagsförvaltningen

text: Ingvar Mattson Stefan Lättman

text: Föreskriften omtryckt

text: RFS 2005:8


title: Riksdagsstyrelsens föreskrift om riksdagens medalj samt avskedsgåvor till ledamöter och ersättare som lämnar riksdagen

text: I denna föreskrift finns bestämmelser om utformningen av riksdagens medalj och andra frågor om medaljens bärande. I föreskriften finns också bestämmelser om diplom, riksdagsnål och andra avskedsgåvor som talmannen får dela ut till ledamöter och ersättare som lämnar riksdagen.

text: Utformningen av riksdagens medalj

text: Riksdagens medalj ska tillverkas i förgyllt kontrollerat silver i åttonde storleken (31 mm) och i tolfte storleken (43 mm).

text: Riksdagens medaljs åtsida ska uppta Tre kronor i upphöjd relief liggande på välvda horisontella linjer. Runt detta ska finnas symboler och linjer i upphöjd relief.

text: Frånsidan på en medalj som tilldelas en ledamot eller en ersättare som lämnar riksdagen ska uppta ”RIKSDAGSLEDAMOT” i upphöjd relief samt under det namnet på ledamoten eller ersättaren och därunder årtal för tjänstgöringen som ledamot.

text: Frånsidan på en medalj som tilldelas någon med tillämpning av

text: 3 § andra stycket lagen (2026:677)

text: om riksdagens medalj ska uppta ”FÖR INSATSER FÖR RIKSDAGEN” i upphöjd relief och därunder namnet på den som tilldelas medaljen.

text: Bandet som hör till riksdagens medalj ska vara blått med två gula ränder i mitten och en gul rand vid varje kant.

text: Hur riksdagens medalj ska bäras

text: Den som tilldelas riksdagens medalj erhåller också en medaljminiatyr och en medaljrosett. Talmannen fastställer anvisningar för hur riksdagens medalj med tillhörande medaljminiatyr och den medaljrosett som representerar utmärkelsen ska bäras med beaktande av Kungl. Maj:ts Ordens allmänna anvisningar om hur svenska utmärkelser bärs.

text: Uppfyller någon som tidigare tilldelats riksdagens medalj på nytt förutsättningarna enligt

text: 3 § lagen (2026:677)

text: om riksdagens medalj för att tilldelas en medalj i samma storlek, får talmannen besluta att i stället för en medalj tilldela en romersk siffra i förgyllt kontrollerat silver att fästas på den tidigare tilldelade medaljens band. Den romerska siffran ska ange vilken gång i ordningen som mottagaren uppfyllt förutsättningarna för att kunna tilldelas medaljen i den storleken.

text: Diplom, riksdagsnål och andra avskedsgåvor

text: Talmannen får tilldela en ledamot eller ersättare som lämnar riksdagen ett diplom och en guldfärgad riksdagsnål samt andra avskedsgåvor. Talmannen beslutar om utformningen av diplom och riksdagsnål samt fastställer rutiner för hur dessa och andra avskedsgåvor ska överlämnas.

text: Denna föreskrift träder i kraft den 15 juni 2026.

text: Riksdagsförvaltningen

text: Ingvar Mattson Stefan Lättman


title: Riksdagsstyrelsens föreskrift om ändring i riksdagsstyrelsens föreskrift (RFS 2019:1) om säkerhet och säkerhetsskydd i riksdagen, Riksdagsförvaltningen och partikanslierna

text: 6 kap.

text: Tidigare riksdagsledamöter och ersättare

text: Riksdagsförvaltningen får besluta om rätt till tillträde till riksdagens lokaler för den som tidigare har tjänstgjort som talman. Detsamma gäller den tidigare riksdagsledamot eller den ersättare som enligt

text: 5 kap. 5 § riksdagsordningen

text: inträtt som ledamot, om tjänstgöringen avsett en sammanhängande tid motsvarande minst en sådan valperiod mellan två ordinarie riksdagsval som avses i

text: 1 kap. 3 § riksdagsordningen

text: . Rätt till tillträde ska beviljas för en bestämd tid om högst fjorton månader och får därefter förlängas med högst fjorton månader i sänder.

text: När ett beslut om rätt till tillträde enligt 7 § fattas ska särskilt beaktas, utöver vad som följer av lagen (

text: ) om säkerhetsskydd i riksdagen och dess myndigheter, behovet av skydd för uppgifter som det gäller sekretess för enligt offentlighets- och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: och intresset av att skydda teknisk och elektronisk utrustning samt stöldbegärlig egendom i riksdagens lokaler. Ett beslut om rätt till tillträde får begränsas till att gälla vissa tider eller vissa utrymmen i riksdagens lokaler.

text: Riksdagsförvaltningen får återkalla ett beslut om rätt till tillträde till riksdagens lokaler som fattats med tillämpning av 7 § – om det framkommer sådana omständigheter om säkerhet och skydd som särskilt ska beaktas inför ett tillträdesbeslut enligt 8 § första stycket, eller – om den som har getts rätt till tillträde handlat ordningsstörande i riksdagens lokaler eller annars allvarligt bryter mot den ordning som talmannen i samråd med gruppledarna beslutat ska gälla för en tidigare riksdagsledamots eller ersättares uppförande i riksdagens lokaler. Riksdagsförvaltningen får i stället för att återkalla ett tillstånd till tillträde besluta att rätten till tillträde ska begränsas till att gälla vissa tider eller vissa utrymmen i riksdagen.

text: Passerkort, identitetskort och nycklar ska utan uppmaning snarast återlämnas till Riksdagsförvaltningen om uppdraget eller anställningen upphör. Efter uppmaning gäller detsamma även för den som är tjänstledig eller för den vars passerkort har återkallats eller kortets giltighetstid har löpt ut.

text: 1. Denna föreskrift träder i kraft den 1 september 2026. 2. Passerkort som före utgången av augusti 2026 utfärdats för en tidigare riksdagsledamot gäller till dess att giltighetstiden enligt uppgift på passerkortet har löpt ut eller passerkortet innan dess har återkallats alternativt att den tidigare ledamotens rätt till tillträde begränsats med tillämpning av 6 kap. 8 a § andra stycket.

text: Riksdagsförvaltningen

text: Ingvar Mattson Stefan Lättman

text: Beställning: Riksdagens tryckeriexpedition, e-post: order.riksdagstryck@riksdagen.se, tfn: 08-786 58 10 Tryck: Riksdagstryckeriet, Stockholm 2026 ISSN: 2004-5026 (tryck), ISSN: 2004-5034 (online)


text: 1 kap.

text: Begreppet tjänsteresa

text: Utifrån definitionen i

text: 1 kap. 2 § 7 lagen (2016:1108)

text: om ersättning till riksdagens ledamöter bör en ledamots resor anses som tjänsteresor om de avser – resor till och från riksdagen för att delta i riksdagsarbetet, – resor till, från och i den valkrets för vilken ledamoten är vald, – resor som motiveras av sammanträde med riksdagsgruppen, partikonferens eller annat partiarrangemang, – utskottsresor samt resor för deltagande i arbete i nämnder, kommittéer eller liknande inom riksdagen, – resor som motiveras av att ledamoten enligt

text: 13 kap.

text: eller

text: 22 a §

text: riksdagsordningen

text: ingår i en delegation till en mellanfolklig organisation eller den gemensamma parlamentariska kontrollgruppen för Europol, – sådana enskilda utrikes tjänsteresor som avses i 4 kap. 4 § lagen om ersättning till riksdagens ledamöter, eller

text: – resor som motiveras av att en ledamot genomför en studieresa inom Sverige eller medverkar i ett arrangemang som syftar till att informera om riksdagen eller riksdagsuppdraget.

text: 3 kap.

text: En gång efter varje valperiod ska Riksdagsförvaltningen genomföra en uppföljning av de enskilda utrikes tjänsteresor som ledamöter respektive ersättare som avses i

text: 4 kap. 4 § tredje stycket lagen (2016:1108)

text: om ersättning till riksdagens ledamöter själva har beslutat om under den tidigare valperioden utifrån lämnade redogörelser och kostnader för resorna. Information om uppföljningen ska lämnas till riksdagsstyrelsen.

text: Planering av resa

text: Vid planering av en tjänsteresa bör det övervägas om syftet med resan i stället kan uppnås genom deltagande på distans.

text: En ledamot får förlänga en tjänsteresa i skälig omfattning för att minska resekostnaderna. Om en ledamot av andra skäl väljer att resa tidigare eller att stanna kvar på förrättningsorten i anslutning till förrättningen, ska ledamoten betala samtliga merkostnader som har uppkommit på grund av den förlängda tjänsteresan. Om tjänsteresan förlängs vid en förrättningsort som inte är Stockholm ska tjänstgöringstiden stå i rimlig proportion till den förlängda vistelsen.

text: 6 kap.

text: Riksdagsförvaltningen ska se till att övernattningsbostäderna är basmöblerade och är lämpliga utifrån trygghets- och säkerhetsaspekter. Riksdagsförvaltningen ska även se till att bostäderna har basutrustat kök för matlagning. Ledamoten svarar själv för städning av bostaden och för handdukar, sänglinne och liknande.

text: Riksdagsförvaltningen ska för varje övernattningsbostad fastställa en avgift. Avgiften ska fastställas med utgångspunkt i en hyressättning enligt bruksvärdesprincipen. I avgiften bör ingå kostnaden för hushållsel.

text: 12 kap.

text: Ersättning för stödåtgärder till tidigare ledamöter

text: Stödåtgärder för omställning enligt

text: 12 kap. 3 §

text: och

text: 13 kap. 3 §

text: lagen (

text: ) om ersättning till riksdagens ledamöter lämnas till en ledamot

text: som lämnar riksdagsuppdraget i form av dels karriärsrådgivning, coachning, samtalsstöd och liknande, dels kompetensutveckling. Med kompetensutveckling avses åtgärder för förbättrade kunskaper och färdigheter som medför såväl en påbyggnad av tidigare kompetens som att ny kompetens tillförs. Resa och uppehälle i samband med stödåtgärder ersätts inte.

text: Ersättning för kostnaden för stödåtgärder som avses i 1 § första stycket bestäms för en ledamot utifrån ett belopp som motsvarar det månatliga arvode som bestämts av Riksdagens arvodesnämnd i enlighet med

text: 3 kap. 2 § lagen (2016:1108)

text: om ersättning till riksdagens ledamöter och som gäller vid tillfället för ledamotens avgång från riksdagen.

text: Kostnaden för stödåtgärder som avses i 1 § första stycket får uppgå till högst – 100 procent av det belopp som avses i 1 a §, om ledamoten vid sin avgång från riksdagen har en sammanhängande tjänstgöringstid som ledamot understigande åtta år, – 200 procent av det belopp som avses i 1 a §, om ledamoten vid sin avgång från riksdagen har en sammanhängande tjänstgöringstid som ledamot som motsvarar minst åtta år, eller – 300 procent av det belopp som avses i 1 a §, om ledamoten vid sin avgång från riksdagen har en sammanhängande tjänstgöringstid som ledamot som motsvarar minst tolv år. Vid beräkningen av tjänstgöringstid enligt första stycket ska tillämpas bestämmelserna i

text: 1 kap. 3 § lagen (2016:1108)

text: om ersättning till riksdagens ledamöter.

text: Riksdagsförvaltningen fastställer utifrån bestämmelserna i 1 a och 1 b §§ det högsta belopp som kostnaderna för stödåtgärder får uppgå till för den ledamot som efter sin avgång från riksdagen önskar nyttja de stödåtgärder som avses i 1 §.

text: Intyg för ledamot som lämnar riksdagen

text: Riksdagsförvaltningen utfärdar på begäran av en ledamot som lämnar riksdagen ett intyg som utvisar tjänstgöringen som riksdagsledamot samt ledamotens uppdrag i och för riksdagen.

text: 13 kap.

text: Ett belopp som ska betalas tillbaka ska i första hand minska kommande utbetalningar av inkomstgarantin. I de fall återbetalning inte ska göras genom att kommande utbetalningar minskas ska garantitagaren faktureras beloppet. I vilken utsträckning sådana minskningar får göras eller anstånd med fakturerat belopp får beviljas framgår av bestämmelserna för betalningsanstånd i

text: 14 § förordningen (1993:1138)

text: om hantering av statliga fordringar.

text: 14 kap.

text: Ett belopp som ska betalas tillbaka ska i första hand minska kommande utbetalningar av det ekonomiska omställningsstödet. I de fall återbetalning inte ska göras genom att kommande utbetalningar minskas ska stödmottagaren faktureras beloppet. I vilken utsträckning sådana minskningar får göras eller anstånd med fakturerat belopp får beviljas framgår av bestämmelserna för betalningsanstånd i

text: 14 § förordningen (1993:1138)

text: om hantering av statliga fordringar. Om anstånd beviljas i fråga om ett fakturerat belopp får Statens tjänstepensionsverk även bevilja en avbetalningsplan.

text: Denna föreskrift träder i kraft den 1 september 2026 i fråga om 12 kap. 1– 1 c och 3 §§ samt i övrigt den 1 oktober 2026.

text: Riksdagsförvaltningen

text: Ingvar Mattson Ann Aurén

text: Beställning: Riksdagens tryckeriexpedition, e-post: order.riksdagstryck@riksdagen.se, tfn: 08-786 58 10 Tryck: Riksdagstryckeriet, Stockholm 2026 4 ISSN: 2004-5026 (tryck), ISSN: 2004-5034 (online)


fs: rgkfs

publisher: Svensk

title: Riksgäldskontorets föreskrifter (SFS 1990:978) om inskrivning i statsskuldboken

text: Riksgäldskontoret vinstgranskar inskrivna premieobligationer efter varje dragning. SFS (

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 1995. För statsobligationer som har skrivits in före ikraftträdandet gäller 6 - 11 §§ i de äldre föreskrifterna fortfarande. För sparobligationer och fordringar på obligationskonton som

text: har skrivits in före ikraftträdandet gäller fortfarande förbudet i 17 § respektive 20 § i de äldre föreskrifterna mot överlåtelse, pantsättning eller belåning av utfärdat bevis. STAFFAN CRONA Tomas Magnusson *Senaste lydelse 1992:57


publisher: Riksgäldskontoret

title: Riksgäldskontorets föreskrifter om ändring av föreskrifter och allmänna råd (RGKFS 2006:1) till förordningen (2006:1097) om statliga myndigheters betalningar och medelsförvaltning (omtryck)

text: Författningen kommer därför att ha följande lydelse från och med den dag då denna författning träder i kraft.

text: Riksgäldskontorets föreskrifter till 1 §

text: Dessa föreskrifter gäller för de myndigheter som är inordnade i den statliga redovisningsorganisationen. Med förordningen avses i dessa föreskrifter och allmänna råd, förordningen (

text: ) om statliga myndigheters betalningar och medelsförvaltning.

text: Riksgäldskontorets allmänna råd till 1 §

text: Ekonomistyrningsverket för ett register över myndigheter som tillhör den statliga redovisningsorganisationen.

text: Riksgäldskontorets föreskrifter till 3 §

text: En myndighet som vill ha Riksgäldskontorets medgivande om direkta insättningar på och uttag från statens centralkonto ska göra en skriftlig ansökan hos Riksgäldskontoret.

text: 1 1 Senaste lydelse

text: RGKFS 2006:1

text: . Ändringen innebär bl.a. att fjärde stycket upphävs.

text: RGKFS 2011:1

text: Uppdrag till Riksgäldskontoret om direkta uttag från statens centralkonto ska göras på det sätt som Riksgäldskontoret beslutar. En insättning på eller ett uttag från statens centralkonto ska, om det inte finns särskilda skäl, avse belopp om minst en miljon kronor. (

text: RGKFS 2011:1

text: Riksgäldskontorets föreskrifter till 4 §

text: En myndighet som önskar öppna eller ändra bankkonton i en bank som Riksgäldskontoret har ramavtal med ska lämna in sin ansökan till banken. Ansökan ska göras på blankett som ramavtalsbanken tillhandahåller och ska av banken vidarebefordras till Riksgäldskontoret. Nya bankkonton får inte användas innan Riksgäldskontoret har godkänt ansökan. Bestämmelsen i andra stycket i denna paragraf gäller inte bankkonton enligt 12 § förordningen eller bankkonton som undantagits genom lag eller förordning eller vad som anges i 5 § förordningen. (

text: RGKFS 2011:1

text: Riksgäldskontorets allmänna råd till 4 §

text: Om Riksgäldskontoret inte har beslutat att skilda bankkonton ska användas för in- och utbetalningar avgör myndigheten om in- och utbetalningar ska ske på skilda bankkonton (bruttokonton) eller på samma bankkonto (nettokonto).

text: RGKFS 2011:1

text: Riksgäldskontorets föreskrifter till 6 §

text: Myndigheten ska kontrollera att samtliga utbetalningar sker till rätt mottagare, med rätt belopp och vid rätt tidpunkt. Myndigheten ska dokumentera hur denna kontroll ska utföras hos myndigheten. Myndigheten ska särskilt bevaka att utbetalningar inte sker för tidigt och att inbetalningar inte sker för sent i förhållande till överenskomna betalningsvillkor. Myndigheten ska lämna uppgift till banken om vem eller vilka som har behörighet att företräda myndigheten gentemot banken att öppna/avsluta bankkonto, betala från bankkonto m.m. För bankkonton enligt 4 § andra stycket förordningen gäller

text: 1. att myndigheten ska bekräfta sina utbetalningar med signatur/debiteringsbemyndigande/avstämningsuppgift eller motsvarande 2. att myndigheten inte får medge automatiska dragningar (autogiro) från dessa bankkonton i andra fall än när betalning sker mellan statliga myndigheter 3. att Riksgäldskontoret ska förhandsinformeras om en myndighet har ineller utbetalningar som var för sig under en och samma dag beräknas överstiga 300 miljoner kronor.

text: En myndighet ska informera Riksgäldskontoret i förväg om den avser att omorganisera sin betalningsverksamhet eller göra större ändringar i sina betalningsrutiner. Myndigheten ska hantera lösenord och utrustning (pin-koder, dosor, kort) som används vid signering/debiteringsbemyndigande/avstämningsuppgift eller liknande på ett säkert sätt.

text: Myndighetens kommunikation av betalningsinformation ska ske på ett

text: RGKFS 2011:1

text: säkert sätt. Informationen ska vara förändringsskyddad (skyddad mot förvanskning). Myndigheter med omfattande eller kritiska samhällsbetalningar ska identifiera, avropa och dokumentera reservrutiner för – sina affärssystem eller interna system som genererar betalningsuppdrag – kommunikationstjänster till och från banker

text: – betalningstjänster i banker. (

text: RGKFS 2011:1

text: Riksgäldskontorets allmänna råd till 6 §

text: Utbetalning bör normalt ske genom s.k. betalningsbevakning i myndighetens system eller hos betalningsförmedlare. Betalningsinformation till och från myndigheten bör vara insynsskyddad (skyddad mot obehörig åtkomst). Vilket förändrings- och insynsskydd som är tillämpligt vid överföring av betalningsinformation till banken framgår av ramavtal om betaltjänster som träffats för statens räkning. Motsvarande gäller även för betalningsinformation som återrapporteras till myndigheten. Myndigheten bör förändrings- och insynsskydda betalningsinformation när den hanteras inom myndigheten, d.v.s. från det att filen skapas i myndighetens interna system till dess att den läses in i myndighetens system. E-post innehållande känslig information till och från banken bör vara krypterad. Myndigheten bör använda sig av beloppsgräns (limit) för sina utbetalning-

text: ar. (

text: RGKFS 2011:1

text: Riksgäldskontorets föreskrifter till 7 §

text: En myndighet som vill ha Riksgäldskontorets medgivande om upphandling av separat avtal om betaltjänster till och från myndigheten ska göra en skriftlig ansökan hos Riksgäldskontoret. Riksgäldskontoret ska fortlöpande informeras och ges full insyn i upphandlingen. Riksgäldskontoret ska även ges möjlighet att yttra sig över och ge synpunkter på förfrågningsunderlag och avtalsförslag. (

text: RGKFS 2011:1

text: Riksgäldskontorets allmänna råd till 7 §

text: Har upphävts genom (RKGFS 2011:1)

text: Riksgäldskontorets föreskrifter till 8 §

text: När avtal om betaltjänster inges till Riksgäldskontoret för godkännande ska myndigheten på begäran av Riksgäldskontoret bifoga en utredning som visar att villkoren i 6 § i förordningen är uppfyllda. (

text: RGKFS 2011:1

text: RGKFS 2011:1

text: Riksgäldskontorets föreskrifter till 9 §

text: Om avtal om betaltjänster inte har godkänts av Riksgäldskontoret får det inte tillämpas av myndigheten. Riksgäldskontoret kan återkalla ett godkännande av ett avtal om de villkor som anges i 6 § förordningen inte längre är uppfyllda. Om ett godkännande återkallas får myndigheten därefter inte tillämpa

text: avtalet. (

text: RGKFS 2011:1

text: Riksgäldskontorets allmänna råd till 10 §

text: Affärsverken får även avropa betaltjänster enligt de vid varje tidpunkt gällande ramavtal som träffats för statens räkning. (

text: RGKFS 2011:1

text: Riksgäldskontorets föreskrifter till 11 §

text: Kontanta medel som flyter in till en myndighet får inte användas för löpande utbetalningar. De ska snarast sättas in på något av myndighetens bankkonton för inbetalningar. Om inte annat har särskilt föreskrivits görs utbetalning över myndighetens ordinarie betalningsvägar. Utbetalning får i brådskande fall eller om andra särskilda skäl föreligger göras från kontantkassa. (

text: RGKFS 2011:1

text: Riksgäldskontorets allmänna råd till 11 §

text: Riksgäldskontoret svarar för täckning och tömning av medel på toppkonton enligt 4 § andra stycket förordningen. Fram till nästa tömningstillfälle kan inbetalningar till ett bankkonto finansiera utbetalningar från samma bankkonto om detta bankkonto är av den typ som möjliggör detta (nettokonto).

text: RGKFS 2011:1

text: Riksgäldskontorets föreskrifter till 12 §

text: Ett valutakonto ska öppnas i någon av de banker som Riksgäldskontoret har tecknat ramavtal med. Om det finns särskilda skäl kan Riksgäldskontoret medge tillstånd att öppna valutakonto i annan bank. Om inte annat särskilt har föreskrivits får myndigheten ha ett mindre belopp stående på valutakonto under en kortare tid. Myndigheten ska meddela kontonummer på valutakonto till Riksgäldskontoret. När valutakonto eller bankkonto i utlandet avslutas ska myndigheten

text: meddela Riksgäldskontoret detta. (

text: RGKFS 2011:1

text: Riksgäldskontorets allmänna råd till 12 §

text: Med valutakonto avses bankkonto i utländsk valuta som myndigheten öppnar

text: i bank i Sverige. (

text: RGKFS 2011:1

text: Riksgäldskontorets allmänna råd till 13 §

text: Valutasäkring innebär att värdet av en framtida betalning i utländsk valuta fastställs i förväg i syfte att skapa säkrare prognoser över inkomster och med-

text: elsförbrukning. Valutasäkring innebär möjlighet att beakta valutarisker och

text: RGKFS 2011:1

text: hantera valutaberoenden. Planeringen förbättras därmed hos såväl enskilda myndigheter som statsförvaltningen som helhet. Ansökan om valutasäkring bör åtföljas av ansökan om valutakonto/valuta konton i den eller de valutor som valutasäkringen ska avse. (

text: RGKFS 2011:1

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2007, då Riksgäldskontorets föreskrifter och allmänna råd 2003:1, skall upphöra att gälla.

text: Denna författning träder i kraft den 1 maj 2011.

text: På Riksgäldskontorets vägnar

text: BO LUNDGREN

text: Jenny Rolling

text: RGKFS 2011:1

text: Elanders Sverige AB, 2011


title: Riksgäldskontorets föreskrifter och allmänna råd till förordning (2006:1097) om statliga myndigheters betalningar och medelsförvaltning

text: Riksgäldskontorets föreskrifter till 1 §

text: Dessa föreskrifter gäller för de myndigheter som är inordnade i den statliga redovisningsorganisationen. Med förordningen avses i dessa föreskrifter och allmänna råd, förordningen (

text: ) om statliga myndigheters betalningar och medelsförvaltning.

text: Riksgäldskontorets allmänna råd till 1 §

text: Ekonomistyrningsverket för ett register över myndigheter som tillhör den statliga redovisningsorganisationen.

text: Riksgäldskontorets föreskrifter till 3 §

text: En myndighet som vill ha Riksgäldskontorets medgivande om direkta insättningar på och uttag från statens centralkonto skall göra en skriftlig ansökan hos Riksgäldskontoret. Uppdrag till Riksgäldskontoret om direkta uttag från statens centralkonto skall göras på det sätt som Riksgäldskontoret beslutar. En insättning på eller ett uttag från statens centralkonto skall, om det inte finns särskilda skäl, avse belopp om minst en miljon kronor. Checkar som tillhandahållits av Riksbanken för uttag på Statsverkets checkräkning får inte längre användas från och med 2007. Dessa checkar skall makuleras enligt Riksgäldskontorets anvisningar.

text: Riksgäldskontorets föreskrifter till 4 §

text: En myndighet som önskar öppna eller ändra konton i en bank som Riksgäldskontoret har ramavtal med skall lämna in sin ansökan till banken. Ansökan skall göras på blankett som ramavtalsbanken tillhandahåller och skall av banken vidarebefordras till Riksgäldskontoret.

text: RGKFS 2006:1

text: Nya konton får inte användas innan Riksgäldskontoret har godkänt ansökan. Bestämmelsen i andra stycket i denna paragraf gäller inte konton enligt 12 § förordningen eller konton som undantagits genom lag eller förordning enligt vad som anges i 5 § förordningen.

text: Riksgäldskontorets allmänna råd till 4 §

text: Om Riksgäldskontoret inte har beslutat att skilda konton skall användas för in- och utbetalningar avgör myndigheten om in- och utbetalningar ska ske på skilda konton (bruttokonton) eller på samma konto (nettokonto).

text: Riksgäldskontorets föreskrifter till 6 §

text: Myndigheten skall kontrollera att samtliga utbetalningar sker till rätt mottagare, med rätt belopp och vid rätt tidpunkt. Myndigheten skall dokumentera hur denna kontroll skall utföras hos myndigheten. Myndigheten skall särskilt bevaka att utbetalningar inte sker för tidigt och att inbetalningar inte sker för sent i förhållande till överenskomna betalningsvillkor. För konton enligt 4 § andra stycket förordningen gäller – att myndigheten skall bekräfta sina utbetalningar med debiteringsbemyndigande/avstämningsuppgift eller motsvarande – att myndigheten inte får medge automatiska dragningar (autogiro) från dessa konton i andra fall än när betalning sker mellan statliga myndigheter – att Riksgäldskontoret skall förhandsinformeras om en myndighet har ineller utbetalningar som var för sig under en och samma dag beräknas överstiga 300 miljoner kronor. En myndighet skall informera Riksgäldskontoret i förväg om den avser att omorganisera sin betalningsverksamhet eller göra större ändringar i sina betalningsrutiner.

text: Riksgäldskontorets allmänna råd till 6 §

text: Utbetalning bör normalt ske genom s.k. betalningsbevakning i myndighetens system eller hos betalningsförmedlare.

text: Riksgäldskontorets föreskrifter till 7 §

text: En myndighet som avser att sluta ett eget avtal med en betalningsförmedlare skall skriftligen informera Riksgäldskontoret innan upphandling av betalningsförmedlare påbörjas. Riksgäldskontoret skall fortlöpande informeras om och ges full insyn i upphandlingen. Riksgäldskontoret skall även ges möjlighet att yttra sig över och ge synpunkter på förfrågningsunderlag och avtalsförslag.

text: Riksgäldskontorets allmänna råd till 7 §

text: Ramavtal om betalningstjänster m.m. för statliga myndigheter kan rekvireras från Riksgäldskontoret.

text: Riksgäldskontorets föreskrifter till 8 §

text: RGKFS 2006:1

text: När avtal om betalningstjänster m.m. ges in till Riksgäldskontoret för godkännande skall myndigheten på begäran av Riksgäldskontoret bifoga en utredning som visar att villkoren i 6 § i förordningen är uppfyllda.

text: Riksgäldskontorets föreskrifter till 9 §

text: Om avtal om betalningstjänster inte har godkänts av Riksgäldskontoret får det inte tillämpas av myndigheten. Riksgäldskontoret kan återkalla ett godkännande av ett avtal om de villkor som anges i 6 § förordningen inte längre är uppfyllda. Om ett godkännande återkallas får myndigheten därefter inte tillämpa avtalet.

text: Affärsverken får även avropa de ramavtal om betalningstjänster m.m. som för statens räkning träffats att gälla från och med 1 april 2007 eller senare tidpunkter.

text: Kontanta medel som flyter in till en myndighet får inte användas för löpande utbetalningar. De skall snarast sättas in på något av myndighetens konton för inbetalningar. Om inte annat har särskilt föreskrivits görs utbetalning över myndighetens ordinarie betalningsvägar. Utbetalning får i brådskande fall eller om andra särskilda skäl föreligger göras från kontantkassa.

text: Riksgäldskontoret svarar för täckning och tömning av medel på toppkonton enligt 4 § andra stycket förordningen. Fram till närmaste tömningstillfälle kan inbetalningar till ett konto finansiera utbetalningar från samma konto om detta konto är av den typ som möjliggör detta (nettokonto).

text: Med valutakonto avses konto i utländsk valuta som myndigheten öppnar i bank i Sverige.

text: Valutasäkring innebär att värdet i kronor av en framtida betalning i utländsk valuta fastställs i förväg i syfte att skapa säkrare prognoser över inkomster eller medelsförbrukning. Valutasäkring innebär möjlighet att beakta valutarisker och hantera valutaberoenden. Planeringen förbättras därmed hos såväl enskilda myndigheter som statsförvaltningen som helhet. Ansökan om valutasäkring bör åtföljas av ansökan om valutakonto/valutakonton i den eller de valutor som valutasäkringen skall avse.

text: RGKFS 2006:1

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2007, då Riksgäldskontorets föreskrifter och allmänna råd

text: RGKFS 2003:1

text: , skall upphöra att gälla.

text: BO LUNDGREN Charlotte Rydin

text: Thomson Fakta, tel. 08-587 671 00 Elanders Gotab, Stockholm 2006


title: Riksgäldskontorets föreskrifter till förordning om statliga garantier till banker m.fl. (RGKFS 2008:1)

text: Dessa föreskrifter tillämpas på stöd i form av statliga garantier som beslutas av Riksgäldskontoret enligt förordningen (

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med 1. institut: detsamma som i

text: 2 § förordningen (2008:819)

text: om statliga garantier till banker m.fl., 2. skuldförbindelser: detsamma som i 2 § förordningen om statliga garantier till banker m.fl., 3. garanti: detsamma som i 2 § förordningen om statliga garantier till banker m.fl., 4. förfallande skuldförbindelser: detsamma som i 2 § förordningen om statliga garantier till banker m.fl., 5. garantiprogrammet: svenska statens garantiprogram för medelfristig upplåning enligt förordningen om statliga garantier till banker m.fl., 6. garantiavtal: ett sådant avtal mellan staten genom Riksgäldskontoret och ett institut som avses i 9 § förordningen om statliga garantier till banker m.fl., 7. programgaranti: ett förenklat förfarande att utfärda garantier avseende skuldförbindelser som utfärdats under ett instituts låneprogram, 8. kreditvärderingsföretag: sådant kreditvärderingsföretag som godkänts av Finansinspektionen enligt lagen (

text: ) om kapitaltäckning och stora exponeringar, 9. kreditbetyg: kreditbetyg eller annan kreditvärdering som lämnats av ett kreditvärderingsföretag, 10. ledande befattningshavare: verkställande direktör och sådana andra personer i institutets ledning som avses i

text: 8 kap. 51 § första stycket aktiebolagslagen (2005:551)

text: En ansökan från ett institut om att delta i garantiprogrammet eller en ansökan om garanti, ska ske skriftligen till Riksgäldskontoret. Ansökan ska innehålla uppgift om institutets fullständiga firma, adress och organisationsnummer. Ansökan ska undertecknas av behörig företrädare för institutet. Om behörigheten för de personer som undertecknar ansökan inte framgår av Bolagsverkets bankregister eller aktiebolagsregister ska institutet inge handlingar som styrker personernas behörighet.

text: Ansökan om deltagande i garantiprogrammet

text: Utöver vad som sägs i 3 § ska ansökan om deltagande i garantiprogrammet innehålla följande uppgifter: 1. institutets kapitalbas per senaste månadsskifte relaterat till det kapitalkrav för kreditrisker, marknadsrisker och operativa risker som föreskrivs i

text: 2 kap. 1 § 1 lagen (2006:1371)

text: om kapitaltäckning och stora exponeringar jämförd med

text: 5 § lagen (2006:1372)

text: om införande av lagen (

text: ) om kapitaltäckning och stora exponeringar, angivet i procent, 2. institutets primära kapital per senaste månadsskifte relaterat till det i 1 nämnda kapitalkravet, angivet i procent, 3. eventuellt utvidgat kapitalbaskrav som Finansinspektionen beslutat om enligt

text: 2 kap. 2 §

text: lagen om kapitaltäckning och stora exponeringar 4. omfattningen i svenska kronor, per det senaste kvartalsskiftet, av institutets utlåning till hushåll, offentlig sektor och företag i Sverige, 5. institutets förfallande skuldförbindelser, 6. institutets inlåning på konto per den 1 september 2008, 7. samtliga aktuella kreditbetyg avseende institutet, 8. förteckning över institutets ledande befattningshavare, 9. lön och annan rörlig eller fast ersättning som ledande befattningshavare är berättigade till enligt den ersättningsnivå som har beslutats före den 20 oktober 2008, samt villkoren för eventuella avtal om avgångsvederlag, och 10. arvode till styrelseledamöter och annan ersättning för styrelseuppdrag enligt de nivåer som har beslutats före den 20 oktober 2008. Om institutet är ett kreditmarknadsbolag ska det dessutom ange institutets andel av den utlåning på den svenska marknaden som sker mot säkerhet i form av panträtt i fast egendom, tomträtt och bostadsrätt samt institutets andel av den utlåning på den svenska marknaden som riktar sig mot kommuner. Uppgifterna enligt

text: första stycket 1

text: och

text: ska per ansökningsdagen vara uppdaterade utifrån sådana väsentliga händelser som inträffat efter det senaste månadsskiftet och som påverkat institutets kapitalbas, kapitalkrav eller primära kapital. Med ersättning enligt

text: första stycket 9

text: jämställs överlåtelse av värdepapper och upplåtelse av rätt att i framtiden förvärva värdepapper från institutet.

text: Uppgifterna enligt 4 § ska ha granskats av institutets revisor enligt

text: 16 § förordningen (2008:819)

text: till ansökan bifoga ett skriftligt intyg från institutets revisor att sådan granskning har skett. Riksgäldskontoret får medge att en uppgift som ska lämnas enligt 4 § inte behöver granskas av revisor eller att granskningen sker i efterhand.

text: Uppgift om förfallande skuldförbindelser enligt 4 § 5 ska för varje skuldförbindelse innehålla följande information: 1. ISIN-kod eller, om sådan inte finns, annan motsvarande unik beteckning för skuldförbindelsen, 2. förfallande belopp i aktuell valuta, 3. emissionstidpunkt, 4. slutförfallodag, och 5. eventuellt låneprogram under vilket skuldförbindelsen utgetts.

text: Ansökan om garanti

text: Ansökan om att en skuldförbindelse som ska utges av ett institut ska omfattas av en garanti görs av institutet.

text: Utöver vad som anges i 3 § ska ansökan om garanti innehålla bekräftelse att institutet per ansökningsdagen uppfyller kraven i 3 § 2–4 förordningen (

text: ) om statliga garantier till banker m.fl. Institutet ska också lämna Riksgäldskontoret de ytterligare upplysningar rörande institutet och den skuldförbindelse för vilken garanti söks som Riksgäldskontoret behöver för att kunna pröva en ansökan.

text: Krav på garantiavtal och avtal om villkor

text: Innan en garanti utfärdas av Riksgäldskontoret ska Riksgäldskontoret och institutet ha ingått ett garantiavtal. Innan en programgaranti utfärdas ska institutet och Riksgäldskontoret dessutom avtala om villkoren för användningen av programgarantin.

text: Underlag för bestämmande av avgifter

text: Vid bestämmande av marknadspriset för kreditswappar under normala marknadsförhållanden enligt

text: 11 § andra stycket förordningen (2008:819)

text: om statliga garantier till banker m.fl., ska Riksbankens uppgifter om marknadspriser för sådana kreditswappar gälla.

text: Vid tillämpningen av

text: 12 § förordningen (2008:819)

text: om statliga garantier till banker m.fl., ska Europeiska Centralbankens uppdelning i kategorier och uppgifter om marknadspris för kreditswappar för andra institut och skuldförbindelser i samma kreditbetygskategori gälla.

text: Om fler än ett kreditbetyg givits ett institut eller en skuldförbindelse, i fall som avses i

text: 12 § första stycket förordningen (2008:819)

text: om statliga garantier till banker m.fl., ska hänsyn tas till samtliga dessa kreditbetyg vid fastställandet av kreditbetygskategori och avgift för institutet eller skuldförbindelsen.

text: När en skuldförbindelse som Riksgäldskontoret har utfärdat garanti för har emitterats, ska institutet omedelbart meddela Riksgäldskontoret de slutliga villkoren för emission. Institutet ska då lämna följande information rörande emissionen och skuldförbindelsen: 1. ISIN-kod eller, om sådan inte finns, annan motsvarande unik beteckning för skuldförbindelsen, 2. totalt nominellt belopp i emitterad valuta, 3. eventuella räntekuponger med angivande av belopp och förfallodag 4. totalt belopp, i emitterad valuta, erhållet av institutet vid emissionen, 5. emissionstidpunkt, 6. slutförfallodag, och 7. låneprogram, med allmänna och slutliga villkor, under vilken skuldförbindelsen utgetts.

text: Institutet ska utöver vad som anges i 13 § lämna Riksgäldskontoret de upplysningar Riksgäldskontoret begär rörande skuldförbindelser för vilka garanti har utfärdats.

text: Granskning av revisor

text: Om Riksgäldskontoret begär att ytterligare uppgifter från ett institut än de som anges i 4 § ska ha granskats av institutets revisor enligt med 16 §

text: förordningen (

text: ) om statliga garantier till banker m.fl., ska institutet

text: till de begärda uppgifterna bifoga ett skriftligt intyg från institutets revisor att sådan granskning har skett.

text: Förteckning över garanterade skuldförbindelser

text: En särskild förteckning över de garanterade skuldförbindelserna förs av Riksgäldskontoret. Förteckningen ska vara tillgänglig för allmänheten på Riksgäldskontorets webbplats.

text: Denna författning träder i kraft den 31 oktober 2008.

text: På Riksgäldskontorets vägnar

text: BO LUNDGREN Magnus Thor

text: Elanders i Vällingby 2008


title: Riksgäldskontorets föreskrifter om ändring av Riksgäldskontorets föreskrifter (RGKFS 2008:1) till förordning (2008:819) om statliga garantier till banker m.fl.

text: Vid tillämpningen av

text: 12 § förordningen (2008:819)

text: om statliga garantier till banker m.fl., ska Europeiska Centralbankens uppdelning i kategorier och uppgifter om marknadspris för kreditswappar för andra institut och skuldförbindelser i samma kreditbetygskategori gälla. Fram till dess att Europeiska Centralbanken har publicerat sådana uppgifter som anges i första stycket ska den uppdelning i kategorier och uppgifter om marknadspris för kreditswappar som anges i bilagan till dessa föreskrifter gälla vid tillämpningen av 12 § förordningen om statliga garantier till banker m.fl. När Europeiska Centralbanken har publicerat de uppgifter som avses i första stycket ska följande gälla avseende avgifter för redan utfärdade garantier. Om de av Europeiska Centralbanken publicerade uppgifterna leder till att avgifterna blir lägre än enligt de i bilagan angivna uppgifterna, ska första stycket tillämpas vid beräkning av ännu ej förfallna avgifter. Riksgäldskontoret ska även i sådant fall återbetala skillnaden mellan erlagd avgift baserad på bilagan och vad avgiften skulle ha blivit med tillämpning av första stycket.

text: Denna författning träder i kraft den 10 december 2008.

text: På Riksgäldskontorets vägnar

text: BO LUNDGREN Magnus Thor

text: Uppdelning i kategorier och uppgifter om marknadspris för kreditswappar

text: Ratingkategori Marknadspris för kreditswappar (median) AAA 0,24 % AA 0,37 % A 0,45 %

text: Elanders i Vällingby 2008


title: Föreskrifter om ändring av Riksgäldskontorets föreskrifter och allmänna råd (RGKFS 2006:1) till förordningen (2006:1097) om statliga myndigheters betalningar och medelsförvaltning

text: Författningen kommer därför att ha följande lydelse från och med den dag då denna författning träder i kraft.

text: Riksgäldskontorets föreskrifter till 1 §

text: Dessa föreskrifter gäller för de myndigheter som är inordnade i den statliga redovisningsorganisationen. Med förordningen avses i dessa föreskrifter och allmänna råd, förordningen (

text: ) om statliga myndigheters betalningar och medelsförvaltning.

text: Riksgäldskontorets allmänna råd till 1 §

text: Ekonomistyrningsverket för ett register över myndigheter som tillhör den statliga redovisningsorganisationen.

text: Riksgäldskontorets föreskrifter till 3 §

text: En myndighet som vill ha Riksgäldskontorets medgivande om direkta insättningar på och uttag från statens centralkonto ska göra en skriftlig ansökan hos Riksgäldskontoret.

text: 1 1 Senaste lydelse

text: RGKFS 2006:1

text: . Ändringen innebär bl.a. att fjärde stycket upphävs.

text: Uppdrag till Riksgäldskontoret om direkta uttag från statens centralkonto ska göras på det sätt som Riksgäldskontoret beslutar. En insättning på eller ett uttag från statens centralkonto ska, om det inte finns särskilda skäl, avse belopp om minst en miljon kronor. (

text: RGKFS 2011:1

text: Riksgäldskontorets föreskrifter till 4 §

text: En myndighet som önskar öppna eller ändra bankkonton i en bank som Riksgäldskontoret har ramavtal med ska lämna in sin ansökan till banken. Ansökan ska göras på blankett som ramavtalsbanken tillhandahåller och ska av banken vidarebefordras till Riksgäldskontoret. Nya bankkonton får inte användas innan Riksgäldskontoret har godkänt ansökan. Bestämmelsen i andra stycket i denna paragraf gäller inte bankkonton enligt 12 § förordningen eller bankkonton som undantagits genom lag eller förordning eller vad som anges i 5 § förordningen. (

text: RGKFS 2011:1

text: Riksgäldskontorets allmänna råd till 4 §

text: Om Riksgäldskontoret inte har beslutat att skilda bankkonton ska användas för in- och utbetalningar avgör myndigheten om in- och utbetalningar ska ske på skilda bankkonton (bruttokonton) eller på samma bankkonto (nettokonto).

text: RGKFS 2011:1

text: Riksgäldskontorets föreskrifter till 6 §

text: Myndigheten ska kontrollera att samtliga utbetalningar sker till rätt mottagare, med rätt belopp och vid rätt tidpunkt. Myndigheten ska dokumentera hur denna kontroll ska utföras hos myndigheten. Myndigheten ska särskilt bevaka att utbetalningar inte sker för tidigt och att inbetalningar inte sker för sent i förhållande till överenskomna betalningsvillkor. Myndigheten ska lämna uppgift till banken om vem eller vilka som har behörighet att företräda myndigheten gentemot banken att öppna/avsluta bankkonto, betala från bankkonto m.m. För bankkonton enligt 4 § andra stycket förordningen gäller

text: 1. att myndigheten ska bekräfta sina utbetalningar med signatur/debiteringsbemyndigande/avstämningsuppgift eller motsvarande 2. att myndigheten inte får medge automatiska dragningar (autogiro) från dessa bankkonton i andra fall än när betalning sker mellan statliga myndigheter 3. att Riksgäldskontoret ska förhandsinformeras om en myndighet har ineller utbetalningar som var för sig under en och samma dag beräknas överstiga 300 miljoner kronor.

text: En myndighet ska informera Riksgäldskontoret i förväg om den avser att omorganisera sin betalningsverksamhet eller göra större ändringar i sina betalningsrutiner. Myndigheten ska hantera lösenord och utrustning (pin-koder, dosor, kort) som används vid signering/debiteringsbemyndigande/avstämningsuppgift eller liknande på ett säkert sätt.

text: Myndighetens kommunikation av betalningsinformation ska ske på ett säkert sätt. Informationen ska vara förändringsskyddad (skyddad mot förvanskning). Myndigheter med omfattande eller kritiska samhällsbetalningar ska identifiera, avropa och dokumentera reservrutiner för – sina affärssystem eller interna system som genererar betalningsuppdrag – kommunikationstjänster till och från banker

text: – betalningstjänster i banker. (

text: RGKFS 2011:1

text: Riksgäldskontorets allmänna råd till 6 §

text: Utbetalning bör normalt ske genom s.k. betalningsbevakning i myndighetens system eller hos betalningsförmedlare. Betalningsinformation till och från myndigheten bör vara insynsskyddad (skyddad mot obehörig åtkomst). Vilket förändrings- och insynsskydd som är tillämpligt vid överföring av betalningsinformation till banken framgår av ramavtal om betaltjänster som träffats för statens räkning. Motsvarande gäller även för betalningsinformation som återrapporteras till myndigheten. Myndigheten bör förändrings- och insynsskydda betalningsinformation när den hanteras inom myndigheten, d.v.s. från det att filen skapas i myndighetens interna system till dess att den läses in i myndighetens system. E-post innehållande känslig information till och från banken bör vara krypterad. Myndigheten bör använda sig av beloppsgräns (limit) för sina utbetalning-

text: ar. (

text: RGKFS 2011:1

text: Riksgäldskontorets föreskrifter till 7 §

text: En myndighet som vill ha Riksgäldskontorets medgivande om upphandling av separat avtal om betaltjänster till och från myndigheten ska göra en skriftlig ansökan hos Riksgäldskontoret. Riksgäldskontoret ska fortlöpande informeras och ges full insyn i upphandlingen. Riksgäldskontoret ska även ges möjlighet att yttra sig över och ge synpunkter på förfrågningsunderlag och avtalsförslag. (

text: RGKFS 2011:1

text: Riksgäldskontorets allmänna råd till 7 §

text: Har upphävts genom (RKGFS 2011:1)

text: Riksgäldskontorets föreskrifter till 8 §

text: När avtal om betaltjänster inges till Riksgäldskontoret för godkännande ska myndigheten på begäran av Riksgäldskontoret bifoga en utredning som visar att villkoren i 6 § i förordningen är uppfyllda. (

text: RGKFS 2011:1

text: Om avtal om betaltjänster inte har godkänts av Riksgäldskontoret får det inte tillämpas av myndigheten. Riksgäldskontoret kan återkalla ett godkännande av ett avtal om de villkor som anges i 6 § förordningen inte längre är uppfyllda. Om ett godkännande återkallas får myndigheten därefter inte tillämpa

text: avtalet. (

text: RGKFS 2011:1

text: Riksgäldskontorets allmänna råd till 10 §

text: Affärsverken får även avropa betaltjänster enligt de vid varje tidpunkt gällande ramavtal som träffats för statens räkning. (

text: RGKFS 2011:1

text: Riksgäldskontorets föreskrifter till 11 §

text: Kontanta medel som flyter in till en myndighet får inte användas för löpande utbetalningar. De ska snarast sättas in på något av myndighetens bankkonton för inbetalningar. Om inte annat har särskilt föreskrivits görs utbetalning över myndighetens ordinarie betalningsvägar. Utbetalning får i brådskande fall eller om andra särskilda skäl föreligger göras från kontantkassa. (

text: RGKFS 2011:1

text: Riksgäldskontorets allmänna råd till 11 §

text: Riksgäldskontoret svarar för täckning och tömning av medel på toppkonton enligt 4 § andra stycket förordningen. Fram till nästa tömningstillfälle kan inbetalningar till ett bankkonto finansiera utbetalningar från samma bankkonto om detta bankkonto är av den typ som möjliggör detta (nettokonto).

text: RGKFS 2011:1

text: Riksgäldskontorets föreskrifter till 12 §

text: Ett valutakonto ska öppnas i någon av de banker som Riksgäldskontoret har tecknat ramavtal med. Om det finns särskilda skäl kan Riksgäldskontoret medge tillstånd att öppna valutakonto i annan bank. Om inte annat särskilt har föreskrivits får myndigheten ha ett mindre belopp stående på valutakonto under en kortare tid. Myndigheten ska meddela kontonummer på valutakonto till Riksgäldskontoret. När valutakonto eller bankkonto i utlandet avslutas ska myndigheten

text: meddela Riksgäldskontoret detta. (

text: RGKFS 2011:1

text: Riksgäldskontorets allmänna råd till 12 §

text: Med valutakonto avses bankkonto i utländsk valuta som myndigheten öppnar

text: i bank i Sverige. (

text: RGKFS 2011:1

text: Riksgäldskontorets allmänna råd till 13 §

text: Valutasäkring innebär att värdet av en framtida betalning i utländsk valuta fastställs i förväg i syfte att skapa säkrare prognoser över inkomster och med-

text: elsförbrukning. Valutasäkring innebär möjlighet att beakta valutarisker och hantera valutaberoenden. Planeringen förbättras därmed hos såväl enskilda myndigheter som statsförvaltningen som helhet. Ansökan om valutasäkring bör åtföljas av ansökan om valutakonto/valuta konton i den eller de valutor som valutasäkringen ska avse. (

text: RGKFS 2011:1

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2007, då Riksgäldskontorets föreskrifter och allmänna råd 2003:1, skall upphöra att gälla.

text: Denna författning träder i kraft den 1 maj 2011.

text: På Riksgäldskontorets vägnar

text: BO LUNDGREN

text: Jenny Rolling

text: RGKFS 2006:1

text: Elanders Sverige AB, 2011


title: Riksgäldskontorets föreskrifter (RGKFS 2011:2) om instituts skyldighet att lämna uppgifter om insättare och deras insättningar

text: Dessa föreskrifter gäller för sådana institut som omfattas av insättnings-

text: garantin enligt lagen (

text: ) om insättningsgaranti. Föreskrifterna gäller vissa uppgifter om insättare och deras insättningar som dessa institut ska lämna till Riksgäldskontoret.

text: Definitioner

text: De definitioner som anges i

text: 2 § lagen (1995:1571)

text: om insättningsga-

text: ranti ska ha samma betydelse i dessa föreskrifter. Därutöver avses i dessa föreskrifter med 1. arbetsdag: dag som inte är allmän helgdag, lördag, midsommarafton, julafton eller nyårsafton. 2. dag 1: dagen för ersättningsrättens inträde enligt 8 § lagen om insättningsgaranti, 3. dag 4: den arbetsdag som infaller tre arbetsdagar efter dag 1, 4. informationsfilerna: de elektroniska filer med information om insättare och deras insättningar som anges i 6–7 §§, 5. transaktionsfil 1: den transaktionsfil som ska sändas vid den tidpunkt som anges i 8 § 1, och 6. transaktionsfil 2: den transaktionsfil som ska sändas vid den tidpunkt som anges i 8 § 2.

text: Informationsskyldigheten

text: Ett institut som tar emot insättningar ska vid var tidpunkt ha förmåga att

text: sända informationsfilerna elektroniskt till Riksgäldskontoret i enlighet med dessa föreskrifter. Informationsfilerna ska sändas till Riksgäldskontoret vid de tidpunkter som anges i 8–9 §§.

text: Informationsfilerna ska sändas till Riksgäldskontoret i arkiverad och

text: komprimerad form enligt vad som närmare anges i dessa föreskrifter. Infor-

text: mationsfilerna ska vidare vara krypterade och försedda med elektronisk signatur på det sätt som anges i dessa föreskrifter.

text: Om ett institut har försatts i konkurs, gäller uppgiftsskyldigheten i dessa

text: föreskrifter även för institutets konkursförvaltare.

text: Beskrivning av informationsfilerna

text: Informationsfilerna utgörs av en kundfil, en kontofil, en kontofördel-

text: ningsfil samt transaktionsfilerna (transaktionsfil 1 och transaktionsfil 2). Informationsfilerna ska ha det format och den tekniska utformning som anges i bilagan till dessa föreskrifter.

text: Informationsfilerna ska ha följande innehåll:

text: 1. Kundfilen ska innehålla en förteckning över samtliga insättare i institutet. 2. Kontofilen ska innehålla en förteckning över samtliga konton som institutet tillhandahåller och som omfattas av insättningsgarantin. 3. Kontofördelningsfilen ska innehålla information om ägarförhållandet för samtliga konton som finns med i kontofilen. 4. Transaktionsfilerna ska innehålla information om alla transaktioner som berör de konton som finns i kontofilen. Informationen i kundfilen, kontofilen, kontofördelningsfilen och transaktionsfil 1 ska avse förhållandena vid slutet av dag 1. Informationen i transaktionsfil 2 ska avse förhållandena vid slutet av dag 4, för transaktioner som har påbörjats senast dag 1. Informationsfilerna ska ha det närmare innehåll och den struktur som anges i bilagan till dessa föreskrifter.

text: Tidpunkt för sändande av informationsfilerna

text: Ett institut ska i händelse av ett ersättningsfall sända informationsfilerna

text: i enlighet med 15 § till Riksgäldskontoret vid följande tidpunkter: 1. Kundfilen, kontofilen, kontofördelningsfilen och transaktionsfil 1 ska sändas senast den arbetsdag som inträffar närmast efter dag 1. 2. Transaktionsfil 2 ska sändas senast den arbetsdag som inträffar närmast efter dag 4. Om det finns särskilda skäl får Riksgäldskontoret medge att informationsfilerna sänds en arbetsdag senare än den dag som anges i 1 respektive 2.

text: Ett institut ska även sända informationsfilerna till Riksgäldskontoret på

text: Riksgäldskontorets begäran. Informationsfilerna ska då sändas inom de tidfrister som anges i 8 §. Dagen för Riksgäldskontorets begäran ska då räknas som dag 1, om inte Riksgäldskontoret meddelar annat.

text: Arkivering och komprimering av informationsfilerna

text: Informationsfilerna ska arkiveras och komprimeras enligt de krav som

text: anges i bilagan till dessa föreskrifter.

text: De komprimerade informationsfilerna ska krypteras och förses med

text: elektronisk signatur. Krypteringen och signeringen ska uppfylla de krav som anges i bilagan till dessa föreskrifter.

text: Vid kryptering och signering ska institutet använda de certifikat som

text: Riksgäldskontoret eller tredje man utsedd av Riksgäldskontoret, sänder till institutet. Krypteringen ska göras med Riksgäldskontorets publika certifikat och signeringen ska göras med institutets privata certifikat.

text: För att erhålla det privata certifikatet ska institutet skicka in en skriftlig

text: ansökan till Riksgäldskontoret. När institutets ansökan har godkänts av Riksgäldskontoret erhåller institutet även Riksgäldskontorets publika certifikat. Institutet ska vid var tidpunkt ha ett giltigt privat certifikat så att institutet

text: kan uppfylla sina skyldigheter enligt 3 §. Institutet ska senast tre månader

text: före utgången av det privata certifikatets giltighetsperiod ansöka om ett nytt certifikat. Om Riksgäldskontorets publika certifikat byts ut ansvarar Riksgäldskontoret för att skicka ut det nya certifikatet till institutet.

text: När institutet ansöker enligt 13 § ska institutet ange en eller flera, dock

text: maximalt fem, unika IP-adresser (internetprotokoll-adress) till Riksgäldskontoret. Endast dessa IP-adresser kan användas som avsändare när informationsfilerna sänds till Riksgäldskontoret. Om institutet önskar ändra någon av dessa IP-adresser, ska institutet i god tid innan förändringen skriftligen anmäla detta till Riksgäldskontoret. IP-adresserna ska ha det tekniska format som anges i bilagan till dessa föreskrifter.

text: Sändande av informationsfilerna till Riksgäldskontoret

text: Informationsfilerna ska sändas elektroniskt till Riksgäldskontoret via

text: den webbadress som anges av Riksgäldskontoret. Informationsfilerna får endast sändas till Riksgäldskontoret i samband med ett ersättningsfall enligt 8 § eller efter Riksgäldskontorets begäran enligt 9 §.

text: Dispens

text: Riksgäldskontoret får besluta om dispens från kraven enligt dessa

text: föreskrifter om det finns synnerliga skäl. Ett institut som önskar sådan dispens ska ansöka om detta skriftligen. Riksgäldskontoret får förena beslut om dispens med särskilda villkor för hur institut som omfattas av dispensen ska lämna information om insättare och deras insättningar.

text: Dessa föreskrifter träder ikraft den 1 februari 2012. På Riksgäldskontorets vägnar BO LUNDGREN Magnus Thor

text: Informationsfilernas format och tekniska utformning

text: Informationsfilerna ska vara textfiler som skapas i ett flatfilsformat med teckenuppsättningen Windows-1252. Filnamnen ska vara ”kund.txt” för kundfilen, ”konto.txt” för kontofilen, ”kontofordelning.txt” för kontofördelningsfilen samt ”transaktion.txt” för transaktionsfilerna. I filerna ska varje rad separeras med radbrytning (CR-LF). Radbrytning får endast användas mellan varje rad. Radbrytning får inte användas efter den sista raden. Varje kolumn ska separeras med ett s.k. pipe-tecken (”|”, byte kod 0x7c). Pipe-tecken får endast användas mellan varje kolumn. Pipe-tecken får inte användas efter den sista kolumnen. Det ska alltid finnas ett pipe-tecken som separerar varje kolumn, även när värdet i en viss kolumn är tomt. Första raden i filerna ska alltid innehålla namnen på respektive kolumn.

text: Informationsfilernas innehåll och struktur

text: Informationsfilerna ska ha det innehåll och den struktur som framgår av tabellerna nedan.

text: Tabell 1 Kundfilen

text: Kolumnnamn Beskrivning Antal tecken Dataformat

text: Kundnummer Ett unikt nummer för insät- Maximalt 50 tecken Alfanumeriska tecken inom taren. Windows-1252. Får ej vara tomt. Namn Samtliga namn (för fysiska Maximalt 150 Alfanumeriska tecken inom personer) eller fullständig tecken Windows-1252. firma (för juridiska personer) Får ej vara tomt. på insättaren. Namnen ska skiljas med mellanslag. PersonOrgNummer För insättare som är svenska Maximalt 50 tecken För personnummer ska 12 numeprivatpersoner ska fältet riska tecken användas, enligt innehålla personnummer. ÅÅÅÅMMDDNNNN.

text: För insättare som är svensk För organisationsnummer ska juridisk person ska organisa- 10 numeriska tecken användas. tionsnummer användas. För utländska insättare får anges ett globalt referensnummer. Detta ska börja med tecknen ”REF” och kan sedan innehålla maximalt 47 alfanumeriska tecken.

text: För utländska insättare kan Utländska insättare får ha ett tomt ett s.k. globalt referensnum- värde här om både person-/org.nummer användas om sådant mer och ett globalt referensnummer finns. saknas. Utdelningsadress Utdelningsadressen till Maximalt 250 Alfanumeriska tecken inom insättaren. tecken Windows-1252.

text: Får vara tomt. Postnummer Postnummer till insättaren. Maximalt 250 Alfanumeriska tecken inom tecken Windows-1252.

text: Får vara tomt. Ort Postort till insättaren. Maximalt 250 Alfanumeriska tecken inom tecken Windows-1252.

text: Får vara tomt. Postland Land till insättaren. Anges Maximalt 250 Alfanumeriska tecken inom bara om annat land än Sve- tecken Windows-1252. rige. Får vara tomt. Landskod ISO-koden för landet som 2 tecken Landskod enligt ISO 3166-1. insättaren är registrerad i. Får ej vara tomt. CONamn C/O-namn om sådant finns. Maximalt 250 Alfanumeriska tecken inom tecken Windows-1252.

text: Får vara tomt. TIN Tax Identification Number. Maximalt 100 Alfanumeriska tecken inom Skatteregistreringsnummer tecken Windows-1252. för insättare som är skat- Får vara tomt för insättare som är tepliktiga i utlandet. skattepliktiga i Sverige.

text: Tabell 2 Kontofilen

text: Kontonummer Kontots nummer. Kontonum- Maximalt 50 tecken. Numeriska eller ickenumeriska ret ska vara unikt. tecken.

text: Om clearingnummer finns så ska det anges tillsammans med kontonumret utan extra tecken. Får ej vara tomt. Valuta Valutakod enligt ISO 4217. 3 tecken Treställig valutakod enligt ISO 4217. Får ej vara tomt.

text: Kapital Det saldo som finns bokfört Maximalt 26 tecken Decimaltal med komma (,) som decipå kontot. Anges i den valuta malavskiljare. Kan innehålla värden som kontot är i. Ska inte från -2^63 till 2^63 med en precision innehålla upplupen ränta. på 1/10000. Får ej vara tomt. UpplupenRänta Den upplupna räntan fram Maximalt 26 tecken Decimaltal med komma (,) som decitill den dag då ersättningsrätt malavskiljare. Kan innehålla värden inträder. från -2^63 till 2^63 med en precision på 1/10000.

text: Får ej vara tomt. Pantsatt ”Ja” om kontot är pantsatt, Maximalt 3 tecken ”Ja” eller ”Nej”. ”Nej” om konton inte är Får ej vara tomt. pantsatt. Spärrat ”Ja” om kontot är spärrat för Maximalt 3 tecken ”Ja” eller ”Nej”. utbetalning till kontohavaren Får ej vara tomt. och ”Nej” om konton inte är spärrat.

text: Tabell 3 Kontofördelningsfilen

text: Kontonummer Används för koppling mellan Maximalt 50 tecken Ska matcha kontonummer i kontokonton och insättare. filen.

text: Får ej vara tomt. Kundnummer Används för koppling mellan Maximalt 50 tecken Ska matcha kundnummer i kundkonton och insättare. filen.

text: Får ej vara tomt. KundensAndel Andel i decimalform där 1 är Maximalt 6 tecken Anges med fyra decimalers noghögst och 0,0001 är lägst. grannhet.

text: Får ej vara tomt.

text: Samma kundnummer och kontonummer får förekomma flera gånger i kontofördelningsfilen, men kombinationer av kundnummer och kontonummer ska vara unika.

text: Tabell 4 Transaktionsfilen

text: Kontonummer Används för koppling mellan Maximalt 50 tecken Ska matcha kontonummer i kontotransaktioner och konto. filen. Får ej vara tomt. Transaktionsdatum Datum och tidpunkt för Maximalt 20 tecken Anges i formatet: ”ÅÅÅÅ-MM-DD transaktionen. TT:MM:SS”. Får ej vara tomt. Bokföringsdatum Datum och tidpunkt för Maximalt 20 tecken Anges i formatet: ”ÅÅÅÅ-MM-DD bokföringen. TT:MM:SS”. Ska vara tomt i första filen. Får ej vara tomt i andra filen. Referens Vem som är transaktionens Maximalt 50 tecken Alfanumeriska tecken inom Winbetalningsavsändare eller dows-1252. betalningsmottagare. Får vara tomt Belopp Belopp på transaktionen. Maximalt 26 tecken Ska vara i samma valuta som kontot avser. Decimaltal med komma (,) som decimalavskiljare. Kan innehålla värden från -2^63 till 2^63 med en precision på 1/10000. Får ej vara tomt.

text: Transaktionsfil 1 ska visa transaktioner som vid slutet av dag 1 är registrerade men inte bokförda på de konton som finns i kontofilen. Transaktionsfil 2 ska visa de transaktioner som faktiskt bokförts på de konton som finns i kontofilen från och med dag 2 till och med dag 4, och som avser tiden fram till och med dag 1.

text: Informationsfilerna ska arkiveras och komprimeras till ett s.k. 7z-arkiv med programvaran 7-zip. Filformatet för 7z-arkivet ska följa specifikationen i källkoden till 7-zip.

text: Kryptering och signering av informationsfilerna

text: Det komprimerade arkivet ska krypteras och signeras med programvaran GnuPG/gpgsm, OpenSSL eller annan programvara som är kompatibel med följande krav: 1. Kryptering ska ske med krypteringsalgoritmen AES256. 2. Signering ska ske med hashalgoritmen SHA512. 3. Meddelandeformatet ska följa CMS (RFC5652).

text: 4. Anonyma metoder för nyckelutbyte får inte användas. 5. Minsta tillåtna längd på kryptografiska nycklar för asymmetriska algoritmer är 2048 bitar. 6. Väl kända och granskade implementeringar av kryptografiska programvaror ska användas. 7. Det kryptografiska systemet ska ha skydd mot angrepp såsom (i) att någon ställer sig som mellanhand mellan server och klient och på så sätt obehörigen tar del av information (s.k. man-in-the-middle), (ii) repetition och (iii) fördröjningsattacker.

text: Tekniska krav på institutets unika IP-adress

text: Den eller de IP-adresser som institutet uppger till Riksgäldskontoret ska vara adresser enligt formatet IPv4.

text: Förklaringar av tekniska begrepp som används i denna bilaga

text: 7-zip Ett komprimeringsprogram som finns tillgängligt som fri programvara med öppen källkod och som kan laddas ner på internetadressen 7-zip.org. AES256 En krypteringsalgoritm enligt standarden FIPS PUB 197 publicerad av National Institute of Standards and Technology (NIST). CMS Förkortning för Cryptographic Message Syntax som är ett format (angivet i dokumentet RFC 5652) för kryptografiskt skyddade meddelanden, fastställt av Internet Engineering Task Force (IETF). hashalgoritm Matematisk funktion eller algoritm som bland annat kan användas vid signering av data. GnuPG/Gpgsm Programvara för digital kryptering och signering, som ingår i programpaketet GnuPG. IPv4 Internet Protocol version 4 (IPv4) är idag den version som Internet i huvudsak baseras på. krypteringsalgoritm Matematisk funktion eller algoritm som användas vid kryptering av data. OpenSSL Programvara för digital kryptering och signering, som är tillgänglig som öppen källkod och som kan laddas ner på internetadressen www.openssl.org. SHA512 En hashalgoritm enligt standarden FIPS PUB 180- 3 publicerad av National Institute of Standards and Technology (NIST). Windows-1252 En teckenkodning för det latinska alfabetet som används i operativsystemet Microsoft Windows.

text: Elanders Sverige AB, 2011


title: Riksgäldskontorets föreskrifter om ändring av Riksgäldskontorets föreskrifter (RGKFS 2011:2) om instituts skyldighet att lämna uppgifter om insättare och deras insättningar

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 november 2013.

text: På Riksgäldskontorets vägnar

text: HANS LINDBLAD Daniel Barr

text: Informationsfilernas format och tekniska utformning

text: Informationsfilerna ska vara textfiler som skapas i ett flatfilsformat med teckenuppsättningen Windows-1252. Filnamnen ska vara ”kund.txt” för kundfilen, ”konto.txt” för kontofilen, ”kontofordelning.txt” för kontofördelningsfilen samt ”transaktion.txt” för transaktionsfilerna. I filerna ska varje rad separeras med radbrytning (CR-LF). Radbrytning får endast användas mellan varje rad. Radbrytning får inte användas efter den sista raden. Varje kolumn ska separeras med ett s.k. pipe-tecken (”|”, byte kod 0x7c). Pipe-tecken får endast användas mellan varje kolumn. Pipe-tecken får inte användas efter den sista kolumnen. Det ska alltid finnas ett pipe-tecken som separerar varje kolumn, även när värdet i en viss kolumn är tomt. Första raden i filerna ska alltid innehålla namnen på respektive kolumn.

text: Informationsfilernas innehåll och struktur

text: Informationsfilerna ska ha det innehåll och den struktur som framgår av tabellerna nedan.

text: Tabell 1 Kundfilen

text: Kolumnnamn Beskrivning Antal tecken Dataformat

text: Kundnummer Ett unikt nummer för insät- Maximalt 50 tecken Alfanumeriska tecken inom taren. Windows-1252. Får ej vara tomt. Namn Samtliga namn (för fysiska Maximalt 150 Alfanumeriska tecken inom personer) eller fullständig tecken Windows-1252. firma (för juridiska personer) Får ej vara tomt. på insättaren. Namnen ska skiljas med mellanslag. PersonOrgNummer För insättare som är svenska Maximalt 50 tecken För personnummer ska 12 numeprivatpersoner ska fältet riska tecken användas, enligt innehålla personnummer. ÅÅÅÅMMDDNNNN.

text: För insättare som är svensk För organisationsnummer ska juridisk person ska organisa- 12 numeriska tecken användas enligt tionsnummer användas. 16NNNNNNNNNN. För utländska insättare får anges ett globalt referensnummer. Detta ska börja med tecknen ”REF” och kan sedan innehålla maximalt 47 alfanumeriska tecken. För utländska insättare kan Utländska insättare får ha ett tomt ett s.k. globalt referensnum- värde här om både person-/org.nummer användas om sådant mer och ett globalt referensnummer finns. saknas.

text: Utdelningsadress Utdelningsadressen till Maximalt 250 Alfanumeriska tecken inom insättaren. tecken Windows-1252.

text: Får vara tomt. Postnummer Postnummer till insättaren. Maximalt 250 Alfanumeriska tecken inom tecken Windows-1252.

text: Får vara tomt. Ort Postort till insättaren. Maximalt 250 Alfanumeriska tecken inom tecken Windows-1252.

text: Får vara tomt. Postland Land till insättaren. Anges Maximalt 250 Alfanumeriska tecken inom bara om annat land än Sve- tecken Windows-1252. rige. Får vara tomt. Landskod ISO-koden för landet som 2 tecken Landskod enligt ISO 3166-1. insättaren är registrerad i. Får ej vara tomt. CONamn C/O-namn om sådant finns. Maximalt 250 Alfanumeriska tecken inom tecken Windows-1252.

text: Får vara tomt. TIN Tax Identification Number. Maximalt 100 Alfanumeriska tecken inom Skatteregistreringsnummer tecken Windows-1252. för insättare som är skat- Får vara tomt för insättare som är tepliktiga i utlandet. skattepliktiga i Sverige.

text: Tabell 2 Kontofilen

text: Kontonummer Kontots nummer. Kontonum- Maximalt 50 tecken. Numeriska eller ickenumeriska ret ska vara unikt. tecken.

text: Om clearingnummer finns så ska det anges tillsammans med kontonumret utan extra tecken. Får ej vara tomt. Valuta Valutakod enligt ISO 4217. 3 tecken Treställig valutakod enligt ISO 4217. Får ej vara tomt.

text: Kapital Det saldo som finns bokfört Maximalt 26 tecken Decimaltal med komma (,) som decipå kontot. Anges i den valuta malavskiljare. Kan innehålla värden som kontot är i. Ska inte från -2^63 till 2^63 med en precision innehålla upplupen ränta. på 1/10000. Får ej vara tomt.

text: UpplupenRänta Den upplupna räntan fram Maximalt 26 tecken Decimaltal med komma (,) som decitill den dag då ersättningsrätt malavskiljare. Kan innehålla värden inträder. från -2^63 till 2^63 med en precision på 1/10000. Får ej vara tomt. Pantsatt ”Ja” om kontot är pantsatt, Maximalt 3 tecken ”Ja” eller ”Nej”. ”Nej” om konton inte är Får ej vara tomt. pantsatt. Spärrat ”Ja” om kontot är spärrat för Maximalt 3 tecken ”Ja” eller ”Nej”. utbetalning till kontohavaren Får ej vara tomt. och ”Nej” om konton inte är spärrat.

text: Tabell 3 Kontofördelningsfilen

text: Kontonummer Används för koppling mellan Maximalt 50 tecken Ska matcha kontonummer i kontokonton och insättare. filen. Får ej vara tomt. Kundnummer Används för koppling mellan Maximalt 50 tecken Ska matcha kundnummer i kundkonton och insättare. filen. Får ej vara tomt. KundensAndel Andel i decimalform där 1 är Maximalt 6 tecken Anges med fyra decimalers noghögst och 0 är lägst. grannhet. Får ej vara tomt.

text: Tabell 4 Transaktionsfilen

text: Arkivering och komprimering av informationsfilerna

text: 4. Anonyma metoder för nyckelutbyte får inte användas. 5. Minsta tillåtna längd på kryptografiska nycklar för asymmetriska algoritmer är 2048 bitar. 6. Väl kända och granskade implementeringar av kryptografiska programvaror ska användas. 7. Det kryptografiska systemet ska ha skydd mot angrepp såsom (i) att någon ställer sig som mellanhand mellan server och klient och på så sätt obehörigen tar del av information (s.k. man-inthe-middle), (ii) repetition och (iii) fördröjningsattacker.

text: Elanders Sverige AB, 2013


text: Riksgäldskontorets föreskrifter till 6 §

text: Myndigheten ska kontrollera att samtliga utbetalningar sker till rätt mottagare, med rätt belopp och vid rätt tidpunkt. Myndigheten ska dokumentera hur denna kontroll ska utföras hos myndigheten. Myndigheten ska särskilt bevaka att utbetalningar inte sker för tidigt och att inbetalningar inte sker för sent i förhållande till överenskomna betalningsvillkor. Myndigheten ska lämna uppgift till banken om vem eller vilka som har behörighet att företräda myndigheten gentemot banken att öppna/avsluta bankkonto, betala från bankkonto, besluta om och ändra beloppsgränser på bankkonto m.m. För bankkonton enligt 4 § andra stycket förordningen gäller 1. att myndigheten ska bekräfta sina utbetalningar med signatur/debiteringsbemyndigande/avstämningsuppgift eller motsvarande, 2. att myndigheten ska använda sig av beloppsgränser på de bankkonton som används för utbetalningar, 3. att myndigheten inte får medge automatiska dragningar (autogiro) från dessa bankkonton i andra fall än när betalning sker mellan statliga myndigheter och 4. att Riksgäldskontoret ska förhandsinformeras om en myndighet har ineller utbetalningar som var för sig under en och samma dag beräknas överstiga 300 miljoner kronor.

text: Senaste lydelse

text: RGKFS 2011:1

text: Om det finns särskilda skäl kan Riksgäldskontoret för ett eller flera bankkonton medge undantag från kravet om beloppsgräns. En myndighet som önskar ett sådant undantag ska göra en skriftlig ansökan hos Riksgäldskontoret. En myndighet ska informera Riksgäldskontoret i förväg om den avser att omorganisera sin betalningsverksamhet eller göra större ändringar i sina betalningsrutiner. Myndigheten ska hantera lösenord och utrustning (pin-koder, dosor, kort) som används vid signering/debiteringsbemyndigande/avstämningsuppgift eller liknande på ett säkert sätt. Myndighetens kommunikation av betalningsinformation ska ske på ett säkert sätt. Informationen ska vara förändringsskyddad (skyddad mot förvanskning). Myndigheter med omfattande eller kritiska samhällsbetalningar ska identifiera, avropa och dokumentera reservrutiner för – sina affärssystem eller interna system som genererar betalningsuppdrag – kommunikationstjänster till och från banker – betalningstjänster i banker.

text: Riksgäldskontorets allmänna råd till 6 §

text: Utbetalning bör normalt ske genom s.k. betalningsbevakning i myndighetens system eller hos betalningsförmedlare. Betalningsinformation till och från myndigheten bör vara insynsskyddad (skyddad mot obehörig åtkomst). Vilket förändrings- och insynsskydd som är tillämpligt vid överföring av betalningsinformation till banken framgår av ramavtal om betaltjänster som träffats för statens räkning. Motsvarande gäller även för betalningsinformation som återrapporteras till myndigheten. Myndigheten bör förändrings- och insynsskydda betalningsinformation när den hanteras inom myndigheten, d.v.s. från det att filen skapas i myndighetens interna system till dess att den läses in i myndighetens system. E-post innehållande känslig information till och från banken bör vara krypterad. Med beloppsgräns avses en begränsning av uttag från ett bankkonto. Begränsningen kan gälla enskilda betalningar eller betalningar under en viss tidsperiod. Överskrids beloppsgränsen stoppas betalningen.

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2015.

text: På Riksgäldskontorets vägnar

text: HANS LINDBLAD Jenny Rolling

text: 2 Senaste lydelse

text: RGKFS 2011:1

text: Norstedts Juridik AB/Fritzes Elanders Sverige AB, 2015