title: Föreskrifter om ändring i Djurskyddsmyndighetens föreskrifter (DFS 2004:22) om avelsarbete

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas vid avelsarbete med nötkreatur, svin, hästar, får och getter.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter förstås med avelsarbete: avelsvärdering avseende egenskaper som ingår i avelsmålet för en population samt selektion av avelsdjur i berörd population, avelsdjur: djur som är eller har varit föremål för avelsvärdering eller registrering för avelsvärdering i annat land inom Europeiska unionen (EU) eller i enlighet med Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:83

text: ) om nötkreatur som används till avel, Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:79

text: ) om svin som används till avel, Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:82

text: ) om hästdjur som används till avel och om identifiering av hästdjur, eller Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:87

text: ) om får och getter som används till avel, samt avelsvärdering: beräkningar enligt dokumenterade och vetenskapligt erkända metoder i syfte att uppskatta ett djurs nedärvningsförmåga.

text: Allmänna bestämmelser

text: Nötkreatur, svin, hästar, får och getter, som visat sig nedärva letalanlag, defekter eller andra egenskaper som medför lidande för avkomman eller negativt påverkar avkommans naturliga beteende eller som med stor sannolikhet nedärver sådana anlag, defekter eller egenskaper, får inte användas för reproduktion. En förteckning över sådana letalanlag, defekter och ärftliga egenskaper finns i bilagan till dessa föreskrifter. Förbudet gäller dock även andra ärftliga egenskaper än de i bilagan upptagna om de medför lidande eller onaturligt beteende hos avkomman. Nötkreatur, hästar, svin, får och getter får inte heller användas för reproduktion om det visat sig att djuret med stor sannolikhet nedärver disposition för hög frekvens

text: konstaterade sjukdomsfall, förlossningssvårigheter eller dödlighet hos avkomma i samband med födsel. Första och andra stycket gäller inte om reproduktion sker mellan två individer som med stor sannolikhet har anlagsuppsättningar vilka oavsett tänkbara kombinationer inte ger upphov till förlossningssvårigheter, dödlighet, defekter eller andra egenskaper som medför lidande för avkomman eller negativt påverkar avkommans naturliga beteende. Där tredje stycket tillämpas och den ena parten i en parning är bärare eller med stor sannolikhet är bärare av ett recessivt anlag enligt första stycket ska den andra parten i parningen vara testad negativ som bärare för samma anlag om ett sådant test finns. I annat fall ska den andra parten i parningen ha konstaterats med stor sannolikhet vara fri från samma anlag genom exempelvis härstamningsanalys. (

text: SJVFS 2009:19

text: Uppgifter från semin- och kontrollregister samt diagnos- och behandlingsuppgifter från djurkliniker och veterinära fältdata ska göras tillgängliga för avelsvärdering av ovannämnda egenskaper för av Jordbruksverket godkänd avelsorganisation. Uppgifterna får vara avidentifierade. Avelsarbete och distribution av avelsmaterial ska utföras så att rasens genomsnitt för de egenskaper som anges i 3 § första och andra styckena inte genetiskt försämras. En tjur, galt, bagge, bock eller hingst som används för betäckning eller spermasamling ska ha normalt utvecklade könsorgan samt sådana kropps- och fortplantningsfunktioner som är normala för arten och främjar ett naturligt beteende.

text: Renrasiga avelsdjur av nötkreatur, svin, får och getter samt hybridavelssvin, som godkänts för avel efter prövning som utförts enligt gemenskapsbestämmelser i annat land inom EU, ska anses som godkända för detta ändamål också i Sverige.

text: Semintjurar

text: En semintjur, som inte omfattas av 5 §, ska avelsvärderas med avseende på följande egenskaper: 1. Kalvningssvårigheter och dödlighet i samband med födsel. Värden avseende dessa egenskaper får vara bestämda var för sig eller sammanvägda och ska föreligga för nedärvning både som far och morfar. 2. Mastitresistens eller cellhaltsnivå i mjölken. Värden avseende dessa egenskaper får vara bestämda var för sig eller sammanvägda. 3. Frihet från missbildningar och letalanlag. Avelsvärderingen ska utföras av en organisation som har godkänts av Jordbruksverket i enlighet med Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:83

text: ) om nötkreatur som används till avel. Avelsvärderingen får även vara utförd i annat land. Resultatet av avelsvärdering för de ovannämnda egenskaperna ska publiceras av den avelsorganisation som utfört denna eller, i det fall den utförts i annat land, av spermans distributör så att resultatet blir känt inom branschen.

text: En avelsvärderad semintjur, som inte omfattas av 5 §, får ej användas i avel om den för någon egenskap som anges i 3 § andra stycket visat sig ha klart negativ nedärvning jämfört med rasens medeltal. Sådan negativ avvikelse ska anses föreligga

text: om avelsvärdet avviker mer än två standardavvikelser från rasens medelavelsvärde. Om avelsvärde ej föreligger ska fenotypvärde utnyttjas med samma krav på nivå som för avelsvärde. En semintjur som har avelsvärderats med avseende på kalvningssvårigheter eller dödlighet i samband med födsel får ej användas till kvigor om tjurens avelsvärde för dessa egenskaper vad avser nedärvning som far är sämre än rasens medeltal. Bestämmelserna i andra stycket gäller inte för semintjurar av raser som beträffande ovannämnda egenskaper är dokumenterat bättre än det nationella medeltalet för samtliga raser med avseende på dessa egenskaper.

text: Hingstar

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2008:26

text: Övrigt

text: Om det finns särskilda skäl kan Djurskyddsmyndigheten medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2005, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1999:106

text: ) om djurskyddskrav vid avelsarbete ska upphöra att gälla.

text: Denna författning träder i kraft den 30 april 2008

text: Denna författning träder i kraft den 2 mars 2009

text: MATS PERSSON

text: Johan Loberg (Avdelningen för djurskydd och hälsa)

text: DFS 2004:22

text: . 2

text: SJVFS 2008:26

text: SJVFS 2009:19

text: Bilaga

text: De letalanlag, defekter och övriga anlag med ärftlig bakgrund som avses i 3 § första stycket anges nedan för respektive djurslag.

text: Nötkreatur Organ/organsystem Missbildningar/anlag Enkla isolerade defekter

text: Skalle Gomspalt (Palatoschisis) Förkortad underkäke (Brachygnati)

text: Extremiteter Sammanvuxna klövar (Syndactyli, mulefoot) Krokstelbenthet Amputerad kalv (Acroteriasis congenita)

text: Systematiska defekter Bulldogskalv (Achondroplasia) Dvärgväxt (Nanismus); ”Minikalv”

text: Muskler Muskelhypertrofi

text: Centrala nervsystemet

text: Hjärna Underutvecklad hjärna (Cerebral hypoplasi) Vattusot (Hydrocephalus)

text: Lillhjärna och hjärnstam Underutvecklad lillhjärna (Cerebellär hypoplasi)

text: Ryggmärg Neurodysplasia congenita

text: Spastiska och paralytiska ”Lamme kalve”/”Liggekalve” defekter (Recumbent calf syndrome) Weaver (Spinal atrofi)

text: Rörelseapparaten Complex Vertebral Malformation (CVM)

text: Hud Hårlöshet (Alopecia) Ofullständig hudutveckling (Epitheliogenesis imperfecta) Dålig hårrem (Hypotrichosis) Fiskhud (Ichtyosis congenita) Vattusot (Hydrops congenita)

text: Cirkulationsorgan och blod Hjärtinsufficiens (myokardifibros)

text: Senaste lydelse

text: SJVFS 2008:26

text: Bovin faktor XI-brist

text: Digestionsorgan Tunntarmsförträngning (Atresia ilei) Sluten ändtarm (Atresia ani)

text: Immunbrist Bovine Leucocyte Adhesion Deficiency (BLAD)

text: Andra metaboliska defekter Deficiency of Uridine-5-Mono Phosphate Synthase (DUMPS)

text: Könsorgan Recto Vaginal Constriction ((RVC) Underutvecklade könsorgan (Hypoplasi)

text: Kromosomförändringar 1/29-translokation

text: Svin

text: Organ/organsystem Missbildning/anlag

text: Könsorgan Pungbråck (Hernia inguinalis)

text: Digestionsorgan Sluten ändtarm (Atresia ani)

text: Övriga defekter Halothan-anlag

text: Får

text: Organ/organsystem Missbildning/anlag

text: Enkla isolerade defekter

text: Skalle Markerat bettfel (över- eller underbett)

text: Könsorgan Pungbråck (Hernia inguinalis)

text: Häst

text: Organ/organsystem Missbildning/anlag Nedärvn. mönster Enkla isolerade defekter

text: Skalle Allvarliga bettfel (över- eller underbett) M

text: Rörelseapparat Krumma föl R yperkalaemic Periodic Paralysis D* (HYYP) Polygen Saccharide Storage Myopathy R (PSSM) Glycogen Branching Enzyme R* Deficiency (GBED)

text: Patellaluxation M Patellaupphakning, vuxen häst M Strålbenshälta M Hovbroskförbening, grav/tidig M Spatt, grav/tidig M Osteochondros, röntgenfynd/hält M Cervical vertebral malformation (CVM) M

text: Neurologiska defekter Slinger (Cerebellär hypoplasi) R Overo Lethal White Foal Syndrome R* (OLWS)

text: Hud Hereditary Equine Regional Dermal R* Asthenia (HERDA) Junctionalis Eqidermolysis Bullosa R* (JEB) Man- och svansskorv med kroniskt M förlopp Allergiska eksem/sommareksem M

text: Könsorgan Pungbråck M

text: Luftvägar Struppipning (Hemiplegia laryngis) M Kvickdrag (Eng: Recurrent Airway M Obstruction, RAO)

text: Övriga Severe Combined Immunodeficiency R* Disease (SCID) Navelbråck M

text: Förkortningar

text: Nedärvningsmönstret

text: D dominant anlag R recessivt anlag M multifaktoriell nedärvning * DNA-test tillgängligt


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2002:95) om ersättning för miljövänligt jordbruk

text: 1 kap. GEMENSAMMA BESTÄMMELSER

type: rubrik

text: Ersättningsformer

type: stycke

type: paragraf

text: Definitioner 3-10a §§ Åtagande och utbetalning

text: 4-4c §§ Vilka grundvillkor finns för beviljande av utbetalning?

text: 5-7 §§ Hur får åtaganden kombineras?

text: Hur får anpassning av ett befintligt åtagande göras?

text: Hur får utökning av ett befintligt åtagande göras?

text: Hur får utbetalningar kombineras? 10a § Krav för godkännande av åtagande

text: Kontroll

text: Vilka tillägg måste göras i kontrollrapporten?

text: Undantag 13-14 §§ Övriga regleringar för stöd för miljövänligt jordbruk

type: kapitel

text: 2 kap. BEVARANDE AV ODLINGSLANDSKAPETS BIOLOGISKA MÅNGFALD OCH KULTURMILJÖVÄRDEN

text: 1-17 §§ Bevarande av betesmarker och slåtterängar

text: 1-2 §§ Vad kan man få grundersättning för? 3-7 §§ Vilken skötsel krävs för grundersättning? 8-9 §§ Vilka förbud finns? 10-11 §§ Vad kan man få tilläggsersättning för? 12-14 §§ Vilken skötsel krävs för tilläggsersättning?

text: Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2007:51

text: 15-16 §§ Kompletterande åtgärder

text: Vilka villkor kan länsstyrelsen ställa på kompletterande

text: åtgärder?

text: 18-24 §§ Bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer i odlingslandskapet

text: 18-21 §§ Vad kan man få ersättning för?

text: Vilken skötsel krävs?

text: Vad får länsstyrelsen besluta om?

text: Vilka förbud finns?

text: 25-37 §§ Bevarande av utrotningshotade husdjursraser

text: Vilka raser kan man få ersättning för? 26-30 §§ Vilka är kraven för renrasighet?

text: 31-32 §§ Anslutning och rapportering till härstamningskontroll

text: Vilka är ålderskraven för får, getter och svin?

text: Hur lång är hållandeperioden för får, getter och svin?

text: Hur får ersättningsberättigande får, getter och svin bytas ut? 36-37 §§ Hur beräknas antalet nötkreatur?

text: 3 kap. ÖPPET OCH VARIERAT ODLINGSLANDSKAP

text: 1-10 §§ Öppet och varierat odlingslandskap

text: 1-4 §§ Vilka villkor finns?

text: Hur ska ersättning beräknas för företag med vall inom flera stödområden?

text: 6-7 §§ Vilka är kraven på djurhållning och redovisning av djur?

text: Hur får ersättningsberättigande tackor och getter bytas ut? 9-10 §§ Hur beräknas antalet nötkreatur?

text: 4 kap. MILJÖANPASSAT JORDBRUK

text: 1-57 §§ Ekologiska produktionsformer 2-17 §§ – Odling

text: Vilka uppgifter ska dokumenteras?

text: Hur ska jordbrukaren göra för att bibehålla eller höja markens bördighet?

text: 9-12 §§ Vilka gödsel- och jordförbättringsmedel får användas?

text: Vilka växtskyddsåtgärder får användas?

text: Vilka förökningsmaterial ska användas?

text: 15-17 §§ Vilka särskilda villkor finns för frukt- och bärodling?

text: 18-57 §§ – Djurhållning

text: 18-19 §§ Vilka djur kan man få ersättning för?

text: Hur redovisas tackor, getter och suggor? 20a § Hur lång är hållandeperioden för tackor, getter och suggor?

text: Hur får ersättningsberättigande tackor, getter och suggor

text: bytas ut? 21-22 §§ Hur beräknas antalet nötkreatur?

text: Vilken dokumentation ska finnas om djurhållningen? 24-25 §§ Får man hålla ekologiska och konventionella djur på samma produktionsenhet?

text: 26-27 §§ Vilka krav ställs på djur som förs in i besättningen?

text: 28-39 §§ Vilka krav ställs på djurmiljön? 40-44 §§ Vilket foder ska djuren ha? 45-47 §§ Hur mycket grovfoder ska djuren ha tillgång till?

text: Vilket foder ska kalvar, lamm, killingar och smågrisar ha? 49-51 §§ Vilka fodertillsatser får användas? 52-55 §§ Vilka åtgärder ska vidtas om djuren blir sjuka? 56-57 §§ Vad gäller för fortplantning och operativa ingrepp?

text: 58-69 §§ Åtgärder för minskat kväveläckage

text: Vad krävs får att man ska få ersättning?

text: 59-66 §§ – Fånggröda

text: 59-63 §§ Vilka krav finns på sådd och etablering av fånggröda?

text: När får fånggrödan brytas?

text: Användning av fånggröda

text: Spridning av gödselmedel och kemiska bekämpningsmedel

text: 67-69 §§ – Vårbearbetning

text: 67-68 §§ Vad kan man få ersättning för?

text: 69a-69d §§ Miljövänlig vallodling

text: 69a-69d §§ Vilka villkor finns?

text: 70-74 §§ Skötsel av våtmarker och småvatten

text: Vad kan man få ersättning för? 71-73 §§ Vilken skötsel krävs?

text: Vilka förbud finns?

text: 75-80 §§ Skyddszoner

text: Hur stor ska skyddszonen vara? 76-77 §§ Anläggning av skyddszon

text: Spridning av gödselmedel och kemiska bekämpningsmedel 79-80 §§ Skörd och brytning av skyddszon

text: 81-85 §§ Miljövänlig odling av bruna bönor

text: Vilken mark ingår i åtagandet? 82-84 §§ Vad gäller för växtskydd och växtnäring?

text: Vad gäller för jordbearbetning och bekämpning av ogräs?

text: 86-92 §§ Miljövänlig odling av sockerbetor

text: 86-87 §§ Vilken mark ingår i åtagandet? 88-91 §§ Vad gäller för växtskydd och bekämpning av ogräs?

text: Hur ska man ta hand om skörderesterna?

text: Bilaga 1 Har upphävts genom (

text: SJVFS 2005:10

text: ) Bilaga 2 Har upphävts genom (

text: SJVFS 2005:10

text: ) Bilaga 3 Definitioner av värdefulla landskapselement

text: Bilaga 4 Skötselåtgärder som krävs för vissa värdefulla landskapselement Bilaga 5 Gödsel- eller jordförbättringsmedel Bilaga 6 Produkter för bekämpning av växtskadegörare Bilaga 7 Byggnader för nötkreatur, får och grisar Bilaga 8 Foderråvaror Bilaga 9 Fodertillsatser, vissa ämnen som används i djurfoder (Direktiv

text: ) samt processtekniska hjälpmedel som används i foder

text: 1 kap. GEMENSAMMA BESTÄMMELSER

text: Ersättningsformer

text: Denna författning gäller följande former av ersättning för miljövänligt jordbruk: 1. Bevarande av odlingslandskapets biologiska mångfald och kulturmiljövärden: a. Bevarande av betesmarker och slåtterängar b. Bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer i odlingslandskapet c. Bevarande av utrotningshotade husdjursraser 2. Öppet och varierat odlingslandskap 3. Miljöanpassat jordbruk: a. Ekologiska produktionsformer b. Åtgärder för minskat kväveläckage c. Miljövänlig vallodling d. Skötsel av våtmarker och småvatten e. Skyddszoner f. Miljövänlig odling av bruna bönor g. Miljövänlig odling av sockerbetor

text: Definitioner

text: I denna författning förstås med betesmark: ett jordbruksskifte som inte är lämpligt att plöja och som används till bete, samt är bevuxet med gräs, örter eller ris som är dugligt som foder. Skogsmark får inte räknas som betesmark. Dock får som betesmark räknas mark som av länsstyrelsen fastställts som skogsbete eller fäbodbete. Begreppet betesmark omfattar betesmarker, alvarbeten på Öland och Gotland samt skogsbeten och fäbodbeten som är fastställda av länsstyrelsen, brukningscentrum: det block eller det närmast belägna blocket där de för jordbruksföretagets drift viktigaste ekonomibyggnaderna är belägna, ekologiskt odlat foder: foder från egen produktion framställt i enlighet med denna författning eller foder som har godkänts av ett godkänt kontrollorgan, ekologisk odling: odling som sker i enlighet med denna författning eller odling som godkänts av ett godkänt kontrollorgan,

text: extensiv djurhållning: produktionssystem som inte är definierade som intensiv djurproduktion och där djurtätheten dels följer av bilaga IV i

text: kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: vad avser betesdjur, dels följer av bilaga 5 Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:62

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring, för övriga djur. Det totala antalet djur per hektar får inte vara högre än följande:

text: kalvar yngre än 1 år 5 djur/hektar, nötkreatur mellan 1 och 2 år 3,3 djur/hektar, mjölkkor inklusive utslagskor och sinkor över 2 år 1,6 djur/hektar, övriga nötkreatur över 2 år inklusive ko med kalv under 6 månader 2 djur/hektar, tackor med tillhörande lamm samt andra får 13,3 djur/hektar, getter med tillhörande killingar samt andra getter 13,3 djur/hektar, suggor i produktion 2,2 djur/hektar, slaktsvin 10,5 djur/hektar, värphöns 100 djur/hektar, unghöns 250 djur/hektar, slaktkycklingar 470 djur/hektar, kalkoner, ankor och gäss 140 djur/hektar, ston med tillhörande föl under 6 månader och andra hästar 2 djur/hektar,

text: fäbodbete: bete vid av länsstyrelsen godkända fäbodar, förna: dött växtmaterial på marken som fortfarande har kvar sin struktur och ännu inte brutits ner, förökningsmaterial: utsäde eller plantor av ettåriga eller fleråriga växter avsedda för att producera växter eller växtprodukter, genbanksintyg: intyg om identitet och renrasighet gemensamt utfärdat av för rasen företrädande förening och av ägare till den genbanksbesättning som djuret tillhör, genbanksverksamhet: en form av husdjurskontroll som är godkänd av Jordbruksverket och som syftar till att säkerställa djurs härstamning och renrasighet, genetiskt modifierad en organism i vilken det genetiska materialet har ändrats organism: på ett sätt som inte inträffar naturligt genom parning eller naturlig rekombination, godkänt kontrollorgan: ett kontrollorgan som utsetts av Jordbruksverket, enligt förordning (

text: ) om EG:s förordning om ekologiskt framställda produkter, grovfoder: hö, halm, ensilage, bete, grönfoder, löv, bark, rotfrukter eller betmassa,

text: 2 EUT L 250, 18.9.2008, s. 1 (Celex 32008R0889).

text: grässvål: hävdad markvegetation med sammanhållet rotskikt, intensiv djurproduktion: hållande av fjäderfä i bur eller pälsdjur i bur samt specialiserad produktion av nöt i spaltgolvsboxar och specialiserad slaktsvinsproduktion (undantaget slaktsvinsproduktion i ströbäddsboxar) under förutsättning att nöteller slaktsvinsproduktionen inte sker på jordbrukarens egen produktionsenhet och att nöten eller svinen inte är jordbrukarens egna, kemiska bekämpnings- av Kemikalieinspektionen godkända bekämpningsmedel: medel, klippande eller redskap använda på ett sådant sätt att de ger en distinkt skärande redskap: snittyta, lövtäktsträd: träd som är möjliga att använda för lövtäkt och som bär tydliga spår av att under lång tid ha använts för lövtäkt eller som kan ersätta utgående sådana träd inom eller bredvid samma betesmark eller slåtteräng, officiell husdjurskontroll: husdjurskontroll godkänd av Jordbruksverket med stöd av lagen (

text: ) om kontroll av husdjur, skadlig ansamling en ansamling av förna som kan leda till uppluckring av av förna: grässvålen eller på annat sätt skada markens natur- och kulturmiljövärden, skogsbete: bete inom ett område som huvudsakligen består av skogsbetesmark med ett till övervägande del spontant uppkommet trädbestånd. Trädbeståndet ska ha inslag av gamla träd eller på annat sätt visa på att en lång kontinuitet råder i trädskiktet. Området ska sakna påtagliga indikationer på storskaliga kontinuitetsbrott som t.ex. trakthygge eller på att marken använts som inäga. Områdets markvegetation ska vara betespräglad och innehålla växtarter eller ha en vegetationsstruktur som visar på en långvarig beteshävd, stödmyndighet: den myndighet som prövar frågor om stödet i första instans, tillskottsutfodring: sådan utfodring eller sådan fållindelning som kan leda till att skadlig tillförsel av växtnäring sker till ersättningsberättigande areal, träd och buskar av träd och buskar som kunnat etablera sig på grund av att igenväxningskaraktär: hävden blivit för svag och som kan skada natur- eller kulturmiljövärden eller den foderproducerande markvegetationen. Hit räknas inte sådana träd och buskar som behövs som skydd för betesdjur i betesmarker eller slåtterängar eller som behövs för att ersätta träd och buskar som haft betydelse för äldre markanvändning, vall: en gröda på åkermark som består av vallgräs eller vallbaljväxter eller en blandning av vallgräs och vallbaljväxter, vallbrott: mekanisk bearbetning eller kemisk bekämpning som leder till att vallens återväxtmöjligheter upphör,

text: vändteg: del av skifte som inte odlas och vars bredd uppgår till högst 10 meter räknat från skiftets odlade kant, växtskadegörare: virus, bakterie, svamp, nematod, insekt, kvalster, mykoplasma och annan organism ur växt- eller djurriket som kan förorsaka sjukdom eller annan skada på växt eller växtodling, åtagandecentrum: plats för gårdsbebyggelse, exempelvis brukningscentrum, åtagandeenhet: all åkermark som naturligt hör till åtagandecentrum och som länsstyrelsen fastställer som åtagandeenhet, samt äldre markanvändning: hävd som i allt väsentligt motsvarar den som tillämpades före jordbrukets storskaliga mekanisering och introduktionen av handelsgödsel efter andra världskriget.

text: SJVFS 2009:24

text: Åtagande och utbetalning

text: Inga nya åtaganden kan godkännas från och med stödår 2007. (

text: SJVFS 2007:51

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:51

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:51

text: Vilka grundvillkor finns för beviljande av utbetalning?

text: För att beviljas full utbetalning av miljöersättning måste en jordbrukare respektera god jordbrukarsed. Detta innebär att jordbrukaren, i sin jordbruksverksamhet på brukningsenheten, under stödperioden ska respektera bestämmelserna om 1. lagring stallgödsel, 2. begränsningar av den mängd gödsel som får tillföras, 3. försiktighetsmått vid spridning av gödsel, 4. krav för att åkermark ska anses som höst- eller vinterbevuxen, 5. kunskapskrav för kemiska bekämpningsmedel, samt 6. försiktighetsåtgärder vid spridning av kemiska bekämpningsmedel. Dessa regler finns i

text: 11 §§

text: förordningen (

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket, 1-34 §§ Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:62

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring,

text: 39 § 4

text: och

text: 47 §§

text: förordningen (

text: ) om växtskyddsmedel och i 4-6 §§ Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: SNFS 1997:2

text: ) om spridning av bekämpningsmedel. Den som ansöker om utbetalning av miljöersättning ska på ansökningsblanketten intyga att god jordbrukarsed respekteras. (

text: SJVFS 2007:51

text: Överträdelser av de bestämmelser som anges i 4 § första stycket ska leda till avdrag på utbetalning av miljöersättning. Med en överträdelse avses att sökanden på grund av brister eller liknande meddelats ett föreläggande eller en miljösanktionsavgift av en tillsynsmyndighet eller att sökanden bryter mot ett förbud som meddelats av en tillsynsmyndighet. Om överträdelse konstateras avseende: 1. En av punkterna 1–6 ska ersättningsbeloppet minskas med 10 %. 2. Två av punkterna ska ersättningsbeloppet minskas med 25 %. 3. Tre av punkterna ska ersättningsbeloppet minskas med 50 %. 4. Fler än tre av punkterna ska inget ersättningsbelopp beviljas. Om det finns särskilda skäl kan ett lägre avdrag än ovan göras. (

text: SJVFS 2004:10

text: För att vara berättigad till utbetalning av miljöersättning enligt 3 och 4 kap. ska jordbrukaren ha sått utsädet senast den 15 juni ansökansåret. I Norrbottens, Västerbottens, Jämtlands, Västernorrlands, Gävleborgs, Dalarnas och Värmlands län ska jordbrukaren ha sått utsädet senast den 30 juni. Odling av grönsaker, kryddväxter, konservärter och bär ska vara etablerad senast den 30 juni. (

text: SJVFS 2007:51

text: Om potatis, grönsaker eller kryddväxter odlas på ett skifte kan ersättning lämnas även för vändtegar som hör till skiftet. (

text: SJVFS 2007:51

text: Hur får åtaganden kombineras?

text: En jordbrukare får endast ha ett åtagande inom en och samma ersättningsform. Åtaganden i enlighet med denna författning får kombineras med åtagande om anläggning eller återställande av våtmarker och småvatten enligt förordningen (

text: SJVFS 1995:133

text: ) om miljöstöd eller förordningen (

text: ) om miljöstöd inom samma företag men inte för samma mark. (

text: SJVFS 2005:10

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2005:10

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2005:10

text: Om stödmyndigheten vid kontroll eller på annat sätt fastställer att ett åtagandes omfattning skiljer sig från den omfattning sökanden angivit i sin ansökan om åtagande, får stödmyndigheten anpassa åtagandets omfattning till de av stödmyndigheten fastställda uppgifterna. I de fall stödmyndigheten fastställer en större omfattning än den omfattning sökanden angivit i sin ansökan om åtagande får stödmyndigheten anpassa åtagandet först efter överenskommelse med sökanden.

text: Inga nya utökningar kan godkännas från och med stödår 2007. (

text: SJVFS 2007:51

text: Hur får utbetalningar kombineras?

text: Utbetalning av ersättning enligt denna författning får kombineras med utbetalning av ersättning för anläggning eller återställande av våtmarker och småvatten enligt förordningen (

text: SJVFS 1995:133

text: ) om miljöstöd eller förordningen (

text: ) om miljöstöd inom samma företag men inte för samma mark. (SJVFS

text: Krav för godkännande av åtagande

text: För att få ett åtagande för öppet och varierat odlingslandskap, åtgärder för minskat kväveläckage, miljövänlig vallodling, miljövänlig odling av sockerbetor eller miljövänlig odling av bruna bönor godkänt, ska sökanden ansöka om utbetalning samma år som sökanden ansöker om åtagande. (

text: SJVFS 2005:10

text: Kontroll

text: För varje kontrollbesök ska den rapport som avses i

text: artikel 28

text: kommissionens förordning (EG) nr 796/2004 av den 21 april 2004

text: om närmare föreskrifter för tillämpningen av de tvärvillkor, den modulering och det integrerade administrationsoch kontrollsystem som föreskrivs i rådets förordning 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare , även innehålla 1. de landskapselement, tilläggsersättning eller kompletterande åtgärder som åtagandet omfattar, samt 2. vilka skötselvillkor och andra villkor som kontrollerats och resultatet av kontrollerna. (

text: SJVFS 2005:10

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i detta kapitel.

text: Länsstyrelsen får besluta om anpassning av villkor för ett åtagande som under åren 2005 och 2006 inte kan uppfyllas på grund av omständigheter som beror på stormen den 8-9 januari 2005. Sådan anpassning kan ske under förutsättning att jordbrukaren skriftligen, innan eventuell avisering av fältkontroll, har anmält till länsstyrelsen att jordbruksföretaget har påverkats av stormen. (

text: SJVFS 2005:28

text: Anpassning enligt 12 a § kan ske genom att villkor i 1. 2 kap. 3, 6, 12 och 22-23 §§, 2. 3 kap. 1-3 §§, 3. 4 kap. 15, 19, 30, 40, 42, 45-46, 67, 69 a-c, 72 och 77 §§ samt 4. bilaga 4 som inte kan uppfyllas på grund av stormen, ersätts med ett generellt villkor att ta hand om stormfällda träd och andra stormskador. Villkor i 2 kap. 8 § 1 och 4, 3 kap. 4 § och 4 kap. 66, 69, 69 d, 74 och 78 §§ kan anpassas så att kemisk bekämpning och bevattning får ske på virkesupplag. För ersättning enligt 1 § 1 a får sådan anpassning inte göras för mark med tilläggsersättning eller för naturbetesmark enligt 15 § Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: SNFS 1997:2

text: ) om spridning av bekämpningsmedel. Villkor i 4 b § kan anpassas så att sådd kan ske efter den 15 juni, dock inte senare än den 15 juli ansökningsåret. Anpassning av villkor för ersättning enligt 1 § 2 och 3 c kan endast gälla skiften där vallen har etablerats innan hindret, som beror på stormen, har uppstått. Jordbrukaren ska, vid uppfyllande av villkor att ta hand om stormfällda träd och andra stormskador, visa hänsyn till natur- och kulturmiljövärden på mark med tilläggsersättning enligt 1 § 1 a och på mark med landskapselement i åtagande enligt 1 § 1 b. (

text: SJVFS 2005:28

text: 3 EUT L 141, 30.4.2004, s. 18 (Celex 32004R0796).

text: Jordbrukare som har ett åtagande enligt 1 § 3 a och som inte kan använda sina jordbruksgrödor eller frilandsodlade trädgårdsgrödor till foder, livsmedels- eller utsädesproduktion under åren 2005 och 2006 på grund av omständigheter som beror på stormen den 8-9 januari 2005, kan ändå få utbetalning av miljöersättning för 2005 och 2006. (

text: SJVFS 2005:28

text: Övriga regleringar för stöd för miljövänligt jordbruk

text: Grundläggande bestämmelser om stöd för miljövänligt jordbruk finns i 1.

text: rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999

text: om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar , 2.

text: kommissionens förordning (EG) nr 817/2004 av den 29 april 2004

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: rådets förordning (EG) nr 1257/1999

text: om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden , 3. lagen (

text: ) om EG:s förordningar om strukturstöd och om stöd till utveckling av landsbygden, 4. förordningen (

text: ) om stöd för miljö- och landsbygdsutvecklingsåtgärder (LBU-förordningen), 5.

text: rådets förordning (EEG) nr 3508/92 av den 27 november 1992

text: om ett integrerat system för administration och kontroll av vissa stödsystem inom gemenskapen , samt 6.

text: om närmare föreskrifter för tillämpningen av de tvärvillkor, den modulering och det integrerade administrations- och kontrollsystem som föreskrivs i rådets förordning 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare . (

text: SJVFS 2005:10

text: I Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2002:93

text: ) om ansökan om vissa jordbrukarstöd och anmälan av foderareal, finns bl.a. bestämmelser om 1. ansökan om åtagande, 2. ansökan om utbetalning, 3. sista ändringsdatum, 4. ansökan om att ändra ett åtagande under pågående stödperiod, 5. ansökan om utökning av ett befintligt åtagande, och 6. anmälan om övertagande. (

text: SJVFS 2005:10

text: 4 EGT L 160, 26.6.1999, s. 80 (Celex 31999R1257). 5 EUT L 153, 30.4.2004, s. 29 (Celex 32004R0817). 6 EGT L 355, 5.12.1992, s. 1 (Celex 31992R3508). 7 EUT L 141, 30.4.2004, s. 18 (Celex 32004R0796).

text: Bevarande av betesmarker och slåtterängar

text: Vad kan man få grundersättning för?

text: Grundersättning lämnas för åtgärder som bevarar och förstärker hävdberoende natur- och kulturmiljövärden i betesmarker, slåtterängar, fäbodbeten, skogsbeten samt alvarbete på Öland och Gotland. Åtgärderna ska utföras på samma mark under hela stödperioden.

text: För fäbodbeten, skogsbeten samt alvarbete med alvarplan fastställer länsstyrelsen den areal som ska omfattas av åtagandet. Vid fastställande av arealen för fäbodbeten ska länsstyrelsen ta hänsyn till antal djur, djurslag, fäbodens läge och andra uppgifter som har betydelse för åtagandet.

text: Vilken skötsel krävs för grundersättning?

text: Träd och buskar av igenväxningskaraktär ska ha tagits bort före första stödårets slut och därefter hållas borta under hela stödperioden. Marken ska årligen skötas så att ingen skadlig ansamling av förna kan ske. För betesmarker gäller utöver vad som sägs i första och andra stycket att marken årligen ska betas av. Ett enstaka år får dock avbetningen ersättas med slåtter. För slåtterängar gäller utöver vad som sägs i första och andra stycket att markvegetationen årligen ska slås av och föras bort. Vid slåtter får endast klippande eller skärande redskap användas. Vid behov ska ängen städas årligen.

text: För bete vid fäbodar gäller att marken årligen ska skötas med ett betestryck av minst en sjundedels djurenhet per hektar. Djur, som räknats om till djurenheter, ska vistas vid fäbod eller fäbodar som ingår i jordbrukarens åtagande under hela betessäsongen.

text: För alvarbete på Öland och Gotland får länsstyrelsen besluta om annan tidpunkt för när träd och buskar av igenväxningskaraktär ska ha tagits bort än vad som framgår av 3 § första stycket. Sådana träd och buskar ska dock ha tagits bort senast före fjärde stödårets slut.

text: För alvarbete på Öland och Gotland och fäbodbete får länsstyrelsen vid behov föreskriva om ytterligare villkor enligt 12 §.

text: Om länsstyrelsen har godkänt sambete är varje jordbrukare ansvarig, i proportion till sin andel av den totala arealen, för att villkoren i 3–6 och 8–9 §§ uppfylls.

text: Vilka förbud finns?

text: På den mark för vilken ersättning lämnas för bevarande av betesmarker och slåtterängar gäller förbud mot 1. spridning av kemiska bekämpningsmedel, 2. gödsling, 3. kalkning, 4. konstbevattning, 5. täkt av sten eller jord, samt 6. andra åtgärder som kan skada natur- och kulturmiljövärden. Länsstyrelsen får besluta om undantag från förbud enligt första stycket 1 vid bekämpning av växtsjukdomar och invasiva främmande arter som hotar att skada områdets natur- och kulturmiljövärden. Länsstyrelsen får, med hänsyn till äldre markanvändning, medge undantag från förbud enligt första stycket 2–4. Länsstyrelsen får besluta om undantag från förbud enligt första stycket 6 på grund av att föreskrifter beslutats eller beslut fattats om förebyggande åtgärder enligt

text: epizootilagen (1999:657)

text: SJVFS 2009:24

text: Om det finns risk att fornlämningar skadas får länsstyrelsen vid behov besluta om 1. förbud mot hästbete, eller 2. förbud mot bete vintertid.

text: Vad kan man få tilläggsersättning för?

text: Om behov av särskild natur- eller kulturmiljöanpassad skötsel föreligger kan, utöver grundersättning, tilläggsersättning lämnas för skötsel av beständigt och tydligt avgränsade betesmarker och slåtterängar med höga biologiska eller kulturhistoriska värden. Länsstyrelsen bestämmer vilka marker som berättigar till tilläggsersättning och fastställer areal för grund- och tilläggsersättning för dessa marker. Markernas avgränsningar samt skötselvillkor enligt 12 § ska framgå av en av länsstyrelsen fastställd åtgärdsplan. För alvarbete på Öland och Gotland, fäbod- och skogsbete utgår inte tilläggsersättning.

text: För att betesmarker och slåtterängar ska kvalificera för tilläggsersättning ska följande förutsättningar vara uppfyllda 1. marken får endast i liten grad vara påverkad av gödsling eller andra produktionshöjande åtgärder, 2. marken ska innehålla vegetationstyper, växt- eller djurarter som visar på långvarig slåtter- eller beteshävd eller höga kulturhistoriska värden som kräver särskild skötsel, samt 3. särskild skötsel enligt 12 § krävs.

text: Vilken skötsel krävs för tilläggsersättning?

text: Särskilda skötselvillkor för tilläggsersättning får beslutas av länsstyrelsen beträffande 1. förbud mot tillskottsutfodring av betesdjur, 2. när på året bete eller slåtter ska företas, 3. reglering av bete med vissa djurslag, 4. vilket utseende vegetationen, inklusive träd och buskar, ska ha vid vegetationsperiodens slut, samt 5. skötsel och underhåll av kulturhistoriskt värdefulla landskapselement.

text: Om såväl grund- som tilläggsersättning utgår för en areal ska ett avdrag för villkorsfel påverka hela den sammanlagda ersättning som lämnas för arealen.

text: Om länsstyrelsen har godkänt sambete är varje jordbrukare ansvarig, i proportion till sin andel av den totala arealen, för att villkoren i 12–13 och 15–17 §§ uppfylls.

text: Kompletterande åtgärder

text: Kompletterande åtgärder som lieslåtter, efterbete och lövtäkt kan beviljas för betesmarker och slåtterängar med tilläggsersättning för att bevara och förstärka natur- och kulturmiljövärden som är beroende av kompletterande åtgärder enligt 17 §.

text: Ersättningen för lövtäkt är 100 kr/träd, dock max 500 kr/ha.

text: Vilka villkor kan länsstyrelsen ställa på kompletterande åtgärder?

text: Villkor för kompletterande åtgärder får beslutas av länsstyrelsen beträffande 1. vilka träd som ska användas som lövtäktsträd och formerna för lövtäkten, 2. ersättande av maskinell slåtter med manuella metoder på slåtterängar, samt 3. om och när efterbete på slåtterängar ska ske.

text: Bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer i odlingslandskapet

text: Vad kan man få ersättning för?

text: Ersättning lämnas för skötsel av alla värdefulla landskapselement på eller i anslutning till åkermark inom en åtagandeenhet. För att ett landskapselement ska anses ligga i anslutning till åkermark ska det ha gemensam ren med åkern. Ett landskapselement som ligger omgivet av ett annat ägoslag anses inte ligga i anslutning till åkermark.

text: Ersättningsberättigande landskapselement definieras i bilaga 3.

text: Jordbrukaren kan inte få betalt för skötsel av landskapselement på eller i anslutning till skiften med energiskog, julgransodling eller annan liknande vedartad gröda.

text: Ersättning lämnas endast om landskapselementens sammanlagda ersättningsnivå uppgår till minst 3 000 kronor inom en åtagandeenhet.

text: Vilken skötsel krävs?

text: Landskapselement inom en åtagandeenhet ska skötas enligt följande 1. träd och buskar av igenväxningskaraktär får inte finnas på landskapselement eller dess renar, 2. anlagda landskapselement ska underhållas på det sätt som anges i bilaga 4, samt 3. upplag och avfall, exempelvis gammalt foder eller uttjänt virke, skrot och rensningsmassor, ska forslas bort från landskapselement och dess renar.

text: Vad får länsstyrelsen besluta om?

text: Länsstyrelsen får besluta om 1. tider och former för bete, 2. särskilda skötselvillkor för landskapselement bestående av träd, samt 3. att undanta enstaka landskapselement eller del av landskapselement från åtagandet i de fall skötsel enligt 22 § kan skada en utrotningshotad art enligt aktuell rödlista. Detsamma gäller om utebliven skötsel bättre skulle kunna bevara landskapselementets natur- eller kulturvärde.

text: Vilka förbud finns?

text: På åkermark inom en åtagandeenhet är det inte tillåtet att 1. bedriva sten- eller jordtäkt eller annan liknande verksamhet, 2. tippa sten eller massor på landskapselement eller dess renar, eller 3. ta marken ur produktion av andra skäl än miljöskäl.

text: Bevarande av utrotningshotade husdjursraser

text: Vilka raser kan man få ersättning för?

text: Följande raser berättigar till ersättning: Nötkreatur: Fjällko Rödkulla Allmogeko (väneko, ringamålako, bohuskulla) Får: Gutefår Ryafår Svenskt finullsfår Allmogefår (skogsfår, dala pälsfår, roslagsfår) Getter: Svensk lantrasget Allmogeget (göingeget, jämtget) Svin: Linderödsvin

text: Åtagande kan endast godkännas om djurens sammanlagda ersättningsnivå uppgår till minst 1 000 kr. (

text: SJVFS 2003:16

text: Vilka är kraven för renrasighet?

text: Med renrasiga fjällkor och rödkullor menas djur vars far och morfar till minst 87,5 procent tillhör rasen i fråga och vars mor till minst 70 procent tillhör rasen i fråga. Till renrasiga fjällkor och rödkullor räknas också djur vars far till minst 87,5 procent tillhör rasen i fråga och vars mor berättigat till miljöstöd för utrotningshotade husdjursraser 1995-2000.

text: Med renrasiga gutefår, ryafår och svenskt finullsfår menas djur vars far och mor till minst 93,75 procent tillhör rasen i fråga.

text: Renrasighet ska styrkas med härstamningsuppgifter som är grundade på officiell husdjurskontroll eller med genbanksintyg.

text: Djur som har berättigat till miljöstöd för utrotningshotade husdjursraser 1995-2000 berättigar även fortsättningsvis till ersättning.

text: Hondjur får endast betäckas eller semineras med renrasiga handjur av samma ras.

text: Anslutning och rapportering till härstamningskontroll

text: Besättningar med allmogekor, allmogegetter och linderödssvin ska under hela stödperioden vara anslutna till genbanksverksamhet. Övriga besättningar med djur ska under hela stödperioden vara anslutna till officiell husdjurskontroll med avseende på härstamningskontroll. Sökanden ska rapportera in djurens fullständiga härstamning och följa de regler som gäller för årlig rapportering till respektive genbanksverksamhet eller officiell husdjurskontroll.

text: Alla djur ska vara individmärkta.

text: Får och getter ska ha satts in i avel för att berättiga till ersättning. Svin ska vara minst sex månader gamla för att berättiga till ersättning.

text: Hållandeperioden för får, getter och svin är två månader. Det innebär att sökanden i minst två månader ska hålla minst det antal djurenheter som anges i ansökan om utbetalning. Hållandeperioden börjar dagen efter det att ansökan om utbetalning kommit in till Jordbruksverket.

text: Hur får ersättningsberättigande får, getter och svin bytas ut?

text: Får, getter och svin som angivits i ansökan om utbetalning får, under hållandeperioden, bytas ut mot andra ersättningsberättigande får, getter eller svin.

text: Bytet ska göras inom 20 dagar från det att de utbytta djuren togs från jordbruksföretaget. Antalet djurenheter får genom bytet inte minskas jämfört med det i ansökan angivna antalet. (

text: SJVFS 2004:10

text: Hur beräknas antalet nötkreatur?

text: Uppgifter om nötkreatur som ska utgöra underlag för beräkning av antalet djurenheter hämtas ur det centrala nötkreatursregistret (CDB). Underlaget för utbetalning av ersättning begränsas dock till att endast omfatta de djur som jordbrukaren har redovisat i sin ansökan. Räkningsperioden är 1 augusti året som föregår ansökningsåret till och med den 31 juli ansökningsåret. (

text: SJVFS 2006:3

text: Öppet och varierat odlingslandskap

text: Vilka villkor finns?

text: All den areal slåtter- och betesvall som odlas på jordbruksföretaget inom stödområde 1–5 och på öar utan fast landförbindelse med undantag av Ven ska skötas enligt stödreglerna. (

text: SJVFS 2005:10

text: Vallen ska ligga obruten minst två vintrar i följd. Vallen får brytas tidigast efter det att villkoret enligt 3 § är uppfyllt minst två år i följd.

text: Vallen ska årligen betas eller slås. Skörden ska föras bort.

text: Inom vallen är det inte tillåtet att sprida kemiska bekämpningsmedel.

text: För företag med vall inom mer än ett stödområde, enligt bilaga 2 till LBUförordningen, beräknas ersättningen proportionellt efter det område inom vilket vallarealen är belägen. För företag med vall inom flera av stödområdena 1, 2 a, 2 b och 3 lämnas inte ersättning för större areal än högst det antal hektar vall per djurenhet för vilken ersättning kan lämnas i det stödområde där företagets brukningscentrum är beläget. För företag med vall inom stödområde 1–3 och vars brukningscentrum är beläget utanför område 1–3 lämnas ersättning för vall inom stödområde 1–3 oberoende av djurinnehav och med det stödbelopp per hektar som gäller för stödområde 4. För företag med vall inom både stödområde 3 och 4 och vars brukningscentrum är beläget inom område 3 tillämpas, i fråga om stödbeloppets nivå och krav på innehav av djur, de bestämmelser som gäller för område 3.

text: Vilka är kraven på djurhållning och redovisning av djur?

text: En sökande, med vall inom stödområde 1–3, ska redovisa de tackor och getter, som utgör underlag för utbetalning av ersättning. Minst det antal djur som anges i redovisningen ska hållas av sökanden under en period av minst två månader räknat från dagen efter det att ansökan om utbetalning kommit in till länsstyrelsen.

text: Med tackor och getter avses de hondjur som har satts in i avel eller är äldre än ett år. Villkoren ska ha uppfyllts under hållandeperioden för ansökningsåret.

text: Hur får ersättningsberättigande tackor och getter bytas ut?

text: Tackor och getter som angivits i ansökan om utbetalning får, under hållandeperioden, bytas ut mot andra ersättningsberättigande tackor eller getter. Bytet ska göras inom 20 dagar från det att de utbytta djuren togs från jordbruksföretaget. Antalet djurenheter får genom bytet inte minskas jämfört med det i ansökan angivna antalet. (

text: SJVFS 2004:10

text: Hur beräknas antalet nötkreatur?

text: Uppgifter om nötkreatur som ska utgöra underlag för beräkning av antalet djurenheter hämtas ur det centrala nötkreatursregistret (CDB). Det beräknade antalet djurenheter ska utgöra underlag för utbetalning av ersättning. Räkningsperioden är 1 augusti året som föregår ansökningsåret till och med den 31 juli ansökningsåret. (

text: SJVFS 2006:3

text: För att uppgifterna i CDB ska kunna utgöra underlag för beräkning av antalet djurenheter ska jordbrukaren redovisa produktionsplatsnummer i SAM-blanketten. Endast de nötkreatur som finns redovisade på jordbrukarens produktionsplats och är anmälda till CDB senast vid den tidpunkt då underlag för beräkning hämtas ur CDB kan tillgodoräknas jordbrukaren. Ett djur får endast tillgodogöras en jordbrukare vid ett och samma räkningstillfälle. Den dag ett djur rapporteras ut från en produktionsplats anses djuret tillhöra produktionsplatsen. Om särskilda skäl föreligger får stödmyndigheten medge att ett djur som inte är anmält till CDB får räknas under förutsättning att det inte beror på jordbrukaren att djuret inte är anmält till CDB.

text: 4 kap. MILJÖANPASSAT JORDBRUK

text: Ekologiska produktionsformer

text: Genetiskt modifierade organismer eller produkter som härletts ur sådana organismer får inte användas, med undantag av veterinärmedicinska läkemedel.

text: Förutom de produkter som nämns i bilagorna 5 – 9 får även sådana produkter som tillåts enligt bilaga 1 och 2 i

text: kommissionens förordning (EG) nr 889/2008 av den 5 september 2008

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: rådets förordning (EG) nr 834/2007

text: om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter med avseende på ekologisk produktion, märkning och kontroll användas enligt de regler som anges där. (

text: SJVFS 2009:24

text: – Odling

text: Ersättning för ekologiska produktionsformer får inte lämnas för mark för vilken jordbrukaren får ersättning för skyddszon. Ersättning för ekologiska produktionsformer får inte heller lämnas för mark för vilken jordbrukaren får ersättning för miljövänlig odling av bruna bönor enligt åtagande som ingåtts 2006 eller tidigare. (

text: SJVFS 2007:51

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:51

text: De jordbruksskiften som odlas i enlighet med denna ersättningsform ska vara klart avskilda från mark som inte odlas ekologiskt.

text: Den ekologiska odlingen ska finnas på samma mark under hela stödperioden.

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:51

text: Vilka uppgifter ska dokumenteras?

text: Vid kontroll ska jordbrukaren kunna lämna uppgifter om följande 1. växtföljder för den mark som odlas i enlighet med denna ersättningsform, 2. ursprung, behandling samt datum för sådd eller plantering för förökningsmaterial, 3. ursprung, mängd samt datum för spridning för tillförda gödsel- och jordförbättringsmedel, 4. ursprung, mängd samt datum för spridning för tillförda bekämpningsmedel, samt 5. andra växtskyddsåtgärder som vidtagits i odlingen.

text: 8 EUT L 250, 18.9.2008, s. 1 (Celex 32008R0889).

text: Markens bördighet och biologiska aktivitet ska bibehållas eller höjas genom att en eller flera av följande åtgärder vidtas med sikte på god skörd 1. odling i lämplig växtföljd, 2. odling av baljväxtrika vallar, 3. odling av ettåriga gröngödslingsgrödor, 4. odling av växter med djupt rotsystem, 5. nedbrukning av organiskt material från jordbruksföretag som odlar enligt reglerna för ekologisk odling, samt 6. tillförsel av gödsel eller biprodukter från ekologiskt hållna djur.

text: Vilka gödsel- och jordförbättringsmedel får användas?

text: I den mån näringstillförsel enligt 8 § inte är tillräcklig för att hålla växterna i växtföljden friska och produktionsdugliga, eller hålla marken i god kondition, får de gödsel- eller jordförbättringsmedel som anges i bilaga 5 användas, dock endast på de villkor som där anges.

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2007:51

text: För att stimulera komposteringsprocessen får produkter som innehåller mikroorganismer eller växter användas. Biodynamiska preparat framställda av stenmjöl, stallgödsel eller växter får användas för de ändamål som omfattas av första stycket och 8–9 §§.

text: För att förbättra markens bördighet och biologiska aktivitet får preparat av mikroorganismer som är godkända för ändamålet användas. (

text: SJVFS 2007:51

text: Vilka växtskyddsåtgärder får användas?

text: För att förebygga skadlig inverkan i odlingen av växtskadegörare, sjukdomar och ogräs får en eller flera av följande åtgärder vidtas 1. val av lämpliga arter och sorter, 2. odling i lämplig växtföljd, 3. mekanisk bearbetning, 4. flamning och ångning, 5. utsättning och gynnande av växtskadegörarnas naturliga fiender eller antagonister, samt 6. användning av fällor och fångstanordningar. I den mån växtskyddsåtgärderna enligt första stycket inte är tillräckliga för att hålla växterna i växtföljden friska och produktionsdugliga får de produkter som anges i bilaga 6 användas, dock endast på de villkor som där anges.

text: Vilket förökningsmaterial ska användas?

text: Förökningsmaterial ska vara ekologiskt odlat. Detta innebär att förökningsmaterial av 1. ettåriga grödor ska härstamma från växtmaterial som odlats ekologiskt i åtminstone en generation, samt 2. fleråriga grödor ska härstamma från växtmaterial som odlats ekologiskt i åtminstone två odlingssäsonger. I de fall ekologiskt odlat förökningsmaterial inte finns att tillgå kan Jordbruksverket ge dispens från nämnda krav. (

text: SJVFS 2005:10

text: Vilka särskilda villkor finns för frukt- och bärodling?

text: För att en fruktodling ska vara ersättningsberättigande ska den ha minst 400 träd per hektar äpple (Malus spp.), päron (Pyrus spp.), plommon eller körsbär (Prunus spp.).

text: För att en bärodling ska vara ersättningsberättigande, ska den ha minst 1. 30 000 plantor per hektar smultron (Fragaria vesca) eller lingon (Vaccinium vitis idaea), 2. 20 000 plantor per hektar jordgubbar (Fragaria ananassa) eller åkerbär (Rubus arctica), 3. 2 000 plantor per hektar hallon, björnbär eller björnbärskorsningar (Rubus spp.), 4. 1 200 plantor per hektar havtorn (Hippophae rhamnoides), 5. 1 500 plantor per hektar vinbär (Ribes spp.), krusbär (Ribes uva-crispa), blåbär (Vaccinium spp.), nypon (Rosa spp.), aronia (Aronia spp.) eller vindruvor (Vitis ssp), 6. 600 plantor per hektar fläder (Sambucus nigra). (

text: SJVFS 2004:10

text: Frukt- och bärodling ska skötas med sikte på god skörd. Fruktträd ska beskäras årligen, om de är av sådan sort att detta krävs. Jordbrukaren ska vid kontroll kunna visa på dokumentation av de åtgärder som vidtagits i odlingen.

text: – Djurhållning

text: Vilka djur kan man få ersättning för?

text: Ersättning för ekologisk djurhållning beviljas endast för den areal som beviljas ersättning för ekologisk odling.

text: Grönfoder som redovisas som spannmål eller proteingröda berättigar inte till ersättning för ekologisk djurhållning. (

text: SJVFS 2005:10

text: Djuren måste hållas ekologiskt senast från och med den 1 juli det första året i stödperioden. Orsak och tidpunkt för senarelagd ekologisk djurhållning ska antecknas i stalljournalen. (

text: SJVFS 2004:10

text: Hur redovisas tackor, getter och suggor?

text: Sökanden ska redovisa det antal tackor, getter och suggor som ansökan om utbetalning avser. Med tackor och getter menas hondjur som har satts in i avel eller är äldre än ett år. (

text: SJVFS 2004:10

text: Hur lång är hållandeperioden för tackor, getter och suggor?

text: Minst det antal djur som anges i ansökan om utbetalning ska hållas ekologiskt av jordbrukaren under en hållandeperiod av minst två månader räknat från dagen efter det att ansökan om utbetalning kommit in till länsstyrelsen. (

text: SJVFS 2007:51

text: Hur får ersättningsberättigande tackor, getter och suggor bytas ut?

text: Tackor, getter och suggor som angivits i ansökan om utbetalning får, under hållandeperioden, bytas ut mot andra ersättningsberättigande tackor, getter eller suggor. Bytet ska göras inom 20 dagar från det att de utbytta djuren togs från jordbruksföretaget. Antalet djurenheter får genom bytet inte minskas jämfört med det i ansökan angivna antalet. (

text: SJVFS 2004:10

text: Hur beräknas antalet nötkreatur?

text: Uppgifter om nötkreatur som ska utgöra underlag för beräkning av antalet djurenheter hämtas ur det centrala nötkreatursregistret (CDB). Det beräknade antalet djurenheter ska utgöra underlag för utbetalning av ersättning. Räkningsperioden är 1 augusti året som föregår ansökningsåret till och med den 31 juli ansökningsåret. För första året i stödperioden gäller dock att räkningsperioden är 1 januari ansökningsåret till och med den 31 juli samma år. (SJVFS

text: För att uppgifterna i CDB ska kunna utgöra underlag för beräkning av antalet djurenheter ska jordbrukaren redovisa produktionsplatsnummer i SAM-blanketten. Endast de nötkreatur som finns redovisade på jordbrukarens produktionsplats och är anmälda till CDB senast vid den tidpunkt då underlag för beräkning hämtas ur CDB kan tillgodoräknas jordbrukaren. Ett djur får endast tillgodoräknas en jordbrukare vid ett och samma räkningstillfälle. Den dag ett djur rapporteras ut från en produktionsplats anses djuret tillhöra produktionsplatsen. Om särskilda skäl föreligger får stödmyndigheten medge att ett djur som inte är anmält till CDB får räknas under förutsättning att det inte beror på jordbrukaren att djuret inte är anmält till CDB.

text: Vilken dokumentation ska finnas om djurhållningen?

text: Vid kontroll ska följande dokumenterade uppgifter finnas tillgängliga: 1. Omfattningen av idisslares utevistelse, d.v.s. datum för den förlängda utevistelseperiodens start och slut samt datum för betesperiodens start och slut.

text: 2. Uppgifter om fodrets ursprung och om fodret innehåller syntetiska vitaminer. 3. Foderstat för samtliga grupper av djur. 4. Uppgift om inköpta djur är uppfödda enligt ekologiska produktionsmetoder. 5. Hälsojournal enligt 55 §. (

text: SJVFS 2003:44

text: Får man hålla ekologiska och konventionella djur på samma produktionsenhet?

text: Alla djur inom respektive djurslag på produktionsenheten ska skötas enligt de regler som anges i denna författning.

text: Undantag från 24 § ges för svin om följande förutsättningar är uppfyllda: 1. De ekologiskt och de konventionellt hållna svinen vistas inte tillsammans. Undantag gäller om de ekologiskt hållna svinen är lätt åtskiljbara från de konventionellt hållna svinen och samtliga svin utfodras i enlighet med denna författning. 2. Utrymmen för förvaring av foder är tydligt skilda åt. 3. Det finns en noggrann dokumentation om svinen och foderhanteringen.

text: Vilka krav ställs på djur som förs in i besättningen?

text: Djur som förs in i besättningen under stödperioden ska komma från produktionsenheter 1. som följer de bestämmelser för olika typer av ekologisk animalieproduktion som fastställs i denna författning, eller 2. som har godkänts för ekologisk produktion av ett godkänt kontrollorgan.

text: Undantag från 26 § kan göras i följande fall: 1. Om lämpliga ekologiskt uppfödda djur inte finns tillgängliga får ickeekologiskt uppfödda djur köpas in i begränsad omfattning för avel som ett komplement till en naturlig ökning och för förnyelse av besättningen. 2. Vid hög dödlighet bland djuren, orsakad av omständigheter som har att göra med djurens hälsa, med olyckshändelser eller med katastrofer, får besättningen förnyas eller ges en ny sammansättning med icke-ekologiskt uppfödda djur när lämpliga djur inte finns tillgängliga.

text: Vilka krav ställs på djurmiljön?

text: Djur får inte hållas bundna. När det är berättigat för djurens säkerhet får enskilda djur hållas bundna under en begränsad tidsperiod. Som ett undantag får nötkreatur i byggnader uppförda innan den 24 augusti 2000 hållas bundna under förutsättning att de får tillgång till regelbunden rastning. Vid nybyggnad eller omfattande till- eller ombyggnad ska lösningar väljas som garanterar daglig rastning.

text: Med regelbunden rastning avses daglig utevistelse under en maximalt utsträckt tid före och efter betesperioden. Vid rastning utomhus ska hänsyn tas till om detta är lämpligt med hänsyn till djurens välbefinnande och markens tillstånd.

text: Alla djur ska ha tillgång till bete och kunna använda detta när djurens välbefinnande och markens tillstånd tillåter detta. För tjurar över ett år medges undantag om dessa hålls i rastgård utomhus. Ungtjurar, som är anmälda till slakt, får hållas inne fram till slaktdatum dock längst till den 15 juni i Götaland och till den 1 juli i Svealand och Norrland. Länsstyrelsen kan medge undantag från dessa datum om slaktköerna är långa.

text: Moderdjur ska ges möjlighet till avskildhet vid förlossning.

text: Suggor ska ges möjlighet att böka. För bökning kan olika material användas. Under den varma årstiden ska svinen ha tillgång till gyttjebad eller annan vattensvalka.

text: Suggor ska hållas gruppvis. Detta gäller inte i sista stadiet av dräktigheten och under digivningsperioden.

text: Avvänjning av smågrisar får inte ske tidigare än vid 40 dagars ålder.

text: Kalvar, lamm och killingar ska ges möjlighet att dia under åtminstone hela råmjölksperioden.

text: Kalvar får inte hållas enskilt i boxar när de är äldre än en vecka. I undantagsfall kan kalv hållas ensam. Boxen måste då vara avsedd för minst två kalvar.

text: Djuren ska ha en bekväm, ren och torr ligg- och viloplats, som ska bestå av helt golv utan spalt. Liggplatsen ska vara väl strödd. Ströet ska bestå av halm eller annat lämpligt naturmaterial. Ströet får förbättras eller berikas med de mineralprodukter som är tillåtna som gödselmedel i jordbruk med ekologisk produktion i enlighet med bilaga 5.

text: Byggnader avsedda för djur ska ha släta men inte hala golv. Minst halva den totala golvytan ska vara av helt golv, d.v.s. inte bestå av spalt eller nät. Med ”minst halva den totala golvytan” avses halva minimiytan enligt bilaga 7.

text: I bilaga 7 angivna måttbestämmelser ska tillämpas vid nybyggnation. För byggnader, som uppförts före den 24 augusti 1999 och som uppfyllde då gällande svenska regler för ekologisk produktion, medges undantag till och med den 31 december 2010.

text: Vilket foder ska djuren ha?

text: Djuren ska födas upp på ekologiskt odlat foder, som huvudsakligen odlats på produktionsenheten. Detta innebär att för idisslare ska minst 90 procent av fodret, räknat på årligt foderintag, vara ekologiskt odlat foder. För grisar är motsvarande andel 80 procent. För jordbrukare som 2005 eller 2006 har gått in i åtagande, utökat åtagande så att åtagandeperioden förlängdes eller lagt till djurhållning till åtagandet gäller istället

text: följande andelar ekologiskt odlat foder från och med den 15 maj 2008. Nötkreatur, får och getter ska födas upp på ekologiskt odlat foder. För grisar gäller följande: 1. Under perioden från och med den 15 maj 2008 till och med den 31 december 2008 får högst 10 procent foder som inte är ekologiskt odlat användas. 2. Under 2009 får högst 10 procent foder som inte är ekologiskt odlat användas. 3. Under 2010 får högst 5 procent foder som inte är ekologiskt odlat användas. Vid låg foderproduktion, särskilt på grund av exceptionella väderförhållanden, kan Jordbruksverket tillåta en högre andel konventionellt foder under en begränsad period och för ett särskilt område. (

text: SJVFS 2008:16

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2009:24

text: Fodermängder beräknas i kilo torrsubstans.

text: Minst 75 procent av det dagliga foderintaget ska vara ekologiskt odlat foder.

text: Konventionella foderråvaror av jordbruksursprung får endast användas för djurfoder om de finns förtecknade i bilaga 8 (foderråvaror av vegetabiliskt ursprung) och enbart om de framställs eller bereds utan användning av kemiska lösningsmedel.

text: Foderråvaror av animaliskt ursprung (konventionella eller ekologiskt producerade) får endast användas om de finns förtecknade i bilaga 8.

text: Hur mycket grovfoder ska djuren ha tillgång till?

text: Under betesperioden ska betet för idisslare utgöra minst hälften av grovfoderintaget.

text: Minst 60 procent av torrsubstansinnehållet i den dagliga foderransonen till idisslare ska utgöras av grovfoder. Tidigt i laktationen, under en period på högst tre månader, får grovfoderandelen sänkas till 50 procent.

text: Grovfoder ska ingå i den dagliga foderransonen för svin.

text: Vilket foder ska kalvar, lamm, killingar och smågrisar ha?

text: Utfodring av kalvar, lamm, killingar och smågrisar ska baseras på naturlig mjölk, företrädesvis modersmjölk. De ska födas upp på naturlig mjölk under en minimiperiod som är 90 dagar för kalvar, 45 dagar för lamm och killingar och 40 dagar för grisar.

text: Vilka fodertillsatser får användas?

text: Endast produkter som förtecknas i bilaga 9 får användas som tillsatser respektive processtekniska hjälpmedel i ensilage.

text: 9 Senaste lydelse

text: SJVFS 2008:16

text: För att tillgodose djurens näringsbehov får endast produkter som förtecknas i bilaga 8 (foderråvaror av mineraliskt ursprung) och bilaga 9 (avsnitt spårelement samt avsnitt vitaminer, provitaminer och kemiskt väldefinierade ämnen med likartad verkan) användas för djurfoder.

text: Endast produkter som förtecknas i bilaga 9 (enzymer, mikroorganismer, bindemedel, klumpförebyggande medel och koaguleringsmedel samt processtekniska hjälpmedel för foder) får användas i djurfoder för de ändamål som anges för ovannämnda kategorier.

text: Vilka åtgärder ska vidtas om djuren blir sjuka?

text: Djur som visar tecken på sjukdom eller skada ska omgående tas om hand och ges erforderlig vård. Brister i djurens miljö, skötsel eller utfodring som kan ha orsakat hälsostörningar ska omedelbart åtgärdas.

text: Rutinmässig, förebyggande behandling med läkemedel eller kemiska bekämpningsmedel får inte utföras. När det är påkallat av veterinärmedicinska skäl är dock behandling med vaccin eller bedövningsmedel tillåten.

text: Veterinärmedicinska läkemedel ska användas i jordbruk med ekologisk produktion i enlighet med följande principer: 1. Under förutsättning att fytoterapiprodukter (t.ex. växtextrakt, med undantag av antibiotika, och växtessenser), homeopatiska produkter (t.ex. vegetabiliska och animaliska ämnen eller mineraler) samt foderråvaror av mineraliskt ursprung, spårelement och vitaminer enligt bilagorna 8 och 9 har en effektiv terapeutisk verkan på den djurart och under de förhållanden som behandlingen är avsedd för, ska dessa hellre användas än kemisk-syntetiskt framställda veterinärmedicinska läkemedel eller antibiotika. 2. Om användningen av ovannämnda produkter inte visar sig vara, eller sannolikt inte kommer att bli, effektiv vid behandling av sjukdom eller skada och behandling är nödvändig för att undvika smärta och lidande hos djuret, får kemisk-syntetiskt framställda veterinärmedicinska läkemedel eller antibiotika användas.

text: Hälsojournal ska föras över alla skador och sjukdomar, deras behandling och behandlingsresultat. Även förebyggande behandlingar ska dokumenteras. Uppgifter om slakt, levandedjursbesiktning och mjölkbedömning ska journalföras. I hälsojournalen ska alla djur eller djurgrupper kunna identifieras. När veterinärmedicinska läkemedel används ska produkttypen tydligt anges i hälsojournalen tillsammans med detaljerade uppgifter om diagnos, dosering, behandlingssätt, behandlingens längd och karenstid.

text: Vad gäller för fortplantning och operativa ingrepp?

text: Artificiell insemination är tillåten. Andra former av artificiell fortplantning eller hjälp till fortplantning (t.ex. embryoöverflyttning) är förbjudna.

text: Andra operativa ingrepp än märkning, nosringning av tjurar, kastrering och avhorning är endast tillåtna om de är påkallade av veterinärmedicinska skäl.

text: Åtgärder för minskat kväveläckage

text: Vad krävs för att man ska få ersättning?

text: För att få ersättning för fånggröda eller vårbearbetning måste en areal motsvarande minst 20 procent av jordbruksföretagets vårsädesareal i Skåne, Blekinge, Hallands, Kalmar, Gotlands och Västra Götalands län odlas med fånggröda eller vårbearbetas. Vardera åtgärd måste omfatta motsvarande minst 20 procent av vårsädesarealen för att ersättning ska kunna lämnas för åtgärden. Därutöver ersätts ytterligare redovisad areal fånggröda eller vårbearbetning. (

text: SJVFS 2004:10

text: – Fånggröda

text: Vilka krav finns på sådd och etablering av fånggröda?

text: Fånggrödan ska sås med en för arten och syftet med odlingen normal utsädesmängd.

text: Utsädet vid sådd av fånggröda ska utgöras av 1. vallgräs eller vallgräs i blandning med vallbaljväxter då fånggröda sås in i huvudgrödan. Högst 10 viktprocent av utsädesblandningen får utgöras av vallbaljväxter. 2. höstråg eller westervoldiskt rajgräs då fånggrödan sås efter skörd av potatis, rotfrukter eller grönsaker. (

text: SJVFS 2007:51

text: Fånggröda ska sås i samband med sådd av huvudgrödan eller senast det datum som framgår av 1 kap. 4 b § första stycket, med undantag för fånggröda som sås efter potatis, rotfrukter eller grönsaker. (

text: SJVFS 2007:51

text: Om fånggrödan är höstråg ska den sås snarast efter skörd av huvudgrödan, dock senast 1. den 15 september i Kalmar, Gotlands och Västra Götalands län, respektive 2. den 1 oktober i Blekinge, Skåne och Hallands län. Om fånggrödan är westervoldiskt rajgräs ska den sås snarast efter skörd av huvudgrödan, dock senast den 15 augusti. (

text: SJVFS 2007:51

text: Om etableringen av fånggrödan är otillräcklig med hänsyn taget till lokala förhållanden samt väderlek lämnas ingen ersättning för fånggröda.

text: När får fånggrödan brytas?

text: Fånggrödan får brytas tidigast 1. den 10 oktober i Kalmar, Gotlands och Västra Götalands län, respektive 2. den 20 oktober i Blekinge, Skåne och Hallands län. Fånggröda som sås efter potatis, rotfrukter eller grönsaker får brytas tidigast den 1 januari.

text: Användning av fånggröda

text: Fånggrödan får inte utnyttjas för slåtter, bete eller annan produktion förrän efter tidigaste datum för brytning. Fånggröda höstråg får inte övergå till huvudgröda höstråg året efter aktuellt stödår. (

text: SJVFS 2007:51

text: Efter skörd av huvudgrödan får inte gödselmedel eller kemiska bekämpningsmedel spridas i fånggrödan fram till datum för brytning enligt 64 §.

text: – Vårbearbetning

text: Vad kan man få ersättning för?

text: Ersättningsberättigande areal får utgöras av mark som inte jordbearbetas efter skörd fram till och med den 31 december under aktuellt stödår och på vilken vårsådd sker senast den 15 juni året efter det aktuella stödåret. (

text: SJVFS 2005:10

text: ) 68 § Skörd av potatis, rotfrukter eller grönsaker betraktas som jordbearbetning.

text: Efter skörd av huvudgrödan får inte gödselmedel eller kemiska bekämpningsmedel spridas på den ersättningsberättigande arealen förrän tidigast den 1 januari året efter aktuellt stödår.

text: Miljövänlig vallodling

text: Vilka villkor finns?

text: All den areal slåtter- och betesvall samt flerårig frövall som odlas på jordbruksföretaget utanför de områden som anges i 3 kap 1 § i LBU-förordningen ska skötas enligt stödreglerna. (

text: SJVFS 2005:10

text: ) 69b § Vallen ska ligga obruten minst tre vintrar i följd. (

text: SJVFS 2005:10

text: ) 69c § Vallen ska årligen betas eller slås. Skörden ska föras bort. (

text: SJVFS 2005:10

text: ) 69d § Inom vallen är det inte tillåtet att sprida kemiska bekämpningsmedel. (SJVFS

text: Skötsel av våtmarker och småvatten

text: Vad kan man få ersättning för?

text: Ersättning för skötsel av våtmarker och småvatten kan lämnas för våtmarker och småvatten som har besiktigats av länsstyrelsen innan anläggningen påbörjats och

text: som länsstyrelsen har godkänt efter det att anläggningen färdigställts. Länsstyrelsen fastställer den areal som omfattas av åtagandet. Länsstyrelsen får, innan anläggningen påbörjats, besluta om särskilda villkor såsom: 1. Utformning av dammvallen och dess släntlutning. 2. Hur dammvallen ska smälta in i omgivningen. 3. Var och hur schaktmassorna ska placeras. 4. Vid vilken tidpunkt våtmarken senast ska vara färdigställd och godkänd. (

text: SJVFS 2006:3

text: Vilken skötsel krävs?

text: Dammvallar, brunnar och övriga anläggningar ska underhållas så att deras funktion består under hela stödperioden.

text: Igenväxningsvegetation ska tas bort i den utsträckning som länsstyrelsen bestämmer.

text: Om tilläggsersättning lämnas ska den avslagna växtligheten föras bort från våtmarken eller småvattnet, om inte länsstyrelsen bestämmer annat.

text: Vilka förbud finns?

text: Inom våtmark eller småvatten är det inte tillåtet att sprida gödselmedel, bekämpningsmedel eller, om inte länsstyrelsen bestämmer annat, kalk. Länsstyrelsen får, innan anläggningen påbörjats, besluta om särskilda villkor såsom: 1. Förbud mot fisk- och kräftodling samt mot utfodring av fiskar och kräftor. 2. Förbud mot att helt tömma våtmarken eller småvattnet. (

text: SJVFS 2003:44

text: Skyddszoner

text: Hur stor ska skyddszonen vara?

text: Den sträcka av skyddszonsskiftet som gränsar mot ett vattenområde ska vara minst 20 m lång. Med vattenområde avses vattendrag, sjö, hav eller damm.

text: Anläggning av skyddszon

text: Skyddzonen ska sås senast det datum som framgår av 1 kap. 4 b § första stycket det första året i åtagandeperioden. Växtligheten på skyddszonen ska utgöras av vallgräs eller vallgräs i blandning med vallbaljväxter. Högst 10 viktprocent av utsädesblandningen får utgöras av vallbaljväxter. Sådden ska ske med en för arten och syftet med odlingen normal utsädesmängd. Skyddszon som redan är etablerad vid stödperiodens början omfattas inte av kravet på sådd. (

text: SJVFS 2007:51

text: Anlagd skyddszon ska ligga obruten på samma mark under hela stödperioden. Skadad eller utgången växtlighet ska repareras.

text: Inom skyddszonen är det inte tillåtet att sprida gödselmedel eller kemiska bekämpningsmedel.

text: Skörd och brytning av skyddszon

text: Växtligheten på skyddszonen får skördas, dock tidigast den 15 juli, och skörden ska föras bort. Växtligheten på skyddszonen får betas under hela betessäsongen. Växtligheten på skyddszonen får inte användas till utsädesproduktion.

text: Det sista året i stödperioden får skyddszonen brytas tidigast 1. den 1 september i Dalarnas och Gävleborgs län, 2. den 20 september i Stockholms, Uppsala, Södermanlands, Värmlands, Örebro och Västmanlands län, 3. den 10 oktober i Östergötlands, Jönköpings, Kronobergs, Kalmar, Gotlands och Västra Götalands län, och 4. den 20 oktober i Blekinge, Skåne och Hallands län.

text: Miljövänlig odling av bruna bönor

text: Vilken mark ingår i åtagandet?

text: All areal bruna bönor som odlas på jordbruksföretaget ska skötas enligt stödreglerna.

text: Vad gäller för växtskydd och växtnäring?

text: Kemiska bekämpningsmedel mot insekter eller svamp får inte användas.

text: Kväve får endast tillföras med högst 30 kg per hektar som en startgiva i direkt anslutning till sådd.

text: Sökanden ska årligen upprätta en växtodlingsplan. Planen ska innehålla 1. tillförd mängd kväve, och 2. tidpunkt för tillförseln. Redovisningen ska göras skiftesvis.

text: Bruna bönor ska odlas i rader med sådant radavstånd att mekanisk ogräsbekämpning kan utföras. Annan jordbearbetning än mekanisk ogräsbekämpning får inte göras på aktuella skiften före den 15 november. Detta gäller dock inte om en höstsådd gröda sås samma år.

text: Miljövänlig odling av sockerbetor

text: Vilken mark ingår i åtagandet?

text: All areal sockerbetor som odlas på jordbruksföretaget ska skötas enligt stödreglerna. 87 § Ersättning för miljövänlig odling av sockerbetor får inte lämnas för mark för vilken jordbrukaren får ersättning för ekologiska produktionsformer.

text: Vad gäller för växtskydd och bekämpning av ogräs?

text: Kemiska bekämpningsmedel får endast användas i odlingen före den 1 augusti. 89 § Vid det första tillfället då man behandlar skiftet med kemiska bekämpningsmedel mot ogräs (herbicider) får man använda bredspridningsteknik. Efterföljande herbicidbehandlingar på skiftet ska göras med bandspridningsteknik. 90 § På varje skifte ska det finnas en kontrollruta som ska vara representativ för skiftet. Kontrollrutan ska vara tydligt utmärkt på skiftet. Den ska vara minst 6 meter bred och 10 meter lång. Kontrollrutan ska finnas på samma plats under den tid sockerbetor odlas på skiftet. I kontrollrutan får ogräs inte bekämpas mekaniskt eller med bredspridningsteknik. Högväxta ogräs får slås av efter den 1 juli. Höjden på ogräset efter sådan avslagning får inte understiga 20 cm. 91 § Undantag från kravet på kontrollruta enligt 90 § gäller om skiftet ingår i ett åtagande för ekologiska produktionsformer.

text: Hur ska man ta hand om skörderesterna?

text: Sockerbetsblasten ska brukas ned eller föras bort senast en vecka efter det att skörden avslutats på skiftet.

text: -------------------------- Denna författning träder i kraft den 19 mars 2003. -------------------------- Denna författning träder i kraft den 8 augusti 2003. -------------------------- 10

text: SJVFS 2003:16

text: SJVFS 2003:44

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2004. -------------------------- Denna författning träder i kraft den 10 mars 2005 men ska tillämpas från den 1 januari 2005. -------------------------- Denna författning träder i kraft den 20 maj 2005. -------------------------- 15 Denna författning träder i kraft den 15 juni 2005. -------------------------- Denna författning träder i kraft den 17 februari 2006 men ska tillämpas från den 1 januari 2006. -------------------------- Denna författning träder i kraft den 18 april 2006. -------------------------- Denna författning träder i kraft den 15 juni 2006. -------------------------- Denna författning träder i kraft den 15 september 2006 men ska tillämpas från den 1 januari 2006. --------------------------

text: SJVFS 2004:10

text: SJVFS 2005:10

text: SJVFS 2005:28

text: SJVFS 2005:41

text: SJVFS 2006:3

text: SJVFS 2006:29

text: SJVFS 2006:53

text: SJVFS 2006:70

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2007 men ska tillämpas från den 1 januari 2007. I fråga om ersättning avseende tid före den 1 januari 2007 gäller äldre föreskrifter. -------------------------- Denna författning träder i kraft den 15 maj 2008. I fråga om 4 kap. 40 a § ska den tillämpas från och med den 1 januari 2008. -------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 april 2009. De nya bestämmelserna ska dock tillämpas för tid från och med den 1 januari 2009.

text: MATS PERSSON

text: Maria Durling (Miljö- och regionalstödsenheten)

text: SJVFS 2007:51

text: SJVFS 2008:16

text: Bilaga 1 och 2 har upphävts genom (

text: SJVFS 2005:10

text: Bilaga 3

text: Definitioner av värdefulla landskapselement

text: Utöver vad som för varje enskilt värdefullt landskapselement som redovisas nedan gäller även att samtliga till väsentlig del ska ha tillkommit före den storskaliga mekaniseringen av jordbruket, d.v.s. före 1940.

text: Jordbrukaren ska ha rätt att bedriva skötsel av samtliga landskapselement som ingår i skötselåtagandet.

text: Värdefullt Definition landskapselement Allé Anläggning av minst 7 träd ursprungligen planterade längs en väg. Anläggningen kan vara enkel eller dubbelsidig. Renar inkluderas.

text: I landskapselementet Allé får inte landskapselementet Hamlat träd räknas separat för erhållande av ersättning. Brukningsväg Väg utan asfalt eller oljegrus som använts eller används för transporter inom gården. Renar och eventuellt dike inkluderas.

text: I landskapselementet Brukningsvägar får inte landskapselementet Öppet dike räknas separat för erhållande av ersättning. Brunn, källa Brunn eller vattenkälla, eventuellt med ursprunglig konstruktion av trä eller sten. Omgivande ren inkluderas. Byggnadsgrund Byggnadsgrund eller byggnad utan fungerande tak som hör samman med tidigare markanvändning/hushållning. Grunden består av en eller flera tydliga grund- eller hörnstenar samt eventuellt spismursröse. Marken innanför grundens ytterväggar och omgivande ren inkluderas.

text: Landskapselementet Byggnadsgrund får inte räknas separat för erhållande av ersättning när det ligger på landskapselementet Åkerholme.

text: Fornlämnings- Fasta fornlämningar, ovan jord, enligt kulturminneslagen med lokal kringliggande skydds- eller fornlämningsområde.

text: Landskapselementet Fornlämningslokal får inte räknas separat för erhållande av ersättning när det ligger på landskapselementet Åkerholme. Fägata Drivningsväg för boskap mellan gården eller byn och betesmarken, omgiven av stenmurar eller trägärdesgårdar. Renar inkluderas.

text: I landskapselementet Fägata får inte landskapselementen Stenmur, Gärdesgård av trä och Brukningsväg räknas separat för erhållande av ersättning. Gärdsgård av trä Gärdsgård uppförd i ursprungligt syfte att hägna in eller stänga ute boskap. Hägnaden är uppförd i traditionell konstruktion av trä t.ex. bestående av störar, gärdsel/slanor och hank, vidja eller ståltråd. Angränsande renar och eventuell grind inkluderas.

text: Landskapselementet Gärdsgård av trä får inte räknas separat för erhållande av ersättning när det ingår i landskapselementet Fägata. Hamlat träd Träd präglat av kontinuerlig lövtäkt eller möjligt att återuppta i hamling. En skyddszon där konkurrerande vegetation kan skada trädet inkluderas.

text: Landskapselementet Hamlat träd får inte räknas separat för erhållande av ersättning när det ingår i landskapselementen Hamlade pilar som ingår i rader, Allé eller Solitärträd. Jordvall, gropvall Vall av jord eller stenblandad jord uppförd som gräns eller hägnad. Renar och parallellt grävt dike inkluderas.

text: Landskapselementet Jordvall, gropvall får inte räknas separat för erhållande av ersättning när det ingår i landskapselementen Hamlade pilar som ingår i rader. Läplantering Långsträckta täta rader av träd eller träd och buskar omgivna av åkermark. Läplanteringen är gjord som skydd mot vind och jorddrift. Renar inkluderas.

text: Landskapselementet Ren mellan åkerskiften får inte räknas separat för erhållande av ersättning när det ingår i landskapselementet Läplantering.

text: Småvatten Mindre vattensamling som huvudsakligen varit nyttjad för agrara verksamheter. Anlagt, alternativt utgörs av en naturlig vattensänka eller naturbildat småvatten med en areal mindre än 0,1 ha, som ständigt håller ytvatten eller fuktig markyta. Omgivande ren inkluderas.

text: Landskapselementet Småvatten får inte räknas separat för erhållande av ersättning när det ligger i landskapselementet Åkerholme. Odlingsröse, Odlingssten samlad i rösen eller tippar. Renar inkluderas.

text: stentipp

text: Landskapselementet Odlingsröse, Stentipp får inte räknas separat för erhållande av ersättning när det ligger i landskapselementet Åkerholme. Hamlade pilar Pilträd, eller andra liknande träd, ursprungligen planterade i som ingår i rader rad på en jordvall eller längs en väg. Pilträden är präglade av hamling. Renar inkluderas.

text: Landskapselementet Hamlade pilar som ingår i rader får vid beräkning av ersättning inte samtidigt tas upp som landskapselementen Allé eller Hamlat träd. Ren mellan Gräsbärande ren mellan åkerskiften som utgör eller har utgjort åkerskiften fast gräns mellan skiften eller brukningsenheter.

text: Landskapselementet Ren mellan åkerskiften får inte räknas separat för erhållande av ersättning när det ingår i landskapselementen Läplantering eller Trädrad, buskrad. Solitärträd Enstaka fristående träd i åkermark. En skyddszon om minst 2 meters radie runt stammen inkluderas. Trädets skyddszon ska vara helt omgiven av åkermark.

text: Landskapselementet Hamlat träd får inte, vid beräkning av ersättning, tas upp samtidigt som landskapselementet Solitärträd. Stenmur Murarna är uppförda i ursprungligt syfte att hägna in eller stänga ute boskap eller att avgränsa brukningsenheter. Muren är ursprungligen upplagd med huvudsakligen flera skikt sten. Omgivande renar inkluderas.

text: Landskapselementet Stenmur får inte räknas separat för erhållande av ersättning när det ingår i landskapselementet Fägata. Traditionell Hässja av huvudsakligen traditionell träkonstruktion som är i hässja eller bruk.

text: storhässja i bruk

text: Trädrad, buskrad Långsträckt anlagd, hävdad räcka av ädla lövträd eller taggbuskar och bärande buskar i anslutning till åkermark. Växterna bildar en sammanhängande rad. Renar inkluderas. Denna typ av landskapselement förekommer endast i fullåkersbygd.

text: Landskapselementet Ren mellan åkerskiften får inte räknas separat för erhållande av ersättning när det ingår i landskapselementet Trädrad, buskrad. Liten svårbrukad Åker som till sin storlek är högst 0,3 hektar och varaktigt åker avgränsad av diken, vägar, hägnader, naturformationer etc. Omgivande renar inkluderas. Åkerholme Fastmarksimpediment helt omgivet av åkermark. Arealen är minst 100m och högst 0,1 hektar.

text: Landskapselementet Åkerholme ska för beräkning av ersättning dominera om det på sig bär någon av landskapselementen Odlingsröse, stentipp, Byggnadsgrund och Fornlämningslokal, Småvatten eller Överloppsbyggnad. Öppet dike Öppet, i huvudsak anlagt, dike för dränering av åkermark. Diket är vattenförande någon del av året. Renar inkluderas.

text: Landskapselementet Öppet dike får inte räknas separat för erhållande av ersättning när det ingår i landskapselementet Brukningsväg. Överlopps- Byggnad som hör samman med tidigare byggnad markanvändning/hushållning. Byggnaden ska ha fungerande tak och i övrigt exteriört autentiskt utseende. Det område kring en byggnad som är avgörande för dess bevarande inkluderas. Byggnad som används för boende eller som är viktig för företags produktion är inte att betrakta som en överloppsbyggnad.

text: Landskapselementet Överloppsbyggnad får inte räknas separat för erhållande av ersättning när det ligger i landskapselementet Åkerholme.

text: Bilaga 4

text: Skötselåtgärder som krävs för vissa värdefulla landskapselement

text: Värdefullt Skötselåtgärder landskapselement Allé Lövträd är fria från stamskott och i förekommande fall beskurna. Utgångna träd ersätts. Brukningsväg Vägbanor och förekommande diken är underhållna och fungerande. Brunn, källa Eventuellt lock, uppfordringsanläggning etc. är underhållen. Fägata Hägnaderna är underhållna i teknik och material som traditionellt förekommer i regionen och förekommande grind är underhållen och användbar. Gärdsgård av trä Gärdsgården är underhållen i teknik och material som traditionellt förekommer i regionen. Eventuell grind är underhållen och användbar. Hamlat träd Trädet är hamlat på det sätt och med det intervall som är traditionellt förekommande i regionen. Utgångna träd ersätts. Läplantering Utgångna träd och buskar ersätts. Hamlade pilar Träden är beskurna med en teknik och de intervall som är som ingår i rader traditionellt förekommande i regionen. Utgångna träd ersätts. Stenmur Muren underhålls och eventuella skador som uppkommit under året åtgärdas. Eventuell grind är underhållen och användbar. Traditionell Årlig slåtter med bruk av hässjorna. Hässjorna underhålls.

text: hässja eller storhässja i bruk

text: Trädrader, Trädrader och buskrader hålls täta. Buskar är föryngringsbuskrader beskurna. Skötseln sker enligt av länsstyrelsen fastställda skötselkrav. Liten svårbrukad Åkerns fältform är bevarad.

text: åker

text: Öppet dike Diket är i funktion och rensas vid behov.

text: Bilaga 5

text: Gödsel- eller jordförbättringsmedel

text: Allmänna villkor för alla produkter: - får endast användas enligt bestämmelserna i denna författning, samt - får endast användas enligt övriga svenska bestämmelser om gödselmedel.

text: Villkor för användning av gödsel från djur som inte hålls ekologiskt

text: • Gödsel från fjäderfä i bur och pälsdjur i bur räknas som intensiv djurproduktion och får inte i något fall användas i ekologisk odling. • Gödsel från specialiserad slaktsvinsproduktion och specialiserad produktion av nöt i spaltgolvsboxar räknas som intensiv djurproduktion och får inte användas. Under förutsättning att djuren hålls på jordbrukarens egna produktionsenhet och är jordbrukarens egna räknas inte produktionen som intensiv och gödseln får användas. • Gödsel från slaktsvinsproduktion i ströbäddsboxar får användas. • Komposterad stallgödsel, obehandlad stallgödsel, torkad stallgödsel, flytande gödsel och torkad fjäderfägödsel får användas endast om villkor om djurtäthet för att räknas som extensiv djurhållning är uppfyllt. • Vid kontroll ska jordbrukaren kunna visa att det under odlingsperioden har funnits behov av att använda gödsel från djur som inte hålls ekologiskt.

text: Följande produkter får användas. Torv Får endast användas till trädgårdsgrödor. Leror T.ex. perlit, vermikulit. Avfall från svampodling Det ursprungliga odlingssubstratet får endast bestå av de som inte är ekologisk produkter som finns upptagna i denna bilaga. Exkrement från maskar (maskkompost) och insekter Produkter och Produkter och biprodukter som inte är ekologiskt biprodukter av producerade, t.ex. malda kakor från oljeväxter, skal från vegetabiliskt ursprung kakaobönor, maltgroddar, äppelrester. Sågspån och träflis Får endast användas om det kommer från trä eller virke som inte behandlats kemiskt efter avverkningen. Komposterad bark Får endast användas om det kommer från trä eller virke som inte behandlats kemiskt efter avverkningen. Träaska Får endast användas om det kommer från trä eller virke som inte behandlats kemiskt efter avverkningen. Mjukt malet råfosfat Får inte innehålla mer kadmium än 90 g/ton fosfor. Aluminium- Får inte innehålla mer kadmium än 90 g/ton fosfor. kalciumfosfat Får endast användas på basiska jordar (pH > 7,5). Vinasse och Vinasse från salmiakproduktion är inte tillåtet. vinasseextrakt Naturligt förekommande T.ex. krita, märgel, pulveriserad kalksten, algkalk, kalciumkarbonater fosfathaltig krita. Naturligt förekommande T.ex. dolomitkalk, pulveriserad magnesiumhaltig kalcium- och kalksten. magnesiumkarbonater Magnesiumsulfat T.ex. kieserit. Kalciumsulfat T.ex. gips. Endast naturligt förekommande. Stenmjöl

text: Följande produkter får endast användas om jordbrukaren vid kontroll kan visa att det har funnits behov av att använda produkten. Komposterat eller Produkt från källsorterat hushållsavfall som fermenterat hushållsavfall komposterats eller genomgått anaerob fermentering för biogasproduktion. Endast vegetabiliskt och animaliskt avfall. Producerat i ett slutet och kontrollerat insamlingssystem som godtagits av Jordbruksverket. Högsta tillåtna koncentration i mg/kg torrsubstans: kadmium 0,7, koppar 70, nickel 25, bly 45, zink 200, kvicksilver 0,4, krom (total) 70, krom (VI) 0 (detektionsgräns). Endast under en period som löper ut den 31 mars år 2006.

text: Komposterad eller Produkt från blandning av vegetabiliskt material som fermenterad blandning av komposterats eller genomgått anaerob fermentering vegetabiliskt material som för biogasproduktion. inte är ekologiskt producerat

text: Guano

text: Produkter eller biprodukter Blodmjöl, hovmjöl, hornmjöl, benmjöl, avfettat av animaliskt ursprung från benmjöl, fiskmjöl, köttmjöl, fjäder-, hår- och djur som inte är ekologiskt "chiquette"-mjöl, ull, päls, hår, mjölkprodukter. För hållna päls är högsta tillåtna halt krom (VI) i mg/kg torrsubstans 0 (detektionsgräns).

text: Alger och därav beredda Får endast användas om det framställts genom: produkter 1. fysisk bearbetning, t.ex. torkning, frysning, malning, 2. extraktion med vatten eller utspädda syror eller alkaliska lösningar, 3. fermentation.

text: Kalk från socker- Biprodukt framställning

text: Industrikalk från produktion Biprodukt från produktion av vakuumsalt från av vakuumsalt saltfyndigheter i berg.

text: Basiskt slagg T.ex. Thomasfosfat och Thomasslagg.

text: Råkaliumsalt T.ex. kainit, sylvinit.

text: Kaliumsulfat eventuellt Framställt av råkaliumsalt genom fysikalisk innehållande magnesiumsalt extraktion.

text: Kalciumklorid Lösning av kalciumklorid. För behandling av blad på äppelträd efter konstaterad kalciumbrist.

text: Rent svavel

text: Spårämnen Bor, kobolt, koppar, järn, mangan, molybden, zink. Natriumklorid Endast stensalt är tillåtet.

text: SJVFS 2007:51

text: Bilaga 6

text: Produkter för bekämpning av växtskadegörare

text: Produkter som undantagsvis får användas för bekämpning av växtskadegörare. Produkterna ska vara godkända att använda av Kemikalieinspektionen eller vara undantagna från ett sådant godkännande. Pyretriner utvunna ur Insektsmedel. Eventuellt innehållande piperonylbut- Tanacetum (Chrysanthemum) oxid som synergist.

text: cinerariaefolium

text: Preparat baserade på Insektsmedel. Får endast användas på prydnads- Azadirachta indica (nim) växter. Bivax Får användas som sårbalsam. Feromoner Endast i fällor och dispensrar. Endast i syfte att bestämma antalet skadegörare. Koppar(II)oxiklorid Medel mot svamp. Högst 6 kilo koppar får användas Kopparhydroxid per hektar och år. Får endast användas om jordbrukaren vid kontroll kan visa att det har funnits behov av att använda produkten. Svavel Får användas mot svamp. Svavelkalk Medel mot svamp, insekter och kvalster. Kalciumhydroxid Svampmedel. Endast i fruktträd, bland annat i plantskolor, för att bekämpa fruktträdskräfta, Nectria galligena. Kaliumbaserade fettsyror Medel mot svamp och insekter. (såpor) Preparat innehållande Till exempel Bacillus thuringiensis, etc. naturligt förekommande patogener hos växtskadegörare Vegetabiliska och animaliska Medel mot insekter, kvalster och svamp, oljor groddhämmare. Paraffinolja Medel mot insekter och kvalster. Lecitin Medel mot svamp. Gelatin Medel mot insekter. Hydrolyserade proteiner Lockämne. Endast för användning i enlighet med godkända användningsmetoder tillsammans med andra lämpliga produkter i denna bilaga. Diammoniumsulfat Lockämne som endast används i fällor. Järn(III)fosfat Medel mot sniglar. Endast för spridning på marken

text: mellan odlade plantor.

text: SJVFS 2007:51

text: Bilaga 7

text: Byggnader för nötkreatur, får och grisar

text: Utrymme inomhus Utrymme utomhus (nettoutrymme tillgängligt (rastgård, ej betesmark) för djuren)

text: 2 2 Minsta levande m /djur m /djur vikt (kg)

text: Nötkreatur högst 100 1,5 1,1 högst 200 2,5 1,9 högst 350 4,0 3,0 högst 500 5,0 3,7 2 2 mer än 500 minst 1 m minst 0,75 m /100kg /100 kg

text: Mjölkkor 6,0 4,5

text: Avelstjurar 10 30

text: Får och getter 1,5 2,5 lamm och killingar 0,35 0,5

text: Modersuggor med 7,5 2,5 upp till 40 dagar gamla smågrisar

text: Slaktsvin högst 50 0,8 0,6 högst 85 1,1 0,8 högst 110 1,3 1,0

text: Smågrisar över 40 dagar 0,6 0,4 och högst 30 kg

text: Avelsgrisar suggor 2,5 1,9 Avelsgrisar galtar 6,0 8,0

text: Bilaga 8

text: Foderråvaror

text: 1. Foderråvaror av vegetabilisk ursprung

text: Spannmål, produkter och biprodukter. Följande ämnen ingår i denna kategori: Havre havregryn, havrefodermjöl, kli av skalad havre, havreskal och havrekli Korn kornprotein och kornfodermjöl Riskorn riskross, riskli, risgroddar och expeller Hirskorn Rågkorn rågfodermjöl, rågskalmjöl och rågkli Durra Vete vetefodermjöl, veteskalmjöl, veteglutenfoder, vetegluten, vetekli och vetegroddar Speltvete Rågvete Majs majsfodermjöl, majskli, majsgroddar, expeller, majsgroddsexpeller och majsgluten Maltgroddar Drav

text: Oljehaltiga frön eller frukter, produkter och biprodukter. Följande ämnen ingår i denna kategori: Rapsfrö rapsexpeller och rapsskal Sojabönor rostade sojabönor, sojabönsexpeller och sojabönskal Solrosfrön och expeller Bomullsfrön och expeller Linfrön och expeller Sesamfrön och expeller Palmkärnexpeller Rybsfrö och rybsfröexpeller Pumpfröexpeller Oliver Olivpressmassa från fysisk extraktion av oliver och vegetabiliska oljor från fysisk extraktion av oliver

text: Frön från baljväxter, produkter och biprodukter. Följande ämnen ingår i denna kategori: Kikärter frö, fodermjöl och kli Evrum ervilia frö, fodermjöl och kli Lathyrus sativus frö som genomgått lämplig värmebehandling, fodermjöl (foderkäringtand) och kli Ärter frö, fodermjöl och kli Åkerbönor frö, fodermjöl och kli Bondbönor frö, fodermjöl och kli Vicker frö, fodermjöl och kli Lupin frö, fodermjöl och kli

text: Stamknölar, rotfrukter och rötter, produkter och biprodukter. Följande ämnen ingår i denna kategori: Sockerbetsmassa Torkad beta Potatis potatisprotein, potatisstärkelse och potatispulpa (biprodukt från extraktion av potatisstärkelse) Maniok Rotknöl av sötpotatis Tapioka Drank

text: Andra frön och frukter, produkter och biprodukter. Följande ämnen ingår i denna kategori: Johannesbröd johannesbrödmassa, johannesbrödskidor och mjöl därav Pumpa Citrusrester Äpplen äppelmäsk Kvittenfrukter Päron Persikor Fikon Valnötsexpeller

text: Hasselnötsexpeller Kakaobönskal Ekollon Kastanjer Tomatrester Druvor druvmäsk och pressmassa från druvor

text: Vallfoder och grovfoder. Följande ämnen ingår i denna kategori: Lusern lusernmjöl Klöver klövermjöl Gräs från foderväxter, gräsmjöl Hö Ensilage Halm från spannmål Rotfrukter till foder

text: Andra växter, produkter och biprodukter. Följande ämnen ingår i denna kategori: Melass Algmjöl erhållet genom torkning och krossning. Ska vara tvättat för att minska jodhalten Pulver och extrakt från växter Vegetabiliskt endast till ungdjur proteinextrakt Kryddor och örter

text: 2. Foderråvaror av animaliskt ursprung

text: Mjölk- och mejeriprodukter. Följande ämnen ingår i denna kategori: Obehandlad mjölk enligt definitionen i

text: artikel 2 i direktiv 92/46/EEG

text: Mjölkpulver Skummjölk skummjölkspulver Kärnmjölk kärnmjölkspulver Vassle vasslepulver och vasslepulver med låg sockerhalt Vassleprotein- extraherat genom fysisk behandling pulver Kaseinpulver Laktospulver Ostmassa Filmjölk

text: Fisk och andra havsdjur, produkter och biprodukter. Följande ämnen ingår i denna kategori: Fisk Fiskolja ej raffinerad Torskleverolja ej raffinerad Autolysater, erhållna genom enzymprocess, i löslig eller icke-löslig form, hydrolysater och enbart för ungdjur proteolysater från fisk, blötdjur eller kräftdjur. Fiskmjöl

text: 3. Foderråvaror av mineraliskt ursprung

text: Följande ämnen ingår i denna kategori:

text: Natrium: havssalt, ej raffinerat bergssalt, obearbetat från gruva natriumsulfat natriumkarbonat natriumbikarbonat natriumklorid

text: Kalium: Kaliumklorid

text: Kalcium: märgel skal av vattendjur (inbegripet ben av bläckfisk) kalciumkarbonat kalciumlaktat kalciumglukonat

text: Fosfor: dikalciumfosfat avfluorerat dikalciumfosfat avfluorerat monokalciumfosfat mononatriumfosfat kalciummagnesiumfosfat kalciumnatriumfosfat

text: Magnesium: magnesiumoxid (vattenfri magnesia) magnesiumanhydrid magnesiumsulfat magnesiumklorid magnesiumkarbonat magnesiumfosfat

text: Svavel: natriumsulfat

text: SJVFS 2005:10

text: Bilaga 9

text: Fodertillsatser, vissa ämnen som används i djurfoder (Direktiv

text: 1. Fodertillsatser

text: Spårelement. Följande ämnen ingår i denna kategori:

text: E1 Järn: järn(II)karbonat järn(II)sulfat, monohydrat och/eller heptahydrat järn(III)oxid

text: E2 Jod: kalciumjodat, vattenfritt kalciumjodat, hexahydrat kaliumjodid natriumjodid

text: E3 Kobolt: kobolt(II)sulfat, monohydrat och/eller heptahydrat basiskt kobolt(II)karbonat, monohydrat

text: E4 Koppar: koppar(II)oxid basiskt koppar(II)karbonat, monohydrat koppar(II)sulfat, pentahydrat

text: E5 Mangan: mangan(II)karbonat manganoxid och mangan(III)oxid mangan(II)sulfat, mono- och/eller tetrahydrat

text: E6 Zink: zinkkarbonat zinkoxid zinksulfat, mono- och/eller heptahydrat

text: E7 Molybden: ammoniummolybdat, natriummolybdat

text: E8 Selen: natriumselenat natriumselenit

text: Vitaminer, provitaminer och kemiskt väldefinierade ämnen med likartad verkan. Följande ämne ingår i denna kategori: Vitaminer som är tillåtna enligt direktiv

text: : - helst vitaminer som härstammar från råvaror som ingår naturligt i fodret, eller - för grisar, syntetiskt framställda vitaminer som är identiska med naturliga vitaminer. - för idisslare, syntetiska A-, D- och E-vitaminer som är identiska med naturliga vitaminer. Enzymer. Följande ämnen ingår i denna kategori: - Enzymer som är tillåtna enligt direktiv

text: . Mikroorganismer. Följande mikroorganismer ingår i denna kategori: - Mikroorganismer som är tillåtna enligt direktiv

text: . Konserveringsmedel. Följande ämnen ingår i denna kategori: E 200 Sorbinsyra E 236 Myrsyra E 260 Ättiksyra E 270 Mjölksyra E 280 Propionsyra E 330 Citronsyra Mjölksyra, myrsyra, propionsyra och ättiksyra får endast användas då vädret gör att det annars inte går att få ett säkert ensileringsresultat. Bindemedel, klumpförebyggande medel och koaguleringsmedel. Följande ämnen ingår i denna kategori: E 470 Kalciumstearat av naturlig ursprung E 551b Silikagel E 551c Kiselgur E 553 Sepiolit E 558 Bentonit E 559 Kaolinleror E 561 Naturliga blandningar av stearit och klorit E 561 Vermiculit

text: E 599 Perlit Antioxidationsmedel. Följande ämnen ingår i denna kategori: E 306 Tokoferolrika extrakt av naturligt ursprung

text: 2. Vissa produkter som används i djurfoder

text: - Bryggerijäst

text: 3. Processtekniska hjälpmedel som används i foder

text: Processtekniska hjälpmedel för ensilage. Följande ämnen ingår i denna kategori: Havssalt, grovt bergsalt, vassla, socker, sockerbetsmassa, mjöl av spannmål och melass. Enzymer, jäst och bakterier som tillåts enligt förordning

text: (EG) nr 1831/2003

text: om fodertillsatser.

text: SJVFS 2006:3