title: Naturvårdsverkets allmänna råd om vattenskyddsområden (till 7 kap. 21, 22 och 25 §§ miljöbalken)

text: Naturvårdsverkets författningssamling

text: ISSN 1403-8234

text: Naturvårdsverkets allmänna råd

text: om vattenskyddsområden (till 7 kap. 21, 22 och 25 §§ Utkom från trycket

text: den 13 oktober 2003

text: miljöbalken

text: beslutade den 24 september 2003.

text: Dessa allmänna råd ersätter Naturvårdsverkets allmänna råd (AR 90:15) – Grundvattentäkter.

text: Till

text: 7 kap. 21 § miljöbalken

text: Beslut om vattenskyddsområde

text: Länsstyrelse och kommun bör verka för att vattenskyddsområden skapas för åtminstone samtliga allmänna vattentäkter och större enskilda egna eller gemensamma vattentäkter. Även grund- och ytvattentillgångar, som kan antas komma att utnyttjas för vattentäkt, bör skyddas. Ett vattenskyddsområde bör omfatta vattentäktens tillrinningsområde, såvida inte beslutsunderlaget visar att skyddssyftet kan uppnås genom fastställande av ett mindre område som vattenskyddsområde. Vid avgränsningen av ett vattenskyddsområde för yt- eller grundvattentäkt bör särskilt övervägas om befintliga verksamheter eller anläggningar, som kan ha betydelse för att uppnå syftet med vattenskyddsområdet, behöver ligga inom skyddsområdet för att på så sätt omfattas av föreskrifterna för vattenskyddsområdet. Ett vattenskyddsområde bör också kunna omfatta en grus- och sandförekomst som har betydelse för vattenförsörjningen och som genom sin förmåga att rena eller härbärgera vatten kan användas för konstgjord grundvattenbildning genom infiltration av ytvatten. Ett område för återinfiltration av grundvatten bör också kunna omfattas. Om ett vattenskyddsområde eller ett tillrinningsområde till detta berör två eller fler kommuner, bör beslutet om att inrätta vattenskyddsområdet fattas av länsstyrelsen.

text: Till

text: 7 kap. 22 § miljöbalken

text: Föreskrifternas utformning

text: Föreskrifter för vattenskyddsområden bör utformas så att de säkerställer ett tillräckligt skydd på både kort och lång sikt, dvs. i ett flergenerationsperspektiv. De bör anpassas efter lokala förhållanden och efter skyddsbehovet. Föreskrifter för vattenskyddsområden kan behöva utformas så att de medför långtgående inskränkningar i rätten att förfoga över fastigheter. Ett vattenskyddsområde bör delas in i zoner med föreskrifter som är anpassade efter de

text: naturgivna förhållandena och skyddsbehovet i respektive zon. Ett vattenskyddsområde kan delas in i vattentäktszon, primär respektive sekundär skyddszon och vid behov tertiär skyddszon. I föreskrifterna bör beaktas konsekvenserna både av plötsliga och kontinuerliga utsläpp från föroreningskällor. Det kan gälla såväl punktkällor som diffusa föroreningskällor. Vissa verksamheter bör förbjudas inom ett vattenskyddsområde. Detta gäller t.ex. sådana verksamheter som kan ge upphov till irreversibla skador eller skador som kan få långtgående konsekvenser för vattnets kvalitet och kvantitet. Skadorna kan antingen bero på enskilda utsläpp eller på den sammanlagda effekten av många små utsläpp eller på konsekvenser av ingrepp i miljön. Inskränkningar i rätten att förfoga över fastigheter bör vid behov omfatta både pågående verksamheter och tillkommande verksamheter.

text: Föreskrifternas närmare innehåll

text: Punkterna 1–13 nedan med råd om utformning av föreskrifter avser främst primär och sekundär skyddszon. Som utgångspunkt för innehållet i föreskrifter bör följande gälla. Ytterligare föreskrifter kan behöva meddelas. 1. I föreskrifter för ett vattenskyddsområde bör föreskrivas att endast vattentäktsverksamhet får bedrivas i vattentäktszonen och att detta område bör vara inhägnat eller, om det omfattar ytvatten, vara synligt avgränsat. 2. I föreskrifterna bör anges att vattentäktszonen och mark som nyttjas för infiltration (för konstgjord grundvattenbildning) enbart får disponeras av vattentäktsinnehavaren och för vattentäktsverksamhet. 3. I föreskrifter för ett vattenskyddsområde bör, för primär skyddszon, föreskrivas att hantering av petroleumprodukter inte får förekomma annat än för att försörja bostads- och jordbruksfastigheter med olja och att det i sådana fall krävs tillstånd. För sekundär skyddszon bör föreskrivas att det krävs tillstånd för sådan hantering av petroleumprodukter som på kort eller lång sikt kan motverka syftet med skyddet. Myndigheten bör ange i föreskrifterna vilken hantering som avses. 4. I föreskrifter för ett vattenskyddsområde bör föreskrivas att i primär skyddszon är hantering av kemiska bekämpningsmedel förbjuden. För sekundär skyddszon bör föreskrivas om krav på tillstånd för hantering av kemiska bekämpningsmedel. För yrkesmässig hantering av växtnäringsämnen i vattenskyddsområde bör föreskrivas om krav på tillstånd. Myndigheten bör ange i föreskrifterna vilken hantering som avses. 5. I föreskrifter för ett vattenskyddsområde bör föreskrivas att i primär och sekundär skyddszon permanenta upplag av bark och timmer är förbjudna. I sekundär skyddszon bör upplag från en avverkningssäsong få förekomma. För tillfälliga sådana upplag i primär skyddszon bör föreskrivas om krav på tillstånd. 6. I föreskrifter för ett vattenskyddsområde bör föreskrivas om förbud mot ytterligare infiltrationsanläggningar för hushållsspillvatten och utsläpp av annat

text: avloppsvatten i primär skyddszon. För sekundär skyddszon bör föreskrivas om krav på tillstånd för sådana anläggningar. 7. I föreskrifter för ett vattenskyddsområde bör anges att upplag av avfall eller av snö som härrör från trafikerade ytor i en skyddszon inte får förekomma i en skyddszon med strängare föreskrifter. 8. I föreskrifter för ett vattenskyddsområde bör anges att i primär och sekundär skyddszon upplag av asfalt, oljegrus eller vägsalt är förbjudna. I primär skyddszon bör föreskrivas om krav på tillstånd för spridning av vägsalt. 9. I föreskrifter för ett vattenskyddsområde bör anges att materialtäkt är förbjuden i primär och sekundär skyddszon för grundvattentäkt och i primär skyddszon för ytvattentäkt. För husbehovstäkter i ett vattenskyddsområdet bör föreskrivas om krav på tillstånd. Oljespill får ej förekomma. Det bör även föreskrivas att tillfartsvägar till täkter så långt möjligt skall vara avspärrade. 10. I föreskrifter för ett vattenskyddsområde bör föreskrivas att schaktningsarbete, t.ex. i samband med vägbyggen eller annat byggande, och muddring inte får utföras utan tillstånd. För pålning, spontning och underjordsarbete bör föreskrivas om krav på tillstånd i primär och sekundär skyddszon för en grundvattentäkt och i primär skyddszon för en ytvattentäkt. 11. I föreskrifter för ett vattenskyddsområde bör anges att i primär skyddszon för grundvattentäkt är anläggningar för lagring av och utvinning av värmeenergi ur berg, mark och vatten, uttag av vatten från berg och jord, samt även andra typer av borrningar som kan påverka vattentillgång/kvalitet, förbjudna och att i sekundär skyddszon för grundvattentäkt och i primär skyddszon för ytvattentäkt krävs tillstånd för sådana anläggningar. 12. I föreskrifter för ett vattenskyddsområde bör föreskrivas att i primär skyddszon transport av farligt gods får ske endast på anvisade transportleder. 13. I föreskrifter för ett vattenskyddsområde bör anges att i primär skyddszon sådan miljöfarlig verksamhet som innebär risk för förorening av yt- eller grundvatten inte får etableras. I sekundär skyddszon bör föreskrivas om krav på tillstånd för ny anmälningspliktig miljöfarlig verksamhet. 14. I föreskrifter för ett vattenskyddsområde bör, om det behövs för att uppnå tillräckligt skydd, meddelas förbud och inskränkningar i rätten att förfoga över fastigheter inom den del av vattenskyddsområdet som utgör tertiär skyddszon. Sådana inskränkningar kan t.ex. avse ändrad markanvändning. De kan i vissa fall sammanfalla med föreskrifter för övriga skyddszoner. 15. Om det visar sig att syftet med vattenskyddsområdet inte uppnås med befintliga föreskrifter bör föreskrifterna ändras eller kompletteras så att nödvändigt skydd uppnås.

text: Till

text: 7 kap. 25 § miljöbalken

text: Vid bedömningen av hur långt en inskränkning i enskilds rätt får gå för att syftet med ett vattenskyddsområde skall tillgodoses bör beaktas att det är

text: vanligt att syftet kan uppnås endast genom höga skyddsnivåer och långt gående restriktioner.

text: NATURVÅRDSVERKET

text: LARS-ERIK LILJELUND

text: Clas Magnusson

text: (Enheten för markanvändning och vattenverksamhet)

text: Elanders Gotab 43459, Stockholm 2003


fs: nfs

publisher: Naturvårdsverket

title: Allmänna råd om Natura 2000 till 7 kap. miljöbalken samt till förordningen (1998:1252) om områdesskydd m.m.

text: När krävs tillstånd enligt

text: 7 kap. 28 a § miljöbalken

type: rubrik

text: Till

text: 7 kap. 28 a § miljöbalken

type: stycke

text: Med verksamheter eller åtgärder som på ett betydande sätt kan påverka miljön i ett naturområde som har förtecknats enligt

text: 7 kap. 27 § miljöbalken

text: bör avses varje aktivitet, tillfällig eller långvarig, i eller utanför området, som medför risk för en negativ påverkan av betydelse på naturmiljön i det förtecknade området. Risk för betydande påverkan på miljön kan föreligga genom verksamhetens omfattning, dess farlighet/påverkansgrad eller dess konsekvenser för miljön på sikt. Påverkan kan vara såväl direkt som indirekt. Med verksamheter och åtgärder som direkt hänger samman med eller är nödvändiga för skötseln och förvaltningen av berörda områden bör avses skötsel och förvaltning som hänger samman med bevarandet av ett Natura 2000-område. Avgörande vid bedömningen av om en åtgärd eller verksamhet omfattas av undantaget bör vara om den ingår som en del i att upprätthålla eller återställa gynnsam bevarandestatus i området.

text: Planerade verksamheter eller åtgärder

text: Till

text: 7 kap. 28 b § miljöbalken

text: Med planerade verksamheter eller åtgärder bör avses sådana verksamheter och åtgärder som är redovisade i översiktsplaner, detaljplaner, koncessioner, vägutredningar, arbetsplaner, järnvägsutredningar, järnvägsplaner eller verksamheter eller åtgärder för vilka tillstånd eller dispens har meddelats eller sökts med stöd av

text: miljöbalken

text: eller annan lag. Detsamma gäller verksamheter och åtgärder för vilka bygglov lämnats enligt plan- och

text: bygglagen (1987:10)

text: eller åtgärder för vilka anmälan om samråd enligt

text: 12 kap. 6 § miljöbalken

text: har skett.

text: skyddas

text: Till

text: 7 kap. 28 b § miljöbalken

text: Med livsmiljöer som avses skyddas i området bör avses de livsmiljöer, naturtyper och livsmiljöerna för de arter som har förtecknats i Naturvårdverkets förteckning (

text: NFS 2001:19

text: , 2002:23, 2002:24, 2002:25 och 2003:14) över områden som avses i

text: 7 kap. 27 § miljöbalken

text: . Vid bedömningen av vad som är en skada bör beaktas dels områdets karaktär och känslighet, dels åtgärden som sådan och dess inverkan på förtecknade livsmiljöer. När länsstyrelsen upprättat en beskrivning av bevarandesyftet, bör denna ligga till grund för prövningen. I samtliga fall bör en bedömning göras av hur livsmiljöns gynnsamma bevarandestatus kan påverkas av verksamheten eller åtgärden. En helhetsbedömning bör göras för att möjliggöra en bedömning av hur verksamheten eller åtgärden, ensam eller tillsammans med andra pågående eller planerade verksamheter eller åtgärder, kommer att påverka förutsättningarna att långsiktigt bevara naturtypen/livsmiljön i området.

text: En störning som på ett betydande sätt kan försvåra bevarandet i området av arten eller arterna som avses skyddas

text: Till

text: 7 kap. 28 b § miljöbalken

text: Med de arter som avses skyddas i området avses de arter som har förtecknats i Naturvårdsverkets förteckning (

text: NFS 2001:19

text: 7 kap. 27 § miljöbalken

text: . Störningen bör ställas i relation till artens population och dess utveckling i området snarare än effekterna på ett enskilt par eller enskild individ. När länsstyrelsen upprättat en beskrivning av bevarandesyftet, bör denna ligga till grund för prövningen. I samtliga fall bör en bedömning göras av hur artens gynnsamma bevarandestatus kan påverkas av verksamheten eller åtgärden. Med att störningen på ett betydande sätt kan försvåra bevarandet bör avses att störningen på ett betydande sätt försvårar för den förtecknade arten att fortleva i livskraftiga bestånd i området. En helhetsbedömning bör göras för att möjliggöra en bedömning av hur verksamheten eller åtgärden, ensam eller tillsammans med andra pågående eller planerade verksamheter eller åtgärder, kommer att påverka förutsättningarna att långsiktigt bevara arten/arterna i området.

text: Inför tillståndsprövningen enligt

text: 7 kap.

text: och

text: 29 b §§

text: miljöbalken

text: Till

text: 7 kap. 29 § miljöbalken

text: Ärendet bör överlämnas till regeringens tillåtelseprövning om prövningsmyndigheten bedömer att samtliga tre förutsättningar i 7 kap. 29 § är uppfyllda. Med att det saknas alternativa lösningar bör avses att alla rimliga alternativ är uttömda, dvs. om de innebär skada/betydande störning eller är ekonomiskt orimliga.

text: En kompensationsåtgärd bör motsvara den förlust skadan/störningen innebär för nätverket Natura 2000 och ha motsvarande proportioner. De kompenserande åtgärderna bör finnas på plats när förlusten sker, om så är möjligt. Kompensationen bör i första hand bestå i att t.ex. en restaurering sker i det aktuella Natura 2000-området. Om detta inte är möjligt kan kompensationen bestå i att åtgärder vidtas i ett närliggande område. Ett helt nytt område får dock utses som kompensation om inte andra alternativ finns. Det bör ligga i samma biogeografiska region och inte vara ett sådant objekt som borde ha utsetts till nätverket från början.

text: Till

text: 7 kap. 29 b § miljöbalken

text: Länsstyrelsens yttrande bör avse om tillstånd kan lämnas eller ej. I yttrandet bör länsstyrelsen även ange om miljökonsekvensbeskrivningen innehåller de uppgifter som behövs för prövningen enligt 7 kap. 28 a och 28 b §§ eller om den behöver kompletteras eller ändras. Länsstyrelsen bör peka på sådana faktorer som är speciellt viktiga att utreda samt vid behov informera om kunskapsunderlag.

text: Beslut som kan påverka miljön i ett Natura 2000-område

text: Till 19 § förordningen om områdesskydd m.m. Det bör framgå av beslutsmotivering till beslut som kan påverka miljön i ett Natura 2000-område vilken bedömning myndigheten har gjort av verksamhetens eller åtgärdens påverkan på området samt vilken effekt och vilka konsekvenser detta får på bevarandesyftet. Om beslutet omfattar villkor bör det framgå vilka som avser “Natura 2000 frågan”.

text: NATURVÅRDSVERKET

text: LARS-ERIK LILJELUND

text: Helene Lindahl

text: (Skötselenheten)

text: Elanders Gotab 43109, Stockholm 2003

type: foreskrift


title: Naturvårdsverkets allmänna råd om tillståndsprövning av hamnar [till 2, 6, 19, 21 och 22 kap. miljöbalken]

text: 22 kap.

text: miljöbalken

text: beslutade den 23 oktober 2003.

text: Dessa allmänna råd omfattar Naturvårdsverkets ansvarsområde som tillsynsvägledande myndighet för frågor som rör ”Hamnar, lastnings- eller lossningskajer som medger trafik med fartyg med en bruttodräktighet av minst 1350”.

text: Till

text: 2 kap. 3 §

text: MB

text: Riktvärden för buller från hamnverksamhet

text: Naturvårdsverkets riktvärden för externt industribuller (RR 1978:5) bör tilllämpas när det gäller buller från hamnverksamheten. Socialstyrelsens allmänna råd (

text: SOSFS 1996:7

text: ) om buller inomhus och höga ljudnivåer bör tillämpas, när det gäller riktvärden för lågfrekvent buller från hamnverksamheten.

text: Till 19 kap. 5 § 1 och 22 kap. 1 § MB

text: Omfattning av tillståndsprövning för en hamn

text: Hamnområdet med tillhörande vattenområde bör vara utgångspunkten för prövningen. Även störningar och olägenheter som i och för sig uppkommer utanför hamnområdet men som ingår i hamnverksamheten bör ingå i prövningen. Stuveriverksamheten i hamnen bör betraktas som en del av hamnverksamheten. Detta oavsett om det är hamnbolaget eller ett fristående stuveriföretag som bedriver denna verksamhet.

text: Innehåll i tillståndsansökan för en hamn

text: Verksamhet i samband med lastning och lossning av gods eller embarkering

text: och debarkering av passagerare

text: En redogörelse för alla moment som utförs i hamnen i samband med lastning och lossning av gods bör ingå i ansökan. Detta bör gälla oberoende av om det är hamnbolaget eller ett stuveriföretag som faktiskt utför dessa arbetsmoment. I ansökan bör också ingå en beskrivning av den utrustning som används för lastning och lossning av gods, såsom fasta kranar, mobila kranar, Ro-ro-ramper, dragfordon och de delar av pipelines för bulkgods (t.ex. olja i oljehamnar)

text: som hamnbolaget ansvarar för. Dessutom bör i ansökan redogöras för andra slag av hjälpmedel som finns för lastning och lossning av bulkgods. Terminalutrymmen som hamnbolaget ansvarar för bör tas upp i ansökan.

text: Omlastning av gods inom området (godshantering)

text: En redogörelse för den utrustning och de utrymmen som används för omlastning av gods inom hamnområdet bör ingå i ansökan. Exempel på sådan utrustning är truckar (dieseldrivna, eldrivna), transportörer, terminaltraktorer, lastmaskiner och terminalvagnar.

text: Gemensamhetsanläggningar för hamnområdet

text: En redogörelse för och en beskrivning av gemensamhetsanläggningar, såsom reningsanläggning för oljeförorenat avloppsvatten (s.k. OFA-vatten), behandlingssteg för avloppsvatten, behandlingssteg för dagvatten, pannor, oljeeller kemikalieledningar, bör ingå i ansökan. I ansökan bör också ingå en redogörelse för om hamnbolaget självt eller något annat företag ansvarar för driften av gemensamhetsanläggningar inom hamnområdet. Vidare bör ingå en redogörelse för om och i vilken mån respektive gemensamhetsanläggning – oavsett vem som ansvarar för anläggningen – utnyttjas av flera verksamhetsutövare inom eller utanför hamnområdet.

text: Anläggningar för underhåll och service

text: I ansökan bör ingå en redogörelse för och beskrivning av mekaniska verkstäder och andra anläggningar inom hamnområdet som används för underhåll och service av hamnens maskiner och övrig utrustning. Detta bör gälla oavsett sådana anläggningar drivs av hamnbolaget eller av något annat företag. Även sådana anläggningar som används för underhåll och service av andra verksamhetsutövares utrustning bör ingå i ansökan, om anläggningen tillhandhålls eller förvaltas av hamnbolaget.

text: Mottagningsanordningar för avfall m.m. I ansökan bör ingå en redogörelse för och beskrivning av anordningar för mottagning och hantering av såväl hamnrelaterat som fartygsgenererat avfall. Här avses både anordningar för mottagning av farligt avfall och anläggningar för annat avfall. I ansökan bör också ingå en avfallshanteringsplan för hamnverksamheten. Om det inom hamnområdet finns anläggningar för behandling eller deponering av avfall bör en redogörelse för och beskrivning av dessa anläggningar ingå i ansökan.

text: Bunkring och proviantering av fartyg

text: I ansökan bör ingå en redogörelse för och beskrivning av utrustning, utrymmen eller anläggningar som används i samband med bunkring och proviante- 2 ring av fartyg.

text: Anläggning eller yta för förvaring av gods inom hamnområdet

text: I ansökan bör ingå en redogörelse för och beskrivning av upplagsytor för utomhuslagring av gods samt magasinsutrymmen (dessa utrymmen kan utgöras av kallmagasin eller uppvärmda magasin) som ägs av hamnbolaget.

text: Cisterner och bergrum för lagring av petroleumprodukter och kemikalier I ansökan bör ingå en redogörelse för och en beskrivning av lagring eller hantering av petroleumprodukter eller andra kemikalier som i förekommande fall används för hamnens maskiner eller övriga verksamhet. Om de inom hamnområdet hanterade mängderna är av den omfattningen att särskilt tillstånd krävs enligt förordningen (

text: ) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd (FMH) för lagringen eller hanteringen, bör ansökan även innehålla tillämplig SNI-kod (se bilagan till FMH). Om det inom hamnområdet förekommer lagring eller annan hantering av vissa farliga ämnen (s.k. Seveso-verksamhet) och där en säkerhetsrapport skall ingå, bör detta ingå som ett särskilt avsnitt i ansökan.

text: Fartygstrafiken till och från hamnen

text: Fartygstrafiken i hamnområdet och fartygen som ligger vid kaj bör beskrivas i ansökan. I ansökan (och som en del av MKB-förfarandet) bör även ingå en redogörelse för och en beskrivning av miljö- och hälsopåverkan från fartygstrafiken till och från hamnområdet samt från fartygen som ligger vid kaj och ute på redd.

text: Väg- och järnvägstrafik till och från hamnen

text: Väg- eller järnvägstrafiken inom hamnområdet kan anses utgöra en del av hamnens verksamhet och bör beskrivas i ansökan. I ansökan (och som en del av MKB-förfarandet) bör även ingå en redogörelse för och en beskrivning av miljö- och hälsopåverkan från landtransporter till och från hamnområdet.

text: Bogserbåtar

text: Trafikarbete med bogserbåtar som förekommer inom hamnen, liksom förtöjningstjänst, bör oavsett huvudmannaskap redovisas i ansökan.

text: Övriga uppgifter

text: En ansökan avseende hamnverksamhet bör, utöver de generella uppgifterna, innehålla följande övriga uppgifter (detta skall inte ses som en fullständig förteckning utan endast som exempel på vad en ansökan bör eller kan innehålla): • karta med uppgift om hamnområdets och vattenområdets areal, • huvudsakliga verksamheter inom hamnområdet, • ungefärligt antal fartygsanlöp per år, 3

text: • vilken tid på dygnet fartyg kan anlöpa och avgå samt när lastning och lossning sker vid hamnen, • storleksordning av antalet lastbilstransporter per år samt tidpunkten för lastning och lossning av lastbilar, • uppgift om vilka huvudsakliga godstyper som hanteras i hamnen (bulkgods, styckegods, containers), • uppgift om mängd gods som passerar hamnen per år, uppgift om eventuella förekomster av farligt gods (typ och mängd), • beskrivning av eventuella gemensamhetsanläggningar i hamnbolagets regi, • om verksamheten omfattas av lagen (

text: ) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor (”Seveso-lagen”) bör detta anges i ansökan.

text: Bilagor till ansökan

text: Nedan följer exempel på bilagor som bör ingå i ansökan. • Riskanalys (kan även finnas som bilaga till miljökonsekvensbeskrivningen). • Beskrivning av oljeavskiljare eller annan reningsanläggning eller gemensamhetsanläggning som drivs av hamnen. • Kartor med beskrivning av OFA-system, dagvattensystem, släcksystem. • Ritningar över planerad anläggning/konstruktion (vid ombyggnad/nybyggnad).

text: Till

text: 6 kap. 9 §

text: MB

text: Länsstyrelsens handläggning av ansökan

text: MKB-förfarandet

text: Om länsstyrelsens miljöprövningsdelegation finner att MKB-förfarandet har varit bristfälligt, bör delegationen ta ställning till detta så snart som möjligt och förelägga sökanden att avhjälpa bristerna.

text: Till

text: 19 kap. 4 §

text: MB

text: Länsstyrelsens handläggning av ansökan

text: Remissförfarandet

text: Myndigheter: Den kommunala miljönämnden bör höras, liksom Kammarkollegiet och Sjöfartsverket. I övrigt får det bedömas från fall till fall beroende på ärendets art. Som exempel på andra myndigheter som bör få ett ärende om prövning av en hamn på remiss kan nämnas. • Andra kommunala nämnder som kan vara berörda.

text: • Räddningstjänsten – om det inom hamnområdet hanteras farliga kemikalier. • Fiskeriverket – om det från hamnverksamheten släpps ut avloppsvatten i vattenområde. • Naturvårdsverket – om verksamheten är av stor omfattning, särskilt farlig för hälsa och miljö, berör viktiga naturvärden etc. • Generalläkaren i de fall Generalläkaren är tillsynsmyndighet. • Försvarsmakten – om hamnverksamheten kan komma att beröra fastigheter avsedda för försvarsändamål. Enskilda och organisationer m.m.: I de fall kretsen av berörda till sin karaktär är både heterogen och svår att fastställa, bör länsstyrelsen genom kungörelse eller på annat lämpligt sätt bereda dem tillfälle att yttra sig. Kommunala verksamhetsutövare: Den som är huvudman för en VA-anläggning som skall ta emot hamnverksamhetens avloppsvatten, respektive den som skall ta emot avfall från verksamheten, bör få möjlighet att yttra sig i ärendet.

text: Till

text: 21 kap. 3 §

text: MB

text: Prövning av flera ärenden i ett sammanhang

text: Om en hamnverksamhet skall prövas och det samtidigt blir aktuellt att tillståndspröva en vattenverksamhet inom hamnområdet, bör det övervägas om dessa bör prövas i ett sammanhang. Frågor som rör avfallshanteringen bör ingå i ansökan om tillstånd för hamnen. Även om hamnbolaget har överlåtit avfallshanteringen till ett annat bolag, bör det övervägas om det är lämpligt att avfallshanteringen även i detta fall prövas i ett sammanhang.

text: Till 19 kap. 5 § 8 och 22 kap. 25 § MB

text: Tillståndsbeslutets innehåll

text: Frågor som kan bli föremål för villkor

text: Det bör övervägas om nedanstående exempel på företeelser kan tas upp i villkor: • högsta antal fartygsanlöp och godsmängd, • installation av reningsanläggning för avloppsvatten som inte leds till kommunalt nät, • att markytor där spill kan ske skall vara hårdgjorda, tröskelinvallade och anslutna till oljeavskiljare samt att det finns avstängningsmöjligheter i dagvattenledningar, • gränsvärden/riktvärden för utsläpp av OFA-vatten, • gränsvärden/riktvärden för buller från verksamheten,

text: • gränsvärden/riktvärden för utsläpp till luft från verksamhet i hamnen, • differentierade hamnavgifter i syfte att uppnå lägsta möjliga bullernivå och utsläpp till luft, • hanteringen av kemiska produkter, • hanteringen av avfall och minimering av uppkommet avfall, • anmälan om nya godstyper (bulk, containers m.m.), • åtgärder i samband med nedläggning av hamn.

text: Delegation av villkor i tillståndsbeslut

text: En förutsättning för att lämna över rätten att fastställa villkor är, att de frågor som avgörs efter en sådan delegering inte har någon självständig betydelse för tillåtligheten av verksamheten. Som exempel på sådana villkor av mindre betydelse kan nämnas frågan om närmare teknisk specificering av en reningsutrustning eller fråga om åtgärder rörande enstaka avfallstyper. Beslut i delegerade frågor bör hanteras enligt de regler som tillämpas vid expediering av tillståndsbeslut. Detta innebär bl.a. att ett beslut om fastställelse av villkor i vissa fall bör kungöras i ortstidning.

text: NATURVÅRDSVERKET

text: LARS-ERIK LILJELUND

text: Allan Nilsson

text: (Enheten för markanvändning och vattenverksamhet)

text: Elanders Gotab 43678, Stockholm 2003

type: kapitel


text: Naturvårdsverkets författningssamling

text: ISSN 1403-8234

text: Naturvårdsverkets ändring av allmänna råd

text: NFS 2003:15

text: ) till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: om metoder för Utkom från trycket

text: den 21 november 2003

text: yrkesmässig lagring, rötning och kompostering av avfall;

text: beslutad den 30 oktober 2003.

text: Naturvårdsverket har beslutat att ändra allmänna råd (

text: NFS 2003:15

text: ) till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: om metoder för yrkesmässig lagring, rötning och kompostering av avfall genom att dels orden ”motsvara de förhållanden som framgår av bilagan samt” skall tas bort från första stycket under rubriken Om huvudprocess gällande matavfall och livsmedelsrelaterat verksamhetsavfall, dels orden ”baserad på matavfall” skall tas bort från tredje stycket under rubriken Om hygienisering av kompost och rötrest baserade på matavfall och livsmedelsrelaterat verksamhetsavfall.

text: Efter ändring kommer respektive stycken under angivna rubriker att ha följande lydelse. – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –

text: Huvudprocessen vid rötning och kompostering bör ske i sluten form på ett sådant sätt att insamling av bildad gas och vätska är möjlig. En komposteringsprocess bör anses vara sluten under förutsättning att materialet innesluts i behållare eller genom täckning. Frånluft innehållande luktämnen eller andra miljöstörande ämnen bör renas så att utsläppen reduceras till en godtagbar nivå. Kontroll av frånluftsreningen bör ingå bland annat i egenkontrollen, vid periodisk besiktning samt vid övertagande av en verksamhet. Styrningen av huvudprocessen vid kompostering och rötning bör vara sådan att tiden i huvudprocessen understiger sex månader. Bildad gas vid huvudprocess genom rötning bör nyttiggöras eller, om detta inte är rimligt, facklas av eller behandlas på annat miljömässigt likvärdigt sätt. Detta råd gäller även vid rötning av avloppsslam. I de fall kompost avses användas i samband med jordförbättring, bör en hög mognadsgrad eftersträvas. – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –

text: livsmedelsrelaterat verksamhetsavfall

text: Inkommande avfall bör sönderdelas och därefter behandlas i enlighet med rekommendationerna i bilagan. Rötresten eller komposten bör efter behandling och före användning uppfylla kravet att Salmonella är frånvarande i ett representativt prov om 25 g av materialet (våtvikt). Provtagning och analys gällande Salmonella bör ske i enlighet med kriteriedokumentet SPCR 120 (Sveriges Provnings- och Forskningsinstitut). Hantering av hygieniserad kompost eller rötrest bör ske på ett sådant sätt att risken för återinfektion och återväxt av smittämnen begränsas. Samma fordon eller behållare bör inte användas för transport av obehandlat avfall respektive färdig kompost eller rötrest, om inte fordon eller behållare genomgått rengöring och desinfektion mellan transporterna. Rutiner bör finnas för att uppmärksamma och hantera driftstörningar eller andra faktorer som kan innebära att smittämnen sprids inom anläggningen. Smittskyddet bör även beaktas vid utformning och uppföljning av arbetsmiljön vid hantering av avfall och material. – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –

text: NATURVÅRDSVERKET

text: LARS-ERIK LILJELUND

text: Agneta Ödegaard Herlin

text: Elanders Gotab 43772, Stockholm 2003


title: Naturvårdsverkets allmänna råd om prövning av täkter enligt 12 kap. miljöbalken samt enligt förordning (1998:904) om täkter och anmälan för samråd

text: Naturvårdsverkets författningssamling

text: ISSN 1403-8234

text: Naturvårdsverkets allmänna råd Utkom från trycket

text: den 11 april 2003

text: om prövning av täkter enligt

text: 12 kap.

text: miljöbalken

text: samt enligt förordning (

text: ) om täkter och anmälan för samråd;

text: beslutade den 6 mars 2003.

text: Dessa allmänna råd ersätter tidigare allmänna råd RR 79:4. Förkortningar som används är

text: miljöbalken

text: , MB, samt förordning (

text: ) om täkter och anmälan för samråd, FTS.

text: Till

text: 12 kap. 1 § första stycket

text: MB

text: En husbehovstäkt där det utbrutna materialet används som ersättning för tjänster, avyttras eller på annat sätt utnyttjas kommersiellt bör inte betraktas som husbehovstäkt. Med brukningsenhet bör i detta fall avses en eller flera fastigheter eller delar av fastigheter som brukas inom ett geografiskt väl avgränsat område. Vid länsstyrelsens bedömning av om ett uttag är att betrakta som husbehovstäkt bör länsstyrelsen även beakta transportavståndet mellan uttagsplats och användningsplats. Observera att definitionen av brukningsenhet såsom den angivits i t.ex.

text: skogsvårdslagen (1979:429)

text: inte bör gälla i detta sammanhang.

text: Till

text: 12 kap. 1 § andra stycket

text: MB och 1 § FTS

text: Områden, inom vilka föreskrivits om tillståndsplikt för husbehovstäkter, bör vara geografiskt väl avgränsade. Tillståndsplikten bör inte läggas ut schablonmässigt över områden där det inte är motiverat. Av länsstyrelsens beslut om föreskrifter om tillståndsplikt för husbehovstäkter bör framgå, varför husbehovstäkter inom det angivna området kan antas medföra skadliga ingrepp i miljön eller motverka hushållningen med naturgrus eller morän. Länsstyrelsen bör i beslut om föreskrifter om tillståndsplikt för husbehovstäkter ange, vilka bestämmelser som ska gälla när förordnandet om tillståndsplikt införs. Pågående husbehovstäkter kan ges en viss tid för att avslutas. Länsstyrelsen bör endast i undantagsfall föreskriva om tillståndsplikt för att reglera enstaka husbehovstäkter.

text: Till 12 kap. 1 § och 16 kap. 2 § MB

text: Täkttillstånd bör begränsas i tid (jämför även de särskilda reglerna om omprövning av täkt i

text: 24 kap. 5 § andra stycket

text: MB).

text: Täkttillstånd bör förenas med villkor. Tillståndsmyndigheten bör då inte generellt hänvisa till miljökonsekvensbeskrivningen utan precisera försiktighetsmåtten i beslutet.

text: Till 12 kap. 1 § och 16 kap. 6 § MB

text: Tillstånd till täkt bör vägras den som inte fullgjort sina skyldigheter vid andra, tidigare verksamheter.

text: Till 12 kap. 1–

text: 2 §

text: MB

text: Ansökan om tillstånd till husbehovstäkt bör behandlas på samma sätt som ansökan om annan tillståndspliktig täktverksamhet.

text: Till

text: 12 kap. 3 §

text: MB

text: Säkerhet bör alltid vara ställd av den aktuella tillståndshavaren. Säkerheten för täkt bör bestå av en pant i form av ett spärrat bankkonto eller av en borgensförbindelse från en bank i form av en bankgaranti. Säkerheten bör inte vara tidsbegränsad. Länsstyrelsen bör ta hänsyn till förhållandena i varje enskilt fall och bedöma om säkerheten är godtagbar.

text: Till 3 § FTS

text: Länsstyrelsen bör begära att ansökan kompletteras med täktplan om sådan saknas. Länsstyrelsen bör begära en utredning om behovet av materialet, om det är nödvändigt för prövningen av ansökan.

text: Till 4 § FTS

text: Särskilda skäl för länsstyrelsen att pröva frågan om täkttillstånd utan att skydd för grundvatten är avgjord bör anses föreligga endast om myndigheten bedömer att täktansökan skall avslås, eller om miljökonsekvensbeskrivningen i ärendet entydigt utvisar att täkten inte kommer att medföra någon risk för vattenskyddsområdet.

text: Till 5 § FTS

text: Undantag från uppgiftsskyldigheten bör meddelas restriktivt. Beslut om undantag från uppgiftsskyldigheten bör fattas samtidigt med beslut om täkttillstånd och anges i täkttillståndet. Med exploatör bör avses den som faktiskt bedriver verksamheten i täkten.

text: Till 7 § FTS

text: Förordnande om samrådsplikt för husbehovstäkter bör användas i mycket begränsad utsträckning till förmån för förordnande om tillståndsplikt.

text: NATURVÅRDSVERKET

text: MATS OLSSON

text: Anna Bäckman


title: Naturvårdsverkets föreskrifter om ändring i föreskrifterna (NFS 2003:13) om statliga bidrag till klimatinvesteringsprogram

text: Ansökan om bidrag skall ha kommit in till Naturvårdsverket första vardagen efter 1 maj det år som ansökan skall prövas. En ansökan som kommer in efter den i första stycket angivna tiden kommer inte att prövas.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2004.

text: NATURVÅRDSVERKET

text: LARS-ERIK LILJELUND

text: Åsa Jönsson

text: (Enheten för investeringsprogram)

text: Elanders Gotab 43887, Stockholm 2003

type: paragraf


title: Naturvårdsverkets föreskrifter om skydd mot mark- och vattenförorening vid lagring av brandfarliga vätskor

text: 1 kap. Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter gäller förvaring av dieselbrännolja eller eldningsolja med en flampunkt högre än 55°C eller spilloljor i öppna cisterner i mark som rymmer mer än 1 m vätska, samt tillhörande rörledningar och slangledningar. Föreskrifterna gäller också markförlagda rörledningar och slangledningar som är anslutna till öppna cisterner ovan mark och avsedda för förvaring av brandfarliga vätskor enligt ovan samt spilloljor.

text: Föreskrifterna gäller även kraven på information till tillsynsmyndigheten och återkommande kontroll vid förvaring av dieselbrännolja eller eldningsolja eller spillolja i öppen cistern ovan mark med tillhörande rörledning- 3 3 ar, om cisternen rymmer mer än 1 m men högst 10 m .

text: Föreskrifterna innehåller också ytterligare krav om mer än 250 liter brandfarlig vätska hanteras inom vattenskyddsområde.

text: Anmälan har gjorts enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37, Celex 31998L0034), ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/48/EG

text: (EGT L 217, 5.8.1998, s. 18, Celex 31998L0048). 1

text: I dessa föreskrifter och tillhörande allmänna råd har följande ord och uttryck nedan angiven betydelse:

text: ackrediterat organ som i enlighet med lagen (

text: ) om tekcertifieringsorgan nisk kontroll ackrediterats för certifiering av objekt eller system ackrediterat organ som i enlighet med lagen (

text: ) om tekkontrollorgan nisk kontroll ackrediterats för kontroll av objekt eller system Anm. Kontrollorgan utses enligt typ A, B eller C och med kompetensnivå A eller B.

text: AFS 1999:6

text: arbetarskyddsstyrelsens kungörelse med föreskrifter om tryckkärl och andra tryckbärande anordningar avsäkringstryck det tryck vid vilket en anordnings tryckavsäkringsutrustning aktiveras beräkningstemperatur den temperatur som används för hållfasthetsberäkning beräkningstryck det tryck som används för hållfasthetsberäkning brandfarlig vätska brandfarlig vätska enligt

text: 6 § förordningen (1988:1145)

text: om brandfarliga och explosiva varor samt Sprängämnesinspektionens föreskrifter (

text: SÄIFS 1998:3

text: ) om klassificering av brandfarliga gaser och vätskor certifiering intygande att objekt eller system svarar mot uppställda krav FBE förordningen (

text: ) om brandfarliga och explosiva varor FKPB förordningen (

text: ) om kemiska produkter och biotekniska organismer FMH förordningen (

text: ) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd hantering hantering enligt dessa föreskrifter inskränker sig till tillverkning, bearbetning, förvaring och transport i rörledning installationskontroll kontroll av en anordning innan den för första gången tas i bruk K-cistern cistern med god korrosionsbeständighet Anm. Cisternen kan vara utförd av plastbelagt stål, termoplast, glasfiberarmerad härdplast eller syrafast stål.

text: K-rörledning rörledning med god korrosionsbeständighet Anm. Rörledningen kan vara tillverkad av plastbelagt stål, termoplast eller glasfiberarmerad härdplast. konstruktionskontroll kontroll av att innehållet i tillverkningsunderlaget uppfyller fastställda krav LBE lagen (

text: ) om brandfarliga och explosiva varor MB

text: miljöbalken (1998:808)

text: obligatorisk kontroll föreskriven kontroll enligt lagen (

text: ) om teknisk kontroll revisionskontroll kontroll av en anordning föranledd av att särskild omständighet uppkommit, t.ex. att anordningen skadats eller ändrats rörledning i mark rörledning som är förlagd i mark på ett sådant sätt att den inte är inspekterbar Anm. Med rörledning i mark jämställs rörledning i kulvert som inte är lätt inspekterbar och även rörledning ingjuten i golv. rörledning ovan mark rörledning som är förlagd så att den är lätt inspekterbar S-cistern cistern med mindre god korrosionsbeständighet Anm. Cisternen kan vara utförd av stål eller stållegering. sekundärt skydd anordning som säkerställer att vätska kan uppfångas från en läckande cistern Anm. Dubbelmantlad cistern anses som cistern med sekundärt skydd. En invallning är en annan typ av sekundärt skydd. skyddad S-cistern S-cistern försedd med certifierat korrosionsskydd invändigt och som är rostskyddsmålad utvändigt spillolja termen spillolja i dessa föreskrifter har samma betydelse som i

text: 2 § förordningen (1993:1268)

text: om spillolja stationär anordning fast installerad anordning som inte är avsedd att flyttas svetsning med svetsning avses i dessa föreskrifter svetsning av metalliska material; svetsreparation, svetslödning och hårdlödning jämställs med svetsning tillsynsmyndighet tillsynsmyndighet enligt dessa föreskrifter är den kommunala nämnd som fullgör uppgifter inom miljöoch hälsoskyddsområdet, Generalläkaren eller länsstyrelsen

text: tillverkningskontroll obligatorisk kontroll som en anordning skall genomgå innan den får avlämnas för att tas i bruk tryckkärl behållare, utom öppen cistern, i vilken råder eller kan utvecklas högre tryck än atmosfärstrycket vakuumkärl behållare, utom öppen cistern, i vilken råder eller kan utvecklas lägre tryck än atmosfärstrycket vattenskyddsområde dels mark- eller vattenområde som med stöd av

text: 7 kap. 21 §

text: MB fastställts till skydd för en grund- eller ytvattentillgång eller områden för vilka kommunala föreskrifter har meddelats med stöd av 40 § FMH, dels områden som fastställts med stöd av motsvarande äldre bestämmelser återkommande anordningskontroll som skall ske med visst intervall kontroll öppen cistern behållare med tillhörande utrustning för vätska där trycket ovanför vätskan inte kan överstiga atmosfärstrycket med mer än 3 kPa (0,03 bar) eller understiga det med mer än 0,65 kPa (0,0065 bar) öppen cistern i mark öppen cistern som är förlagd på sådant sätt att inte hela dess mantel kan inspekteras öppen cistern ovan öppen cistern som är förlagd så att hela dess mantel mark kan inspekteras överfyllningsskydd system som automatiskt avbryter fyllningen av en vätskebehållare vid förinställd nivå

text: 3 kap. Indelning i objektgrupper

text: Öppna cisterner och rörledningar indelas i objektgrupper enligt 3 kap. 2 och 3 §§. Följande beteckningar har därvid nedan angiven betydelse:

text: p = högsta arbetstrycket eller, om sådant inte har fastställts, avsäkringstrycket om anordningen har tryckavsäkringsutrustning eller annars beräkningstrycket (övertryck, bar) V = volym (m ) DN = nominell diameter enligt svensk standard SS 324 (Rörledningar. Nominell storlek, DN), utgåva 5 eller, om denna inte kan fastställas, innerdiametern (mm).

text: De anordningar, vilkas värde av V eller p x DN utgör gräns mellan två objektgrupper i tabellerna i 3 kap. 2 och 3 §§ skall räknas till objektgruppen med det högre numret.

text: Öppna cisterner indelas i objektgrupperna 1, 3, 5 och 6 enligt följande tabell:

text: 6 5 3 1 0 1 10 50 V (m )

text: Rörledningar indelas i objektgrupperna 1, 3, 5 och 6 enligt följande tabell:

text: DN ≤50

text: > 50 – 100 6 5 3 > 100 – 1 0 70 350 700 p x DN (bar x mm)

text: 4 kap. Information

text: Den som avser att installera en anordning enligt 1 kap. 1 eller 2 §§ samt den som avser att hantera mer än 250 liter brandfarlig vätska inom vattenskyddsområde enligt 1 kap. 3 § skall skriftligt informera tillsynsmyndigheten om detta. Detta gäller dock inte anordningar enligt 1 kap. 2 § som avses att installeras inomhus.

text: Skriftlig information enligt 4 kap. 1 § skall göras i god tid innan installationen påbörjas eller hanteringen inleds.

text: 5 kap. Tekniska krav för anordningar enligt 1 kap. 1 §

text: Öppna cisterner, rörledningar och slangledningar enligt 1 kap. 1 § skall vara tillverkade av material med mekaniskt betryggande egenskaper.

text: Anordningarna skall vara konstruerade för att kunna motstå normala yttre påkänningar samt de tryck och temperaturer som, med beaktande av ingående avsäkringsutrustning, kan bli aktuella. Anordningarna skall vara täta och skyddade mot korrosion.

text: Anordningarna skall vara anordnade, förlagda och installerade på ett från skyddssynpunkt lämpligt sätt. Anordningarna skall vara lätt åtkomliga för underhåll och tillsyn samt för sådan kontroll som skall utföras enligt dessa föreskrifter. Mätare och andra instrument som är nödvändiga för säkerheten skall lätt kunna avläsas.

text: Anordningarna skall underhållas och fortlöpande tillses, så att säkerheten är betryggande vid användning. Instruktioner på svenska för skötsel och användning av anordningarna skall finnas på användningsstället i erforderlig omfattning.

text: Öppna cisterner – Utförande

text: En svetsad öppen cistern som tillhör någon av objektgrupperna 1, 3 eller 5 skall vara värmebehandlad i de fall som anges i Svensk Standard SS 06 45 10 (Svetsade behållare – Värmebehandling), utgåva 2 och på sätt som uppfyller standardens krav. Cisterner som lagligen tillverkats eller saluhållits i andra medlemsstater inom den Europeiska gemenskapen eller tillverkats i ett EES-land och som säkerställer en med svensk standard motsvarande säkerhetsnivå skall anses uppfylla de tekniska kraven på öppna cisterner enligt första stycket.

text: Rörledningar och armatur får inte vara fästade direkt i en öppen cisterns mantel, gavlar, sidor, tak eller botten.

text: En öppen cistern skall på väl synlig plats ha en tillverkningsskylt av varaktig beskaffenhet eller annan varaktig märkning med uppgift om – tillverkare, – tillverkningsår, – tillverkningsnummer/ Id-nummer, – volym, – beräkningstemperatur, – innehållets högsta densitet, – certifieringsidentifikation (i förekommande fall enligt 6 kap. 1 §).

text: Öppna cisterner – Utrustning

text: Manhål m.m.

text: En öppen cistern skall ha manhål, inspektionsöppningar och annan utrustning i den omfattning som behövs för att kontroll, underhåll och fortlöpande tillsyn enligt dessa föreskrifter skall kunna genomföras.

text: Anslutning för fyllning

text: En öppen cistern skall ha en fast anslutning för fyllning. Anslutningsstället skall vara lätt åtkomligt och medge en säker fyllning. Där skall finnas en skylt med de uppgifter som har betydelse för att kunna genomföra fyllningen på ett säkert sätt. Kravet på skylt gäller dock inte Försvarsmaktens hemliga anläggningar. Anslutning för fyllning och pejling skall, om det inte är uppenbart onödigt, vara låsbar.

text: Avluftningsanordning

text: En öppen cistern skall ha en avluftningsanordning så utformad att otillåtet över- eller undertryck inte uppkommer i cisternen. Avluftningsanordningen skall mynna på lämpligt ställe utomhus.

text: Nivåmätare

text: En öppen cistern skall vara anordnad så att vätskenivån kan bestämmas på ett tillförlitligt sätt.

text: Överfyllningsskydd

text: En öppen cistern skall ha ett överfyllningsskydd när den fylls från en tankbil, järnvägsvagn eller via en pump. Överfyllningsskyddet skall vara certifierat enligt 6 kap.

text: Skydd mot överfyllning

text: Vid fyllning av en öppen cistern skall åtgärder vidtas för att förhindra överfyllning. Överfyllningsskyddet skall vara inkopplat vid fyllningen. Visar det sig vid ett fyllningstillfälle att överfyllningsskyddet är ur funktion, och skulle det innebära synnerliga olägenheter för den som använder cisternen om fyllningen inte kommer till stånd, får cisternen utan hinder av första stycket fyllas, om andra åtgärder som effektivt motverkar risken för överfyllning vidtas.

text: Rörledningar

text: En rörledning skall genom sin förläggning och i övrigt vara skyddad mot skada genom sättningar, trafik, nedfallande föremål, uppvärmning och andra yttre faktorer. Detsamma gäller i fråga om anordningar som bär upp rörledningen. En rörledning skall vara utförd eller förlagd så att den inte skadas av termisk expansion eller kontraktion.

text: 6 kap. Certifiering av anordningar enligt 1 kap. 1 och 3 §§

text: Följande objekt och system skall vara certifierade eller genomgå kontroller enligt 7 kap.: 1. K-cistern och K-rörledning. 2. Målnings-, behandlings- och inklädnadssystem för invändigt korrosionsskydd. 3. Inre eller yttre katodiska korrosionsskydd, som skall användas för att skydda öppna cisterner eller rörledningar. 4. Överfyllningsskydd till cisterner enligt 5 kap. 12 §. Beträffande öppna cisterner får certifiering meddelas för enbart själva behållaren utan tillhörande utrustning. Sekundära skydd för cisterner och rörledningar inom vattenskyddsområde kan certifieras enligt Naturvårdsverkets regler.

text: Intyg om överensstämmelse meddelas av ackrediterat certifieringsorgan eller kontrollorgan, om objektet uppfyller de krav som har fastställts av Naturvårdsverket i dessa föreskrifter. Ett intyg skall meddelas att gälla för viss tid, dock högst sju år, samt innehålla erforderliga villkor och krav på

text: efterkontrollens omfattning. Objekt enligt 6 kap. 1 § som är tillverkade, och certifierade i annat EES-land och som på ett tillfredsställande sätt uppfyller den grundläggande skyddsnivå som fastställts av Naturvårdsverket, får användas som om de var certifierade av ett svenskt organ.

text: 7 kap. Konstruktions- och tillverkningskontroll för anordningar enligt 1 kap. 1 §

text: Kontrollens omfattning

text: Öppna cisterner och rörledningar skall genomgå konstruktionskontroll (enligt 7 kap. 2 §) och tillverkningskontroll (enligt 7 kap. 3 §) enligt följande tabell med nedan angivna undantag:

text: Objektgrupp Kontroll

text: 1 3 5 6 Konstruktionskontroll K1 K1 K2 – Tillverkningskontroll T1 T1 T2 –

text: Rörledningar som tillhör objektgrupp 6 och kopplade till cistern i objektgrupp 1–5 skall genomgå tryckkontroll tillsammans med den anordning den tillhör. K1 och T1 innebär obligatorisk kontroll utförd av ackrediterat kontrollorgan typ A och kompetensnivå B. K2 och T2 innebär obligatorisk kontroll utförd av ackrediterat kontrollorgan typ A, B eller C och kompetensnivå A. Kraven på kompetens i de olika nivåerna framgår av Räddningsverkets föreskrifter (

text: SÄIFS 2000:7

text: ) om kompetens och utrustning hos organ som kontrollerar och certifierar öppna cisterner och rörledningar m.m.. Den som har kompetensnivå B får även utföra kontroll som kräver kompetensnivå A. Typkontroll enligt 7 kap. 1 § 1 p. skall utföras av ett kontrollorgan som är ackrediterat för uppgiften av SWEDAC i enlighet med lagen (

text: ) om teknisk kontroll. Typkontroll kan även utföras av ett kontrollorgan från ett annat land inom EES, om organet 1. är ackrediterat för uppgiften mot kraven i standarden EN 45 004 av ett ackrediteringsorgan som uppfyller och tillämpar kraven i standarden 45 010, eller 2. på annat sätt erbjuder motsvarande garantier i fråga om teknisk och yrkesmässig kompetens samt garantier om oberoende. Anordningar för vilka kontrollorgan eller certifieringsorgan meddelat intyg om överensstämmelse enligt

text: 6 kap.

text: behöver inte genomgå konstruktionskontroll och tillverkningskontroll. Upptagning och bedömning av radiogram i samband med tillverkningskontrollen skall utföras av ackrediterat laboratorium. Härvid skall kompetenskraven i Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1999:6

text: ) med föreskrifter om tryckkärl och andra tryckbärande anordningar tillämpas.

text: Konstruktionskontroll

text: Konstruktionskontrollen skall omfatta granskning av tillverkningsunderlaget med avseende på material, konstruktion, utförande och omfattning av oförstörande och förstörande provning. Saknas tillfredsställande beräkningsmetod skall konstruktionen bedömas genom lämplig undersökning.

text: Tillverkningskontroll

text: All svetsning av öppna cisterner med en volym överstigande 5 m samt av rörledningar som tillhör någon av objektgrupperna 1 eller 3 skall ha utförts av företag med giltig svetslicens enligt Arbetarskyddsstyrelsens tryckkärlsföreskrifter (

text: AFS 1999:6

text: ). De personer som har utfört svetsarbetet skall ha genomgått godkänd svetsarprövning enligt tryckkärlsföreskrifterna (

text: AFS 1999:6

text: ). All värmebehandling av öppna cisterner med en volym överstigande 5 m samt av rörledningar som tillhör någon av objektgrupperna 1 eller 3 skall ha utförts av företag som enligt

text: AFS 1999:6

text: bedömts lämpligt att utföra värmebehandling. Sådan svetslicens, värmebehandlingslicens eller godkänd svetsarprövning behövs dock inte för svetsning eller värmebehandling som utförts utanför Sverige eller av utländska företag i Sverige, om kraven i

text: AFS 1999:6

text: är uppfyllda.

text: Vid granskningen av tillverkningshandlingarna skall kontrolleras att konstruktionskontroll utförts med godtagbart resultat samt att övriga handlingar som har betydelse för anordningens säkerhet är korrekta.

text: Vid den in- och utvändiga undersökningen skall kontrolleras att anordningen är utförd enligt tillverkningshandlingarna och dessa föreskrifter samt att inga fel som har betydelse för säkerheten finns. Svetsade öppna cisterner skall kontrolleras enligt avsnitt 6 i Svensk Standard SS 06 41 01 (Svetsade behållare – Konstruktion, tillverkning och kontroll), utgåva 2. Avsnitt 6.1.6 i standarden om särskilt farliga behållare skall dock inte tillämpas vid kontrollen. Kontroll som avser godstjockleksberoende kontrollkrav krävs inte för cisternernas rundsvetsar. Svetsade rörledningar skall kontrolleras enligt 13 kap. i Tryckkärlskommissionens rörledningsnormer (RN 78).

text: Vid tryckkontrollen skall kontrolleras att anordningen är betryggande med avseende på täthet och hållfasthet. Kontrollen skall ske med ett tryck som är valt så att eventuella otätheter eller andra brister i konstruktionen kan påvisas på ett tillförlitligt sätt. Om tryckkontroll av enstaka svetsar medför stora praktiska olägenheter får dessa dock kontrolleras på annat godtagbart sätt.

text: anordningar enligt 1 kap. 1–3 §§

text: Kontrollens omfattning

text: Öppna cisterner och rörledningar enligt 1 kap. 1–3 §§ skall genomgå kontroll enligt följande tabell:

text: Objektgrupp Kontroll

text: 1 3 5 6 Installationskontroll (1 §) – Öppna cisterner I1 I2 I2 – – Rörledningar I1 I1 I2 – Revisionskontroll (1 §, 2 § och 3 §) R1 R1 R2 – Återkommande kontroll – i mark (1 §) Å2 Å2 Å2 – – ovan mark (2 §) – 3) – 3) Å2 – 2) 1) – sekundära skydd(3 § ) Å2 Å2 Å2 –

text: Rörledning till cistern objektgrupp 1–5 skall tryckkontrolleras. Krav på anordningar som ställs enligt 1 kap. 3 § gäller anordningar vars volym överstiger 250 liter. Krav på återkommande kontroll av dessa anordningar ställs av Sprängämnesinspektionen. I1, R1 och Å1 innebär obligatorisk kontroll utförd av ackrediterat kontrollorgan typ A och utbildningsnivå B. I2 , R2 och Å2 innebär obligatorisk kontroll utförd av ackrediterat kontrollorgan typ A, B eller C och utbildningsnivå A.

text: Anordning som enligt 8 kap. 1 § skall kontrolleras av ackrediterat kontrollorgan får användas endast om den genomgått föreskriven kontroll och har befunnits uppfylla kraven. Anordningen får inte användas med vare sig högre tryck, temperatur eller densitet än de kontrollorganet i förekommande fall fastställt som högsta tilllåtna. Den får inte heller användas med lägre tryck och temperatur än de kontrollorganet i förekommande fall fastställt som lägsta tillåtna.

text: Installationskontroll

text: Installationskontroll skall utföras efter avslutad tillverkning och i samband med installation. Vid installationskontroll skall kontrolleras att kontroll enligt 7 kap. utförts, att anordningen är tät, att sådan utrustning som fordras med hänsyn till säkerheten finns och fungerar tillfredsställande, att det system i vilket anordningen ingår är lämpligt från skyddssynpunkt samt att anordningen även i övrigt uppfyller kraven i dessa föreskrifter.

text: Revisionskontroll

text: Revisionskontroll skall utföras när en anordning 1. har undergått omfattande reparation eller ändring, 2. kan ha tagit skada, 3. skall användas under väsentligt ändrade driftförhållanden, 4. har flyttats; gäller endast stationära anordningar som fordrar omfattande installation. Revisionskontrollen skall omfatta de moment i tillverkningskontrollen och installationskontrollen som fordras för att bedöma om anordningen är betryggande. Om det är lämpligt får moment som ingår i tillverkningskontrollen eller installationskontrollen ersättas med annan kontroll.

text: Återkommande kontroll

text: Den återkommande kontrollen skall omfatta de kontroller som fordras för att bedöma om det finns defekter på anordningen eller andra omständigheter som har ogynnsam inverkan på säkerheten. Vidare skall kontrolleras att anordningen är tät, att sådan utrustning som fordras med hänsyn till säkerheten finns och fungerar tillfredsställande, t.ex. överfyllningsskydd, samt att det system i vilket anordningen ingår är lämpligt från skyddssynpunkt.

text: Återkommande kontroll av öppna cisterner med tillhörande rörledningar och rörledningar som tillhör objektgrupperna 1, 3 eller 5 skall ske med ett intervall av 12 år. Beträffande anordningar som inte uppfyller kravet på korrosionsskydd enligt 5 kap. 2 § och ligger i mark och tillhör objektsgrupperna 1, 3 eller 5 eller ligger ovan mark och tillhör objektgrupp 5 gäller att återkommande kontroll skall ske med ett intervall av 6 år. För cisterner inom vattenskyddsområde som saknar sekundärt skydd enligt 10 kap. 3 och 4 §§ gäller att återkommande kontroll skall genomföras med ett intervall av 6 år. För anordningar som inte uppfyller kravet på korrosionsskydd enligt 5 kap. 2 § gäller att återkommande kontroll skall ske med ett intervall av 3 år.

text: Åtgärder efter kontroll

text: Sedan ackrediterat kontrollorgan kontrollerat anordning skall detta utfärda kontrollrapport samt i aktuella fall fastställa högsta respektive lägsta tillåtna tryck och temperatur och högsta tillåtna densitet hos vätskan. Har kontrollen avsett en öppen cistern (som inte redan är utrustad med märkning) skall kontrollorganet anbringa en skylt på väl synlig plats på cisternen. Skylten skall innehålla uppgifter om – cisternens tillverkningsnummer/Id-nummer, – organets märke och ackrediteringsnummer, – högsta respektive lägsta tillåtna tryck och temperatur samt högsta tillåtna densitet hos vätskan (allt i förekommande fall), – huruvida cisternen överensstämmer, överensstämmer med förbehåll eller inte överensstämmer med kraven.

text: Kontrollrapporten skall hållas tillgänglig av den som använder anordningen till dess att anordningen varaktigt tagits ur bruk. Den som använder anordningen skall skicka en kopia av kontrollrapporten till tillsynsmyndigheten. Kopia av kontrollrapporten behöver dock inte skickas till tillsynsmyndigheten såvitt avser anordningar enligt 1 kap. 2 § som är installerade inomhus.

text: 9 kap. Cisterner och rörledningar som tas ur bruk

text: Cistern och rörledning som tas ur bruk skall tömmas och rengöras. Vidare skall åtgärder vidtas som hindrar att cisternen kan fyllas. Cistern som tagits ur bruk anmäls till tillsynsmyndigheten.

text: 10 kap. Ytterligare krav inom vattenskyddsområde

text: Ytor, på vilka brandfarliga vätskor hanteras, skall utformas på ett sådant sätt att spill och läckage kan insamlas och omhändertas.

text: Vid påfyllningsrör för tank inom vattenskyddsområde skall informationsskylt om "vattenskyddsområde" vara uppsatt. Informationsskylten skall vara väl synlig, vara av varaktig beskaffenhet eller ha annan varaktig märkning.

text: Cistern eller lösa behållare med en sammanlagd lagrad volym som är större än 250 liter skall ha sekundärt skydd. Generellt krav på sekundärt skydd gäller inte cistern belägen i pannrum eller motsvarande i bostadshus och som är under regelbunden uppsikt.

text: Det sekundära skyddet skall rymma minst hälften av lagrad vätskevolym, dock minst den största behållarens volym, och skall vara tätt och hållbart. Det sekundära skyddet måste vara utformat så att kontroll är möjlig.

text: Rörledningar skall vara dubbelmantlade eller ha annat sekundärt skydd. Rörledningar i mark får endast ha kopplingar mot cistern. Rörledning (i byggnad) får ej dras i eller under golv, utan skall förläggas väl synlig.

text: Vid konstruktions- och tillverkningskontroll skall kontrolleras att anordningar för sekundära skydd är täta och fungerar. Undantag från konstruktions- och tillverkningskontroll gäller för anordning för sekundärt skydd, för vilken certifieringsorgan meddelat intyg om överensstämmelse enligt 6 kap. 2 §.

text: Återkommande kontroll av det sekundära skyddet skall ske enligt samma intervall som för cisterner och rörledningar.

text: För befintliga cisterner och rörledningar som installerats före den 6 juni 1990, och som inte har sekundärt skydd, skall återkommande kontroll ske med ett intervall av 6 år för anordningar som har ett gott korrosionsskydd, och med ett intervall av 3 år för anordningar som saknar ett gott korrosions- 12 skydd.

text: Protokoll skall inges till tillsynsmyndigheten.

text: 11 kap. Ansvar

text: Bestämmelser om ansvar vid överträdelse av dessa föreskrifter finns i

text: 29 kap.

text: miljöbalken (1998:808)

text: Övergångsbestämmelser m.m. 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 februari 2004, då Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: NFS 2000:4

text: ) om skydd mot vattenförorening vid lagring av brandfarliga vätskor skall upphöra att gälla. 2. För anordningar som tagits i bruk före den 1 juli 2000 får då gällande bestämmelser om utförande, utrustning, kontroll och förläggning tillämpas, i stället för motsvarande bestämmelser i 5 och 10 kap. dessa föreskrifter. 3. För anordningar som återkommande skall genomgå kontroll enligt 8 kap., men som tidigare inte omfattats av återkommande kontroll enligt de äldre bestämmelserna, gäller följande: a. Är anordningen i bruk den 1 november 1999 skall den genomgå kontroll enligt bestämmelserna om återkommande kontroll i 8 kap. senast den 1 juli 2004 (cistern utomhus) resp. den 1 juli 2006 (cistern inomhus). b. Är anordningen ej i bruk, dvs. tömd och rengjord, den 1 juli 2000 skall den kontrolleras enligt 8 kap. dessa föreskrifter innan den åter tas i bruk. För anordningar som återkommande skall genomgå kontroll enligt 8 kap., och som enligt tidigare bestämmelser genomgått återkommande kontroll, skall senaste tidpunkt för nästa återkommande kontroll bestämmas utifrån senast genomförda återkommande kontroll och intervallen angivna i 8 kap. Kontrollen skall utgå från de bestämmelser som gällde för anordningen när den första gången togs i bruk. 4. Kraven i 10 kap. 3, 4 och 5 §§ om sekundärt skydd inom vattenskyddsområde gäller inte generellt för befintliga anläggningar installerade före den 6 juni 1990. 5. Undantag meddelade med stöd av 11:1 och 11:2 §§ i Naturvårdsverkets föreskrift

text: NFS 2000:4

text: och som avser tids- och/eller kontrollintervall för återkommande kontroll gäller till den återkommande kontroll som infaller närmast efter det att dessa föreskrifter trätt i kraft, dock längst till den 1 januari 2006. Meddelade undantag som avser säkerhet och/eller sekundärt skydd gäller till den i respektive beslut angivna tidpunkten för upphörande, dock längst till den 1 januari 2007.

text: NATURVÅRDSVERKET

text: LARS-ERIK LILJELUND

text: Clas Magnusson

text: (Enheten för markanvändning och vattenverksamhet)

text: Elanders Gotab 44161, Stockholm 2004


title: allmänna råd (NFS 2000:15) om genomförande av mätningar och provtagningar i vissa verksamheter

text: Agneta Ödegaard Herlin

text: Elanders Gotab 42362, Stockholm 2003


title: Naturvårdsverkets föreskrifter om avsteg från 12 § förordningen (2002:187) om ämnen som bryter ned ozonskiktet

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 20 maj 2003, varvid föreskrifterna (

text: SNFS 1997:5

text: ) om avsteg från

text: 22 § förordningen (1995:636)

text: om ämnen som bryter ned ozonskiktet skall upphöra att gälla.

text: NATURVÅRDSVERKET

text: LARS-ERIK LILJELUND

text: Bo Carlerup

text: (Enheten för miljöjuridik)


title: Föreskrifter om deponering, kriterier och förfaranden för mottagning av avfall vid anläggningar för deponering av avfall

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om kriterier och förfaranden vid mottagning av avfall till deponier, provtagning, mätning, provtagningsmetoder samt bestämmelser om insamling och omhändertagande av deponigas.

text: Dessa föreskrifter skall tillämpas på avfall som skall deponeras samt på deponier som omfattas av förordningen (

text: ) om deponering av avfall. Föreskrifterna skall inte tillämpas på avfall från prospektering, utvinning, behandling eller lagring av mineralresurser eller avfall från stenbrott, i de fall detta avfall deponeras på den plats där avfallet uppkommit.

text: Definitioner och förkortningar

text: Termer och begrepp som används i dessa föreskrifter har samma betydelse som i

text: 15 kap.

text: miljöbalken (1998:808)

text: avfallsförordningen (2001:1063)

text: och förordningen (

text: ) om deponering av avfall. I övrigt avses i dessa föreskrifter med ANC (acid neutralisation capacity): kapacitet att neutralisera syra avfallsproducent: var och en som bedriver en verksamhet som ger upphov till avfall (ursprunglig producent) eller var och en som genom förbehandling, blandning eller andra förfaranden ändrar avfallets art eller sammansättning. BTEX: bensen, toluen, etylbensen och xylener c0: det första lakvattnet vid perkolationstest där L/S=0,1 l/kg DOC: löst organiskt kol

text: Jfr

text: rådets beslut 2003/33/EG av den 19 december 2002

text: om kriterier och förfaranden för mottagning av avfall vid avfallsdeponier i enlighet med

text: artikel 16

text: i, och bilaga II till, direktiv

text: (EGT L 11 16.1.2003, s. 0027–0049, Celex 32003D0033) och

text: rådets direktiv 1999/31/EG av den 26 april 1999

text: om deponering av avfall (EGT L 182, 16.7.1999, s. 1, Celex 319993L0031).

text: GF: glödförlust grundläggande karakterisering: en noggrann bestämning, enligt standardiserade provningsmetoder av avfallets sammansättning, dess lakningsbeteende på kort och lång sikt, avfallets övriga karakteristiska egenskaper samt dess beteende i en deponi. kontroll på plats: snabba kontrollmetoder för att bekräfta att ett visst avfall är detsamma som det som har genomgått grundläggande karakterisering och överensstämmelseprovning och det som har beskrivits i de medföljande handlingarna. Den kan bestå i enbart en okulärbesiktning av en avfallslast före och efter lossning vid deponin. L/S: förhållandet mellan vätska och fast material nyckelparametrar: parametrar som är avgörande för avfallets egenskaper och som vid överensstämmelseprovningen kan användas för att avgöra om avfallet har förändrats i jämförelse med den grundläggande karakteriseringen. PAH: polycykliska aromatiska kolväten provning: bestämning av en eller flera egenskaper enligt en rutin exklusive provtagning stabilt, icke-reaktivt avfall: avfall vars utlakningsegenskaper inte kommer att försämras på lång sikt under normala deponiförhållanden eller i samband med förutsebara olyckor: - i själva avfallet (exempelvis genom biologisk nedbrytning), - under inflytande av långsiktiga omgivningsförhållanden (exempelvis vatten, luft, temperatur, mekanisk påverkan), - genom inverkan från annat avfall (inbegripet avfallsprodukter som lakvatten och gas) TOC: totalt organiskt kol överensstämmelseprovning: undersökning av att avfall som skall deponeras överensstämmer med resultaten från provningen i den grundläggande karakteriseringen och där sådana finns gällande mottagningskriterier för den deponiklass där avfallet skall deponeras.

text: Krav på kunskap om avfall som skall deponeras

text: Grundläggande karakterisering

text: Avfall som deponeras skall ha genomgått en grundläggande karakterisering. Avfallsproducenten skall se till att den grundläggande karakteriseringen görs och att uppgifterna i dokumentationen är korrekta.

text: Den grundläggande karakteriseringen skall innehålla uppgifter om 1. avfallets ursprung och avfallsproducentens identitet, eller om det är fråga om hushållsavfall som transporteras bort genom kommunens försorg, avfallstransportörens identitet, 2. vilken eller vilka processer som givit upphov till avfallet, 3. vilken behandling avfallet genomgått enligt

text: 14 § förordningen (2001:512)

text: om deponering av avfall, 4. avfallets sammansättning och dess utlakningsegenskaper, 5. avfallets lukt, färg och fysikaliska form,

text: 6. den sexsiffriga avfallskoden enligt

text: avfallsförordningen (2001:1063)

text: och om avfallet utgör farligt avfall, 7. vilken eller vilka deponier (deponi för inert, icke-farligt eller farligt avfall) där avfallet kan tas emot och 8. vid behov, information om extra säkerhetsåtgärder bör vidtas vid deponin. Den grundläggande karakteriseringen skall vidare innefatta en kontroll av huruvida avfallet kan materialutnyttjas eller återvinnas. I den grundläggande karakteriseringen måste hänsyn tas till att egenskaperna hos blandat avfall kan variera kraftigt. Uppgifterna skall dokumenteras skriftligt och skall sparas i 10 år.

text: Grundläggande karakterisering av avfall som genereras regelbundet

text: En grundläggande karakterisering av avfall som genereras regelbundet skall förutom de uppgifter som anges i 5 § innehålla uppgifter om 1. variationen i avfallets sammansättning, 2. de karakteristiska egenskapernas variation och 3. de nyckelparametrar som skall undersökas i överensstämmelseprovningen samt hur ofta överenstämmelseprovningen skall göras.

text: Till avfall som genereras regelbundet räknas avfallsslag som regelbundet genereras i samma process där 1. anläggningar och processer är välkända, 2. det material som använts i processen och själva processen är väl definierade och 3. anläggningens verksamhetsutövare tillhandahåller all nödvändig information och upplyser verksamhetsutövaren för deponin om förändringar i processen. Till detta räknas även avfall som genereras i en likadan process men i olika anläggningar.

text: För avfall som produceras i likadana processer men i olika anläggningar behöver en grundläggande karakterisering endast göras för avfall från en av processerna. För avfall från de övriga likadana processerna skall provning utföras för att visa att avfallet överensstämmer med tidigare karakteriserat avfall vad gäller de karakteristiska egenskapernas variation.

text: Om det inträffar någon betydande förändring i processen som genererar avfall skall en ny grundläggande karakterisering göras.

text: Grundläggande karakterisering av avfall som inte genereras regelbundet

text: Avfall som inte genereras regelbundet skall genomgå en grundläggande karakterisering.

text: Provning

text: Provning av avfallet för grundläggande karakterisering och överensstämmelseprovning skall utföras av ackrediterade laboratorier. För provning skall de metoder som framgår av bilaga 1 till denna föreskrift användas. I de fall metoderna i bilaga 1 inte är tillämpbara skall metoder enligt svensk eller internationell standard användas.

text: Provning för grundläggande karakterisering behöver inte göras 1. av inert avfall som ingår i förteckning till 24 § över avfall som inte behöver provas, 2. av icke-farligt avfall som inte deponeras tillsammans med farligt avfall enligt 29-30 §§ eller med gipsbaserade avfall enligt 26 §, 3. om alla uppgifter som behövs för den grundläggande karakteriseringen är kända och styrkta, 4. av avfallstyper för vilka provningar är praktiskt ogenomförbara eller för vilka lämpliga provningsförfaranden och mottagningskriterier saknas. Detta måste motiveras och dokumenteras, varvid skälen till att avfallet anses kunna mottas vid den berörda deponiklassen tydligt måste anges eller 5. stabilt, icke-reaktivt asbestavfall som inte innehåller andra farliga ämnen än bunden asbest (inbegripet fibrer bundna i bindemedel eller förpackade i plast).

text: Vid jämförelse med gränsvärdena för de angivna parametrarna skall medelvärdet för resultaten för respektive parameter användas.

text: Om annan provningsmetod avses användas vid överensstämmelseprovning än den som skall användas vid den grundläggande karakteriseringen skall båda metoderna ingå i den grundläggande karakteriseringen. Annan metod för överensstämmelseprovning får endast användas om resultaten tillförlitligt kan relateras till motsvarande resultat från den metod som skall användas i den grundläggande karakteriseringen.

text: Provning av utlakning vid den grundläggande karakteriseringen

text: För avfall som genereras regelbundet skall avfallets utlakningsegenskaper i den grundläggande karakteriseringen bedömas mot gränsvärden för koncentrationen c0 vid L/S 0,1 och för den ackumulerade utlakade mängden vid L/S 10, med undantag för fenolindex där enbart ackumulerad utlakad mängd vid L/S 10 utgör gränsvärde. Avfallet skall undersökas med perkolationstest prCEN/TS 14405. I de fall nämnda testmetod inte är tillämpbar skall en metod där kemisk jämvikt avses uppnås mellan avfall och lakvatten användas för jämförelse med likvärdiga gränsvärden.

text: För avfall som inte genereras regelbundet skall avfallets utlakningsegenskaper bedömas mot gränsvärden för den ackumulerade utlakade mängden vid L/S 10. Avfallet skall undersökas med skaktest SS-EN 12457-3 eller perkolationstest prCEN/TS 14405. I de fall nämnda testmetoder inte är tillämpbara skall en metod där kemisk jämvikt avses uppnås mellan avfall och lakvatten användas för jämförelse 4 med likvärdiga gränsvärden.

text: Avfall som genereras regelbundet och som genomgått en grundläggande karakterisering skall överenstämmelseprovas av avfallsproducenten. Överensstämmelseprovning skall genomföras i den omfattning som bedöms nödvändig i enlighet med den grundläggande karakteriseringen, dock minst en gång per år. De nyckelparametrar som fastställts i den grundläggande karakteriseringen skall provas. Resultaten från överensstämmelseprovningen skall jämföras och överensstämma med resultaten från den grundläggande karakteriseringen. Gränsvärdena för respektive deponiklass får inte överskridas. Dokumentationen av provningsresultaten skall sparas till dess att en ny grundläggande karakterisering gjorts.

text: Avfall som är undantaget från provningskraven för grundläggande karakterisering enligt 12 § punkt 1, 2, 4 och 5 är också undantaget från krav på överensstämmelseprovning.

text: För överensstämmelseprovning skall skaktest SS-EN 12457-3 eller perkolationstest prCEN/TS 14405 användas. Vid skillnad mellan resultatet från perkolationstest och skaktest i den grundläggande karakteriseringen ska perkolationstestet prCEN/TS 14405 användas för överensstämmelseprovning. I de fall nämnda testmetoder inte är tillämpbara skall en metod där kemisk jämvikt avses uppnås mellan avfall och lakvatten användas.

text: Provtagning

text: Provtagningen av avfallet skall ske enligt en provtagningsplan som skall utarbetas i enlighet med prEN 14899.

text: Kriterier för vilket avfall som får tas emot i de olika deponiklasserna

text: Kriterier för deponier för inert avfall

text: Avfall som får tas emot vid en deponi för inert avfall får inte överskrida gränsvärdena för utlakning i 22 § och totalhalten av organiska parametrar i 23 §. Avfall får tas emot vid en deponi för inert avfall, utan att ha genomgått provning, om avfallet omfattas av förteckningen i 24 §.

text: Gränsvärden för utlakning

text: Avfall som får tas emot vid deponier för inert avfall får inte överskrida följande gränsvärden för utlakning:

text: Beståndsdel c0 (L/S = 0,1 l/kg) L/S = 10 l/kg mg/l mg/kg torrsubstans

text: Arsenik 0,06 0,5 Barium 4 20 Kadmium 0,02 0,04 Krom total 0,1 0,5 Koppar 0,6 2 Kvicksilver 0,002 0,01 Molybden 0,2 0,5 Nickel 0,12 0,4 Bly 0,15 0,5 Antimon 0,1 0,06 Selen 0,04 0,1 Zink 1,2 4 Klorid 460 800 Fluorid 2,5 10 Sulfat 1500 1000(*) Fenolindex 1 DOC (**) 160 500 Torrsubstans för (***) 4000 lösta ämnen

text: (*) Om avfallet överskrider dessa gränsvärden för sulfat kan det ändå anses överensstämma med mottagningskriterierna om utlakningen inte överskrider något av följande värden: 1500 mg/l som C0 där L/S = 0,1 l/kg och 6000 mg/kg där L/S = 10 l/kg. I detta fall är gränsvärdet för torrsubstans för lösta ämnen inte tillämpbart. (**) Om avfallet överskrider dessa gränsvärden för löst organiskt kol (DOC) vid dessa egna pH-värde kan det alternativt provas vid L/S = 10 l/kg och pH mellan 7,5 och 8,0. Avfallet kan anses uppfylla mottagningskriterierna för DOC om resultaten av denna undersökning inte överskrider 500 mg/kg. (Ett förslag till en metod utgående från prCEN/TS 14429 finns tillgängligt). (***) Värdet för torrsubstans för lösta ämnen kan användas som alternativ till värdena för sulfat och klorid.

text: Gränsvärden för organiska parametrar

text: Utöver gränsvärdena för utlakning i 22 § får avfallet inte heller överskrida följande gränsvärden för totalhalt av organiska parametrar för att få tas emot vid en deponi för inert avfall.

text: Parameter

text: TOC 3 % BTEX 6 mg/kg PCB (Polyklorinerade bifenyler) (7 kongener) 1 mg/kg Mineralolja (C10 till C40) 500 mg/kg Summa cancerogena PAH (benso(a)antracen, chrysen, benso(b)fluoranten, benso(k)fluoranten, benso(a)pyren, indeno(1,2,3-cd)pyren och dibens(a,h)antracen) 10 mg/kg torrsubstans Summa övriga PAH (naftalen, acenaftalen, acenaften, fluoren, fenantren, antracen, fluoranten, pyren och benso(ghi)perylen) 40 mg/kg torrsubstans

text: Förteckning över avfall som utan provning får tas emot vid deponier för inert avfall

text: Avfall som omfattas av följande förteckning och som har ett och samma ursprung och inte är förorenat får tas emot vid deponier för inert avfall utan att behöva genomgå provning. Om det finns anledning att misstänka att avfallet överskrider uppsatta gränsvärden i 22 eller 23 §§ skall det provas.

text: Avfallskod Karakterisering Begränsningar

text: 10 11 03 Glasfiberavfall Endast utan organiska bindemedel 15 01 07 Glasförpackningar 17 01 01 Betong Endast sorterat och utvalt bygg- och rivningsavfall 17 01 02 Tegel Endast sorterat och utvalt bygg- och rivningsavfall 17 01 03 Klinker och keramik Endast sorterat och utvalt bygg- och rivningsavfall 17 01 07 Blandningar av Endast sorterat och utvalt bygg- och betong, tegel, rivningsavfall klinker och keramik 17 02 02 Glas 17 05 04 Jord och sten Inte matjord och torv och inte heller jord och sten från förorenade områden 19 12 05 Glas 20 01 02 Glas Endast separat insamlat glas 20 02 02 Jord och sten - Endast från trädgårds- och parkavfall. - Inte matjord och torv.

text: Med utvalt bygg- och rivningsavfall avses avfall med låga halter av annat material (metall, plast, organiskt material, trä, gummi, etc.). Avfallets ursprung skall vara känt.

text: Bygg- och rivningsavfall från byggnationer som är förorenade med oorganiska eller organiska farliga ämnen, t.ex. till följd av byggprocesser, markförorening, lagring och användning av bekämpningsmedel eller andra farliga ämnen omfattas inte, såvida det inte klart visas att föroreningen av den rivna byggnationen var obetydlig. Vidare omfattas inte bygg- och rivningsavfall från byggnationer som är behandlade, täckta eller målade med material som innehåller farliga ämnen i signifikanta mängder.

text: Kriterier för deponier för icke-farligt avfall

text: Avfall som enligt

text: avfallsförordningen (2001:1063)

text: inte klassificeras som farligt avfall får läggas på en deponi för icke-farligt avfall.

text: Icke-farligt avfall som deponeras i samma deponicell som gipsbaserade avfall får inte överskrida följande gränsvärden.

text: Parameter Värde

text: TOC 5 % DOC 800 mg/kg där L/S = 10 l/kg antingen vid materialets eget pH eller ett pH-värde mellan 7,5 och 8,0

text: Avfall som kan tas emot vid deponier för icke-farligt avfall utan provning

text: Icke-farligt avfall får tas emot vid deponier för icke-farligt avfall utan att ha genomgått provning. Detta gäller dock inte sådant icke-farligt avfall som deponeras tillsammans med farligt avfall enligt 29-30 §§ eller med gipsbaserade avfall enligt 26 §.

text: Kriterier för icke-farligt avfall och farligt avfall som deponeras på en deponi eller deponicell för icke-farligt avfall

text: Stabilt, icke-reaktivt farligt avfall får deponeras på en deponi för ickefarligt avfall om de kriterier som anges i 29-30 §§ är uppfyllda. Vid bedömning av avfallets fysikaliska stabilitet skall hänsyn tas till effekten av den nedkrossning av avfallet som sker på deponin vid kompaktering eller annan verksamhet. Nedkrossningen av det farliga avfallet får inte öka avfallets utlakning så att den överstiger angivna gränsvärden.

text: För att få tas emot vid en deponi för icke-farligt avfall får det farliga avfallet inte överskrida 5 % TOC. Vidare får det farliga avfallets pH inte underskrida 6. Avfallet skall dessutom vara undersökt avseende ANC.

text: Avfall som läggs på en deponi eller i en deponicell för icke-farligt avfall som tar emot stabilt, och icke-reaktivt farligt avfall får inte överskrida följande gränsvärden.

text: Arsenik 0,3 2 Barium 20 100 Kadmium 0,3 1 Krom total 2,5 10 Koppar 30 50 Kvicksilver 0,03 0,2 Molybden 3,5 10 Nickel 3 10 Bly 3 10 Antimon 0,15 0,7 Selen 0,2 0,5 Zink 15 50 Klorid 8 500 15 000 Fluorid 40 150 Sulfat 7 000 20 000 DOC (*) 250 800 Torrsubstans för - 60 000 lösta ämnen (**)

text: (*) Om avfallet överskrider dessa gränsvärden för löst organiskt kol (DOC) vid dess egna pH-värde kan det alternativt provas vid L/S = 10 l/kg och pH mellan 7,5 och 8,0. Avfallet kan anses uppfylla mottagningskriterierna för DOC om resultaten av denna undersökning inte överskrider 800 mg/kg. (Ett förslag till en metod utgående från prCEN/TS 14429 finns tillgängligt). (**) Värdet för torrsubstans för lösta ämnen kan användas som alternativ till värdena för sulfat och klorid.

text: Stabilt, icke-reaktivt farligt avfall som deponeras på en deponi för ickefarligt avfall får inte deponeras i samma deponicell som biologiskt nedbrytbart avfall.

text: Stabilt, icke-reaktivt asbestavfall som inte innehåller andra farliga ämnen än bunden asbest får deponeras på deponier för icke-farligt avfall. Sådant avfall kan också deponeras i en separat cell. En deponi eller en separat deponicell som tar emot asbestavfall som inte innehåller andra farliga ämnen än bunden asbest skall uppfylla följande krav: - Allt asbestavfall skall vara täckt med lämpligt material senast samma dag som det deponeras samt före det att asbestavfallet kompakteras. Om avfallet inte kompakteras skall det regelbundet vattnas. - Ingen verksamhet som kan leda till spridning av fibrer får företas på deponin eller i deponicellen (t.ex. borrningar). - En karta över deponin eller deponicellen där det anges var asbestavfall har deponerats skall upprättas. Kartan skall bevaras även efter det att deponin stängts. - Lämpliga åtgärder för att begränsa eventuell framtida användning av marken skall vidtas i syfte att undvika att människor kommer i kontakt med avfallet.

text: Kriterier för deponier för farligt avfall

text: Avfall som inte överskrider angivna gränsvärden och som uppfyller övriga kriterier i 34-35 §§ får läggas på en deponi för farligt avfall.

text: Gränsvärden för utlakning

text: Farligt avfall får läggas på en deponi för farligt avfall om det inte överskrider följande gränsvärden för utlakning

text: Arsenik 3 25 Barium 60 300 Kadmium 1,7 5 Krom total 15 70 Koppar 60 100 Kvicksilver 0,3 2 Molybden 10 30 Nickel 12 40 Bly 15 50 Antimon 1 5 Selen 3 7 Zink 60 200 Klorid 15000 25000 Fluorid 120 500 Sulfat 17000 50000 DOC (*) 320 1000 Torrsubstans för - 100000 lösta ämnen (**)

text: (*) Om avfallet överskrider dessa gränsvärden för löst organiskt kol (DOC) vid dess egna pH-värde kan det alternativt provas vid L/S = 10 l/kg och pH mellan 7,5 och 8,0. Avfallet kan anses uppfylla mottagningskriterierna för DOC om resultaten av denna undersökning inte överskrider 1000 mg/kg. (Ett förslag till en metod utgående från prCEN/TS 14429 finns tillgängligt). (**) Värdet för torrsubstans för lösta ämnen kan användas som alternativ till värdena för sulfat och klorid.

text: Utöver gränsvärdena i 34 § får det farliga avfallet inte överskrida följande värden för att få läggas på en deponi för farligt avfall. För angivna parametrar skall antingen GF eller TOC användas.

text: Parameter Värden

text: GF 10 % TOC 6 %

text: Avfallet skall dessutom vara undersökt avseende ANC.

text: Kontroll på plats

text: Innan avfall tas emot för deponering skall verksamhetsutövaren för deponin kontrollera de handlingar som rör avfallet, inklusive de handlingar som krävs enligt

text: avfallsförordningen

text: och

text: rådets förordning (EEG) nr 259/93 av den 1 februari 1993

text: om övervakning och kontroll av avfallstransporter inom, till och från Europeiska gemenskapen , dokument angående den grundläggande karakteriseringen och, för det fall sådan krävs, överensstämmelseprovning. Verksamhetsutövaren skall spara de dokument/kopior på de dokument som kontrollerats i tio år.

text: Verksamhetsutövaren för deponin skall okulärbesiktiga avfallet i anslutning till infarten till deponin samt vid avlastning. Avfallets överensstämmelse med innehållet i handlingarna gällande grundläggande karakterisering och överensstämmelseprovning skall kontrolleras. Avfall som levereras av avfallsproducenten till en deponi under avfallsproducentens kontroll får istället besiktigas vid lastningsplatsen.

text: Om avfallet överensstämmer med det som beskrivs i den medföljande dokumentationen och avfallet får deponeras i aktuell deponiklass får det tas emot vid deponin. I annat fall skall det avvisas. Om avfall inte tas emot för deponering skall verksamhetsutövaren för deponin underrätta tillsynsmyndigheten om detta så snart som möjligt.

text: För varje leverans av avfall som tas emot för deponering skall ett skriftligt mottagningsbevis utfärdas och överlämnas till den som levererat avfallet.

text: Verksamhetsutövaren för deponin skall upprätta en plan för kontroll av levererat avfall.

text: Förfaranden för insamling, kontroll och övervakning under drifts- och efterbehandlingsfaserna

text: Insamling och omhändertagande av deponigas

text: Insamlad deponigas skall behandlas och nyttiggöras. Om insamlad gas inte kan användas för energiutvinning, skall den facklas eller hanteras på annat miljömässigt mer effektivt sätt.

text: Provtagning och mätning

text: Lakvatten, grundvatten, ytvatten och deponigas skall provtas och mätas vid representativa punkter och på ett sådant sätt, att den kunskap som behövs för att bedöma deponins inverkan på miljön och människors hälsa erhålls.

text: 2 EGT L 30, 6.2.1993, s. 1 (Celex 31999L0259) 11

text: Provtagning och mätning skall omfatta följande:

text: 1. Karakterisering av lakvatten skall genomföras på deponier för farligt avfall och deponier för icke-farligt avfall. Vid karakteriseringen skall parametrar som återger lakvattnets egenskaper och innehåll av ämnen som kan orsaka negativa effekter på människors hälsa och miljön fastställas.

text: 2. Under driftfasen skall, på deponier för farligt avfall och deponier för ickefarligt avfall, lakvattenvolym mätas varje månad och de parametrar som fastställts vid karakteriseringen enligt punkt 1 provas varje kvartal. Under efterbehandlingsfasen skall lakvattenvolym mätas och parametrarna provas var sjätte månad. Mätning och provtagning skall göras separat vid varje punkt där lakvatten släpps ut.

text: 3. Volym och sammansättning på ytvatten skall i förekommande fall mätas respektive provas i en punkt uppströms och en punkt nedströms deponin varje kvartal under driftfasen och var sjätte månad under efterbehandlingsfasen.

text: 4. Under den aktiva fasen skall grundvattennivå mätas och grundvattensammansättning provas var sjätte månad. Mätning och provtagning skall ske i minst en mätpunkt i grundvattnets inflödesområde och två i dess utflödesområde. Provtagning och provning för att fastställa referensvärden skall utföras på tre ställen innan deponering påbörjas.

text: 5. Uttag av metan, koldioxid och syre skall mätas varje månad. För andra gaser skall uttaget mätas regelbundet efter behov enligt sammansättningen av det deponerade avfallet. Gasutvinningssystemets effektivitet skall kontrolleras var sjätte månad.

text: Under den aktiva fasen skall den del av deponins yta som täcks av avfall, deponins tillväxt och deponins sättningsbeteende mätas årligen. Tillväxt skall mätas i volym eller höjd.

text: Övrigt

text: Deponier som fanns eller som omfattades av tillstånd den 16 juli 2001

text: Bestämmelser om deponier som fanns eller som omfattades av tillstånd den 16 juli 2001 finns i

text: 42 §§

text: förordningen (

text: ) om deponering av avfall. I fråga om deponier för farligt avfall skall bestämmelserna i 36 § 1st, 37 § 1 st, 38 § 2 st, 39 § följas fr.o.m. den 1 juli 2002. Detta gäller dock inte kravet på kontroll av dokument angående den grundläggande karakteriseringen och, för det fall sådan krävs, överensstämmelseprovning i 36 § 1 st och 37 § 1 st.

text: Tillsyn och ansvar

text: Bestämmelser om tillsyn finns i

text: 26 kap.

text: miljöbalken

text: och i förordningen (

text: ) om tillsyn enligt

text: miljöbalken

text: . Bestämmelser om verksamhetsutövares egenkontroll finns i

text: 26 kap. 19 § miljöbalken

text: och i förordningen (

text: ) om verksamhetsutövares egenkontroll. Bestämmelser om straff finns i

text: 29 kap.

text: miljöbalken

text: Övergångsbestämmelser

text: Dessa föreskrifter träder ikraft den 1 januari 2005 avseende 1–20 §§ och 36– 45 §§ och i övrigt 16 juli 2005.

text: Genom föreskrifterna upphävs Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: NFS 2001:14

text: ) om deponering av avfall.

text: Naturvårdsverket

text: LARS-ERIK LILJELUND

text: Stina Lundberg

text: (Enheten för förorenade områden)

text: Bilaga 1

text: Provtagnings- och provningsmetoder

text: Allmänna avfallsegenskaper

text: Svensk standard SS-EN 13137, utgåva 1 : Bestämning av TOC i avfall, slam och sediment.

text: Förslag till standard prEN 14346 : Characterization of waste – Calculation of dry matter by determination of dry residue or water content.

text: Laktest

text: 3, 4 Förslag till teknisk specifikation prCEN/TS 14405 : Leaching behaviour of a waste material under standardized percolation conditions - Up-flow percolation test.

text: Svensk standard SS-EN 12457-3, utgåva 1 : Karakterisering av avfall – laktest – kontrolltest för utlakning från granulära material och slam – del 3: tvåstegs skaktest vid L/S 2 l/kg och L/S 8 l/kg för material med hög fastfashalt och med partikelstorlek mindre än 4 mm (utan eller med nedkrossning).

text: Nedbrytning av råavfall

text: Svensk standard SS-EN 13657, utgåva 1 : Nedbrytning för senare bestämning av andelen element som är upplösliga i kungsvatten (delvis nedbrytning av fast avfall före elementär analys, så att silikatmatrisen förblir intakt)

text: Svensk Standard SS-EN 13656, utgåva 1 : Mikrovågsassisterad nedbrytning med en blandning av fluorvätesyra (HF), salpetersyra (HNO3) och saltsyra (HCl) för senare bestämning av elementen (total nedbrytning av det fasta avfallet före elementär analys).

text: Analys

text: Svensk standard SS-EN 12506, utgåva 1 : Analys av lakvatten – Bestäm- - ning av pH, As, Ba, Cd, Cl , Co, Cr, CrVI, Cu, Mo, Ni, NO2 , Pb, total S, 2- SO4 , V och Zn (analys av oorganiska komponenter i fast avfall eller dess lakvatten; större, mindre samt spårelement).

text: Svensk standard SS-EN 13370, utgåva 1 : Analys av lakvatten – Bestämning av ammonium – N, AOX, ledningsförmåga, Hg, fenolindex, TOC, lättillgänglig cyanid, fluorid (analys av oorganiska komponenter i fast avfall eller dess lakvatten (anjoner).

text: SIS, Swedish Standards Institute, S:t Paulsgatan 6, 118 80 Stockholm, webbaddress: www.sis.se Det är tillåtet att avvika från metoden genom att slå ihop lakvatten för analys av den ackumulerade utlakade mängden vid L/S 10 förutsatt att det inte förändrar analyserade ackumulerade utlakade mängder genom tex utfällningar.

text: Förslag till standard prEN 14039 : Determination of hydrocarbons (C10 to C40) by gas chromatography.

text: Provtagning

text: Preliminär standard prEN 14899 : Characterization of waste – Sampling of waste materials – Framework for preparation of a sampling plan preparation.


text: Naturvårdsverkets författningssamling

text: ISSN 1403-8234

text: Naturvårdsverkets ändring av allmänna råd (

text: NFS 2003:13

text: Utkom från trycket

text: till förordningen (

text: ) om statliga bidrag till klimat-

text: den 9 december 2004

text: investeringsprogram;

text: beslutade den 25 november 2004.

text: Naturvårdsverket har beslutat att ändra allmänna råd (

text: NFS 2003:13

text: ) till 11 § punkt 8 förordningen (

text: ) om statliga bidrag till klimatinvesteringsprogram så att sista meningen utgår. Till punkt 8 skall således ha följande lydelse.

text: Till

text: 11 § förordningen (2003:262)

text: _ _ _

text: Till punkt 8

text: I beskrivningen av en åtgärd bör den tekniska livslängden för den aktuella investeringen anges. I förekommande fall bör även redovisas hur mycket åtgärden tidigareläggs med hjälp av bidrag. Har en livscykelanalys/livscykelkostnadsanalys gjorts för åtgärden bör denna ingå i åtgärdsbeskrivningen. För varje folkbildnings- och informationsinsats bör följande redovisas 1. mål för insatsen (effektmål och när målet beräknas bli uppnått), 2. kopplingen mellan folkbildnings- och informationsinsatsen och åtgärd/ åtgärder i programmet, 3. hur folkbildnings- och informationsinsatsen har förankrats i kommunen, 4. målgrupper för folkbildnings- och informationsinsatsen, 5. metoder för att genomföra insatsen och nå målgrupper, 6. hur uppföljning och utvärdering av insatsen skall genomföras, 7. hur resultat och erfarenheter av insatsen skall spridas inom och mellan kommuner och till andra delar av samhället och 8. hur insatsen skall finansieras. Sökanden bör också redovisa sådana informationsinsatser som genomförs utan bidrag från stödet till klimatinvesteringsprogram. Detta är särskilt viktigt när det gäller information och folkbildning som riktar sig till allmänheten och som har till syfte att höja kunskapsnivån och att påverka den enskildes attityder och beteende i fråga om klimatpåverkan. Bidrag till folkbildnings- och informationsinsatser ges med högst 50 procent av kostnaderna.

text: NFSklimp.pmd 1 2004-12-13, 09:42

text: Denna ändring i det allmänna rådet träder i kraft två veckor efter att den kom ut från trycket. Naturvårdsverket LARS-ERIK LILJELUND

text: Gunnel Horm

text: (Enheten för Investeringsprogram)

text: NFSklimp.pmd 2 2004-12-13, 09:42


title: Naturvårdsverkets allmänna råd till avfallsförordningen (2001:1063) avseende farligt avfall

text: Naturvårdsverkets författningssamling

text: ISSN 1403-8234

text: Naturvårdsverkets allmänna råd

text: Utkom från trycket

text: till

text: avfallsförordningen (2001:1063)

text: avseende farligt avfall;

text: den 17 december 2004 beslutade den 2 december 2004.

text: Till 4 §

text: ”farligt avfall”

text: Eventuell lägre halt av farliga ämnen i själva avfallet bör beaktas vid klassificeringen och kan medföra att avfallet inte längre uppvisar någon av de farliga egenskaperna i bilaga 3. Det bör vara avfallsinnehavaren som ansvarar dels för att korrekt klassificering görs, dels att avfallet i förekommande fall hanteras som farligt avfall. Om avfallsinnehavaren avser att hantera avfallet på sätt som kräver tillstånd eller anmälan bör innehavaren informera den operativa tillsynsmyndigheten om sådant avfall som inte betecknas som farligt avfall i bilaga 2, men som ändå uppvisar minst en av de farliga egenskaperna i bilaga 3.

text: Till 7 §

text: Andra stycket

text: Sökanden bör vid ansökan om dispens visa att avfallet saknar samtliga de farliga egenskaper som anges i bilaga 3. Dispens bör inte behöva sökas för avfall för vilka det finns två möjligheter att klassa avfallet i avfallsförteckningen, dvs avfall som innehåller farliga ämnen och avfall som inte innehåller farliga ämnen. I sådana fall bör avfallsinnehavaren själv kunna avgöra om avfallet är farligt eller inte.

text: Till 21 §

text: Tredje stycket

text: Avfall bör inte blandas så att bortskaffande eller återvinning motverkas eller försvåras. Avfall bör inte spädas ut för att undgå klassning som farligt avfall.

text: Till 26 §

text: Tillstånd att transportera farligt avfall bör endast meddelas den fysiska eller juridiska person som faktiskt skall utföra transporten.

text: AR-Farligt-avfall.pmd 1 2004-12-09, 14:19

text: Farligt avfall bör anses ha uppkommit på den plats där en verksamhet bedrivits eller en åtgärd vidtagits som medfört att använt material blivit farligt avfall. Med särskilt tillstånd bör förstås sådant tillstånd som anges i 26§.

text: Till 27 och 43 §§

text: Med den som bedriver verksamhet där farligt avfall uppkommer bör avses alla slag av företag som producerar eller tillhandahåller varor eller tjänster. Den som själv transporterar sitt eget farliga avfall bör kontrollera att mottagaren har de tillstånd som behövs för att få ta hand om avfallet.

text: Till 29 §

text: Ansökan bör avslås om sökanden inte har för avsikt att bedriva transportverksamhet i egen regi utan endast avser att förmedla transporttjänsten som sedan utförs av ett annat företag.

text: Till 30 §

text: Företag som har sin verksamhet spridd över delar av landet och där varje verksamhetsdel är en självständig enhet med eget ansvar bör söka tillstånd för den delen hos den länsstyrelse inom vars område verksamheten är belägen.

text: Till 32 §

text: Ett tillstånd att transportera farligt avfall bör ange vilka avfallsslag som omfattas.

text: Till 34 §

text: Anmälan bör ges in till den länsstyrelse inom vars län den faktiska verksamheten bedrivs. Företag som har sin verksamhet spridd över delar av landet och där varje verksamhetsdel är en självständig enhet med eget ansvar bör ge in anmälan för sin del hos den länsstyrelse inom vars område verksamheten är belägen.

text: Till 42, 43, 44 och 45 §§

text: Anteckningarna bör omfatta både det farliga avfall som transporteras bort och det som lagras. Anteckningarna bör ange den sexsiffriga avfallskoden och mängden anges i kilogram. Vidare bör anteckningarna föras så att tillsynsmyndigheten lätt kan få överblick över hur det farliga avfallet hanteras.

text: Till bilaga 4

text: Med koden R12 Utbyte av avfall som skall underkastas något av de förfa- 2 randen som är numrerade R1-R11 (utom tillfällig lagring, före insamling, på

text: AR-Farligt-avfall.pmd 2 2004-12-09, 14:19

text: den plats där det produceras) bör avses en förbehandling som sedan följs av ytterligare en R-process, exempelvis sortering före förbränning för energiåtervinning (R1).

text: Till bilaga 5

text: Med koden D10 Förbränning på land bör avses förbränning i förbränningsanläggning på land.

text: Till bilaga 4 och 5 (R13 och D15)

text: Med tillfällig lagring bör avses lagring på den plats där det farliga avfallet har uppkommit och lagras i avvaktan på bortforsling eller när det lagras hos behandlingsföretag i avvaktan på behandling. Med mellanlagring bör avses sådan yrkesmässig insamling och lagring av avfall på en plats där avfallet inte har uppkommit och där avfallet inte heller skall bortskaffas eller återvinnas i enlighet med koderna D1-D14 och R1-R12 i förordningens bilaga 4 och 5. Verksamhetsutövaren bör kunna visa att dessa regler följs genom journalföring eller annan dokumentation av mottaget och lagrat avfall samt av genomförda borttransporter. Med mellanlagring bör inte avses omlastning av farligt avfall då endast byte av transportfordon sker (vid lastbilsterminaler och liknande). Sådan omlastning bör anses utgöra en del av trans-porten, om den sker utan dröjsmål.

text: Dessa allmänna råd börjar gälla fr.o.m. 1 januari 2005 och ersätter Naturvårdsverks allmänna råd (

text: NFS 2001:13

text: ) om farligt avfall.

text: Naturvårdsverket

text: LARS-ERIK LILJELUND

text: Margareta Appelberg

text: (Enheten för produkter och avfall)

text: AR-Farligt-avfall.pmd 3 2004-12-09, 14:19