title: Försäkringskassans föreskrifter om genomsnittlig och högsta godtagbara bostadskostnad för år 2023

text: Denna författning tillämpas vid beräkning av bostadskostnad i samband med bestämmande av 1. familjebidrag i form av bostadsbidrag enligt förordningen (

text: ) om förmåner till totalförsvarspliktiga, 2. bostadsbidrag enligt 93–

text: 98 kap.

text: socialförsäkringsbalken

text: Bostadskostnaden enligt 3 och 4 §§ Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 1995:10

text: ) om familjebidrag anses som skälig om den inte överstiger följande belopp. Högsta godtagbara kostnad kronor per månad Storstockholm 1–2 vuxna 10 500 1–2 vuxna och 1 barn 13 100 1–2 vuxna och 2 barn 16 275 1–2 vuxna och 3 barn 19 750 1–2 vuxna och fler än 3 barn 19750 + 3175 per barn utöver 3

text: Storgöteborg 1–2 vuxna 10 050 1–2 vuxna och 1 barn 12 225 1–2 vuxna och 2 barn 15 225 1–2 vuxna och 3 barn 18 075 1–2 vuxna och fler än 3 barn 18075 + 3000 per barn utöver 3

text: Stormalmö 1–2 vuxna 9 250 1–2 vuxna och 1 barn 11 425 1–2 vuxna och 2 barn 14 325 1–2 vuxna och 3 barn 17 400

text: Senaste författning i ämnet

text: FKFS 2021:6

text: Kommuner med fler än 75 000 invånare 1–2 vuxna 9 200 1–2 vuxna och 1 barn 11 450 1–2 vuxna och 2 barn 14 350 1–2 vuxna och 3 barn 17 400 1–2 vuxna och fler än 3 barn 17400 + 2900 per barn utöver 3

text: Övriga kommuner 1–2 vuxna 8 325 1–2 vuxna och 1 barn 10 150 1–2 vuxna och 2 barn 12 725 1–2 vuxna och 3 barn 15 225 1–2 vuxna och fler än 3 barn 15225 + 2575 per barn utöver 3

text: Bostadskostnaden bestäms 1. som den totalförsvarspliktiges andel i föräldrarnas bostadskostnad enligt 7 § Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 1995:10

text: ) om familjebidrag och 2. enligt 19 § Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 1998:9

text: ) om beräkning av bostadskostnad i ärenden om bostadsbidrag och familjebidrag i form av bostadsbidrag med stöd av följande belopp. Genomsnittlig kostnad kronor per månad Storstockholm 1–2 vuxna 7 450 1–2 vuxna och 1 barn 9 000 1–2 vuxna och 2 barn 11 650 1–2 vuxna och fler än 2 barn 11650 + 2650 per barn utöver 2

text: Storgöteborg 1–2 vuxna 6 850 1–2 vuxna och 1 barn 8 125 1–2 vuxna och 2 barn 9 950 1–2 vuxna och fler än 2 barn 9950 + 1825 per barn utöver 2

text: Stormalmö 1–2 vuxna 7 075 1–2 vuxna och 1 barn 9 000 1–2 vuxna och 2 barn 10 750 1–2 vuxna och fler än 2 barn 10750 + 1750 per barn utöver 2

text: Kommuner med fler än 75 000 invånare 1–2 vuxna 6 575 1–2 vuxna och 1 barn 8 000 1–2 vuxna och 2 barn 10 100 1–2 vuxna och fler än 2 barn 10100 + 2100 per barn utöver 2

text: Övriga kommuner 1–2 vuxna 5 650 1–2 vuxna och 1 barn 7 125 1–2 vuxna och 2 barn 8 925 1–2 vuxna och fler än 2 barn 8925 + 1800 per barn utöver 2

text: Storstockholm omfattar följande kommuner: Stockholm, Botkyrka, Danderyd, Ekerö, Haninge, Huddinge, Järfälla, Lidingö, Nacka, Norrtälje, Nykvarn, Nynäshamn, Salem, Sigtuna, Sollentuna, Solna, Sundbyberg, Södertälje, Tyresö, Täby, Upplands-Bro, Upplands Väsby, Vallentuna, Vaxholm, Värmdö och Österåker.

text: Storgöteborg omfattar följande kommuner: Göteborg, Ale, Alingsås, Härryda, Kungsbacka, Kungälv, Lerum, Lilla Edet, Mölndal, Partille, Stenungsund, Tjörn och Öckerö.

text: Stormalmö omfattar följande kommuner: Burlöv, Eslöv, Höör, Kävlinge, Lomma, Lund, Malmö, Skurup, Staffanstorp, Svedala, Trelleborg och Vellinge.

text: Denna författning träder i kraft den 1 december 2022 och tillämpas på bostadskostnad som avser tid från och med den 1 januari 2023.

text: FÖRSÄKRINGSKASSAN

text: MARIA RYDBECK

text: Marie Axelsson


fs: fkfs

publisher: Försäkringskassan

title: Försäkringskassans föreskrifter om avgiften för sjukersättning och aktivitetsersättning avseende år 2023 vid tillämpning av konventionerna om social trygghet mellan Sverige och Kanada respektive Amerikas förenta stater

text: Den procentsats som sjukförsäkringsavgiften ska uppgå till enligt

text: 3 § lagen (2002:221)

text: om konvention om social trygghet mellan Sverige och Kanada, är 1,28 % avseende år 2023.

type: stycke

type: paragraf

text: 2 § lagen (2004:1192)

text: om konvention mellan Sverige och Amerikas förenta stater om social trygghet, är 1,28 % avseende år 2023.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2023.

text: FÖRSÄKRINGSKASSAN

text: NILS ÖBERG

text: Marie Axelsson

text: Senaste författning i ämnet

text: FKFS 2021:11

type: foreskrift


title: Försäkringskassans föreskrifter om avgiften för sjukersättning och aktivitetsersättning avseende år 2023 vid tillämpning av konventionen om social trygghet mellan Sverige och Indien

text: 2 § lagen (2013:524)

text: om konvention om social trygghet mellan Sverige och Indien, är 1,28 % avseende år 2023. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2023. FÖRSÄKRINGSKASSAN NILS ÖBERG Marie Axelsson

text: Senaste författning i ämnet

text: FKFS 2021:10


title: Försäkringskassans föreskrifter om avgiften för sjukersättning och aktivitetsersättning avseende år 2023 vid tillämpning av konventionen om social trygghet mellan Sverige och Sydkorea

text: 2 § lagen (2014:834)

text: om konvention om social trygghet mellan Sverige och Sydkorea, är 1,28 % avseende år 2023. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2023. FÖRSÄKRINGSKASSAN NILS ÖBERG Marie Axelsson

text: Senaste författning i ämnet

text: FKFS 2021:9


title: Försäkringskassans föreskrifter om upphävande av Försäkringskassans föreskrifter (FKFS 2010:31) om närståendepenning

text: FÖRSÄKRINGSKASSAN NILS ÖBERG Marie Axelsson


title: Försäkringskassans föreskrifter om beräkning av avgiften för sjukersättning och aktivitetsersättning vid tillämpning av avtalet om social trygghet mellan Sverige och Japan

text: Försäkringskassan ska varje år beräkna vilken procentsats som sjukförsäkringsavgiften ska uppgå till för nästkommande år enligt

text: 2 § lagen (2021:989)

text: om avtal om social trygghet mellan Sverige och Japan. Procentsatsen för nästkommande år ska sedan publiceras på Försäkringskassans webbplats senast den 1 december.

text: För att beräkna den andel av sjukförsäkringsavgiften som motsvarar avgiften för sjukersättning och aktivitetsersättning gäller följande.

text: Försäkringskassan ska i beräkningen använda de utgifter för förmånerna som Försäkringskassan fastställt i utgiftsprognos i oktober för nästkommande år.

text: Procentsatsen som sjukförsäkringsavgiften ska uppgå till ska beräknas enligt följande formel.

text: 𝑎 𝑃𝑟𝑜𝑐𝑒𝑛𝑡𝑠𝑎𝑡𝑠𝑒𝑛 (𝑎𝑣𝑟𝑢𝑛𝑑𝑎𝑑 𝑡𝑖𝑙𝑙 𝑡𝑣å 𝑑𝑒𝑐𝑖𝑚𝑎𝑙𝑒𝑟) = × 𝑐 b

text: a = den andel av sjukförsäkringsavgiften som motsvarar dessa förmåner och avgifter:

text: − inkomstrelaterad sjukersättning och inkomstrelaterad aktivitetsersättning − statlig ålderspensionsavgift för inkomstrelaterad sjukersättning och inkomstrelaterad aktivitetsersättning

text: b = den andel av sjukförsäkringsavgiften som motsvarar dessa förmåner och avgifter:

text: − sjukpenning − rehabiliteringspenning − närståendepenning − graviditetspenning − statlig ålderspensionsavgift för sjukpenning − statlig ålderspensionsavgift för rehabiliteringspenning − statlig ålderspensionsavgift för närståendepenning − statlig ålderspensionsavgift för graviditetspenning

text: c = sjukförsäkringsavgiften enligt

text: 2 kap. 26 § socialavgiftslagen (2000:980)

text: Formeln innebär följande. De prognostiserade utgiftsposterna som omfattas av a divideras med utgiftsposterna som omfattas av b. Det talet multipliceras sedan med c. Resultatet avrundas till två decimaler.

text: Denna författning träder i kraft den 1 november 2023 och tillämpas vid beräkning av vilken procentsats som sjukförsäkringsavgiften ska uppgå till från och med 2024.

text: FÖRSÄKRINGSKASSAN

text: NILS ÖBERG

text: Marie Axelsson


title: Försäkringskassans föreskrifter om beräkning av avgiften för sjukersättning och aktivitetsersättning vid tillämpning av avtalet om social trygghet mellan Sverige och Filippinerna

text: 2 § lagen (2019:205)

text: om avtal om social trygghet mellan Sverige och Filippinerna. Procentsatsen för nästkommande år ska sedan publiceras på Försäkringskassans webbplats senast den 1 december.

text: inkomstrelaterad sjukersättning och inkomstrelaterad aktivitetsersättning statlig ålderspensionsavgift för inkomstrelaterad sjukersättning och inkomstrelaterad aktivitetsersättning

text: sjukpenning rehabiliteringspenning närståendepenning graviditetspenning statlig ålderspensionsavgift för sjukpenning statlig ålderspensionsavgift för rehabiliteringspenning statlig ålderspensionsavgift för närståendepenning statlig ålderspensionsavgift för graviditetspenning

text: c = sjukförsäkringsavgiften enligt

text: FÖRSÄKRINGSKASSAN

text: NILS ÖBERG

text: Marie Axelsson


title: Försäkringskassans föreskrifter om beräkning av sjukförsäkringsavgift vid karenstid för sjukpenning

text: Försäkringskassan ska varje år beräkna den procentsats som sjukförsäkringsavgiften ska uppgå till enligt

text: 3 kap. 17 § socialavgiftslagen (2000:980)

text: . Talet för nästkommande år ska sedan publiceras på Försäkringskassans webbplats senast den 1 december.

text: Beräkningen ska göras i enlighet med bestämmelserna i denna föreskrift. På inkomster över 10 prisbasbelopp tillämpas dock procentsatsen för sjukförsäkringsavgift som fastställts i

text: 3 kap. 13 § socialavgiftslagen

text: Beräkningen ska gå till på följande sätt. Först beräknas en kvot för varje karensgrupp enligt 3 §. Sedan används kvoten för att korrigera den andel av sjukförsäkringsavgiften som motsvarar sjukpenning och angränsande avgift enligt 4 §.

text: För att beräkna kvoten ska Försäkringskassan använda data om sjukperioder med beviljad sjukpenning till försäkrade som betalar egenavgift. Kvoten ska ange hur antalet sjukpenningdagar i olika fallängdsintervall (dagar i följd som sjukperioden har pågått) avviker från den ordinarie karenstiden om sju dagar.

text: Kvoten ska beräknas enligt följande formel.

text: ∑𝑘+1 𝑑𝑎𝑔𝑎𝑟𝑡 𝑘𝑣𝑜𝑡𝑘 = ∞ ∑7+1𝑑𝑎𝑔𝑎𝑟𝑡

text: k = vald karenstid

text: dagar = antal dagar med beviljad sjukpenning, omräknade till hela nettodagar

text: t = tolv månaders perioden juni föregående år – maj det år som beräkningen utförs ∞ ∑𝑘+1𝑑𝑎𝑔𝑎𝑟 = det totala antalet nettodagar med en fallängd på mer än k ∞ ∑7+1𝑑𝑎𝑔𝑎𝑟 = det totala antalet nettodagar med en fallängd på mer än den ordinarie karensen om sju dagar

text: Formeln innebär följande. Antalet beviljade sjukpenningdagar under tolv månaders perioden juni föregående år – maj det år som beräkningen utförs med en fallängd på mer än respektive grupps karenstid divideras med antalet beviljade sjukpenningdagar med en fallängd på mer än den ordinarie karensen om sju dagar.

text: Kvoten används sedan för att korrigera den andel av sjukförsäkringsavgiften som motsvarar sjukpenning och angränsande avgift som berörs av karensen.

text: Vid beräkning av korrigeringen används förmånernas prognostiserade utgifter för kommande år enligt utgiftsprognosen som Försäkringskassan fastställer i oktober för nästkommande år.

text: Beräkningen ska göras enligt följande formel.

text: 𝑆𝑗𝑢𝑘𝑓ö𝑟𝑠ä𝑘𝑟𝑖𝑛𝑔𝑠𝑎𝑣𝑔𝑖𝑓𝑡 𝑓ö𝑟 𝑘𝑎𝑟𝑒𝑛𝑠𝑔𝑟𝑢𝑝𝑝𝑘 = 𝑎 × 𝑘𝑣𝑜𝑡𝑘 + 𝑏

text: k = vald karenstid

text: − sjukpenning − statlig ålderspensionsavgift för sjukpenning

text: 𝑘𝑣𝑜𝑡k = kvoten enligt beräkning i 3 §

text: b = den andel av sjukförsäkringsavgiften som motsvarar dessa förmåner och avgifter: − rehabiliteringspenning − statlig ålderspensionsavgift för rehabiliteringspenning − närståendepenning − statlig ålderspensionsavgift för närståendepenning − inkomstrelaterad sjukersättning − inkomstrelaterad aktivitetsersättning − statlig ålderspensionsavgift för inkomstrelaterad − sjukersättning och inkomstrelaterad aktivitetsersättning

text: − graviditetspenning − statlig ålderspensionsavgift för graviditetspenning

text: Formeln innebär följande. Den andel av sjukförsäkringsavgiften som motsvarar sjukpenning och statlig ålderspensionsavgift för sjukpenning multipliceras med kvoten som räknats fram enligt 3 §. Till det resultaten adderas den andel av sjukförsäkringsavgiften som motsvarar dessa förmåner och avgifter: rehabiliteringspenning, statlig ålderspensionsavgift för rehabiliteringspenning, närståendepenning, statlig ålderspensionsavgift för närståendepenning, inkomstrelaterad sjukersättning, inkomstrelaterad aktivitetsersättning, statlig ålderspensionsavgift för inkomstrelaterad sjukersättning och inkomstrelaterad aktivitetsersättning, graviditetspenning samt statlig ålderspensionsavgift för graviditetspenning.

text: FÖRSÄKRINGSKASSAN

text: NILS ÖBERG

text: Marie Axelsson


text: Försäkringskassan ska varje år beräkna den genomsnittliga och den högsta godtagbara bostadskostnaden för nästkommande år för Storstockholm, Storgöteborg, Stormalmö, kommuner med fler än 75 000 invånare och kommuner med färre än 75 000 invånare.

text: Storstockholm omfattar följande kommuner: Stockholm, Botkyrka, Danderyd, Ekerö, Haninge, Huddinge, Järfälla, Lidingö, Nacka, Norrtälje, Nykvarn, Nynäshamn, Salem, Sigtuna, Sollentuna, Solna, Sundbyberg, Södertälje, Tyresö, Täby, Upplands-Bro, Upplands Väsby, Vallentuna, Vaxholm, Värmdö och Österåker.

text: Storgöteborg omfattar följande kommuner: Göteborg, Ale, Alingsås, Härryda, Kungsbacka, Kungälv, Lerum, Lilla Edet, Mölndal, Partille, Stenungsund, Tjörn och Öckerö.

text: Stormalmö omfattar följande kommuner: Burlöv, Eslöv, Höör, Kävlinge, Lomma, Lund, Malmö, Skurup, Staffanstorp, Svedala, Trelleborg och Vellinge.

text: Den genomsnittliga bostadskostnaden ska beräknas för hushåll bestående av: − 1–2 vuxna, − 1–2 vuxna och 1 barn, − 1–2 vuxna och 2 barn och − 1–2 vuxna och fler än 2 barn.

text: Beräkningen ska göras i enlighet med avsnitt B i bilagan.

text: Den högsta godtagbara bostadskostnaden ska beräknas för hushåll bestående av: − 1–2 vuxna, − 1–2 vuxna och 1 barn, − 1–2 vuxna och 2 barn, − 1–2 vuxna och 3 barn och − 1–2 vuxna och fler än 3 barn.

text: Beräkningen ska göras i enlighet med avsnitt C i bilagan.

text: Den genomsnittliga och högsta godtagbara bostadskostnaden som beräknats enligt 1–3 §§ ska publiceras på Försäkringskassans webbplats senast den 1 december varje år.

text: Denna författning träder i kraft den 1 november 2023 och ska tillämpas vid beräkning av genomsnittlig och högsta godtagbara bostadskostnad från och med 2024.

text: FÖRSÄKRINGSKASSAN

text: NILS ÖBERG

text: Marie Axelsson

text: Bilaga till Försäkringskassans föreskrifter om beräkning av genomsnittlig och högsta godtagbara bostadskostnad

type: rubrik

text: A. Inflationsjustering av konsumentprisindex för boendekostnad

text: 1. Beräkningen ska utgå från Konjunkturinstitutets konsumentprisindex för boendekostnad exklusive räntekostnader och energi från och med 1995 till och med det år som ska beräknas. De värden som ska användas är värdena för juli månad varje år.

text: 2. Konsumentprisindexet för boendekostnad enligt punkt A1 ska justeras för inflation genom att värdet enligt A1 för året som beräknas divideras med värdet för varje enskilt år bakåt i tiden.

text: B. Beräkning av genomsnittlig bostadskostnad

text: 1. Beräkningen av genomsnittlig bostadskostnad ska göras enligt nedanstående steg i angiven ordning. Genomsnittlig bostadskostnad ska beräknas för hela riket samt per geografisk grupp enligt 1 § och för lägenheter med 2, 3 och 4 eller flera rum.

text: 2. Beräkning av den genomsnittliga bostadskostnaden ska utgå från Statistiska centralbyråns statistik över hyra i hyreslägenheter efter region, antal rum och ägarkategori från och med 2016 fram till och med året före det år som ska beräknas. Med rum avses utrymme på minst 7 kvadratmeter golvyta och med direkt dagsljus från fönster. Som rum räknas inte kök, badrum, klädkammare och dylikt.

text: 3. Årshyran per lägenhet i genomsnitt för hela riket ska tas fram uppdelat på lägenheter med 2, 3 och 4 eller flera rum.

text: 4. Årshyran per kvadratmeter i genomsnitt ska tas fram uppdelat på lägenheter med 2, 3 och 4 eller flera rum för hela riket samt uppdelat på geografisk grupp.

text: 5. Varje geografisk grupps årshyra per kvadratmeter ska divideras med rikets årshyra per kvadratmeter och multipliceras med rikets årshyra per lägenhet. Resultatet ska divideras med 12 för att få fram månadsvärdet. Denna beräkning ska göras för lägenheter med 2, 3 respektive 4

text: eller flera rum, samt för alla år från och med 2016 till och med året före det år som ska beräknas.

text: 6. Värdet för de olika geografiska grupperna samt för lägenheter med 2, 3 respektive 4 eller flera rum för året före det år som ska beräknas ska multipliceras med det inflationsjusterade konsumentprisindexet för boendekostnad (punkt A2) för året före det år som ska beräknas. Värdet avrundas till närmaste 25-tal.

text: 7. Värdet för lägenheter med 2 rum (punkt B6) är genomsnittlig bostadskostnad för 1–2 vuxna.

text: 8. Värdet för lägenheter med 3 rum (punkt B6) är genomsnittlig bostadskostnad för 1–2 vuxna och 1 barn.

text: 9. Värdet för lägenheter med 4 rum (punkt B6) är genomsnittlig bostadskostnad för 1–2 vuxna och 2 barn.

text: 10. Den genomsnittliga bostadskostnaden för 1–2 vuxna och fler än 2 barn beräknas på följande sätt. Den genomsnittliga bostadskostnaden för 1–2 vuxna och 1 barn (punkt B8) dras från den genomsnittliga bostadskostnaden för 1–2 vuxna och 2 barn (punkt B9). Beräkningen ska göras för varje geografisk grupp. Det framräknade värdet ska läggas till den genomsnittliga bostadskostnaden för 1–2 vuxna och 2 barn en gång för varje barn utöver 2.

text: C. Beräkning av högsta godtagbara bostadskostnad

text: 1. Beräkningen av högsta godtagbara bostadskostnad ska göras enligt nedanstående steg i angiven ordning. Den högsta godtagbara bostadskostnaden ska beräknas för hela riket samt per geografisk grupp enligt 1 § och för lägenheter med 2, 3, 4 respektive 5 rum och kök.

text: 2. Beräkningen av högsta godtagbara bostadskostnad ska utgå från Statistiska centralbyråns statistik över hyror i nybyggda hus (hyresrätt) efter region, byggherre och lägenhetstyp (antal rum och kök) från och med år 2000 till och med det andra året före det år som ska beräknas. De uppgifter som ska användas är antal lägenheter, den genomsnittliga bostadsytan per lägenhet i kvadratmeter, årshyra per kvadratmeter i kronor i genomsnitt och årshyra per lägenhet i kronor i genomsnitt.

text: 3. För de år för vilka det finns uppgifter om nybyggnationer för det relevanta året och minst nio år bakåt, ska antalet

text: lägenheter under dessa totalt tio år summeras och ett värde för varje geografisk grupp, år och lägenhetsstorlek ska tas fram. Inget värde ska beräknas för år för vilka det inte finns uppgifter om nybyggnationer för det relevanta året och nio år bakåt.

text: 4. För lägenheter med 3–5 rum och kök ska antalet lägenheter multipliceras med den genomsnittliga bostadsytan per lägenhet i kvadratmeter multiplicerat med årshyran per kvadratmeter i kronor i genomsnitt. Detta ska göras för lägenheter med 3, 4 och 5 rum och kök separat och sedan ska resultaten för de olika lägenhetsstorlekarna summeras. Samma beräkning ska göras för varje geografisk grupp och år.

text: 5. För lägenheter med 3–5 rum och kök ska antalet lägenheter vidare multipliceras med den genomsnittliga bostadsytan per lägenhet i kvadratmeter. Detta ska göras för lägenheter med 3, 4 och 5 rum och kök separat och sedan ska resultaten för de olika lägenhetsstorlekarna summeras. Samma beräkning ska göras för varje geografisk grupp och år.

text: 6. Ett viktningstal ska tas fram genom att resultatet från punkt C5 divideras med resultatet från punkt C4. Detta ska göras för varje geografisk grupp och år.

text: 7. För lägenheter med 2 rum och kök ska värdet för årshyra per lägenhet i kronor i genomsnitt divideras med 12 för att få fram månadsvärdet. Detta ska göras för varje geografisk grupp och år.

text: 8. För lägenheter med 3–5 rum och kök ska den genomsnittliga bostadsytan per lägenhet i kvadratmeter i hela riket multipliceras med den specifika geografiska gruppens viktningstal enligt punkt C6. Värdet ska divideras med 12 för att få fram månadsvärdet. Detta ska göras uppdelat på lägenheter med 3, 4 och 5 rum och kök samt per år och geografisk grupp.

text: 9. För lägenheter med 2 rum och kök ska antalet lägenheter (punkt C2) multipliceras med värdet som beräknades i punkt C7 multiplicerat med det specifika årets uppräkningstakt enligt punkt A2. Detta ska göras för varje geografisk grupp och år. För lägenheter med 3–5 rum och kök ska antalet lägenheter (punkt C2) multipliceras med värdet som beräknades i punkt C8 multiplicerat med det specifika årets uppräkningstakt enligt punkt A2. Detta ska göras uppdelat på lägenheter med 3, 4 och 5 rum och kök samt per år och geografisk grupp.

text: 10. Värdena som beräknades i punkt C9 ska summeras för det andra året före det år som ska beräknas och nio år bakåt, det vill säga totalt tio år. Resultatet ska divideras med värdet enligt punkt C3 för det andra året före det år som ska beräknas. Detta ska göras för lägenheter med 2, 3, 4 respektive 5 rum och kök för varje år och geografisk grupp. Värdet avrundas till närmaste 25-tal.

text: 11. Värdet för lägenheter med 2 rum och kök (punkt C10) är högsta godtagbara bostadskostnad för 1–2 vuxna.

text: 12. Värdet för lägenheter med 3 rum och kök (punkt C10) är högsta godtagbara bostadskostnad för 1–2 vuxna och 1 barn.

text: 13. Värdet för lägenheter med 4 rum och kök (punkt C10) är högsta godtagbara bostadskostnad för 1–2 vuxna och 2 barn.

text: 14. Värdet för lägenheter med 5 rum och kök (punkt C10) är högsta godtagbara bostadskostnad för 1–2 vuxna och 3 barn.

text: 15. Den högsta godtagbara bostadskostnaden för 1–2 vuxna och fler än 3 barn beräknas på följande sätt. Den högsta godtagbara bostadskostnaden för 1–2 vuxna och 2 barn (punkt C13) dras från den högsta godtagbara bostadskostnaden för 1–2 vuxna och 3 barn (punkt C14). Beräkningen ska göras för varje geografisk grupp. Det framräknade värdet ska läggas till den högsta godtagbara bostadskostnaden för 1–2 vuxna och 3 barn en gång för varje barn utöver 3.


title: Försäkringskassans föreskrifter om beräkning av särskilt indexeringstal för livränta

text: Följande särskilda indexeringstal ska gälla vid årlig omräkning av fastställd livränta enligt

text: 41 kap. 21 § socialförsäkringsbalken

text: (SFB) för åren 2004–2023.

text: År Särskilt indexeringstal

text: 2004 1,0253 2005 1,0140 2006 1,0164 2007 1,0235 2008 1,0314 2009 1,0520 2010 0,9980 2011 1,0139 2012 1,0379 2013 1,0234 2014 1,0018 2015 1,0117 2016 1,0080 2017 1,0236 2018 1,0162 2019 1,0255 2020 1,0275 2021 1,0143 2022 1,0270 2023 1,0681

text: För tid efter 2023 ska Försäkringskassan varje år beräkna ett särskilt indexeringstal för årlig omräkning av fastställd livränta enligt

text: 41 kap. 21 §

text: SFB för nästkommande år. Talet för nästkommande år

text: ska sedan publiceras på Försäkringskassans webbplats senast den 1 december. Beräkningen ska göras i enlighet med 3 – 4 §.

text: Det särskilda indexeringstalet ska räknas fram i enlighet med angivelserna i

text: 41 kap. 21 §

text: SFB, med följande tillägg.

text: 1. För den reala inkomstförändringen ska Försäkringskassan använda det inkomstindex som regeringen fastställer varje år i förordning om inkomstindex. 2. För det allmänna prisläget ska Försäkringskassan använda konsumentprisindex (KPI) som publiceras på Statistiska centralbyråns (SCB) webbplats.

text: Det särskilda indexeringstalet enligt

text: 41 kap. 21 §

text: SFB ska beräknas enligt följande formel.

text: ( 𝑖𝑛𝑘𝑜𝑚𝑠𝑡𝑖𝑛𝑑𝑒𝑥t )/(𝐾𝑃𝐼t−1) −1 𝑖𝑛𝑘𝑜𝑚𝑠𝑡𝑖𝑛𝑑𝑒𝑥t−1 𝐾𝑃𝐼t−2 𝐾𝑃𝐼t−1

text: 𝑆ä𝑟𝑠𝑘𝑖𝑙𝑡 𝑖𝑛𝑑𝑒𝑥𝑒𝑟𝑖𝑛𝑔𝑠𝑡𝑎𝑙t = + ( )

text: 2 𝐾𝑃𝐼t−2

text: t= kalenderåret som beräkningen avser t-1= kalenderåret före t t-2= kalenderåret före t-1 inkomstindex= inkomstindex enligt 3 § p. 1 KPI= konsumentprisindex enligt 3 § p. 2, fastställt för juni det år beräkningen avser

text: Formeln innebär följande. Det inkomstindex som regeringen har fastställt för kalenderåret som beräkningen avser divideras med inkomstindexet för året före det år som beräkningen avser. Sedan divideras KPI från juni året före det år beräkningen avser med KPI från juni två år före det år beräkningen avser, minus siffran ett. Därefter divideras det första talet med det andra. Resultatet divideras sedan med siffran två. Till detta adderas resultatet av KPI från juni året före det år beräkningen avser dividerat med KPI från juni två år före det år beräkningen avser.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 november 2023 och tillämpas vid beräkning av särskilt indexeringstal för livränta från och med 2024. 2. Genom denna författning upphävs Riksförsäkringsverkets föreskrifter (

text: RFFS 2003:24

text: ) om särskilt indexeringstal för livränta.

text: FÖRSÄKRINGSKASSAN NILS ÖBERG Marie Axelsson


title: Försäkringskassans föreskrifter om beräkning av avgiften för sjukersättning och aktivitetsersättning vid tillämpning av konventionen om social trygghet mellan Sverige och Sydkorea

text: Försäkringskassan ska varje år beräkna vilken procentsats som sjukförsäkringsavgiften ska uppgå till för nästkommande år enligt

text: 2 § lagen (2014:834)

text: om konvention om social trygghet mellan Sverige och Sydkorea. Procentsatsen för nästkommande år ska sedan publiceras på Försäkringskassans webbplats senast den 1 december.

text: För att beräkna den andel av sjukförsäkringsavgiften som motsvarar avgiften för sjukersättning och aktivitetsersättning gäller följande.

text: Försäkringskassan ska i beräkningen använda de utgifter för förmånerna som Försäkringskassan fastställt i utgiftsprognos i oktober för nästkommande år.

text: Procentsatsen som sjukförsäkringsavgiften ska uppgå till ska beräknas enligt följande formel.

text: 𝑎 𝑃𝑟𝑜𝑐𝑒𝑛𝑡𝑠𝑎𝑡𝑠𝑒𝑛 (𝑎𝑣𝑟𝑢𝑛𝑑𝑎𝑑 𝑡𝑖𝑙𝑙 𝑡𝑣å 𝑑𝑒𝑐𝑖𝑚𝑎𝑙𝑒𝑟) = × 𝑐 b

text: a = den andel av sjukförsäkringsavgiften som motsvarar dessa förmåner och avgifter:

text: − inkomstrelaterad sjukersättning och inkomstrelaterad aktivitetsersättning − statlig ålderspensionsavgift för inkomstrelaterad sjukersättning och inkomstrelaterad aktivitetsersättning

text: b = den andel av sjukförsäkringsavgiften som motsvarar dessa förmåner och avgifter:

text: − sjukpenning − rehabiliteringspenning − närståendepenning − graviditetspenning − statlig ålderspensionsavgift för sjukpenning − statlig ålderspensionsavgift för rehabiliteringspenning − statlig ålderspensionsavgift för närståendepenning − statlig ålderspensionsavgift för graviditetspenning

text: c = sjukförsäkringsavgiften enligt

text: 2 kap. 26 § socialavgiftslagen (2000:980)

text: Formeln innebär följande. De prognostiserade utgiftsposterna som omfattas av a divideras med utgiftsposterna som omfattas av b. Det talet multipliceras sedan med c. Resultatet avrundas till två decimaler.

text: Denna författning träder i kraft den 1 november 2023 och tillämpas vid beräkning av vilken procentsats som sjukförsäkringsavgiften ska uppgå till från och med 2024.

text: FÖRSÄKRINGSKASSAN

text: NILS ÖBERG

text: Marie Axelsson


title: Försäkringskassans föreskrifter om beräkning av avgiften för sjukersättning och aktivitetsersättning vid tillämpning av konventionen om social trygghet mellan Sverige och Kanada

text: 3 § lagen (2002:221)

text: om konvention om social trygghet mellan Sverige och Kanada. Procentsatsen för nästkommande år ska sedan publiceras på Försäkringskassans webbplats senast den 1 december.

text: c = sjukförsäkringsavgiften enligt

text: FÖRSÄKRINGSKASSAN

text: NILS ÖBERG

text: Marie Axelsson


title: Försäkringskassans föreskrifter om beräkning av avgiften för sjukersättning och aktivitetsersättning vid tillämpning av konventionen mellan Sverige och Amerikas förenta stater om social trygghet

text: 2 § lagen (2004:1192)

text: om konvention mellan Sverige och Amerikas förenta stater om social trygghet. Procentsatsen för nästkommande år ska sedan publiceras på Försäkringskassans webbplats senast den 1 december.

text: c = sjukförsäkringsavgiften enligt

text: FÖRSÄKRINGSKASSAN

text: NILS ÖBERG

text: Marie Axelsson


title: Försäkringskassans föreskrifter om beräkning av avgiften för sjukersättning och aktivitetsersättning vid tillämpning av konventionen om social trygghet mellan Sverige och Indien

text: 2 § lagen (2013:524)

text: om konvention om social trygghet mellan Sverige och Indien. Procentsatsen för nästkommande år ska sedan publiceras på Försäkringskassans webbplats senast den 1 december.

text: c = sjukförsäkringsavgiften enligt

text: FÖRSÄKRINGSKASSAN

text: NILS ÖBERG

text: Marie Axelsson


title: Förordning om upphävande av Försäkringskassans föreskrifter (FKFS 2010:1) om säkerhetsskydd

text: 1. Denna förordning ska kungöras i Försäkringskassans författningssamling (FKFS). 2. Förordningen träder i kraft den 1 augusti 2024. På regeringens vägnar

text: ANNA TENJE Torbjörn Almerheim (Socialdepartementet)


title: Förordning om upphävande av Försäkringskassans föreskrifter (FKFS 2014:3) om Administrativt avtal till Nordisk konvention om social trygghet

text: 1. Denna förordning ska kungöras i Försäkringskassans författningssamling (FKFS). 2. Förordningen träder i kraft den 1 maj 2025.

text: På regeringens vägnar

text: ANNA TENJE

text: Torbjörn Almerheim (Socialdepartementet)


fs: hslffs

publisher: Socialstyrelsen

title: Läkemedelsverkets föreskrifter (HSLF-FS 2015:14) om försäljning av tillverkningssatser av vacciner och blodprodukter för humant bruk

text: Dessa föreskrifter tillämpas på tillverkningssatser av vacciner och blodprodukter för humant bruk som ska säljas på den svenska marknaden. Föreskrifterna gäller också parallellimporterade och parallelldistribuerade tillverkningssatser. Föreskrifterna gäller inte tillverkningssatser av produktgrupperna toxiner, serum, och allergener och inte heller helblod, plasma eller blodceller av humant ursprung. I fråga om tillstånd för försäljning av icke godkänt läkemedel tillämpas bestämmelserna i Läkemedelsverkets föreskrifter (

text: LVFS 2008:1

text: ) om tillstånd för försäljning av icke godkänt läkemedel (licensföreskrifter). Föreskrifterna tillämpas inte heller för läkemedel där endast hjälpämnen härrör från humant blod eller plasma.

text: Definitioner

text: De uttryck och benämningar som används i

text: läkemedelslagen (1992:859)

text: har samma betydelse i dessa föreskrifter. I dessa föreskrifter används nedanstående begrepp med de angivna betydelserna. Blodprodukt för humant bruk: Läkemedel som härrör från humant blod eller plasma.

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001

text: om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel, i lydelsen enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/26/EU av den 25 oktober 2012

text: om ändring av direktiv

text: , vad gäller säkerhetsövervakning av läkemedel. Se även

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster.

text: HSLF-FS Direktimporterat läkemedel: Det läkemedel som det parallellimporterade 2015:14 eller parallelldistribuerade läkemedlet refererar till i ansökan. EU-certifikat om satsfrisläppande (”EU/EEA official control authority batch release certificate”): Ett dokument som anger att en sats vacciner eller blodprodukter för humant bruk officiellt har frisläppts. Parallelldistribution: Införsel till Sverige av ett läkemedel som godkänts för försäljning enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/ 2004 av den 31 mars 2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet, där införseln sköts av annan än tillverkaren eller innehavaren av godkännandet för försäljning. Parallelldistributör: Den som har anmält till Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA) om sin avsikt att sälja ett parallelldistribuerat läkemedel. Parallellimport: Införsel till Sverige från ett land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) av ett läkemedel som är godkänt för försäljning i Sverige och i utförsellandet, där införseln sköts av annan än tillverkaren eller innehavaren av godkännandet för försäljning. Parallellimportör: Den som innehar tillstånd att sälja ett parallellimporterat läkemedel. Tillverkningssats: En bestämd mängd av en vara tillverkad på ett sådant sätt, i ett eller flera steg, att den kan betraktas som homogen. Slutlig bulk (final bulk): En produkt som genomgått alla tillverkningssteg fram till slutlig fyllning. Vaccin: Agens som används för att framkalla aktiv immunitet.

text: Försäljning av tillverkningssats för vilken EU-certifikat om satsfrisläppande har utfärdats

text: En tillverkningssats för vilken EU-certifikat om satsfrisläppande har utfärdats får säljas på den svenska marknaden när Läkemedelsverket har bekräftat att en anmälan innehållande dokumentation som anges i punkterna 1–3 har tagits emot: 1. Ett följebrev i vilket det framgår att anmälan gäller försäljning av en tillverkningssats av vaccin eller blodprodukt för humant bruk. I följebrevet ska även produktnamn i Sverige, Asp-nummer, satsnummer samt kontaktperson anges. 2. En kopia på EU-certifikat om satsfrisläppande. 3. En ifylld blankett (”Marketing information form”) som anges i Annex IV i den riktlinje rörande administrativa rutiner för officiell kontroll av satsfrisläppande som utfärdas av Europarådet (”EC administrative procedure for official control authority batch release, PA/PH/OMCL [96]4, DEF”).

text: I de fall endast tillverkningssatsens etikettering skiljer sig från tidigare anmäld och bekräftad tillverkningssats räcker det att dokumentation enligt 3 § 1 samt uppgift om satsnummer och datum för bekräftelsebrev för den redan anmälda tillverkningssatsen sänds in till Läkemedelsverket.

text: Försäljning av tillverkningssats för vilken EU-certifikat om HSLF-FS satsfrisläppande inte har utfärdats 2015:14

text: En tillverkningssats för vilken EU-certifikat om satsfrisläppande inte har utfärdats får säljas på den svenska marknaden endast om Läkemedelsverket har gett tillstånd till försäljning. En ansökan om tillstånd till försäljning ska innehålla följande: 1. Ett följebrev i vilket det ska framgå att det gäller ansökan om tillstånd för försäljning av tillverkningssats av vaccin respektive blodprodukt för humant bruk. I följebrevet ska även produktnamn i Sverige, Asp-nummer, satsnummer samt kontaktperson anges. 2. Fullständig dokumentation enligt bilaga 1. 3. I förekommande fall kontrollresultat som ska innefatta följande uppgifter: – Typ av kontroll. – Kontrollstatus (t.ex. Europafarmakopén eller sökandens egen kontrollmetod). Varje gång nytt referensmaterial används ska kontrollresultat och gränser för godkännande av referensmaterial anges. – Specifikation i enlighet med godkännandet för försäljning. – Resultat (angivande av enbart orden ”godkänd” eller ”underkänd” är inte tillräckligt). 4. Intyg från den sakkunnige att varje tillverkningssats är kvalitetskontrollerad i enlighet med bilaga 1 samt att den är i överensstämmelse med godkännandet för försäljning. I intyget ska den sakkunniges namn och befattning anges samt produktens namn i Sverige. Intyget ska vara daterat.

text: I de fall endast tillverkningssatsens etikettering skiljer sig från en tillverkningssats som redan fått tillstånd från Läkemedelsverket räcker det att dokumentation enligt 5 § 1 samt uppgift om satsnummer och godkännandedatum för den redan godkända tillverkningssatsen sänds in till Läkemedelsverket.

text: Försäljning av parallellimporterad tillverkningssats

text: En tillverkningssats som parallellimporterats får säljas på den svenska marknaden om Läkemedelsverket gett tillstånd till försäljning. En ansökan om tillstånd till försäljning ska innehålla följande: 1. Ett följebrev i vilket det ska framgå att ansökan gäller tillstånd för försäljning av parallellimporterad tillverkningssats av vaccin eller blodprodukt för humant bruk. I följebrevet ska även produktnamn i Sverige, Aspnummer, samt kontaktperson anges. 2. Namn eller firma och postadress för ansvarig tillverkare och innehavare av godkännande för försäljning av det direktimporterade läkemedlet samt motsvarande uppgifter för parallellimportören. 3. Utförselland. 4. Produktnamn i utförsellandet. 5. Satsnummer i utförsellandet. 6. Satsnummer för den parallellimporterade satsen. 7. Antal förpackningar i satsen. 8. Antal doser eller volym per förpackning. 9. Utgångsdatum. 10. Godkännandenummer i Sverige och utförsellandet.

text: HSLF-FS 8 § För att en parallellimporterad tillverkningssats ska få säljas på den 2015:14 svenska marknaden krävs, förutom uppgifterna i 7 §, att Läkemedelsverket tagit del av den dokumentation som anges i 3 § 2–3 eller 5 § 2–4. Denna dokumentation inhämtas från ansvarig myndighet i exportlandet eller tillverkaren av det direktimporterade läkemedlet.

text: Försäljning av parallelldistribuerad tillverkningssats

text: En tillverkningssats som parallelldistribuerats får säljas på den svenska marknaden om Läkemedelsverket gett tillstånd till försäljning. En ansökan om tillstånd till försäljning ska innehålla följande: 1. Ett följebrev i vilket det ska framgå att ansökan gäller tillstånd för försäljning av parallelldistribuerad tillverkningssats av vaccin respektive blodprodukt för humant bruk. I följebrevet ska även produktnamn i Sverige, godkännandenummer hos EMA samt kontaktperson anges. 2. Namn eller firma och postadress för ansvarig tillverkare och innehavare av godkännande för försäljning av det direktimporterade läkemedlet samt motsvarande uppgifter för parallelldistributören. 3. Utförselland. 4. Satsnummer i utförsellandet. 5. Satsnummer för den parallelldistribuerade satsen. 6. Antal förpackningar i satsen. 7. Antal doser eller volym per förpackning. 8. Utgångsdatum.

text: För att en parallelldistribuerad tillverkningssats ska få säljas på den svenska marknaden krävs, förutom uppgifterna i 8 §, att Läkemedelsverket tagit del av den dokumentation som anges i 3 § 2–3 eller 5 § 2–4. Denna dokumentation inhämtas från ansvarig myndighet i exportlandet eller tillverkaren av det direktimporterade läkemedlet.

text: Läkemedelsverket kan i enskilda fall meddela undantag (dispens) från bestämmelserna i dessa föreskrifter. Undantag får dock inte medges om det skulle innebära ett åsidosättande av Sveriges skyldigheter enligt EU-rätten.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 12 oktober 2015. Samtidigt upphävs Läkemedelsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: LVFS 2000:3

text: ) om kontroll av tillverkningssatser avseende vacciner och blodprodukter för humant bruk innan frisläppande på den svenska marknaden.

text: Övergångsbestämmelser

text: 1. Hänvisningar till bestämmelser i

text: LVFS 2000:3

text: ska anses utgöra hänvisningar till motsvarande bestämmelser i Läkemedelsverkets föreskrifter (

text: HSLF-FS 2015:14

text: ) om försäljning av tillverkningssatser av vacciner och blodprodukter för humant bruk. 2. Tillstånd meddelade med stöd av

text: LVFS 2000:3

text: ska gälla som tillstånd enligt Läkemedelsverkets föreskrifter (

text: HSLF-FS 2015:14

text: Läkemedelsverket HSLF-FS

text: INGER ANDERSSON Joakim Brandberg

text: HSLF-FS Bilaga 1

text: Dokumentation som ska inges för tillverkningssats för vilken EU-certifikat om satsfrisläppande inte har utfärdats.

text: 1. Sammanfattande information för slutprodukt

text: 1.1 Tillverkarens namn eller firma och postadress samt motsvarande uppgifter om innehavaren av godkännande för försäljning av produkten. 1.2 Produktnamn i Sverige. 1.3 INN, international non-proprietary name eller Europafarmakopén (Ph Eur) namn (generiskt namn). 1.4 Satsnummer. 1.5 Typ av förpackning. 1.6 Totalt antal fyllda förpackningar i satsen. 1.7 Antal doser eller volym per förpackning. 1.8 Utgångsdatum. 1.9 Förvaringsförhållanden. 1.10 Godkännandenummer i Sverige och Asp-nummer.

text: 2. Produktionsinformation

text: 2.1. Tillverkningsplats. 2.2 Tillverkningsdatum. 2.3 Produktionsdetaljer (flödesschema) innehållande satsnummer och datum för olika produktionssteg.

text: 3. Utgångsmaterial beträffande läkemedel som härrör från blod eller plasma från människa

text: 3.1 Referens och datum för gällande Plasma Master File (PMF) certifierad av EMA om tillämpligt. 3.2 Individuella donationer. 3.2.1 Ursprungsland för donationer. 3.2.2 Uppgift om att samtliga donationer har kontrollerats och visats negativa för följande virala markörer: anti-HIV 1/2, HBsAg, anti-HCV. 3.3 Plasmapooler 3.3.1 Plasmapoolens identifikationskod (kodnummer/satsnummer). 3.3.2 Tillverkningsdatum. 3.3.3 Volym av pool/antal donationer. 3.3.4 Ursprungsland och leverantör av plasmapool. 3.3.5 Kontroll av infektiösa agens i enlighet med gällande krav och PMF/marknadsföringstillstånd. Uppgift om att pool/poolerna har kontrollerats och visats negativa för följande virala markörer: Anti-HIV1/2, HBsAg, HCV RNA med NAT, B19 DNA med NAT (om tillämpligt) och HAV RNA med NAT (om tilllämpligt). Ytterligare test för virala markörer i enligt med godkännandet för försäljning eller PMF ska anges. 3.3.6 Om EU-certifikat om satsfrisläppande är utfärdat för plasmapool och bifogas, anses detta som tillräcklig information angående utgångsmaterial beträffande plasmapool.

text: 3.4 Intermediat HSLF-FS 3.4.1 Tillverkare. 2015:14 3.4.2 Identifikationskod (kodnummer/satsnummer). 3.4.3 Tillverkningsdatum. 3.4.4 Förvaringsförhållanden, förvaringstid för aktuell sats och förvaringstid enligt gällande tillstånd för försäljning. 3.4.5 Kontroll av intermediat. 3.4.6 Identifikationskod av plasmapool som ingått i produktionen samt uppgifter enligt punkterna 3.1 och 3.2 ovan.

text: 4. Hjälpämnen som härrör från humant blod eller plasma (t.ex. humant albumin)

text: 4.1 Satsnummer. 4.2 Tillverkare. 4.3 Tillverkningsplats. 4.4 Tillverkningsdatum. 4.5 Utgångsdatum. 4.6 Uppgifter om utgångsmaterial enligt punkten 3 ovan. 4.7 Om EU-certifikat om satsfrisläppande är utfärdat för hjälpämnet och bifogas, anses detta som tillräcklig information angående hjälpämnen som härrör från humant blod eller plasma.

text: 5. Slutlig bulk

text: 5.1 Satsnummer. 5.2 Komposition (mängd, identitet, t.ex. satsnummer, för samtliga ingående komponenter). 5.3 Kontroll av slutlig bulk enligt i Sverige godkända specifikationer.

text: 6. Slutprodukt

text: 6.1 Satsnummer. 6.2 Fullständig sammansättning. 6.3 Kontroll av slutprodukt, enligt i Sverige godkända specifikationer. 6.4 Fyllnadsvolym. 6.5 Datum från vilket utgångsdatum beräknas.

text: 7. Slutlig bulk och slutprodukt för vissa multikomponentprodukter där delkomponenter fylls i separata behållare som sampackas

text: 7.1 För multikomponentgrupper, där endast delkomponenterna kontrolleras och inte slutprodukten med hel komposition, ska dokumentation för vardera delkomponent sändas in enligt punkterna 5 och 6.1–6.4. Därutöver ska datum från vilket utgångsdatum beräknas anges för multikomponentprodukten. 7.2 För multikomponentprodukter, där delkomponenterna samt en blandning som motsvarar färdig produkt kontrolleras, ska dokumentation för vardera delkomponent sändas in enligt punkterna 5 och 6.1–6.4 samt för blandningen enligt punkten 6.3. Därutöver ska uppgift enligt punkterna 6.1, 6.2 och 6.5 bifogas avseende multikomponentprodukten.

text: HSLF-FS kan laddas ner via Läkemedelsverket. Webb: www.lakemedelsverket.se

text: Författningen kan beställas via: Fritzes 106 47 Stockholm Telefon: 08-598 191 90 Fax: 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Webb: fritzes.se

text: Elanders Sverige AB, 2015


text: Dessa föreskrifter ska tillämpas i verksamhet som omfattas av hälso- och

text: sjukvårdslagen (2017:30)

text: HSLF-FS 2017:5

text: Ledningssystem

text: Av Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: SOSFS 2011:9

text: ) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete framgår att varje vårdgivare ansvarar för att det finns sådana processer och rutiner som behövs för att säkerställa att verksamheten uppfyller de krav som ställs i dessa föreskrifter.

text: Allmänna råd

text: Processer och rutiner för de åtgärder som behöver vidtas vid ett dödsfall bör utarbetas i samarbete med andra aktörer som t.ex. socialtjänsten, Polismyndigheten, Skatteverket, Rättsmedicinalverkets rättsmedicinska avdelningar, huvudmännen för begravningsverksamheten och företrädare för begravningsbyråerna.

text: Fastställande av dödsfall

text: Enligt

text: 2 § lagen (1987:269)

text: om kriterier för bestämmande av människans död ankommer det på läkare att i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet fastställa att döden har inträtt.

text: Dokumentation av dödsfall

text: datum och klockslag för när döden fastställts,

text: på vilket sätt döden fastställts, och

text: om och i så fall hur den avlidne identifierats. (

text: HSLF-FS 2016:85

text: Identitetsband

text: Den läkare som har fastställt att döden inträtt ska ansvara för att en avliden vars identitet är känd förses med ett identitetsband eller motsvarande, om ett sådant saknas.

text: Allmänna råd

text: Om personnummer saknas, bör den avlidnes namn samt samordningsnummer eller födelsedatum anges på identitetsbandet. Bandet bör fästas runt den avlidnes hand- eller fotled.

text: Övrig dokumentation

text: Den läkare som har fastställt att döden inträtt och i och med det har ansvar för att utfärda dödsbevis och dödsorsaksintyg enligt

text: och

text: 16 §§

text: begravningsförordningen (1990:1147)

text: samt i förekommande fall göra en polisanmälan enligt

text: 4 kap. 4 § första stycket begravningslagen (1990:1144)

text: ska i den avlidnes patientjournal ange vem som har åtagit sig att fullgöra en sådan uppgift om han eller hon inte själv fullgör den.

text: Den läkare som har utfärdat ett dödsbevis eller ett dödsorsaksintyg enligt

text: 4 kap. 2 § begravningslagen (1990:1144)

text: ska behålla en kopia av beviset eller intyget. Kopian ska utgöra en journalhandling.

text: Information till närstående

text: Av

text: 4 kap. 3 § 3 hälso- och sjukvårdsförordningen (2017:80)

text: framgår att verksamhetschefen ska ansvara för att närstående omedelbart underrättas när en patient avlider. (

text: HSLF-FS 2017:56

text: Allmänna råd

text: Närstående bör om de så önskar även få besked om dödsorsaken, under förutsättning att det inte finns hinder enligt offentlighets- och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: eller tystnadsplikt enligt

text: 6 kap. 12 § patientsäkerhetslagen (2010:659)

text: . Om dödsorsaken inte är känd och besked därför inte kan lämnas i samband med underrättelsen om dödsfallet, bör de närstående informeras om vem de kan vända sig till för att få besked.

text: Yttre undersökning

text: Undersökningens omfattning

text: Den läkare som enligt

text: 15 § begravningsförordningen (1990:1147)

text: Allmänna råd

text: Om det vid undersökningen konstateras att det finns skäl för polisanmälan, bör den avlidnes kläder och andra föremål på platsen där kroppen påträffades inte röras mer än nödvändigt. Om kläder måste tas av eller klippas upp, bör man undvika att förstöra spår av t.ex. knivhugg. Kläder och andra föremål bör sparas så att de på begäran kan lämnas till polisen.

text: Läkaren ska vid undersökningen av den avlidne efterforska om denne har något explosivt implantat, såvida detta inte redan är känt.

text: Dokumentation

text: I den avlidnes patientjournal ska anges

text: vilken läkare som har utfört undersökningen,

text: tidpunkten för undersökningen, samt

text: vilka fynd som har gjorts.

text: Allmänna råd

text: på platsen där kroppen efter den avlidne påträffades, och

text: efter att kroppen flyttats till t.ex. ett sjukhus eller en rättsmedicinsk avdelning.

text: Om kroppen efter den avlidne har överlämnats till Rättsmedicinalverket för rättsmedicinsk undersökning, ska detta anges i patientjournalen.

text: Polisanmälan

text: Kriterier för polisanmälan

text: Enligt

text: ska den läkare som fastställt att döden har inträtt eller som i annat fall ska utfärda dödsbeviset snarast möjligt anmäla dödsfallet till Polismyndigheten om förhållandena vid ett dödsfall är sådana att det kan finnas skäl för en rättsmedicinsk undersökning enligt lagen (

text: ) om obduktion m.m.

text: En anmälan till Polismyndigheten ska göras i följande fall.

text: av någon annan person än den som har avlidit,

text: genom olycksfall, eller

text: genom självmord

text: och inte enbart av sjukdom.

text: 2. Om det är svårt att avgöra om ett dödsfall har orsakats av yttre påverkan

text: när en missbrukare anträffas död, eller

text: vid framskriden förruttnelse.

text: 4. Om en avliden inte har kunnat identifieras.

text: En läkare ska vid bedömningen av om en polisanmälan ska göras alltid beakta

text: 1. vad som har framkommit vid den yttre undersökningen av den avlidne, 2. förhållanden och fynd på platsen där kroppen efter den avlidne påträffades, 3. uppgifter från den avlidnes patientjournal och närstående om tidigare sjukdom eller sjukdomsbild, samt 4. övriga relevanta omständigheter vid dödsfallet.

text: Läkaren ska rådfråga Polismyndigheten i de fall han eller hon är osäker på om en polisanmälan ska göras eller inte. Om Polismyndigheten har rådfrågats, ska det dokumenteras i den avlidnes patientjournal.

text: Klinisk obduktion

text: Om det vid en klinisk obduktion enligt

text: 6 § lagen (1995:832)

text: om obduktion m.m. kommer fram omständigheter som talar för att en polisanmälan ska göras, ska den läkare som utför obduktionen ansvara för detta. Obduktionen ska avbrytas i avvaktan på besked från Polismyndigheten om rättsmedicinsk undersökning.

text: Dokumentation

text: Den läkare som har gjort en polisanmälan ska i den avlidnes patientjournal ange

text: Allmänna råd

text: När ett dödsbevis lämnas till Polismyndigheten enligt

text: 4 kap. 4 § andra stycket begravningslagen (1990:1144)

text: bör en kopia av dödsbeviset samtidigt skickas till Skatteverket.

text: Avlägsnandet av explosiva implantat

text: Om en avliden har ett explosivt implantat, ska den läkare som utför den kliniska obduktionen av den avlidne ansvara för att implantatet avlägsnas i samband med obduktionen.

text: Om ett explosivt implantat har avlägsnats vid en klinisk obduktion eller vid ett ingrepp med syfte att ta ut icke-biologiskt material enligt

text: 23 § lagen (1995:832)

text: om obduktion m.m., ska den läkare som har beslutat om obduktionen eller ingreppet ansvara för att Skatteverket snarast underrättas. (

text: HSLF-FS 2017:5

text: Omhändertagande på bårhus och vid transport dit

text: Av

text: 6 kap. 8 § patientsäkerhetslagen (2010:659)

text: Allmänna råd

text: Vårdgivaren bör fastställa

text: vem som ansvarar för att en avliden förs till ett bårhus, och

text: vilken information om en avliden som ska lämnas till transport- och bårhuspersonalen.

text: Vårdgivaren bör se till att det finns rutiner för

text: hur en avliden ska omhändertas vid transport till bårhus,

text: hur egendom som följer med en avliden ska förtecknas och omhändertas, och

text: Vårdgivaren bör

text: Balsamering

text: Av

text: 24 § lagen (1995:832)

text: om obduktion m.m. framgår att kroppen efter en avliden får balsameras om det av sanitära skäl är nödvändigt för att kroppen ska kunna bevaras till dess kremering eller gravsättning äger rum eller kroppen ska tas i anspråk för anatomisk dissektion. (

text: HSLF-FS 2017:5

text: Allmänna råd

text: Efter en obduktion av en avliden bör den läkare som har utfört obduktionen ta initiativ till att kroppen, om det behövs av sanitära skäl, balsameras omedelbart.

text: I hälso- och sjukvården ska patientjournal föras vid balsamering. I journalen ska anges

text: 24 § första stycket lagen (1995:832)

text: om obduktion m.m., eller 3. vem som har begärt balsamering enligt

text: 24 § andra stycket samma lag

text: HSLF-FS 2017:5

text: Undantagsbestämmelse

text: Socialstyrelsen kan medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter, om det finns särskilda skäl.

title: Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om vissa åtgärder i hälso- och sjukvården vid dödsfall

text: sjukvårdslagen (1982:763)

text: Ledningssystem

text: SOSFS 2011:9

text: Allmänna råd

text: Fastställande av dödsfall

text: Enligt

text: 2 § lagen (1987:269)

text: HSLF-FS Dokumentation av dödsfall

text: 2015:15 4 § Den läkare som vid ett dödsfall har fastställt att döden inträtt ska i den avlidnes patientjournal ange 1. när och på vilket sätt döden fastställts, och 2. om och i så fall hur den avlidne identifierats.

text: Identitetsband

text: Allmänna råd

text: Övrig dokumentation

text: och

text: 16 §§

text: begravningsförordningen (1990:1147)

text: 4 kap. 2 § begravningslagen (1990:1144)

text: Information till närstående

text: Av

text: 2 § förordningen (1996:933)

text: om verksamhetschef inom hälsooch sjukvården framgår att verksamhetschefen ska ansvara för att närstående omedelbart underrättas när en patient avlider.

text: Allmänna råd

text: sekretesslagen (2009:400)

text: eller tystnadsplikt enligt

text: Yttre undersökning Undersökningens omfattning

text: Den läkare som enligt

text: ska göra en yttre undersökning av en avliden ska klarlägga om det finns skäl att anmäla dödsfallet till Polismyndigheten. Läkaren ska undersöka kroppens hela hudyta, ögonens bindehinnor, öron- och näsöppningarna samt munhålan. Om undersökningen görs på den plats där kroppen påträffades, ska läkaren om möjligt även inspektera kroppens läge.

text: Allmänna råd

text: Dokumentation

text: I den avlidnes patientjournal ska anges 1. vilken läkare som har utfört undersökningen, 2. tidpunkten för undersökningen, samt 3. vilka fynd som har gjorts.

text: Allmänna råd

text: Om det finns skäl för polisanmälan, bör det anges i patientjournalen vilka åtgärder som har vidtagits – på platsen där kroppen efter den avlidne påträffades, och – efter att kroppen flyttats till t.ex. ett sjukhus eller en rättsmedicinsk avdelning.

text: Om undersökningen av den avlidne inte har kunnat slutföras på platsen där kroppen påträffades, ska det vidare i patientjournalen anges 1. att kroppen har flyttats, 2. vilken läkare som har slutfört undersökningen, och 3. vid vilken tidpunkt undersökningen har slutförts.

text: HSLF-FS Om kroppen efter den avlidne har överlämnats till Rättsmedicinalver- 2015:15 ket för rättsmedicinsk undersökning, ska detta anges i patientjournalen.

text: Polisanmälan Kriterier för polisanmälan

text: Enligt

text: ) om obduktion m.m.

text: 1. Om ett dödsfall har eller kan ha orsakats av yttre påverkan, dvs. skada eller förgiftning tillfogad – av någon annan person än den som har avlidit, – genom olycksfall, eller – genom självmord och inte enbart av sjukdom.

text: 2. Om det är svårt att avgöra om ett dödsfall har orsakats av yttre påverkan – när någon anträffas död och tidigare sjukdom eller sjukdomsbild inte kan förklara dödsfallet, dvs. vid helt oväntade dödsfall hos både barn och vuxna, – när en missbrukare anträffas död, eller – vid framskriden förruttnelse.

text: 3. Om ett dödsfall kan misstänkas ha samband med fel eller försummelse i hälso- och sjukvården. 4. Om en avliden inte har kunnat identifieras.

text: En läkare ska vid bedömningen av om en polisanmälan ska göras alltid beakta 1. vad som har framkommit vid den yttre undersökningen av den avlidne, 2. förhållanden och fynd på platsen där kroppen efter den avlidne påträffades, 3. uppgifter från den avlidnes patientjournal och närstående om tidi- 4 gare sjukdom eller sjukdomsbild, samt

text: 4. övriga relevanta omständigheter vid dödsfallet.

text: Klinisk obduktion

text: Om det vid en klinisk obduktion enligt

text: 6 § lagen (1995:832)

text: Dokumentation

text: Den läkare som har gjort en polisanmälan ska i den avlidnes patientjournal ange 1. tidpunkten för när anmälan gjordes, 2. när och på vilket sätt dödsbeviset lämnades till Polismyndigheten, samt 3. tidpunkten för när läkaren underrättades om Polismyndighetens beslut i de fall myndigheten beslutade att inte göra en rättsmedicinsk undersökning.

text: Allmänna råd

text: Avlägsnandet av explosiva implantat

text: 23 § lagen (1995:832)

text: om obduktion, ska den läkare som har beslutat om obduktionen eller ingreppet ansvara för att Skatteverket snarast underrättas.

text: Av

text: framgår att den som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen ska fullgöra sina uppgifter med respekt för den avlidne samt att närstående ska visas hänsyn och omtanke. 5

text: HSLF-FS Allmänna råd 2015:15 Vårdgivaren bör fastställa

text: – vem som ansvarar för att en avliden förs till ett bårhus, och – vilken information om en avliden som ska lämnas till transportoch bårhuspersonalen.

text: Vårdgivaren bör se till att det finns rutiner för – hur en avliden ska omhändertas vid transport till bårhus, – hur förväxlingar av avlidna ska förhindras i samband med transport, på bårhus samt vid utlämnande från bårhus, – hur egendom som följer med en avliden ska förtecknas och omhändertas, och – hur obehöriga ska förhindras att göra intrång i bårhuslokalerna eller i fordon under transport till och från bårhus.

text: Vårdgivaren bör – se till att kroppen efter en avliden förvaras på ett lämpligt sätt för att undvika att behov av balsamering av sanitära skäl uppstår, – kontrollera att en rättsmedicinsk undersökning eller klinisk obduktion som har planerats även har genomförts innan kroppen efter en avliden lämnas ut, – dokumentera vem som hämtar en kropp efter en avliden och om denne är en närstående eller en representant för en begravningsbyrå, – se till att den som hämtar en kropp efter en avliden visar sin legitimation och med en namnteckning bekräftar att han eller hon har tagit emot kroppen och eventuellt medföljande egendom, och – underrätta Skatteverket i de fall en kropp efter en avliden inte har hämtats från bårhuset och det finns risk för att kroppen inte kommer att kremeras eller gravsättas senast en månad efter dödsfallet.

text: Balsamering

text: Av

text: 24 § obduktionslagen (1995:832)

text: Allmänna råd

text: I hälso- och sjukvården ska patientjournal föras vid balsamering. I journalen ska anges 1. vem som har utfört balsameringen och när den gjordes, 2. vem som har beslutat om balsamering av sanitära skäl enligt

text: 24 § första stycket lagen (1995:832)

text: om obduktion, eller 3. vem som har begärt balsamering enligt

text: 24 § andra stycket samma lag

text: Undantagsbestämmelse

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2016. 2. Genom författningen upphävs Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: SOSFS 1996:29

text: ) Vissa åtgärder inom hälso- och sjukvården vid dödsfall.

text: Socialstyrelsen

text: OLIVIA WIGZELL Jenny Gaudio

text: HSLF-FS 2015:15

text: HSLF-FS kan laddas ned eller beställas via Socialstyrelsens publikationsservice webb: www.socialstyrelsen.se/publikationer e-post: publikationsservice@socialstyrelsen.se

text: 8 Edita Bobergs AB, Falun, 2015


title: Socialstyrelsens föreskrifter om upphävande av föreskrifterna (SOSFS 2000:9) om undantag från kravet på legitimation för vikarie på anställning som sjuksköterska

text: De upphävda föreskrifterna gäller fortfarande för anställningar om vilka beslut har fattats med stöd av föreskrifterna före utgången av december 2015. Socialstyrelsen OLIVIA WIGZELL Gastón Fernández Palma

text: HSLF-FS 2015:23

text: 2 Edita Bobergs AB, Falun, 2015


title: Ändring i föreskrifterna (SOSFS 2009:28) om blodverksamhet

text: Denna författning träder i kraft den 31 december 2015.

text: Socialstyrelsen

text: OLIVIA WIGZELL Louise Follin Johannesson

text: 1 Jfr

text: kommissionens direktiv 2004/33/EG av den 22 mars 2004

text: om genomförande av

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/98/EG

text: i fråga om vissa tekniska krav på blod och blodkomponenter (EUT L 91, 30.3.2004, s. 25, Celex 32004L0033), ändrat genom

text: kommissionens direktiv 2014/110/EU

text: (EUT L 366, 20.12.2014, s. 81 och 82, Celex 32014L0110).

text: Bilaga 5

text: HSLF-FS

text: Krav på blodgivares lämplighet

text: A. PERSONER SOM INTE FÅR GODKÄNNAS SOM GIVARE AV BLOD FÖR ALLOGEN TRANSFUSION 1. Sjukdomar och behandlingar

text: En person får inte godkännas, om han eller hon har 1. en infektion med humant immunbristvirus 1 eller 2 (HIV 1 och HIV 2), 2. en infektion med humant T-cellslymfotropt virus typ I eller II (HT- LV I och HTLV II), 3. en pågående infektion med hepatit B-virus (HBV) eller tidigare har haft en sådan infektion med undantag av den som är negativ i ett test för hepatit B-ytantigen (HBsAg) och som har visat sig vara immun mot HBV, 4. en pågående infektion med hepatit C-virus (HCV) eller tidigare har haft en sådan infektion, 5. en infektion med babesios, visceral leishmaniasis (kala azar) eller Trypanosoma cruzi (Chagas sjukdom) eller tidigare har behandlats för en sådan infektion, 6. en pågående malign sjukdom, utom cancer in situ med fullt tillfrisknande eller tidigare har haft en sådan sjukdom, 7. en insulinbehandlad diabetes, 8. en misstänkt spongiform encefalopati, eller om en genetisk form av spongiform encefalopati har förekommit i den biologiska familjen, eller 9. behandlats med humant tillväxthormon eller andra hypofyshormoner av humant ursprung.

text: 2. Vistelse i endemiskt område

text: En person får inte godkännas, om han eller hon har varit stadigvarande bosatt under minst fem år i en geografisk del av ett land där spridning av Trypanosoma cruzi (Chagas sjukdom) förekom endemiskt under uppväxt- eller vistelsetiden. Om det föreligger ett negativt undersökningsresultat från ett validerat test som är taget tidigast sex månader efter det att han eller hon har flyttat från ett sådant område, får per sonen däremot godkännas.

text: 3. Transplantationer

text: En person får inte godkännas, om han eller hon har eller har haft 1. ett transplantat i form av hård hjärnhinna (dura mater) eller hornhinna, eller 2. ett xenotransplantat.

text: 4. Riskbeteende

text: En person får inte godkännas, om han eller hon 1. har injicerat sig eller låtit sig injiceras med narkotika, 2. har injicerat sig eller låtit sig injiceras med anabola steroider, hormoner eller något annat preparat utanför hälso- och sjukvården, eller 3. har ett sexuellt beteende som utsätter honom eller henne för en hög risk för allvarliga infektionssjukdomar som kan överföras via blod.

text: B. PERSONER SOM FÖRST EFTER EN VISS TID FÅR GODKÄNNAS SOM GIVARE AV BLOD FÖR ALLOGEN TRANSFUSION 1. Infektionssjukdomar (förutom malaria)

text: 1.1 Sjukdomar och symtom

text: En person får godkännas som blodgivare tidigast 1. två veckor efter dagen för fullt tillfrisknande och efter det att symtomen från en akut infektionssjukdom med eller utan feber har upphört, 2. två veckor efter det att symtomen från en influensaliknande sjukdom har upphört, 3. två år efter ett kliniskt tillfrisknande vid brucellos, 4. två år efter ett styrkt tillfrisknande vid osteomyelit, 5. två år efter ett styrkt tillfrisknande vid Q-feber, 6. ett år efter ett styrkt tillfrisknande vid syfilis, 7. sex månader efter ett kliniskt tillfrisknande vid toxoplasmos, 8. två år efter ett styrkt tillfrisknande vid tuberkulos, eller 9. två år efter dagen då symtomen från en reumatisk feber har upphört, om det inte finns belägg för kronisk hjärtsjukdom.

text: 1.2 Vistelse i endemiskt område

text: En person som har vistats i ett område där infektionssjukdomar som kan överföras genom blodtransfusion förekommer i hög utsträckning får godkännas tidigast sex månader efter det att han eller hon har lämnat området. Om området enbart är ett riskområde för lokalt förvärvad West Nile-virusinfektion, får personen godkännas om en individuell nukleinsyrabaserad test (NAT) har gett negativt resultat eller om minst 28 dagar har gått från det att personen lämnade området.

text: 1.3 Större ingrepp, transplantation och andra händelser

text: En person som har varit utsatt för risk att smittas av infektionssjukdomar som kan överföras genom blodtransfusion får godkännas tidigast sex månader efter

text: HSLF-FS 1. ett större kirurgiskt ingrepp eller en endoskopisk undersökning 2015:24 med flexibla instrument, 2. en sådan olyckshändelse som har inneburit en risk för blodsmitta, t.ex. stickskador eller blodstänk på slemhinnor, 3. behandling med blodkomponenter, 4. transplantation av mänskliga organ, vävnader eller celler, 5. tatuering eller piercing, 6. behandling med akupunktur, om den inte har utförts av personal inom hälso- och sjukvården, eller 7. nära kontakt (samma hushåll) med en person som har en smittsam infektion med hepatit B-virus (HBV).

text: 1.4 Tandvård och mindre ingrepp

text: En person får godkännas som blodgivare 1. en vecka efter ett mindre kirurgiskt ingrepp, tandutdragning, rotfyllning eller liknande behandling, eller 2. dagen efter en enklare behandling hos tandläkare eller tandhygienist.

text: 2. Malaria

text: 2.1 Personer som haft malaria eller varit utsatta för sådan risk

text: En person som har haft malaria eller varit utsatt för risk för att få malaria får godkännas som blodgivare tidigast 1. tre år efter avslutad malariabehandling, om han eller hon inte har haft några symtom under denna treårsperiod och ett immunologiskt eller ett molekylärgenomiskt test är negativt, eller 2. tre år efter det att symtom på en odiagnostiserad febersjukdom har upphört, om han eller hon har haft en sådan sjukdom under ett besök i ett malariaendemiskt område eller inom sex månader därefter. Tidsgränsen på tre år kan reduceras till fyra månader, om ett validerat immunologiskt eller molekylärgenomiskt test är negativt.

text: 2.2 Personer som vistats i ett malariaendemiskt område

text: En person som har vistats i ett malariaendemiskt område får godkännas tidigast 1. sex månader efter en vistelse i ett malariaendemiskt område, om han eller hon inte har eller har haft några symtom, eller 2. tre år efter en vistelse i ett malariaendemiskt område, om han eller hon har varit stadigvarande bosatt i ett sådant område under de första fem levnadsåren, och om han eller hon inte har eller har haft några symtom. Tidsgränsen på tre år kan reduceras till fyra månader, om ett validerat immunologiskt eller molekylärgenomiskt test 4 är negativt vid varje blodgivning.

text: 3. Sexuellt riskbeteende

text: En person som har haft ett sexuellt beteende som har utsatt honom eller henne för en hög risk för en allvarlig infektionssjukdom som kan överföras via blod får godkännas tidigast ett år efter det att riskbeteendet upphört. Med riskbeteende avses i detta sammanhang 1. sexuellt umgänge med någon som enligt avsnitt A.1 punkterna 1–4 och avsnitt A.4 punkterna 1–3 inte får godkännas som blodgivare, 2. sexuellt umgänge i utbyte mot pengar, droger eller annan ersättning, 3. en person som har haft sexuellt umgänge med någon som har haft sexuellt umgänge i utbyte mot pengar, droger eller någon annan ersättning, 4. en man som har haft sexuellt umgänge med en man, 5. en kvinna som har haft sexuellt umgänge med en man som har eller har haft sexuellt umgänge med en man, 6. en person som har haft sexuellt umgänge med någon som enligt avsnitt B.1.1 punkten 6 inte får godkännas som blodgivare eller någon som har varit utsatt för risk enligt avsnitt B.1.3 punkterna 1–7, eller 7. en person som har haft sexuellt umgänge med någon som ursprungligen kommer från eller har vistats i ett land där sexuellt överförbara infektionssjukdomar som kan överföras via blod förekommer i hög utsträckning. Personen kan dock godkännas även om den sexuella kontakten inte har upphört, om mer än ett år har förflutit sedan sexualpartnern vistades i ett sådant land och negativa resultat av de sållningstester som avses i 7 kap. 5 § därefter föreligger för sexualpartnern.

text: 4. Läkemedelsbehandling

text: En person som har tagit ett läkemedel som kan påverka en blodmottagare eller någon komponent i det tappade blodet ogynnsamt får godkännas för blodtappning tidigast när det bedöms att den ogynnsamma effekten av läkemedlet eller dess metaboliter bedöms som osannolik.

text: 5. Personer som påbörjat eller genomgått vaccination

text: En person får godkännas som blodgivare tidigast 1. fyra veckor efter vaccinering med ett försvagat levande bakteriellt eller viralt vaccin, 2. dagen efter vaccinering med ett avdödat eller inaktiverat bakteriellt eller viralt vaccin, toxoider, eller vacciner mot rickettsiae, 3. sex månader efter vaccinering på grund av exponering för hepatit A eller hepatit B, eller 4. ett år efter vaccinering på grund av exponering för rabies.

text: HSLF-FS C. AVSTÄNGNING FRÅN BLODGIVNING VID SÄRSKILDA 2015:24 EPIDEMIOLOGISKA SITUATIONER

text: Vid särskilda epidemiologiska situationer, t.ex. utbrott av infektionssjukdom som kan överföras genom blodtransfusion, kan Socialstyrelsen med stöd av

text: 10 § förordningen (2006:497)

text: om blodsäkerhet utfärda tillfälliga bestämmelser om avstängning från blodgivning av personer som kan ha utsatts för risk för smitta.

text: D. PERSONER SOM INTE FÅR GODKÄNNAS SOM GIVARE AV BLOD FÖR AUTOLOG TRANSFUSION

text: En person får inte godkännas, om han eller hon har 1. en infektion med humant immunbristvirus 1 eller 2 (HIV 1 och HIV 2), 2. en infektion med humant T-cellslymfotropt virus typ I eller II (HT- LV I och HTLV II), 3. en aktiv bakterieinfektion, 4. en infektion med hepatit B-virus (HBV), med undantag för personer som saknar HBsAg och är immuna mot HBV, eller 5. en infektion med hepatit C-virus (HCV).

text: Den ansvarige läkaren vid blodcentralen kan besluta om undantag från 2–5, om synnerliga medicinska skäl föreligger. Vid blodtappning för autolog transfusion gäller särskilda krav på märkning av blodbehållare (6 kap. 21 §), separat förvaring, distribution och transport för att förhindra förväxling med blod och blodkomponenter för allogen transfusion (7 kap. 16 §).

text: HSLF-FS 2015:24

text: 8 Edita Bobergs AB, Falun, 2015


title: Ändring i föreskrifterna och allmänna råden (SOSFS 2015:12) om utredning av vårdskador

text: HSLF-FS 2015:25

text: HSLF-FS kan laddas ned eller beställas via Socialstyrelsens publikationsservice webb: www.socialstyrelsen.se/publikationer e-post: publikationsservice@socialstyrelsen.se

text: 2 Edita Bobergs AB, Falun, 2015


title: Socialstyrelsens föreskrifter om ändring i föreskrifterna (SOSFS 2011:13) om socialnämndernas skyldighet att lämna statistiska uppgifter

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2017. 2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för inlämnande av statistiska uppgifter om ekonomiskt bistånd som avser tid före den 1 januari 2017.

text: Socialstyrelsen

text: OLIVIA WIGZELL Marie Zernig

text: HSLF-FS 2015:29

text: 2 Edita Bobergs AB, Falun, 2016