title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet konstruktion i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet konstruktion finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Konstruktion

text: Ämnet konstruktion behandlar konstruktionsprocessen från idé till färdig produkt, där syftet är att utforma och dimensionera produkter med sikte på ändamålsenlig formgivning, funktion och användning.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet konstruktion ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om konstruktionsprocessen från idé och skiss till presentation av fungerande lösningar, med hänsyn till ekonomiska, produktionstekniska och miljömässiga förutsättningar. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om materials egenskaper och deras betydelse för funktion, kvalitet och lönsamhet. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om komponenter, metoder och processer samt deras egenskaper och begränsningar vid varierande tillämpningar och miljöer. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar ett tekniskt språk och förmåga att använda begrepp med anknytning till konstruktionsprocessen. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar kunskaper om standarder som reglerar konstruktionsområdet. Eleverna ska också ges möjligheter att utveckla kunskaper om faktorer som påverkar utformning av produkter, till exempel miljö, digitalisering och säkerhetsaspekter. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om matematiska och teknikvetenskapliga teorier, metoder och modeller. Eleverna ska även ges möjlighet att praktiskt arbeta med konkreta konstruktionsuppgifter. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att utföra beräkningar och lösa problem. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att dokumentera och presentera konstruktionsarbete. Undervisningen ska utgå från ett valt teknikområde och ge eleverna möjlighet att arbeta med konstruktionsuppgifter i projektform. I undervisningen ska cad (computer aided design) vara ett verktyg i konstruktionsarbetet. Undervisningen ska lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågor om relationen mellan konstruktion och hållbar utveckling samt olika handlingsalternativ i konstruktionsarbetet.

text: Undervisningen i ämnet konstruktion ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om konstruktionsprocessens olika delar och hur de samverkar. – Kunskaper om olika material och hur de används inom olika typer av konstruktioner. – Förmåga att använda relevanta verktyg, standarder och normer. – Förmåga att utföra beräkningar med hjälp av matematiska och teknikvetenskapliga teorier och modeller.

text: – Förmåga att dokumentera och redovisa konstruktionsarbete med relevanta hjälpmedel.

text: Nivåer i ämnet konstruktion

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: KONR1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet konstruktion på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Konstruktionsprocessen

text: – Konstruktionsprocessen från idé till färdig modell eller produkt. – Relevanta begrepp för konstruktionsprocessen. – Metoder för konstruktion inom något eller några områden. – Praktisk tillämpning och analys av tekniska konstruktioner. – Dokumentation, redovisning och presentation av konstruktionsarbete och resultat.

text: Konstruktionsmetoder

text: – Grundläggande materialegenskaper och materialets betydelse för funktion, kvalitet, lönsamhet och tillverkning. – Val av konstruktionsmaterial utifrån givna förutsättningar och med hänsyn till hållbar utveckling. – Ritteknik samt hantering av cad för att skapa konstruktionsritningar. – Val av komponenter till olika konstruktionslösningar. – Nationella och internationella system för teknisk standardisering med grundläggande standarder och normer inom valt teknikområde. – Dimensionering med och utan digitala verktyg. – Beräkningar, mätningar och rimlighetsbedömningar inom något eller några teknikområden utifrån matematiska och teknikvetenskapliga teorier och modeller.

text: Produktframtagning

text: – Faktorer som påverkar utformningen av produkter, till exempel miljö, digitalisering och säkerhetsaspekter. – Prototyptillverkning med enkla verktyg inom valt teknikområde. – Provning via mätning, simulering och test. – Teoretiska modeller, observationer och konstruktionsprojekt inom valt teknikområde. – Hur produktionstekniska förutsättningar, kvalitet och lönsamhet är kopplat till olika typer av konstruktioner.

text: Nivåkod: KONR2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet konstruktion på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Konstruktionsprocessen

text: – Konstruktionsprocessen och samspelet mellan produktions- och kvalitetsprocess. – Relevanta begrepp för konstruktionsprocessen. – Fördjupade metoder för konstruktion inom något eller några områden. – Praktisk tillämpning och analys av avancerade tekniska konstruktioner. – Dokumentation, redovisning och presentation av konstruktionsarbete och resultat. – Utvärdering av arbetsprocess och slutresultat.

text: Konstruktionsmetoder

text: – Komponenter, material, metoder och processer inom valt teknikområde samt deras egenskaper och begränsningar vid varierande tillämpningar och miljöer. – Analys och val av konstruktionsmaterial. – Användning av cad som verktyg i konstruktionsarbetet. – Analys av konstruktionsförutsättningar och val av komponenter. – Visualisering med hjälp av digitala verktyg och analys genom FEM (finita elementmetoden) eller simuleringar med hjälp av dator inom valt teknikområde. – Normer och tekniska standarder samt hur standardiserade test utförs inom valt teknikområde. – Konstruktionsberäkningar inom valt teknikområde utifrån matematiska och teknikvetenskapliga teorier och modeller.

text: Produktframtagning

text: – Optimering utifrån faktorer som påverkar utformningen av produkter, till exempel miljö, digitalisering och säkerhetsaspekter. – Fördjupning i produktionstekniska förutsättningar. Kvalitet och lönsamhet kopplat till olika typer av konstruktioner. – Tillverkning av prototyper eller modeller inom valt teknikområde. – Provning och simulering av sammansatta konstruktioner. – Dimensionering av sammansatta konstruktioner med och utan digitala verktyg.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för

text: betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om konstruktionsprocessens olika delar och hur de samverkar. Eleven beskriver på ett översiktligt sätt olika material och hur de används inom olika typer av konstruktioner. Eleven följer standarder och normer samt använder med viss skicklighet relevanta verktyg i konstruktionsarbetet. Eleven utför i huvudsak fungerande beräkningar utifrån matematiska och teknikvetenskapliga teorier och modeller. Eleven dokumenterar och redovisar med viss säkerhet sitt arbete med hjälp av relevanta verktyg.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om konstruktionsprocessens olika delar och hur de samverkar. Eleven beskriver på ett utförligt sätt olika material och hur de används inom olika typer av konstruktioner. Eleven följer standarder och normer samt använder med god skicklighet relevanta verktyg i konstruktionsarbetet. Eleven utför till stor del tydliga och korrekta beräkningar utifrån matematiska och teknikvetenskapliga teorier och modeller. Eleven dokumenterar och redovisar med säkerhet sitt arbete med hjälp av relevanta verktyg.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om konstruktionsprocessens olika delar och hur de samverkar. Eleven beskriver på ett utförligt och nyanserat sätt olika material och hur de används inom olika typer av konstruktioner. Eleven följer standarder och normer samt använder med mycket god skicklighet relevanta verktyg i konstruktionsarbetet. Eleven utför tydliga och korrekta beräkningar utifrån matematiska och teknikvetenskapliga teorier och modeller. Eleven dokumenterar och redovisar med god säkerhet sitt arbete med hjälp av relevanta verktyg.


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet truckteknik i
gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet truckteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

type: stycke

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

type: paragraf

text: Truckteknik

type: rubrik

text: Ämnet truckteknik behandlar olika truckar och tilläggsutrustningar samt deras användningsområden. Ämnet behandlar även service, felsökning och reparationer av olika truckar och tilläggsutrustningar.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet truckteknik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om olika typer av truckar och deras tilläggsutrustningar samt deras uppbyggnad, funktion och användningsområden. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om system och komponenter i olika typer av truckar och tilläggsutrustningar. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att genomföra service, felsökning och reparationer av truckar och deras olika tilläggsutrustningar, system och komponenter. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda verktyg, utrustning och teknisk information i samband med service, felsökning och reparationer. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta och samarbeta på ett säkert och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt som främjar ekonomisk och miljömässig hållbarhet inom service, felsökning och reparationer av truckar och tilläggsutrustningar. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla en yrkesidentitet och ett yrkesmässigt språk samt förmåga att kommunicera med såväl arbetskamrater som kunder. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förståelse för vikten av ett ansvarsfullt förhållningssätt gentemot kunden och kundens egendom. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med uppgifter som återspeglar och förbereder för situationer som eleverna kan komma att möta i arbetslivet.

text: Undervisningen i ämnet truckteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika typer av truckar och tilläggsutrustningar samt om deras uppbyggnad, funktion, system, komponenter och användningsområden. – Förmåga att genomföra service och underhåll av truckar och tilläggsutrustningar. – Förmåga att genomföra felsökning och reparationer av truckar och tilläggsutrustningar samt av deras system och komponenter. – Förmåga att använda specialverktyg samt mät- och diagnosutrustning i samband med felsökning och reparationer. – Förmåga att använda teknisk information och digitala informationssystem i samband med felsökning och reparationer.

text: – Förmåga att arbeta och samarbeta på ett säkert, miljö- och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. – Förmåga att använda ett yrkesmässigt språk samt kunna anpassa språket efter målgruppen.

text: Nivåer i ämnet truckteknik

text: Nivå 1, 200 poäng, som bygger på nivå 3 i ämnet mobila maskiner – system- och diagnosteknik.

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: TRUC1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet truckteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Olika typer av truckar och deras uppbyggnad, funktion, system och komponenter utifrån truckarnas användningsområden, till exempel ledstaplare, plocktruckar och motviktstruckar. – Olika typer av tilläggsutrustningar och deras uppbyggnad och funktion utifrån användningsområden, till exempel lyftgafflar, bommar och lyftaggregat. – Olika drivlinors uppbyggnad i truckar, däribland i elektrifierade truckar. – Olika förarstödssystem för effektiv och säker godshantering. – Planering och genomförande av arbetsprocessen för service och underhåll av truckar och tilläggsutrustningar enligt tillverkarens anvisningar. – Felsökning och reparationer av truckar och tilläggsutrustningar samt av system och komponenter enligt trucktillverkarens anvisningar. – Genomförande av säkerhets- och hållfasthetskontroll, däribland av lyftgafflar eller lyftbommar. – Användning av specialverktyg samt mät- och diagnosutrustning i samband med felsökning och reparationer av truckar och tilläggsutrustningar. – Användning av teknisk information och digitala informationssystem i samband med felsökning med mät- och diagnosutrustning samt vid reparationer av system. – Säkert, miljö- och kvalitetsmässigt arbete såväl självständigt som tillsammans med andra i enlighet med rutiner, lagar och andra bestämmelser samt för att förhindra person- och egendomsskador. – Hantering av hydraulvätska vid arbete med hydraulsystem med hänsyn till miljö- och hälsorisker. – Riskbedömning i samband med diagnos och reparationer av truckar, däribland av elektrifierade truckar. – Användning av tekniska begrepp och uttryck på svenska och engelska samt yrkesmässig kommunikation med medarbetare och kunder.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om olika typer av truckar och tilläggsutrustningar samt om deras uppbyggnad, funktion, system, komponenter och användningsområden. Eleven genomför med viss säkerhet service och underhåll av truckar och tilläggsutrustningar i bekanta situationer enligt tillverkarens anvisningar. Eleven genomför med viss säkerhet felsökning och reparationer av truckar och tilläggsutrustningar samt av deras system och komponenter i bekanta situationer enligt trucktillverkarens anvisningar. Eleven använder med visst handlag specialverktyg i samband med felsökning och reparationer. Dessutom använder eleven med viss säkerhet mätoch diagnosutrustning vid system- och komponentmätningar. Eleven använder med viss säkerhet teknisk information och digitala informationssystem i samband med felsökning och reparationer. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt trucktillverkarens krav. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är godtagbart. Eleven kommunicerar med viss användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om olika typer av truckar och tilläggsutrustningar samt om deras uppbyggnad, funktion, system, komponenter och användningsområden. Eleven genomför med säkerhet service och underhåll av truckar och tilläggsutrustningar i bekanta situationer enligt tillverkarens anvisningar. Eleven genomför med säkerhet felsökning och reparationer av truckar och tilläggsutrustningar samt av deras system och komponenter i bekanta situationer enligt trucktillverkarens anvisningar. Eleven använder med gott handlag specialverktyg i samband med felsökning och reparationer. Dessutom använder eleven med säkerhet mät- och diagnosutrustning vid system- och komponentmätningar.

text: Eleven använder med säkerhet teknisk information och digitala informationssystem i samband med felsökning och reparationer. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt trucktillverkarens krav. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är gott. Eleven kommunicerar med god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om olika typer av truckar och tilläggsutrustningar samt om deras uppbyggnad, funktion, system, komponenter och användningsområden. Eleven genomför med god säkerhet service och underhåll av truckar och tilläggsutrustningar i bekanta men även nya situationer enligt tillverkarens anvisningar. Eleven genomför med god säkerhet felsökning och reparationer av truckar och tilläggsutrustningar samt av deras system och komponenter i bekanta men även nya situationer enligt trucktillverkarens anvisningar. Eleven använder med mycket gott handlag specialverktyg i samband med felsökning och reparationer. Dessutom använder eleven med god säkerhet mät- och diagnosutrustning vid system- och komponentmätningar. Eleven använder med god säkerhet teknisk information och digitala informationssystem i samband med felsökning och reparationer. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt trucktillverkarens krav. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är mycket gott. Eleven kommunicerar med mycket god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

type: foreskrift


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet träarbete i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet träarbete finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Träarbete

text: Ämnet träarbete behandlar arbeten med olika konstruktioner i trämaterial samt utvändiga och invändiga beklädnader av byggnader. Det behandlar även olika typer av byggnadskonstruktioner och elementmontering. Arbetet utförs ofta som en del i en större helhet i byggprocessen. Därför är hänsynstagande till andra aktörer och övergripande planer en viktig del i arbetet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet träarbete ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att utföra byggnationer i trämaterial vid nyproduktion och renovering samt om- och tillbyggnad. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om olika träkonstruktioner som bjälklag, regelverk och tak inom byggnation. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att utföra olika former av beklädnader samt montering av isoleringsmaterial, fönster, dörrar och snickerier av olika slag. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om byggnadskonstruktioner och utförandekrav som gäller för nybyggnation och renovering samt om- och tillbyggnad. Genom att väcka elevernas nyfikenhet för olika arbetsområden inom husbyggnad ska undervisningen bidra till elevernas möjlighet att själva forma sin framtid. Undervisningen ska dessutom ge eleverna möjlighet att utveckla kreativitet, problemlösnings- och initiativförmåga. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet samt förmåga att söka information i aktuella regelverk. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att tolka ritningar och följa instruktioner samt planera och organisera arbetsuppgifter. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att välja och hantera material samt använda och vårda verktyg och maskiner. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta med hänsyn till ergonomi, hälsa och säkerhet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt som främjar en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling samt om branschens ansvar för hållbart byggande. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om yrkesrollen och om vikten av ansvarstagande på arbetsplatsen. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att förhålla sig kritiskt till attityder och värderingar på arbetsplatsen. Eleverna ska även ges rikligt med tillfällen att använda fackspråk. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera och samverka med såväl arbetskamrater som kunder på både svenska och engelska. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att föra värderande diskussioner om utförda arbeten utifrån såväl kvalitetskontroll som genomförande. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att dokumentera och

text: kvalitetssäkra arbetet samt reflektera över hur arbetsprocessen har påverkat resultatet. I undervisningen ska teoretiska och praktiska kunskaper vävas samman till en helhet för eleverna. Undervisningen ska bedrivas med metoder, verktyg och maskiner som är tidsenliga och ergonomiskt anpassade samt organiseras så att eleverna får möjlighet att utföra sina uppgifter både individuellt och i samarbete med andra.

text: Undervisningen i ämnet träarbete ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om arbetsprocesser och metoder inom träarbete. – Förmåga att planera, utföra, dokumentera och utvärdera arbetsuppgifter inom träarbete. – Förmåga att välja och hantera material samt använda och vårda verktyg och maskiner. – Förmåga att arbeta säkert i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet. – Förmåga att samverka och kommunicera samt använda fackspråk.

text: Nivåer i ämnet träarbete

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 2 i ämnet husbyggnad. Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 200 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: TRAA1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet träarbete på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Arbetsprocesser och metoder

text: – Olika typer av träkonstruktioner, deras funktion och användningsområde. – Trä i byggkonstruktioner, historiskt och i nutid. – Branschens ansvar för att främja ett hållbart byggande. – Arbetsmiljöplanens syfte vid arbeten med särskild risk, till exempel att förebygga arbetsmiljörisker. – Bygghandlingar och referensverk för metoder och materialval inom träarbete, däribland Boverkets byggregler (BBR) och AMA (Allmän material- och arbetsbeskrivning). – Vanligt förekommande arbetsprocesser och metoder vid nyproduktion och renovering samt om- och tillbyggnad. – Olika arbetsprocesser och metoder med energieffektiva byggnadskonstruktioner. –

text: Arbetsmiljölagen

text: och hur den reglerar arbetsmiljön och samverkan.

text: Planering och utförande

text: – Tolkning av ritningar, arbetsbeskrivningar, utförandekrav och toleranskrav samt metoder för att identifiera felkällor i arbetsprocessen. – Planering för att lösa arbetsuppgifter i enlighet med branschkrav. – Byggtekniska beräkningar av volym, area och materialåtgång. – Metoder för att främja en god arbetsmiljö, till exempel dammbindning och minimering av buller. – Arbete med stomkonstruktioner i trä, däribland tillverkning av bjälklag, regelverk och takkonstruktioner. Arbete med krysskolvning, kortlingar, avväxlingar, strävning och stämpning. – Arbete med stål- och plåtprofiler i vägg-, fasad- och takkonstruktioner. – Tillverkning av vanligt förekommande träelement. – Montering av vindskydd och diffusionsspärr i byggnadskonstruktioner. – Invändig beklädnad av golv, väggar och tak, till exempel med paneler, skivor eller trämaterial. – Montering, infästning och beslagning av fönster, dörrar och portar. – Utsättning av hörn och profiler för grundläggning och formsättning samt metoder för kontroll- och kryssmätning. – Problemlösning i samband med arbetsuppgifterna. – Dokumentation och egenkontroll före, under och efter utfört arbete. – Värdering av utfört arbete och användning av utvärderingar i förbättringsarbete.

text: Hantering av material och utrustning

text: – Cirkulära arbetsmetoder, till exempel hur produkter och material används, återanvänds och återvinns i flera livscykler och på så sätt bidrar till att minska klimatutsläppen och uttaget av naturresurser. – Materialvalets betydelse för ett hållbart byggande. – Val, hantering och användning av material utifrån användningsområde och egenskaper samt i enlighet med anvisningar, däribland val av virke, skivmaterial och infästningsmaterial. – Val, hantering och användning av olika isoleringsmaterial och tät- och vindskyddsmaterial utifrån materialens egenskaper och användningsområden samt i enlighet med anvisningar. – Val, användning och vård av lämpliga verktyg, maskiner och mätverktyg för arbetsuppgiften samt hantering och användning av digitala hjälpmedel i arbetsprocessen.

text: Säkerhet

text: – Arbetsmiljöverkets föreskrifter och allmänna råd som gäller ställningar, arbetsplattformar och användning av lyftanordningar. – Riskbedömningar i det dagliga arbetet, däribland risker för tillbud och olycksfall samt av hälsorisker och risker med felaktiga arbetsställningar. – Användning av personlig skyddsutrustning och ergonomiska hjälpmedel, till exempel för att hindra fall, minska påverkan av buller, damm, vibrationer och felaktiga arbetsställningar. – Åtgärder för att skydda person, verktyg och material mot fall vid arbeten på höjd och från ställningar. – Ansvarstagande i yrkesrollen och på byggarbetsplatsen, till exempel för 4 säkerhet och arbetsmiljö.

text: – Förebyggande brandskydd och elsäkerhet. – Tillträdes- och utrymningsvägar på arbetsplatsen. – Nödlägesrutiner vid krissituationer och olycksfall.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Fackspråk inom yrkesområdet och engelska fackuttryck för vanligt förekommande verktyg, maskiner och arbetsmoment. – Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland attityder och värderingar samt språkbruk. – Samverkan och kommunikation på arbetsplatsen samt med kund eller beställare.

text: Nivå 2, 200 poäng

text: Nivåkod: TRAA2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet träarbete på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Arbetsprocesser och metoder

text: – Olika typer av trä- och lättbyggnadskonstruktioner, deras funktion och användningsområden. – Olika typer av träförädlingsprocesser, till exempel handelssortering, virkesklasser, limträ och impregneringsklasser. – Varsamhetskrav i samband med ombyggnation och restaurering av äldre byggnader, till exempel byggnaders tekniska, historiska, kulturhistoriska, miljömässiga och konstnärliga värden. – Bygghandlingars funktion i byggprocessen, däribland byggnadstekniska konsekvenser av att inte följa bygghandlingar, riktlinjer och rekommendationer. – Vanligt förekommande arbetsprocesser och metoder för byggnadskonstruktioner i trä och lättbyggnad. – Olika arbetsprocesser och metoder med energieffektiva byggnadskonstruktioner. – Lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet, däribland Boverkets byggregler (BBR).

text: Planering och utförande

text: – Tolkning av ritningar, arbetsbeskrivningar, utförandekrav och toleranskrav samt metoder för att identifiera felkällor i arbetsprocessen. – Planering för att lösa arbetsuppgifter i enlighet med branschkrav. – Byggtekniska beräkningar av volym, area och materialåtgång. – Utvändig beklädnad av väggar och utomhusgolv, däribland luftning och montering av olika typer av utvändiga träpaneler, dörr- och fönsterfoder. – Beklädnad av väggkonstruktioner, till exempel med skivmaterial av sten eller plåt. – Montering av prefabricerade träkonstruktioner, däribland riktning och strävning samt lyfttekniker och säkring av byggelement. – Montering av isolering i byggnadskonstruktioner, till exempel mot kyla, ljud eller värme. 5

text: – Listning, inklädnad och utsmyckning, däribland av dörr- och fönstersmygar, foder, lister och vindskivor. – Uppförande och demontering av prefabricerad och platsbyggd form samt metoder för ursparningar. – Problemlösning i samband med arbetsuppgifterna. – Dokumentation och egenkontroll före, under och efter utfört arbete. – Värdering av utfört arbete och användning av utvärderingar i förbättringsarbete.

text: Hantering av material och utrustning

text: – Materialhantering, materialförbrukning och återanvändning av material i syfte att främja ett hållbart byggande. – Val och hantering av fönster, dörrar och olika inredningar utifrån deras funktion och användningsområden samt i enlighet med anvisningar. – Val och användning av olika isoleringsmaterial och tät- och vindskyddsmaterial utifrån materialens egenskaper och användningsområden samt i enlighet med anvisningar. – Val, användning och vård av lämpliga verktyg och maskiner för arbetsuppgiften samt integrering av digitala hjälpmedel i arbetsprocessen.

text: Säkerhet

text: – Bestämmelser som reglerar brandfarliga arbeten. – Riskbedömningar för att förebygga olycksfall, brand eller skada i samband med arbetsmoment. – Användning av personlig skyddsutrustning och ergonomiska hjälpmedel. – Åtgärder för att skydda person, verktyg och material mot fall vid arbeten på höjd och från ställningar. – Ansvarstagande i yrkesrollen och på byggarbetsplatsen. – Avspärrningar av arbetsområde i enlighet med Arbetsmiljöverkets föreskrifter. – Tillträdes- och utrymningsvägar på arbetsplatsen. – Nödlägesrutiner vid krissituationer och olycksfall.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Fackspråk på både svenska och engelska. – Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland bemötande och inkluderande arbetssätt. – Samverkan och kommunikation på arbetsplatsen samt med kund eller beställare.

text: Nivåkod: TRAA3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet träarbete på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Arbetsprocesser och metoder

text: – Olika typer av trä- och limträkonstruktioner, deras funktion och användningsområde. – Bygghandlingars funktion och myndighetsbeslut i byggprocessen, däribland utförande- och kvalitetskrav samt tillsyn genom kontroller och besiktningar. – Vanligt förekommande arbetsprocesser och metoder vid arbeten med byggnadskonstruktioner i trä, stål, betong och murverk. – Olika arbetsprocesser och metoder med energieffektiva byggnadskonstruktioner. – Lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet, däribland Boverkets byggregler (BBR).

text: Planering och utförande

text: – Tolkning av ritningar, arbetsbeskrivningar, utförandekrav och toleranskrav samt metoder för att identifiera felkällor i arbetsprocessen. – Planering för att lösa arbetsuppgifter i enlighet med branschkrav. – Byggtekniska beräkningar av volym, area och materialåtgång. – Utvändig takbeklädnad, däribland montering av underlagspapp, ytpapp och läkt. – Montering av prefabricerade betongelement, däribland riktning och strävning samt lyfttekniker och säkring av betongelement. – Montering av vindskydd och diffusionsspärr i byggnadskonstruktioner. – Montering av snickerier, till exempel inredning i kök, badrum eller förvaringsutrymmen. – Ytbeläggning av golv, till exempel med massiva trägolv, lamell- eller laminatgolv. – Formbyggnad och armering, däribland form för väggar, pelare, balkar, lågform, ursparningar och trappor. – Montering av ytskikt och beslag på tak, till exempel av takpannor, plåt eller shingel. – Underhåll och reparation av befintliga äldre byggnadskonstruktioner och timmerbyggnader utifrån funktion, beständighet och aktsamhetskrav. – Problemlösning i samband med arbetsuppgifterna. – Dokumentation och egenkontroll före, under och efter utfört arbete. – Värdering av utfört arbete och användning av utvärderingar i förbättringsarbete.

text: Hantering av material och utrustning

text: – Resursanvändande kopplat till arbetsuppgiften, däribland val och användning av material med hänsyn till kvalitet och kostnader samt hälsooch miljöaspekter.

text: – Val, användning och hantering av olika trä- och byggmaterial vid arbete med äldre byggnadskonstruktioner utifrån materialens egenskaper och användningsområden samt i enlighet med anvisningar, till exempel stockars reaktioner vid uttorkning och fuktbegjutning. – Val och användning av olika isoleringsmaterial, tät- och vindskyddsmaterial samt material för utvändiga takarbeten utifrån materialens egenskaper och användningsområden och i enlighet med anvisningar. – Val, användning och vård av lämpliga verktyg, maskiner för arbetsuppgiften samt hantering och användning av digitala hjälpmedel i arbetsprocessen.

text: Säkerhet

text: – Riskbedömningar vid ombyggnads- och renoveringsarbete, däribland av hälsorisker med asbest, mögel, kvartsdamm och polyklorerade bifenyler (PCB). – Användning av personlig skyddsutrustning och ergonomiska hjälpmedel. – Åtgärder för att skydda person, verktyg och material mot fall vid arbeten på höjd och från ställningar. – Ansvarstagande i yrkesrollen och på byggarbetsplatsen. – Avspärrning av ett arbetsområde i enlighet med Arbetsmiljöverkets föreskrifter. – Tillträdes- och utrymningsvägar på arbetsplatsen. – Nödlägesrutiner vid krissituationer och olycksfall.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Fackspråk på både svenska och engelska. – Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland bemötande och inkluderande arbetssätt. – Samverkan och kommunikation på arbetsplatsen, däribland med ljud och handsignalering.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för arbetsprocesser och metoder inom träarbete. Eleven planerar arbetsuppgifter inom träarbete. Eleven utför med visst handlag arbetsuppgifterna och följer med viss säkerhet arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av godtagbar kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av ar-

text: betet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med visst handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med viss säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar översiktligt sina val av arbetsmetoder. Eleven samverkar och kommunicerar samt använder fackspråk med viss säkerhet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för arbetsprocesser och metoder inom träarbete. Eleven planerar arbetsuppgifter inom träarbete. Eleven utför med gott handlag arbetsuppgifterna och följer med säkerhet arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av god kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med gott handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar utförligt sina val av arbetsmetoder. Eleven samverkar och kommunicerar samt använder fackspråk med säkerhet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för arbetsprocesser och metoder inom träarbete. Eleven planerar arbetsuppgifter inom träarbete. Eleven utför med mycket gott handlag arbetsuppgifterna och följer med god säkerhet arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av mycket god kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med mycket gott handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med god säkerhet verktyg och maskiner.

text: Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar utförligt och nyanserat sina val av arbetsmetoder. Eleven samverkar och kommunicerar samt använder fackspråk med god säkerhet.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet trädgårdsanläggning i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet trädgårdsanläggning finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Trädgårdsanläggning

text: Ämnet trädgårdsanläggning behandlar anläggning av hårdgjorda ytor och vegetationsytor i olika miljöer som parker, bostadsområden, kyrkogårdar, begravningsplatser och trädgårdar. I ämnet ingår även park- och trädgårdsanläggningars historiska utveckling samt människors behov av utemiljöer.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet trädgårdsanläggning ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper för yrkesarbete inom anläggning av trädgårdar och parker. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om anläggningsprocessen och om sambanden mellan funktion, markförhållanden, materialval, växtval och anläggningsteknik. Den ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att utföra arbetsuppgifter inom trädgårdsanläggning. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att bedöma kvaliteten på trädgårdsanläggningsarbeten. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av människors behov av utemiljöer och kunskaper om hur trädgårdsanläggningar kan utformas med utgångspunkt i funktion, estetik och ekonomi samt med hänsyn till biologiska faktorer och markförhållanden. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetsmetoder, material och teknisk utrustning som används inom området samt förmåga att planera och utföra arbetsuppgifter inom trädgårdsanläggning på ett yrkesmässigt sätt. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om byggprocessen för trädgårdsanläggningar och om lagar och andra bestämmelser som gäller inom området. Den ska även bidra till att eleverna utvecklar förmåga att välja och använda växter, material och arbetsmetoder som främjar biologisk mångfald och en miljömässigt hållbar utveckling. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta på ett säkert och ergonomiskt sätt. Undervisningen ska bedrivas så att eleverna ges möjlighet att arbeta såväl hantverksmässigt som med tidsenlig teknisk utrustning. Fältstudier ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om historiska miljöer och om olika anläggningars estetiska uttryck. Undervisningen ska stimulera ett undersökande arbetssätt där elevernas förmåga att planera trädgårdsanläggningar med utgångspunkt i ekonomi, funktion och biologiska grunder utvecklas.

text: Undervisningen i ämnet trädgårdsanläggning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att välja växter, material och tekniker med utgångspunkt i förutsättningarna på platsen, anläggningens funktion och användning samt ekonomi. – Kunskaper om anläggningsprocessen och om lagar och andra bestämmelser inom området.

text: – Förmåga att planera och genomföra arbetsuppgifter inom trädgårdsanläggning. – Förmåga att arbeta hållbart och säkert i samband med anläggningsarbeten.

text: Nivåer i ämnet trädgårdsanläggning

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet växtkunskap. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: TRAD1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet trädgårdsanläggning på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Byggprocess och funktion

text: – Olika trädgårdsanläggningar med utgångspunkt i funktion och estetik. – Växt- och materialval med utgångspunkt i klimat- och markförhållanden samt ekonomiska ramar. – Begreppet ekosystemtjänster och människors behov av utemiljöer, parker och trädgårdar. – Markbeläggningar, hårdgjorda ytor, trappor, murar och hägnader. – Vegetationsytor däribland gräsytor, planteringsytor och vattenanläggningar. – Anläggningsmaterial, till exempel trä, natursten och betong. – Parker och trädgårdar ur ett historiskt perspektiv samt estetiska uttryck i färg och form. – Anläggningsprocessens olika steg från tillståndsgivning och projektering till färdig trädgårdsanläggning.

text: Arbetsuppgifter

text: – Tolkning och användning av ritningar. – Arbetsuppgifter inom trädgårdsanläggning, till exempel stenläggning, anläggning av gräs-och planteringsytor samt plantering av växter. – Mätteknik, till exempel utsättning, avvägning och inmätning med aktuell teknisk utrustning. – Användning av handredskap och maskiner. – Resurseffektivitet och materialåtervinning i samband med anläggningsarbete. – Metoder för bevarande av praktiska och estetiska värden i trädgårdsanläggningar.

text: Arbetsmiljö, säkerhetsfrågor och bestämmelser

text: – Ergonomi i samband med aktuella arbetsuppgifter samt val av arbetsmetoder för ett hållbart arbetsliv. – Säkerhetsfrågor och riskbedömning i samband med aktuella arbetsuppgifter. 3

text: – Säkerhetskontroll i samband med användning av maskiner. – Lagar och andra bestämmelser som gäller trädgårdsanläggning, till exempel bygglagstiftning och arbetsmiljölagstiftning.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: TRAD2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet trädgårdsanläggning på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Byggprocess och funktion

text: – Byggprocessens olika steg samt frågor om byggstandarder och tillstånd. – Utemiljöer för olika målgrupper och funktioner. – Växt- och materialval med utgångspunkt i växtplatsens förutsättningar och naturliga arter samt skötselbehov. – Hur parker och trädgårdar har utformats i olika tidsepoker. – Skissteknik samt användning av digitala hjälpmedel. – Enklare material- och kostnadsberäkningar. – Hur val av växter och material kan påverka anläggningens framtida skötselbehov och främja biologisk mångfald. – Metoder för dagvattenhantering i park- och trädgårdsmiljöer.

text: Arbetsuppgifter

text: – Tolkning och användning av ritningar. – Planering och genomförande av grundarbeten, däribland schakt, fyllningar, överbyggnader och växtbäddar samt val och dimensionering av material. – Arbete med anläggning av vegetationsytor, däribland gräsytor, planteringsytor och vattenanläggningar. – Arbete med markbeläggningar, hårdgjorda ytor, trappor, murar och hägnader. – Montering av fast utrustning, till exempel lekutrustning utifrån monteringsanvisningar. – Användning av aktuella handredskap och maskiner, till exempel markpackningsmaskiner och kaputrustning till betong och natursten. – Användning av tekniska och digitala hjälpmedel, till exempel mätutrustning. – Resurseffektivitet och miljöhänsyn i samband med anläggningsarbete.

text: – Ergonomi i samband med aktuella arbetsuppgifter samt val av arbetsmetoder för ett hållbart arbetsliv. – Riskbedömning och förebyggande säkerhetsåtgärder i samband med aktuella arbetsuppgifter. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland AMA Anläggning (Allmän material- och arbetsbeskrivning för anläggningsarbeten).

text: Nivåkod: TRAD3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet trädgårdsanläggning på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Byggprocess och funktion

text: – Hur historiska och nutida park- och trädgårdsmiljöer har utformats med avseende på funktion och estetik. Informationssökning och fältstudier inom området. – Skissteknik samt användning av digitala hjälpmedel. – Kvalitetsfrågor och ekonomi. – Begreppet ekosystemtjänster samt växt- och materialval som främjar hållbar utveckling, till exempel växter som gynnar bin och andra pollinerare.

text: Arbetsuppgifter

text: – Yrkesmässigt arbete med trädgårdsanläggningsprojekt, däribland vegetationsytor och hårdgjorda ytor samt montering av fast utrustning. – Fördjupning inom ett eller flera områden, till exempel naturstensarbeten, dammanläggningar och anläggning av takvegetation. – Användning av handredskap och maskiner samt tekniska och digitala hjälpmedel för aktuella arbeten. – Resurseffektivitet och miljöhänsyn i samband med anläggningsarbete.

text: – Ergonomi i samband med aktuella arbetsuppgifter samt val av arbetsmetoder för ett hållbart arbetsliv. – Riskbedömning och förebyggande säkerhetsåtgärder i samband med aktuella arbetsuppgifter. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland föreskrifter om tillgänglighet i utemiljöer.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för hur parker och trädgårdar kan utformas för olika ändamål. Eleven väljer med viss säkerhet växter, material och tekniker utifrån platsens förutsättningar och anläggningens funktion samt ekonomiska aspekter.

text: Eleven redogör översiktligt för anläggningsprocessen och visar godtagbara kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven planerar och utför med godtagbart resultat arbetsuppgifter inom trädgårdsanläggning. I arbetet använder eleven med visst handlag teknisk utrustning och handredskap. Eleven arbetar säkert och använder ergonomiskt och miljömässigt hållbara arbetsmetoder.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för hur parker och trädgårdar kan utformas för olika ändamål. Eleven väljer med säkerhet växter, material och tekniker utifrån platsens förutsättningar och anläggningens funktion samt ekonomiska aspekter. Eleven redogör utförligt för anläggningsprocessen och visar goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven planerar och utför med gott resultat arbetsuppgifter inom trädgårdsanläggning. I arbetet använder eleven med gott handlag teknisk utrustning och handredskap. Eleven arbetar säkert och använder ergonomiskt och miljömässigt hållbara arbetsmetoder.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för hur parker och trädgårdar kan utformas för olika ändamål. Eleven väljer med god säkerhet växter, material och tekniker utifrån platsens förutsättningar och anläggningens funktion samt ekonomiska aspekter. Eleven redogör utförligt och nyanserat för anläggningsprocessen och visar mycket goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven planerar och utför med mycket gott resultat arbetsuppgifter inom trädgårdsanläggning. I arbetet använder eleven med mycket gott handlag teknisk utrustning och handredskap. Eleven arbetar säkert och använder ergonomiskt och miljömässigt hållbara arbetsmetoder.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet trädgårdsodling i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning
på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet trädgårdsodling finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Trädgårdsodling

text: Odling av växter har stor betydelse för produktion av livsmedel, växtmaterial och råvaror av olika slag. Ämnet trädgårdsodling behandlar odling av prydnadsväxter, grönsaker, frukt, bär och plantskoleväxter. Det utgör också grunden för yrkesverksamhet inom anläggning, skötsel och underhåll av gröna miljöer.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet trädgårdsodling ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta med växtodling inom trädgårdssektorn. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om växter och odlingsförutsättningar samt en biologisk förståelse av sammanhangen inom trädgårdsodling. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om växters pollinering och spridning samt om tillväxtfaktorerna och deras betydelse för växternas utveckling, tillväxt och kvalitet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om samspelet mellan mark, vatten, växter och klimat samt om olika odlingssystem och produktionsmetoder inom trädgårdsodling. I undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika växtkulturer och deras marknad samt hur olika odlingsförutsättningar påverkar kvalitet och ekonomiskt resultat. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att bedöma växters utveckling och tillväxt samt att sköta trädgårdsväxter med utgångspunkt i biologiska faktorer och kvalitetskrav. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att använda de handredskap och den tekniska utrustning som behövs för det aktuella verksamhetsområdet. Undervisningen ska vidare bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om livsmedelssäkerhet och trädgårdsodlingens miljöpåverkan samt om vattenkvalitet och resurssnål användning av vatten. Den ska också bidra till att eleverna utvecklar förmåga att använda arbetsmetoder som främjar ett långsiktigt hållbart arbetsliv samt att göra riskbedömningar och vidta förebyggande säkerhetsåtgärder i samband med användning av trädgårdsmaskiner och annan teknisk utrustning. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller yrkesmässigt arbete med trädgårdsodling. Fältstudier, laborationer och ett undersökande arbetssätt ska ingå i undervisningen. Eleverna ska ges möjlighet att följa växternas utveckling i deras miljö och därigenom utveckla förståelse av sammanhangen i yrkesmässig trädgårdsodling. Genom praktiska övningar ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta med växter och teknisk utrustning på ett ergonomiskt och säkert sätt.

text: Undervisningen i ämnet trädgårdsodling ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om växters förökning, utveckling och tillväxt. 2 – Kunskaper om odlingssystem och produktionsprocesser.

text: – Kunskaper om växtsortiment och grödor samt om produktkvalitet, marknad och ekonomi. – Förmåga att planera och utföra arbetsuppgifter inom trädgårdsodling. – Förmåga att arbeta hållbart, säkert och i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller yrkesmässigt arbete med trädgårdsodling.

text: Nivåer i ämnet trädgårdsodling

text: Nivå 1, 200 poäng. Betyg i trädgårdsodling som omfattar nivå 1 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i växtodling som omfattar nivå 1. Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1. Betyg i trädgårdsodling som omfattar nivå 2 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i växtodling som omfattar nivå 2.

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: TRAR1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet trädgårdsodling på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Biologisk grund

text: – Växters pollinering och spridning. – Växters utvecklingsstadier samt de yttre och inre faktorer som styr och påverkar utvecklingen. – Växtnäringsämnen, växtnäringsupptagning och växtnäringsämnenas funktion i växten. – Vattnet i växten, vattenupptagning och vattentransport. – Klimat och klimatets inverkan på odlingsresultatet. – Odlingssystem för ekonomiskt och miljömässigt hållbar produktion. – Ogräs i olika utvecklingsstadier, spridningsbiologi och val av bekämpningsmetod. – Vanliga växtsjukdomar och skadedjur på trädgårdsväxter. Symtom och motåtgärder. – Vatten, vattenkvalitet, bevattning och dränering. – Jordarternas egenskaper. – Markstruktur, mark, luft, dränering och markpackning. – Vattnets kretslopp, vattentillgångar och vattenmiljöer samt vattnets rörelser i marken och i landskapet. – Mikroorganismer, svampar, bakterier och övriga organismer av betydelse för markens näringsomsättning och kväveförsörjning. – Växters egenskaper och ärftlighet. – Växtkulturer och grödor inom trädgårdsodling samt system för kvalitetssäkring av växter. – Odlingsvärda produkter med hänsyn till odlingsförutsättningar, ekonomi och marknad.

text: Arbetsuppgifter

text: – Planering och genomförande av odlingsåtgärder. – Arbete med förökning, skötsel och skörd av trädgårdsväxter. – Arbete med jordbearbetning, jordförbättring, bevattning, gödsling och marktäckning. – Hantering, förvaring och lagring av trädgårdsväxter. – Användning av maskiner, handredskap och annan teknisk utrustning för aktuella arbetsuppgifter. – Fältstudier för uppföljning och bedömning av växternas utveckling.

text: Arbetsmiljö, säkerhetsfrågor och bestämmelser

text: – Hur val av arbetsmetoder påverkar ett långsiktigt hållbart arbetsliv. – Riskbedömning och säkerhetsåtgärder i samband med användning av teknisk utrustning. – Lagar och andra bestämmelser som gäller markanvändning, till exempel miljölagstiftning för skydd av mark, vatten, natur- och kulturmiljöer, biologisk mångfald och människors hälsa. Lagar och andra bestämmelser som gäller hantering av livsmedel.

text: Nivå 2, 200 poäng

text: Nivåkod: TRAR2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet trädgårdsodling på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Biologisk grund

text: – Olika metoder för förökning av växter och deras betydelse för växtens kvalitet. – Bin och andra pollinatörers betydelse för odlingsresultatet. – Tillväxtfaktorerna och deras betydelse för växtens utveckling och kvalitet. – Produktionsmetoder, till exempel frilands-, container- och växthusodling. – Metoder för klimatkontroll och tillväxtstyrning. – Biologiska processer vid hantering, förvaring och lagring av växter, grönsaker, frukt och bär. – Ogräs och metoder för ogräsreglering. – Skadedjur och växtsjukdomar samt förebyggande och direkta växtskyddsåtgärder. – Odlingsjordar, jordförbättringsåtgärder och växtföljder för olika växtkulturer. – Odlingssubstrat för olika växtslag och odlingssystem. – Metoder för växtförädling i olika syften. – Sortiment- och produktkännedom samt olika växtkulturers krav på klimat, växtnäring, vatten och växtskyddsåtgärder. – Småskalig respektive storskalig produktion. – Ekologiska samband och miljöhänsyn vid ställningstaganden om ogräsbekämpning och växtskyddsåtgärder.

text: – Miljöhänsyn i samband med odlingsåtgärder, till exempel vid gödsling, jordbearbetning och bevattning.

text: Arbetsuppgifter

text: – Arbetsupplägg med utgångspunkt i odlingsplanering. – Fältstudier för uppföljning och bedömning av växternas utveckling och beslut om odlingsåtgärder. – Provtagning av jord och växter för olika växtnäringsanalyser och jordbedömning. Bedömning av resultat och växtnäringsberäkningar. – Arbete med förökning och skötselåtgärder, till exempel ogräshantering, jordbearbetning, bevattning, marktäckning, gödsling, omskolning och beskärning. – Användning av maskiner, handredskap och annan teknisk utrustning för aktuella arbetsuppgifter. – Skörd, hantering och lagring av grödor. – Hantering och märkning av plantskoleväxter med utgångspunkt i kvalitetsregler. – Kvalitetsbedömning och försäljningskanaler för växter och livsmedel. – Effektivitet och lönsamhet för olika odlingssystem samt ekonomiska beräkningar, till exempel marknadsanalys och bidragskalkyler.

text: – Ergonomi och arbetsmiljö i samband med aktuella arbetsuppgifter. – Riskbedömning och säkerhetsåtgärder i samband med användning av teknisk utrustning. – Lagar och andra bestämmelser som gäller yrkesmässig trädgårdsodling, till exempel miljölagstiftning och livsmedelslagstiftning.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för växternas förökning, utvecklingsfaser och tillväxt. Dessutom beskriver eleven på ett godtagbart sätt för hur tillväxten kan påverkas genom olika åtgärder. Eleven redogör översiktligt för olika odlingssystem och produktionsprocesser. Dessutom beskriver eleven enkla ekologiska samband. Eleven redogör översiktligt för olika växtsortiment och grödor som förekommer inom trädgårdsodling. Dessutom för eleven enkla resonemang om olika grödors odlingsvärde.

text: Eleven planerar och utför arbetsuppgifter inom trädgårdsodling med godtagbart resultat. Eleven bedömer grödornas utveckling och föreslår med viss säkerhet odlingsåtgärder. Eleven vidtar förebyggande säkerhetsåtgärder i arbetet. Dessutom väljer och använder eleven ekonomiskt och miljömässigt hållbara arbetssätt samt arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller trädgårdsodling.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för växternas förökning, utvecklingsfaser och tillväxt. Dessutom beskriver eleven på ett utvecklat sätt för hur tillväxten kan påverkas genom olika åtgärder. Eleven redogör utförligt för olika odlingssystem och produktionsprocesser. Dessutom beskriver eleven relativt komplexa ekologiska samband. Eleven redogör utförligt för olika växtsortiment och grödor som förekommer inom trädgårdsodling. Dessutom för eleven utvecklade resonemang om olika grödors odlingsvärde. Eleven planerar och utför arbetsuppgifter inom trädgårdsodling med gott resultat. Eleven bedömer grödornas utveckling och föreslår med säkerhet odlingsåtgärder. Eleven vidtar förebyggande säkerhetsåtgärder i arbetet. Dessutom väljer och använder eleven ekonomiskt och miljömässigt hållbara arbetssätt samt arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller trädgårdsodling.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för växternas förökning, utvecklingsfaser och tillväxt. Dessutom beskriver eleven på ett utvecklat och nyanserat sätt för hur tillväxten kan påverkas genom olika åtgärder. Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika odlingssystem och produktionsprocesser. Dessutom beskriver eleven komplexa ekologiska samband. Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika växtsortiment och grödor som förekommer inom trädgårdsodling. Dessutom för eleven välutvecklade resonemang om olika grödors odlingsvärde. Eleven planerar och utför arbetsuppgifter inom trädgårdsodling med mycket gott resultat. Eleven bedömer grödornas utveckling och föreslår med god säkerhet odlingsåtgärder.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet tränings- och tävlingslära i gymnasieskolan

text: Ämnesplanen för ämnet tränings- och tävlingslära finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Tränings- och tävlingslära

text: Ämnet tränings- och tävlingslära är tvärvetenskapligt och bygger på människans anatomi, idrottsfysiologi, idrottspsykologi och nutrition. Tillsammans med ämnet specialidrott utgör tränings- och tävlingslära en helhet. Ämnet får bara anordnas på idrottsutbildningar vid riksidrottsgymnasium eller nationellt godkända idrottsutbildningar.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet tränings- och tävlingslära ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om hur människan fungerar i tränings- och tävlingssammanhang utifrån idrottsfysiologi, nutrition och idrottspsykologiska teorier. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att använda olika metoder vid träning för en idrottslig utveckling. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att planera, genomföra och utvärdera träningen utifrån idrottens krav och den egna förmågan. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om energigivande processer samt kosthållningens och återhämtningens betydelse för träningseffekter och prestationsutveckling. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om psykologiska aspekter vid träning och tävling samt förmåga att använda metoder för idrottspsykologisk träning. Undervisningen ska dessutom ge eleverna möjlighet att använda ämnesspecifika begrepp och uttrycksformer. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om vanligt förekommande skador inom idrotten samt orsaker till dessa. Den ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om relevanta faktorer i tränings- och tävlingsmiljöer för en hållbar idrottslig utveckling. Undervisningen ska även motverka diskriminerande föreställningar samt bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om regler och etiska normer vid träning och tävling.

text: Undervisningen i ämnet tränings- och tävlingslära ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om kroppens byggnad och funktion samt om kosthållning och olika faktorer som påverkar prestationen i tränings- och tävlingssammanhang. – Förmåga att använda fysiologiska och psykologiska träningsmetoder för att utveckla prestationsförmågan. – Kunskaper om tränings- och tävlingsmiljöers betydelse för prestationsutveckling. – Förmåga att förebygga och behandla skador vid idrottsutövning. – Kunskaper om regler och etiska normer vid träning och tävling.

text: Nivåer i ämnet tränings- och tävlingslära

text: Nivå 1, 100 poäng. Betyg i tränings- och tävlingslära som omfattar nivå 1 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i träningslära som omfattar nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: TRAN100IX

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet tränings- och tävlingslära på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Kroppens anatomi och fysiologi. – Nutrition och kosthållning för träning och tävling. – Vila och sömn samt deras betydelse för återhämtningen, träningseffekten och prestationen. – Grundläggande teorier i idrottspsykologi och exempel på idrottspsykologisk träning. – Användning av ämnesspecifika begrepp i relation till träning och tävling. – Träningsmetoder och teknik för uthållighet, styrka, rörlighet, snabbhet och koordination. – Krav- och prestationsanalys. – Tester för att mäta idrottsliga fysiologiska kvaliteter. – Planering, genomförande och utvärdering av tränings- och tävlingsprogram. – Vanligt förekommande skador inom idrotten, deras orsaker samt omhändertagande vid skada. – Livsstilens och idrottsmiljöns betydelse för den idrottsliga utvecklingen. – Regler och etiska normer vid träning och tävling, däribland frågor som berör fair play, matchfixning, dopning och antidopningsarbete.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om kroppens byggnad och funktion samt om hur kroppen påverkas av träning, kosthållning och återhämtning. Eleven använder med viss säkerhet olika träningsmetoder för att utveckla prestationsförmågan. Eleven planerar och utvärderar tränings- och tävlingsprogram med ett godtagbart resultat. I samband med detta använder eleven centrala ämnesspecifika begrepp och teorier. 3

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om tränings- och tävlingsmiljöns betydelse för den idrottsliga utvecklingen och gör enkla analyser utifrån sin egen situation och sina utvecklingsbehov. Eleven visar godtagbara kunskaper om vanligt förekommande skador inom idrotten och deras orsaker. Eleven agerar på ett säkert sätt vid omhändertagande av skada. Eleven visar godtagbara kunskaper om attityder, värderingar och handlingar i relation till regler och etiska normer vid träning och tävling.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om kroppens byggnad och funktion samt om hur kroppen påverkas av träning, kosthållning och återhämtning. Eleven använder med säkerhet olika träningsmetoder för att utveckla prestationsförmågan. Eleven planerar och utvärderar tränings- och tävlingsprogram med ett gott resultat. I samband med detta använder eleven centrala ämnesspecifika begrepp och teorier. Eleven visar goda kunskaper om tränings- och tävlingsmiljöns betydelse för den idrottsliga utvecklingen och gör utvecklade analyser utifrån sin egen situation och sina utvecklingsbehov. Eleven visar goda kunskaper om vanligt förekommande skador inom idrotten och deras orsaker. Eleven agerar på ett säkert sätt vid omhändertagande av skada. Eleven visar goda kunskaper om attityder, värderingar och handlingar i relation till regler och etiska normer vid träning och tävling.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om kroppens byggnad och funktion samt om hur kroppen påverkas av träning, kosthållning och återhämtning. Eleven använder med god säkerhet olika träningsmetoder för att utveckla prestationsförmågan. Eleven planerar och utvärderar tränings- och tävlingsprogram med ett mycket gott resultat. I samband med detta använder eleven centrala ämnesspecifika begrepp och teorier. Eleven visar mycket goda kunskaper om tränings- och tävlingsmiljöns betydelse för den idrottsliga utvecklingen och gör väl utvecklade analyser utifrån sin egen situation och sina utvecklingsbehov. Eleven visar mycket goda kunskaper om vanligt förekommande skador inom idrotten och deras orsaker. Eleven agerar på ett säkert sätt vid omhändertagande av skada.

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om attityder, värderingar och handlingar i relation till regler och etiska normer vid träning och tävling.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet träningslära i
gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet träningslära finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Träningslära

text: Ämnet träningslära har sin grund i människans anatomi och i idrottsfysiologi. I ämnet behandlas hur kroppen påverkas av träning och fungerar i tränings- och motionssammanhang. Ämnet behandlar dessutom idrottsledarskap.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet träningslära ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om kroppens byggnad och funktion samt hur den påverkas av träning. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om nutrition och kosthållningens betydelse för hälsa och prestation. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om metoder för träning och förmåga att använda dessa för att planera, genomföra och utvärdera tränings- och motionsverksamhet. I undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att kommunicera om träning och hälsa på olika sätt samt använda ämnesspecifika begrepp och teorier. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att möta och pedagogiskt leda människor i tränings- och hälsofrämjande aktiviteter. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur tränings- och motionsmiljöer påverkar människors lust och motivation till träning. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hur skador och ohälsa kan förebyggas och behandlas. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att reflektera över etiska frågor relaterade till kroppsideal, träning och hälsofrämjande arbete. Undervisningen ska dessutom ge eleverna möjlighet att diskutera egna, andras och samhällets attityder och värderingar till dessa frågor. Undervisningen ska motverka diskriminerande föreställningar och bidra till att människors olika förutsättningar respekteras.

text: Undervisningen i ämnet träningslära ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om kroppens anatomi och fysiologi samt om nutrition. – Kunskaper om olika träningsmetoder och deras effekter. – Förmåga att använda olika träningsmetoder i målstyrda träningsprogram. – Förmåga att leda och instruera individer och grupper i hälsofrämjande aktiviteter. – Förmåga att arbeta hälsofrämjande samt förebygga skador.

text: Nivåer i ämnet träningslära

text: Nivå 1, 100 poäng. Betyg i träningslära som omfattar nivå 1 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i tränings- och tävlingslära som omfattar nivå 1. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: TRAG1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet träningslära på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Kroppen och dess funktioner

text: – Anatomi med fokus på kroppens rörelseapparat, däribland skelett, leder och muskler. – Fysiologi med fokus på energigivande processer. – Kosthållning kopplat till träning och hälsa. – Ämnesspecifika begrepp i relation till träning, hälsa och välbefinnande. – Betydelsen av vila och återhämtning för prestation, hälsa och välbefinnande. – Vanligt förekommande skador i samband med idrotts- och träningsaktiviteter och omhändertagande vid skada.

text: Planering för träning

text: – Olika träningsmetoder för uthållighet, styrka, rörlighet och koordination. – Anpassning av fysisk aktivitet utifrån människors olika förutsättningar. – Träningsmiljöers betydelse för motivation och prestation. – Anpassade och målstyrda tränings- och motionsverksamheter för individer och grupper. – Ledarskap i tränings- och motionsverksamheter. – Digitala hjälpmedel för träning och hälsa, till exempel stegräknare och pulsmätare. – Planering och utvärdering av tränings- och motionsaktiviteter. – Regler och etiska normer vid tränings- och motionsverksamhet, däribland frågor om dopning och antidopningsarbete.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: TRAG2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet träningslära på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Kroppen och dess funktioner

text: – Kroppens anatomi och fysiologi ur ett träningsperspektiv, till exempel hur kroppen påverkas av uthållighetsträning och styrketräning. – Nutritionens betydelse för hälsa och prestation. – Prestation, hälsa och välbefinnande utifrån uppsatta mål. – Metoder för skadeförebyggande träning, omhändertagande av skada och vanligt förekommande rehabiliteringsprogram. – Metoder och digitala hjälpmedel för kost- och aktivitetsregistrering.

text: Planering för träning

text: – Utveckling och variation inom träningsmetoder, till exempel för uthållighet, styrka, rörlighet och koordination.

text: – Planering och anpassning av träningsperioder för individer eller grupper utifrån långsiktiga målsättningar. – Ledarskap i tränings- och motionsverksamheter. – Tester för att mäta fysiska kvaliteter, till exempel uthållighets- och rörlighetstester. – Utvärdering och återkoppling av test- och träningsresultat. – Regler och etiska normer vid tränings- och motionsverksamhet, däribland frågor om dopning och antidopningsarbete.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven beskriver på ett översiktligt sätt kroppen och dess funktion samt ger enkla exempel på hur kroppen påverkas av kosthållning, träning och vila. I samband med detta använder eleven centrala ämnesspecifika begrepp och teorier. Eleven använder med viss säkerhet olika träningsmetoder. Eleven använder träningsmetoder för utveckling av prestationer mot uppsatta mål på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven leder tränings- och motionsaktiviteter på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven väljer med viss säkerhet aktiviteter som främjar hälsa och förebygger skador. I samband med detta visar eleven godtagbara kunskaper om skador och deras uppkomst.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett utförligt sätt kroppen och dess funktion samt ger utvecklade exempel på hur kroppen påverkas av kosthållning, träning och vila. I samband med detta använder eleven centrala ämnesspecifika begrepp och teorier. Eleven använder med säkerhet olika träningsmetoder. Eleven använder träningsmetoder för utveckling av prestationer mot uppsatta mål på ett fungerande sätt. Eleven leder tränings- och motionsaktiviteter på ett fungerande sätt.

text: Eleven väljer med säkerhet aktiviteter som främjar hälsa och förebygger skador. I samband med detta visar eleven goda kunskaper om skador och deras uppkomst.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utförligt och nyanserat sätt kroppen och dess funktion samt ger välutvecklade exempel på hur kroppen påverkas av kosthållning, träning och vila. I samband med detta använder eleven centrala ämnesspecifika begrepp och teorier. Eleven använder med god säkerhet olika träningsmetoder. Eleven använder träningsmetoder för utveckling av prestationer mot uppsatta mål på ett väl fungerande sätt. Eleven leder tränings- och motionsaktiviteter på ett väl fungerande sätt. Eleven väljer med god säkerhet aktiviteter som främjar hälsa och förebygger skador. I samband med detta visar eleven mycket goda kunskaper om skador och deras uppkomst.


text: Ämnesplanen för ämnet tätskikt – våtrum finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Tätskikt – våtrum

text: Ämnet tätskikt – våtrum behandlar olika tätskiktssystem i våtrum samt tätskiktsarbete vid både nyproduktion och renovering. Tätskikts- och våtrumsarbeten utförs ofta som en del i en större helhet i byggprocessen. Därför är hänsynstagande till andra aktörer och övergripande planer en viktig del i arbetet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet tätskikt – våtrum ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att utföra olika typer av tätskiktsarbeten i våtrum. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om tätskikt och ytskikt i våtrum, olika måleritekniker och målningsmaterialens skyddande funktion. Genom att väcka elevernas nyfikenhet för olika arbetsområden inom måleri ska undervisningen bidra till elevernas möjlighet att själva forma sin framtid. Undervisningen ska dessutom ge eleverna möjlighet att utveckla kreativitet, problemlösnings- och initiativförmåga. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet samt förmåga att söka information i aktuella regelverk. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att tolka ritningar och följa instruktioner samt planera och organisera arbetsuppgifter. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att välja och hantera material samt använda och vårda verktyg och maskiner. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta med hänsyn till ergonomi, hälsa och säkerhet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt som främjar en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling samt om branschens ansvar för hållbart byggande. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om yrkesrollen och vikten av ansvarstagande på arbetsplatsen. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att förhålla sig kritiskt till attityder och värderingar på arbetsplatsen. Eleverna ska även ges rikligt med tillfällen att använda fackspråk. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera och samverka med såväl arbetskamrater som kunder på både svenska och engelska. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att föra värderande diskussioner om utförda arbeten utifrån såväl kvalitetskontroll som genomförande. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att dokumentera och kvalitetssäkra arbetet samt reflektera över hur arbetsprocessen har påverkat resultatet. I undervisningen ska teoretiska och praktiska kunskaper vävas samman till en helhet för eleverna. Undervisningen ska bedrivas med metoder, verktyg och maskiner som är tidsenliga och ergonomiskt anpassade samt organiseras så att eleverna får möjlighet att utföra sina uppgifter både individuellt och i samarbete med andra.

text: Undervisningen i ämnet tätskikt – våtrum ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om arbetsprocesser och metoder vid fuktsäkring av våtrum. – Förmåga att planera, utföra, dokumentera och utvärdera arbetsuppgifter vid fuktsäkring av våtrum. – Förmåga att välja och hantera material samt använda och vårda verktyg och maskiner. – Förmåga att arbeta säkert i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet. – Förmåga att samverka och kommunicera samt använda fackspråk.

text: Nivåer i ämnet tätskikt – våtrum

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 2 i ämnet bygg och anläggning eller nivå 3 i ämnet måleri.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: TATS1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet tätskikt – våtrum på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Arbetsprocesser och metoder

text: – Övergripande om branschens riktlinjer och branschregler för våtrumsarbete. – Branschens ansvar för att främja ett hållbart byggande. – Olika typer av tätskikt och ytskikt i våtrum. – Olika arbetsprocesser och metoder med vanligt förekommande tätskiktssystem för våtrum. – Arbetsprocesser och metoder vid under- och färdigbehandlingar av olika underlag i våtrum, till exempel nya och tidigare behandlade ytor. – Lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet, däribland

text: arbetsmiljölagen

text: Planering och utförande

text: – Tolkning av ritningar, arbetsbeskrivningar, rumsbeskrivningar, utförandekrav och toleranskrav samt metoder för att identifiera felkällor och avvikelser i arbetsprocessen. – Planering för att lösa arbetsuppgifter i enlighet med branschkrav. – Beräkningar av materialåtgång. – Täckning och skydd av olika ytor vid tätskiktsarbeten. – Underarbeten i våtrum i enlighet med branschregler. – Arbeten med vanligt förekommande system för fuktspärrning och tätskikt i våtrum utifrån produktbeskrivningar och i enlighet med branschregler. – Färdigbehandlingar med olika typer av ytskikt av nya och tidigare behandlade ytor i våtrum i enlighet med branschregler. – Problemlösning i samband med arbetsuppgifterna.

text: Hantering av material och utrustning

text: – Cirkulära arbetsmetoder, till exempel hur produkter och material används, återanvänds och återvinns i flera livscykler och på så sätt bidrar till att minska klimatutsläppen och uttaget av naturresurser. – Resursanvändande kopplat till arbetsuppgiften, däribland val och användning av material med hänsyn till kvalitet och kostnader samt hälsooch miljöaspekter. – Val, hantering och användning av material för under- och färdigbehandling i våtrum, utifrån materialens egenskaper, användningsområden och uppbyggnad samt i enlighet med materialens säkerhetsdatablad. – Val, hantering och användning av godkända material för fuktsäkring av våtrum i enlighet med säkerhetsdatablad. – Hantering, förvaring och skyddande av byggmaterial och byggnadsdelar samt sortering av byggavfall och restprodukter. – Val och användning av hjälpmedel för avståndsmätning, avvägning och lodning. – Val, användning och vård av för arbetsuppgiften lämpliga verktyg, maskiner och tillsatsutrustningar.

text: Säkerhet

text: – Boverkets byggregler (BBR) och bestämmelser som gäller brandfarliga arbeten. – Riskbedömningar i det dagliga arbetet, däribland av risker för tillbud och olycksfall samt av hälsorisker med asbest, mögel, kvartsdamm och polyklorerade bifenyler (PCB) och risker med felaktiga arbetsställningar. – Användning av personlig skyddsutrustning och ergonomiska hjälpmedel. – Ansvarstagande i yrkesrollen och på byggarbetsplatsen. – Tillträdes- och utrymningsvägar på arbetsplatsen. – Nödlägesrutiner vid krissituationer och olycksfall.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Fackspråk på både svenska och engelska. – Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland bemötande och inkluderande arbetssätt. – Samverkan och kommunikation på arbetsplatsen.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt 4 betyg.

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för arbetsprocesser och metoder vid fuktsäkring av våtrum. Eleven planerar arbetsuppgifter för fuktsäkring av våtrum. Eleven utför med visst handlag arbetsuppgifterna och följer med viss säkerhet arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av godtagbar kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med visst handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med viss säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar översiktligt sina val av arbetsmetoder. Eleven samverkar och kommunicerar samt använder fackspråk med viss säkerhet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för arbetsprocesser och metoder vid fuktsäkring av våtrum. Eleven planerar arbetsuppgifter för fuktsäkring av våtrum. Eleven utför med gott handlag arbetsuppgifterna och följer med säkerhet arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av god kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med gott handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar utförligt sina val av arbetsmetoder. Eleven samverkar och kommunicerar samt använder fackspråk med säkerhet.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet tätskikt – våtrum i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet tätskikt – våtrum finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Tätskikt – våtrum

text: Ämnets syfte

text: Nivåer i ämnet tätskikt – våtrum

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: TATS1000X

text: Centralt innehåll

text: Arbetsprocesser och metoder

text: – Övergripande om måleribranschens riktlinjer och branschregler för våtrumsarbete, till exempel enligt Måleribranschens våtrumskontroll (MVK). – Branschens ansvar för att främja ett hållbart byggande. – Olika typer av tätskikt och ytskikt i våtrum. – Olika arbetsprocesser och metoder med vanligt förekommande tätskiktssystem för våtrum. – Arbetsprocesser och metoder vid under- och färdigbehandlingar av olika underlag i våtrum, till exempel nya och tidigare behandlade ytor. – Lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet, däribland

text: arbetsmiljölagen

text: Planering och utförande

text: – Problemlösning i samband med arbetsuppgifterna. – Dokumentation och egenkontroll före, under och efter utfört arbete. – Värdering av utfört arbete och användning av utvärderingar i förbättringsarbete.

text: Hantering av material och utrustning

text: Säkerhet

text: Samverkan och kommunikation

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för arbetsprocesser och metoder vid fuktsäkring av våtrum. Eleven planerar arbetsuppgifter för fuktsäkring av våtrum. Eleven utför med mycket gott handlag arbetsuppgifterna och följer med god säkerhet arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av mycket god kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med mycket gott handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med god säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar utförligt och nyanserat sina val av arbetsmetoder. Eleven samverkar och kommunicerar samt använder fackspråk med god säkerhet.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet tävlingsidrott i
gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet tävlingsidrott finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Tävlingsidrott

text: Ämnet tävlingsidrott behandlar metoder och teorier samt praktiskt utövande av vald idrott utifrån ett tävlingsperspektiv. Ämnet är tvärvetenskapligt och bygger på humanbiologi och idrottsvetenskapliga teorier.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet tävlingsidrott ska syfta till att eleverna utvecklar den idrottsliga förmågan i vald idrott i tävlingssammanhang. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om kroppen och olika faktorer som påverkar den idrottsliga prestationen. Genom undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att utveckla förmåga att planera, genomföra och utvärdera egna träningsprogram. Vidare ska undervisningen ge eleverna kunskaper om hur skador och ohälsa kan förebyggas. På så sätt ska eleverna stimuleras till ett ökat ansvarstagande för sin träning och för den egna hälsan. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om tränings- och tävlingsmiljöns betydelse för den idrottsliga utvecklingen. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om människans beteende som individ, lag- och gruppmedlem samt hur samverkan och kommunikation i tränings- och tävlingssammanhang kan bidra till den idrottsliga utvecklingen. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om idrottsrörelsens betydelse i samhället samt dess framväxt, mål och värdegrund. Undervisningen ska även motverka diskriminerande föreställningar och främja att människors olika förutsättningar respekteras.

text: Undervisningen i ämnet tävlingsidrott ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att utöva vald idrott i tävlingssammanhang. – Kunskaper om kroppens byggnad och funktion, kosthållning samt om återhämtningens betydelse för prestationsutvecklingen. – Förmåga att planera, genomföra och utvärdera olika träningsmetoder för att utveckla prestationsförmågan i vald idrott. – Kunskaper om hur skador och ohälsa förebyggs i vald idrott. – Kunskaper om tränings- och tävlingsmiljöns betydelse för individens idrottsliga utveckling. – Förmåga att samarbeta och kommunicera i tränings- och tävlingssammanhang.

text: Nivåer i ämnet tävlingsidrott

text: Nivå 1, 100 poäng. Betyg i tävlingsidrott som omfattar nivå 1 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i specialidrott som omfattar nivå 1. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Betyg i tävlingsidrott som omfattar nivå 2 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i special-

text: idrott som omfattar nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: TAVL1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet tävlingsidrott på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Regler, teknik och taktik inom den valda idrotten. – Grundläggande anatomi och fysiologi kopplat till idrottslig utveckling. – Kosthållningens betydelse vid träning och tävling. – Träningsmetoder för uthållighet, styrka, rörlighet, snabbhet och koordination i den valda idrotten. – Ämnesspecifika begrepp och teorier i relation till träning och tävling. – Planering, genomförande och utvärdering av tränings- och tävlingsprogram för den valda idrotten. – Grundläggande idrottspsykologi samt exempel på idrottspsykologisk träning. – Vanligt förekommande skador och deras uppkomst inom den valda idrotten samt omhändertagande vid skada. – Idrottsmiljöns betydelse för individens utveckling ur ett holistiskt perspektiv. – Kommunikation och samarbete som syftar till en idrottslig utveckling. – Idrottens betydelse i samhället samt idrottens värdegrund utifrån de grundläggande principer som beslutats av Riksidrottsförbundet.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: TAVL2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet tävlingsidrott på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Fördjupad teknik och taktik inom den valda idrotten. – Kosthållningens, vilans samt sömnens betydelse för återhämtning och träningseffekt. – Krav- och prestationsanalys i vald idrott. – Vanligt förekommande fysiska tester för den valda idrotten. – Planering, genomförande och utvärdering av individuellt utformade tränings- och tävlingsprogram för den valda idrotten utifrån krav- och prestationsanalys. – Skadeförebyggande träningsprogram inom den valda idrotten. – Kommunikation och samarbete för att optimera idrottsprestationen vid tävling. – Tränings- och tävlingsvillkor ur ett jämlikhets- och jämställdhetsperspektiv. – Dopning och antidopningsarbete.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven genomför den valda idrotten tekniskt och taktiskt med godtagbar kvalitet. Eleven visar godtagbara kunskaper om kroppens byggnad och funktion samt hur den påverkas av träning, kosthållning och återhämtning kopplat till den idrottsliga prestationen. Eleven planerar, genomför och utvärderar sin träning med viss säkerhet. I samband med detta använder eleven centrala ämnesspecifika begrepp och teorier. I sin träning prövar eleven på ett i huvudsak strukturerat sätt andra metoder som kan vara av betydelse för att förbättra tränings- och tävlingsresultaten. Eleven visar godtagbara kunskaper om skador samt tar med viss säkerhet ansvar för att förebygga skador och ohälsa vid träning och tävling. Eleven visar godtagbara kunskaper om olika tävlings- och träningsmiljöers inverkan på den idrottsliga utvecklingen. Eleven samarbetar och kommunicerar med viss säkerhet i tränings- och tävlingssammanhang.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven genomför den valda idrotten tekniskt och taktiskt med god kvalitet. Eleven visar goda kunskaper om kroppens byggnad och funktion samt hur den påverkas av träning, kosthållning och återhämtning kopplat till den idrottsliga prestationen. Eleven planerar, genomför och utvärderar sin träning med säkerhet. I samband med detta använder eleven centrala ämnesspecifika begrepp och teorier. I sin träning prövar eleven på ett strukturerat sätt andra metoder som kan vara av betydelse för att förbättra tränings- och tävlingsresultaten. Eleven visar goda kunskaper om skador samt tar med säkerhet ansvar för att förebygga skador och ohälsa vid träning och tävling. Eleven visar goda kunskaper om olika tävlings- och träningsmiljöers inverkan på den idrottsliga utvecklingen. Eleven samarbetar och kommunicerar med viss säkerhet i tränings- och tävlingssammanhang.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven genomför den valda idrotten tekniskt och taktiskt med mycket god kvalitet. Eleven visar mycket goda kunskaper om kroppens byggnad och funktion samt hur den påverkas av träning, kosthållning och återhämtning kopplat till den idrottsliga prestationen. Eleven planerar, genomför och utvärderar sin träning med god säkerhet. I samband med detta använder eleven centrala ämnesspecifika begrepp och teorier. I sin träning prövar eleven på ett välstrukturerat sätt andra metoder som kan vara av betydelse för att förbättra tränings- och tävlingsresultaten. Eleven visar mycket goda kunskaper om skador samt tar med god säkerhet ansvar för att förebygga skador och ohälsa vid träning och tävling. Eleven visar mycket goda kunskaper om olika tävlings- och träningsmiljöers inverkan på den idrottsliga utvecklingen. Eleven samarbetar och kommunicerar med viss säkerhet i tränings- och tävlingssammanhang.