title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2001:33) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om Statens jordbruksverks prövning och godkännande av växtsorter, av de i bilaga 1 till

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: angivna arterna av lantbruks- och köksväxter, för intagning i den officiella svenska sortlistan. Sorter (inavelslinjer och hybrider) som uteslutande är avsedda som komponenter till hybridsorter behöver endast godkännas för intagning i sortlistan, om utsäde av dessa sorter ska saluföras under sin sortbenämning. Jordbruksverket kan besluta om intagning i sortlistan även av sorter av andra arter än de som anges i

text: första stycket

text: SJVFS 2007:36

text: Ansökan

text: En ansökan om intagning i sortlistan ska ges in till Jordbruksverket, som föranstaltar om provning i enlighet med 4 och 6 §§. Ansökan ska göras på ett formulär som tillhandahålls av Jordbruksverket. Den ska vara Jordbruksverket tillhanda senast vid den tidpunkt som fastställs av verket.

text: Jfr

text: rådets direktiv 2002/53/EG av den 13 juni 2002

text: om den gemensamma sortlistan för arter av lantbruksväxter (EGT L 193, 20.07.2002, s. 12, Celex 32002L0053), ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003

text: om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT L 268, 18.10.2003, s. 1, Celex 32003R1829),

text: rådets direktiv 2002/55/EG av den 13 juni 2002

text: om saluföring av utsäde av köksväxter (EGT L 193, 20.07.2002, s. 33, Celex 32002L0055), senast ändrat genom

text: kommissionens direktiv 2006/124/EG

text: (EUT L 339, 6.12.2006, s. 12, Celex 32006L0124),

text: rådets direktiv 2008/72/EG av den 15 juli 2008

text: om saluförande av annat föröknings- och plantmaterial av grönsaker än utsäde (EUT L 205, 1.8.2008, s. 28, Celex 32008L0072),

text: kommissionens direktiv 2003/90/EG av den 6 oktober 2003

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/53/EG

text: vad gäller vilka egenskaper som minst skall ingå i undersökningar samt minimikraven för utförandet av undersökningar av vissa sorter av arter av lantbruksväxter (EUT L 254, 8.10.2003, s. 7, Celex 32003L0090), senast ändrat genom

text: kommissionens direktiv 2007/48/EG av den 26 juli 2007

text: (EUT L 195, 27.7.2007, s. 29, Celex 32007L0048),

text: kommissionens direktiv 2003/91/EG av den 6 oktober 2003

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/55/EG

text: vad gäller vilka egenskaper som minst skall ingå i undersökningar samt minimikraven för utförandet av undersökningar av vissa sorter av arter av köksväxter (EUT L 254, 8.10.2003, s. 11, Celex 32003L0091), senast ändrat genom

text: kommissionens direktiv 2008/83/EG av den 13 augusti 2008

text: (EUT L 219, 14.8.2008, s. 55, Celex 32008L0083) samt Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 69/98 av den 1 juli 1998 om ändring av bilaga I (Veterinära frågor och växtskyddsfrågor) till EES-avtalet (EGT L 158, 24.6.1999, s. 1) senast ändrat genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 70/2003 (EUT L 257, 9.10.2003, s. 14). 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2007:75

text: Vid ansökan om intagning i sortlistan ska även ett förslag till sortbenämning lämnas in. Av ansökan ska framgå om en ansökan om godkännande har gjorts även i ett annat EES-land eller i Schweiz. I sådant fall ska detta land anges liksom om ansökan bifallits där. (

text: SJVFS 2005:88

text: Förutsättningar för godkännande

text: Jordbruksverket fattar beslut om godkännande av en sort för intagning i sortlistan på grundval av resultat från officiell provning enligt 4 och 6 §§, inhämtande av uppgifter om tillstånd för utsläppande på marknaden enligt 9 §, godkännande för användning som livsmedel eller foder enligt 10 § andra stycket samt om sorten har en sortbenämning som efter kungörande kan godkännas av Jordbruksverket i enlighet med 11 §. (

text: SJVFS 2005:88

text: En sort kan godkännas för intagning i sortlistan om: 1. Sorten är särskiljbar, vilket betyder att den, oavsett om det ursprungliga materialet från vilken den framställts uppkommit genom naturligt urval eller genom växtförädlingsarbete, klart går att skilja, med avseende på ett eller flera viktiga kännetecken, från alla andra sorter som är kända inom EES eller Schweiz enligt definitionen i 5 §. Kännetecknen hos en sort ska vara klart identifierbara och möjliga att beskriva noggrant. Om det vid Jordbruksverkets prövning visar sig att två eller flera anmälda sorter inte är särskiljbara från varandra ska den sort, för vilken ansökan först har givits in, ha företräde. 2. Sorten är tillräckligt enhetlig, vilket betyder att de plantor den består av, med mycket få avvikelser, är likartade eller genetiskt identiska vad beträffar alla i sammanhanget väsentliga kännetecken. Hänsyn ska härvid tas till växtarters skilda reproduktionssystem. 3. Sorten är stabil, vilket betyder att den efter upprepad förökning i enlighet med den av förädlaren angivna förökningsmetoden, i fråga om sina väsentliga kännetecken fortsatt överensstämmer med sortbeskrivningen. (

text: SJVFS 2005:88

text: För att en sort ska anses som känd inom EES eller i Schweiz, ska den vid tidpunkten för ingivandet av ansökan om en ny sorts godkännande vara 1. intagen i den gemensamma sortlistan över arter av lantbruksväxter eller i den gemensamma sortlistan över arter av köksväxter, 2. godkänd för certifiering och saluföring i ett EES-land eller i Schweiz men ännu inte intagen i någon av de gemensamma sortlistorna enligt punkt 1, eller 3. godkänd för certifiering i ett annat land utanför EES än Schweiz. En sort ska även anses känd inom EES och Schweiz när en ansökan om godkännande har lämnats in i Sverige, i något annat EES-land eller i Schweiz vid den tidpunkt som anges i första stycket. En sort ska dock inte anses som känd inom EES eller i Schweiz om de i första och andra styckena angivna förutsättningarna inte längre gäller i något EES-land eller i

text: 3 Med EES avses Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, vilket utgörs av Europeiska unionen (EU) och de länder inom Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som undertecknat avtalet om det europeiska ekonomiska samarbetsområdet, dvs. Belgien, Bulgarien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Grekland, Irland, Island, Italien, Lettland, Liechtenstein, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Storbritannien, Sverige, Tjeckien, Tyskland, Ungern och Österrike.

text: Schweiz, vid den tidpunkt då ett beslut om godkännande av den nya sorten fattas. (

text: SJVFS 2004:24

text: En sort kan godkännas för intagning i sortlistan om den har ett tillfredsställande odlings- och bruksvärde, som grundar sig på resultat som framkommit vid ett tillräckligt antal officiella värdeprovningsförsök under minst två år. Dessa försök ska utföras på ett sådant sätt att minst följande egenskaper hos sorten kan bedömas 1. avkastningsförmåga, 2. resistens mot växtskadegörare, 3. hur sorten reagerar på faktorer i den fysiska miljön, samt 4. kvalitetsegenskaper. De metoder som använts för att bedöma egenskaperna ska anges i samband med redogörelsen för resultaten. En sorts odlings- och bruksvärde ska anses som tillfredsställande om dess egenskaper som helhet, vid en jämförelse med andra sorter som är intagna i sortlistan, visar ett klart framsteg i minst ett bestämt geografiskt område vad gäller odlingen, utnyttjandet av den skördade varan eller av produkter som framställs av den. Vid bedömningen får Jordbruksverket bortse från enstaka mindre goda egenskaper hos sorten om dessa uppvägs av andra överlägsna sådana. Jordbruksverket får vid sin prövning ta hänsyn även till andra provningsresultat som kan tillmätas betydelse vid bedömningen. Intagning i sortlistan får nekas om odlingen av en sort kan medföra hälsofara för människor, djur eller växter. (

text: SJVFS 2005:88

text: För köksväxtsorter utom rotcikoria ska, om upprätthållaren begär det, anges om utsäde av en godkänd sort endast får saluföras som standardutsäde, genom att det i sortlistan anges att det är fråga om en s.k. ”b-sort”. För sådana sorter får resultaten från inofficiella undersökningar och kunskap som erhållits genom praktiska odlingserfarenheter beaktas vid Jordbruksverkets prövning. (

text: SJVFS 2007:36

text: Kravet på prövning av en sorts odlings- och bruksvärde enligt 6 § omfattar inte 1. grässorter som, enligt sökandes försäkran, ska användas för annat ändamål än foder, 2. sorter, vilkas utsäde är avsett att saluföras endast a) i Schweiz eller i ett annat EES-land än Sverige, och detta land har godkänt sorten såvitt avser dess odlings- och bruksvärde, eller b) i ett annat land utanför EES än Schweiz, 3. sorter (inavelslinjer och hybrider) som uteslutande är avsedda som komponenter till hybridsorter som uppfyller de krav som anges i 4 §, 4. sorter av köksväxtarter, med undantag av rotcikoria, samt 5. sorter av arter som avses i 1 § fjärde stycket. (

text: SJVFS 2007:36

text: En sort, som är eller innehåller en sådan genetiskt modifierad organism som avses i

text: 13 kap. 4 § miljöbalken

text: , får endast godkännas för intagning i sortlistan under förutsättning att ett tillstånd för utsläppande på marknaden finns enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken

text: eller att ett godkännande för utsläppande på marknaden finns som uppfyller kraven om ömsesidigt erkännande enligt

text: 3 kap. 43 § förordningen (2002:1086)

text: om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön.

text: För provning i Sverige enligt 4 och 6 §§ av en sådan sort som avses i första stycket fordras tillstånd för avsiktlig utsättning enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken

text: . Uppgift om att en sort som tagits in i sortlistan är genetiskt modifierad ska framgå av sortlistan. (

text: SJVFS 2004:24

text: Om en sort ska användas i livsmedel eller foder enligt definitionerna i artiklarna

text: och

text: i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet , får sorten inte vara skadlig för människors eller djurs hälsa vid avsiktlig konsumtion för att kunna godkännas för intagning i sortlistan. Om material från en sort är avsett att användas i livsmedel som omfattas av

text: artikel 3

text: , eller i foder som omfattas av

text: artikel 15

text: , i

text: om genetiskt modifierade 5 livsmedel och foder , ska ett godkännande enligt nämnda förordning finnas för denna användning för att sorten ska kunna godkännas för intagning i sortlistan. (

text: SJVFS 2004:24

text: Jordbruksverket tillämpar vid sin prövning av sortbenämningens lämplighet

text: artikel 63 i rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994

text: om gemenskapens växtförädlarrätt samt

text: kommissionens förordning (EG) nr 930/2000 av den 4 maj 2000

text: om tillämpningsföreskrifter beträffande lämpligheten hos sortbenämningar för arter av lantbruks- och köksväxter . Om en sortbenämning senare skulle befinnas olämplig, kan Jordbruksverket återkalla godkännandet och förelägga upprätthållaren att föreslå en annan benämning för godkännande. Jordbruksverket kan bestämma att den ursprungliga benämningen under en viss tid ska användas som tilläggsnamn. (

text: SJVFS 2005:88

text: Provningens utförande

text: Provningen av en sorts särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet ska utföras av Jordbruksverket eller av en myndighet i ett annat EES-land, Schweiz eller ett tredjeland om provningen enligt Jordbruksverkets beslut kan jämställas med provning som utförs här i landet. När det gäller sorter av de arter som anges i bilaga 1 ska provningen utföras enligt de provningsriktlinjer för respektive art som utfärdats av förvaltningsrådet för Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO). Provningen av sorter av de arter som anges i bilaga 2 ska utföras enligt de provningsriktlinjer som fastställts av Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV). Samtliga sortegenskaper enligt riktlinjerna i bilaga 1 ska användas, respektive alla egenskaper som märkts med en asterisk (*) i de riktlinjer som anges i bilaga 2, om inte observation av en viss egenskap är omöjlig genom att en annan egenskap uttrycks, eller en viss egenskap inte kommer till uttryck på grund av de miljöförhållanden under vilka provningen utförs.

text: EGT L 31, 1.2.2002, s. 1 (Celex 32002R0178). 5 EUT L 268, 18.10.2003, s. 1 (Celex 32003R1829). 6 EGT L 227, 1.9.1994, s. 1 (Celex 31994R2100). 7 EGT L 108, 5.5.2000, s. 3 (Celex 32000R0930).

text: Provningen av sorter av övriga arter ska utföras enligt de riktlinjer som Jordbruksverket fastställer. Provningen av en sorts odlings- och bruksvärde utförs genom Sveriges lantbruksuniversitets försorg. Provningen kan kortas i de fall ett officiellt provningsresultat från ett EES-land, Schweiz eller ett tredjeland finns och då detta resultat enligt Jordbruksverket kan jämställas med provning som utförts här i landet. Sökanden ska tillhandahålla utsäde eller förökningsmaterial av en sort som anmälts till provning, i den mängd och av den kvalitet som den provande myndigheten begär. De myndigheter som utför provning enligt första eller fjärde stycket ska årligen informera sökanden om de preliminära provningsresultaten. (

text: SJVFS 2005:88

text: Sortlistan

text: Jordbruksverket kungör beslut om intagning i eller uttagning ur sortlistan, förnyat godkännande för en sort liksom andra ändringar av betydelse. Övriga EESländer, Europeiska gemenskapernas kommission och Schweiz ska underrättas om dessa beslut och om ingivna, återkallade och avslagna ansökningar samt om förslag till sortbenämningar. För varje ny sort ska en kort beskrivning av sorten bifogas. Underrättelsen till kommissionen utgör en anmälan till EG:s gemensamma sortlista för arter av lantbruksväxter respektive för arter av köksväxter . (

text: SJVFS 2005:88

text: Jordbruksverket publicerar årligen den officiella svenska sortlistan, som för varje sort ska innehålla 1. sortens benämning, om denna är en kod ska det särskilt framgå 2. namnet på den som är ansvarig för upprätthållandet av sorten och dennes eventuella ombud i landet, 3. tidpunkten för sortens intagning i sortlistan, 4. tidpunkten när sortgodkännandets giltighetstid löper ut, 5. eventuell synonym sortbenämning som används i ett annat EES-land eller i Schweiz, 6. förbehåll som gäller för en sådan sort som avses i 8 § första stycket punkt 2 (exportsort), 7. uppgift om eventuell förlängd period enligt 16 § fjärde stycket för saluföring och certifiering av en sort vars giltighetsperiod löpt ut, samt 8. uppgift om att en sort är genetiskt modifierad. För sorter av raps och rybs ska det framgå om de är dubbellåga (00), dvs. har påvisats producera frö med en högsta glukosinolathalt på 25 µmol/g vid en vattenhalt på 9 %, bestämd i enlighet med EN ISO 9167-1:1995, och högst 2 % erukasyra av det totala innehållet av fettsyra, bestämt i enlighet med EN ISO 5508:1995 . För en grässort, som är avsedd för annat ändamål än foder, får det anges i sortlistan om sorten vid officiell provning i Sverige har bedömts ha ett tillfredsställande odlings- och bruksvärde. (

text: SJVFS 2005:88

text: 8 Kommissionen publicerar de gemensamma sortlistorna i Europeiska unionens officiella tidning (EUT). 9 Jfr

text: artikel 4.1 i kommissionens förordning (EG) nr 2316/1999 av den 22 oktober 1999

text: om tillämpningsföreskrifter till

text: rådets förordning (EG) nr 1251/1999

text: om upprättande av ett stödsystem för producenter av vissa jordbruksgrödor (EGT L 280, 30.10.1999, s. 43, Celex 31999R2316).

text: Jordbruksverket ska för varje godkänd sort sammanställa dokumentation som innehåller en sortbeskrivning och de uppgifter som legat till grund för intagningen i sortlistan. Denna dokumentation ska lämnas till övriga EES-länder, Schweiz och kommissionen om så begärs. Jordbruksverket ska bevara referensprov av godkända sorter för efterkontroll. (

text: SJVFS 2005:88

text: Giltighetstid för sortgodkännande

text: Ett godkännande är giltigt fram till utgången av det tionde kalenderåret efter det år då sorten godkändes för intagning i sortlistan. Ett godkännande kan därefter förnyas med 10 år i taget, under förutsättning att sorten enligt Jordbruksverkets bedömning odlas i tillräcklig omfattning, eller bör bibehållas i syfte att bevara de växtgenetiska resurserna, och att den fortfarande uppfyller kraven på särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet. En ansökan om förnyat godkännande ska ges in till Jordbruksverket senast två år före godkännandetidens utgång. Jordbruksverket ska i sortlistan ange om en ansökan om förnyat godkännande givits in. Skulle ansökan inte vara slutbehandlad vid tioårsperiodens utgång, får Jordbruksverket tillfälligt förlänga godkännandets giltighetstid till dess ett beslut om förnyat godkännande är fattat. Om en sorts giltighet löpt ut utan att förnyelse begärts eller erhållits, eller sortgodkännandet av annan anledning återkallats, ska den tas ut ur sortlistan. Certifiering och saluföring av förökningsmaterial av en sort, som godkänts enligt dessa eller tidigare föreskrifter, får dock ske till och med den 30 juni det tredje året efter giltighetens utgång. Om upprätthållaren önskar använda sig av denna möjlighet ska det meddelas till Jordbruksverket, senast innan sortgodkännandets giltighetstid löper ut. Annars kan denna möjlighet inte utnyttjas. En sådan förlängd period ska framgå av sortlistan. (

text: SJVFS 2005:88

text: Övriga bestämmelser

text: Den som är ansvarig för en sorts upprätthållande ska 1. svara för att sorten upprätthålls enligt vedertaget bruk för upprätthållande av sorten, 2. föra och bevara anteckningar om förökning av sorten, att användas för kontroll av upprätthållandet. I anteckningarna ska även ingå uppgifter som omfattar generationerna före basutsäde eller motsvarande kategori, samt 3. på anmodan av Jordbruksverket ta ut och sända in prov av förökningsmaterial för kontroll. Sådant prov kan även tas ut officiellt. Upprätthållande kan ske i ett annat EES-land, Schweiz eller i ett tredjeland vars kontroll av upprätthållande av sorter av ministerrådet har bedömts vara likvärdig med upprätthållande inom EU . (

text: SJVFS 2005:88

text: Jordbruksverket återkallar ett godkännande och tar ut en sort ur sortlistan om 1. det efter provning visar sig att sorten inte längre är särskiljbar, tillräckligt enhetlig eller stabil, eller

text: 10 Se rådets

text: av den 8 november 2005 om likvärdighet av kontroller i vissa tredjeländer av förfaranden för upprätthållande av sorter och om ändring av beslut

text: (EUT L 312, 29.11.2005, s. 51, Celex 32005D0834).

text: 2. den som är ansvarig för upprätthållandet av sorten begär det, såvida inte upprätthållandet tillgodoses av någon annan. (

text: SJVFS 2005:88

text: Jordbruksverket får återkalla ett godkännande och ta ut en sort ur sortlistan 1. om bestämmelserna i dessa föreskrifter inte följs, 2. om upprätthållaren trots uppmaning inte ställer nödvändigt förökningsmaterial till förfogande för efterkontroll, 3. om upprätthållaren trots uppmaning inte betalar förfallna avgifter i angiven tid, eller 4. om intagningen i sortlistan skett på oriktiga grunder. (

text: SJVFS 2005:88

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Denna författning träder i kraft den 5 april 2001, då verkets föreskrifter (

text: SJVFS 1994:196

text: ) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan ska upphöra att gälla.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2002. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilagan angivna arterna påbörjats före den 31 mars 2002 behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med de nya bestämmelserna.

text: Denna författning träder i kraft den 7 maj 2004. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilaga 1 eller 2 angivna arterna påbörjats före den 7 maj 2004 enligt bestämmelserna i de äldre föreskrifterna behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med bestämmelserna i de nya föreskrifterna.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2006. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilaga 1 eller 2 angivna arterna påbörjats före den 1 april 2006 enligt bestämmelserna i de äldre föreskrifterna behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med bestämmelserna i de nya föreskrifterna.

text: SJVFS 2001:33

text: . 12

text: SJVFS 2002:51

text: . 13

text: SJVFS 2004:24

text: . 14

text: SJVFS 2005:88

text: ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 juli 2007. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 november 2007. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 november 2008.

text: CHRISTINA HUHTASAARI

text: Eva Dahlberg (Växtodlingsenheten)

text: SJVFS 2007:36

text: SJVFS 2007:75

text: Bilaga 1

text: Arter för vilka provningsriktlinjer (”Protocol for Distinctness, Uniformity and Stability Tests”) för respektive art har utfärdats av förvaltningsrådet för Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO). Protokollen finns tillgängliga på CPVO:s webbplats (www.cpvo.europa.eu).

text: Lantbruksväxter

text: Art Protokoll CPVO:s beslutsdatum

text: Durumvete TP/120/2 6 november 2003 Havre TP/20/1 6 november 2003 Korn TP/19/2 6 november 2003 Majs (fodermajs) TP/2/2 15 november 2001 Potatis TP/23/2 1 december 2005 Raps TP/36/1 25 mars 2004 Ris TP/16/1 18 november 2004 Råg TP/58/1 31 oktober 2002 Rågvete TP/121/2 22 januari 2007 Solros TP/81/1 31 oktober 2002 Spånadslin/Oljelin TP/57/1 21 mars 2007 Vete TP/3/3 6 november 2003 Ärt TP/7/1 6 november 2003

text: Köksväxter

text: Art Protokoll CPVO:s beslutsdatum

text: Aubergin/äggplanta TP/117/1 13 mars 2008 Blekselleri TP/82/1 13 mars 2008 Blomkål TP/45/1 15 november 2001 Blomsterböna TP/9/1 21 mars 2007 Bondböna TP/Broadbean/1 25 mars 2004 Broccoli TP/151/2 21 mars 2007 Brysselkål TP/54/2 1 december 2005 Böna (buskböna, störböna och brun böna) TP/12/2 1 december 2005 Chilipeppar, paprika TP/76/2 21 mars 2007 Endiviasallat eller Witlof-cikoria TP/173/1 25 mars 2004 Escarolesallat och friséesallat TP/118/2 1 december 2005 Fänkål TP/183/1 25 mars 2004 Gurka (slanggurka och druvgurka) TP/61/2 13 mars 2008 Kardon och kronärtskocka TP/184/1 25 mars 2004 Kålrabbi TP/65/1 25 mars 2004 Lök (Cepa-gruppen) TP/46/1 14 juni 2005

text: Melon TP/104/2 21 mars 2007 Morot och fodermorot TP/49/3 13 mars 2008 Persilja TP/136/1 21 mars 2007 Pumpa, squash TP/119/1 25 mars 2004 Purjolök TP/85/1 15 november 2001 Rotcikoria TP/172/2 1 december 2005 Rotselleri TP/74/1 13 mars 2008 Rädisa TP/64/1 27 mars 2002 Rödkål TP/48/2 1 december 2005 Salladskål TP/105/1 13 mars 2008 Sallat TP/13/3 21 mars 2007 Savojkål TP/48/2 1 december 2005 Schalottenlök TP/46/1 14 juni 2005 Sockermajs, popmajs TP/2/2 15 november 2001 Sparris TP/130/1 27 mars 2002 Spenat TP/55/2 13 mars 2008 Tomat TP/44/3 21 mars 2007 Vattenmelon TP/142/1 21 mars 2007 Vintersallat TP/75/2 21 mars 2007 Vitkål TP/48/2 1 december 2005 Vitlök TP/162/1 25 mars 2004 Ärt (märgärt, spritärt och sockerärt) TP/7/1 6 november 2003 ( ).

text: Bilaga 2

text: Arter för vilka provningsriktlinjer (”Test Guidelines”) för respektive art har fastställts av Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV). Riktlinjerna finns tillgängliga på UPOV:s webbplats (www.upov.int).

text: Lantbruksväxter

text: Art Riktlinjernas nr UPOV:s beslutsdatum

text: Alaskagräs TG/180/3 4 april 2001 Blålupin TG/66/4 31 mars 2004 Bomull TG/88/6 4 april 2001 Brunven TG/30/6 12 oktober 1990 Engelskt rajgräs TG/4/8 5 april 2006 Foderbeta TG/150/3 4 november 1994 Fårsvingel TG/67/5 5 april 2006 Gullupin TG/66/4 31 mars 2004 Hundäxing TG/31/8 17 april 2002 Hybridrajgräs TG/4/8 5 april 2006 Italienskt rajgräs TG/4/8 5 april 2006 Jordnöt TG/93/3 13 november 1985 Krypven TG/30/6 12 oktober 1990 Kålrot TG/89/6 4 april 2001 Lusern TG/6/5 6 april 2005 Oljerättika TG/178/3 4 april 2001 Plattlosta TG/180/3 4 april 2001 Rybs TG/185/3 17 april 2002 Rödklöver TG/5/7 4 april 2001 Rödsvingel TG/67/5 5 april 2006 Rödven TG/30/6 12 oktober 1990 Rörsvingel TG/39/8 17 april 2002 Safflor TG/134/3 12 oktober 1990 Sojaböna TG/80/6 1 april 1998 Sorghum TG/122/3 6 oktober 1989 Storven TG/30/6 12 oktober 1990 Timotej TG/34/6 7 november 1984 Vallmo TG/166/3 24 mars 1999 Vicker TG/32/6 21 oktober 1988 Vitklöver TG/38/7 9 april 2003 Vitlupin TG/66/4 31 mars 2004 Vitsenap TG/179/3 4 april 2001 Åkerböna TG/8/6 17 april 2002 Ängsgröe TG/33/6 12 oktober 1990 Ängssvingel TG/39/8 17 april 2002

text: Köksväxter

text: Gräslök TG/198/1 9 april 2003 Grönkål TG/90/6 31 mars 2004 Jättepumpa (inklusive Vinterpumpa) TG/155/4 28 mars 2007 Mangold TG/106/4 31 mars 2004 Piplök TG/161/3 1 april 1998 Rabarber TG/62/6 24 mars 1999 Rova (inklusive majrova) TG/37/10 4 april 2001 Rättika TG/63/6 24 mars 1999 Rödbeta (inklusive Cheltenhambeta TG/60/7 9 april 2008 Sallatscikoria TG/154/3 18 oktober 1996 Svartrot TG/116/3 21 oktober 1988 ( ).


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1995:70) om utförsel av djur, sperma, ägg och embryon till länder inom Europeiska unionen (EU)

text: Dessa föreskrifter avser utförsel till länder inom EU av djur, sperma, ägg och embryon som inte omfattas av 1. Kommissionens förordning

text: (EG) nr 1739/2005

text: av den 21 oktober 2005 om fastställande av djurhälsokrav för transport av cirkusdjur mellan medlemsstater , 2.

text: rådets direktiv 92/65/EEG

text: , samt 3. Statens jordbruksverks föreskrifter om utförsel av a. nötkreatur och svin till länder inom EU och till Norge,

type: stycke

text: Jfr

text: rådets direktiv 92/65/EEG av den 13 juli 1992

text: om fastställande av djurhälsokrav i handeln inom och importen till gemenskapen av djur, sperma, ägg (ova) och embryon som inte faller under de krav som fastställs i de specifika gemenskapsregler som avses i bilaga A.I till direktiv

text: (EGT L 268, 14.9.1992, s54, Celex 31992L0065) senast ändrat genom kommissionens beslut 2007/265 av den 26 april 2007 om ändring av bilaga E till

text: rådets direktiv 92/65/EEG

text: avseende införande av ytterligare hälsoåtgärder för handeln med levande bin och uppdatering av förlagorna till hälsointyg (EUT L 114, 1.5.2007, s. 17, Celex 32007D0265) och

text: Europaparlamentets och rådets förordning 2003/998/EG av den 26 maj 2003

text: om djurhälsovillkor som skall tillämpas vid transporter av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte. 2 Senaste lydelse av författningen

text: SJVFS 2005:45

text: . 3 EUT L 279, 22.10.2005, s. 47 (Celex 32005R1739).

text: b. får och getter till länder inom EU, c. hästdjur till länder som ingår i Europeiska unionen, Andorra, Färöarna samt Norge, d. fjäderfä och kläckägg till länder inom EU och till Norge, e. embryo och sperma från nötkreatur och sperma från svin till länder som ingår i EU och till Andorra, Färöarna samt Norge, eller f. vattenbruksdjur till länder inom EU samt till Island och Norge. Förutom bestämmelserna i dessa föreskrifter finns bestämmelser om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter. Bestämmelser om hälsointyg för djur och produkter finns i

text: kommissionens förordning (EG) nr 599/2004

text: om antagandet av en harmoniserad förlaga för intyg och inspektionsprotokoll för handel inom gemenskapen med djur och produkter av animaliskt ursprung . Dessa bestämmelser gäller även djur som inte omnämns i dessa föreskrifter. (

text: SJVFS 2008:59

text: Definitioner

type: paragraf

text: I dessa föreskrifter avses med anmälningspliktig sjukdom: de sjukdomar som är uppräknade i bilaga 1, godkänd anläggning: en permanent, geografiskt begränsad anläggning godkänd och registrerad av landets behöriga myndighet där en eller flera djurarter hålls regelbundet oavsett om den är av kommersiell art eller avsedd för något av följande ändamål: 1. utställning av djur och undervisning av allmänheten, 2. bevarande av djurarter, eller 3. grundforskning eller tillämpad forskning eller för uppfödning av försöksdjur för vetenskapliga ändamål. För godkännande av anläggning i landet ska kraven i bilaga 2 vara uppfyllda. registrerad handlare: juridisk eller fysisk person som på permanent eller tillfällig basis bedriver handel med djur och som har registrerats av Jordbruksverket och som uppfyller kraven i 3 och 6 §§. (

text: SJVFS 2008:59

text: Registrering av exportör

text: Exportör ska vara registrerad hos Jordbruksverket för utförsel av vara enligt 8 – 16 och 19 – 21 §§ till land inom EU. Ansökan om registrering ska ske på blankett D92, som kan erhållas från Jordbruksverket , och vara Jordbruksverket tillhanda senast 30 dagar före första beräknade utförseltillfället. (

text: SJVFS 2005:45

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2008:59

text: Djur som är avsedda för utförsel ska inte misstänkas vara smittade av sjukdom eller uppvisa några tecken på smittsam sjukdom. Djur får ej utföras från områden eller anläggningar som lyder under några restriktioner på grund av smittsam sjukdom för aktuellt djurslag. Exportör ska tillse att djurskyddet under transport minst uppfyller de krav som gäller internationella transporter av djur. (

text: SJVFS 2008:59

text: 4 EUT L 146, 13.6.2003, s. 1, Celex 32003R0998. 5 Blankett D92 kan hämtas på Jordbruksverkets hemsida www.sjv.se .

type: rubrik

text: Utförsel av djur, sperma, ägg och embryon som omfattas av 8-17 och 19-21 §§ får endast ske från handlare eller anläggning som är registrerad av Jordbruksverket för utförsel till EU för det djurslag som avses. Handlare eller den som ansvarar för anläggning ska därvid ha förbundit sig att 1. anmäla varje misstänkt fall av anmälningspliktig sjukdom till Jordbruksverket, 2. deltaga i obligatoriskt nationellt bekämpningsprogram för djurslaget ifråga och uppfylla de krav som anges i bekämpningsprogrammet, 3. endast saluföra djur som inte uppvisar några tecken på smittsam sjukdom och som kommer från besättningar och områden som inte lyder under några restriktioner av djurhälsoskäl, 4. uppfylla gällande djurskyddsbestämmelser, samt 5. se till att försändelsen åtföljs av ett hälsointyg utformat i enlighet med

text: kommissionens förordning (EG) nr 599/2004 av den 30 mars 2004

text: om antagande av en harmoniserad förlaga för intyg och inspektionsprotokoll för handel inom gemenskapen med djur och produkter av animaliskt ursprung . Intyget ska utfärdas av en officiell veterinär. Vid utförsel från en godkänd anläggning får intyget vara utfärdat av den avsändande godkända anläggningens veterinär. Vid utförsel av apor till en godkänd anläggning ska dock intyget utfärdas av en officiell veterinär. Intyget ska vara utfärdat under det sista dygnet före lastningen. Intyget ska i original åtfölja transporten till destinationsorten. Det ska vara utfärdat på svenska och på minst ett i avsändarlandet officiellt språk. Av intyget ska framgå att djuren, sperman, äggen eller embryona uppfyller de hälsokrav som anges i dessa föreskrifter.(

text: SJVFS 2008:59

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2008:59

text: Apdjur

text: Utförsel av apor (simiae och prosimiae) får enbart ske från en godkänd anläggning till en godkänd anläggning i mottagarlandet. (

text: SJVFS 2008:59

text: Hov- och klövdjur

text: Hov- och klövdjur 1. ska vara identifierade så att ursprungsanläggningen kan spåras, 2. får inte vara avsedda för slakt på grund av ett bekämpningsprogram för smittsam sjukdom, 3. får inte ha blivit vaccinerade mot mul- och klövsjuka och de ska komma från ett område som inte lyder under några restriktioner avseende mul- och klövsjuka, 4. ska komma från en anläggning som inte lyder under några djurhälsorestriktioner för det berörda djurslaget och de ska ha befunnits där sedan födelsen eller under de senaste 30 dagarna före avsändningsdagen. (

text: SJVFS 2008:59

text: Idisslare ska, förutom att uppfylla kraven i 9 §, komma från en besättning i vilken inga fall av tuberkulos eller brucellos har förekommit under 42 dagar närmast

text: 6 EUT L 94, 31.3.2004, s. 44 (Celex 32004R0599).

text: före utförseln. Djuren ska inom 30 dagar närmast före avsändandet med negativt resultat ha genomgått ett tuberkulos- och ett brucellostest. (

text: SJVFS 2008:59

text: Svindjur ska, förutom att uppfylla kraven i 9 §, antingen komma från en brucellosfri besättning eller inom 30 dagar före avsändandet med negativt resultat ha genomgått en test för att påvisa frihet från brucellosantikroppar. (

text: SJVFS 2008:59

text: Fåglar

text: Fåglar ska komma från 1. en anläggning i vilken inga fall av aviär influensa (hönspest) har diagnosticerats inom de senaste 30 dagarna före avsändandet, eller 2. en anläggning eller ett område som inte lyder under några restriktioner avseende Newcastlesjukan. (

text: SJVFS 2008:59

text: Papegojfåglar (Psittaciformes spp) ska, förutom att uppfylla kraven i 12 §, 1. komma från en anläggning där psittakos (Chlamydofila psittaci) inte har diagnostiserats inom de senaste två månaderna före avsändandet. De får inte heller ha varit i kontakt med fåglar från en anläggning där psittakos har diagnosticerats inom de senaste två månaderna före avsändandet, och 2. vara identifierade på ett sådant sätt att ursprungsanläggningen kan spåras. (

text: SJVFS 2008:59

text: Bin och humlor

text: Bin (Apis mellifera) och humlor (Bombus spp) ska 1. komma från ett område som inte lyder under restriktioner avseende amerikansk yngelröta. Utförsel får ske tidigast 30 dagar efter att det senast registerade fallet har bekämpats. 2. komma från ett område som inte lyder under restriktioner avseende lilla kupskalbaggen (Aethina tumidae) eller tropilaelapskvalster (Tropilaelaps spp.). Vid handel inom EU ska sändningen åtföljas av ett hälsointyg utformat i enlighet med kommissionens beslut 2007/265. Av intyget ska framgå att de hälsokrav som anges i dessa föreskrifter är uppfyllda. (

text: SJVFS 2008:59

text: Hardjur

text: Hardjur 1. får inte komma från eller varit i kontakt med en besättning där rabies har förekommit eller misstänkts under månaden närmast före avsändandet, 2. ska komma från en besättning där alla djur är fria från kliniska symtom på myxomatos. (

text: SJVFS 2008:59

text: 7 Se

text: kommissionens beslut 2007/265/EG av den 26 april 2007

text: om ändring av bilaga E till

text: rådets direktiv 92/65/EEG

text: avseende införande av ytterligare hälsoåtgärder för handeln med levande bin och uppdatering av förlagorna till hälsointyg (Celex 32007D0265).

text: Minkar och rävar

text: Minkar och rävar får inte komma från eller ha varit i kontakt med djur från en anläggning där rabies har förekommit eller misstänks ha förekommit under de senaste sex månaderna före utförseln. (

text: SJVFS 2008:59

text: Hundar, katter eller illrar avsedda för handel

text: Hundar, katter eller illrar som förs ut från Sverige ska, beroende på vilket land de förs ut till, uppfylla kraven i artikel

text: och

text: i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 998/2003 av den 26 maj 2003 om djurhälsovillkor som skall tillämpas vid transporter av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte och om ändring av

text: rådets direktiv 92/65/EEG

text: . Det intyg som åtföljer djuren ska dessutom visa att en officiell eller godkänd veterinär genomfört en klinisk undersökning 24 timmar före avresan samt att djuren är vid god hälsa och i stånd att tåla transporten till bestämmelseorten. (

text: SJVFS 2008:59

text: ). 18 § har upphävts genom (

text: SJVFS 2005:45

text: Rovdjur avsedda för utförsel till Irland, Cypern, Storbritannien eller Malta

text: Vid utförsel av rovdjur (carnivora) till Irland, Cypern, Storbritannien och Malta ska mottagarlandets särskilda krav vara uppfyllda. (

text: SJVFS 2005:45

text: Sperma, ägg och embryon

text: Sperma från får, get eller hästdjur ska komma från en av Jordbruksverket godkänd bagg-, bock- eller hingststation eller lagringsstation. (

text: SJVFS 2008:59

text: ). 21 § Ägg och embryon från får, get, hästdjur eller svin ska ha samlats av en av Jordbruksverket godkänd embryosamlingsgrupp och behandlats i ett godkänt laboratorium. (

text: SJVFS 2008:59

text: Övriga bestämmelser

text: Om det finns särskilda skäl får Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter. (

text: SJVFS 2008:59

text: ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 maj 1995. -------------------------

text: 8 EUT L 146, 13.6.2003, s. 1 (Celex 32003R0998). 9

text: SJVFS 1995:70

text: Denna författning träder i kraft den 15 juli 2005. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 januari 2009. MATS PERSSON Margareta Tervell (Enheten för sällskapsdjur)

text: SJVFS 2005:45

text: . 11

text: SJVFS 2008:59

text: Bilaga 1 ANMÄLNINGSPLIKTIGA SJUKDOMAR (a)

text: Sjukdomar berörda arter

text: Afrikansk hästpest Equidae Afrikansk svinpest Suidae och Tayassuidae Aviär influensa Aves Amerikansk yngelröta Apis Mjältbrand Bovidae, Camelidae, Cervidae, Elephantidae, Equidae och

text: Hippopotamidae

text: Bluetongue Antilocapridae, Bovidae,

text: Cervidae, Giraffidae

text: och Rhinocerotidae Boskapspest Artiodactyla Brucella abortus Antilocapridae, Bovidae, Camelidae, Cervidae, Giraffidae,

text: Hippopotamidae

text: och Tragulidae Brucella melitensis Antilocapridae, Bovidae, Camelidae, Cervidae, Giraffidae,

text: Hippopotamidae

text: och Tragulidae Brucella ovis Camelidae, Tragulidae, Cervidae, Giraffidae, Bovidae och Antilocapridae Brucella suis Cervidae, Leporidae, Ovibos moschatus, Suidae och Tayassuidae Klassisk svinpest Suidae och Tayassuidae Elakartad lungsjuka hos Nötkreatur (inklusive zebu, nötkreatur buffel, bison och yak) Ebola Primater Får- och getkoppor Bovidae Mul- och klövsjuka Artiodactyla och indisk elefant Infektiös hematopoetisk Salmonidae nekros Lumpy skin disease Bovidae och Giraffidae Apkoppor Rodentia och primater

text: Mycobacterium bovis Mammalia, i synnerhet

text: Antilocapridae

text: Bovidae, Camelidae, Cervidae, Giraffidae och

text: Tragulidae

text: Newcastlesjuka Aves Peste des petits ruminants Bovidae och Suidae Enterovirusencephalomyelit Suidae hos svin Psitacosis

text: Psittaciformes

text: Rabies (vattuskräck) Carnivora och Chiroptera Rift valley fever Bovidae, Camelus species och Rhinocerotidae Skalbaggar av typen Apis och Bombus

text: Aethina tumida

text: Vesikulär svinsjuka Suidae och Tayassuidae Tropilaelaps mite Apis (Tropilaelaps spp). TSE Bovidae, Cervidae, Felidae och Mustelidae Vesikulär stomatit Artiodactyla och Equidae

text: (a) Vid utbrott av dessa sjukdomar åläggs avsändare utförselförbud till annat land. Denna lista omfattar inte samtliga i Sverige anmälningspliktiga sjukdomar eller påverkar åtgärder vidtagna enligt bestämmelser i

text: epizootilagen

text: eller med stöd av lagen meddelade föreskrifter.

text: SJVFS 2008:59

text: Bilaga 2

text: KRAV PÅ GODKÄND ANLÄGGNING A. En anläggning enligt 2 § ska uppfylla följande krav för att kunna bli officiellt godkänd

text: Kapitel 1

text: Belägenhet, inredning m.m. Anläggningen ska 1. vara inhägnad eller klart avgränsad från omgivningen på annat sätt, 2. ligga på sådant avstånd från jordbruksanläggningar att det inte finns någon risk för spridning av smitta till jordbruksdjur, 3. ha tillräckliga resurser för att fånga, stänga in och isolera djur samt ha tillgång till lämpliga karantänsresurser och godkända förfaranden för djur som kommer från annat än en godkänd anläggning, 4. ha ett lämpligt arrangemang eller utrymmen för att kunna ta hand om kroppar av djur som dött eller avlivats på grund av sjukdom, samt 5. antingen ha ett avtal med ett av Jordbruksverket godkänt laboratorium att utföra obduktioner eller ha ett eller flera lämpliga utrymmen där dessa undersökningar kan göras av en för uppgiften lämplig person under den godkände veterinärens ledning.

text: Kapitel 2

text: Skötsel, hälsokontroll m.m. 1. Djuren i anläggningen ska vara fria från följande sjukdomar ; tuberkulos, rabies apkoppor, ebola, viralhemorragiska sjukdomar aviär influensa, newcastlesjuka, psittakos mul- och klövsjuka, mjältbrand, blåtunga, boskapspest, brucellos, elakartad lungsjuka hos nötkreatur, Mycobacterium bovis , TSE, vesikulär stomatit , rift valley fever, viral enterit, lumpy skin disease afrikansk svinpest, enterovirusencephalomyelit hos svin, klassisk svinpest, vesikulär svinsjuka får- och getkoppor, peste des petits ruminants afrikansk hästpest myxomatos, tularemi plasmacytos, infektiös hematopoietisk nekros (IHN) amerikansk yngelröta, skalbaggar av typen Aetina tumida, Tropilaelaps kvalster, europeisk yngelröta (varranos och akarinos).

text: 2. På anläggningen ska kontinuerligt föras journal med uppgift om: a. antal djur av varje art som hålls i anläggningen och deras identitet (ålder, kön, art och i tillämpliga fall individuell märkning), b. antalet djur som levereras till eller lämnar anläggningen med uppgift om deras identitet (ålder, kön, art och i tillämpliga fall individuell märkning) ursprung och bestämmelseort, c. på vilket sätt djur som anländer till eller lämnar anläggningen transporteras, d. hälsotillståndet hos de djur som anländer till eller lämnar anläggningen,

text: e. resultat av genomförda laboratorieundersökningar av träckprov, blodprov eller annan diagnostik f. inträffade sjukdomsfall och dödsfall, g. utförda behandlingar, h. resultat av obduktioner av djur som dött i anläggningen inklusive dödfödda djur, samt i. övriga observationer av betydelse beträffande de djur som finns i anläggningen.

text: 3. Anläggningen ska stå under tillsyn av veterinär som godkänts genom ett särskilt beslut av Jordbruksverket. Veterinären ansvarar för a. att lämplig sjukdomsövervakning tillämpas, b. att en årlig plan för övervakning av sjukdomar och zoonoskontroll upprättas, c. att misstänkta dödsfall och anmälningspliktiga sjukdomar omedelbart rapporteras till Jordbruksverket, samt d. att de djur som anländer till anläggningen isoleras i nödvändig utsträckning.

text: 4. Anläggningen ska övervakas av en officiell veterinär. För att godkännandet ska kvarstå krävs att en officiell veterinär a. besöker anläggningen minst en gång per år, b. övervakar den godkända veterinärens verksamhet och genomförandet av den årliga planen för övervakning av smittsamma sjukdomar, samt c. intygar att kraven i denna bilaga uppfylls.

text: Kapitel 3 Övriga krav

text: 1. Djur som förs till anläggningen ska komma från en annan anläggning som är officiellt godkänd av landets behöriga myndighet. 2. Djur som hålls i en godkänd anläggning får endast lämna denna efter tillstånd av den veterinär som har tillsyn över anläggningen. 3. Om smittämne som ger upphov till någon av sjukdomarna som anges i kapitel 2 punkt 1 påvisas antingen vid laboratorieundersökning av prover tagna på djur i anläggningen eller på annat sätt ska detta omedelbart anmälas till Jordbruksverket. 4. Dödsfall, sjukdomssymtom eller andra tecken som kan tyda på förekomst av någon sjukdom som anges i kapitel 2 punkt 1 ska omedelbart anmälas till Jordbruksverket. 5. Uppgifterna som avses i kapitel 2 punkt 2 ska bevaras i minst tio år.

text: B. Återkallelse av godkännande

text: En anläggning kan få sitt godkännande återkallat permanent eller tillfälligt av Jordbruksverket, om sjukdom som anges i kapitel 2, punkt 1 under rubriken skötsel, hälsokontroll m.m. påvisas hos djur i anläggningen eller om något av kraven enligt A inte uppfylls. Godkännande kan återfås om, i förekommande fall, påvisad infektion har utrotats och sanering av anläggningen har genomförts samt om övriga krav för godkännande åter uppfylls och detta har bekräftats av en officiell veterinär. (

text: SJVFS 2008:59


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2007:43) om företagsstöd och projektstöd

text: Denna författning kompletterar 1.

text: rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005

text: om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) , 2.

text: kommissionens förordning (EG) nr 1974/2006 av den 15 december 2006

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: rådets förordning (EG) nr 1698/2005

text: om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygds- 2 utveckling (EJFLU) , 3.

text: kommissionens förordning (EG) nr 1975/2006 av den 7 december 2006

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: rådets förordning (EG) nr 1698/2005

text: i fråga om 3 kontroller och tvärvillkor i samband med stöd för landsbygdsutveckling , 4. förordningen (

text: ) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder.

text: Stödformer

text: Denna författning gäller följande former av stöd.

text: EUT L 277, 21.10.2005, s. 1 (Celex 32005R1698). 2 EUT L 368, 23.12.2006, s. 15 (Celex 32006R1974). 3 EUT L 368, 23.12.2006, s. 74 (Celex 32006R1975).

text: Företagsstöd

text: 1. Startstöd till unga jordbrukare 2. Investeringsstöd för a) modernisering av jordbruksföretag, b) förädlingsverksamhet, c) diversifiering till annan verksamhet än jordbruk, d) affärsutveckling i mikroföretag, e) främjande av turistnäringen, f) grundläggande tjänster för ekonomin och befolkningen på landsbygden, g) bevarande av natur- och kulturarvet på landsbygden. 3. Stöd för köp av externa tjänster för a) diversifiering till annan verksamhet än jordbruk, b) affärsutveckling i mikroföretag, c) främjande av turistnäringen, d) grundläggande tjänster för ekonomin och befolkningen på landsbygden, e) bevarande av natur- och kulturarvet på landsbygden. 4. Stöd för köp av kompetensutveckling

text: Projektstöd

text: 5. Stöd för diversifiering till annan verksamhet än jordbruk, 6. Stöd för affärsutveckling i mikroföretag, 7. Stöd till främjande av turistnäringen, 8. Stöd för grundläggande tjänster för ekonomin och befolkningen på landsbygden, 9. Stöd för förnyelse och utveckling av bygden, 10. Stöd för bevarande av natur- och kulturarvet på landsbygden, 11. Stöd till samarbetsprojekt inom den gröna sektorn, 12. Stöd för småskaliga infrastrukturåtgärder, 13. Stöd för genomförande av lokal utvecklingsstrategi som gäller inom ett Leaderområde, 14. Stöd för samarbete inom Leader, 15. Stöd till driftskostnader för LAG, 16. Stöd för kompetens- och informationsinsatser för förberedelse och genomförande av lokal utvecklingsstrategi som gäller inom ett Leaderområde, 17. Stöd för att anordna kompetensutveckling, 18. Stöd för att anordna tvärvillkorsrådgivning.

text: Särskilda villkor för företagsstöd och projektstöd finns i kapitel 2 och 3.

text: Definitioner

text: I denna författning används vissa termer med följande definitioner.

text: Direkt kostnad: Faktisk kostnad som direkt och i sin helhet hör till en insats.

text: Den gröna sektorn: Sektor som omfattar jordbruks-, trädgårds-, renskötseloch skogsbruksnäringen, inklusive förädling av produkter från dessa.

text: Eget arbete: Arbete som utförs av stödmottagaren, dennes make eller maka, registrerad partner eller sambo, förälder, syskon eller barn. Som eget arbete räknas också arbete som utförs av anställda vid företaget, såvida inte anställningen enbart hänför sig till insatsen.

text: Ekonomisk bärkraft: Företagets långsiktiga möjligheter att uppnå ett positivt ekonomiskt resultat.

text: Ersättningsinvestering: Underhåll eller utbyte av en anläggning, utrustning eller gröda mot liknande som i huvudsak har samma funktion, prestanda eller egenskap. Med ersättningsinvestering avses inte material för restaurering av kulturbyggnader.

text: Generell kostnad: Kostnad som avses i

text: artikel 55.1 c i kommissionens förordning (EG) nr 1974/2006

text: Indirekt kostnad: Kostnad som stödmottagaren har i sin ordinarie verksamhet och som inte direkt och i sin helhet kan hänföras till en insats men som ändå är väsentlig för insatsens genomförande.

text: Insats: Ett projekt, avtal, arrangemang eller annan verksamhet som enligt definitionen i

text: artikel 2 e i rådets förordning (EG) nr 1698/2005

text: valts ut enligt de kriterier som fastställts för Landsbygdsprogram för Sverige år 2007 – 2013, och som genomförs av en eller flera stödmottagare på ett sätt som bidrar till att målen för landsbygdsutvecklingen kan uppnås.

text: Kostnad: En direkt eller indirekt kostnad som medför en faktisk utgift för en insats.

text: LAG: Lokal utvecklingsgrupp som definieras i

text: 1 kap. 4 § förordningen (2007:481)

text: om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder.

text: Mikroföretag: Företag som definieras i

text: 1 kap. 4 § förordningen (2007:481)

text: Mobil anläggning: Anläggning som är avsedd för att flyttas.

text: 4 EUT L 368, 23.12.2006, s. 15 (Celex 32006R1974). 5 EUT L 277, 21.10.2005, s. 1 (Celex 32005R1698).

text: Småskalig infrastruktur: Anläggning i liten skala för transport av varor, personer och energi samt överföring av information.

text: Stödbelopp: Summan av stöd från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) och bidrag från nationell svensk finansiering som avsatts inom Landsbygdsprogram för Sverige år 2007 – 2013.

text: Stödmyndighet: Den myndighet som prövar frågor om stöd i första instans.

text: Uttagen areal: Mark som inte får användas för att producera livsmedel eller foder inom systemet för gårdsstöd enligt

text: rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003

text: om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare och om ändring av förordningarna

text: (EEG) nr 2019/93

text: (EG) nr 1452/2001

text: (EG) nr 1453/2001

text: (EG) nr 1454/2001

text: (EG) nr 1868/94

text: (EG) nr 1251/1999

text: (EG) nr 1254/1999

text: (EG) nr 1673/2000

text: (EEG) nr 2358/71

text: och

text: (EG) nr 2529/2001

text: Övrig offentlig Offentliga bidrag som definieras i artikel 2 i i rådets för- 7 medfinansiering: ordning

text: (EG) nr 1698/2005

text: med undantag av stödbelopp.

text: Övrig resurs: Aktivitet som är ideell eller offentlig och som hör till ett projekt men som inte ger upphov till någon betalning för projektet.

text: Bestämmelser om ansökan om stöd och ansökan om utbetalning

text: Bestämmelser om hur ansökan om stöd och ansökan om utbetalning ska göras finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2007:9

text: ) om ansökan om vissa jordbrukarstöd och landsbygdsstöd.

text: Så betalas stödet ut

text: I beslutet om stöd får stödmyndigheten ange ett högsta antal delutbetalningar som stödmottagaren kan ansöka om. Den sista utbetalningen ska omfatta minst 20 procent av det totala stödbeloppet. Det sistnämnda gäller inte stöd för att anordna kompetensutveckling. Startstöd till unga jordbrukare betalas ut i sin helhet i samband med beslutet om stöd. I de fall mottagaren av startstöd har beviljats en tidsfrist för att uppfylla det krav på tillräcklig yrkeskunskap och yrkesskicklighet som ställs i

text: rådets förordning (EG) nr 1698/2005

text: , ska hälften av stödet betalas ut först när kravet har uppfyllts.

text: 6 EUT L 270, 21.10.2003, s. 1 (Celex 32003R1782). 7 EUT L 277, 21.10.2005, s. 1 (Celex 32005R1698).

text: För delutbetalningar av stöd med övrig offentlig medfinansiering, och för Leader med övrig resurs som är offentlig, gäller följande. För stöd med betald övrig offentlig medfinansiering, och för Leader även redovisad övrig resurs som är offentlig, ska det stödbelopp som delutbetalas motsvara högst den stödandel som anges i beslutet om stöd. Om den betalda övriga offentliga medfinansieringen för projektstöd, och för Leader även redovisad övrig resurs som är offentlig, är lägre än den andel som följer av finansieringsplanen i beslutet om stöd, ska stödbeloppet minskas i motsvarande omfattning.

text: När en kostnad eller aktivitet inte ger rätt till stöd

text: Stöd får inte lämnas för en kostnad som betalats innan en ansökan om stöd kommit in till stödmyndigheten eller till LAG. För stöd för plantering av fleråriga energigrödor, stöd för köp av kompetensutveckling och för projektstöd gäller dessutom att en aktivitet inte får vara påbörjad innan ansökan kommit in till stödmyndigheten eller till LAG. ( )

text: Tillstånd för investeringen krävs

text: För att få stöd ska sökanden ha de tillstånd och godkännanden som krävs för investeringen.

text: Om en investering inte uppfyller villkoret i 8 § vid ansökan om utbetalning, ska utbetalningen hållas inne tills villkoret uppfylls. Uppfylls inte villkoret inom den tidsperiod som stödmyndigheten bestämmer ska ansökan om utbetalning avslås.

text: Undantag kan göras

text: Om det finns särskilda skäl, får Jordbruksverket besluta om undantag från bestämmelserna i denna författning.

text: 2 KAP. SÄRSKILDA VILLKOR FÖR FÖRETAGSSTÖD

text: Krav för att få företagsstöd

text: Ekonomisk bärkraft

text: En grundförutsättning för att få företagsstöd är att företaget genom en affärsplan kan visa att det har ekonomisk bärkraft. Detta krav gäller dock inte för köp av extern tjänst för att upprätta en affärsplan, köp av kompetensutveckling för att kunna upprätta en affärsplan eller för etablering av fleråriga energigrödor.

text: Startstöd till unga jordbrukare

text: För den som söker startstöd måste inkomsten från företaget kunna bidra till en långsiktig hållbar försörjning.

text: Om sökanden går in som delägare i ett befintligt företag samtidigt som det ursprungliga antalet ägare, utöver sökanden, inte har ändrats, krävs att företagets verksamhet utökas. Utökningen ska vara i en sådan omfattning att den i sig kan bidra till en långsiktig hållbar försörjning för den som söker startstöd.

text: Om sökanden redan är anställd i företaget eller om sökanden ersätter tidigare sysselsatt arbetskraft och antalet arbetade timmar inte förändras i samband med nyetableringen, måste inte företagets verksamhet utökas för att startstöd ska beviljas.

text: Investeringsstöd

text: Investeringsstöd får lämnas för kostnader som avser 1. uppförande, inköp eller anpassning av byggnader och andra fasta anläggningar, 2. inköp av mobila anläggningar för investeringar i modernisering av jordbruksföretag och i förädlingsverksamhet, 3. inköp av maskiner och annan utrustning inklusive mjukvara till datorer, 4. småskalig infrastruktur för främjande av turistnäringen och för grundläggande tjänster för ekonomin och befolkningen på landsbygden, 5. generella kostnader som är kopplade till kostnader enligt punkterna 1-4. ( )

text: Begagnad utrustning berättigar till stöd om följande villkor är uppfyllda: 1. stödmottagaren styrker med ett intyg från säljaren att utrustningen inte förvärvats med bidrag från offentliga medel under de senaste sju åren, 2. priset för den begagnade utrustningen överstiger inte marknadsvärdet och är lägre än kostnaden för motsvarande ny utrustning, och 3. utrustningen har de tekniska egenskaper som behövs för insatsen. ( )

text: För investeringar i modernisering av jordbruksföretag får, utöver vad som nämns i 4 §, stöd lämnas för kostnader som avser plantor och etablering av fleråriga energigrödor av arterna salix, hybridasp och poppel på åkermark inklusive uttagen areal.

text: Investeringsstöd får inte lämnas för 1. ersättningsinvesteringar, 2. leasingkostnader, 3. stödmottagarens eget material, 4. eget arbete, 5. kostnader för att fylla i ansökan, 6. kostnader för privat boende.

text: Stöd för köp av externa tjänster

text: Stöd får lämnas för direkta kostnader som avser inköp av tjänster för att utveckla företagets verksamhet.

text: Stöd får inte lämnas för kostnader enligt 6 §.

text: Stöd för köp av kompetensutveckling

text: Stöd får lämnas för 1. deltagaravgifter, 2. kurslitteratur, 3. reskostnad vid aktivitet som varar längre än en dag, 4. övernattningskostnad vid aktivitet som varar längre än en dag.

text: Stöd får inte lämnas för 1. egen nedlagd tid, 2. kostnader för en aktivitet som anordnaren har beviljats stöd för.

text: 3 KAP. SÄRSKILDA VILLKOR FÖR PROJEKTSTÖD

text: Krav för att få projektstöd

text: Projektstöd får lämnas till kostnader som avser projektet. Särskilda bestämmelser för vissa åtgärder finns i 3, 5, 7, 9, 11 och 13 §§. För investeringar som avser projektet får stöd lämnas för kostnader enligt 2 kap. 4 §. Detta gäller om inte annat följer av 4, 10 och 12 §§. Övriga resurser som är offentliga får ingå i projektbudgeten med undantag för stöd till samarbetsprojekt inom den gröna sektorn och stöd för småskaliga infrastrukturåtgärder. För stöd inom Leader får även övriga resurser som är ideella ingå i projektbudgeten. Stöd för samarbete inom Leader får lämnas endast till den sökandes del av projektet.

text: Projektstöd får inte lämnas för 1. leasingkostnader, med undantag för leasingkostnader som avser drift av projektorganisationen och där avtalet inte innehåller ett restvärde eller en rätt för leasingtagaren att förvärva leasingobjektet, eller där leasingkostnaderna överstiger varans inköpspris, 2. ersättningsinvesteringar, 3. kostnader för gåvor till projektdeltagare, 4. kostnader för att fylla i ansökan, 5. kostnader för privat boende. Detta gäller om inte annat följer av 4, 10 och 12 §§.

text: Stöd till samarbetsprojekt inom den gröna sektorn

text: Stöd får lämnas för ett samarbetsprojekts direkta kostnader.

text: Stöd får, utöver vad som följer av 2 §, inte lämnas för 1. stödmottagarens eget material, 2. eget arbete, 3. investeringar.

text: Stöd för småskaliga infrastrukturåtgärder

text: Stöd får lämnas för köp av externa tjänster för planering och projektering samt för utbildningsinsatser.

text: Stöd får inte lämnas för kostnader enligt 2 §.

text: Stöd får lämnas för kompetens- och informationsinsatser som avser 1. studier om de lokala områden där det kan komma att bildas eller redan finns en LAG, 2. åtgärder för att sprida information om området och om den lokala utvecklingsstrategin, 3. utbildning för personal som utarbetar och genomför en lokal utvecklingsstrategi, 4. PR-arrangemang och information.

text: Stöd för att anordna kompetensutveckling

text: Stöd får lämnas för kostnader för att anordna kompetensutveckling.

text: Stöd får, utöver vad som följer av 2 §, inte lämnas för 1. kostnader för den tid som deltagare avsätter för en aktivitet, 2. kostnader som täcks av deltagaravgifter, 3. investeringar.

text: Stöd för att anordna tvärvillkorsrådgivning

text: Stöd för att anordna tvärvillkorsrådgivning får lämnas för rådgivning som utförs av en godkänd rådgivare och för kostnader enligt 9 §.

text: För att godkännas som rådgivare krävs 1. akademisk utbildning eller motsvarande kompetens inom jordbruksområdet för att kunna ge råd om tvärvillkor, 2. minst ett års erfarenhet av rådgivningsarbete och 3. genomgången grundkurs för tvärvillkorsrådgivare. Ansökan för att godkännas som rådgivare lämnas till Jordbruksverket.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2007. 2. Genom författningen upphävs a) Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2000:136

text: ) om startstöd, b) Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2000:151

text: ) om stöd för anpassning och utveckling av landsbygden, c) Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2002:83

text: ) om administration och utbetalning av stöd för kompetensutveckling inom mål 1, d) Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2003:83

text: ) om stöd till investeringar för förbättrad bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, e) Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:80

text: ) om investeringsstöd till jordbruks-, trädgårds- och renskötselföretag, f) Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2005:76

text: ) om stöd för kompetensutveckling inom miljö- och landsbygdsprogrammet, g) Statens jordbruksverks allmänna råd (

text: ) i anslutning till förordningen (

text: ) om stöd för miljö- och landsbygdsutvecklingsåtgärder samt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2000:136

text: ) om startstöd, h) Statens jordbruksverks allmänna råd (

text: ) i anslutning till förordningen (

text: SJVFS 2004:80

text: ) om investeringsstöd till jordbruks-, och trädgårds- och renskötselföretag. 3. De upphävda föreskrifterna gäller dock fortfarande i ärenden inom Miljö- och landsbygdsprogram för Sverige år 2000 – 2006 som inletts före utgången av 2006. För stöd inom mål 1 gäller de upphävda föreskrifterna för ärenden som inletts före den 1 april 2007.

text: Denna författning träder i kraft den 29 december 2008 men ska även gälla för ärenden som inte slututbetalats vid tidpunkten för författningens ikraftträdande.

text: MATS PERSSON

text: Ines Golubovic (Företags- och landsbygdsutvecklingsenheten)


title: Föreskrifter om upphävande av Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2003:31) om uppgifter om vinodling, klassificering av druvsorter för vinframställning och om skördedeklaration

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2009.

text: MATS PERSSON

text: Anne Hansson (Enheten för handel och marknad)

type: foreskrift


title: Djurskyddsmyndighetens allmänna råd (DFS 2004:24) om helikopterdrivning av renar

text: Helikopterdrivning av renar bör ske med försiktighet. Särskild försiktighet bör iakttas vid drivning i stenig och oländig terräng. Vid svårare terrängförhållanden kan helikopterdrivning ur djurskyddssynpunkt vara helt olämplig.

text: Vid helikopterdrivning bör en erfaren renskötare medfölja i helikoptern. Drivningen bör ej ske fortare än att renar, renvallare och hundar hinner väl med.

text: Helikopterdrivning bör ej ske under den tid renarna är högdräktiga och tiden närmast efter kalvningen, d.v.s. mellan den 15 april och den 15 augusti.

text: Helikopterdrivning bör ej ske då normalsnödjupet överstiger 30 centimeter.

text: Helikopterdrivning bör ej ske då skaren inte bär renarna.

text: Styrelse för sameby bör i förväg meddela länsstyrelserna i berörda län tidpunkt och sträcka för planerad helikopterdrivning. (

text: SJVFS 2008:68

text: Dessa allmänna råd träder i kraft den 1 februari 2005 då Lantbruksstyrelsens allmänna råd (

text: LSFS 1979:28

text: ) om helikopterdrivning av renar ska upphöra att gälla.

text: DFS 2004:24

text: Dessa allmänna råd träder i kraft den 1 januari 2009. LEIF DENNEBERG Malin Engdahl (Avdelningen för djurskydd och hälsa)

text: SJVFS 2008: 68.


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om växtskyddsavgifter m.m.

text: 1 kap. Definitioner och gemensamma bestämmelser s.3 Definitioner Gemensamma bestämmelser

type: kapitel

text: 2 kap. Avgifter vid utförsel och införsel av växter m.m. s.4 Växtskyddskontroll utanför ordinarie arbetstid eller ordinarie inspektionsort Tillstånd för växtskyddskontroll utanför Jordbruksverkets ordninarie inspektionsorter, s.k. importörstillstånd Utförsel av växter, inklusive växtprodukter m.m., till tredje land (export) Införsel av växter, inklusive växtprodukter m.m., från tredje land (import) Införsel och förflyttning för vetenskapligt ändamål Kontroll av anläggning inför beslut om införsel och förflyttning för vetenskapligt ändamål Tillsyn av tillstånd för införsel och förflyttning för vetenskapligt ändamål Införsel av potentiella växtskadegörare och vilda växter Särskilda införselvillkor, t.ex. karantän

text: 3 kap. Avgifter vid produktion och försäljning av växter inklusive trävaror s.5 Produktion och försäljning av plantskoleväxter Produktion och försäljning av förökningsmaterial av trädgårdsväxter i växthus Högsta grundavgift – plantskola och trädgårdsväxter i växthus Produktion och försäljning av potatis Godkännande av anläggning för värmebehandling av sågade trävaror, träemballage m.m. Kontroll av anläggning för värmebehandling av sågade trävaror, träemballage m.m. Godkännande av företag som producerar eller reparerar behandlat träemballage Kontroll av företag som producerar eller reparerar behandlat träemballage

text: Högsta grundavgift trävaror Utfärdande av växtpass Utebliven anmälan, ej gjord avanmälan eller ofullständig anmälan

text: 4 kap. Avgifter vid marknadskontroll s.7

text: Bilaga 1. Avgifter vid import från tredje land av växter och växtprodukter utom varor enligt bilaga 2 samt trä och varor av trä enligt bilaga 3 och 4 s.9

text: Bilaga 2. Avgifter vid import från tredje land av varugrupper för vilka avgift ska betalas enligt timtaxa s.14

text: Bilaga 3. Avgifter vid import från tredje land av trä och varor av trä där sundhetscertifikat krävs s.15

text: Bilaga 4. Avgifter vid import från tredje land av trä och varor där sundhetscertifikat inte krävs s.18

text: 1 KAP. DEFINITIONER OCH GEMENSAMMA BESTÄMMELSER

text: Bestämmelserna i dessa föreskrifter reglerar Jordbruksverkets avgifter för utförsel och införsel av växter m.m., för produktion och försäljning av växter inklusive trävaror och för marknadskontroll. av att växter och växtprodukter uppfyller gällande regler.

text: Definitioner

text: Om inte annat anges avses i dessa föreskrifter med fub: fast m under bark, marknadskontroll: spontan, oaviserad kontroll av att växter och växtprodukter uppfyller gällande regler; avser import, EU:s inre marknad samt handel i Sverige, ordinarie inspektionsort: här avses orterna Alnarp/Malmö, Göteborg (inkl Landvetter), Helsingborg och Stockholm (inklusive Arlanda), med en radie av 20 km, sundhetsintyg: sundhetscertifikat eller annat sundhetsintyg godkänt av Jordbruksverket, sändning: en kvantitet växter, växtprodukter m.m., som flyttas från ett land till ett annat och omfattas, när så krävs, av ett sundhetscertifikat, tredje land: land eller område, som inte omfattas av EG:s tullområde, växt: har i dessa föreskrifter samma betydelse som i

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: , växtpass: officiell märkning som visar att föreskrivna sundhetskrav är uppfyllda vid förflyttning av växter inom EU, växtprodukt: har i dessa föreskrifter samma betydelse som i

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: , växtskyddskontroll: omfattar alla de åtgärder som kan förekomma i samband med officiell kontroll av växter, såsom visuell undersökning av växter och växtprodukter m.m., provtagning för laboratorieanalys för att fastställa förekomst av skadegörare, utfärdande av sundhetsintyg och tillstånd. Sådan kontroll omfattar även lokal, redskap, transportmedel eller annat föremål som kan hysa växtskadegörare, liksom kontroll av att märkning och dokumention, följer gällande regler.

text: Gemensamma bestämmelser

text: Vid timtaxa betalas avgift efter tidsåtgång. Debitering ska ske med 1 250 kronor varvid 1 250 kronor är den lägsta avgiften, därefter sker debitering per påbörjad timme med 515 kronor. Resekostnader ingår i timtaxan.

text: Efterkontroll innebär kontroll av att åtgärder som föreskrivits vid ordinarie växtskyddskontroll är genomförda. Avgift för efterkontroll ska betalas med timtaxa enligt 3 §.

text: När Jordbruksverket anlitar en myndighet eller någon annan i samband med växtskyddskontroll tas avgift ut med de belopp som debiteras av den som verket anlitar istället för avgift enligt 3 §.

text: Avgift för laboratorieanalys består av faktisk kostnad för analys samt kostnad för transport av prov för laboratorieanalys.

text: 2 KAP. AVGIFTER VID UTFÖRSEL OCH INFÖRSEL AV VÄXTER M.M.

text: Växtskyddskontroll utanför ordinarie arbetstid eller ordinarie inspektionsort

text: Växtskyddskontroll eller utfärdande av sundhetscertifikat utanför den av Jordbruksverket tillämpade normala arbetstiden eller utanför ordinarie inspektionsort ska betalas med timtaxa enligt 1 kap. 3 § eller avgift enligt 1 kap. 5 §.

text: Tillstånd för växtskyddskontroll utanför Jordbruksverkets ordinarie inspektionsorter, s.k. importörstillstånd

text: För utfärdande av importörstillstånd ska en startavgift om 2 000 kronor betalas. Vid beslut om att bevilja sådant tillstånd ska därutöver en avgift om 8 000 kronor betalas.

text: Utförsel av växter, växtprodukter m.m. till tredje land (export)

text: Den som exporterar eller återexporterar växter, växtprodukter m.m. ska betala avgift enligt följande 1. sundhetscertifikat, återutförselintyg eller annat tillstånd med 300 kronor per certifikat/intyg/tillstånd, eller med 560 kr, då sådant certifikat/intyg/tillstånd utfärdas utanför den av Jordbruksverket tillämpade normala arbetstiden, 2. växtskyddskontroll med timtaxa enligt 1 kap. 3 § eller avgift enligt 1 kap. 5 §, och 3. laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §.

text: Införsel av växter, växtprodukter m.m. från tredje land (import)

text: Den som importerar växter, växtprodukter m.m. från tredje land ska betala växtskyddsavgift enligt bilaga 1–4 samt i tillämpliga fall avgift enligt 1 kap. 3-6 §§.

text: Införsel och förflyttning för vetenskapligt ändamål

text: Myndighetstillstånd för införsel eller förflyttning av växtskadegörare, växter, växtprodukter, jord, odlingssubstrat och andra föremål för försök eller vetenskapliga ändamål och för arbete med sorturval finns reglerat i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:13

text: ) om införsel från tredje land eller förflyttning inom Europeiska Unionen (EU) av växter m.m. för vetenskapligt ändamål. För prövning av sådant myndighetstillstånd ska betalas 1. grundavgift i form av 700 kronor per tillstånd, och 2. avgift för utredningsarbete med 690 kronor per påbörjad timme utöver den första timmen som täcks av grundavgiften.

text: Kontroll av anläggning inför beslut om införsel och förflyttning för vetenskapligt ändamål

text: Vid kontroll av anläggning inför beslut om myndighetstillstånd ska en fast avgift om 3 000 kronor betalas. Därutöver debiteras 690 kronor per påbörjad timme utöver den första timmen som täcks av den fasta avgiften. Den fasta avgiften ska vara betald innan tidpunkten för besöket.

text: Tillsyn av tillstånd för införsel och förflyttning för vetenskapligt ändamål

text: Vid tillsyn av att föreskrivna förutsättningar för tillståndet är uppfyllda betalas 1. timtaxa enligt 1 kap. 3 § eller avgift enligt 1 kap. 5 §, och 2. avgift för laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §.

text: Införsel av potentiella växtskadegörare och vilda växter

text: I 11 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare finns bestämmelser om införseltillstånd för potentiella växtskadegörare och vilda växter från tredje land. Avgift för prövning av sådant tillstånd betalas enligt 5 § och för tillsyn enligt 7 § i detta kapitel.

text: Särskilda införselvillkor, t.ex. karantän

text: För växtskyddskontroll av växter som odlas i karantän enligt 10 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare betalas avgift med timtaxa enligt 1 kap. 3 § eller avgift enligt 1 kap. 5 §.

text: 3 KAP. AVGIFTER VID PRODUKTION OCH FÖRSÄLJNING AV VÄXTER INKLUSIVE TRÄVAROR

text: Produktion och försäljning av plantskoleväxter

text: De företag som är registrerade enligt 3 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare eller enligt 1 kap. 5 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m. och som producerar plantskoleväxter med växtpass- eller följesedelskrav ska betala avgift i form av 1. årlig grundavgift med 2 200 kronor, 2. årlig tillsynsavgift med 2 600 kronor, och 3. årlig arealbaserad tillsynsavgift med 650 kronor per påbörjat hektar, varvid minsta enhet är 1,0 hektar och den maximala debiteringsmässiga ytan är 20 hektar. Om ett företag enligt första stycket endast säljer plantskoleväxter till slutkonsument ska företaget istället betala en årlig tillsynsavgift med 700 kronor för tillsyn samt en årlig grundavgift med 400 kronor. Jordbruksverket kan vid efterkontroll eller annan tillsyn utöver ett årligt tillsynsbesök ta ut timkostnad enligt 1 kap. 3 § eller avgift enligt 1 kap. 5 § samt avgift för laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §.

text: Produktion och försäljning av förökningsmaterial av trädgårdsväxter i växthus

text: SJVFS 1995:94

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m. och som producerar förökningsmaterial av trädgårdsväxter i växthus ska betala en avgift i form av 1. årlig grundavgift med 2 000 kronor, 2. årlig tillsynsavgift med 4 000 kronor, och 3. årlig arealbaserad tillsynsavgift med 700 kronor per påbörjade 100 kvadratmeter, varvid minsta enhet är 100 kvadratmeter och den maximala debiteringsmässiga ytan är 400 kvadratmeter. Jordbruksverket kan vid efterkontroll eller annan tillsyn utöver ett årligt tillsynsbesök ta ut timkostnad enligt 1 kap. 3 § eller avgift enligt 1 kap. 5 § samt avgift för laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §.

text: Högsta grundavgift – plantskola och trädgårdsväxter i växthus

text: Om ett företag omfattas av krav på kontroll enligt både 1 och 2 §§ i detta kapitel ska endast en årlig grundavgift, en årlig tillsynsavgift och en årlig arealbaserad tillsynsavgift betalas. I sådana fall ska den högsta grundavgiften, den högsta årliga tillsynsavgiften och den högsta arealbaserade tillsynsavgiften betalas.

text: Produktion och försäljning av potatis

text: Den som är registrerad hos Jordbruksverket enligt 3 a § första stycket Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare, ska betala den årsavgift som anges nedan. Den som har både odling och packeriverksamhet ska betala avgift enligt den registrerade potatisarealen.

text: Potatisareal, hektar Årsavgift

text: upp till och med 2,0 ha 600 kronor mer än 2,0 ha upp till och med 10,0 ha 1 200 kronor mer än 10,0 ha 1 800 kronor enbart packeriverksamhet 800 kronor

text: Om ett kontraktstecknande företag anmäler samtliga sina odlare till registret kan Jordbruksverket i det enskilda fallet besluta om viss reducering av årsavgiften.

text: Godkännande av anläggning för värmebehandling av sågade trävaror, träemballage m.m.

text: För godkännande av anläggning för värmebehandling av sågade trävaror, träemballage m.m. och för tillstånd att märka sådana trävaror enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:53

text: ) om värmebehandling, torkning och märkning av sågade trävaror, träemballage m.m. ska en startavgift om 1 000 kronor betalas. Vid beslut om att bevilja sådant tillstånd ska därutöver en avgift om 5 000 kronor betalas.

text: Kontroll av anläggning för värmebehandling av sågade trävaror, träemballage m.m.

text: Företag som omfattas av kontroll i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:53

text: ) om värmebehandling, torkning och märkning av sågade trävaror, träemballage m.m. ska betala 1. årlig grundavgift med 1 800 kronor, och 2. årlig tillsynsavgift med 5 500 kronor. Jordbruksverket kan vid efterkontroll eller annan tillsyn utöver ett årligt tillsynsbesök ta ut timkostnad enligt 1 kap. 3 § eller avgift enligt 1 kap. 5 § samt avgift för laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §.

text: Godkännande av företag som producerar eller reparerar behandlat träemballage

text: För godkännande av företag som producerar eller reparerar behandlat träemballage och för märkning av sådant träemballage enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:53

text: ) om värmebehandling, torkning och märkning av sågade trävaror, träemballage m.m. ska en startavgift om 1 000 kronor betalas. Vid beslut om att bevilja sådant tillstånd ska därutöver en avgift om 3 000 kronor betalas.

text: Kontroll av företag som producerar eller reparerar behandlat träemballage

text: Företag som omfattas av kontroll enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:53

text: ) om värmebehandling, torkning och märkning av sågade trävaror, träemballage m.m. ska betala 1. årlig grundavgift med 1 100 kronor, och 2. årlig tillsynsavgift med 3 500 kronor. Jordbruksverket kan vid efterkontroll eller annan tillsyn utöver ett årligt tillsynsbesök ta ut timkostnad enligt 1 kap. 3 § eller avgift enligt 1 kap. 5 § samt avgift för laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §.

text: Högsta grundavgift – trävaror

text: Om ett företag omfattas av krav på kontroll enligt både 6 och 8 §§ i detta kapitel ska endast en årlig grundavgift och en årlig tillsynsavgift betalas. I sådana fall ska den högsta grundavgiften och den högsta årliga tillsynsavgiften betalas.

text: Utfärdande av växtpass

text: I de fall Jordbruksverket utfärdar växtpass ska företaget betala avgift för 1. växtpass med 300 kronor per styck, 2. växtskyddskontroll med timtaxa enligt 1 kap. 3 § eller avgift enligt 1 kap. 5 §, och 3. laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §.

text: Utebliven anmälan, ej gjord avanmälan eller ofullständig anmälan

text: Enligt 5 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m. krävs att yrkesmässig produktion eller försäljning av trädgårdsväxter ska anmälas till Jordbruksverket varje år. Den som inte skickar in begärda uppgifter trots påminnelse, ska betala 300 kronor för Jordbruksverkets administrativa kostnader.

text: Den som trots påminnelse inte anmäler sin potatisodling i någon av de avgiftsklasser som anges i 4 § debiteras den högsta avgiften. Den som vid kontroll visar sig ha anmält felaktig avgiftsklass kan, om Jordbruksverket finner det skäligt, debiteras den högsta avgiften enligt 4 §.

text: Den som inte anmäler att produktion eller odling av växter, som är avgiftsbelagd enligt dessa föreskrifter har upphört, ska betala 300 kronor för Jordbruksverkets administrativa kostnader.

text: 4 KAP. AVGIFTER VID MARKNADSKONTROLL

text: Den som förfogar över växter ska till Jordbruksverket betala en avgift för efterkontroll enligt 1 kap. 4 § samt om tillämpligt avgift enligt 1 kap. 5 och 6 §§ i det fall att 1. krav på märkning enligt 6–7 §§ Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare eller 1 kap.10 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m., inte är uppfyllda, 2. krav på dokumentation enligt 3 a §, andra stycket punkt 1 och tredje stycket punkt 3 Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare eller 10 och 16 §§ Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m., inte är uppfyllda och 3. märkning enligt 3 a § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare är sådan att odlingsplatsen inte entydigt kan spåras och det finns misstanke om förekomst av skadegörare som omfattas av de föreskrifterna. Jordbruksverket kan i särskilda fall besluta att den som förfogar över växter ska till Jordbruksverket betala avgift för växtskyddskontroll enligt 1 kap. 3 § samt om tillämpligt avgift enligt 1 kap. 5 och 6 §§ om det finns misstanke om förekomst av skadegörare som omfattas av Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare eller Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m.

text: Denna författning träder i kraft den 20 mars 2009, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2003:32

text: ) om växtskyddsavgifter m.m. ska upphöra att gälla.

text: LEIF DENNEBERG Karin Nordin (Växtinspektionen)

text: Bilaga 1

text: Avgifter vid import från tredje land av växter och växtprodukter utom varor enligt bilaga 2 samt trä och varor av trä enligt bilaga 3 och 4

text: Avgifter för dessa varor ska betalas med mängdbaserad avgift enligt förteckning nedan eller lägst 250 kr per sundhetscertifikat.

text: KN-nr Varuslag samt belopp per varje påbörjat 100-tal kg, kr

text: 0601 Lökar, stamknölar, rotknölar och rhizomer, i vila, 14:00 under tillväxt eller i blomning; växter (inbegripet plantor) och rötter av cikoriaarter, andra än rötter enligt nr 1212.

text: ur 0602 Andra levande växter (inbegripet rötter), sticklingar 14:00 och ympkvistar, andra än svampmycelium enligt 0602 90 10.

text: ur 0603 10 Snittblommor och blomknoppar, friska, av 14:00 - Castanea Mill., kastanj, Dendranthema (DC) Des. Moul., krysantemum m.fl., Dianthus L., nejlika, Gypsophila L., slöjblomma, Pelargonium l'Herit. ex Ait, pelargon m.fl., Phoenix L., dadelpalm, Populus L., asp m.fl., Quercus L., ek, Solidago L., gullris och familjen Orchidaceae, orkidéer, - Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder, - Aster L., aster, Eryngium L., martorn, Hypericum L., johannesört m.fl., Lisianthus L., prärieklocka, Prunus L., plommon m.fl., Rosa L., ros, och Trachelium L., halsört, med ursprung i utomeuropeiska länder.

text: 0604 91 21, Blad, kvistar och andra växtdelar, utan blommor eller 14:00 0604 91 29, blomknoppar, friska, av 0604 91 41, - Pinopsida, barrväxter. 0604 91 49

text: ur 0604 91 90 Blad, kvistar och andra växtdelar, utan blommor eller 14:00 blomknoppar, friska, av - Castanea Mill., kastanj, Phoenix L., dadelpalm, Populus L., asp m.fl., Quercus L., ek, - Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder, - Prunus L., plommon m.fl., med ursprung i utomeuropeiska länder.

text: 0701 Solanum tuberosum L., potatis, färsk eller kyld. 2:00

text: ur 0705 Sallat i kruka av Lactuca sativa L., sallat, och 2:00 Cichorium L., cikoriasallat m.fl.

text: 0706 90 90 20 Beta vulgaris L., rödbetor, färska, avsedda för 2:00 industriell bearbetning.

text: ur 0707 Frukter av Momordica L., balsamgurka m.fl. 2:00

text: 0709 30 Frukter av Solanum melongena L., aubergine. 2:00

text: 0709 40 Bladgrönsaker av Apium graveolens L., selleri. 2:00

text: ur 0709 90 10 Sallat i kruka av andra än Lactuca sativa L., sallat, och 2:00 Cichorium L., cikoriasallat m.fl.

text: ur 0709 90 90 Kryddväxter i kruka av Petroselinum crispum Hill, 2:00 40 persilja.

text: ur 0709 90 90 Kryddväxter i kruka av andra än Petroselinum crispum 2:00 90 Hill, persilja.

text: ur 0713 32 00 Phaseolus L., böna, utsäde. 2:00 10, 0713 33 10, ur 0713 39 00 10

text: ur 0804 50 Frukter, färska, av Mangifera L., mango, Psidium L., 2:00 guava, med ursprung i icke-europeiska länder.

text: 0805 Frukter, färska, av Citrus L., citrus, Fortunella Swingle, 2:00 dvärgapelsin, Poncirus Raf., citrontörne, och deras hybrider.

text: ur 0808 Frukter, färska, av Cydonia Mill., kvitten, Malus Mill., 2:00 apel, Pyrus L., päron, med ursprung i icke-europeiska länder.

text: ur 0809 Frukter, färska, av Prunus L., aprikoser, körsbär, 2:00 persikor (inbegripet nektariner), plommon och slånbär, med ursprung i icke-europeiska länder.

text: ur 0810 30 Frukter, färska, av Ribes L., vinbär m.fl., med ursprung 2:00 i icke-europeiska länder.

text: ur 0810 40 Frukter, färska, av Vaccinium L., lingon m.fl., med 2:00 ursprung i icke-europeiska länder.

text: ur 0810 90 40 Frukter, färska, av Passiflora L., passionsfrukt, med 2:00

text: ursprung i icke-europeiska länder.

text: ur 0810 90 95 Frukter, färska, av Annona L., cherimoya m.fl., 2:00 Diospyros L., kaki, med ursprung i icke-europeiska länder.

text: ur 0907 Frukter, färska, av Syzygium Gaernt., kryddnejlika, 2:00 med ursprung i icke-europeiska länder.

text: ur 0910 40 Kryddväxter i kruka av Thymus L., timjan. 2:00

text: ur 0910 99 Kryddväxter i kruka av andra än Thymus L., timjan. 2:00

text: ur 1001 10, Triticum L., vete, utsäde, med ursprung i Afghanistan, 2:00 ur 1001 90 10, Argentina, Australien, Bolivia, Chile, Indien, Irak, ur 1001 90 91, Mexiko, Nepal, Nya Zeeland, Pakistan, Sydafrika, ur 1001 90 99 Uruguay, USA.

text: ur 1002 Secale L., råg, utsäde, med ursprung i Afghanistan, 2:00 Argentina, Australien, Bolivia, Chile, Indien, Irak, Mexiko, Nepal, Nya Zeeland, Pakistan, Sydafrika, Uruguay, USA.

text: ur 1003 00 10 Hordeum L., korn, utsäde, med ursprung i Argentina, 2:00 Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: ur 1004 Avena L., havre, utsäde, med ursprung i Argentina, 2:00 Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: 1005 10 Zea mays L., majs, utsäde. 2:00

text: 1006 10 10 Oryza L., ris, utsäde. 2:00

text: ur 1007 Sorghum Moenxh., sorghum, utsäde, med ursprung i 2:00 Argentina, Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: ur 1008 20 Panicum L., hirs, utsäde, med ursprung i Argentina, 2:00 Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: ur 1008 90 10 x Triticosecale, rågvete, utsäde, med ursprung i 2:00 Afghanistan, Argentina, Australien, Bolivia, Chile, Indien, Irak, Mexiko, Nepal, Nya Zeeland, Pakistan, Sydafrika, Uruguay, USA.

text: ur 1205 10 10 Brassica napus L. ssp. oleifera, raps, utsäde; Brassica 2:00 rapa L. ssp. oleifera, rybs, utsäde, med ursprung i Argentina, Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: 1206 00 10 Helianthus annuus L., solros, utsäde. 2:00

text: ur 1207 50 10 Brassica nigra L., svartsenap, utsäde, Sinapis alba L., 2:00 vitsenap, utsäde, med ursprung i Argentina, Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: 1209 10 10, Beta vulgaris L., sockerbeta m.fl., utsäde. 2:00 1209 29 60

text: 1209 21 Medicago sativa L., lusern, utsäde. 2:00

text: ur 1209 22, Trifolium L., klöver, utsäde, med ursprung i Argentina, 2:00 ur 1209 30, Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay. ur 1209 99 99

text: ur 1209 23 Festuca L., svingel, utsäde, med ursprung i Argentina, 2:00 Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: ur 1209 24 Poa pratensis L., ängsgröe, utsäde, med ursprung i 2:00 Argentina, Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: ur 1209 25 Lolium multiflorum Lam., Lolium perenne L., rajgräs, 2:00 utsäde, med ursprung i Argentina, Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: ur 1209 26 Phleum L., timotej, utsäde, med ursprung i Argentina, 2:00 Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: ur 1209 29 80, Phaseolus L., böna, utsäde. 2:00 ur 1209 91 90 10

text: ur 1209 29 80, Brassicaceae, korsblommiga, utsäde, med ursprung i 2:00 ur 1209 30, Argentina, Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, ur 1209 91 10, Uruguay. ur 1209 91 90, ur 1209 99 91, ur 1209 99 99

text: ur 1008 90 90 Poaceae, gräs, utsäde, med ursprung i Argentina, 2:00 90, Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay. ur 1209 29 10, ur 1209 29 80, ur 1209 30, ur 1209 91, ur 1209 99 91

text: ur 1209 91 90 Lycopersicon lycopersicum Karsten ex Farw., tomat, 2:00 utsäde.

text: ur 1209 91 90, Capsicum L., paprika, utsäde. 2:00 ur 1209 99 99

text: ur 1209 91 90 Allium ascalonicum L., schalottenlök, Allium cepa L., 2:00 gullök, utsäde, Allium porrum L., purjolök, utsäde, Allium schoenoprasum L., gräslök, utsäde.

text: ur 1209 99 91, Rubus L., hallon m.fl., utsäde. 2:00 ur 1209 99 99

text: 0802 11, Prunus L., plommon m.fl., utsäde. 2:00 ur 1209 99 10, ur 1209 99 91, ur 1209 99 99, ur 1212 30

text: ur 1211 90 98 Växtdelar, friska, andra än frukter och fröer, av 14:00 - Pinopsida, barrväxter, - Castanea Mill., kastanj, Phoenix L., dadelpalm, Populus L., asp m.fl., Quercus L., ek, - Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder, - Prunus L., plommon m.fl., med ursprung i utomeuropeiska länder.

text: ur 1211 90 98 Kryddväxter i kruka. 2:00

text: ur 1211 90 98 Bladgrönsaker av Ocimum L., basilika. 2:00

text: ur 1212 91 80 Beta vulgaris L, sockerbetor, färska, avsedda för 2:00 industriell bearbetning.

text: ur 1404 10, Lös bark av Pinopsida, barrväxter, Acer saccharum 2:00 ur 1404 90 Marsh., sockerlönn, Populus L., asp m.fl., Quercus L., ek, utom Quercus suber L., korkek.

text: ur 2308 00 90, Jord och annat osteriliserat avfall av Beta vulgaris L., 2:00 ur 2530 90 98, sockerbeta m.fl. ur 3101

text: Bilaga 2

text: Avgifter vid import från tredje land av varugrupper för vilka avgift ska betalas enligt timtaxa

text: Avgift för dessa varor ska betalas med timtaxa, som debiteras av Jordbruksverket, dock lägst 250 kr per sundhetscertifikat.

text: KN-nr Varuslag

text: ur 1001 Triticum L., vete, spannmål, med ursprung i Afghanistan, Indien, Irak, Mexiko, Nepal, Pakistan, Sydafrika, USA.

text: ur 1002 Secale L., råg, spannmål, med ursprung i Afghanistan, Indien, Irak, Mexiko, Nepal, Pakistan, Sydafrika, USA.

text: ur 1008 90 10 x Triticosecale, rågvete, spannmål, med ursprung i Afghanistan, Indien, Irak, Mexiko, Nepal, Pakistan, Sydafrika, USA.

text: ur 0602 90 10 a) Jord och odlingssubstrat för sig, som helt eller delvis består av 00 jord eller fasta organiska ämnen som växtdelar, humus, inbegripet ur 2530 90 98, torv eller bark, annat än som helt består av torv. ur 2703, ur 3101, 3824 90 99

text: ur 2530 90 98, b) Jord och odlingssubstrat som är vidhängande eller följer med ur 2703, växterna, och som helt eller delvis består av ämnen som anges i (a) ur 3101, eller delvis består av något fast oorganiskt ämne, och som är 3824 90 99 avsedda att bibehålla växternas livskraft, med ursprung i - Cypern, Malta, Turkiet, - Estland, Georgien, Lettland, Litauen, Moldavien, Ryssland, Ukraina, Vitryssland, - utomeuropeiska länder andra än Algeriet, Egypten, Israel, Libyen, Marocko, Tunisien.

text: Bilaga 3

text: Avgifter vid import från tredje land av trä och varor av trä där sundhetscertifikat krävs

text: Avgift för dessa varor ska betalas med 0,20 kr per m fub, dock lägst 250 kr per sundhetscertifikat.

text: KN-nr Varuslag

text: ur 4401 10 Brännved i form av stockar, kubbar, vedträn, kvistar, risknippen eller dylikt - av Castanea Mill., kastanj, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, Pinopsida, barrväxter, andra än Pinus L., tall, med ursprung i icke-europeiska länder, Pinus L., tall, Populus L., asp m.fl., med ursprung i länder på den amerikanska kontinenten, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 4401 21, Trä i form av flis eller spån ur 4401 22 - av Castanea Mill., kastanj, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, Pinopsida, barrväxter, med ursprung i icke-europeiska länder, Populus L., asp m.fl., med ursprung i länder på den amerikanska kontinenten, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 4401 30 Sågspån och annat träavfall - annat än sådant agglomererat till vedträn, briketter, pelletar eller liknande former - av Castanea Mill., kastanj, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, Pinopsida, barrväxter, andra än Pinus L., tall, med ursprung i icke-europeiska länder, Pinus L., tall, Populus L., asp m.fl., med ursprung i länder på den amerikanska kontinenten, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 4403 20, Virke, obearbetat, barkat, befriat från splintved eller bilat eller ur 4403 91, grovt sågat på två eller fyra sidor ur 4403 99 - annat än målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel, - av Castanea Mill., kastanj, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, Pinopsida, barrväxter, med ursprung i icke-europeiska länder, Populus L., asp m.fl., med ursprung i länder på den amerikanska kontinenten, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 4404 10, Tunnbandsvidjor av trä; kluvna störar; pålar och störar av trä, ur 4404 20 tillspetsade men inte sågade i längdriktningen - annat än målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel, - av Castanea Mill., kastanj, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, Pinopsida, barrväxter, med ursprung i icke-europeiska länder, Populus L., asp m.fl., med ursprung i länder på den amerikanska kontinenten, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 4406 10 Järnvägs- och spårvägssliprar av trä, - oimpregnerade - av Castanea Mill., kastanj, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, Pinopsida, barrväxter, andra än Pinus L., tall, med ursprung i icke-europeiska länder, Pinus L., tall, Populus L., asp m.fl., med ursprung i länder på den amerikanska kontinenten, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 4407 10 Virke, sågat eller kluvet i längdriktningen eller skuret eller svarvat ur 4407 91 till skivor, ur 4407 99 - annat än hyvlat, slipat eller fingerskarvat, med en tjocklek av mer än 6 mm, särskilt bjälkar, plankor, barkkantat timmer, skivor och ribbor - annat än målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel, - av Castanea Mill., kastanj, med ursprung i nordamerikanska länder, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, Pinopsida, barrväxter, med ursprung i ickeeuropeiska länder, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 4415 10 Packlådor, förpackningsaskar, häckar, tunnor och liknande förpackningar; kabeltrummor, - annat än av spånskivor eller liknande skivor, fiberskivor, trälaminat eller förtätat trä - annat än målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel, - av Castanea Mill., kastanj, med ursprung i nordamerikanska länder, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, med ursprung i icke-europeiska länder, Pinopsida, barrväxter, med ursprung i icke-europeiska länder, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 4415 20 Lastpallar, pallboxar och liknande anordningar; pallflänsar, - annat än av spånskivor eller liknande skivor, fiberskivor, trälaminat eller förtätat trä - annat än målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel, - av Castanea Mill., kastanj, med ursprung i nordamerikanska länder, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, med ursprung i icke-europeiska länder, Pinopsida, barrväxter, med ursprung i icke-europeiska länder, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 4416 00 Fat, tunnor, kar, baljor och andra tunnbinderiarbeten samt delar till sådana arbeten, av trä, inbegripet tunnstav, - av Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 9406 00 10 Monterade eller monteringsfärdiga byggnader, av trä - annat än målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel, - av Castanea Mill., kastanj, med ursprung i nordamerikanska länder, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, med ursprung i icke-europeiska länder, Pinopsida, barrväxter, med ursprung i icke-europeiska länder, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: Lastpallar och pallboxar (KN-nr. ur 4415 20) är undantagna om de uppfyller den fastställda standarden för "UIC-pallar" (t ex EUR-pallar) och är märkta därefter.

text: Bilaga 4

text: Avgifter vid import från tredje land av trä och varor av trä där sundhetscertifikat inte krävs

text: Avgift för dessa varor ska betalas med 0,20 kr per m fub, dock lägst 20 kr per tulldeklaration.

text: KN-nr Varuslag

text: 4401 10 Brännved i form av stockar, kubbar, vedträn, kvistar, risknippen eller dylikt.

text: 4401 21 Trä i form av flis eller spån. 4401 22

text: ur 4401 30 Sågspån och annat träavfall - annat än sådant agglomererat till vedträn, briketter, pelletar eller liknande former.

text: ur 4403 Virke, obearbetat, barkat, befriat från splintved eller bilat eller grovt sågat på två eller fyra sidor, - annat än målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel.

text: ur 4404 Tunnbandsvidjor av trä; kluvna störar; pålar och störar av trä, tillspetsade men inte sågade i längdriktningen - annat än målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel.

text: 4406 10 Järnvägs- och spårvägssliprar av trä, - oimpregnerade.

text: ur 4407 Virke, sågat eller kluvet i längdriktningen eller skuret eller svarvat till skivor - annat än hyvlat, slipat eller fingerskarvat, med en tjocklek av mer än 6 mm - annat än målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel.

text: 4415 10 Packlådor, förpackningsaskar, häckar, tunnor och liknande förpackningar; kabeltrummor, - annat än av spånskivor eller liknande skivor, fiberskivor, trälaminat eller förtätat trä - annat än målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel.

text: 4415 20 Lastpallar, pallboxar och liknande anordningar; pallflänsar - annat än av spånskivor eller liknande skivor, fiberskivor, trälaminat eller förtätat trä - annat än målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel.

text: 4416 Fat, tunnor, kar, baljor och andra tunnbinderiarbeten samt delar till sådana arbeten, av trä, inbegripet tunnstav.

text: 9406 00 10 Monterade eller monteringsfärdiga byggnader, av trä - annat än målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel.