title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1995:90) om certifiering m.m. av utsädespotatis

text: Grundläggande bestämmelser om certifiering av utsäde finns i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: och i

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: . Grundläggande bestämmelser om frihet från allvarliga växtskadegörare m.m. finns i

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: och i förordningen (

text: ) om växtskydd m.m. (

text: SJVFS 2014:23

text: Definitioner

text: De termer och begrepp som används i

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: utsädeslagen (1976:298)

text: och

text: 13 kap.

text: miljöbalken (1998:808)

text: har samma betydelse i dessa föreskrifter. I dessa föreskrifter avses med basutsäde: kategori av utsädespotatis som är grundat på stamutsäde eller basutsäde i klass S eller SE enligt

text: 10 a §

text: . Utsädet är i huvudsak avsett som utgångsmaterial för produktion av certifikatutsäde, bevarandesort: en lantsort eller en annan sort, som även kan vara förädlad, som är naturligt anpassad till de lokala och regionala betingelserna i Sverige och som hotas av genetisk utarmning, brukningsenhet: företag bestående av en eller flera registerfastigheter eller delar av sådana med gemensam användning av maskiner och annan utrustning för produktion av potatis, certifieringsnummer: ett unikt och spårbart nummer som Jordbruksverket tilldelar varje enskilt utsädesparti, även kallat SWE-nummer, certifikatutsäde: kategori av utsädespotatis som är grundat på stamutsäde eller basutsäde. Utsädet är avsett för produktion av annan potatis än utsädespotatis, enligt

text: 10 a §

text: 3 Ändringen innebär bland annat att definitionen av gemenskapsklasser tas bort.

text: eget utsäde: utsäde från vid fältbesiktning godkänd odling till vilken utsädet härstammar från certifierat utsäde eller från eget stamutsäde. Utsädet ska ha odlats, lagrats och sorterats på egen eller arrenderad brukningsenhet samt vara avsett för odling på samma brukningsenhet, fält: det sammanhängande markområde på vilket en enda jordbrukare odlar en enda gröda, kategori av utsädespotatis: stamutsäde, basutsäde och certifikatutsäde, klasser: en underkategori av utsädespotatis med särskilda krav för sundhet och kvalitet som är likvärdiga i hela unionen, klonplantor: plantor uppväxande från en och samma meristemplanta, meristem: tillväxtpunkt i skottspets med ett eller ett par bladanlag, meristemklon: samtliga sticklingar eller plantor, som genom vegetativ förökning härstammar från ett och samma meristem, meristemplanta: planta uppväxande från meristem på sterilt substrat, mikroförökning: metod för att snabbt reproducera växtmaterial i syfte att producera ett stort antal växter genom in vitro-odling av vegetativa knoppar eller meristem från en växt, moderknöl: knöl från vilken meristem tas, moderplanta: planta utvecklad från rörstickling och odlad i substrat fritt från sjukdomsalstrare, rörstickling: på konstgjort substrat rotad stickling från meristemplanta, skyddad zon: ett område inom EU som av Europeiska gemenskapen (EG) har erkänts antingen vara fritt från en viss växtskadegörare eller att skadegöraren är under effektiv bekämpning, stamutsäde: kategori av utsädespotatis som är uppdraget från meristem och producerat enligt kraven i dessa föreskrifter eller annat utsäde som uppfyller motsvarande sundhets- och kvalitetskrav och som av Statens jordbruksverk godkänts som stamutsäde, enligt 10 a §. Utsädet är i huvudsak avsett som utgångsmaterial för produktion av basutsäde, unionsklasser: se klasser, utsädesodling: odling baserad på certifierat utsäde eller på eget utsäde och som anmälts till fältbesiktning, utsädesparti: ”ett parti av utsädespotatis”, en avgränsad mängd potatis som härstammar från en odling som har ett unikt referensnummer, är av samma sort samt inte varierar överdrivet i sammansättning och utseende utan är tillräckligt homogent, utsädespotatis: vegetativt förökningsmaterial av Solanum tuberosum L. (potatis) som uppfyller fastställda krav på härstamning, kvalitet, produktionsbetingelser och sundhet, växtpass: officiell märkning, utformad enligt bilaga 6, som visar att föreskrivna sundhets- och kvalitetskrav vid förflyttning av växter inom EU är uppfyllda samt, ännu icke godkänd sort: en sort som inte finns på EU:s gemensamma sortlista och för vilken det lämnats in en ansökan till Jordbruksverket om intagning i den svenska sortlistan. (

text: SJVFS 2015:39

text: Registrering

text: Odlare eller företag som avser att odla eller producera utsädespotatis eller att ändra sina bruknings- eller produktionsförhållanden ska registrera sin verksamhet hos Jordbruksverket enligt 3 § verkets föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. (

text: SJVFS 2015:39

text: Anmälan om utsädesodling

text: Den som avser att påbörja produktion av nytt stamutsäde i fält ska skriftligen anmäla detta till Jordbruksverket senast den 1 juli det år första urval för stamutsädesproduktion ska ske. (

text: SJVFS 2015:39

text: Den som avser att odla utsädespotatis ska skriftligen anmäla sin planerade utsädesodling till Jordbruksverket. Anmälan ska ha kommit in till Jordbruksverket senast den 20 maj det år odlingen sker. För verksamheter som bedrivs i Västernorrlands, Jämtlands, Västerbottens eller Norrbottens län ska anmälan dock ha kommit in senast den 1 juni det år odlingen sker. Anmälan ska innehålla sådana uppgifter att samtliga potatisodlingar som förekommer på brukningsenheten kan identifieras på en blockkarta. (

text: SJVFS 2015:39

text: Frihet från växtskadegörare

text: Vid odling och produktion av utsädespotatis gäller följande krav. När inga specifika kategorier anges gäller kraven för stam-, bas- och certifikatutsäde. Följande växtskadegörare får inte förekomma på brukningsenheten eller i utsädespartiet. 1. Ljus ringröta, Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al. ssp sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al. 2. Mörk ringröta, Ralstonia solanacearum (Smith.) Yabuuchi et al. 3. Potatiskräfta, Synchytrium endobioticum (Schilbersky) Percival. 4. Rotgallnematod, Meloidogyne chitwoodi Golden, O'Bannon, Santo & Finley. 5. Koloradoskalbagge, Leptinotarsa decemlineata Say. 6. Bronsfläckvirus, Tomato spotted wilt tospo virus. Följande växtskadegörare får vid produktion av kategorierna stam- eller basutsäde inte förekomma på brukningsenheten eller i utsädespartiet. De får vid produktion av certifikatutsäde inte förekomma på det odlade fältet eller i utsädespartiet. 1. Vit potatiscystnematod, Globodera pallida (Stone) Behrens. 2. Gul potatiscystnematod, Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens. På det odlade fältet eller i utsädespartiet får inte växtskadegöraren potatisrötnematod, Ditylenchus destructor Thorne, förekomma. På fält för utsädespartier som ska certifieras för saluföring till område som är skyddad zon för växtskadegöraren rhizomania, Beet necrotic yellow vein beny virus, får inte den växtskadegöraren förekomma. (

text: SJVFS 2015:39

text: Därutöver gäller att utsädespotatis inte får odlas på brukningsenhet som är förklarad smittad av potatiskräfta, eller som är belägen inom riskområde med avseende på potatiskräfta. Utsädesodling får påbörjas tidigast fem år efter det att smittförklaringen har upphävts.

text: På brukningsenhet där någon av övriga växtskadegörare angivna i 6 § har konstaterats, får utsädespotatis odlas endast om sanering har genomförts enligt Jordbruksverkets anvisningar. (

text: SJVFS 2015:39

text: ). 8 § har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:55

text: Fält där utsädesodling planeras ska före varje odlingssäsong undersökas för att utesluta förekomst av potatiscystnematoder. Anmälan för provtagning av fält ska skriftligen göras till Jordbruksverket. Provtagning ska göras av Jordbruksverket under perioden mellan den senaste skörden på fältet och sättning av utsädespotatis eller plantering av andra värdväxter för potatiscystnematoder. Provtagningen enligt första stycket behöver inte göras om det finns skriftlig dokumentation som visar att potatiscystnematoder inte har påträffats vid tidigare provtagning utförd av Jordbruksverket och att potatis eller plantor av andra värdväxter för potatiscystnematoder inte har förekommit vid provtagningen och inte har odlats därefter. (

text: SJVFS 2015:39

text: För att få återuppta produktion av stam- eller basutsäde då potatiscystnematoder påträffats måste alla fält som ingår i brukningsenhetens växtföljd för potatisproduktion vara konstaterat fria från potatiscystnematoder genom provtagning av Jordbruksverket. Vid produktion av certifikatutsäde gäller emellertid kraven bara för det fält som är avsett för utsädesproduktionen. (

text: SJVFS 2015:39

text: Utgångsmaterial och klasser av utsädespotatis

text: Utsädespotatis kan certifieras i någon av följande kategorier och klasser. 1. stamutsäde: a) PBTC, första knölgeneration producerad genom mikroförökning b) PB1, högst första fältgenerationen c) PB2, högst andra fältgenerationen d) PB3, högst tredje fältgenerationen e) PB4, högst fjärde fältgenerationen 2. basutsäde: a) S, högst femte fältgenerationen b) SE, högst sjätte fältgenerationen c) E, högst sjunde fältgenerationen 3. certifikatutsäde: a) A, högst åttonde fältgenerationen b) B, högst nionde fältgenerationen Jordbruksverket kan dessutom medge certifiering i en klass med mindre strikta krav vid brist på basutsäde och certifikatutsäde inom EU. (

text: SJVFS 2015:39

text: Vid produktion av nytt stamutsäde i fält ska utgångsmaterialet tas från sorttypiska, friska plantor av högsta möjliga kvalitet. (

text: SJVFS 2015:39

text: Stamutsäde kan bestå av utsädesparti i unionsklasserna, eller utsädesparti som uppfyller motsvarande sundhets- och kvalitetskrav och som antingen är infört från annat land inom Europeiska unionen (EU) eller från Schweiz. Jordbruksverket kan godkänna sådana utsädespartier som stamutsäde efter ansökan för varje enskilt utsädesparti. Den som vill få ett sådant godkännande ska ansöka för varje enskilt utsädesparti och styrka att det aktuella utsädespartiet uppfyller de sundhets- och kvalitetskrav för stamutsäde som anges i dessa föreskrifter. Ansökan måste ha kommit in till Jordbruksverket senast den 20 maj det år odling av utsädespartiet sker. (

text: SJVFS 2015:39

text: Bas- och certifikatutsädesodling ska grundas på 1. certifierat utsäde av som lägst närmast högre klass, eller 2. eget utsäde som godkänts vid fältbesiktning, enligt 22-24 §§, i som lägst närmast högre klass. (

text: SJVFS 2010:5

text: Regler som gäller för odling av utsäde

text: Olika kloner av stamutsäde ska vara åtskilda så att de inte vidrör varandra.

text: För stamutsäde i klass PBTC gäller utöver de krav som i övrigt framgår av dessa föreskrifter följande. 1. Växterna, inklusive knölar, ska framställas genom mikroförökning 2. Växterna, inklusive knölar, ska framställas i en skyddad anläggning och i ett odlingssubstrat som är fritt från skadegörare. 3. Knölar får endast uppförökas en generation. (

text: Stamutsädesodling i klasserna PB1-PB3 ska ha ett avstånd av minst 50 meter i förhållande till 1. växthus, 2. lagerhus för annan potatis än stam- och basutsäde, eller 3. annan odling av potatis förutom utsädesodling planerad för klass PB1, PB2, PB3 och PB4. (

text: SJVFS 2015:39

text: Stamutsädesodling i klass PB4 ska ha ett avstånd av minst 25 meter till 1. växthus, 2. lagerhus för annan potatis än utsäde, eller 3. annan odling av potatis förutom utsädesodling planerad för lägst klass PB1- PB4, S och SE. (

text: SJVFS 2015:39

text: Basutsädesodling ska ha ett avstånd av minst 25 meter till 1. växthus, 2. lagerhus för annan potatis än utsäde, eller 3. annan odling av potatis förutom utsädesodling grundad på stamutsäde eller basutsäde. (

text: SJVFS 2014:23

text: Certifikatutsädesodling ska ligga minst 10 meter från potatisodling som inte är utsädesodling.

text: Utöver vad som anges i 15 - 18 §§ gäller att utsädesodlingar ska läggas ut åtskilda med minst 1,5 meter mellan odlingar av olika partier. Utsäde av flera sorter får odlas på samma brukningsenhet. Utsädesodling för planerad certifiering får endast odlas på en och samma brukningsenhet i olika klasser om det sker i följande kombinationer 1. PB1, PB2, PB3, PB4, S, SE, E, A och B eller, 2. A, B och annan potatisodling än utsädesodling. På brukningsenheter med planerad certifiering i klass PB1, PB2, PB3, PB4, S, SE eller E får inga andra potatisodlingar, utöver utsädesodlingar, förekomma. På brukningsenheter med planerad certifiering i klass A eller B får den potatisodling på brukningsenheten som inte är utsädesodling, endast baseras på certifierat utsäde eller på eget utsäde som vid föregående års fältbesiktning godkänts i lägst klass A eller B. (

text: SJVFS 2015:39

text: Odling av stamutsäde i klass PB1, PB2 eller PB3 får inte förläggas till areal där potatis har odlats under något av de närmast föregående fyra åren. Odling av stamutsäde i klass PB4 samt bas- och certifikatutsäde får inte förläggas till areal där potatis har odlats under något av de närmast föregående tre åren. I Västernorrlands, Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län är det tillåtet med odling av bas- och certifikatutsäde under två år av sex. Om potatis har odlats på skiftet under de föregående två åren ska Jordbruksverket ha godkänt den tidigare odlingen i lägst samma klass vid fältbesiktning som den planerade odlingen och den tidigare odlingen ska ha varit av samma sort som den planerade odlingen. (

text: SJVFS 2015:39

text: Maskiner och redskap som används till sättning, plöjning eller annan jordbearbetning samt upptagning av utsädespotatis, ska noggrant rengöras och desinficeras före odlingssäsongens början. Odlaren ska skriftligen dokumentera att rengöring och desinficering av maskiner och redskap har gjorts. Dokumentationen ska sparas i minst två år. Maskiner och redskap som används till sättning, plöjning eller annan jordbearbetning samt upptagning av utsädespotatis på en brukningsenhet där klasserna PB1, PB2, PB3, PB4, S och SE odlas får användas i odling på annan brukningsenhet endast om odlingen är en utsädesodling med samma kombination av klasser. Dessutom ska maskiner samt redskap dessförinnan och därefter noggrant rengöras och desinficeras. Maskiner och redskap som används till sättning, plöjning eller annan jordbearbetning samt upptagning vid odling av utsädespotatis på en brukningsenhet där klasserna SE, E, A och B odlas får användas i odling på annan brukningsenhet endast om odlingen är en utsädesodling med samma kombination av klasser. Dessutom ska maskiner och redskap dessförinnan och därefter noggrant rengöras och desinficeras. Maskiner och redskap som används vid odling av annan potatis än de som vid fältbesiktning har blivit godkänd som utsädesodling, får användas vid odling av certifikatutsäde endast om de dessförinnan och därefter noggrant har blivit rengjorda och desinficerade. (

text: SJVFS 2015:39

text: Fältbesiktning av utsädesodling

text: Innan en certifiering kan ske ska Jordbruksverket göra en besiktning av utsädesodlingen. Kraven för godkänd besiktning finns i bilaga 2. Besiktningen ska göras innan blastdödningen påbörjas. Odlingen får inte vara så ogräsbemängd eller skadad av andra orsaker att Jordbruksverket inte kan bedöma odlingens kvalitet. För att kunna säkerställa att kvalitetskraven i bilaga 2 uppfylls vid besiktningen får ytterligare besiktningar ske. (

text: Vid fältbesiktning av stamutsädesodling krävs att den är sorttypisk och i övrigt uppfyller kraven i bilaga 2. Beståndet får inte utan godtagbar anledning vara luckigt eller har rensats på grund av stjälkbakterios. (

text: SJVFS 2015:39

text: I bas- och certifikatutsädesodling får plantor av främmande sort samt sjuka plantor rensas bort innan fältbesiktningen. Detta ska göras så tidigt som möjligt genom uppgrävning. Såväl blast som knölar ska uppsamlas och bortföras från odlingen. Orsaken och omfattningen av det som utrensas ska finnas dokumenterad vid fältbesiktningstillfället. (

text: SJVFS 2015:39

text: Fältbesiktning av sådant certifikatutsäde som ett företag tillhandahåller sina avtalsbundna odlare får, utan hinder av vad som föreskrivs i 22 §§, utföras av person som Jordbruksverket har auktoriserat för detta ändamål. Fältbesiktning av stamutsädesodling från vilken hela skörden levereras till företagets avtalsbundna odlare får, utan hinder av vad som föreskrivits i 22 §, utföras av person som Jordbruksverket har auktoriserat för detta ändamål. Resultaten från fältbesiktningar enligt första och andra stycket ska omgående skickas till Jordbruksverket. Odlingen kontrolleras genom stickprov av Jordbruksverket i den omfattning Jordbruksverket beslutar. (

text: SJVFS 2015:39

text: För att bli auktoriserad enligt 24 a § första och andra stycket krävs genomgången och godkänd kurs i fältbesiktning som ges av Jordbruksverket. Jordbruksverket ger auktorisation för en period av tre år och under förutsättning att personen årligen utför fältbesiktning. För fortsatt auktorisation krävs därefter genomgången och godkänd repetitionskurs vart tredje år. (

text: SJVFS 2015:39

text: Virustest

text: Innan certifiering får ske ska utsädet undersökas i särskilt virustest. Om produktionen skett i Västerbottens eller Norrbottens län, krävs dock inte virustest för certifiering av 1. de sorter som Jordbruksverket meddelar i särskilt beslut och som publiceras på Jordbruksverkets hemsida, www.jordbruksverket.se, 2. stamutsäde som producerats och ska odlas vidare inom samma kontraktsbundna utsädesproduktion, 3. stamutsäde som är avsett för egen produktion, eller 4. kontraktsbunden produktion av basutsäde av klasserna S och SE då utsädet återtas av den odlare som producerar utsädet.

text: Om Jordbruksverket utifrån resultatet av fältbesiktningen bedömer att virusspridningen varit obetydlig kan Jordbruksverket i det särskilda fallet besluta att virustest inte behöver göras. (

text: SJVFS 2015:39

text: Provtagningar för virustest görs av Jordbruksverket. Knölarna i provet ska väljas ut slumpmässigt från skörden enligt punkterna 1-3 nedan. Odlaren kan dock i vissa situationer ta ut en bulklåda inför provtagningen enligt 25 b §. Analysen ska genomföras i Jordbruksverkets regi. Undersökningen ska omfatta 1. för stamutsäde och basutsäde i klasserna S och SE minst 300 knölar per 5 hektar odling, 2. för basutsäde klass E minst 200 knölar per 5 hektar odling, och 3. för certifikatutsäde minst 100 knölar per 10 hektar odling. (

text: SJVFS 2015:39

text: Odlaren får ta ut en bulklåda med knölar inför undersökning av virus. Bulklådan ska hållas åtskild från annan utsädespotatis. Ansvarig provtagare väljer dock om provet ska tas från bulklåda eller från lagret. Övriga krav som gäller för bulklåda är följande 1. Odlaren ska ta kontakt med ansvarig provtagare för att samråda i god tid innan skörd och inlagring startar för planering av provtagning. 2. Provet ska tas ut kontinuerligt, antingen vid skördetillfället, ur lådorna på vagn inför intransport till det egna lagret, eller vid avlastarbordet. 3. Provet ska innehålla 2000 - 3000 knölar. 4. Provet ska lagras i en låda märkt med fältbesiktningsnummer och potatissort. (

text: SJVFS 2015:39

text: Om provresultatet för certifikatutsäde är högre än 6 % för klass A och högre än 7 % för klass B ska ett nytt prov tas ut och testas. Den högsta tillåtna andelen knölar med virus för godkännande i de olika utsädesklasserna anges av bilaga 2. (

text: SJVFS 2015:39

text: Lagring

text: Lager- och sorteringslokaler samt därtill hörande lagrings- och sorteringsanordningar som används för utsädespotatis ska vara godkända av Jordbruksverket. Lager, sorteringslokaler och lådor ska inför varje säsong vara noggrant rengjorda och desinficerade senast till fältbesiktningen. Odlaren eller en ansvarig lagerhållare (om flera brukningsenheter använder samma lager- och sorteringslokaler) ska skriftligen dokumentera när lager- och sorteringslokaler samt lagrings- och sorteringsanordningar har rengjorts och desinficerats. Dokumentationen ska sparas i minst två år. ( ).

text: För lagring av skörd som är avsedd för certifiering gäller följande. Skörden ska lagras och sorteras i ett av Jordbruksverket godkänt lagerhus. Om lagerhuset används av flera brukningsenheter för lagring ska den ansvariga lagerhållaren ansvara för särhållningen av utsädespartier. Om olika utsädespartier lagras i samma lokal så ska de förvaras åtskilda. Varje parti ska vara märkt med årets fältbesiktningsnummer och i förekommande fall klonnummer. Lagerlokaler får endast användas gemensamt för skörd från odling som vid fältbesiktning godkänts i olika klasser enligt följande: 1. klasserna PB1, PB2, PB3, PB4, S, SE, E, A och B, eller 2. klasserna A och B och annan potatisodling än utsädesodling. Om sorteringsanordningar används av flera brukningsenheter ska ansvarig lagerhållare ansvara att sorteringsanordningar rengörs och desinficeras mellan sorteringen av utsädespartier från olika brukningsenheter. Lagring av klasserna A och B och annan potatisodling än utsädesodling får endast baseras på certifierat utsäde eller på eget utsäde som vid föregående års fältbesiktning godkänts i lägst klass A eller B. Skörd från utsädesodling som vid fältbesiktning underkänts för certifiering, av annan orsak än förekomst av stjälkbakterios eller potatiscystnematoder, får dock lagras och hanteras enligt andra stycket. Om lagring förekommer utanför brukningsenheten ska märkning enligt 35 § av partiet ske innan utsädet lämnar odlarens brukningsenhet. (

text: Lådor och övrig utrustning får endast användas inom samma brukningsenhet och från odling som vid fältbesiktning godkänts i olika klasser enligt följande: 1. klasserna PB1, PB2, PB3, PB4, S, SE, E, A och B, eller 2. klasserna A och B och annan potatisodling än utsädesodling. (

text: SJVFS 2015:39

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2015:39

text: Knölkvalitetskontroll

text: Utsädespotatis ska vid saluföringen ha en minsta storlek så att knölarna inte kan passera genom ett såll med kvadratiska maskor med sidan 25 mm. Skillnaden mellan övre och nedre gräns för storlek av potatisknölar i ett parti av utsädespotatis får inte överstiga 25 mm. För potatisknölar som är för stora för att passera ett såll med kvadratiska maskor med sidan 35 mm ska gränserna för största och minsta storlek av potatisknölar i ett partiet av utsädespotatis anges i intervall av 5 mm. Kraven i första och andra stycket gäller inte klasserna PBTC och PB. (

text: Utsädespartiet får inte vara frostskadat eller fuktigt. Om Jordbruksverket misstänker att ett utsädesparti kan vara frostskadat eller om det föreligger risk för kraftiga angrepp av Phoma- eller Fusariumröta i partiet, kan Jordbruksverket skjuta fram knölkvalitetskontrollen högst två veckor. (

text: SJVFS 2015:39

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 1997:5

text: 4 Ändringen innebär att del av första stycket har strukits.

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2015:39

text: För att bli certifierat ska utsädespartiet uppfylla de kvalitetskrav i övrigt som anges i bilaga 4. Överensstämmelse med dessa krav ska kontrolleras av Jordbruksverket. Om Jordbruksverket vid sin besiktning misstänker att kraven inte uppfylls, ska kontrollanalys genomföras. Vid kontrollanalys undersöks för klass S, SE och E 200 knölar per 5 000 kg och för klass A/B 200 knölar per 10 000 kg. Jordbruksverket har rätt att göra ombesiktning av ett tidigare besiktigat parti respektive att göra ytterligare kontrollanalyser. Partier som vid sådan kontrollanalys inte uppfyller de krav som anges i bilaga 4 får omsorteras och därefter återigen genomgå kontroll av Jordbruksverket. Partier som kasserats p.g.a. rötor eller partier som av andra orsaker inte är lämpliga som utsäde får inte certifieras. (

text: SJVFS 2010:5

text: För certifiering av stamutsäde i klass PBTC gäller att utsädespartiet ska vara fritt från följande a. virus b. röta, c. lackskorv, e. vanlig skorv och f. pulverskorv. Knölarna i partiet får inte heller vara överdrivet skrumpna på grund av uttorkning eller ha yttre skador, inklusive missbildningar. Jordbruksverket kontrollerar att utsädespartiet uppfyller dessa krav. (

text: SJVFS 2015:39

text: Förpackning, märkning och försegling

text: Säckar, storsäckar och kartonger som används för att förvara certifierad utsädespotatis i ska vara nya. Begagnade lådor och lastpallar samt transportmedel ska vara noggrant rengjorda och desinficerade inför varje odlingssäsong. Förpackningar av certifierad utsädespotatis ska vara förslutna och förseglas under Jordbruksverkets kontroll. Förpackningarna ska vara förslutna på ett sådant sätt att de inte kan öppnas utan att skada förslutningen. Trots kraven i andra stycket får certifierad utsädespotatis som är avsedd för odlare inom kontraktsbunden produktion förvaras i förpackningar som inte är förslutna. (

text: SJVFS 2015:39

text: Förpackningar med certifierad utsädespotatis får endast packas om, märkas om och återförseglas under Jordbruksverkets kontroll. Om en förpackning återförseglas ska datum för detta samt att det skett under Jordbruksverkets kontroll framgå av växtpasset. (

text: SJVFS 2015:39

text: På förpackningen ska anges storleksintervall enligt 29 §. För potatispartier där minsta storleken på potatisknölar är 35 mm ska storleksintervallet anges i intervall av 5 mm. (

text: SJVFS 2015:39

text: Förpackningar av certifierad utsädespotatis ska vara märkta med växtpass, som uppfyller kraven i bilaga 6. Växtpass för förpackningar av certifierad utsädespotatis som medgetts undantag 5 från EU:s regler enligt

text: artikel 22 i rådets direktiv 2002/56/EG

text: , ska innehålla en text som tydligt anger att utsädet uppfyller mindre strikta krav. Märkningen ska utföras under Jordbruksverkets kontroll och utgör ett bevis på att utsädet är certifierat. Texten på växtpasset ska vara tydligt läsbar, utan rättningar och med outplånlig skrift. Växtpasset ska vara av självhäftande eller rivbeständigt material, placerad på förpackningen eller fäst under plomb på sådant sätt att det inte kan avlägsnas utan åverkan på underlaget eller märkningen. (

text: SJVFS 2007:55

text: Särskilda krav för utsäde av genetiskt modifierade sorter

text: Utöver kraven i dessa föreskrifter får utsäde som är av en sort som är genetiskt modifierad endast saluföras om ett tillstånd till utsläppande på marknaden finns enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken (1998:808)

text: eller om ett godkännande för utsläppande på marknaden finns som uppfyller kraven om ömsesidigt erkännande enligt

text: 3 kap. 43 § förordningen (2002:1086)

text: om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön. Av märkningen på förpackningen samt av alla dokument, officiella eller andra, som fästs på, eller åtföljer utsädespartiet ska det framgå att sorten är genetiskt modifierad enligt kraven i bilaga 6. (

text: SJVFS 2015:39

text: Särskilda krav för utsäde av ännu icke godkända sorter

text: Saluföring av utsäde av en ännu icke godkänd sort får ske i enlighet med 6

text: kommissionens beslut 2004/842/EG

text: . Ansökan om att få sälja utsädespotatis från försöksodling i fältmässig skala ska skickas till Jordbruksverket av den som har lämnat in ansökan om sortgodkännande eller en representant för denne. Ansökan ska innehålla följande uppgifter 1. planerade försöksodlingar, 2. uppgift om sorten ska provas enbart i Sverige. Om utsädet avses saluföras även till andra medlemsstater ska dessa anges, 3. sortbeskrivning samt 4. information om hur sorten upprätthålls. (

text: SJVFS 2005:81

text: Utsädet ska uppfylla kraven i dessa föreskrifter för certifiering i lägst klass B. Kraven på märkning framgår av bilaga 6 punkterna C och D. (

text: SJVFS 2010:5

text: 5 Rådets direktiv

text: av den 13 juni 2002 om saluföring av utsädespotatis (EGT L 193, 20.7.2002, s. 60, Celex 32002L0056) senast ändrat genom kommissionens genomförandedirektiv

text: av den 17 december 2013 om ändring av bilagorna I och II till

text: rådets direktiv 2002/56/EG

text: vad gäller de minimikrav som ska uppfyllas av utsädespotatis och partier av utsädespotatis (EGT L 341, 18.12.2013 s. 52, Celex 32013L0063). 6 Kommissionens beslut

text: av den 1 december 2004 om genomförandebestämmelser enligt vilka medlemsstaterna får tillåta utsläppande på marknaden av utsäde som hör till sorter för vilka det har lämnats in en ansökan om införande på den nationella sortlistan för arter av lantbruks- eller köksväxter (EUT L 361, 9.12.2004, s. 21, Celex 32004D0842).

text: Undantag för produktion av utsäde av bevarandesorter av potatis

text: 7 35 d § Saluföring av utsädespotatis av bevarandesorter får ske utan att partiet är certifierat. Det framgår av 10 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2009:66

text: ) om godkännande av bevarandesorter av lantbruksväxter och om produktion och saluföring av sådana sorter. (

text: SJVFS 2015:39

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2015:39

text: Särskilda krav för odling av stamutsäde i laboratorium och växthus eller odlingsrum

text: Den som avser att producera stamutsäde ska ha tillgång till växtpatologisk expertis samt produktions- och lagringslokal som uppfyller kraven i paragraferna 38- 41. (

text: SJVFS 2014:23

text: 8 38 § För att undvika infektion av växtmaterialet vid laboratoriearbete och vid odling av meristemplantor, rörsticklingar och moderplantor ska erforderlig försiktighet och största möjliga hygien iakttas. En kultur som visar sig vara förorenad av svamp eller bakterier ska kasseras. Meristem, meristemkloner och moderplantor ska lätt kunna identifieras. De ska därför numreras och hållas väl åtskilda under hela odlingen. (

text: Den som producerar stamutsäde ska för varje uppdragning föra fortlöpande noteringar beträffande skärning av meristem, odling av meristemplantor och rörsticklingar, kylförvaring av rörsticklingar och odling av moderplantor. Uppgifter om tidpunkten för genomförande av respektive arbetsmoment, antalet meristem och plantor samt eventuell kassationsorsak och omfattning ska på begäran kunna redovisas till Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2005:81

text: Rörsticklingar från varje meristemklon, som ska användas för produktion av stamutsäde, ska vara fria från potato Y potyvirus (PVY), potato leafroll polerovirus (PLRV), potato A potyvirus (PVA), potato M carlavirus (PVM), potato S carlavirus (PVS), potato X potexvirus (PVX), tomato spotted wilt tospovirus (TSWV), tobacco rattle tobravirus (TRV), potato mop-top pomovirus (PMTV), potato spindle tuber pospiviroid (PSTVd), Pectobacterium atrosepticum (syn. Erwinia carotovora subsp. atroseptica), Pectobacterium carotovorum subsp. carotovorum (syn. Erwinia carotovora subsp. carotovora), Dickeya spp. (syn. Erwinia chrysanthemi), Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus och Ralstonia solanacearum och andra växtpatogena virus samt bakterier och svampar. Dessutom ska moderknölen vara fri från Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus och Ralstonia solanacearum. Undersökningen ska ske i Jordbruksverkets regi då det gäller nationell produktion. (

text: SJVFS 2014:23

text: 7 Ändringen innebär att andra, tredje och fjärde stycket upphävs. 8 Ändringen innebär att andra stycket upphävs.

text: Meristemplantor ska lagras och hanteras på sätt som hindrar återinfektion av skadegörare. De får användas för upprepad produktion av stamutsäde. Meristemplantorna ska sticklingförökas klonvis. Rörsticklingar ska överföras till odlingssubstrat, som är fritt från sjukdomsalstrare, för produktion av moderplantor i växthus eller odlingsrum. Från moderplantorna får en knölgeneration, PBTC, produceras. Rörsticklingar får även planteras i fält för produktion av PB1. (

text: SJVFS 2015:39

text: Utsädespotatis från tredje land

text: Import av utsädespotatis från länder utanför EU är förbjuden utom från Schweiz. Detta framgår av 9 § första stycket och bilaga 3 del A punkt 10 i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. Import från Schweiz ska skriftligen anmälas till Jordbruksverket för utsädespotatis som överstiger 2 kg. Anmälan ska ha kommit in till Jordbruksverket senast en vecka efter införseln och den ska innehålla uppgifter om 1. importör, 2. produktionsland och kontrollerande myndighet, 3. avsändarland, 4. sort, 5. kvantitet, 6. referensnummer, samt 7. kategori och eventuell certifieringsklass. (

text: SJVFS 2015:39

text: Övriga bestämmelser

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2015:39

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2015:39

text: Utsädespotatis får inte saluföras om den har behandlats med groningshämmande medel. (

text: SJVFS 2015:39

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:55

text: Vid brist på utsäde eller om särskilda skäl annars föreligger, kan Jordbruksverket medge undantag från de krav som angivits i dessa föreskrifter, såvida detta inte påverkar kvaliteten vid fortsatt uppförökning och det inte strider mot EU:s bestämmelser. (

text: SJVFS 2015:39

text: Ytterligare bestämmelser om krav på märkning med växtpass, vid förflyttning inom EU av utsädespotatis som inte certifieras, samt krav på förvaring av växtpass finns i Statens Jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2016. 2. Vid tillämpningen av 10 a § ska utsädespotatis som är fältbesiktigad och som har undersökts i särskilt virustest enligt de äldre föreskrifterna anses motsvara krav vid certifiering i de nya klasserna enligt de nya föreskrifterna enligt nedanstående tabell.

text: Äldre föreskrifterna Nya föreskrifterna SS * PBTC ** S1 * PB1 ** S2 * PB2 ** S3 * PB3 ** SE1 * PB4 ** SE2 * S ** E SE ** 10 A E ** A A ** B B **

text: HARALD SVENSSON

text: Anders Johansson (Regelenheten)

text: 9 . 10 Utsäde som uppfyller villkoren för klass A, enligt de äldre föreskrifterna, vid fältbesiktning och med en virusförekomst på högst 4 % i virustest. 11 Utsäde som uppfyller villkoren för klass A, enligt de äldre föreskrifterna, vid fältbesiktning och med en virusförekomst över 4 % dock högst 8 % i virustest. 12 Utsäde som uppfyller villkoren för klass A, enligt de äldre föreskrifterna, vid fältbesiktning och med en virusförekomst över 8 % dock högst 10 % i virustest. * Utsäde som uppfyller villkoren för angiven klass, enligt de äldre föreskrifterna, vid fältbesiktning och virustest. ** Utsädet ska uppfylla villkoren inför certifiering enligt bilaga 4, enligt de nya föreskrifterna, för att certifieras i denna klass.

text: Bilaga 1 har upphävts genom (

text: SJVFS 2015:39

text: Bilaga 2

text: Fältbesiktning och virustest

text: A. Fältbesiktning

text: Högsta tillåtna andel plantor med fel, angivet i procent, i respektive klass

text: Fel Klass PB 1 – PB 4 S SE E A B

text: Främmande sort eller avvikande typ 0,01 0,1 0,1 0,1 0,2 0,5

text: Stjälkbakterios 0 0,1 0,5 1,0 2,0 4,0

text: Mosaiksymptom eller bladrullsjuka inklusive krussjuka 0,1 0,2 0,5 0,8 2,0 6,0

text: B. Virustest

text: Högsta tillåtna andel knölar med virus, angivet i procent, i respektive klass

text: Klass PB 1 PB 3 S SE E A B PB 2 PB 4

text: PVY och 0,5 0,5 1,0 2,0 4,0 8,0 10,0 PLRV PVX, PVA 0 --- Undersöks inte --- (

text: SJVFS 2015:39

text: 13 Förekomst av PLRV (bladrullvirus) undersöks endast om misstanke om smitta föreligger. 14 Inklusive PVS och PVM.

text: Bilaga 3 har upphävts genom (

text: SJVFS 2010:5

text: Bilaga 4

text: Kvalitetskrav vid kontroll enligt 33 § inför certifiering (viktprocent, högst):

text: Kvalitetsfel Klass PB 1 – S/SE/E A/B PB 4

text: Annan röta än ljus ringröta eller mörk ringröta 0,2 0,5 0,5

text: varav blöta rötor 0,2 0,2 Djupa växtsprickor, starkt missformade och fysiologiska 3,0 3,0 3,0 skador samt mekaniska skador Vanlig skorv på mer än 1/3 av ytan 5,0 5,0 5,0 Lackskorv, mer än 1/10 av ytan 1,0 5,0 5,0 Pulverskorv och blåskorv, mer än 1/10 av ytan 1,0 3,0 3,0 Skrumpna knölar orsakade av överdriven uttorkning 0,5 1,0 1,0 eller uttorkning orsakad av silverskorv Total tolerans för ovanstående fel 6,0 6,0 8,0 Stora knölar (större än den övre gränsen) 3 3 3 Små knölar (mindre än den nedre gränsen) 3 3 3 Jord och andra främmande ämnen 1,0 1,0 2,0 (

text: SJVFS 2015:39

text: Bilaga 5 har upphävts genom (

text: SJVFS 2015:39

text: Bilaga 7 har upphävts genom (

text: SJVFS 2015:39


fs: sjvfs

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2014:41) om direktstöd

text: Denna författning kompletterar 1.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013

text: om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar

text: (EEG) nr 352/78

text: (EG) nr 165/94

text: (EG) nr 2799/98

text: (EG) nr 814/2000

text: (EG) nr 1290/2005

text: och

text: (EG) nr 485/2008

text: , 2. kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 640/2014

text: av den 11 mars 2014 om komplettering av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013

text: vad gäller det integrerade administrations- och kontrollsystemet och villkor för avslag på eller indragning av betalningar samt administrativa sanktioner som gäller för direktstöd, landsbygdsutvecklingsstöd och tvärvillkor , 3. kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 809/2014

text: av den 17 juli 2014 om regler för tillämpningen av

text: vad gäller det integrerade administrations- och 3 kontrollsystemet, landsbygdsutvecklingsåtgärder och tvärvillkor , 4.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 av den 17 december 2013

text: om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av

text: rådets förordning (EG) nr 637/2008

text: och

text: rådets förordning (EG) 73/2009

text: , 5. kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 639/2014

text: av den 11 mars 2014 om komplettering av Europarlamentets och

text: rådets förordning (EU) nr 1307/2013

text: om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om ändring av bilaga X till den förordningen , 6. kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 641/2014

text: av den 16 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europarlamentets och

text: rådets förordning (EU) nr 1307/2013

text: om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och 7. förordningen (

text: ) om EU:s direktstöd för jordbrukare.

type: stycke

type: paragraf

text: GEMENSAMMA BESTÄMMELSER

type: rubrik

text: Stödformer

text: Denna författning innehåller bestämmelser om 1. gårdsstödet, 2. stödrätter, 3. förgröningen och 4. nötkreatursstödet.

text: 1 EUT L 347, 20.12.2013, s. 549 (Celex 32013R1306). EUT L 181, 20.6.2014, s. 48 (Celex 32014R0640). 3 EUT L 227, 31.7.2014, s. 69 (Celex 32014R0809). 4 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307). 5 EUT L 181, 20.6.2014, s. 1 (Celex 32014R0639). 6 EUT L 181, 20.6.2014, s. 74 (Celex 32014R0641). 7 Ändringen innebär att stödet till unga jordbrukare har tagits bort.

text: Bestämmelser om hur ansökningar ska göras finns i separata föreskrifter. (

text: SJVFS 2015:4

text: Definitioner

text: I denna författning finns vissa termer med följande definitioner.

text: Aktiv jordbruksverksamhet: Som aktiv jordbruksverksamhet klassas mekanisk jordbearbetning, odling med etablerade metoder, skörd eller bete samt putsning, avslagning eller motsvarande. Grön träda, betesuppehåll eller liknande utan putsning eller avslagning räknas inte som aktiv jordbruksverksamhet.

text: Betesmark och slåtteräng: Betesmark

text: Ett jordbruksskifte som inte är åkermark och som sköts med bete, avslagning eller putsning samt är bevuxet med gräs, örter eller hävdad ljung som är dugligt som foder.

text: Slåtteräng

text: Ett jordbruksskifte som inte är åkermark och som används på eftersommaren till slåtter eller för slåtter kompletterat med efterbete eller lövtäkt. Slåtterängen ska vara bevuxen med gräs, örter eller hävdad ljung som är dugligt som foder.

text: Generellt för betesmark och slåtteräng

text: Mark i renskötselområdet som huvudsakligen används till renbete räknas inte som betesmark eller slåtteräng. Skog samt områden där åtgärder gjorts för att väsentligt gynna trätillväxten räknas inte som betesmark eller slåtteräng. För att ett skifte ska räknas som betesmark eller slåtteräng ska marken klassificeras som ägoslaget betesmark i blockdatabasen. Mark som inte är klassificerad som ägoslaget betesmark i blockdatabasen kan klassificeras som betesmark eller slåtteräng om marken har tydliga inslag av hävdgynnade arter eller har höga natur- eller kulturvärden knutna till slåtter- eller beteshävd. Blockdatabasen: Jordbruksverkets register över jordbruksmarken i Sverige. Gröda: Samma definitioner gäller som anges i

text: artikel 44.4 i förordning (EU) nr 1307/2013

text: . Gårdsstöd: Grundstöd i enlighet med förordning

text: (EU) nr 1307/2013

text: . Sista ansökningsdag: Datum för sista ansökan om stöd som fastställs i Jordbruksverkets föreskrifter om ansökningar om jordbrukarstöd.

text: 8 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307). 9 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307).

text: Sista ändringsdag: Datum för sista dag att ändra för stödansökningar som fastställs i Jordbruksverkets föreskrifter om ansökningar om jordbrukarstöd. Snabbväxande skogsträd: Salix med ett maximalt skördeintervall på 10 år samt poppel och hybridasp med ett maximalt skördeintervall på 20 år. Stödområde 9: Områden enligt bilaga 2 till förordningen (

text: ) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder enligt den senast gällande versionen av den förordningen. Träda: Träda är åkermark där det inte sker någon produktion. Vattendrag: Bäck, å, flod, älv, kanal eller damm. Åkermark: Jordbruksmark som används för växtodling eller som hålls i ett sådant tillstånd att den kan användas för växtodling. Marken ska kunna användas utan någon särskild förberedande åtgärd annat än användande av gängse jordbruksmetoder och jordbruksmaskiner. Marken ska kunna användas för växtodling varje år. Undantag kan göras för ett enskilt år om särskilda omständigheter föreligger. (

text: SJVFS 2015:4

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl, får Jordbruksverket besluta om undantag från bestämmelserna i denna författning.

text: Förfogandedag för den ansökta arealen

text: Den 15 juni det aktuella stödåret ska jordbrukaren förfoga över de skiften som ingår i stödansökan.

text: Bedömning av betesmarker och slåtterängar

text: I betesmarker och slåtterängar ska tillämpning av pro rata bedömning göras för följande element: 1. Ytor med träd- eller buskskikt som saknar tillräcklig mängd gräs, örter eller hävdad ljung eller som är svåråtkomliga för betesdjuren. 2. Ytor med naturliga impediment. Med naturliga impediment menas naturligt förekommande sandområden, stenar, berg i dagen och naturliga vattensamlingar. 3. Värdefulla landskapselement som inte är bevuxna med gräs, örter och hävdad ljung. De värdefulla landskapselement som kan ingå är fornlämning, odlingsröse, stentipp, byggnadsgrund, stenmur samt öppet dike, som uppfyller definitionen i bilaga 1. Enskilda element som är 0,05 hektar eller mindre ska ingå i arealen om de tillsammans täcker högst 10 procent av blockets areal. För block där dessa element täcker mer än 10 procent men maximalt 50 procent av arealen ska avdrag på arealen göras. Sammanhängande områden med element som var för sig är 0,05 hektar eller

text: 10 Begrepp i förordning

text: (EU) 640/2014

text: (EUT L 181, 20.6.2014, s. 48 (Celex 32014R0640)) för proportionell bedömning av vissa marker.

text: mindre men tillsammans täcker mer än 50 procent av arealen får inte ingå i blocket. Om storleken på ett enskilt element är större än 0,05 hektar får det inte ingå i blocket. (

text: SJVFS 2015:4

text: Minsta skiftesstorlek

text: För att stödrätter ska tilldelas eller stöd lämnas för de arealbaserade stöden ska ett jordbruksskifte vara minst 0,10 hektar. Undantag från första stycket gäller för skiften som ligger i direkt anslutning till ett annat skifte med gårdsstödsberättigande gröda på samma block. Den totala arealen för blocket får dock inte understiga 0,10 hektar.

text: Mark där jordbruksverksamheten upphör

text: Jordbruksmark upphör att vara stödberättigande när markarbeten för en permanent förändring till annat än jordbruksmark påbörjas på skiftet. På skiften som används för produktion det aktuella året, upphör stödberättigandet på den yta där markarbetet utförs. På skiften som inte används för produktion, upphör stödberättigandet på den del av skiftet där markanvändningen ska förändras permanent.

text: Aktivitetskrav på jordbruksmark

text: På all jordbruksmark ska det årligen utföras aktiv jordbruksverksamhet. Vid behov ska åtgärder vidtas för att hindra försumpning av åkermark. Alla delar av skiftet ska vara synbart påverkade av den aktiva jordbruksverksamheten senast den 31 oktober, det år verksamheten ska utföras. Undantag från första stycket: 1. Betesmark, slåtteräng och fäbodbete som ingår i ett miljöersättningsåtagande, får skötas genom aktiv jordbruksverksamhet vartannat år. Dock ska aktiv jordbruksverksamhet utföras på alla betesmarker, inklusive den del av fäbodbetet som även är vanlig betesmark, och slåtterängar år 2015. 2. Åkermark som läggs i träda och sådan obrukad fältkant som avses i 28 §, behöver inte skötas genom aktiv jordbruksverksamhet under det första året som träda eller fältkant. Dock ska aktiv jordbruksverksamhet utföras på all åkermark utom skyddszoner år 2015. 11 3. Mark som är skyddszon får istället hållas i ett skick som bevarar förmågan att begränsa läckage av bekämpnings- och växtnäringsmedel.

text: God jordbrukshävd och goda miljöförhållanden

text: Jordbrukare som bevattnar jordbruksmark ska följa det tillståndsförfarande som finns om begränsningar som gäller uttag och användning av vatten för bevattningsändamål enligt

text: 11 kap.

text: miljöbalken (1998:808)

text: . Dessa jordbrukare ska även följa de eventuella villkor i befintliga tillstånd som redan har lämnats.

text: 11 Skyddszoner mot vattendrag och anpassade skyddszoner.

text: Gödsel får inte spridas på jordbruksmark närmare än två meter från jordbruksmarkens kant som gränsar till vattendrag eller sjö. Första stycket gäller inte den gödsel som djuren själva tillför marken när de går på bete.

text: Jordbrukare ska vidta åtgärder för att förebygga att grundvatten förorenas av farliga ämnen som förtecknas i bilagan till rådets direktiv av den 17 december 1979 om skydd för grundvatten mot förorening genom vissa farliga ämnen (

text: ) . Att vidta åtgärder innebär att inte släppa ut de farliga ämnena direkt i grundvatten. Det innebär också att förhindra indirekt förorening genom att förvara och hantera ämnena på ett sätt så att de inte riskerar att läcka till mark.

text: Jordbrukare som omfattas av

text: 11 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket ska hålla åkermark bevuxen i enlighet med den bestämmelsen. Dessutom gäller 29-34 §§ i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2004:62

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring.

text: Åkermark med mer än 20 procent lutning i direkt anslutning till hav, sjö eller vattendrag ska vara bevuxen under perioden 15 september–15 februari varje år. Detta gäller åkermark inom känsliga områden enligt

text: 5 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket och 2 § i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2004:62

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring. Åkermark som lämnats obearbetad efter skörd räknas som bevuxen.

text: Det är förbjudet att bränna stubbåker. Undantag gäller om bränningen är av växtskyddsskäl eller i de fall det sker som förberedelse inför sådd av höstoljeväxter med metoder som inte innefattar plöjning. Bränning av växtskyddsskäl får endast ske efter att länsstyrelsen lämnat dispens.

text: De tvärvillkorselement som finns på åkermark i stödområde 9 och som räknas upp i bilaga 2 ingår i den stödberättigande arealen. Dessa tvärvillkorselement får inte aktivt skadas eller tas bort. Solitärträd ska omges av en minst två meter bred zon där jorden inte får bearbetas. Småvatten får inte användas för tippning. Undantag från första stycket gäller om ett tvärvillkorselement får tas bort genom dispens lämnad i enlighet med

text: miljöbalken (1998:808)

text: eller

text: kulturmiljölagen (1988:950)

text: . För dessa fall gäller eventuella villkor i dispensen.

text: Varningssystemet

text: Varningssystemet i enlighet med

text: artikel 99.2 i förordning (EU) nr 1306/2013

text: ska tillämpas.

text: 12 Direktivet är upphävt men bilagan enligt den sista versionen ska användas för den här bestämmelsen. 13 EUT L 347, 20.12.2013, s. 549 (Celex 32013R1306).

text: Landskapselement i åkermark

text: Landskapselement i åkermark som traditionellt är en del av goda jordbruksmetoder och gott markutnyttjande får ingå i den stödberättigande arealen, förutsatt att deras bredd inte överstiger två meter.

text: GÅRDSSTÖD OCH STÖDRÄTTER

text: Användande av stödrätter

text: De stödrätter som en jordbrukare innehar sista ansökningsdag ska ses som deklarerade i ansökan om utbetalning av gårdsstöd. De stödrätter som jordbrukaren får ur nationella reserven det aktuella året ska ses som deklarerade i ansökan om utbetalning av gårdsstöd. De stödrätter som överförs till en jordbrukare efter sista ansökningsdag ska ses som tillagda i ansökan om utbetalning av gårdsstöd. Stödrätter som en jordbrukare för över till någon annan efter sista ansökningsdag ses som borttagna från överlåtarens ansökan om gårdsstöd. Efter sista ändringsdag påverkar inte stödrättsöverföringar ansökningar om utbetalning av gårdsstöd det aktuella året. Om den ansökta arealen som ger rätt till stöd är mindre än antalet stödrätter ska de stödrätter med högst värde användas först. Om stödrätter är värda lika mycket ska de stödrätter med lägst ordningsnummer användas först. En jordbrukare får anmäla att stödrätterna ska användas i en annan ordning.

text: Stödrätter som upphör att gälla år 2015

text: Datumet för avstämning av arealinnehav, i samband med att överskott av stödrätter upphör att gälla, är sista ansökningsdag år 2015.

text: Om stödrätter i jordbrukarens innehav är värda lika mycket tas i första hand stödrätter som har den minsta arealen bort. I andra hand tas stödrätter med högst ordningsnummer bort.

text: Indragning av oanvända stödrätter

text: Det antal stödrätter som jordbrukaren inte använt i sin gårdsstödsutbetalning under två år i rad dras in till nationella reserven i enlighet med

text: artikel 31.1

text: (b) i förordning

text: (EU) nr 1307/2013

text: Nationella reserven

text: En ansökan om tilldelning av stödrätter ur den nationella reserven ska omfatta minst 0,1 hektar stödberättigande jordbruksmark.

text: Artikel 21.4 i förordning (EU) nr 1307/2013

text: (EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307)). 15 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307).

text: 16 24 § Tilldelning från den nationella reserven kan ske till jordbrukare som söker gårdsstöd. Dessa ska sakna stödrätter för mark som berättigar till tilldelning enligt nedan. De ska inte sakna stödrätter på grund av att de har fört över stödrätter till en annan jordbrukare under det aktuella stödåret utan att mark har följt med. Utöver den tilldelning som måste beviljas i enlighet med

text: artikel 30 i förordning (EU) nr 1307/2013

text: , ska, i mån av medel, tilldelning ske för 1. betesmarker och slåtterängar som har blivit godkänd för gårdsstöd och registrerats i Jordbruksverkets blockdatabas från och med år 2014 och 2. jordbruksmark som återställts efter markarbeten för infrastruktur av offentlig karaktär. Vid tilldelning för betesmark och slåtteräng tilldelas högst det antal stödrätter som motsvarar ytan på den mark som tillkommit i blockdatabasen från och med 2014. För att ett block ska ingå i ansökan ska den registrerade ökningen av blockets godkända areal vara minst 0,10 hektar. Marken kan tilldelas stödrätter en gång. Vid tilldelning för jordbruksmark som återställts efter markarbeten för anläggning av infrastruktur av offentlig karaktär tilldelas högst det antal stödrätter som motsvarar den yta som med anledning av anläggningsarbetet inte var stödberättigande under två år i rad eller mer. Med offentlig karaktär menas främst anläggningsarbeten där annan än dåvarande stödsökande var initiativtagare och beställare av infrastrukturen. (

text: SJVFS 2015:4

text: I första hand ska full tilldelning ske för betesmarker och slåtterängar som tillkommit i Jordbruksverkets blockdatabas efter 2013. Vid brist på medel får Jordbruksverket reservera ett belopp som säkerställer att sådan tilldelning som måste ske enligt

text: kan genomföras. Därefter görs en proportionell tilldelning för så mycket mark som medlen räcker till det aktuella året. Om värdet i den nationella reserven inte räcker till det aktuella året kan mark som inte får stödrätter användas i en ny ansökan året efter.

text: ÖVRIGA DIREKTSTÖD

text: Förgröningsstöd

text: Diversifiering av grödor

text: De regler om gröddiversifiering som anges i

text: artikel 44.3

text: (d) i förordning (EU) 19 20 nr 1307/2013 ska gälla i stödområde 1-3 och stödområde f. Dessa regler ska gälla jordbruksföretag som har huvuddelen av sin jordbruksmark i dessa områden.

text: Vid beräkningen av andelarna olika grödor enligt

text: artikel 44.1 i förordning (EU) nr 1307/2013

text: ska den tidsperiod som beaktas vara från och med den 1 juni till och med den 31 juli.

text: 16 Ändringen innebär att fjärde stycket är borttaget. 17 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307). 18 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307). 19 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307). 20 Områden enligt bilaga 2 förordningen (

text: ) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder. 21 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307).

text: Arealer med ekologiskt fokus

text: Jordbruksföretag som har mer än 15 hektar åkermark ska ha minst 5 procent av den åkermarken som arealer med ett ekologiskt fokus. Jordbruksföretag som har huvuddelen av sin jordbruksmark i områden som omfattas av ett undantag för områden med stor andel skog behöver inte ha arealer med ekologiskt fokus. Enligt

text: 23 § förordningen (2014:1101)

text: ska som arealer med ekologiskt fokus räknas: arealer som ligger i träda, landskapselement i form av obrukade fältkanter på åkermark, jordbruksmark med odling av salix, arealer med växttäcke etablerat genom insådd av vallfrö i huvudgröda och arealer med kvävefixerande grödor. 1. Arealer som ligger i träda ska hållas i träda minst från och med den 1 januari till och med den 15 juli. 2. Med fältkant avses den ytterst liggande odlingsbara arealen längs skiftesgränserna. De obrukade fältkanterna ska hållas obrukade minst fram till årets sista skörd av den gröda som finns på skiftet den större delen av perioden för gröddiversifieringen, enligt 27 §. De obrukade fältkanterna får inte ligga på eller angränsa till arealer med träda vilka man själv förfogar över. De får inte heller ligga på eller intill arealer där det finns ett åtagande för skyddszoner. 3. På jordbruksmark med odling av salix får inga mineralgödselmedel eller växtskyddsmedel användas utom det första året grödan odlas. 4. Arealer med växttäcke ska etableras genom insådd av vallfrö i spannmål eller oljeväxter och finnas med växttäcke minst till och med den 31 oktober. Vallinsådd som gjorts på vår eller försommar räknas som arealer med ekologiskt fokus endast under insåningsåret. Vallinsådd som gjorts i en höstgröda räknas som areal med ekologiskt fokus under det år höstgrödan skördas. Vallinsådden får inte göras på arealer som jordbrukare söker utbetalning för minskat kväveläckage för. En förteckning över de arter eller blandningar av arter av grödor som ska användas finns i bilaga 3. 5. De godkända kvävefixerande grödorna ska vara ärter, konservärter, bönor, sötlupin, vicker, kikärter, lusern och klöver. Dessa grödor ska odlas i renbestånd. Samtliga grödor utom konservärter ska bibehållas på arealen minst till och med den 31 juli. Behovet att uppnå målen med

text: rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991

text: om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket och Europaparlamentets och Rådets direktiv

text: av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område, tas i beaktande genom reglerna i 1-28 §§ Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2004:62

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring. (

text: SJVFS 2015:4

text: Nötkreatursstöd

text: Nötkreatursstödet baseras på det djurinnehav under beräkningsperioden som har rapporterats till det Centrala nötkreatursregistret (CDB). Stödets storlek bestäms av det antal dagar ett djur har hållits på den produktionsplats eller de produktionsplatser som företaget har anmält. Antalet dagar räknas från och med dagen efter djuret har passerat 12 månaders ålder.

text: Artikel 46.7 i förordning (EU) nr 1307/2013

text: (EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307)).

text: För den första stödperioden är beräkningsperioden för djurinnehavet den 1 januari 2015 till och med den 31 juli 2015. Därefter är beräkningsperioden återkommande den 1 augusti till och med den 31 juli med start den 1 augusti 2015. Referensåret för Nötkreatursstödet är den 1 augusti 2010 till och med den 31 juli 2011. I den mån stödformen blir översökt i relation till antalet djur referensåret, reduceras stödet per djur i relation till hur stor översökningen är.

text: För djur som passerat en ålder av 12 månader först efter kontroll och kommer att ingå i ansökan, gäller att de ska vara korrekt märkta, journalförda i jordbrukarens stalljournal och korrekt rapporterade till det Centrala nötkreatursregistret (CDB) även vid kontrolltillfället. Om djuret anländer till en produktionsplats samma dag som den lämnat en annan produktionsplats, ska djuret tillgodoräknas den produktionsplats som den lämnar. Den som har anmält produktionsplatsen som djuret anländer till ska räkna efterföljande dag till sin beräkningsperiod. (

text: SJVFS 2015:4

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2015:4

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2015, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2010:4

text: ) om direktstöd ska upphöra att gälla. Äldre bestämmelser gäller dock för ansökningar som avser stödåret 2014 eller tidigare år.

text: Denna författning träder i kraft den 12 mars 2015 och gäller från och med stödåret 2015.

text: HÅKAN HENRIKSON Mathias Sandin Lindqvist (Stödkommunikationsenheten)

text: Bilaga 1

text: Landskapselement i betesmark och slåtteräng

text: Landskapselement Definition Punktelement

text: Byggnadsgrund En högst 200 kvadratmeter stor byggnadsgrund eller byggnad utan fungerande tak som hör samman med tidigare markanvändning/ hushållning. Grunden består av en eller flera tydliga grundstenar eller hörnstenar samt eventuellt spismursröse. Marken innanför grundens ytterväggar inkluderas.

text: Fornlämning Fornlämningar enligt

text: kulturmiljölagen (1988:950)

text: och som är ovan jord.

text: Odlingsröse, stentipp Odlingssten samlad i rösen eller tippar.

text: Linjeelement

text: Stenmur Murarna är uppförda i ursprungligt syfte att hägna in eller stänga ute boskap eller att avgränsa brukningsenheter. Muren är ursprungligen upplagd med huvudsakligen flera skikt sten.

text: Öppet dike Öppet, i huvudsak anlagt, dike för dränering. Diket är vattenförande någon del av året.

text: SJVFS 2015:4

text: Bilaga 2

text: Tvärvillkorselement i åkermark i stödområde 9

text: Tvärvillkorselement Definition

text: Solitärträd Enstaka fristående lövträd helt omgivet av åkermark. Trädet ska ha en kronvidd om minst 5 meter. Avstånd till fältkant ska vara minst 10 meter från stammen. Avstånd till närmaste tvärvillkorselement ska vara minst 10 m från stammen till elementet. Två eller flera stammar som växer intill varandra på en yta mindre än 1 m² räknas som ett träd. Småvatten Mindre vattensamling helt omgiven av åkermark. Småvattnet är anlagt, alternativt utgörs av en naturlig vattensänka. Arealen ska vara mindre än 0,1 hektar (1000 m²). Småvattnet ska ständigt hålla ytvatten eller fuktig markyta. Omgivande slänt från åkern inkluderas i arealen. Öppet dike Öppet, i huvudsak anlagt dike för dränering av åkermark beläget i åkermark eller mellan angränsande åkermarksblock. För att åkermarksblocken ska räknas som angränsande ska avståndet från dikets mittlinje i snitt vara maximalt 5 meter till vardera åkerkanten. Diken där vattenspegeln överstiger 6 meters bredd omfattas inte av bestämmelsen i 1 kap. 9 §. Diket ska i sin helhet vara minst 0,5 meter brett i snitt, mätt vid släntkanten och minst 0,3 meter djupt i snitt. Stenmur Muren är ursprungligen upplagd med huvudsakligen flera skikt sten och belägen i åkermark eller mellan angränsande åkermarksblock. För att åkermarksblocken ska räknas som angränsande ska avståndet från stenmurens mittlinje i snitt vara maximalt 5 meter till vardera åkerkanten.

text: Bilaga 3

text: Vallväxter

text: Vallfröer godkända för insådd i en huvudgröda som ekologisk fokusareal i renbestånd eller i blandningar

text: Fleråriga (gräs o baljväxter) engelskt rajgräs Lolium perenne foderlosta Bromus inermis fårsvingel Festuca ovina hundäxing Dactylis glomerata krypven Agrostis stolonifera kärrgröe Poa trivialis rajsvingel (rörsvingelhybrid) Festulolium renlosta Bromus arvensis rödsvingel Festuca rubra rödven Agrostis capillaris rörflen Phalaris arundinacea rörsvingel Festuca arundinacea sengröe Poa palustris timotej Phleum pratense ängsgröe Poa pratensis ängssvingel Festuca pratensis

text: alsikeklöver Trifolium hybridum rödklöver Trifolium pratense vitklöver Trifolium repens

text: blålusern Medicago sativa getväppling Anthyllis vulneraria getärt Galega orientalis gullusern Medicago falcata käringtand Lotus corniculatus

text: Fröer som kan blandas i mindre andelar i den huvudsakliga vallinsådden

text: Örter (i blandningar) cikoria Cichorium intybus gurkört Borago officinalis honungsört Phacelia tanacetifolia kummin Carum carvi pimpernell Sanguisorba minor svartkämpar Plantago lanceolata


publisher: Statens jordbruksverk

title: Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2015:40) om särskilt stöd till mjölkproducenter

text: Grundläggande bestämmelser om särskilt stöd till mjölkproducenter finns i 1. kommissionens delegerade förordning

text: (EU) 2015/1853

text: av den 15 oktober 2015 om tillfälligt extraordinärt stöd till jordbrukare inom sektorn för animalieproduktion och 2. förordningen (

text: ) om en särskild åtgärd för att stödja jordbrukare inom sektorn för animalieproduktion.

text: För stöd som lämnas under 2015 är stödbeloppet 3 öre per kilogram mjölk.

text: Denna författning träder i kraft den 30 november 2015 och upphör att gälla den 1 juli 2016.

text: HARALD SVENSSON

text: Martin Johansson (Stödregelenheten)

text: EUT L 271, 16.10.2015, s. 25 (Celex 32015R1853)

type: foreskrift


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om branschorganisationer inom fiskeri- och vattenbruksnäringen

text: I den här föreskriften menas med

text: saluföring: försäljning eller förmedling av fiskeriprodukter eller vattenbruksprodukter. beredning: förädling av fiskeriprodukter eller vattenbruksprodukter som inkluderar mer än slakt, rensning och borttagande av huvud.

text: Ansökan och inlämnande

text: Den organisation som vill bli erkänd som branschorganisation ska lämna in en ansökan till Jordbruksverket.

text: Erkännandekriterier

text: För att bli erkänd som en branschorganisation ska organisationen som söker om erkännande uppfylla följande krav:

text: 1. organisationen ska vara registrerad som en ekonomisk förening hos Bolagsverket, 2. representera grupper av aktörer som har mer än 30 procent av den inhemska produktionen antingen från yrkesfisket eller vattenbruket, eller båda, och 3. representera grupper av aktörer som har mer än 30 procent av omsättningen antingen av den inhemska saluföringen eller den inhemska beredningen, eller båda, med avseende på fiskeri- och vattenbruksprodukter.

text: Branschorganisationen ska i ansökan redogöra för hur den har tänkt verka för att nå målen i artikel 12 i Europaparlamentets och Rådets förordning

text: (EU) nr 1379/2013

text: av den 11 december 2013 om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och

text: vattenbruksprodukter, om ändring av rådets förordningar

text: (EG) nr 1184/2006

text: och

text: (EG) nr 1224/2009

text: och om upphävande av

text: rådets förordning (EG) nr 104/2000

text: . 5 § Branschorganisationen ska vidta minst en åtgärd per mål under verksamhetsåret. Exempel på åtgärder finns i

text: artikel 13 i förordning (EU) nr 1379/2013

text: Årsrapporter

text: Branschorganisationer ska varje år lämna in en årsrapport till Jordbruksverket. Årsrapporten ska innehålla de uppgifter som framgår av

text: artikel 16 i förordning (EU) nr 1379/2013

text: samt information om vad branschorganisationen gjort under året för att nå de mål som anges i artikel 12 i samma förordning. Årsrapporten ska lämnas in till Jordbruksverket senast sex veckor efter att verksamhetsåret löpt ut.

text: Undantag från föreskriften

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i den här föreskriften. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 januari 2016.

text: LEIF DENNEBERG Camilla Burman (Enheten för handel och marknad)

text: 1 EUT L 354, 28.12.2013, s.1 (Celex 32103R1379)