title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd om planbeskrivning;

text: 1 kap. Inledning, innehåll och definitioner

text: Denna författning innehåller föreskrifter till plan- och

text: bygglagen (2010:900)

text: och plan- och

text: byggförordningen (2011:338)

text: . Författningen innehåller föreskrifter om planbeskrivningens information och digitala funktionalitet. De allmänna råden föregås av texten Allmänt råd och är tryckta med mindre och indragen text.

text: Denna författning innehåller följande kapitel: 1. Inledning, innehåll och definitioner. 2. Information i planbeskrivningen. 3. Digital funktionalitet.

text: I denna författning avses med tema: en övergripande tematisk indelning av planbeskrivningens digitala information, grupp: en indelning av de ämnen som ingår i ett tema, och undergrupp: en nedbrytning av en grupp till specificerade ämnen.

text: 2 kap. Information i planbeskrivningen

text: Detaljplanens syfte

text: I planbeskrivningen ska kommunen redovisa detaljplanens syfte. Detaljplanens syfte ska kortfattat uttrycka vad detaljplanen ska möjliggöra samt vilka värden på platsen eller i omgivningen som detaljplanens reglering ska förhålla sig till.

text: Beskrivning av detaljplanen

text: I planbeskrivningen ska kommunen redovisa 1. vilken markanvändning och utveckling som kommunen har avsett med detaljplanen, 2. detaljplanens omfattning och lokalisering, 3. huvudmannaskap och genomförandetid för detaljplanen, 4. hur kommunen hanterat och avvägt olika intressen enligt

text: 2 kap.

text: plan- och bygglagen (2010:900)

text: , och 5. de prövningar enligt annan lagstiftning som genomförts under detaljplaneprocessen.

text: Motiv till detaljplanens reglering

text: I planbeskrivningen ska kommunen redovisa motiven till de enskilda regleringarna i detaljplanen. Redovisningen ska göras utifrån detaljplanens syfte och

text: 2 kap.

text: plan- och bygglagen (2010:900)

text: Detaljplanens genomförande

text: Om det inom detaljplanen finns allmän plats ska det av planbeskrivningen framgå vilka rättigheter och skyldigheter som följer av huvudmannaskapet. Det som kommunen ska redovisas är 1. mark- och utrymmesförvärv som måste ske för att genomföra detaljplanen, 2. mark och utrymme som huvudmannen är skyldig att lösa in, 3. mark och utrymme som staten är skyldig att lösa in, 4. mark och utrymme som huvudmannen får lösa in, och 5. rättigheter som kommunen får lösa in.

text: Om kommunen i detaljplanen bestämmer markreservat för allmänna ändamål eller gemensamhetsanläggningar ska kommunen i planbeskrivningen redovisa möjligheterna till markåtkomst.

text: Om detaljplanen innehåller fastighetsindelningsbestämmelser som innebär att fastighetsindelningen ska ändras ska kommunen i planbeskrivningen redovisa på vilket sätt detta är avsett att genomföras och vem som ska stå för kostnaderna.

text: Om detaljplanen innehåller fastighetsindelningsbestämmelser om att gemensamhetsanläggningar eller rättigheter ska bildas, ändras eller upphöra att gälla ska kommunen i planbeskrivningen redovisa på vilket sätt detta är avsett att genomföras och vem som ska stå för kostnaderna.

text: I planbeskrivningen ska kommunen redovisa vem som ska ansvara för utbyggnad och drift av allmänna platser. I planbeskrivningen ska kommunen även redovisa vem som ska ansvara för utbyggnad och drift av vatten- och avloppsanläggningar.

text: Allmänt råd

text: Kommunen bör redovisa om särskild standard eller utformning av en teknisk anläggning på en allmän plats med kommunalt huvudmannaskap krävs för att tillgodose de behov eller uppfylla de krav som ställs på anläggningen. Kommunen bör redovisa en tidplan för när och i vilken ordning detaljplanen är avsedd att genomföras.

text: I planbeskrivningen ska kommunen redovisa en ekonomisk bedömning över väsentliga delar av vad genomförandet av detaljplanen kan antas innebära för berörda parter. Även den kostnadsfördelning och det betalningsansvar som kan uppkomma för berörda parter ska redovisas.

text: I planbeskrivningen ska kommunen redovisa om kommunen avser att ta ut planavgift i samband med bygglov.

text: Om kommunen bedömer att detaljplanen kan antas innebära en sådan skada att en fastighetsägare eller rättighetshavare kan ha rätt till ersättning eller

text: inlösen av fastighet enligt plan- och

text: bygglagen (2010:900)

text: Om kommunen bedömer att genomförandet av detaljplanen kan antas medföra prövningar enligt annan lagstiftning ska kommunen redovisa detta i planbeskrivningen.

text: Planeringsunderlag

text: I planbeskrivningen ska kommunen redovisa en sammanställning av de planeringsunderlag som legat till grund för detaljplanens omfattning och utformning. Kommunen ska även redovisa en sammanfattning av innehållet i dessa och vilka slutsatser som varit relevanta för detaljplanens utformning och omfattning.

text: Ärendeinformation

text: Information enligt 2 kap. 3 § första stycket Boverkets föreskrifter om detaljplan (

text: BFS 2020:5

text: ) ska framgå i planbeskrivningen.

text: Ändring av detaljplan

text: Vid beslut om ändring av detaljplan gäller inte 2 kap. 1–14 §§. Vid beslut om ändring av detaljplan ska kommunen komplettera planbeskrivningen med en beskrivning av ändringen. Av denna ska det framgå 1. avsikten med ändringen av detaljplanen, 2. varför ändring av detaljplan valts i stället för upphävande eller ny detaljplan, 3. vad som ändras i detaljplanen, 4. konsekvenser av ändringen av detaljplanen, 5. hur kommunen hanterat och avvägt olika intressen enligt

text: 2 kap.

text: plan- och bygglagen (2010:900)

text: gällande ändringen av detaljplanen, 6. motiven till de enskilda regleringarna som omfattas av beslutet om ändring av detaljplanen. Redovisningen ska göras utifrån detaljplanens syfte samt

text: 2 kap.

text: plan- och bygglagen (2010:900)

text: , 7. genomförandetid för ändrade planbestämmelser, och 8. en sammanställning av eventuella nya planeringsunderlag och utredningar som har gjorts med anledning av planändringen.

text: I de fall en detaljplan som omfattas av beslut om ändring inte har någon planbeskrivning eller någon handling motsvarande planbeskrivning ska en beskrivning enligt 15 § bifogas till detaljplanen.

text: Vid ändring av detaljplan som är upprättad enligt Boverkets föreskrifter om detaljplan (

text: BFS 2020:5

text: ) ska även informationen enligt 2 kap. 4 § samma föreskrift framgå i planbeskrivningen.

text: 3 kap. Digital funktionalitet

text: Planbeskrivningens information ska kunna återges i sin beslutade form.

text: I bilagan till denna författning anges hur informationen i planbeskrivningen ska indelas och identifieras.

text: Information i planbeskrivningen ska inordnas under relevant tema och en eller flera grupper tillhörande respektive tema enligt bilagan. I de fall planbeskrivningen innehåller information som omfattas av någon av de undergrupper som anges i bilagan ska informationen även indelas efter dessa.

text: Planbeskrivningens information ska vara lägesbestämd utifrån 1. planområde, 2. ett eller flera bestämmelseområden, eller 3. annan punkt, linje, yta eller volym inom planområdet.

text: Planbeskrivningens information ska som helhet vara kopplad till planområdet. Information i planbeskrivningen som rör hela planområdet eller områden utanför detaljplan ska digitalt kopplas till planområdet. Information i planbeskrivningen om motiv till reglering i detaljplan enligt 2 kap. 4 § ska digitalt kopplas till det bestämmelseområde som regleringen gäller.

text: Allmänt råd

text: Information i planbeskrivningen som berör ett eller flera bestämmelseområden bör digitalt kopplas till dessa. Information i planbeskrivningen som berör en viss punkt, linje, yta eller volym i detaljplanen som inte är ett bestämmelseområde kan digitalt kopplas till denna geometri.

text: Ändring av detaljplan

text: Vid beslut om ändring av detaljplan som inte har upprättats enligt Boverkets föreskrifter om detaljplan (

text: BFS 2020:5

text: ) gäller inte kraven i 1–4 §§. Informationen i kompletteringen av planbeskrivningen ska då 1. kunna återges i sin beslutade form, 2. vara kopplad till den eller de ändrade planbestämmelserna, 3. inordnas under relevant tema och en eller flera grupper tillhörande respektive tema enligt bilagan, och 4. i de fall informationen handlar om någon av de undergrupper som tas upp i bilagan indelas efter dessa. Informationen enligt 2 kap. 15 § 6 ska digitalt kopplas till det bestämmelseområde regleringen avser. Kraven i första och andra stycket gäller inte om beslut om ändring av detaljplan avser upphävande av planbestämmelser eller upphävande av del av detaljplan.

text: Undantag för uppgifter som äventyrar rikets säkerhet

text: Skyldigheterna enligt

text: 2 kap. 5 a § plan- och byggförordningen (2011:338)

text: gäller inte i de fall kommunen bedömer att aggregerad georefererad planinformation i en databas äventyrar rikets säkerhet.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2021. 2. Författningen ska tillämpas på planbeskrivningar som hör till detaljplaner vilka påbörjas efter den 31 december 2021. På Boverkets vägnar

text: ANDERS SJELVGREN

text: Klara Falk

text: Bilaga

text: Bilaga för digital indelning av information i planbeskrivning i teman, grupper och undergrupper

text: Tema Grupp Undergrupp

text: Detaljplanens syfte Syfte Beskrivning av detaljplanen Hela detaljplan Genomförandetid Allmän plats Huvudmannaskap Kvartersmark Vattenområde Befintligt Varför ändring av detaljplan valts Ärendeinformation Annat Motiv till detaljplanens regleringar Motiv till reglering Genomförandefrågor Mark- och utrymmesförvärv Skyldighet inlösen, huvudman Skyldighet inlösen, stat Rätt till inlösen, huvudman Rätt till inlösen av rättighet, kommun Fastighetsrättsliga frågor Fastighetsindelningsbestämmelser Förändrad fastighetsindelning Rättigheter Tekniska frågor Tekniska åtgärder Utbyggnad allmän plats Utbyggnad vatten och avlopp Ekonomiska frågor Planekonomisk bedömning Planavgift Ersättningsanspråk Inlösen

text: Tema Grupp Undergrupp

text: Gemensamhetsanläggningar Drift allmän plats Drift vatten och avlopp Gatukostnader Organisatoriska frågor Exploateringsavtal Markanvisning Tidplan Kulturvärden Rivningsförbud Bevarandekrav Prövning enligt annan lagstiftning Upplysningar Annat Planeringsunderlag Kommunala Detaljplan Planprogram Grundkarta Översiktsplan Undersökning enligt

text: 6 kap. 6 § plan- och bygglagen (2010:900)

text: Miljökonsekvensbeskrivning Särskilt beslut om betydande miljöpåverkan Utredningar Dagsljus och skugga Dagvattenutredning Handelsutredning Naturinventering Geoteknisk utredning Markmiljöutredning Bullerutredning Förprojektering Riskutredning Trafikutredning Barnkonsekvensanalys Kulturmiljöutredning Regionala Regionplan Annat Planeringsförutsättningar Kommunala

text: Tema Grupp Undergrupp

text: Detaljplan Områdesbestämmelser Förhandsbesked Planeringsbesked Planbesked Planprogram Översiktsplan Regionala Regionplan Riksintressen Rennäring Yrkesfiske Naturvård Friluftsliv Kulturmiljövård Fyndigheter av ämnen och material Industriell produktion Energiproduktion och energidistribution Slutförvaring av kärnbränsle och kärnavfall Elektronisk kommunikation Trafikkommunikation Avfallshantering Vattenförsörjning Totalförsvar Rörligt friluftsliv Obruten kust Högexploaterad kust Obrutet fjäll Skyddade vattendrag Nationalstadspark Natura 2000 Områden för geologisk lagring av koldioxid Hushållningsbestämmelser enligt

text: 3 kap.

text: miljöbalken

text: Jordbruksmark Skogsbruk Oexploaterade områden Ekologiskt särskilt känsliga områden Miljökvalitetsnormer Luft Vatten Buller

text: Tema Grupp Undergrupp

text: Mellankommunala intressen Miljö Strandskydd Dagvatten Hälsa och säkerhet Omgivningsbuller Risk för olyckor Risk för översvämning Risk för erosion Risk för skred Risk för ras Geotekniska förhållanden Hydrologiska förhållanden Kulturmiljö Fornlämningar Byggnadsminnen Kyrkligt kulturarv Fysisk miljö Sociala Teknik Service Trafik Annat Konsekvenser Fastigheter och rättigheter Natur Grönområde Landskapsbild Naturreservat Miljö Miljökonsekvensbeskrivning Miljöbedömning Ställningstagande

text: 4 kap. 33 b § plan- och bygglagen (2010:900)

text: Strandskydd Dagvatten Miljökvalitetsnormer Luft Vatten Buller Hälsa och säkerhet Beräkning av omgivningsbuller Översvämning Olyckor Erosion

text: Tema Grupp Undergrupp

text: Skred Ras Sociala Barn Jämlikhet Riksintresse Rennäring Yrkesfiske Naturvård Friluftsliv Kulturmiljövård Fyndigheter av ämnen och material Industriell produktion Energiproduktion och energidistribution Slutförvaring av kärnbränsle och kärnavfall Elektronisk kommunikation Trafikkommunikation Avfallshantering Vattenförsörjning Totalförsvar Rörligt friluftsliv Obruten kust Högexploaterad kust Obrutet fjäll Skyddade vattendrag Nationalstadspark Natura 2000 Områden för geologisk lagring av koldioxid Hushållningsbestämmelser enligt

text: 3 kap.

text: miljöbalken

text: Jordbruksmark Skogsbruk Oexploaterade områden Ekologiskt särskilt känsliga områden Trafik Motortrafik Gång- och cykeltrafik Mellankommunala frågor Annat


fs: bfs

publisher: Boverket

title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd om utrustning för laddning av elfordon;

text: Denna författning gäller för sådan fast utrustning för laddning av elfordon som omfattas av kraven i

text: 3 kap.

text: 20 b

text: 20 c §§

text: plan- och byggförordningen (2011:338)

type: stycke

type: paragraf

text: Vid tillämpning av

text: 3 kap.

text: 20 b

text: 20 c §§

text: plan- och byggförordningen (2011:338)

text: avses med bostadshus en byggnad i vilken mer än halva bruttoarean är avsedd för bostäder. Vid tillämpning av samma bestämmelser avses med parkeringsplats en area särskilt avsedd och anpassad för parkering av en personbil eller en lätt lastbil. Om särskilda markeringar inte finns, ska en parkeringsplats anses uppta en area med måtten 2,70 x 5 meter och ha ett tillräckligt fritt utrymme bakåt.

text: Krav på laddningspunkter

type: rubrik

text: Laddningspunkter för växelström ska utrustas med uttag eller anslutningsdon av typ 2 som avses i punkt 1.1–1.2 i bilaga II till

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU av den 22 oktober 2014

text: om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen. Laddningspunkter för likström ska utrustas med anslutningsdon av typ Combo 2 som avses i punkt 1.2 i bilaga II till samma direktiv.

text: Laddningspunkter ska placeras och utformas så att de är lätt åtkomliga och användbara. De ska placeras så att anslutningen kan ske på en höjd av högst 1,2 meter över parkeringsplatsens yta.

text: Allmänt råd

text: Eventuella påkörningsskydd och liknande utrustning bör utformas så att det är möjligt att komma åt laddningspunkten från en eldriven rullstol för begränsad utomhusanvändning (mindre utomhusrullstol). Hinder i form av kantstenar och nivåskillnader bör undvikas.

text: Se

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster.

text: Eventuell skyltning bör vara lätt att läsa, ha god ljushetskontrast, inte ge upphov till reflexer och vara placerad på lämplig höjd för att kunna läsas av både personer i rullstol och stående personer.

text: Krav på ledningsinfrastruktur

text: Ledningsinfrastrukturen ska vara dimensionerad för att möjliggöra installation av laddningspunkter för samtliga parkeringsplatser som omfattas av krav på ledningsinfrastruktur enligt

text: 3 kap. 20 b § plan- och byggförordningen (2011:338)

text: . Kravet på ledningsinfrastruktur ska vara uppfyllt från elcentral till parkeringsplatserna.

text: Allmänt råd

text: Ledningsinfrastruktur kan bestå av system med kanaler, tomrör, kabelstegar eller liknande där kablar till laddningspunkter enkelt kan dras fram. Inom vissa utrymmen i byggnader kan kravet på ledningsinfrastruktur uppfyllas genom att tak eller väggar är utformade så att kablar på ett enkelt sätt kan monteras direkt på dem. Sådana utrymmen kan vara i parkeringsplatsens direkta närhet eller andra utrymmen där montering direkt på vägg eller tak kan anses utgöra det lämpligaste monteringssättet.

text: Denna författning träder i kraft den 1 februari 2021.

text: På Boverkets vägnar

text: ANDERS SJELVGREN

text: Anders Johansson

type: foreskrift


title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd om stöd för gröna och trygga samhällen;

text: Denna författning innehåller föreskrifter och allmänna råd till förordningen (

text: ) om stöd för gröna och trygga samhällen. De allmänna råden innehåller generella rekommendationer om tillämpningen av föreskrifterna i denna författning och i förordningen. De allmänna råden föregås av texten Allmänt råd och är tryckta med mindre och indragen text. Termer och begrepp som inte särskilt definieras i denna författning används i samma betydelse som i förordningen.

text: 2 Fastställelse av prövningstillfällen

text: Boverket fastställer genom särskilt beslut en gång om året 1. antal prövningstillfällen enligt 14 § förordningen, och 2. när en ansökan senast ska ha inkommit till Boverket för att kunna prövas vid ett prövningstillfälle.

text: 3 Åtgärden inleds

text: En åtgärd anses vara inledd vid den tidpunkt då arbetet med röjning, schaktning, dikning, utfyllning eller motsvarande inleds.

text: 4 Ansökan om stöd

text: En ansökan om stöd ska göras på formulär som Boverket har fastställt. Behörig företrädare för sökanden ska underteckna formuläret och lämna de uppgifter som anges. Till ansökan ska bifogas följande handlingar: 1. nödvändiga behörighetshandlingar, 2. karta där platsen för åtgärden är utmärkt, 3. handling som visar hur platsen för åtgärden ser ut, och 4. situationsplan, ritning eller skiss som visar den planerade åtgärden. Om stöd lämnas till någon annan än en fastighetsägare eller tomträttshavare, ska i tillämpliga fall bifogas en handling som visar att fastighetsägaren eller tomträttshavaren har gett sitt tillstånd till att åtgärder genomförs.

text: Allmänt råd

text: En ansökan om stöd bör göras via Boverkets e-tjänster för bidrag och stöd.

text: 5 Slutrapport

text: En slutrapport ska göras på formulär som Boverket har fastställt. Behörig företrädare för sökanden ska underteckna formuläret och lämna de uppgifter som anges. Till slutrapporten ska bifogas följande handlingar: 1. nödvändiga behörighetshandlingar, 2. dokumentation såsom fotografi eller skiss som visar den genomförda åtgärden, 3. ett registerutdrag som visar att den som genomför åtgärderna är godkänd för F-skatt eller, i fråga om utländska företagare eller företag, intyg eller en annan handling som visar att företagaren eller företaget i sitt hemland genom registrering eller på annat sätt genomgår motsvarande kontroll i fråga om skatter och avgifter, och 4. ett intyg av stödmottagarens revisor som styrker den ekonomiska redovisningens tillförlitlighet.

text: Allmänt råd

text: En slutrapport bör göras via Boverkets e-tjänster för bidrag och stöd.

text: 6 Utbetalning av stöd

text: Allmänt råd

text: Utbetalning av stöd bör i första hand ske till stödmottagarens plusgiro- eller bankgironummer.

text: 7 Uppföljning

text: Stödmottagaren ska på begäran lämna de uppgifter som behövs för uppföljning av stödet.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 maj 2021. 2. Författningen ska dock tillämpas för tid från och med den 15 januari 2021.

text: På Boverkets vägnar

text: YVONNE SVENSSON

text: Paulina Dawody


title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd om stöd till energieffektivisering i flerbostadshus;

text: Denna författning innehåller föreskrifter till förordningen (

text: ) om stöd till energieffektivisering i flerbostadshus. De allmänna råden innehåller generella rekommendationer om tillämpningen av föreskrifterna i denna författning. De allmänna råden föregås av texten Allmänt råd och är tryckta med mindre och indragen text. Termer och begrepp som inte särskilt definieras i denna författning används i samma betydelse som i förordningen.

text: Färdigställande

text: Med tidpunkten för färdigställande avses den tidpunkt när bygg- och installationsarbetena för energieffektiviseringsåtgärden har färdigställts.

text: Ansökan om stöd

text: En ansökan om stöd ska vara skriftlig och göras på formulär som Boverket har fastställt. Sökanden eller behörig företrädare för sökanden ska underteckna formuläret och lämna de uppgifter som anges. Till ansökan om stöd ska bifogas följande handlingar: 1. Nödvändiga behörighetshandlingar. 2. En vid tidpunkten för ansökan giltig energideklaration enligt lagen (

text: ) om energideklaration för byggnader. 3. Ett intyg som visar vilken energieffektiviseringsåtgärd som ska genomföras, beräknade merkostnader för investeringen och vilken energieffektivisering som beräknas uppnås. 4. För bygglovspliktig energieffektiviseringsåtgärd, ett beslut om bygglov. Intyg enligt

text: första stycket 3

text: och

text: 10 a §§

text: förordningen (

text: ) om energideklaration för byggnader och Boverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: ) för certifiering av energiexpert.

text: Utbetalning av förskott

text: Utbetalning av förskott sker i samband med beslutet om stöd.

text: Allmänt råd

text: Ansökan om utbetalning

text: En ansökan om utbetalning ska vara skriftlig och göras på formulär som Boverket har fastställt. Sökanden eller behörig företrädare för sökanden ska underteckna formuläret och lämna de uppgifter som anges. Till ansökan om utbetalning ska bifogas följande handlingar: 1. Nödvändiga behörighetshandlingar. 2. Ett intyg om när energieffektiviseringsåtgärden påbörjades och färdigställdes. 3. Ett intyg om vilken energieffektiviseringsåtgärd som genomförts, merkostnaderna för investeringen och vilken energieffektivisering som beräknas ha uppnåtts. 4. Ett registerutdrag som visar att den som genomför åtgärderna är godkänd för F-skatt eller, i fråga om utländska företagare eller företag, intyg eller en annan handling som visar att företagaren eller företaget i sitt hemland genom registrering eller på annat sätt genomgår motsvarande kontroll i fråga om skatter och avgifter. 5. Intyg från minst en av de entreprenörer som anlitats att denne medverkat i utbildning av yrkesarbetande inom byggsektorn genom mottagandet av lärlingar. Intyg enligt första stycket 2 och 3 ska lämnas av en oberoende expert som uppfyller villkoren i

text: och

text: 10 a §§

text: förordningen (

text: ) för certifiering av energiexpert.

text: Allmänt råd

text: Denna författning träder i kraft den 1 oktober 2021.

text: På Boverkets vägnar

text: ANDERS SJELVGREN

text: Ingrid Birgersson


title: Boverkets föreskrifter om klimatdeklaration för byggnader;

text: Denna författning innehåller föreskrifter till lagen (

text: ) om klimatdeklaration för byggnader och förordningen (

text: ) om klimatdeklaration för byggnader. Termer och begrepp som inte särskilt definieras i denna författning används i samma betydelse som i lagen (

text: ) om klimatdeklaration för byggnader.

text: Definitioner

text: I denna författning avses med byggproduktionsskede: transport till byggarbetsplatsen samt bygg- och installationsprocessen, generiska klimatdata: genomsnittliga klimatdata för resurs som är representativa för svenska förhållanden, klimatdata: utsläpp av växthusgaser uttryckt i kilogram koldioxidekvivalenter per enhet resurs, produktskede: råvaruförsörjning, transport och tillverkning av byggprodukter, resurs: material och energi, specifika klimatdata: produkt- och leverantörsspecifika klimatdata.

text: Uppgifter som ska ingå i klimatdeklarationen

text: I klimatdeklarationen ska de uppgifter som följer av Boverkets formulär för klimatdeklaration redovisas.

text: Data för beräkning av klimatpåverkan

text: Vid beräkning av klimatpåverkan i produktskedet ska specifika klimatdata eller generiska klimatdata användas. Specifika klimatdata ska vara från en miljövarudeklaration som är framtagen enligt en beräkningsmetod som följer produktspecifika beräkningsregler med

text: Anmälan har gjorts enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster.

text: inventeringsdata ur ett livscykelperspektiv. Miljövarudeklarationen ska vara tredjepartsgranskad eller motsvarande. Generiska klimatdata ska vara data ur Boverkets klimatdatabas för klimatdeklarationer. Innehållet i klimatdatabasen fastställs genom ett separat beslut.

text: Vid beräkning av klimatpåverkan vid transport av byggprodukter till byggarbetsplatsen i byggproduktionsskedet ska generiska klimatdata användas. Generiska klimatdata ska vara data ur Boverkets klimatdatabas för klimatdeklarationer. Innehållet i klimatdatabasen fastställs genom ett separat beslut.

text: Vid beräkning av klimatpåverkan av spill av byggprodukter i byggproduktionsskedet ska generiska klimatdata eller specifika klimatdata användas. Specifika klimatdata ska uppfylla kraven i 4 § andra stycket och får endast användas om specifika klimatdata använts för byggprodukten under produktskedet. Vid beräkning av klimatpåverkan av energianvändning i byggproduktionsskedet ska generiska klimatdata användas. Generiska klimatdata för spill av byggprodukter och för energianvändning ska vara data ur Boverkets klimatdatabas för klimatdeklarationer. Innehållet i klimatdatabasen fastställs genom ett separat beslut.

text: Undantag från krav på klimatdeklarationens innehåll och omfattning

text: Invändiga ytskikt på byggnadens klimatskärm, invändiga ytskikt på bärande konstruktionsdelar och ytskikt på innerväggar ska inte ingå i en klimatdeklaration.

text: Vid beräkning av klimatpåverkan ska inte upptag av växthusgaser inräknas.

text: Hur klimatdeklarationer ska ges in till Boverket

text: En klimatdeklaration ska ges in av deklaranten på ett formulär som Boverket har fastställt.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2022.

text: På Boverkets vägnar

text: ANDERS SJELVGREN

text: Cathrine Engström


title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd om energimätning i byggnader;

text: Denna författning innehåller föreskrifter till lagen (

text: ) om energimätning i byggnader och förordningen (

text: ) om energimätning i byggnader.

text: Definitioner

text: Termer och uttryck i denna författning har samma betydelse som i lagen (

text: ) om energimätning i byggnader, förordningen (

text: ) om energimätning i byggnader och plan- och

text: bygglagen (2010:900)

text: I denna författning avses med: Atemp: Arean av samtliga våningsplan, vindsplan och källarplan för temperaturreglerade utrymmen, avsedda att värmas till mer än 10 ºC, som begränsas av klimatskärmens insida. Area som upptas av innerväggar, öppningar för trappa, schakt och dylikt, inräknas. Area för garage, inom byggnaden i bostadshus eller annan lokalbyggnad än garage, inräknas inte. Byggnadens energianvändning, Ebea: Den summerade energi som vid normalt brukande under ett normalår behöver levereras till en byggnad (oftast benämnd köpt energi) för uppvärmning (Euppv), komfortkyla (Ekyl), tappvarmvatten (Etvv) och byggnadens fastighetsenergi (Ef). Om golvvärme, handdukstork eller annan apparat för uppvärmning installeras, inräknas även dess energianvändning. Energi från sol, vind, mark, luft eller vatten som alstras i byggnaden eller på dess tomt och används till byggnadens uppvärmning, komfortkyla, varmvatten och fastighetsenergi räknas inte med i byggnadens energianvändning. Byggnadens energianvändning (Ebea) beräknas enligt nedanstående formel: 𝐸bea = 𝐸uppv + 𝐸kyl + 𝐸tvv + 𝐸f

text: Byggnadens fastighetsenergi, Ef (kWh/år): Den del av byggnadens energianvändning som är relaterad till byggnadens behov där den energikrävande apparaten finns inom, under eller anbringad på utsidan av byggnaden. I

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012

text: om energieffektivitet, om ändring av direktiven

text: och

text: och om upphävande av direktiven

text: och

text: (EGT L 315/1, Celex 32012L0027), senast ändrad genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2002 av den 11 december 2018

text: om ändring av direktiv

text: om energieffektivitet (EGT L 328/210, Celex 32018L2002).

text: fastighetsenergin ingår fast belysning i allmänna utrymmen och driftsutrymmen. Dessutom ingår energi som används i värmekablar, pumpar, fläktar, motorer, styroch övervakningsutrustning och dylikt. Även externt lokalt placerad apparat som försörjer byggnaden, såsom pumpar och fläktar för frikyla, inräknas. Apparater avsedda för annan användning än för byggnaden, såsom motor- och kupévärmare för fordon, batteriladdare för extern användare, belysning i trädgård och på gångstråk, inräknas inte. Byggnadens primärenergital, EPpet (kWh/m och år): Det värde som beskriver byggnadens energiprestanda. Primärenergitalet beräknas ur byggnadens energianvändning, där summan av energi till uppvärmning (Euppv,i), korrigerad med en geografisk justeringsfaktor (Fgeo), energi till komfortkyla (Ekyl,i), energi till tappvarmvatten (Etvv,i) och fastighetsenergi (Ef,i) för varje energibärare, multipliceras med primärenergifaktorn för respektive energibärare och fördelat på Atemp. Primärenergitalet (EPpet), beräknas enligt nedanstående formel:

text: 6 𝐸uppv,i 𝑖=1 +𝐸kyl,i + 𝐸tvv,i + 𝐸f,i × 𝑃𝐸𝑖 𝐹geo 𝐸𝑃pet = 𝐴temp

text: Drift- och underhållskostnader, DKi: Omfattar kostnader för bland annat underhåll av mätutrustning, avläsning av mätare och kostnader för fördelning och debitering av varje hyresgäst samt tillkommande administrativa kostnader för rapportering av faktureringsinformation till lägenhetsinnehavare, informationsinsatser, hyresförhandlingar om individuell mätning och debitering, kostnader för att hantera boendes klagomål och kostnader för momsredovisning. Ekonomisk livslängd, n: Den tid som en investering är, eller bedöms vara, företagsekonomiskt lönsam. Energi för komfortkyla, Ekyl (kWh/år): Den till byggnaden levererade kyl- eller energimängd som används för att sänka byggnadens innetemperatur för människors komfort. Kylenergi som hämtas direkt från omgivningen utan kylmaskin från sjövatten, uteluft dylikt (s.k. frikyla), inräknas inte. Energimix: Energileverantörens totalt tillförda bränslen eller energibärare uppdelade på olika ursprung. Fjärravläsning: Avläsning av mätares register på distans, vilket inte kräver tillträde till enskilda lägenheter/enheter, för överföring av de avlästa mätvärdena till insamlingssystemet. Grundinvestering, G: Kostnader för mätare, installation och driftsättning. Internränta, IR: Genomsnittlig årlig procentuell avkastning av en investering. Kalkylränta: Den räntesats som motsvarar byggnadsägarens avkastningskrav på investerat kapital.

text: Beräkning av primärenergital för energimätning i byggnaden

text: Vid fastställande av byggnadens energiprestanda, uttryckt som primärenergital, ska hänsyn tas till primärenergifaktorer enligt tabell 1 och geografisk justeringsfaktor enligt tabell 2. Vid beräkningen av byggnadens primärenergital ska byggnadens energianvändning fastställas enligt Boverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: ) om fastställande av byggnadens energianvändning vid normalt brukande och ett normalår.

text: Tabell 1 Primärenergifaktorer

text: Energibärare Primärenergifaktor (PEi)

text: El (PEel) 1,6 Fjärrvärme (PEfjv) 1,0 Fjärrkyla (PEkyl) 1,0 Biobränsle (PEbio) 1,0 Olja (PEolja) 1,0 Gas (PEgas) 1,0

text: Tabell 2 Geografiska justeringsfaktorer

text: Län Kommun Geografisk justeringsfaktor

text: Fgeo

text: Blekinge Samtliga kommuner 0,9 Dalarna Avesta, Hedemora och Säter 1,1 Dalarna Borlänge, Falun, Gagnef, Leksand, Ludvika, 1,2 Mora, Orsa, Rättvik, Smedjebacken och Vansbro Dalarna Malung-Sälen och Älvdalen 1,4 Gotland Gotland 0,9 Gävleborg Gävle, Ockelbo och Sandviken 1,1 Gävleborg Bollnäs, Hofors, Hudiksvall, Nordanstig och 1,2 Söderhamn Gävleborg Ljusdal och Ovanåker 1,3 Halland Samtliga utom Hylte 0,9 Halland Hylte 1,0 Jämtland Berg, Bräcke, Ragunda och Östersund 1,4 Jämtland Härjedalen, Krokom och Strömsund 1,5 Jämtland Åre 1,6 Aneby, Gislaved, Gnosjö, Habo, Jönköping, 1,0 Jönköping Mullsjö, Tranås, Vaggeryd, Vetlanda och Värnamo Jönköping Eksjö, Nässjö och Sävsjö 1,1 Borgholm, Emmaboda, Kalmar, Mönsterås, 0,9 Kalmar Mörbylånga, Nybro, Oskarshamn, Torsås och Västervik Kalmar Hultsfred, Högsby och Vimmerby 1,0 Kronoberg Samtliga kommuner 1,0 Norrbotten Piteå 1,4 Norrbotten Boden, Haparanda, Kalix, Luleå och Älvsbyn 1,5 Norrbotten Arvidsjaur, Överkalix och Övertorneå 1,6 Norrbotten Arjeplog och Pajala 1,7 Norrbotten Jokkmokk 1,8 Norrbotten Gällivare och Kiruna 1,9 Höganäs, Landskrona, Lomma, Malmö och 0,8 Skåne Vellinge

text: Län Kommun Geografisk justeringsfaktor

text: Fgeo

text: Bjuv, Bromölla, Burlöv, Båstad, Eslöv, 0,9 Helsingborg, Hässleholm, Hörby, Höör, Klippan, Kristianstad, Kävlinge, Lund, Perstorp, Skåne Simrishamn, Sjöbo, Skurup, Staffanstorp, Svalöv, Svedala, Tomelilla, Trelleborg, Ystad, Åstorp, Ängelholm och Östra Göinge Skåne Osby och Örkelljunga 1,0 Stockholm Samtliga kommuner 1,0 Södermanland Samtliga kommuner 1,0 Uppsala Enköping, Håbo, Knivsta och Uppsala 1,0 Uppsala Heby, Tierp, Älvkarleby och Östhammar 1,1 Värmland Grums och Säffle 1,0 Värmland Arvika, Eda, Filipstad, Forshaga, Hammarö, 1,1 Karlstad, Kil, Kristinehamn, Munkfors, Storfors, Sunne och Årjäng Värmland Hagfors och Torsby 1,2 Västerbotten Nordmaling och Umeå 1,3 Västerbotten Bjurholm, Robertsfors, Skellefteå och Vännäs 1,4 Västerbotten Dorotea, Lycksele, Vindeln och Åsele 1,5 Västerbotten Malå, Norsjö och Vilhelmina 1,6 Västerbotten Sorsele 1,7 Västerbotten Storuman 1,8 Härnösand, Kramfors, Sundsvall, Timrå och 1,3 Västernorrland Örnsköldsvik Västernorrland Sollefteå och Ånge 1,4 Arboga, Hallstahammar, Kungsör, Köping, 1,0 Västmanland Surahammar och Västerås Västmanland Fagersta, Norberg, Sala och Skinnskatteberg 1,1 Göteborg, Härryda, Kungälv, Lerum, Lysekil, 0,9 Västra Götaland Mölndal, Orust, Partille, Sotenäs, Stenungsund, Strömstad, Tanum, Tjörn, Uddevalla och Öckerö Ale, Alingsås, Bengtsfors, Bollebygd, Borås, 1,0 Dals-Ed, Essunga, Falköping, Färgelanda, Grästorp, Gullspång, Götene, Herrljunga, Hjo, Karlsborg, Lidköping, Lilla Edet, Mariestad, Västra Götaland Mark, Mellerud, Munkedal, Skara, Skövde, Svenljunga, Tibro, Tidaholm, Trollhättan, Töreboda, Vara, Vårgårda, Vänersborg och Åmål Västra Götaland Tranemo och Ulricehamn 1,1 Örebro Hallsberg, Kumla, Laxå, Lekeberg och Örebro 1,0 Örebro Askersund, Degerfors, Hällefors, Karlskoga, 1,1 Lindesberg och Nora Örebro Ljusnarsberg 1,2 Östergötland Samtliga kommuner 1,0

text: Kriterier för undantag för teknisk genomförbarhet

text: Installation av system för individuell mätning och debitering av värme är inte tekniskt genomförbart om byggnaden har luftburen värme. Installation av system för individuell mätning och debitering av värme och förbrukning av tappvarmvatten är inte tekniskt genomförbart om de historiska, kulturhistoriska, miljömässiga eller konstnärliga värdena förvanskas i en särskilt värdefull byggnad. Det kan finnas andra situationer motsvarande de som anges i första och andra styckena som inte kan anses vara tekniskt genomförbara i byggnaden. Byggnadsägaren ska på tillsynsmyndighetens begäran kunna göra sannolikt varför installation av system för individuell mätning och debitering inte är tekniskt genomförbart.

text: Kriterier för undantag utifrån proportionalitet

text: Installation av system för individuell mätning och debitering är inte proportionellt i förhållande till möjliga energibesparingar om åtgärden är privateller företagsekonomiskt olönsam. En åtgärd antas vara olönsam om investeringen ger en avkastning, internränta, som är lägre än byggnadsägarens avkastningskrav på investeringar, kalkylräntan. Den ekonomiska beräkningen innehåller grundinvestering (G) i kronor, energi-, effekt- och vattenbesparing (EBi) i kronor för år i, drift och underhållskostnader (DKi) i kronor för år i, årlig energiprisökning (EPÖ) i procentsats i decimalform, investeringens internränta (IR) i procentsats i decimalform, och den ekonomiska livslängden (n) i år. För att beräkna investeringens internränta ska följande formel användas:

text: Den ekonomiska livslängden ska vara tio år. Byggnadsägaren ska på tillsynsmyndighetens begäran kunna visa upp beräkningar som gör det sannolikt att byggnaden inte längre omfattas av krav enligt förordningen (

text: ) om energimätning i byggnader.

text: Allmänt råd

text: Byggnadsägarens avkastningskrav, kalkylräntan, bör vara marknadsmässig. Kalkylräntan får bestämmas med hänsyn till byggnadsägarens faktiska kapitalkostnader, risker med investeringen samt avkastningen på alternativa energieffektiviseringsåtgärder. Den årliga energiprisökningen bör ta utgångspunkt i de lokala förutsättningarna som finns på orten.

text: Kriterier för undantag för energieffektiviserande åtgärder

text: En byggnadsägare som utför andra energieffektiviserande åtgärder ska på tillsynsmyndighetens begäran kunna göra sannolikt att planerade eller genomförda åtgärder ger en minskad energianvändning som innebär att byggnaden inte längre omfattas av krav enligt

text: och

text: 7 §§

text: förordningen (

text: ) om energimätning i byggnader. Om byggnadsägaren avser att genomföra energieffektiviserande åtgärder i samband med en planerad ombyggnad ska åtgärderna vara genomförda senast den 1 juli 2026.

text: Om byggnadsägaren avser att genomföra energieffektiviserande åtgärder som inte sker i samband med en planerad ombyggnad ska åtgärderna vara genomförda senast den 1 juli 2023. Byggnadsägaren ska på tillsynsmyndighetens begäran kunna styrka att åtgärderna har genomförts.

text: Mätsystem och mätutrustning

text: Värmeenergimätare, värmekostnadsfördelare och mätare för tappvarmvatten för hushållsbruk som installeras ska vara fjärravläsbara. Värmeenergimätare, värmekostnadsfördelare och mätare för tappvarmvatten för hushållsbruk ska göras fjärravläsbara eller ersättas med fjärravläsbara mätsystem senast den 1 januari 2027, om dessa har installerats i byggnader före ikraftträdandet av förordningen (

text: ) om energimätning i byggnader och som omfattas av kraven enligt

text: 8 §§

text: förordningen. De uppgifter som krävs för att fastställa faktisk användning ska kunna fjärravläsas.

text: Fakturering

text: Fakturering till lägenhetsinnehavare som baseras på faktisk användning eller avläsning av värmekostnadsfördelare ska ske minst en gång per år.

text: Skyldighet att lämna fakturerings- och användningsinformation

text: Om värmeenergimätare, värmekostnadsfördelare eller mätare för tappvarmvatten för hushållsbruk är installerade, ska lägenhetsinnehavaren få faktureringsinformation med information om sin energianvändning av byggnadsägaren. Informationen ska vara baserad på faktisk användning eller avläsningar av värmekostnadsfördelare. Om mätanordningarna är fjärravläsbara ska lägenhetsinnehavaren få information om sin energianvändning minst en gång varje månad. Om mätanordningarna inte är fjärravläsbara ska informationen i stället lämnas minst två gånger per år till och med den 31 december 2026. Informationen får göras tillgänglig via internet och uppdateras så ofta som mätanordningarna och systemen tillåter. Om faktureringsinformationen och informationen om energianvändning görs tillgänglig via internet måste lägenhetsinnehavaren få ett meddelande från byggnadsägaren om var den finns att tillgå. Faktureringsinformation och information om energianvändning för värme behöver inte lämnas till lägenhetsinnehavare vid driftstopp eller utanför säsongerna för uppvärmning.

text: Fakturerings- och användningsinformation baserad på individuell mätning

text: Byggnadsägaren ansvarar för att tydlig och begriplig faktureringsinformation med information om energianvändningen görs tillgänglig tillsammans med fakturan. Faktureringsinformation och information om energianvändningen

text: till lägenhetsinnehavaren som baseras på faktisk användning eller avläsning av värmekostnadsfördelare ska innehålla följande: – Faktiska priser och faktisk energianvändning eller total värmekostnad och avläsningar av värmekostnadsfördelare. – En beskrivning av de olika skatter, påminnelseavgifter och taxor som tillämpas. – Uppgifter om den energimix som använts och de med framställningen årliga förknippade växthusgasutsläppen. Kravet på uppgifter om växthusgasutsläpp gäller enbart fjärrvärmesystem med en total installerad tillförd effekt som överstiger 20 MW. – Jämförelser av lägenhetsinnehavarens aktuella klimatkorrigerade energianvändning i grafisk form med användningen för samma period föregående år. – Jämförelser med en genomsnittlig lägenhetsinnehavare eller en jämförelselägenhetsinnehavare i samma användarkategori. – Kontaktinformation till organisationer för byggnadsägare och oberoende organ för information om tillgängliga energieffektiviseringsåtgärder, jämförbara lägenhetsinnehavarprofiler och objektiva tekniska specifikationer för utrustning som använder energi. – Information om var lägenhetsinnehavaren kan lämna klagomål på fakturan. – Information om vilka oberoende konsumentorganisationer som finns.

text: Faktureringsinformation som inte baseras på individuell mätning

text: Byggnadsägaren ansvarar för att tydlig och begriplig faktureringsinformation görs tillgänglig för lägenhetsinnehavaren tillsammans med fakturan. Vid driftstopp eller motsvarande situationer när fakturan inte kan baseras på faktisk användning eller avläsning av värmekostnadsfördelare ska faktureringsinformationen innehålla följande: – En förklaring till hur beloppet beräknats. – Kontaktinformation till organisationer för byggnadsägare och oberoende organ för information om tillgängliga energieffektiviseringsåtgärder, jämförbara lägenhetsinnehavarprofiler och objektiva tekniska specifikationer för utrustning som använder energi. – Information om var lägenhetsinnehavaren kan lämna klagomål på fakturan. – Information om vilka oberoende konsumentorganisationer som finns.

text: Kostnadsfördelning i bostadslägenheter och lokallägenheter i flerbostadshus avseende uppvärmning

text: Faktureringen av lägenhetsinnehavare ska baseras på den faktiska användningen eller avläsningar av värmekostnadsfördelare. Därutöver får andra faktorer som bidrar till en rättvis kostnadsfördelning mellan lägenhetsinnehavarna, och som balanserar lägenhetsinnehavarnas incitament till energibesparing mot byggnadsägarens incitament att energieffektivisera, vägas in vid bestämningen av en enskild lägenhetsinnehavares andel av byggnadens totala uppvärmningskostnad.

text: Allmänt råd

text: Faktorer som avses kan vara följande: – Kostnaden för grundinvestering enligt metoden för beräkning av lönsamhet i 6 §. – Drift- och underhållskostnader för uppvärmningssystem och för system för individuell mätning och debitering. – Kostnader för abonnerad effekt. – Kostnaden för uppvärmning av gemensamma utrymmen. – Kostnader för värmeförluster i byggnadens distributionssystem. – Hänsyn till lägenheters olika uppvärmningsbehov beroende på placering i byggnaden och till värmeförluster mellan lägenheter. – Fördelningen mellan den kostnadsandel som baseras på den faktiska användningen och den andel som baseras på andra faktorer. En rättvis fördelning kan ske utifrån boarea. Kostnaden för uppvärmning av gemensamma utrymmen bör dock fördelas lika per lägenhet eftersom dessa utrymmen kan antas nyttjas i liknande utsträckning av samtliga lägenhetsinnehavare. En lägenhetsinnehavare bör inte kunna välja en inomhustemperatur som understiger Folkhälsomyndighetens allmänna råd om temperatur inomhus (FoHMFS 2014:17).

text: Kostnadsfördelning i bostadslägenheter och lokallägenheter i flerbostadshus avseende tappvarmvatten för hushållsbruk

text: Faktureringen av lägenhetsinnehavare ska baseras på faktisk användning. Därutöver får andra faktorer som bidrar till en rättvis kostnadsfördelning mellan lägenhetsinnehavarna, vägas in vid bestämningen av en enskild lägenhetsinnehavares andel av byggnadens totala kostnad för tappvarmvatten för hushållsbruk.

text: Allmänt råd

text: Faktorer som avses kan vara följande: – Kostnaden för grundinvestering enligt metoden för beräkning av lönsamhet i 6 §. – Drift- och underhållskostnader för tappvattenssystem och för system för individuell mätning och debitering av tappvarmvatten. – Kostnader för abonnerad effekt. – Kostnader för värmeförluster i byggnadens distributionssystem. – Fördelningen mellan den kostnadsandel som baseras på den faktiska användningen och den andel som baseras på andra faktorer. Kostnaderna kan fördelas lika per lägenhet eller på basis av antal mätare per lägenhet.

text: Överenskommelse och beslut om kostnadsfördelning

text: Om system för individuell mätning och debitering av uppvärmning eller tappvarmvatten installeras i hyresbostadslägenheter, kan förhandlingsordningens parter enligt

text: hyresförhandlingslagen (1978:304)

text: , ingå överenskommelser och avtal om kostnadsfördelningens närmare utformning. Sådana överenskommelser ska ta utgångspunkt i

text: 14 §§

text: Om system för individuell mätning och debitering av uppvärmning eller tappvarmvatten installeras i flerbostadshus med bostadsrätt eller kooperativ hyresrätt som upplåtelseform, kan föreningens styrelse besluta om kostnadsfördelningens närmare utformning, förutsatt att föreningens stadgar medger detta. Sådana beslut ska ta utgångspunkt i 13–14 §§ och kan avse vilka faktorer utöver den faktiska användningen som ska ligga till grund för kostnadsfördelningen, samt vilken vikt som den faktiska energianvändningen respektive övriga faktorer ska ha vid faktureringen av lägenhetsinnehavare. Om system för individuell mätning och debitering av uppvärmning eller tappvarmvatten installeras i lokallägenheter i flerbostadshus, kan lokalhyresavtalets parter avtala om kostnadsfördelningens närmare utformning. Sådana avtal ska ta utgångspunkt i 13–14 §§ och kan avse vilka faktorer utöver den faktiska användningen som ska ligga till grund för kostnadsfördelningen, samt vilken vikt som den faktiska energianvändningen respektive övriga faktorer ska ha vid faktureringen av lägenhetsinnehavare.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2022.

text: På Boverkets vägnar

text: ANDERS SJELVGREN

text: Mikael Näslund


title: Boverkets föreskrifter om upphävande av vissa författningar;

text: 1. Boverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: ) om stöd till investeringar i energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor i lokaler som används för offentlig verksamhet till förordningen (

text: ) om stöd till investeringar i energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor i lokaler som används för offentlig verksamhet. 2. Boverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: ) om stöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus till förordningen (

text: ) om stöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus. 3. Boverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: ) om stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem i bostadshus till förordningen (

text: ) om stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem i bostadshus. 4. Boverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: ) om stöd för installation av energieffektiva fönster eller biobränsleanordningar i småhus till förordningen (

text: ) om stöd för installation av energieffektiva fönster eller biobränsleanordningar i småhus. 5. Boverkets föreskrifter (

text: ) om investeringsstöd till äldrebostäder till förordningen (

text: ) om investeringsstöd till äldrebostäder m.m. 6. Boverkets föreskrifter (

text: ) om stöd till utemiljöer i vissa bostadsområden till förordningen (

text: ) om stöd till utemiljöer i vissa bostadsområden.

text: På Boverkets vägnar

text: ANDERS SJELVGREN

text: Catarina Tillrooth


text: 1. Bostadsstyrelsens föreskrifter (BOFS 1986:72) om tidskoefficienter 2. Bostadsstyrelsens föreskrifter (BOFS 1986:90) om tidskoefficienter 3. Bostadsstyrelsens föreskrifter (BOFS 1987:1) om tidskoefficienter 4. Bostadsstyrelsens föreskrifter (BOFS 1987:6) om tidskoefficienter 5. Bostadsstyrelsens föreskrifter (BOFS 1987:9) om tidskoefficienter 6. Bostadsstyrelsens föreskrifter (BOFS 1987:11) om tidskoefficienter 7. Bostadsstyrelsens föreskrifter (BOFS 1987:12) om tidskoefficienter 8. Bostadsstyrelsens föreskrifter (BOFS 1987:18) om tidskoefficienter 9. Bostadsstyrelsens föreskrifter (BOFS 1987:34) om tidskoefficienter 10. Bostadsstyrelsens föreskrifter (BOFS 1987:37) om tidskoefficienter 11. Bostadsstyrelsens föreskrifter (BOFS 1987:40) om tidskoefficienter 12. Bostadsstyrelsens föreskrifter (BOFS 1987:43) om tidskoefficienter 13. Bostadsstyrelsens föreskrifter (BOFS 1987:45) om tidskoefficienter 14. Bostadsstyrelsens föreskrifter (BOFS 1987:53) om tidskoefficienter 15. Bostadsstyrelsens föreskrifter (BOFS 1988:2) om tidskoefficienter 16. Bostadsstyrelsens föreskrifter (BOFS 1988:5) om tidskoefficienter 17. Bostadsstyrelsens föreskrifter (BOFS 1988:16) om tidskoefficienter 18. Bostadsstyrelsens föreskrifter (BOFS 1988:18) om tidskoefficienter 19. Bostadsstyrelsens föreskrifter (BOFS 1988:21) om tidskoefficienter 20. Bostadsstyrelsens föreskrifter (BOFS 1988:27) om tidskoefficienter 21. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1988:7

text: ) om tidskoefficienter 22. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1988:9

text: ) om tidskoefficienter 23. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1988:17

text: ) om tidskoefficienter 24. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1988:19

text: ) om tidskoefficienter 25. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1988:21

text: ) om tidskoefficienter 26. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1988:24

text: ) om tidskoefficienter 27. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1989:2

text: ) om tidskoefficienter 28. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1989:4

text: ) om tidskoefficienter 29. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1989:6

text: ) om tidskoefficienter 30. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1989:9

text: ) om tidskoefficienter 31. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1989:14

text: ) om tidskoefficienter 32. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1989:21

text: ) om tidskoefficienter 33. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1989:29

text: ) om tidskoefficienter 34. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1990:1

text: ) om tidskoefficienter 35. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1990:3

text: ) om tidskoefficienter 36. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1990:5

text: ) om tidskoefficienter 37. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1990:9

text: ) om tidskoefficienter 38. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1990:25

text: ) om tidskoefficienter

text: 39. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1991:2

text: ) om tidskoefficienter 40. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1991:9

text: ) om tidskoefficienter 41. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1991:11

text: ) om tidskoefficienter 42. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1991:14

text: ) om tidskoefficienter 43. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1991:18

text: ) om tidskoefficienter 44. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1991:24

text: ) om tidskoefficienter 45. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1991:27

text: ) om tidskoefficienter 46. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1991:30

text: ) om tidskoefficienter 47. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1991:32

text: ) om tidskoefficienter 48. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1992:4

text: ) om tidskoefficienter 49. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1992:11

text: ) om tidskoefficienter 50. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1992:12

text: ) om tidskoefficienter 51. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1992:16

text: ) om tidskoefficienter 52. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1992:20

text: ) om tidskoefficienter 53. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1992:29

text: ) om tidskoefficienter 54. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1992:33

text: ) om tidskoefficienter 55. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1992:38

text: ) om tidskoefficienter 56. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1993:4

text: ) om tidskoefficienter 57. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1993:9

text: ) om tidskoefficienter 58. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1993:17

text: ) om tidskoefficienter 59. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1993:36

text: ) om tidskoefficienter 60. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1993:46

text: ) om tidskoefficienter 61. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1993:49

text: ) om tidskoefficienter 62. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1993:61

text: ) om tidskoefficienter 63. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1993:68

text: ) om tidskoefficienter 64. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1994:4

text: ) om tidskoefficienter 65. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1994:8

text: ) om tidskoefficienter 66. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1994:15

text: ) om tidskoefficienter 67. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1994:18

text: ) om tidskoefficienter 68. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1994:21

text: ) om tidskoefficienter 69. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1994:27

text: ) om tidskoefficienter 70. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1994:31

text: ) om tidskoefficienter 71. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1994:39

text: ) om tidskoefficienter 72. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1994:48

text: ) om tidskoefficienter 73. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1994:49

text: ) om tidskoefficienter 74. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1994:53

text: ) om tidskoefficienter 75. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1994:61

text: ) om tidskoefficienter 76. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1995:4

text: ) om tidskoefficienter 77. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1995:10

text: ) om tidskoefficienter 78. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1995:16

text: ) om tidskoefficienter 79. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1995:21

text: ) om tidskoefficienter 80. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1995:27

text: ) om tidskoefficienter 81. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1995:34

text: ) om tidskoefficienter 82. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1995:45

text: ) om tidskoefficienter 83. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1995:49

text: ) om tidskoefficienter 84. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1995:57

text: ) om tidskoefficienter 85. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1995:61

text: ) om tidskoefficienter 86. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1995:64

text: ) om tidskoefficienter 87. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1996:4

text: ) om tidskoefficienter 88. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1996:9

text: ) om tidskoefficienter 89. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1996:13

text: ) om tidskoefficienter 90. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1996:20

text: ) om tidskoefficienter

text: 91. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1996:23

text: ) om tidskoefficienter 92. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1996:31

text: ) om tidskoefficienter 93. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1996:39

text: ) om tidskoefficienter 94. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1996:42

text: ) om tidskoefficienter 95. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1996:47

text: ) om tidskoefficienter 96. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1996:51

text: ) om tidskoefficienter 97. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1996:57

text: ) om tidskoefficienter 98. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1997:15

text: ) om tidskoefficienter 99. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1997:18

text: ) om tidskoefficienter 100. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1997:24

text: ) om tidskoefficienter 101. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1997:28

text: ) om tidskoefficienter 102. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1997:33

text: ) om tidskoefficienter 103. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1997:36

text: ) om tidskoefficienter 104. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1997:41

text: ) om tidskoefficienter 105. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1997:44

text: ) om tidskoefficienter 106. Boverkets föreskrifter

text: BFS 1997:47

text: ) om tidskoefficienter 107. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1997:52

text: ) om tidskoefficienter 108. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1997:57

text: ) om tidskoefficienter 109. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1997:63

text: ) om tidskoefficienter 110. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1998:4

text: ) om tidskoefficienter 111. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1998:7

text: ) om tidskoefficienter 112. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1998:10

text: ) om tidskoefficienter 113. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1998:16

text: ) om tidskoefficienter 114. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1998:19

text: ) om tidskoefficienter 115. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1998:24

text: ) om tidskoefficienter 116. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1998:29

text: ) om tidskoefficienter 117. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1998:33

text: ) om tidskoefficienter 118. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1998:35

text: ) om tidskoefficienter 119. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1998:42

text: ) om tidskoefficienter 120. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1998:45

text: ) om tidskoefficienter 121. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1998:50

text: ) om tidskoefficienter 122. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1999:3

text: ) om tidskoefficienter 123. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1999:10

text: ) om tidskoefficienter 124. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1999:11

text: ) om tidskoefficienter 125. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1999:16

text: ) om tidskoefficienter 126. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1999:20

text: ) om tidskoefficienter 127. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1999:23

text: ) om tidskoefficienter 128. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1999:28

text: ) om tidskoefficienter 129. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1999:31

text: ) om tidskoefficienter 130. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1999:34

text: ) om tidskoefficienter 131. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1999:39

text: ) om tidskoefficienter 132. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1999:42

text: ) om tidskoefficienter 133. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1999:45

text: ) om tidskoefficienter 134. Boverkets föreskrifter (

text: BFS 2000:4

text: ) om tidskoefficienter

text: På Boverkets vägnar

text: ANDERS SJELVGREN

text: Stina Jonfjärd


title: Boverkets föreskrifter om avgifter för godkännande av intygsgivare;

text: Tabell 1 Avgifter

text: Avgift Kronor

text: Elektronisk ansökan 1 400 Fysisk ansökan 1 700

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2024. På Boverkets vägnar

text: ANDERS SJELVGREN

text: Carl-Magnus Oredsson


title: Boverkets föreskrifter och allmänna råd om certifierade byggprojekteringsföretag;

text: Denna författning innehåller föreskrifter och allmänna råd om 1. certifiering av ett sådant certifierat byggprojekteringsföretag som avses i

text: 9 kap. 32 b § plan- och bygglagen (2010:900)

text: , och 2. om vilka bostadshus som ska omfattas av

text: 9 kap.

text: 32 b

text: och

text: 32 c §§

text: och

text: 10 kap. 25 a §

text: plan- och bygglagen

text: . De allmänna råden innehåller generella rekommendationer om tillämpningen av föreskrifterna i denna författning. De allmänna råden föregås av texten Allmänt råd och är tryckta med mindre och indragen text.

text: Definitioner

text: Termer och uttryck i denna författning har samma betydelse som i plan- och

text: bygglagen (2010:900)

text: och plan- och

text: byggförordningen (2011:338)

text: Behörighetsklasser vid certifiering

text: Certifiering får lämnas för 1. behörighet Normal för en- och tvåbostadshus med högst två våningar, och 2. behörighet Kvalificerad för de byggnader som anges i 4 och 5 §§.

text: Byggnader som omfattas av föreskriften

text: Bestämmelserna i

text: 9 kap.

text: 32 b

text: och

text: 32 c §§

text: och

text: 10 kap. 25 a §

text: plan- och bygglagen (2010:900)

text: , om certifierade byggprojekteringsföretag får tillämpas vid nybyggnad av bostadshus. Med bostadshus avses även byggnader som förutom bostäder innehåller lokaler, om lokalarean 1. högst motsvarar byggnadsarean, och 2. inte överstiger boarean. Från lokalarean får dock undantas lokalkomplement och garage i källare.

text: Trots 4 § får bestämmelserna om certifierade byggprojekteringsföretag inte tillämpas på byggnader som har krav på räddningshiss eller andra byggnader som kan innebära en komplicerad insats för räddningstjänsten i händelse av brand.

text: Krav på kompetens

text: Ett certifierat byggprojekteringsföretag med behörighet Normal ska ha tillgång till 1. certifierad kontrollansvarig behörighet N enligt Boverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: ) om certifiering av kontrollansvariga, eller personer med likvärdig erfarenhet och kompetens, och 2. personer med den kunskap och erfarenhet som behövs för att kunna bedöma de byggnader företaget enligt

text: 9 § 2

text: avser att åta sig bedömning av.

text: Allmänt råd

text: Har en person flera behörigheter kan den tillgodose flera av de angivna kompetenserna.

text: Ett certifierat byggprojekteringsföretag med behörighet Kvalificerad ska ha tillgång till 1. certifierad kontrollansvarig behörighet K enligt Boverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: ) om certifiering av kontrollansvariga, eller personer med likvärdig erfarenhet och kompetens, 2. certifierad sakkunnig inom brandskydd behörighet K enligt Boverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: ) om certifiering av sakkunniga inom brandskydd, eller personer med likvärdig erfarenhet och kompetens, 3. konstruktör med lägst högskoleingenjörsexamen med inriktning mot byggkonstruktion samt med minst sex års erfarenhet av projektering av byggnaders bärförmåga, stadga och beständighet, och 4. personer med den kunskap och erfarenhet som behövs för att kunna bedöma de byggnader företaget enligt

text: 9 § 2

text: avser att åta sig uppdrag för.

text: Allmänt råd

text: Kvalitetsledningssystem

text: Det certifierade byggprojekteringsföretaget ska tillämpa ett certifierbart kvalitetsledningssystem.

text: Kvalitetsledningssystemet ska innehålla en beskrivning av 1. kvalitetsmål och organisationsstruktur samt roller, ansvar och befogenheter vid bedömningen av att projekteringen säkerställer att byggnaden kan antas uppfylla kraven i 8 kap. 1 § 1 och 3 samt

text: 4 § plan- och bygglagen (2010:900)

text: , 2. vilka kategorier av byggnader företaget avser att åta sig bedömning av, 3. vilka kompetenser som behövs enligt 6 § 2 och 7 § 4 för de byggnader företaget avser att åta sig bedömning av enligt punkt 2, 4. hur företaget kommer att säkerställa tillgång till kompetensen enligt 6 och 7 §§, 5. rutiner för fortbildning avseende för verksamhetsområdet relevanta lagar, förordningar och föreskrifter, 6. hur företaget ska säkerställa att projekteringen har utförts med rätt kompetens och på ett fackmässigt sätt, 7. hur kontrollen kommer att ske av den genomförda projekteringen så att den säkerställer att byggnaden kan antas uppfylla kraven i 8 kap. 1 § 1 och 3 samt

text: 4 § plan- och bygglagen

text: , och

text: 8. hur det ska dokumenteras vem som har utfört kontrollen och på vilket underlag kontrollen har skett.

text: Allmänt råd

text: Tillgång till kompetens kan säkerställas genom egen anställd personal eller genom avtal. En beskrivning av hur kontrollen kommer att ske avser bland annat en beskrivning av i vilken utsträckning projekteringshandlingarna ska bedömas av annan personal än de som utfört projekteringen.

text: Rapporteringsskyldighet

text: Det certifierade byggprojekteringsföretaget ska varje år lämna in en rapport till certifieringsorganet om genomförda uppdrag som certifierat byggprojekteringsföretag. Rapporten ska innehålla uppgift om fastighetsbeteckning samt kontaktuppgifter till beställare för varje genomfört uppdrag. Rapporten ska även innehålla uppgifter om förändringar avseende de personer som behövs enligt 6, 7 och 9 §§.

text: Det certifierade byggprojekteringsföretaget ska snarast underrätta certifieringsorganet om det kommer till företagets kännedom att ett uppdrag som företaget ansvarat för 1. har nekats slutbesked, eller 2. inom ramen för byggnadsnämndens tillsyn blivit föremål för förelägganden eller förbud under byggprocessen eller i efterhand.

text: Certifieringens giltighet

text: Certifiering för ett certifierat byggprojekteringsföretag får medges för en period av högst tre år åt gången.

text: Återkallande av certifiering

text: Den som har certifierat ett byggprojekteringsföretag får återkalla certifieringen om det certifierade byggprojekteringsföretaget 1. inte längre har tillgång till de i 6, 7 och 9 §§ angivna kompetenserna, eller 2. har erhållit certifieringen på felaktiga grunder.

text: Denna författning träder i kraft den 1 mars 2024.

text: På Boverkets vägnar

text: ANDERS SJELVGREN

text: Fredrik Olsson


title: Boverkets föreskrifter om skydd mot buller i byggnader

text: 1 kap. Övergripande bestämmelser

text: Författningens innehåll

text: Denna författning innehåller föreskrifter till tekniska egenskapskrav avseende skydd mot buller enligt

text: 3 kap. 13 § plan- och byggförordningen (2011:338)

text: . Författningen innehåller också föreskrifter om anpassning av de tekniska egenskapskraven vid ändring av byggnader enligt

text: 8 kap. 7 § plan- och bygglagen (2010:900)

text: och om kontroll enligt

text: 10 kap. 5 § samma lag

text: Föreskrifternas tillämpningsområde

text: Föreskrifterna i 1 kap. gäller vid uppförande av nya byggnader och vid ändring av byggnader för den ändrade delen. Föreskrifterna i 2 kap. gäller vid uppförande av nya byggnader. Föreskrifterna i 3 kap. gäller vid ändring av byggnader.

text: Mindre avvikelse från föreskrifterna i denna författning

text: Mindre avvikelse får göras från föreskrifterna i denna författning i enskilda fall om 1. det finns särskilda skäl, 2. byggnaden ändå kan antas bli tekniskt tillfredsställande, och 3. det inte finns någon avsevärd olägenhet från annan synpunkt. Om mindre avvikelse enligt första stycket tillämpas ska skälen för detta dokumenteras i samband med den projektering som regleras i 8 §.

text: Definitioner

text: Termer och uttryck i denna författning har samma betydelse som i plan- och

text: bygglagen (2010:900)

text: och plan- och

text: byggförordningen (2011:338)

text: I denna författning avses med boendeenhet: del av en bostad som är upplåten för enskilt bruk i bostäder där vissa bostadsfunktioner delas,

text: Se

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster.

text: DnT,w,100: vägd ljudnivåskillnad med spektrumanpassningsterm i tersbanden 100 Hz till 3 150 Hz, ett förkortat skrivsätt för DnT,w + C100-3150 vid efterklangstid Tref, DnT,w,50: vägd ljudnivåskillnad med spektrumanpassningsterm i tersbanden 50 Hz till 3 150 Hz, ett förkortat skrivsätt för DnT,w + C50–3150 vid efterklangstid Tref, Driftutrymme: utrymme som huvudsakligen används för byggnaders drift och skötsel, L´nT,w: vägd stegljudsnivå i tersbanden 100 Hz till 3 150 Hz vid efterklangstid Tref, LnT,w,50: vägd stegljudsnivå med spektrumanpassningsterm L´nT,w+ CI,50–2500 i tersbanden 50 Hz till 2 500 Hz vid efterklangstid Tref, där negativa värden för CI,50–2500 sätts lika med noll så att termen motsvarar L´nT,w, LAeq: ekvivalent ljudnivå med frekvensvägning A i tersbanden 50 Hz till 5 000 Hz vid efterklangstid Tref i utrymmet, LAFmax: maximal ljudnivå med frekvensvägning A och tidsvägning F i tersbanden 50 Hz till 5 000 Hz, vid efterklangstid Tref i utrymmet, Leq: ekvivalent ljudnivå i tersbanden 50 Hz till 200 Hz. vid efterklangstid Tref i utrymmet, Tref: referensefterklangstid för möblerade rum, 0,5 sekunder, trafikårsmedeldygn: trafiken under ett år delat med 365 dagar, och trafikårsmedelnatt: trafiken nattetid kl. 22.00–06.00 under ett år delat med 365 nätter.

text: Med byggprodukter med förhandsbedömda egenskaper avses i denna författning produkter som tillverkats för att permanent ingå i byggnadsverk och som antingen 1. är CE-märkta, 2. är typgodkända eller tillverkningskontrollerade enligt bestämmelserna i

text: 8 kap.

text: 23 §§

text: plan- och bygglagen (2010:900)

text: , 3. har certifierats av ett certifieringsorgan som ackrediterats för uppgiften och för produkten i fråga enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008

text: om krav för ackreditering och upphävande av förordning

text: (EEG) nr 339/93

text: , eller 4. har tillverkats i en fabrik vars tillverkning och produktionskontroll och utfallet därav för byggprodukten fortlöpande övervakas, bedöms och godkänns av ett certifieringsorgan som ackrediterats för uppgiften och för produkten i fråga enligt förordning

text: (EG) nr 765/2008

text: . Såsom bedömning i enlighet med alternativ 3 eller 4 godtas även en bedömning utfärdad av ett organ inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i Turkiet om organet på annat sätt än genom ackreditering för uppgiften enligt förordning

text: (EG) nr 765/2008

text: , erbjuder motsvarande garantier i fråga om teknisk och yrkesmässig kompetens samt garantier om oberoende.

text: Byggprodukter och material

text: Byggprodukter och material ska ha kända och dokumenterade egenskaper i de avseenden som har betydelse för byggnadens förmåga att uppfylla kraven i denna författning. Byggprodukter med förhandsbedömda egenskaper ska anses ha kända och dokumenterade egenskaper i de avseenden som de är förhandsbedömda. Egenskaper hos andra byggprodukter än byggprodukter med förhandsbedömda egenskaper ska provas eller bedömas genom annan vedertagen metod. Inom Europeiska unionen vedertagen metod ska användas där sådan finns.

text: Projektering och utförande

text: Byggnader ska projekteras 1. på ett fackmässigt sätt, 2. så att arbetet kan utföras på ett sådant sätt att kraven i denna författning uppfylls, och 3. så att förutsatt underhåll kan ske. Projekteringen ska dokumenteras. Första och andra styckena gäller inte om det är obehövligt. Vid ändring av en byggnad får erfarenheter från den befintliga byggnaden användas.

text: Byggnader ska utföras 1. på ett fackmässigt sätt, och 2. enligt gällande handlingar.

text: Särskilt om ändring av byggnader

text: Vid ändring av en byggnad ska det klarläggas om 1. byggnaden har sådana brister avseende kraven på skydd mot buller som kan åtgärdas inom ramen för den planerade åtgärden, 2. den planerade åtgärden kan medföra en försämring av egenskaperna i fråga om skydd mot buller i den befintliga byggnaden, och 3. ändringen kommer att medföra en negativ påverkan på byggnadens kulturvärden och hur en sådan negativ påverkan kan undvikas.

text: Kontroll

text: Kontroll av att kraven på skydd mot buller uppfylls ska göras 1. under projektering och utförande enligt 12–14 §§, 2. i den färdiga byggnaden enligt 15 §, eller 3. med en kombination av punkt 1 och 2. Kontroll ska utföras fackmässigt. Resultatet av kontrollen ska dokumenteras.

text: Vid kontroll under projektering ska det kontrolleras att dimensionerande förutsättningar, projekteringsmetoder, provningsmetoder och beräkningar är relevanta och redovisade i handlingarna.

text: Vid kontroll under utförande ska det kontrolleras att arbetet utförs enligt gällande handlingar.

text: Byggprodukter och material ska kontrolleras när de tas emot på byggarbetsplatsen. Kontroll ska göras av att byggprodukter och material har förutsatta egenskaper. För byggprodukter med förhandsbedömda egenskaper kan kontrollen inskränkas till identifiering, kontroll av märkning och granskning av dokumentationen av de bedömda egenskaperna.

text: Vid kontroll i den färdiga byggnaden ska kontroll göras genom provning, mätning eller besiktning.

text: Bullerskyddsdokumentation

text: Det ska upprättas en bullerskyddsdokumentation som beskriver förutsättningarna för och utformningen av skyddet mot buller för byggnaden. Första stycket gäller om åtgärden kräver lov eller anmälan och det inte är obehövligt.

type: kapitel

text: 2 kap. Uppförande av nya byggnader

text: Tillämpningsområde

text: För bostäder gäller 2–8 §§. För lokaler gäller 9 §.

text: Bostäder

text: Bostäder ska uppfylla de krav på lägsta tillåtna ljudnivåskillnad som framgår av tabell 2:1.

text: Tabell 2:1 Lägsta tillåtna ljudnivåskillnad i bostäder

text: Utrymmen Ljudnivåskillnad Ljudnivåskillnad

text: DnT,w,50 mellan DnT,w,100 mellan

text: utrymmen [dB] utrymmen [dB]

text: Från trapphus, korridorer eller – 44 loftgångar, till bostäder Från lokaler, gemensamma serviceutrymmen och gemensamma 56 – garage, till bostäder Från övriga utrymmen utanför bostäder, 52 – till bostäder

text: Trots 2 § ska bostäder inom särskilda boendeformer för äldre uppfylla de krav på lägsta tillåtna ljudnivåskillnad som framgår av tabell 2:2.

text: Tabell 2:2 Lägsta tillåtna ljudnivåskillnad i bostäder inom särskilda boendeformer för äldre

text: Utrymmen Ljudnivåskillnad Ljudnivåskillnad DnT,w,50 mellan DnT,w,100 mellan utrymmen [dB] utrymmen [dB]

text: Från trapphus, korridorer eller loftgångar inom särskilda boendeformer — 40 för äldre, till boendeenheter Från övriga utrymmen inom särskilda boendeformer för äldre, till — 52 boendeenheter Från trapphus, korridorer eller loftgångar utanför särskilda — 44 boendeformer för äldre, till bostäder inom särskilda boendeformer för äldre Från lokaler, gemensamma serviceutrymmen och gemensamma garage utanför särskilda boendeformer 56 — för äldre, till bostäder inom särskilda boendeformer för äldre Från övriga utrymmen utanför särskilda boendeformer för äldre, till bostäder 52 — inom särskilda boendeformer för äldre

text: Trots 2 § ska studentbostäder med boendeenheter uppfylla de krav på lägsta ljudnivåskillnad som framgår av tabell 2:3

text: Tabell 2:3 Lägsta tillåtna ljudnivåskillnad i studentbostäder med boendeenheter

text: Från korridor inom studentbostäder — 40 med boendeenheter, till boendeenheter Från gemensamma utrymmen inom studentbostäder med boendeenheter, — 44 till boendeenheter Mellan boendeenheter inom — 48 studentbostäder med boendeenheter Från trapphus, korridorer eller loftgångar utanför studentbostäder med — 44 boendeenheter, till studentbostäder med boendeenheter Från lokaler, gemensamma serviceutrymmen och gemensamma garage utanför studentbostäder med 56 — boendeenheter, till studentbostäder med boendeenheter Från övriga utrymmen utanför studentbostäder med boendeenheter, 52 — till studentbostäder med boendeenheter

text: Bostäder ska uppfylla de krav på högsta tillåtna stegljudsnivå som framgår av tabell 2:4. Kraven gäller inte stegljud från rum för personhygien i bostäder, från utrymmen för förvaring eller från driftutrymmen.

text: Tabell 2:4 Högsta tillåtna stegljudsnivå i bostäder

text: Utrymmen Stegljudsnivå i utrymme LnT,w,50 [dB]

text: Från trapphus, korridorer, loftgångar, gemensamma uteplatser eller en golvarea 62 innanför en annan bostads entrédörr, till bostäder Från lokaler, gemensamma serviceutrymmen och gemensamma 52 garage, till bostäder Från övriga utrymmen, till bostäder 56

text: Trots 5 § ska bostäder inom särskilda boendeformer för äldre uppfylla de krav på högsta tillåtna stegljudsnivå som framgår av tabell 2:5. Kraven gäller inte stegljud från rum för personhygien i bostäder, från utrymmen för förvaring eller från driftutrymmen.

text: Tabell 2:5 Högsta tillåtna stegljudsnivå i särskilda boendeformer för äldre

text: Från utrymmen inom särskilda 62 boendeformer för äldre, till boendeenheter Från trapphus, korridorer, loftgångar eller gemensamma uteplatser utanför särskilda 62 boendeformer för äldre, till bostäder inom särskilda boendeformer för äldre Från lokaler, gemensamma serviceutrymmen och gemensamma garage utanför särskilda boendeformer för 52 äldre, till bostäder inom särskilda boendeformer för äldre Från övriga utrymmen utanför särskilda boendeformer för äldre, till bostäder inom 56 särskilda boendeformer för äldre

text: Ljud i bostäder som orsakas av byggnadens installationer och motordrivna anordningar ska uppfylla de krav på högsta sammantagna ljudnivåer som framgår av tabell 2:6 och tabell 2:7. Kraven ska uppfyllas vid representativa förhållanden för de aktuella ljudkällorna. Kraven gäller inte för ljud från sådana installationer eller motordrivna anordningar som brukaren själv råder över och som inte medför att ljudnivåerna i någon annan bostad överskrids.

text: Tabell 2:6 Högsta tillåtna sammantagna ljudnivåer i bostäder från byggnadens installationer eller motordrivna anordningar

text: Utrymmen Ekvivalent ljudnivå Ekvivalent ljudnivå, Maximal ljudnivå för kontinuerliga för ljud som LAFmax [dB] bredbandiga ljud, innehåller tydligt LAeq [dB] hörbara variationer eller toner LAeq[dB]

text: I utrymmen för sömn och vila 30 25 35 eller daglig samvaro I utrymmen för 35 — — måltider

text: Tabell 2:7 Högsta tillåtna sammantagna ljudtrycksnivåer i tersband i utrymmen för sömn och vila eller daglig samvaro i bostäder från byggnadens installationer eller motordrivna anordningar

text: Tersband [Hz] Ekvivalent ljudtrycksnivå i utrymmen Leq [dB]

text: 50 43 63 42 80 40 100 38 125 36 160 34 200 32

text: Ljudnivåskillnaden mellan byggnadens utsida och insida bestäms utifrån fastställda ljudnivåer utomhus från trafik och andra yttre ljudkällor, så att de sammantagna A-vägda ljudnivåer inomhus som framgår av tabell 2:8 inte överskrids. Högsta sammantagna ljudtrycksnivåer från andra yttre ljudkällor än trafik ska även uppfylla krav enligt tabell 2:9. För trafik avses dygnsekvivalent ljudnivå vid de trafikförhållanden som råder under ett trafikårsmedeldygn. För andra yttre ljudkällor än trafik avses ekvivalent ljudnivå under de tidsperioder då representativa förhållanden råder för de aktuella ljudkällorna. Maximal ljudnivå från trafik klockan 22:00–06:00 får överskridas med högst 10 dB högst fem gånger under de förhållanden som råder under en trafikårsmedelnatt.

text: Tabell 2:8 Högsta tillåtna sammantagna ljudnivåer i bostäder från trafik och andra yttre ljudkällor vid representativa förhållanden

text: Utrymmen Ekvivalent ljudnivå, Maximal ljudnivå, kl. 22:00–06:00 LAeq, [dB] LAFmax [dB]

text: I utrymmen för sömn och 30 45 vila eller daglig samvaro I utrymmen för måltider 35 —

text: Tabell 2:9 Högsta tillåtna sammantagna ljudtrycksnivåer i tersband i utrymmen för sömn och vila eller daglig samvaro i bostäder från andra yttre ljudkällor än trafik

text: Lokaler

text: Utrymmen i lokaler ska utformas så att buller dämpas i den omfattning som den avsedda användningen kräver. De ljudegenskaper som ska beaktas är 1. ljudnivåskillnad, 2. stegljudsnivå, 3. ljudnivå från installationer och motordrivna anordningar, 4. ljudnivå från trafik och andra yttre ljudkällor, och 5. efterklangstid.

text: 3 kap. Ändring av byggnader

text: Anpassning vid ändring av byggnader

text: Vid ändring av byggnad ska den ändrade delen uppfylla kraven i 2 kap. Kraven får dock anpassas om 1. det krävs för att uppfylla kravet på varsamhet, 2. det krävs för att följa förbudet mot förvanskning,

text: 3. det är oskäligt med hänsyn till ändringens omfattning, 4. byggnadens skydd mot buller bara blir försumbart bättre om kravet uppfylls, 5. kostnaden är oskäligt hög i förhållande till den förväntade nyttan, 6. det finns tekniska skäl, eller 7. om det krävs för att ett annat utformnings- eller tekniskt egenskapskrav ska kunna tillgodoses på en godtagbar nivå eller för att tillvarata byggnadens kulturvärden.

text: Försämring av byggnadens skydd mot buller får endast ske om 1. byggnaden även efter ändring uppfyller kravvärdena i 2 kap, 2. det krävs för att kunna tillgodose ett utformningskrav, ett annat tekniskt egenskapskrav eller för att tillvarata byggnadens kulturvärden, eller 3. försämringen kan anses vara försumbar.

text: Ändrad användning

text: Vid ändrad användning ska ändringens omfattning bedömas utifrån om den nya användningen ställer högre krav på skydd mot buller i byggnaden jämfört med den tidigare användningen.

text: Varsamhet

text: Vid en bedömning om kravet på varsamhet är uppfyllt ska hänsyn tas till hur åtgärden respekterar byggnadens karaktär avseende 1. proportioner, form och volym, 2. materialval och utförande, 3. färgsättning, samt 4. detaljomsorg och detaljeringsnivå. Hänsyn ska också tas till om 1. detaljer som är väsentliga för byggnadens karaktär tillvaratas, och 2. egenskaper som har betydelse för boende- och brukarkvaliteter bibehålls.

text: Förbud mot förvanskning

text: För att en åtgärd inte ska anses medföra en förvanskning av en särskilt värdefull byggnad ska åtgärden 1. inte förändra byggnadens karaktärsdrag, 2. inte skada de egenskaper som ligger till grund för byggnadens eller områdets kulturvärden, och 3. vid utbyte av byggnadsdelar utföras med material och hantverksteknik som är anpassad till byggnadens ålder och karaktär. Trots första stycket 3 ska en åtgärd inte anses utgöra en förvanskning om en förändring av material eller teknik är en förutsättning för att kunna 1. tillgodose utformningskraven och de tekniska egenskapskraven på en acceptabel nivå, eller 2. upprätthålla funktionen hos de tekniska systemen på en acceptabel nivå.

text: Särskilt värdefull byggnad

text: Vid bedömningen av om en byggnad ska anses vara särskilt värdefull, ska en prövning göras mot följande kriterier: 1. Byggnaden tydliggör tidigare samhällsförhållanden genom att den

text: a) representerar en tidigare vanlig byggnadskategori eller konstruktion som nu har blivit sällsynt, b) belyser tidigare bostadsförhållanden, sociala och ekonomiska villkor, arbetsförhållanden, olika gruppers livsvillkor, stadsbyggnadsideal eller arkitektoniska ideal samt värderingar och tankemönster, eller c) har representerat en för lokalsamhället viktig funktion eller verksamhet. 2. Byggnaden tydliggör samhällsutvecklingen genom att den a) genom sin funktion illustrerar ett väsentligt skeende eller en väsentlig samhällsföreteelse, b) har tjänat som förebild eller på annat sätt varit uppmärksammad i sin samtid, eller c) präglas av en stark arkitektonisk idé. 3. Byggnaden i sig utgör en källa till kunskap om äldre material och teknik. 4. Byggnaden värderas högt i ett lokalt sammanhang genom att den har haft stor betydelse a) i ortens sociala liv, b) för ortens identitet, eller c) i lokala traditioner. Byggnaden kan anses vara särskilt värdefull från konstnärlig synpunkt genom att den uppvisar särskilda estetiska kvaliteter eller har en hög ambitionsnivå med avseende på 1. arkitektonisk gestaltning, 2. utförande och materialval, eller 3. konstnärlig gestaltning och utsmyckning. Byggnaden kan anses vara särskilt värdefull från miljömässig synpunkt genom att den utgör en del av en miljö som uppfyller kriterierna i första stycket. För att en byggnad ska anses vara särskilt värdefull ska byggnaden särskilt väl belysa ett visst förhållande eller i sitt sammanhang ha få motsvarigheter som kan belysa samma förhållande. Byggnader från tiden före 1920-talets bebyggelseexpansion, som har sin huvudsakliga karaktär bevarad, ska anses vara särskilt värdefulla om inte något talar däremot.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2025. 2. Äldre bestämmelser i Boverkets byggregler (

text: ) – föreskrifter och allmänna råd får dock tillämpas i den utsträckning som framgår av punkten 3 i övergångsbestämmelserna till Boverkets föreskrifter (

text: ) om ändring i Boverkets byggregler (

text: ) – föreskrifter och allmänna råd.

text: På Boverkets vägnar

text: ANDERS SJELVGREN

text: Peter Petterson


title: Boverkets föreskrifter om bostäders lämplighet för sitt ändamål

text: 1 kap. Övergripande bestämmelser

text: Författningens innehåll

text: Denna författning innehåller föreskrifter till 1. utformningskrav avseende att byggnader som innehåller bostäder ska vara lämpliga för sitt ändamål enligt

text: 3 kap. 1 § plan- och byggförordningen (2011:338)

text: , och 2. tekniska egenskapskrav avseende att byggnader som innehåller bostäder ska vara lämpliga för avsett ändamål enligt

text: 3 kap. 17 § plan- och byggförordningen

text: . Författningen innehåller också föreskrifter om anpassning av utformningskraven och de tekniska egenskapskraven vid ändring av byggnader enligt

text: 8 kap. 7 § plan- och bygglagen (2010:900)

text: och om kontroll enligt

text: 10 kap. 5 § samma lag

text: Föreskrifternas tillämpningsområde

text: Föreskrifterna i denna författning gäller för bostäder. Föreskrifterna i 1 kap. gäller vid uppförande av nya byggnader och vid ändring av byggnader för den ändrade delen. Föreskrifterna i 2 och 3 kap. gäller vid uppförande av nya byggnader. Föreskrifterna i 4 kap. gäller vid ändring av byggnader. Föreskrifterna gäller inte vid uppförande eller ändring av fritidshus med högst två bostäder.

text: Mindre avvikelse från föreskrifterna i denna författning

text: Mindre avvikelse får göras från föreskrifterna i denna författning i enskilda fall om 1. det finns särskilda skäl, 2. byggnaden ändå kan antas bli tekniskt tillfredsställande, och 3. det inte finns någon avsevärd olägenhet från annan synpunkt. Om mindre avvikelse enligt första stycket tillämpas ska skälen för detta dokumenteras i samband med den projektering som regleras i 8 §.

text: Se

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (kodifiering).

text: Definitioner

text: Termer och uttryck i denna författning har samma betydelse som i plan- och

text: bygglagen (2010:900)

text: och plan- och

text: byggförordningen (2011:338)

text: I denna författning avses med avskiljbar del av rum: ett utrymme för en bostadsfunktion, som finns i samma rum som utrymmet för en annan bostadsfunktion, och som är utformat så att delen skulle kunna skiljas av och bli ett separat rum, boendeenhet: del av en bostad som är upplåten för enskilt bruk i bostäder där vissa bostadsfunktioner delas, bostadsfunktioner: funktionerna sömn och vila, samvaro, matlagning, måltider, hygien och förvaring, enligt

text: 3 kap.

text: och

text: 17 §§

text: plan- och byggförordningen (2011:338)

text: , matlagning: beredning och förvaring av livsmedel, och rum: ett utrymme i en byggnad, som kan beträdas och är avgränsat på alla sidor av golv, väggar och tak.

text: Med byggprodukter med förhandsbedömda egenskaper avses i denna författning produkter som tillverkats för att permanent ingå i byggnadsverk och som antingen 1. är CE-märkta, 2. är typgodkända eller tillverkningskontrollerade enligt bestämmelserna i

text: 8 kap.

text: 23 §§

text: plan- och bygglagen (2010:900)

text: , 3. har certifierats av ett certifieringsorgan som ackrediterats för uppgiften och för produkten i fråga enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008

text: om krav för ackreditering och upphävande av förordning

text: (EEG) nr 339/93

text: , eller 4. har tillverkats i en fabrik vars tillverkning och produktionskontroll och utfallet därav för byggprodukten fortlöpande övervakas, bedöms och godkänns av ett certifieringsorgan som ackrediterats för uppgiften och för produkten i fråga enligt förordningen

text: (EG) nr 765/2008

text: . Såsom bedömning i enlighet med alternativ 3 eller 4 godtas även en bedömning utfärdad av ett organ inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i Turkiet om organet på annat sätt än genom ackreditering för uppgiften enligt förordningen

text: (EG) nr 765/2008

text: , erbjuder motsvarande garantier i fråga om teknisk och yrkesmässig kompetens samt garantier om oberoende.

text: Byggprodukter och material

text: Byggprodukter och material ska ha kända och dokumenterade egenskaper i de avseenden som har betydelse för byggnadens förmåga att uppfylla kraven i denna författning. Byggprodukter med förhandsbedömda egenskaper ska anses ha kända och dokumenterade egenskaper i de avseenden som de är förhandsbedömda. Egenskaper hos andra byggprodukter än byggprodukter med förhandsbedömda egenskaper ska provas eller bedömas genom annan vedertagen metod. Inom Europeiska unionen vedertagen metod ska användas där sådan finns.

text: Projektering och utförande

text: Byggnader ska projekteras 1. på ett fackmässigt sätt, 2. så att arbetet kan utföras på ett sådant sätt att kraven i denna författning uppfylls, och 3. så att förutsatt underhåll kan ske. Projekteringen ska dokumenteras. Första och andra styckena gäller inte om det är obehövligt.

text: Byggnader ska utföras 1. på ett fackmässigt sätt, och 2. enligt gällande handlingar.

text: Särskilt om ändring av byggnad

text: Vid ändring av en byggnad ska det klarläggas om 1. byggnaden har sådana brister avseende kraven på lämplighet för sitt ändamål som kan åtgärdas inom ramen för den planerade åtgärden, 2. den planerade åtgärden kan medföra en försämring av egenskaperna i fråga om lämplighet för sitt ändamål i den befintliga byggnaden, och 3. ändringen kommer att medföra en negativ påverkan på byggnadens kulturvärden och hur en sådan negativ påverkan kan undvikas.

text: Kontroll

text: Kontroll av att kraven på bostäders lämplighet för sitt ändamål uppfylls ska göras 1. under projektering och utförande enligt 12–14 §§, 2. i den färdiga byggnaden enligt 15 §, eller 3. med en kombination av punkt 1 och 2. Kontroll ska utföras fackmässigt. Resultatet av kontrollen ska dokumenteras.

text: Vid kontroll under projektering ska det kontrolleras att dimensionerande förutsättningar, projekteringsmetoder, provningsmetoder och beräkningar är relevanta och redovisade i handlingarna.

text: Vid kontroll under utförande ska det kontrolleras att arbetet utförs enligt gällande handlingar.

text: Byggprodukter och material ska kontrolleras när de tas emot på byggarbetsplatsen. Kontroll ska göras av att byggprodukter och material har förutsatta egenskaper. För byggprodukter med förhandsbedömda egenskaper kan kontrollen inskränkas till identifiering, kontroll av märkning och granskning av dokumentationen av de förhandsbedömda egenskaperna.

text: Vid kontroll i den färdiga byggnaden ska kontroll göras genom provning, mätning eller besiktning.

text: 2 kap. Utformningskrav på bostäder vid uppförande av nya byggnader

text: En bostad ska utformas och dimensioneras för bostadsfunktionerna. Utformningen och dimensioneringen ska göras med hänsyn till 1. bostadens storlek, 2. det antal boende som den är avsedd för, 3. behovet av avskiljbara delar av rum, och 4. den inredning och utrustning som behövs.

text: Vid tillämpning av 1 § för dimensionering och utformning av en studentbostad får hänsyn även tas till att bostaden används av den enskilde studerande under en avgränsad tid.

text: I bostaden ska finnas rum för personhygien.

text: Utrymme för att tvätta och torka tvätt får placeras utanför bostaden och delas av flera bostäder. Utrymmet ska finnas i bostädernas närhet. Utrymmet ska vara dimensionerat för de bostäder som delar funktionen.

text: Utrymme för förvaring som inte är för dagligt bruk får placeras utanför bostaden men i dess närhet. Om utrymmet är placerat utanför bostaden ska det vara avskilt.

text: Rum för förvaring av skrymmande föremål för dagligt bruk, får placeras utanför bostaden och får delas av flera bostäder. Rummet ska vara dimensionerat för de bostäder som delar funktionen.

text: Bostäder med boendeenheter

text: Bostadsfunktionerna samvaro, matlagning och måltider får delas av flera boendeenheter som är avsedda för en person. De delade funktionerna ska finnas i anslutning till boendeenheterna. De delade funktionerna ska vara dimensionerade så att de är lämpliga för det antal personer som delar dem. Bostadsfunktionen matlagning får delas av högst tolv personer.

text: Rum för personhygien får delas av högst tre boendeenheter som är avsedda för en person. Rummet ska finnas i anslutning till, och på samma plan, som boendeenheterna.

text: Bostadsfunktionerna samvaro, matlagning och måltider får delvis delas av flera boendeenheter som är avsedda för flera personer, som komplement till funktionerna i boendeenheterna.

text: I särskilda boendeformer för äldre, med boendeenheter, får bostadsfunktionerna samvaro, matlagning och måltider delvis delas av flera boendeenheter, som komplement till funktionerna i boendeenheterna. De delade funktionerna ska finnas i anslutning till boendeenheterna. För särskilda boendeformer för äldre får 7–9 §§ inte tillämpas.

text: För särskilda bostäder för personer med nedsatt funktionsförmåga får 7– 10 §§ inte tillämpas.

text: 3 kap. Tekniska egenskapskrav på bostäder vid uppförande av nya byggnader

text: Rum för personhygien ska ha fast inredning och utrustning för personhygien.

text: Ett utrymme för tvätt och tork av tvätt, som delas av flera bostäder, ska ha fast inredning och utrustning för att maskinellt tvätta och torka tvätt. Den fasta inredningen och utrustningen ska vara dimensionerad för de bostäder som delar funktionen.

text: Ett utrymme för bostadsfunktionen matlagning ska ha fast inredning och utrustning för matlagning. Den fasta inredningen och utrustningen ska vara dimensionerad för det antal personer som bostaden är avsedd för. För en studentbostad får hänsyn även tas till att bostaden används av den enskilde studerande under en avgränsad tid. Boendeenheter som är avsedda för personer med demenssjukdom i särskilda boendeformer för äldre är undantagna från kravet enligt första stycket. Dock ska nödvändiga installationer vara förberedda.

text: Om bostadsfunktionen matlagning delas av flera boendeenheter enligt 2 kap. 7 § ska den fasta inredningen och utrustningen enligt 3 § vara dimensionerad så att den är lämplig för det antal personer som delar den.

text: 4 kap. Krav på bostäder vid ändring av byggnader

text: Anpassning vid ändring av byggnader

text: Vid ändring av byggnad ska den ändrade delen uppfylla kraven i 2 och 3 kap. Kraven får dock anpassas om 1. det krävs för att uppfylla kravet på varsamhet, 2. det krävs för att följa förbudet mot förvanskning, 3. det är oskäligt att uppfylla kravet med hänsyn till ändringens omfattning, 4. bostadens lämplighet för sitt ändamål bara blir försumbart bättre om kravet uppfylls, 5. kostnaden är oskäligt hög i förhållande till den förväntade nyttan, 6. det finns tekniska skäl, eller 7. det krävs för att ett annat utformnings- eller tekniskt egenskapskrav ska kunna tillgodoses på en godtagbar nivå eller för att tillvarata byggnadens kulturvärden.

text: Försämring av byggnadens lämplighet för sitt ändamål får endast ske om 1. bostaden även efter ändringen uppfyller kraven i 2 och 3 kap., 2. det krävs för att kunna tillgodose ett annat utformnings- eller tekniskt egenskapskrav eller för att tillvarata byggnadens kulturvärden, eller 3. försämringen kan anses vara försumbar.

text: Varsamhet

text: Vid en bedömning om kravet på varsamhet är uppfyllt ska hänsyn tas till hur åtgärden respekterar byggnadens karaktär avseende 1. proportioner, form och volym,

text: 2. materialval och utförande, 3. färgsättning, samt 4. detaljomsorg och detaljeringsnivå. Hänsyn ska också tas till om 1. detaljer som är väsentliga för byggnadens karaktär tillvaratas, och 2. egenskaper som har betydelse för boende- och brukarkvaliteter bibehålls.

text: Förbud mot förvanskning

text: Särskilt värdefull byggnad

text: Vid bedömningen av om en byggnad ska anses vara särskilt värdefull, ska en prövning göras mot följande kriterier: 1. Byggnaden tydliggör tidigare samhällsförhållanden genom att den a) representerar en tidigare vanlig byggnadskategori eller konstruktion som nu har blivit sällsynt, b) belyser tidigare bostadsförhållanden, sociala och ekonomiska villkor, arbetsförhållanden, olika gruppers livsvillkor, stadsbyggnadsideal eller arkitektoniska ideal samt värderingar och tankemönster, eller c) har representerat en för lokalsamhället viktig funktion eller verksamhet. 2. Byggnaden tydliggör samhällsutvecklingen genom att den a) genom sin funktion illustrerar ett väsentligt skeende eller en väsentlig samhällsföreteelse, b) har tjänat som förebild eller på annat sätt varit uppmärksammad i sin samtid, eller c) präglas av en stark arkitektonisk idé. 3. Byggnaden i sig utgör en källa till kunskap om äldre material och teknik. 4. Byggnaden värderas högt i ett lokalt sammanhang genom att den har haft stor betydelse a) i ortens sociala liv, b) för ortens identitet, eller c) i lokala traditioner. Byggnaden kan anses vara särskilt värdefull från konstnärlig synpunkt genom att den uppvisar särskilda estetiska kvaliteter eller har en hög ambitionsnivå med avseende på 1. arkitektonisk gestaltning, 2. i utförande och materialval, eller 3. i konstnärlig gestaltning och utsmyckning. Byggnaden kan anses vara särskilt värdefull från miljömässig synpunkt genom att den utgör en del av en miljö som uppfyller kriterierna i första stycket.

text: För att en byggnad ska anses vara särskilt värdefull ska byggnaden särskilt väl belysa ett visst förhållande eller i sitt sammanhang ha få motsvarigheter som kan belysa samma förhållande. Byggnader från tiden före 1920-talets bebyggelseexpansion, som har sin huvudsakliga karaktär bevarad, ska anses vara särskilt värdefulla om inte något talar däremot.

text: ) om ändring i Boverkets byggregler (

text: ) – föreskrifter och allmänna råd.

text: På Boverkets vägnar

text: ANDERS SJELVGREN

text: Parisa Ghandari