fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1994:24) om certifiering m.m. av utsäde av köksväxter

text: Grundläggande bestämmelser om certifiering m.m. av utsäde finns dels i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: , dels i

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: SJVFS 2001:30

type: stycke

type: paragraf

text: DEFINITIONER

type: rubrik

text: De termer och begrepp som används i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: och i

text: 13 kap.

text: miljöbalken (1998:808)

text: har samma betydelse i dessa föreskrifter. I dessa föreskrifter avses med utsäde: frö för sådd av de i bilaga 1 nämnda arterna, grundutsäde: utsäde certifierat i en klass som medger reproduktion för certifiering av skörden, bruksutsäde: utsäde som inte ska användas för vidare uppförökning, förädlarmaterial (F-material): utsäde av en förädlad sort, som används av förädlaren eller dennes representant för upprätthållande av sorten eller för framställning av stamutsäde eller basutsäde,

text: Jfr

text: rådets direktiv 2002/55/EG av den 13 juni 2002

text: om saluföring av utsäde av köksväxter (EGT L 193, 20.7.2002, s. 33, Celex 32002L0055), senast ändrat genom

text: rådets direktiv 2004/117/EG

text: (EUT L 14, 18.1.2005, s. 18, Celex 32004L0117),

text: kommissionens beslut 81/675/EEG av den 28 juli 1981

text: om fastställande av att vissa förslutningssystem är icke återanvändbara, i den mening som avses i

text: rådets direktiv 66/400/EEG

text: och

text: (EGT L 246, 29.8.1981, s. 26, Celex 31981D0675), ändrat genom

text: kommissionens beslut 86/563/EEG

text: (EGT L 327, 22.11.1986, s. 50, Celex 31986D0563),

text: kommissionens direktiv 89/14/EEG av den 15 december 1988

text: om fastställande av grupper av mangold och rödbeta med avseende på villkoren för grödans fribelägenhet enligt bilaga 1 till

text: rådets direktiv 70/458/EEG

text: om saluföring av utsäde av köksväxter (EGT L 8, 11.1.1989, s. 9, Celex 31989L0014) och

text: kommissionens direktiv 92/105/EEG av den 3 december 1992

text: om en viss standardisering av växtpass för användning vid förflyttning av vissa växter, växtprodukter eller andra föremål inom gemenskapen och om närmare bestämmelser om utfärdande av sådana växtpass samt villkor och närmare bestämmelser om ersättande av växtpass (EGT L 4, 8.1.1993, s. 22, Celex 31992L0105), senast ändrat genom

text: kommissionens direktiv 2005/77/EG

text: (EUT L 296, s. 17, 12.11.2005, Celex 32005L0077), samt Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 69/98 av den 17 juli 1998 om ändring av bilaga I (Veterinära frågor och växtskyddsfrågor) till EES-avtalet (EGT L 158, 24.6.1999, s. 1, Celex 21999D0624(1)), senast ändrat genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 141/2004 (EUT L 102, 21.4.2005, s. 6). 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2005:91

text: stamutsäde (utsädesklass A): utsäde som under ansvar av förädlaren eller dennes representant är framställt från F-material eller stamutsäde och som uppfyller de i bilaga 1 angivna kraven samt är avsett för framställning av stamutsäde, basutsäde eller certifikatutsäde, basutsäde (utsädesklass B): utsäde som under ansvar av förädlaren eller dennes representant är framställt från stamutsäde och som uppfyller de i bilaga 1 angivna kraven samt är avsett för framställning av certifikatutsäde, certifikatutsäde (utsädesklass C): utsäde som är framställt från basutsäde, eller på förädlarens begäran från stamutsäde, och som uppfyller de i bilaga 1 angivna kraven samt huvudsakligen är avsett för användning som bruksutsäde, standardutsäde: utsäde som är kontrollerat och som uppfyller de i bilaga 1 punkterna 2 och 3 angivna kraven samt är avsett för användning som bruksutsäde, småförpackningar: en förpackning av certifikatutsäde eller standardutsäde med en högsta nettovikt för: a) bondböna, brun böna, böna, rosenböna och ärt: 5 kg, b) jättepumpa, körvel, lök, majrova, mangold, morot, pumpa, rädisa, rättika, rödbeta, sparris, spenat, squash, svartrot, vattenmelon och vintersallat: 500 g, c) andra arter av köksväxter: 100 g, d) sortblandning av rädisa, rättika eller sallat: 50 g; i de angivna nettovikterna inräknas inte eventuellt innehåll av pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser, provtagningssäsong: perioden från den 1 juli till och med den 30 juni, officiella åtgärder: åtgärder som vidtas av Statens jordbruksverk eller av ett organ som förklarats behörigt av Jordbruksverket, OECD-systemet: de regler som är fastställda av Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD) den 28 september 2000 för certifiering av utsäde av köksväxter, dokumenterad sort: officiellt godkänd sort som finns intagen i en sortlista inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i OECD:s sortlista, ännu icke godkänd sort: en sort som inte finns på EG:s gemensamma sortlista och för vilken det lämnats in en ansökan till Jordbruksverket om intagning i den svenska sortlistan, växtpass: officiell märkning som visar att föreskrivna sundhetskrav vid förflyttning av växter inom Europeiska unionen (EU) är uppfyllda, samt sundhetsintyg: sundhetscertifikat eller annat sundhetsintyg godkänt av Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2005:91

text: GRUNDLÄGGANDE KRAV FÖR CERTIFIERING OCH FÖR KONTROLL AV STANDARDUTSÄDE

text: Provtagning och partistorlek

text: Provtagning av utsäde för certifiering respektive för kontroll av standardutsäde ska ske enligt de regler som fastställts av International Seed Testing Association (ISTA). Alla utsädespartier för certifiering ska vara officiellt provtagna eller provtagna av en provtagare som auktoriserats av Jordbruksverket. Detsamma gäller för kontroll av standardutsäde. Villkoren för att kunna bli en auktoriserad provtagare framgår av bilaga 2 b. I bilagan finns också bestämmelser som den auktoriserade provtagaren

text: ska följa. Den auktoriserade provtagarens arbete kontrolleras av Jordbruksverket genom en stickprovskontroll på minst 5 %. Stickprovskontroll behöver dock inte utföras på prov som tas ut av en automatisk provtagare. Alla delar av ett parti ska vara åtkomliga för provtagning. Utsäde som ska betas ska kunna provtas även före betning. Om det finns särskilda skäl får Jordbruksverket medge undantag från kravet på provtagning före betning. Certifiering får endast ske vid utsädesanläggning vars anordningar för provtagning, märkning, försegling och, i tillämpliga fall, blandning godkänts av Jordbruksverket. För att ett utsädesföretag ska kunna använda sig av en auktoriserad provtagare måste företaget godkännas av Jordbruksverket enligt bilaga 2 b och lämna den information som krävs enligt bilagan. Ett utsädesparti ska vara enhetligt. Partistorleken får vara högst 1. 25 ton för utsäde av bondböna, brun böna, böna och ärt, 2. 20 ton för utsäde av jättepumpa, mangold, pumpa, rosenböna, rödbeta, sparris och vattenmelon, samt 3. 10 ton för utsäde av övriga arter. I samtliga fall får dock de högsta tillåtna vikterna överskridas med högst 5 procent. (

text: SJVFS 2005:91

text: Fältbesiktning och sortkontroll

text: Utsäde för certifiering ska komma från fältbesiktigad och godkänd utsädesodling. För att godkännas ska utsädesodlingen läggas ut på fält i god hävd och utan känd förekomst av flyghavre samt uppfylla angivna krav för utsädesodling enligt bilaga 2 och krav på sortkvalitet enligt bilaga 1. Innan en utsädesodling slutligt kan godkännas av Jordbruksverket ska godkända resultat från både fältbesiktningen och från kontrollodling av grundutsädet föreligga. Detta gäller oavsett om den fältbesiktigats av Jordbruksverket eller av en auktoriserad besiktningsman enligt 5 a §. Vid slutlig fältbesiktning ska odlingen ha befunnits vara fri från flyghavre. (

text: SJVFS 2005:91

text: Anmälan av utsädesodling till fältbesiktning ska ske skriftligen till Jordbruksverket. Av anmälan ska det framgå om officiell eller auktoriserad fältbesiktningsman avses användas. För vårsådda utsädesodlingar ska anmälan ha kommit in till Jordbruksverket senast den 15 maj skördeåret och för höstsådda ska anmälan ha kommit in senast den 25 april, om inte annan tidpunkt medges i det enskilda fallet. För fleråriga utsädesodlingar ska anmälan ske varje år och ha kommit in till Jordbruksverket senast den 15 maj skördeåret, om inte annan tidpunkt medges i det enskilda fallet. Anmälningar efter den 15 juli kan endast medges om Jordbruksverket har möjlighet till besiktning alternativt stickprovskontroll. Odlingar som anmäls för sent kan avvisas. Under vegetationsperioden svarar Jordbruksverket för besiktning och kontroll av anmäld areal enligt vad som anges i bilaga 2 samt att fastställa fältavsnittens storlek, antal och fördelning på fält som ska besiktigas. Jordbruksverket kontrollodlar partier som certifieras i klasserna A, B samt i klass C. I anslutning till kontrollodlingen bedöms om den ska kombineras med laboratorieanalys.

text: Jordbruksverket, eller en auktoriserad besiktningsman enligt 5 a §, äger utan föregående meddelande om besiktning tillträde till odling som anmälts och utför besiktning i för grödan lämpligt utvecklingsstadium. Jordbruksverket underrättar skriftligen uppdragsgivaren om resultatet av kontrollodling respektive fältbesiktning. (

text: SJVFS 2005:91

text: Fältbesiktning av en utsädesodling avsedd för produktion av certifikatutsäde får utföras av person som Jordbruksverket auktoriserat för detta ändamål. Villkoren för sådan auktorisation framgår av bilaga 2 a. I bilagan finns också bestämmelser som den auktoriserade besiktningsmannen ska följa. Jordbruksverket efterkontrollerar genom stickprov minst 5 % av utsädesodlingarna som fältbesiktigats av besiktningsmän som auktoriserats enligt första stycket. Utsädespartier från dessa utsädesodlingar ska kontrollodlas i den omfattning Jordbruksverket anser nödvändigt. (

text: SJVFS 2005:91

text: Frövarukvalitet

text: Frövarukvaliteten ska undersökas enligt ISTA:s regler, med de avvikande bestämmelser rörande minsta provvikt för undersökning av inblandning av antal frön av andra arter som framgår av bilaga 1 a. De analyser som krävs för certifiering av utsäde, för att kontrollera om kvalitetskraven i bilaga 1 uppfylls, ska utföras av det certifierande organet eller av ett laboratorium som har auktoriserats av Jordbruksverket. Villkoren för att ett laboratorium ska kunna auktoriseras framgår av bilaga 2 c. I bilagan finns också bestämmelser som det auktoriserade laboratoriet ska följa. Jordbruksverket kontrollerar genom stickprov minst 5 % av analyserna som utförts vid det auktoriserade laboratoriet. (

text: SJVFS 2005:91

text: Utsäde får godkännas om det vid undersökning av de uttagna proven uppfyller kvalitetskraven i bilaga 1. Sundhetsanalyserna får göras på råvaruprov under förutsättning att detta tagits ut av en officiell eller auktoriserad provtagare. För saluföring i Sverige ska utsäde som producerats i Sverige även uppfylla de tilläggskrav som anges i bilaga 1 för sådant utsäde. Parti får inte godkännas om utsädet enligt det certifierande organets bedömning är otillfredsställande rensat eller inte antas tåla lagring utan att grobarheten försämras. (

text: SJVFS 2005:57

text: Kontrollerat standardutsäde

text: Utsäde som är tillräckligt sortäkta och sortrent får, med undantag av industricikoria (Cichorium intybus L. [partim]), utan certifiering och utan föregående sortkontroll godkännas för saluföring som kontrollerat standardutsäde, om det uppfyller kvalitetskraven i bilaga 1 punkterna 2 och 3. För sådant godkännande ska därutöver gälla att utsädet ska vara av en sort som är intagen i den svenska sortlistan, i Europeiska gemenskapens (EG) gemensamma sortlista för arter av köksväxter eller i en nationell sortlista från något annat land inom EES. Standardutsäde av olika sorter av rädisa, rättika eller sallat får godkännas för saluföring som sortblandning, om i blandningen ingående partier var för sig uppfyller kraven i bilaga 1. Jordbruksverket utför stickprovsvis efterkontroll av sortäkthet och sortrenhet. (

text: SJVFS 2005:91

text: Särskilda krav för utsäde av ännu icke godkända sorter

text: Saluföring av utsäde av en ännu icke godkänd sort får ske i enlighet med

text: kommissionens beslut 2004/842/EG

text: om genomförandebestämmelser enligt vilka medlemsstaterna får tillåta utsläppande på marknaden av utsäde som hör till sorter för vilka det har lämnats in en ansökan om införande på den nationella sortlistan för arter av lantbruks- eller köksväxter . Ansökan om saluföring till försöksodling i fältmässig skala ska skickas till Jordbruksverket och kan göras av den som lämnat in ansökan om sortgodkännande eller en representant för denne. Ansökan ska innehålla följande uppgifter 1. sortbeskrivning, 2. information om hur sorten upprätthålls. (

text: SJVFS 2005:91

text: Utsädet ska uppfylla kraven i dessa föreskrifter för kontrollerat standardutsäde. Märkning ska göras enligt bilaga 3.5. (

text: SJVFS 2005:91

text: Betat utsäde

text: Utsäde som har behandlats med bekämpningsmedel (betats) får endast certifieras eller godkännas som standardutsäde om medlet är jämnt fördelat på frövaran. (

text: SJVFS 2001:30

text: Bestämmelser om emballage och märkning av betat utsäde finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2001:13

text: ) om emballage för betat utsäde. (

text: SJVFS 2001:30

text: Utlämnande av utsäde

text: Parti för certifiering och parti för kontroll som standardutsäde ska finnas tillgängligt på platsen för provtagningen till dess att undersökningen av kvaliteten visar att kraven, med undantag för efterkontrollen av sortäkthet och sortrenhet, i bilaga 1 är uppfyllda. Utan hinder av bestämmelsen i första stycket får det certifierande organet certifiera utsäde för utförsel till ett land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet innan resultatet av grobarhetsanalysen är klart. Som villkor för sådan certifiering gäller att 1. utlämnandet endast ska avse första handelsledet och att köparens namn och adress anges, 2. en renhetsanalys som uppfyller kraven i bilaga 1 uppvisas, 3. den grobarhet som framgår av föranalysen anges, 4. utsädesproducenten ska informera köparen om resultatet av grobarhetsanalysen utvisar att kvalitetskraven i bilaga 1 inte är uppfyllda. (

text: SJVFS 2005:91

text: Undantag från krav på grobarhet

text: Utan hinder av bestämmelserna i 7 § kan Jordbruksverket godkänna för certifiering partier av stamutsäde och basutsäde, som inte uppfyller de i bilaga 1 angivna kraven avseende grobarhet. Sådant godkännande kan meddelas under

text: 3 EUT L 361, 9.12.2004, s. 21, Celex 32004D0842.

text: förutsättning att konstaterad grobarhet uppges vid saluföringen och att utsädet ska användas för fortsatt uppförökning. (

text: SJVFS 2005:91

text: Utsäde av genetiskt modifierade sorter

text: Utöver kraven i dessa föreskrifter får utsäde som är av en sort som är genetiskt modifierad endast saluföras om ett tillstånd till utsläppande på marknaden finns enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken (1998:808)

text: eller om ett godkännande för utsläppande på marknaden finns som uppfyller kraven om ömsesidigt erkännande enligt

text: 3 kap. 43 § förordningen (2002:1086)

text: om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön. Att sorten är genetiskt modifierad ska framgå av märkningen på förpackningen enligt märkningskraven i bilaga 3, samt av alla dokument, officiella eller andra, som fästs på eller åtföljer utsädespartiet. Uppgift om att en sort är genetiskt modifierad ska även framgå av försäljningskataloger och annan information där sorten omnämns. (

text: SJVFS 2005:26

text: MÄRKNING OCH FÖRSEGLING

text: Vid saluföring av utsäde ska varje förpackning, med undantag för småförpackning, vara försedd med ett officiellt märke vars utformning och innehåll uppfyller kraven i bilaga 3. Märkningen ska utföras under det certifierande organets kontroll och utgör ett bevis på att utsädet är certifierat. Ett officiellt märke ska vara av självhäftande material eller av rivbeständigt material, påsytt på förpackningen eller fäst under plomb. (

text: SJVFS 2001:30

text: Det officiella märket får för utsäde av tomat (Lycopersicon lycopersicum) och av släktet böna (Phaseolus spp.) kombineras med det växtpass som krävs enligt 7 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. Den information som krävs utöver märkningen för certifieringen respektive kontrollerat standardutsäde, för att det kombinerade märket ska gälla som växtpass, framgår av bilaga 3. ( ).

text: Förpackningar med utsäde som certifierats enligt 11 § andra stycket och förpackningar med stamutsäde och basutsäde som godkänts enligt 12 § ska, utöver kraven i bilaga 3, genom säljarens eller leverantörens försorg vara försedda med ett leverantörsmärke på vilket grobarheten, leverantörens namn och adress samt utsädespartiets referensnummer anges. Dessutom ska, för utsäde som godkänts enligt 12 §, på det officiella märket anges att partiets grobarhet inte uppfyller kraven i bilaga 1. Leverantörsmärket ska inte kunna förväxlas med det officiella märket. (

text: SJVFS 1996:103

text: Vid märkning av förpackningar med utsäde för vilket undantag medgetts enligt 29 § ska, i fråga om utsäde av en dokumenterad sort, det officiella märket ha samma färg som för motsvarande utsädesklass. För utsäde av ej dokumenterad sort ska det officiella märket ha sådan färg som anges i bilaga 4.

text: Märket ska alltid ange att utsädet uppfyller mindre strikta krav. (

text: SJVFS 1996:103

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 1996:103

text: Vid certifiering ska varje förpackning förseglas under det certifierande organets kontroll i samband med provtagning och märkning. Försegling utgörs av förslutning och plombering och ska vara utförd på sådant sätt att den förstörs vid öppnandet. Följande förslutningssystem får användas utan plombering: 1. påsar av papper eller plast, förutsatt att de inte har någon annan öppning än påfyllningsanordningen och att denna är försedd med ett självhäftande system eller värmeförslutningssystem som försluter öppningen efter påfyllning på sådant sätt att den inte kan öppnas utan att skadas, eller 2. påsar av icke vävt material som sys ihop, förutsatt att en sifferserie som inleds med siffran 1 i påsens överkant eller liknande märkning (bokstäver, symbol) som visar att påsens ursprungliga mått inte ändrats, är tryckt med outplånlig skrift på minst ena sidan av påsens öppning. (

text: SJVFS 1996:103

text: SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR STANDARDUTSÄDE

text: Standardutsäde får saluföras i förpackningar som är märkta enligt märkningskraven i bilaga 3, punkterna 3 respektive 4 (småförpackningar). Märkning och försegling får utföras av den som anmält sin verksamhet enligt

text: 20 § utsädesförordningen

text: . Försegling ska vara utförd på sådant sätt att den förstörs vid öppnandet. (

text: SJVFS 2001:30

text: Annullering

text: Visar resultatet av undersökningen av frövarukvaliteten att utsädet inte uppfyller kraven enligt bilaga 1, ska märkena under det certifierande organets kontroll makuleras. (

text: SJVFS 1995:109

text: Certifieringens varaktighet

text: Certifierat utsäde får saluföras under en period av ett år efter den månad då förseglingen ägt rum. Förlängt godkännande av certifierat utsäde kan medges, om partiet efter provtagning och kontroll av det certifierande organet visar sig fortfarande uppfylla grobarhetskravet. Om förlängning medges, ska det certifierande organet utföra nödvändig tilläggsmärkning. (

text: SJVFS 2001:30

text: Standardutsäde får saluföras under den provtagningssäsong då försegling ägt rum och under nästföljande provtagningssäsong. Förlängt godkännande av standardutsäde kan medges, om partiet efter provtagning och kontroll av Jordbruksverket visar sig fortfarande uppfylla grobarhetskravet. Om förlängning medges, ska Jordbruksverket utföra nödvändig tilläggsmärkning. (

text: SJVFS 2005:91

text: SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR SMÅFÖRPACKNINGAR

text: Partier som godkänts för certifiering som certifikatutsäde eller godkänts som kontrollerat standardutsäde får saluföras i småförpackningar utan att dessa behöver vara officiellt märkta och förseglade om de uppfyller märknings- och förseglingskraven i 21 §. (

text: SJVFS 2001:30

text: Småförpackningar ska vara märkta med ett leverantörsmärke eller med en tryckt eller påstämplad text utvändigt på förpackningen, som uppfyller märkningskraven i bilaga 3, punkterna 2 (certifikatutsäde) respektive 4 (standardutsäde). Om förpackningen är genomskinlig kan märket anbringas inuti förpackningen. Småförpackningar ska vara förseglade av den som förpackar partiet på ett sådant sätt att förseglingen förstörs vid öppnandet. Återförsegling av småförpackningar av certifikatutsäde får endast äga rum under det certifierande organets kontroll.

text: Småförpackningar får saluföras till och med september månad andra säsongen efter den provtagningssäsong då partiet godkänts. (

text: SJVFS 2001:30

text: Förlängt godkännande av certifierat utsäde i restpartier av småförpackningar efter den i 22 § nämnda perioden kan medges av det certifierande organet, om ett antal prov som är representativa för restpartiet, fortfarande uppfyller kravet på grobarhet. Om förlängning medges ska utsädesföretaget göra en tilläggsmärkning som anger det nya sista datumet för saluföring. Sista datumet för saluföring kan förlängas ett år. (

text: SJVFS 2005:57

text: Jordbruksverket kontrollerar att kvalitetskrav på utsäde i småförpackningar samt krav om märkning och försegling av dessa upprätthålls. Om kontrollen visar att utsäde inte uppfyller kvalitetskraven i bilaga 1 eller märkningsbestämmelserna i bilaga 3 kungörs detta av Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2005:91

text: Företag som yrkesmässigt förpackar eller leverantörsmärker utsäde i småförpackningar för vidare saluföring ska kontinuerligt föra journal om lager och förpackning av partier och blandningar. I journalen ska det finnas följande uppgifter: 1. art, 2. sort, 3. ursprungligt referensnummer, 4. förpackningens referensnummer, 5. certifikatutsäde eller standardutsäde, 6. partiets vikt, 7. datum för påbörjad packning, 8. antal förpackningar som märkts och förseglats, 9. utgår/upphävs 10. viktdelar som gått till blandningar (blandningens referensnummer anges), 11. saldo efter varje uppvägning tills saldot är noll (tills partiet är slut), och 12. datum för avslutad förpackning. En journal ska finnas tillgänglig för kontroll under minst tre år.

text: Prov från varje parti kontrollerat standardutsäde som är avsett att saluföras ska tas ut av företaget och hållas tillgängligt under minst två år för kontroll av Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2005:91

text: UTFÖRSEL AV UTSÄDE

text: Utsäde avsett för certifiering i ett land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet får säljas till det landet som icke slutligt certifierat utsäde under förutsättning att utsädet 1. kommer från en godkänd utsädesodling, 2. är förpackat och märkt med ett officiellt märke vars utformning och innehåll uppfyller kraven i bilaga 3, samt 3. åtföljs av ett officiellt dokument enligt bilaga 4. (

text: SJVFS 1996:103

text: INFÖRSEL AV UTSÄDE

text: Införsel av utsädesparti, inklusive småförpackningar, ska av importören skriftligen anmälas till Jordbruksverket senast en månad efter införseln. Utsäde av de arter som anges i 2 § under småförpackningar och vars vikt inte överstiger de i bestämmelsen angivna vikterna behöver dock inte anmälas, om utsädet ska användas för egen sådd. Anmälan ska innehålla följande uppgifter: 1. ursprungsland och officiell kontrollmyndighet, 2. avsändarland, 3. art, 4. sort, 5. kvantitet, 6. referensnummer, 7. uppgift om utsädesklass eller standardutsäde, 8. typ av förpackning och märkning, 9. beträffande småförpackningar, antal förpackningar som förts in, och förpackningsvikt eller antal fröenheter per förpackning utom för förpackningar under 100 g. Är standardutsäde inte märkt enligt EG:s regler, ska detta anges i stället för referensnummer. (

text: SJVFS 2005:91

text: Utsäde får föras in för att kontrolleras som standardutsäde, om sorten är intagen i den svenska sortlistan, i Europeiska gemenskapens gemensamma sortlista för arter av köksväxter eller i en nationell sortlista från något annat land inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

text: Utsäde får föras in som icke slutligt certifierat utsäde för att certifieras som certifikatutsäde om 1. sorten är intagen i en sortlista inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, 2. utsädet härstammar från basutsäde, 3. moderpartiet är sortkontrollerat av en myndighet i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i ett annat land av en myndighet vars fältbesiktning godkänns av Jordbruksverket, och 4. utsädet är märkt enligt kraven för icke slutligt certifierat utsäde samt åtföljt av ett officiellt dokument enligt bilaga 4. (

text: SJVFS 2005:91

text: Införsel av ett utsädesparti av en sort som inte är intagen i en sortlista inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet får ske om partiet 1. har ett tillstånd för saluföring enligt

text: kommissionens beslut 2004/842/EG

text: om genomförandebestämmelser enligt vilka medlemsstaterna får tillåta utsläppande på marknaden av utsäde som hör till sorter för vilka det har lämnats in en ansökan om införande på den nationella sortlistan för arter av lantbruks- eller köksväxter , 2. förs in för uppförökning och hela skörden därefter förs ut ur landet, 3. förs in för rensning och färdigbearbetning och därefter förs ut ur landet, 4. är odlat som F-material under förädlarens kontroll och förs in för vidare uppförökning under förädlarrepresentants ansvar, eller 5. förs in för försöksmässig provning, vetenskapligt ändamål eller urvalsarbete i partier med en högsta nettovikt om: a) för bondböna, brun böna, böna, rosenböna och ärt: 50 kg, b) för lök, majrova, mangold, morot, pumpa, rädisa, rättika, rödbeta, spenat, squash, svartrot, vattenmelon och vintersallat: 5 kg, c) för andra arter: 1 kg. (

text: SJVFS 2005:91

text: UNDANTAG FRÅN BESTÄMMELSERNA

text: Vid brist på utsäde eller om det annars finns särskilda skäl, kan Jordbruksverket medge undantag från de krav som angivits i denna författning, såvida det inte strider mot EG:s bestämmelser. (

text: SJVFS 1996:103

text: Bestämmelser med krav på registrering av den som yrkesmässigt producerar, lagrar, saluför eller inför växter, med krav på att vissa växter ska vara försedda med ett växtpass vid förflyttning inom EU samt med krav på att vissa växter ska åtföljas av ett sundhetsintyg vid införsel från länder som inte är medlemmar i EU finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. (

text: SJVFS 1996:103

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Denna författning träder i kraft den 1 mars 1994. För certifiering och märkning före den 1 juli 1994 av under 1993 eller tidigare producerat utsäde som är avsett för utsläppande på marknaden i Sverige gäller dock Lantbruksstyrelsens föreskrifter (

text: LSFS 1989:26

text: ) om statsplombering av utsäde (utom potatis) i tillämpliga delar . Därjämte får utsäde av köksväxter fram till den 1 juli 1994 märkas med kvalitetsdeklaration enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1991:100

text: ) om kvalitetsdeklaration vid överlämnande av vissa utsädesvaror och, om sådan

text: 4 EUT L 361, 9.12.2004, s. 21, Celex 32004D0842. 5

text: SJVFS 1994:24

text: . 6 Föreskrifterna upphör att gälla vid ikraftträdandet av Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:22

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av stråsäd. 7 Genom verkets föreskrifter (

text: SJVFS 1994:21

text: ) om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1991:100

text: ) om kvalitetsdeklaration vid överlämnande av vissa utsädesvaror, upphör 3-5 §§ samt rubriken närmast före 3 § i föreskrifterna att gälla den 1 mars 1994.

text: märkning skett, utan certifiering eller kontroll som standardutsäde släppas ut på marknaden i Sverige fram till den 1 september 1995. Därutöver får följande tillämpas för utsläppande på marknaden i Sverige. Utsäde statsplomberat i klass C med högre generationstal än andra generationen efter basutsäde, i klass D, E eller U får fram till den 30 juni 1995 ommärkas till klass C utan generationstal, om kravet i 19 § andra stycket är uppfyllt. Tilläggsmärkning av utsäde som ommärkts till klass C utan generationstal får ske längst t.o.m. den 30 juni 1998, därefter ska utsädet kontrolleras som standardutsäde. (

text: SJVFS 1996:103

text: Denna författning träder i kraft den 5 juli 1995.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 1996.

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2001

text: Denna författning träder i kraft den 15 maj 2005.

text: Denna författning träder i kraft den 1 oktober 2005.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2006.

text: SJVFS 1995:109

text: . 9

text: SJVFS 1996:103

text: . 10

text: SJVFS 2001:30

text: SJVFS 2005:26

text: . 12

text: SJVFS 2005:57

text: . 13

text: SJVFS 2005:91

text: ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 maj 2006.

text: MATS PERSSON Eva Dahlberg (Växtodlingsenheten)

text: SJVFS 2006:33

text: Bilaga 1

text: KVALITETSKRAV FÖR KÖKSVÄXTUTSÄDE

text: Utsädet ska uppfylla följande krav:

text: 1. Utsädet ska ha godtagbar sortäkthet och sortrenhet.

text: 2. Sjukdomar och skadliga organismer som försämrar utsädets användbarhet ska hållas på lägsta möjliga nivå.

text: 3. Utsädet ska i övrigt uppfylla följande krav beträffande renhet, inblandning av andra arter och grobarhet, i samtliga utsädesklasser och standardutsäden:

text: Rent frö, Frön av andra Grobarhet Art vikt-%, arter, högsta %, lägst lägst vikt-%

text: Allium cepa L. Lök 97 0,5 70 Allium porrum L. Purjolök 97 0,5 65 Anthriscus cerefolium (L.) Hoffm. Körvel 96 1 70 Apium graveolens L. Selleri 97 1 70 Asparagus officinalis L. Sparris 96 0,5 70 Beta vulgaris L. var. vulgaris Mangold 97 0,5 50 a) Beta vulgaris L. var. conditiva Alef. Rödbeta 97 0,5 70 a) Brassica oleracea L. convar. acephala (DC.) Alef. var. gongylodes Kålrabbi 97 1 75 Brassica oleracea L. convar. acephala (DC.) Alef. var. sabellica L. Grönkål 97 1 75 Brassica oleracea L. convar. botrytis (L.) Alef. var. botrytis L. Blomkål 97 1 70 Brassica oleracea L. convar. botrytis (L.) Alef. var. cymosa Duch. Broccoli 97 1 75 Brassica oleracea L. convar. capitata (L.) Alef. var. alba DC. Vitkål 97 1 75 Brassica oleracea L. convar. capitata (L.) Alef. var. conica DC. Spetskål 97 1 75 Brassica oleracea L. convar. capitata (L.) Alef. var. rubra DC. Rödkål 97 1 75 Brassica oleracea L. convar. capitata (L.) Alef. var. sabauda L. Savoykål 97 1 75 Brassica oleracea L. convar. oleracea var. gemmifera DC. Brysselkål 97 1 75 Brassica pekinensis (Lour.) Rupr. Kinesisk kål 97 1 75 Brassica rapa L. var. rapa Majrova 97 1 80 Capsicum annuum L. Paprika m.fl. 97 0,5 65 Cichorium endivia L. Endive 95 1 65 Cichorium intybus L. (partim) Cikoria 95 1,5 65 Cichorium intybus L. (partim) Industricikoria 97 1 80

text: Anmärkningar:

text: Citrullus lanatus (Thunb.) a) Gäller frögyttringar i Matsum. et Nakai Vattenmelon 98 0,1 75 tillämpliga fall. Cucumis melo L. Melon 98 0,1 75 Cucumis sativus L. Gurka 98 0,1 80 Cucurbita maxima Duchesne Jättepumpa 98 0,1 80 4. Utsäde av Cucurbita pepo L. Pumpa,

text: ärtväxter får inte

text: squash 98 0,1 75 Cynara cardunculus L. Kardon 98 0,5 65 innehålla levande Daucus carota L. Morot 95 1 65

text: insekter av

text: Foeniculum vulgare Miller Fänkål 96 1 70 Lactuca sativa L. Sallat 95 0,5 75 följande arter: Lycopersicon lycopersicum (L.)

text: Bönbagge

text: Karsten ex Farw. Tomat 97 0,5 75 Petroselinum crispum (Miller) (Acanthoscelides Nyman ex A.W. Hill Persilja 97 1 65

text: obtectus Sag.)

text: Phaseolus coccineus L. Rosenböna 98 0,1 80 Phaseolus vulgaris L. Böna, Fröbagge av arten Brun böna 98 0,1 75

text: Bruchus affinis

text: Pisum sativum L. (partim) Ärt 98 0,1 80 Raphanus sativus L. Rädisa, rättika 97 1 70 Froel. (saknar Scorzonera hispanica L. Svartrot 95 1 70

text: svenskt namn)

text: Solanum melongena L. Äggplanta 96 0,5 65 Spinacia oleracea L. Spenat 97 1 75 Vialsmyg Valerianella locusta (L.) Laterr. Vintersallat 95 1 65

text: (Bruchus

text: Vicia faba L. (partim) Bondböna 98 0,1 80

text: atomarius L.) Ärtsmyg (Bruchus pisorum L.) Bönsmyg (Bruchus rufimanus Boh.)

text: 5. Utsäde får inte innehålla levande kvalster (Acarina).

text: Följande tilläggskrav ska uppfyllas för certifiering för saluföring i Sverige:

text: 1. Vattenhalten för brun böna får vara högst 18,0 %.

text: 2. Utsäde av brun böna och ärt får inte innehålla frön av flyghavre eller snärja. (

text: SJVFS 2001:30

text: Bilaga 1 a

text: Minsta provvikt för undersökning av inblandning av antal frön av andra arter

text: Minsta provvikt (gram) för bestämning av antal frön av Art andra arter a)

text: Bondböna 1000 Broccoli 25 Böna, Brun böna 700 Cikoria 15 Cikoria, industri- 50 Endive 15 Fänkål 25 Gurka 25 Jättepumpa 250 Kardon 50 Kål, blom- 25 Kål, bryssel- 25 Kål, grön- 25 Kål, kinesisk 20 Kål, röd- 25 Kål, savoy- 25 Kål, spets- 25 Kål, vit- 25 Kålrabbi 25 Körvel 20 Lök 25 Majrova 20 Mangold 100 Melon 100 Morot 10 Paprika m.fl. 40 Persilja 10 Pumpa, squash 150 Purjolök 20 Rosenböna 1000 Rädisa, rättika 50 Rödbeta 100 Sallat 10 Selleri 5 Sparris 100 Spenat 75 Svartrot 30 Tomat 20 Vattenmelon 250 Vintersallat 20 Äggplanta 20 Ärt 500

text: Anmärkningar:

text: a) För F-1 hybridsorter av ovan nämnda arter får lägsta provvikt minskas till en fjärdedel av den angivna vikten. Provet måste dock ha en vikt av minst 5 gram och bestå av minst 400 frön. (

text: SJVFS 1996:103

text: Bilaga 2

text: KRAV PÅ UTSÄDESODLING FÖR CERTIFIERING AV SKÖRDEN OCH PÅ FÄLTBESIKTNING

text: Utsädesodling:

text: 1. Grödan ska ha godtagbar sortäkthet och sortrenhet. 2. Fältet ska vara i sådant skick och grödan i ett sådant utvecklingsstadium att fullgod kontroll av sortäkthet, sortrenhet och sundhet är möjlig. 3. Minsta avstånd från angränsande grödor som kan leda till oönskad pollinering ska vara följande: A. Beta vulgaris 1. Från pollenkällor av familjen Beta som inte tas upp nedan: 1 000 m. 2. Från pollenkällor av sorter av samma underart som tillhör en annan sortgrupp: a) för basutsäde 1 000 m b) för certifikatutsäde 600 m 3. För pollenkällor av sorter av samma underart som tillhör samma sortgrupp: a) för basutsäde 600 m b) för certifikatutsäde 300 m

text: De sortgrupper som avses i 2 och 3 ska bestämmas enligt följande: I) Beta vulgaris L. var. vulgaris (mangold) och Beta vulgaris L. var. conditiva Alef. (rödbeta): om grödan är av en sort som är genetiskt monogerm ska multigerma sorter anses tillhöra en annan grupp.

text: II) Beta vulgaris L. var. vulgaris (mangold): med beaktande av punkt I ska sorterna delas in i fem grupper med avseende på yttre egenskaper enligt följande:

text: Grupp Egenskaper

text: 1 Vitt bladskaft och ljusgrön bladskiva utan antocyanfärgning 2 Vitt bladskaft och mellan- eller mörkgrön bladskiva utan antocyanfärgning 3 Grönt bladskaft och mellan- eller mörkgrön bladskiva utan antocyanfärgning 4 Skärt bladskaft och mellan- eller mörkgrön bladskiva 5 Rött bladskaft och antocyanfärgad bladskiva

text: III) Beta vulgaris L. var. conditiva Alef. (rödbeta): med beaktande av punkt I ska sorterna delas in i sex grupper med avseende på yttre egenskaper enligt följande:

text: Grupp Egenskaper

text: 1 Rotknölens tvärsnitt smalt ellipsformat eller ellipsformat och rotköttet rött eller mörklila 2 Rotknölen cirkelformad eller brett ellipsformad och rotköttet vitt 3 Rotknölen cirkelformad eller brett ellipsformad och rotköttet gult 4 Rotknölen cirkelformad eller brett ellipsformad och rotköttet rött eller mörklila 5 Rotknölens form smal och avlång och rotköttet rött eller mörklila 6 Rotknölens form smal och triangulär med spetsen nedåt och rotköttet rött eller mörklila B. Brassica-arter 1. Från främmande pollenkällor som lätt kan förorsaka betydande försämring hos sorter av Brassica-arter: a) för basutsäde 1 000 m b) för certifikatutsäde 600 m 2. Från andra främmande pollenkällor som lätt kan ge upphov till korsningar i sorter av Brassica-arter: a) för basutsäde 500 m b) för certifikatutsäde 300 m C. Industricikoria (Cichorium intybus L. [partim]) 1. Från andra arter av samma familj eller underarter: 1 000 m 2. Från en annan sort av industricikoria: a) för basutsäde 600 m b) för certifikatutsäde 300 m D. Andra arter 1. Från främmande pollenkällor som lätt kan förorsaka betydande försämring hos sorter av andra arter: a) för basutsäde 500 m b) för certifikatutsäde 300 m 2. Från andra främmande pollenkällor som lätt kan ge upphov till korsningar i sorter av andra arter: a) för basutsäde 300 m b) för certifikatutsäde 100 m

text: Ovanstående avstånd kan reduceras om det vid fältbesiktning bedöms finnas tillräckligt skydd i form av naturliga korsningsbarriärer.

text: 4. Sjukdomar och skadliga organismer som försämrar utsädets användbarhet ska hållas på lägsta möjliga nivå.

text: Fältbesiktning och kontroll:

text: För basutsäde och certifikatutsäde ska minst en fältbesiktning utföras. (

text: SJVFS 1996:103

text: Bilaga 2a

text: AUKTORISATION AV PERSON SOM SKA UTFÖRA FÄLTBESIKTNING AV UTSÄDESODLINGAR

text: 1. Ansökan ska göras till Jordbruksverket. Ansökan ska innehålla följande uppgifter: a. Sökandes namn och adress och övriga kontaktuppgifter. b. Uppgift om sökanden är egen företagare eller anställd. Om sökanden är anställd ska följande uppgifter om arbetsgivaren lämnas: namn, adress, övriga kontaktuppgifter samt uppgift om arbetsgivaren är ett utsädesföretag eller inte. c. Uppgift om för vilka arter auktorisation söks. 2. Den sökande ska ha lantbruksutbildning eller motsvarande kunskaper som innebär att sökanden kan utföra fältbesiktning på ett tillfredsställande sätt. 3. Sökanden ska underteckna en åtagandeförklaring att han eller hon åtar sig att följa bestämmelserna för officiella fältbesiktningar. 4. Besiktningsmannen får inte dra någon egen fördel av resultatet av fältbesiktningen. 5. Auktorisation meddelas av Jordbruksverket när sökanden med godkänt resultat har genomgått Jordbruksverkets grundkurs för nya besiktningsmän. Beslutet tidsbegränsas till tre år. 6. Besiktningsmannen tilldelas av Jordbruksverket ett kontrollnummer som alltid ska anges tillsammans med dennes underskrift på besiktningsprotokoll och besiktningsrapporter. 7. Beslutet ger behörighet att utföra fältbesiktning av utsädesodlingar av köksväxter som anmälts till Jordbruksverket för fältbesiktning. Beslutet kan dock begränsas till att gälla vissa grödor, beroende på vilka kurser som besiktningsmannen genomgått med godkänt resultat. 8. Besiktningsmannen ska genomföra fältbesiktningen enligt Jordbruksverkets anvisningar för fältbesiktning av köksväxter, vilka uppdateras årligen. Aktuella fältbesiktningsprotokoll ska användas. Besiktningsprotokollen ska skickas in till Jordbruksverket så snart som möjligt efter genomförd besiktning, så att Jordbruksverket har möjlighet att genomföra en stickprovskontroll. 9. Besiktningsmannen ska årligen utföra fältbesiktningar av de relevanta grödorna. 10. Förnyad auktorisation förutsätter att besiktningsmannen årligen utfört fältbesiktningar och att vederbörande minst vart tredje år deltar i Jordbruksverkets repetitionskurs för fältbesiktning av köksväxter. 11. Jordbruksverket får återkalla en auktorisation om något av de ovannämnda villkoren inte efterlevs. Återkallande får göras även om besiktningsmannen inte bryter mot reglerna med avsikt. Jordbruksverket meddelar ett sådant återkallande till besiktningsmannens arbetsgivare liksom till andra certifierande organ i Sverige. 12. Utsäde som kommer från en utsädesodling som besiktigats av en besiktningsman vars behörighet senare återkallats, får underkännas vid certifieringen. (

text: SJVFS 2005:91

text: Bilaga 2b

text: AUKTORISATION SOM PROVTAGARE SAMT GODKÄNNANDE AV UTSÄDESFÖRETAG SOM ANVÄNDER AUKTORISERAD PROVTAGARE

text: A. Auktorisation som provtagare kan meddelas en fysisk person, enligt villkoren i punkterna B - G. Utsädesföretag som önskar använda auktoriserade provtagare ska godkännas av Jordbruksverket och ska lämna information enligt punkterna H - J.

text: B. Ansökan ska göras till Jordbruksverket. Ansökan ska innehålla följande uppgifter: 1. Provtagarens namn, adress och övriga kontaktuppgifter. 2. Uppgift om provtagaren är egen företagare eller anställd. Om provtagaren är anställd ska följande uppgifter om arbetsgivaren lämnas: namn, adress och övriga kontaktuppgifter samt uppgift om arbetsgivaren är ett utsädesföretag eller inte. 3. Uppgift om för vilka utsädesföretag och utsädesanläggningar provtagning kommer att utföras. 4. Uppgift om vilka arter som kommer att provtas.

text: C. Auktorisation meddelas av Jordbruksverket när provtagaren har genomgått officiell kurs för provtagare och godkänts vid officiell examination.

text: D. En provtagare som är anställd av ett utsädesföretag får endast ta ut och hantera prov från detta företag, om inte en särskild överenskommelse finns mellan företagen och Jordbruksverket.

text: E. Provtagaren ska 1. ta ut prov enligt ISTA:s gällande metoder och följa anvisningarna från Jordbruksverket, 2. årligen ta ut och hantera prov, 3. delta i en officiell repetitionskurs minst vartannat år.

text: F. Det ska vara en tillfredsställande överensstämmelse mellan analysresultaten av prov som provtagaren tagit ut och kontrollprov som en officiell provtagare tagit ut.

text: G. Jordbruksverket får återkalla auktorisationen om något av villkoren i punkterna C- F inte efterlevs. Återkallande får göras även om provtagaren inte bryter mot reglerna med avsikt. Jordbruksverket meddelar ett sådant återkallande till provtagarens arbetsgivare liksom till andra certifierande organ i Sverige. Utsäde som kommer från utsädespartier som provtagits av en provtagare vars auktorisation senare återkallats får underkännas vid certifieringen.

text: H. Ansökan ska göras till Jordbruksverket. Ansökan ska innehålla följande uppgifter: 1. utsädesföretagets namn, adress och övriga kontaktuppgifter, uppgift om vid vilka utsädesanläggningar auktoriserad provtagare kommer att användas, 2. uppgift om manuell eller automatisk provtagning sker vid anläggningen, 3. uppgift om vilka arter som kommer att provtas av den auktoriserade provtagaren, samt

text: 4. namn på de auktoriserade provtagare som kommer att provta utsäde för företagets räkning.

text: I. Innan provtagning påbörjas ska utsädesföretagets lokaler och utrustning godkännas av Jordbruksverket. Ett godtagbart ledningssystem för kvalitet enligt nationell eller internationell standard ska finnas. Systematisk kontroll av den automatiska provtagaren ska regelbundet utföras av en officiell eller auktoriserad provtagare.

text: J. Jordbruksverket ska informeras om alla förändringar som har betydelse för verksamheten, t.ex. personalförändringar. (

text: SJVFS 2005:91

text: Bilaga 2c

text: AUKTORISATION AV LABORATORIUM

text: A. Auktorisation för att utföra de laboratorieanalyser som ligger till grund för certifieringsorganets beslut om certifiering kan meddelas ett laboratorium om: 1. det är oberoende eller en del av ett utsädesföretag, 2. det har en person som är ansvarig för analysverksamheten med direkt ansvar för det tekniska arbetet och som har nödvändiga fackkunskaper för att leda analysverksamheten, 3. det finns ett godtagbart ledningssystem för kvalitet enligt nationell eller internationell standard, 4. de som utför analyser har nödvändiga kunskaper för de analyser som utförs och med godkänt resultat har genomgått examination för de analyser och arter som auktorisationen omfattar på ett sådant sätt att laboratoriet alltid har personal som kan genomföra de analyser som krävs, samt 5. det har nödvändiga lokaler och utrustning.

text: B. Ansökan ska göras till Jordbruksverket. Ansökan ska innehålla följande uppgifter: 1. Laboratoriets namn, adress och övriga kontaktuppgifter samt laboratoriets ägarförhållanden. Om mer än en lokal avses användas som laboratorium inom ramen för auktorisationen ska detta framgå. 2. Namn på och adress och övriga kontaktuppgifter till den person som är ansvarig för analysverksamheten och ställföreträdare för denna person. 3. Uppgift om vilka arter som laboratoriet söker auktorisation för. 4. Uppgift om laboratoriets lokaler och utrustning. 5. Uppgift om laboratoriepersonalens kunskaper, eventuella kurser och officiella examinationer inom utsädesanalysområdet. 6. Uppgift om för vilka utsädesföretag laboratoriet kommer att analysera utsäde.

text: Utformningen av analysbevisen som utfärdas ska godkännas av Jordbruksverket. Auktorisation meddelas när Jordbruksverket anser att kraven är uppfyllda.

text: C. Ett laboratorium som ägs eller ingår i samma koncern som ett utsädesföretag får endast analysera prov från detta företag, om inte en särskild överenskommelse finns mellan företagen och Jordbruksverket.

text: D. Analysering ska göras enligt ISTA:s gällande metoder och de nationella metoder för sundhetsanalyser som fastställs av Jordbruksverket, samt följa eventuella anvisningar från Jordbruksverket.

text: E. Resultaten av analyserna ska sändas till det certifierande organet omedelbart efter avslutad analys. Dessutom ska uppgift om analyserna och dess resultat skickas till Jordbruksverket om annat certifierande organ används av utsädesföretaget vars analyser laboratoriet utför. Resultaten ska skickas till Jordbruksverket i elektronisk form och i det format som Jordbruksverket fastställer.

text: F. Det ska vara en tillfredsställande överensstämmelse mellan analysresultaten från laboratoriet med de som stickprov som analyseras av Jordbruksverket. Laboratoriet ska dessutom 1. fylla i analysbevisen på ett tillfredsställande sätt, 2. vid Jordbruksverkets tillsyn bedömas ha genomfört uppgifterna på ett tillfredsställande sätt och följt upp eventuella anmärkningar, 3. delta i ringtester med tillfredsställande resultat, 4. skicka minst en person att delta i en officiell repetitionskurs varje år på ett sådant sätt att de personer som utför analyser deltar i en sådan kurs minst vartannat år, samt 5. informera Jordbruksverket om alla förändringar som har betydelse för verksamheten, t.ex. personalbyten inom utsädesanalysområdet.

text: G. Jordbruksverket får återkalla en auktorisation om något av villkoren i punkterna A och C-F inte efterlevs. Återkallande får göras även vid vårdslöshet. Utsäde som certifierats på grundval av analyser från ett laboratorium som förlorat sin auktorisation kan få certifieringen annullerad. (

text: SJVFS 2005:91

text: Bilaga 3

text: MÄRKNINGSKRAV

text: 1. Märkning av partier och förpackningar, utom småförpackningar

text: Obligatorisk information på officiellt märke, avseende stam-, bas- och certifikatutsäde av samtliga arter: 1. Texten "EG:s regler". 2. Certifieringsorgan och land. 3. Månad och år för officiell försegling. 4. Partiets referensnummer. 5. Artnamn på svenska och latin, det senare får anges i förkortad form. 6. Sort, anges med åtminstone det officiella namn under vilket sorten godkänts. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 7. Utsädesklass. För stamutsäde ska även anges antal generationer som föregår certifikatutsäde. 8. Produktionsland. 9. Netto- eller bruttovikt alternativt antal frön eller frögyttringar. Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, ska även typ av tillsats samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten anges. 10. Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan specialbehandling ska detta anges. 11. För sorter som är hybrider eller inavelslinjer: a) För basutsäde, om hybriden eller inavelslinjen som utsädet tillhör har godkänts officiellt: Namnet på den komponent, under vilket den har godkänts officiellt, och texten "komponent" i fråga om hybrider eller inavelslinjer som uteslutande är avsedda som komponenter för slutliga sorter. b) För basutsäde i övriga fall: Namnet på den komponent som basutsädet tillhör (kan anges med kodbeteckning), åtföljt av ett omnämnande av den slutliga sorten och texten "komponent". c) För certifikatutsäde: Namnet på den sort som utsädet tillhör, åtföljt av texten "hybrid".

text: För att märket ska gälla som växtpass enligt 13 a § ska följande information läggas till: 12. EG-växtpass. 13. Företagets registreringsnummer hos Jordbruksverket enligt 3 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. Följande uppgifter ska framgå antingen av märket eller av ett åtföljande dokument: 14. Om det finns en skyddad zon som är relevant. Kännetecknet ”ZP” för växtpassets geografiska giltighet och namnet på den eller de skyddade zoner som utsädet är godkänt för. 15. Kännetecknet ”RP” om växtpasset är ett ersättningspass och i tillämpliga fall, namnet på den ursprungligen registrerade producenten eller importören.

text: 16. I tillämpliga fall, namnet på ursprungslandet eller avsändarlandet i fråga om utsäde från ett tredjeland.

text: 2. Märkning av småförpackningar med certifikatutsäde (leverantörsmärke eller tryckt text på förpackningen)

text: 1. Texten "EG:s regler". 2. Namn och adress eller firmamärke för den som är ansvarig för märkningen. 3. Senaste undersökning av grobarhet (månad och år). 4. Artnamn på svenska och latin, det senare får anges i förkortad form. 5. Sort, anges med åtminstone det officiella namn under vilket sorten godkänts. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 6. Texten "Certifikatutsäde", får anges med "C". 7. Partiets referensnummer. 8. Netto- eller bruttovikt alternativt antal frön eller frögyttringar (gäller ej förpackningar med vikt under 500 g). Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, ska även typ av tillsats samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten anges. 9. Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan specialbehandling ska detta anges.

text: 3. Märkning av partier med standardutsäde (leverantörsmärke eller tryckt text på förpackningen)

text: 1. Texten "EG:s regler". 2. Namn och adress eller firmamärke för den som är ansvarig för märkningen. 3. Senaste undersökning av grobarhet (månad och år). 4. Artnamn på svenska och latin, det senare får anges i förkortad form. 5. Sort, anges med åtminstone det officiella namn under vilket sorten godkänts. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. För sortblandningar av rädisa, rättika eller sallat ska även texten "Sortblandning" anges. 6. Texten "Standardutsäde". 7. Firmans referensnummer. 8. Netto- eller bruttovikt alternativt antal frön eller frögyttringar. Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, ska även typ av tillsats samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten anges. 9. Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan specialbehandling ska detta anges.

text: 4. Märkning av småförpackningar med standardutsäde (tryckt eller stämplad text på förpackning)

text: 1. Texten "EG:s regler". 2. Namn och adress eller firmamärke för den som är ansvarig för märkningen. 3. Månad och år för sista försäljning. 4. Artnamn på svenska och latin, det senare får anges i förkortad form. 5. Sort, anges med åtminstone det officiella namn under vilket sorten godkänts. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. För sortblandningar av rädisa, rättika eller sallat ska även texten "Sortblandning" anges.

text: 6. Texten "Standardutsäde" eller "st". 7. Firmans referensnummer. 8. Netto- eller bruttovikt alternativt antal frön eller frögyttringar (gäller ej förpackningar med vikt under 500 g). Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, ska även typ av tillsats samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten anges. 9. Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan specialbehandling ska detta anges.

text: 5. Särskild märkning

text: Märkning av F-material, som ska användas för produktion av stamutsäde eller basutsäde. Det officiella märket ska omfatta följande upplysningar: 1. Artnamn på svenska och latin, det senare får anges i förkortad form. 2. Sort, anges med åtminstone det officiella namn under vilket sorten godkänts. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 3. Texten "F-material". 4. Referensnummer. 5. Produktionsland. 6. Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan specialbehandling ska detta anges.

text: SJVFS 1995:94

text: Märkning av icke slutgiltigt certifierat utsäde. Det officiella märket ska omfatta följande upplysningar: 1. Certifieringsorgan och land. 2. Art, får anges med latinskt namn i förkortad form. 3. Sort, anges med åtminstone det officiella namn under vilket sorten godkänts. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 4. Utsädesklass. 5. Partiets eller odlingens referensnummer.

text: 6. Netto- eller bruttovikt. 7. Texten "Ej slutgiltigt certifierat utsäde". 8. Om utsädet varit föremål för betning ska detta anges.

text: För att märket ska gälla som växtpass enligt 13 a § ska följande information läggas till: 9. EG-växtpass. 10. Företagets registreringsnummer hos Jordbruksverket enligt 3 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. Följande uppgifter ska framgå antingen av märket eller av ett åtföljande dokument: 11. Om det finns en skyddad zon som är relevant. Kännetecknet ”ZP” för växtpassets geografiska giltighet och namnet på den eller de skyddade zoner som utsädet är godkänt för. 12. Kännetecknet ”RP” om växtpasset är ett ersättningspass och i tillämpliga fall, namnet på den ursprungligen registrerade producenten eller importören. 13. I tillämpliga fall, namnet på ursprungslandet eller avsändarlandet i fråga om utsäde från ett tredjeland.

text: Det officiella märket ska omfatta följande upplysningar: 1. Partiets referensnummer 2. Månad och år för officiell försegling 3. Art. 4. Sortens benämning (förädlarbeteckning, förslaget till officiell sortbenämning eller den godkända officiella sortbenämningen). 5. Texten "Sorten har ännu inte uppförts på den officiella sortlistan". 6. Netto- eller bruttovikt eller deklarerat antal rent frö, eller i tillämpliga fall antalet frögyttringar. Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, ska även typ av tillsats anges samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten. 7. Om utsädet varit föremål för betning ska detta anges.

text: För att märket ska gälla som växtpass enligt 13 a § ska följande information läggas till: 8. EG-växtpass. 9. Företagets registreringsnummer hos Jordbruksverket enligt 3 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. Följande uppgifter ska framgå antingen av märket eller av ett åtföljande dokument: 10. Om det finns en skyddad zon som är relevant. Kännetecknet ”ZP” för växtpassets geografiska giltighet och namnet på den eller de skyddade zoner som utsädet är godkänt för. 11. Kännetecknet ”RP” om växtpasset är ett ersättningspass och i tillämpliga fall, namnet på den ursprungligen registrerade producenten eller importören.

text: 12. I tillämpliga fall, namnet på ursprungslandet eller avsändarlandet i fråga om utsäde från ett tredjeland.

text: 6. Utformning av officiellt märke respektive leverantörsmärke

text: a. Färg: Officiellt märke: F-material Vit Stamutsäde (klass A) Vit med violett diagonal rand Basutsäde (klass B) Vit Certifikatutsäde (klass C) Blå Standardutsäde Mörkt gul Ej dokumenterad sort Brun Icke slutligt certifierat utsäde Grå Ännu icke godkänd sort Orange

text: Leverantörsmärke för småförpackningar och standardutsäde: Certifikatutsäde Blå Standardutsäde Mörkt gul Ej dokumenterad sort Brun Ännu icke godkänd sort Orange

text: Bilaga 4

text: OFFICIELLT DOKUMENT SOM KRÄVS VID UTFÖRSEL OCH INFÖRSEL AV ICKE SLUTLIGT CERTIFIERAT UTSÄDE (ENLIGT 24 b OCH 27 §§)

text: 1. Utställande myndighet. 2. Art, får anges med latinskt namn i förkortad form. 3. Sort, anges med åtminstone det officiella namn under vilket sorten godkänts. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 4. Utsädesklass. 5. Referensnummer för moderparti samt i vilket land certifiering av sådant parti har skett. 6. Partiets eller odlingens referensnummer. 7. Areal för produktion av aktuellt parti. 8. Skördad mängd och antal förpackningar. 9. Godkänd fältbesiktning. 10. Resultat av ev. föranalyser. (

text: SJVFS 2001:30


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om nationellt stöd till jordbruket i norra Sverige

text: Grundläggande bestämmelser om nationellt stöd till jordbruket i norra Sverige finns i 1.

text: kommissionens beslut 96/228/EG av den 28 februari 1996

text: om systemet för långsiktigt stöd på nationell nivå till jordbruket i de nordliga områdena i Sverige , samt 2. förordningen (

text: Bestämmelser om hur ansökan om stöd ska göras finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2005:1

text: ) om ansökan om vissa jordbrukarstöd.

text: Bestämmelser om tillsyn, kontroll och sanktionsåtgärder finns i

text: kommissionens förordning (EG) nr 796/2004 av den 21 april 2004

text: om närmare föreskrifter för tillämpningen av de administrations- och kontrollsystem som föreskrivs i

text: rådets förordning (EG) nr 1782/2003

text: om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare . Dessa bestämmelser gäller som villkor för stöd enligt

text: och

text: 12 §§

text: förordningen (

text: ) om nationellt stöd till jordbruket i norra Sverige. För kontroller ska artiklarna

text: tillämpas. Som beräkningsgrund för stöd, minskning och uteslutning ska artiklarna

text: första och andra styckena, 60.1 samt 68 tillämpas. För återvinning av felaktigt utbetalda belopp ska artiklarna

text: och

text: 73 a

text: tillämpas.

text: Allmänt

text: I dessa föreskrifter avses med brukningscentrum: det block eller det närmast belägna blocket där de för jordbruksföretagets drift viktigaste ekonomibyggnaderna är belägna, jordbrukare: en producent av jordbruks- eller trädgårdsprodukter, antingen en fysisk eller juridisk person eller en sammanslutning av sådana personer, vars jordbruks- eller trädgårdsföretag ligger inom Sveriges gränser,

text: EGT L 76, 26.3.1996, s. 29 (Celex 31996D0228). 2 EUT L 141, 30.4.2004, s 18 (Celex 32004R0796).

text: jordbruksföretag: samtliga produktionsenheter som drivs av jordbrukaren inom Sveriges gränser, jordbruksmark: åker- eller betesmark, produktionsenhet: det eller de djurstallar med tillhörande mark där animalieproduktion bedrivs, samt slaktsvin: djur som enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1998:127

text: ) om klassificering av slaktkroppar ska hänföras till benämningarna slaktsvin eller unggalt.

text: Jordbruksföretag som ombildas eller bildas efter den 1 januari 1995, ska vid stödets bestämmande behandlas som om åtgärden inte skett om ombildandet eller bildandet leder till ett klart och otillbörligt kringgående av de bestämmelser som gäller för rätt till stöd.

text: Områden med nationellt stöd

text: I bilaga 1 till

text: kommissionens beslut 96/228/EG

text: anges de kommuner och församlingar inom vilka stöd kan lämnas. De definierade gränserna framgår av Jordbruksverkets blockdatabas.

text: Särskilda villkor för nationellt stöd

text: Stöd för djur lämnas endast till jordbruksföretag som uppfyller villkoren om identifiering och registrering av djur i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:190

text: ) om märkning och registrering av djur.

text: Djur, för vilket stöd sökts, får ersättas med annat djur av samma slag, om det på ersättningsdagen är stödberättigande, samt under förutsättning att utbytet sker inom 20 dagar från den dag då djuret togs från jordbruksföretaget och att det ersättande djuret registreras i enlighet med 7 §. Om antalet mjölkkor minskar till färre än två kor, ska en skriftlig anmälan lämnas till Jordbruksverket inom tio arbetsdagar från den dag då minskningen skedde.

text: Stöd för animalieproduktion lämnas med det stödbelopp som gäller för det stödområde där produktionsenheten är belägen. För djurslag med hållande- eller kvalificeringsperiod avses den produktionsenhet där djuren under hållande- eller kvalificeringsperioden befinner sig. För jordbrukare som bedriver produktion av slaktsvin på fastigheter i fler än ett stödområde och vars sammanlagda produktion överstiger 2 500 slaktsvin, fördelas de stödberättigande slaktsvinen i förhållande till den faktiska produktionen inom respektive stödområde under året. Stöd för areal lämnas med det stödbelopp som gäller för det stödområde där arealen är belägen.

text: Företag med mjölk-, slaktsvins- eller äggproduktion ska anmäla om den brukade arealen jordbruksmark understiger tre hektar. En skriftlig anmälan ska lämnas till Jordbruksverket inom tio arbetsdagar från den dag då minskningen skedde.

text: Jordbrukare som bedriver mjölk- eller slaktsvinsproduktion ska senast den 15 december det år då denne börjar uppbära statlig ålderspension, hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning meddela detta till Jordbruksverket, Miljö- och regionalstödsenheten, 551 82 Jönköping.

text: Stöd för mjölkproduktion

text: Stöd för mjölkproduktion till företag med leverans- eller direktförsäljningskvot lämnas sedan ansökan om stöd kommit in till Jordbruksverket, Miljö- och regionalstödsenheten, 551 82 Jönköping, på blankett som verket har fastställt. För att stöd ska lämnas för den mjölkmängd som levererats till mejeri eller redovisats till Jordbruksverket det närmast föregående stödåret ska ansökan ha kommit in till Jordbruksverket senast den 1 april.

text: Som villkor för stöd enligt 12 § gäller att jordbruksföretaget på begäran ska styrka de uppgifter som ligger till grund för ansökan.

text: Stöd för transport av mjölk

text: Stöd för transport av mjölk lämnas för den mängd mjölk som mejerier redovisar till Jordbruksverket. Ansökan om stöd ska komma in till Jordbruksverket, Miljö- och regionalstödsenheten, 551 82 Jönköping, på blankett som verket har fastställt. Utbetalning verkställs efter det att hämtad mjölkmängd redovisats till Jordbruksverket. För att stöd ska lämnas för mjölk som hämtats det närmast föregående stödåret ska ansökan ha kommit in till Jordbruksverket senast den 1 april.

text: Stöd för produktion av slaktsvin

text: Stöd för produktion av slaktsvin lämnas för det antal slaktsvin som slakterier rapporterar till Jordbruksverket i enlighet med Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:56

text: ) om slakteriers rapportering avseende slaktade djur. Stöd lämnas sedan ansökan om stöd kommit in till Jordbruksverket, Miljö- och regionalstödsenheten, 551 82 Jönköping, på blankett som verket har fastställt. För att stöd ska lämnas för slaktsvinsproduktion som bedrivits det närmast föregående stödåret ska ansökan ha kommit in till Jordbruksverket senast den 1 april.

text: Jordbrukare ska senast inom 10 dagar efter slaktleveransen meddela Jordbruksverket, Miljö- och regionalstödsenheten, 551 82 Jönköping om något av de levererade djuren inte uppfyller de villkor som gäller för rätt till stöd.

text: Som villkor för stöd enligt 15 § gäller att jordbruksföretaget på begäran ska styrka de uppgifter som ligger till grund för ansökan.

text: Stöd för äggproduktion

text: Stöd lämnas till jordbruksföretag med äggproduktion och beräknas efter det antal värphönor som satts in i produktion. Stöd lämnas inte för värphöna som vid insättningen är äldre än 25 veckor. Stöd lämnas endast en gång per värphöna.

text: Stöd utbetalas efter det att ansökan kommit in till Jordbruksverket, Miljö- och regionalstödsenheten, 551 82 Jönköping. För att stöd ska lämnas för värphöna som satts in i produktion det närmast föregående stödåret ska ansökan ha kommit in till Jordbruksverket senast den 1 april.

text: Som villkor för stöd enligt 18 § gäller att jordbruksföretaget på begäran ska styrka de uppgifter som ligger till grund för ansökan.

text: Stöd för potatis, bär och grönsaker

text: Stöd för odling av jordgubbar lämnas från och med anläggningsåret under förutsättning att planteringen sker före utgången av augusti månad nämnda år. Det år jordgubbsodlingen bryts lämnas stöd under förutsättning att odlingen bryts tidigast efter kartsättningen. Nationellt stöd för potatis, svarta vinbär eller grönsaker lämnas om odling är etablerad före utgången av juni månad stödåret. Nationellt stöd för potatis, bär eller grönsaker lämnas om odling bedrivs i enlighet med lokalt erkända normer. Vändteg som hör till jordbruksskifte som odlas med potatis, bär eller grönsaker berättigar till stöd. Med vändteg avses del av jordbruksskifte som inte odlas och vars bredd uppgår till högst 10 meter räknat från jordbruksskiftets odlade kant.

text: Stödets storlek

text: Stöd lämnas för 1. mjölkproduktion, 2. smågrisproduktion, 3. produktion av slaktsvin, 4. getproduktion, 5. potatisodling, 6. bär- eller grönsaksodling, samt 7. transport av mjölk med de högsta belopp som anges i

text: 13 §§

text: förordningen (

text: ). Stöd för äggproduktion lämnas med

text: Stödområde Kr per insatt höna 1 13,45 2 10,70 3 0,90

text: Övrigt

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: Ikraftträdandebestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 15 juni 2006. 2. Genom författningen upphävs Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:54

text: ) om nationellt stöd till jordbruket i norra Sverige. 3. De upphävda föreskrifterna gäller dock fortfarande i ärenden som väckts före ikraftträdandet av dessa föreskrifter.

text: MATS PERSSON

text: Peder Larsson (Miljö- och regionalstödsenheten)

text: SJVFS 2006:37

type: foreskrift


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2004:19) om in- och utförsel av produkter av animaliskt ursprung och andra produkter som kan sprida smittsamma sjukdomar till djur

text: Ett handelsdokument utfärdat av tillverkaren ska vid införsel från EU och från Norge åtfölja produkter som anges i 15 – 21 §§. Av dokumentet ska framgå produktens namn och art samt, i tillämpliga fall anläggningens godkännandenummer. Av dokumentet ska framgå att de djurhälsokrav som gäller för införseln är uppfyllda. Dokumentet ska i original åtfölja sändningen. En produkt som anges i 15 - 21 §§ ska vid införsel från tredje land åtföljas av ett hälsointyg. Av intyget ska framgå att de djurhälsokrav som gäller för införseln är uppfyllda. Av intyget ska framgå produktens namn och art. Intyget ska vara utfärdat av en officiell veterinär. Intyget ska i original åtfölja sändningen och ska bestå av ett enda ark. Handelsdokument eller intyg som krävs i dessa föreskrifter samt införseltillståndet enligt 9 § ska sparas i minst två år efter införseln av den som, utan att enbart vara transportör, för in produkterna. För en införsel från tredje land eller en transitering från tredje land genom EU till tredje land av sådana produkter som anges i bilagorna VII och VIII till

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002

text: gäller som villkor att produkterna ska åtföljas av samt uppfylla kraven i hälsointyg som utfärdats enligt förlagorna i de kommissionsbeslut som anges i bilagan till

text: kommissionens förordning (EG) nr 812/2003

text: Jfr

text: kommissionens förordning (EG) nr 657/2006

text: om ändring av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001

text: beträffande Förenade kungariket och om upphävande av

text: rådets beslut 98/256/EG

text: samt beslut

text: och

text: (EGT L 116, 29.4.2006, s. 9, Celex 32006R0657).

text: SJVFS 2004:40

text: Saknr J 30:1

text: ------------------------- Denna författning träder i kraft den 24 maj 2006. HARALD SVENSSON Susanne Liljenström (Foderkvalitetsenheten)