text: Vid Åklagarmyndigheten bedrivs den operativa verksamheten vid åklagarområden, vid Nationella åklagaravdelningen och vid Särskilda åklagarkammaren. Åklagarområdena är indelade i allmänna kammare. Nationella åklagaravdelningen är indelad i riksenheter. Verksamhets- och ansvarsområdena för åklagarområdena, för Nationella åklagaravdelningen och för Särskilda åklagarkammaren framgår av bilagorna 1–3. I bilagorna 1 och 2 redovisas också kamrarna och deras kansliorter.

text: ANDERS PERKLEV

text: Lars Werkström (Rättsavdelningen)

text: Bilaga 1

text: Åklagarområden

text: Åklagarområde Stockholm

text: Huvudort

text: Stockholm

text: Verksamhetsområde

text: Stockholms län och Gotlands län

text: Åklagarkammare Kansliort Domstol

text: City åklagarkammare i Stockholm Stockholms tingsrätt, Stockholm Nacka tingsrätt Norrorts åklagarkammare i Sollentuna Attunda tingsrätt, Stockholm Norrtälje tingsrätt Söderorts åklagarkammare Huddinge Södertörns tingsrätt

text: i Stockholm

text: Södertörns åklagar- Huddinge Södertörns tingsrätt, kammare i Stockholm Södertälje tingsrätt Västerorts åklagar- Solna Solna tingsrätt, kammare i Stockholm Gotlands tingsrätt – Lokal åklagare Visby

text: Åklagarområde Väst

text: Huvudort

text: Göteborg

text: Verksamhetsområde

text: Västra Götalands län och Hallands län

text: Åklagarkammare Kansliort Domstol

text: Göteborgs åklagar- Göteborg Göteborgs tingsrätt

text: kammare

text: Åklagarkammaren i Borås Borås tingsrätt, Borås Alingsås tingsrätt

text: Åklagarkammaren i Halmstad Halmstads tingsrätt, Halmstad Varbergs tingsrätt Åklagarkammaren i Skövde Skaraborgs tingsrätt

text: Skövde

text: Åklagarkammaren i Uddevalla Uddevalla tingsrätt, Uddevalla Vänersborgs tingsrätt

text: Åklagarområde Syd

text: Huvudort

text: Malmö

text: Verksamhetsområde

text: Skåne län, Blekinge län, Kalmar län och Kronobergs län

text: Åklagarkammare Kansliort Domstol

text: Malmö åklagarkammare Malmö Malmö tingsrätt Södra Skånes åklagar- Malmö Ystads tingsrätt, kammare Lunds tingsrätt Åklagarkammaren i Helsingborg Helsingborgs Helsingborg tingsrätt, Lunds tingsrätt Åklagarkammaren i Kalmar Kalmar tingsrätt

text: Kalmar

text: Åklagarkammaren i Karlskrona Blekinge tingsrätt

text: Karlskrona

text: Åklagarkammaren i Kristianstad Kristianstads Kristianstad tingsrätt, Hässleholms tingsrätt Åklagarkammaren i Växjö Växjö tingsrätt

text: Växjö

text: Åklagarområde Öst

text: Huvudort

text: Linköping

text: Verksamhetsområde

text: Södermanlands län, Östergötlands län och Jönköpings län

text: Åklagarkammare Kansliort Domstol

text: Åklagarkammaren i Eskilstuna Eskilstuna tingsrätt

text: Eskilstuna

text: Åklagarkammaren i Jönköping Jönköpings tingsrätt, Jönköping Eksjö tingsrätt Åklagarkammaren i Linköping Linköpings tingsrätt

text: Linköping

text: Åklagarkammaren i Norrköping Norrköpings tingsrätt

text: Norrköping

text: Åklagarkammaren i Nyköping Nyköpings tingsrätt

text: Nyköping

text: Åklagarområde Bergslagen

text: Huvudort

text: Örebro

text: Verksamhetsområde

text: Dalarnas län, Värmlands län och Örebro län

text: Åklagarkammare Kansliort Domstol

text: Åklagarkammaren i Falun Falu tingsrätt, Mora Falun tingsrätt Åklagarkammaren i Karlstad Värmlands tingsrätt

text: Karlstad

text: Åklagarkammaren i Örebro Örebro tingsrätt

text: Örebro

text: Åklagarområde Mitt

text: Huvudort

text: Uppsala

text: Verksamhetsområde

text: Västmanlands län, Uppsala län och Gävleborgs län

text: Åklagarkammare Kansliort Domstol

text: Åklagarkammaren i Gävle Gävle tingsrätt, Gävle Hudiksvalls tingsrätt

text: Åklagarkammaren i Uppsala Uppsala tingsrätt

text: Uppsala

text: Åklagarkammaren i Västerås Västmanlands Västerås tingsrätt

text: Åklagarområde Nord

text: Huvudort

text: Umeå

text: Verksamhetsområde

text: Norrbottens län, Västerbottens län, Västernorrlands län och Jämtlands län

text: Åklagarkammare Kansliort Domstol

text: Åklagarkammaren i Luleå Luleå Luleå tingsrätt, Haparanda tingsrätt, Gällivare tingsrätt – Lokal åklagare Gällivare Åklagarkammaren i Sundsvall Sundsvalls tingsrätt, Sundsvall Ångermanlands tingsrätt Åklagarkammaren i Umeå Umeå Umeå tingsrätt, Skellefteå tingsrätt, Lycksele tingsrätt Åklagarkammaren i Östersund Östersunds tingsrätt

text: Östersund

text: Särskild fördelning av vissa mål mellan åklagarområdena

text: Mål om brott mot

text: sjölagen

text: – Mål som avses i

text: 21 kap. 1 § första stycket 2 sjölagen (1994:1009)

text: , och som inte omfattas av undantaget i andra stycket samma lagrum, handläggs enligt följande. - Åklagarområde Nord handlägger mål där Luleå tingsrätt och Sundsvalls tingsrätt är behörig sjörättsdomstol. - Åklagarområde Stockholm handlägger mål där Stockholms tingsrätt är behörig sjörättsdomstol.

text: Se förordningen (

text: ) om sjörättsdomstolar; jfr

text: 21 kap. 8 § sjölagen

text: - Åklagarområde Syd handlägger mål där Kalmar tingsrätt och Malmö tingsrätt är behörig sjörättsdomstol. - Åklagarområde Väst handlägger mål där Göteborgs tingsrätt är behörig sjörättsdomstol. - Åklagarområde Bergslagen handlägger mål där Värmlands tingsrätt är behörig sjörättsdomstol.

text: Ärenden om omvandling av fängelse på livstid

text: – Åklagarområde Bergslagen handlägger ärenden om omvandling av fängelse på livstid hänförliga till hela landet. Åklagarområde Öst biträder vid handläggningen av ärendena.

text: Ärenden om brott på hälso- och sjukvårdens område

text: – Ärenden som avser brott i yrkesutövningen av hälso- och sjukvårdspersonal (se 1 kap. 4 § patientsäkerhetslagen [2010:659]) handläggs av särskilt utsedda åklagare på de åklagarkammare som finns på den ort där Inspektionen för vård och omsorg (IVO) bedriver sin verksamhet (Stockholm, Göteborg, Malmö, Jönköping, Örebro och Umeå). Detta gäller inte ärenden som endast avser dataintrång och inte kräver särskild kunskap inom hälso- och sjukvårdsområdet. Fördelningen ska ske så att ärenden fördelas utifrån IVO:s respektive verksamhetsområde. Områdescheferna svarar för att ärenden fördelas till rätt område och kammare utifrån dessa principer.

text: Trafikärenden

text: – Åklagarkamrarna i Karlskrona och Östersund handlägger samtliga ärenden som endast avser brott på vägtrafikområdet med undantag för - grov vårdslöshet i trafik, - olovlig körning och grov olovlig körning, - rattfylleri och grovt rattfylleri, samt - ärenden om undanröjande av ordningsbot. Cheferna för Åklagarområde Syd och Åklagarområde Nord svarar för att ärenden fördelas jämnt mellan dessa kammare.

text: Bilaga 2

text: Nationella åklagaravdelningen

text: Huvudort

text: Stockholm

text: Åklagarkammare Kansliort Verksamhetsområde

text: Riksenheten Stockholm Hela landet

text: Riksenheten Stockholm Hela landet

text: mot korruption

text: Riksenheten Stockholm Hela landet

text: för säkerhetsmål

text: Riksenheten Malmö Hela landet

text: för miljö- och arbetsmiljömål

text: Eurojust

text: Den svenska operativa verksamheten vid Eurojust ingår i Nationella åklagaravdelningen.

text: Operativ samordningsfunktion inom Nationella åklagaravdelningen

text: Inom Nationella åklagaravdelningen finns en operativ samordningsfunktion. Funktionen samordnar ärenden av nationell och internationell art samt biträder med uppgifter som hör till Operativa rådet. Till funktionen hör också uppgifter som avser Eurojust.

text: Riksenheten mot internationell och organiserad brottslighet handlägger:

text: 1) Ärenden om allvarlig brottslighet som för sin handläggning kan antas kräva särskilda arbetsmetoder och/eller ett mer omfattande internationellt samarbete och som gäller – organiserad gränsöverskridande brottslighet, – gränsöverskridande brottslighet eller

text: – sådan organiserad brottslighet som utreds efter beslut av Operativa rådet vid Polismyndigheten. Med allvarlig brottslighet avses i normala fall bland annat grovt narkotikabrott, grov narkotikasmuggling, handel med bilar, vapen, sprit, cigaretter och andra varor (grovt smugglingsbrott, grovt tullbrott och grov obehörig befattning med smuggelgods samt grovt häleri), investeringsbedrägerier, grovt penningtvättbrott, grov människosmuggling, människohandel och IT-relaterad brottslighet. Med organiserad brottslighet avses att flera personer samverkar i allvarlig brottslighet. Med gränsöverskridande brottslighet avses brottslighet där utredningen kräver samverkan och/eller samordning med utländska myndigheter eller som i övrigt omfattar andra länder. Med IT-relaterad brottslighet avses brott som kräver särskilda tekniska kunskaper om datorer och datorkommunikation och som riktar sig mot en dator, datornätverk eller datorsystem eller begås med hjälp av en dator eller en kommunikationsteknik som baseras på datorer.

text: 2) Ärenden om pågående människorov som innefattar tagande av gisslan.

text: 3) Ansökningar från annan stat som gäller internationellt samarbete enligt särskilda föreskrifter i

text: ÅFS 2007:12

text: 4) Ärenden om brott som begås utom riket av anställd i utlandsstyrka.

text: 5) Ärenden om immaterialrättsbrott, inklusive grov internationell och/eller organiserad immaterialrättsbrottslighet.

text: 6) Ärenden om folkmord, brott mot mänskligheten, krigsförbrytelse och grov krigsförbrytelse.

text: 7) Ärenden om brott som motsvarar brott enligt stadgan för den internationella brottmålsdomstolen

text: Riksenheten mot korruption handlägger:

text: – mål om brott enligt 10 kap. 5 a–e §§ och

text: 17 kap. 8 § brottsbalken

text: , mål om brott av komplext eller omfattande slag begånget av ledande befattningshavare inom offentlig eller privat verksamhet som missbrukat eller utnyttjat det inflytande som följer med befattningen och målet inte ska handläggas vid Särskilda åklagarkammaren, samt mål om brott med samband med sådan brottslighet.

text: Riksenheten för säkerhetsmål handlägger:

text: – samtliga mål och ärenden som handläggs vid Säkerhetspolisen samt ärenden enligt lagen (

text: ) om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott. – samtliga mål och ärenden som handläggs av Tullverket avseende brott mot lagen (

text: ) om krigsmateriel, lagen (

text: ) om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och tekniskt bistånd och lagen om (

text: ) om vissa internationella sanktioner.

text: Riksenheten för miljö- och arbetsmiljömål handlägger mål som avser:

text: – brott mot

text: miljöbalken

text: med tillhörande författningar, – brott mot lagen (

text: ) om åtgärder mot förorening från fartyg jämte tillhörande författningar, – miljöbrottslighet som åtalats med stöd av annan lagstiftning, – grova jaktbrott som avser de fredade rovdjuren och – arbetsmiljöbrott och brott mot

text: arbetsmiljölagen

text: med tillhörande författningar.


fs: aafs

publisher: Åklagarmyndigheten

title: Åklagarmyndighetens föreskrifter  om ändring i Åklagarmyndighetens föreskrifter och allmänna råd (ÅFS 2012:2) om rättslig tillsyn.

text: Om rättslig tillsyn rörande ett enskilt fall inte sker enligt 5–7 §§ kan riksåklagaren 1. efter en förberedande granskning, med anledning av iakttagelser i ett klagomålsärende eller annat ärende eller efter en anmälan enligt 12 § inom ramen för ett särskilt tillsynsärende göra en mer ingående granskning av handläggningen, eller 2. med anledning av iakttagelser i ett klagomålsärende eller annat ärende eller efter en anmälan enligt 12 § inom ramen för ett ärende om förenklad tillsyn göra en förenklad granskning av handläggningen.

type: stycke

type: paragraf

text: Om annan än riksåklagaren upptäcker förhållanden som kan föranleda riksåklagaren att inom ramen för sin tillsynsverksamhet avseende åklagares handläggning vid Åklagarmyndigheten 1. göra vägledande uttalanden, 2. rikta kritik mot handläggningen, eller 3. hos Statens ansvarsnämnd väcka fråga om att meddela disciplinpåföljd ska ärendet i den delen överlämnas till riksåklagaren för ställningstagande till om ett särskilt tillsynsärende eller ett ärende om förenklad tillsyn ska inledas.

text: Ett ärende som rör handläggning av åklagare som inte längre är anställd vid Åklagarmyndigheten eller av åklagaraspirant ska endast överlämnas om situationen är sådan att disciplin- eller straffansvar kan aktualiseras eller det annars finns särskilda skäl.

text: Allmänna råd

text: Att Åklagarmyndigheten har en god förmåga att identifiera fel och brister är av central betydelse för att upprätthålla allmänhetens förtroende för åklagarverksamheten och för en god verksamhetsutveckling i form av bl.a. utbildningsinsatser och förbättrat it-stöd. Väl utvecklade rutiner på detta område utgör även en grundförutsättning för förmågan att förebygga risker för felaktig hantering av ärenden. En fråga om att det kan finnas anledning för riksåklagaren att inleda ett särskilt tillsynsärende eller ett ärende om förenklad tillsyn kan bl.a. uppkomma i samband med en annan högre åklagares handläggning av ett överprövningsärende eller ett klagomål som handläggs tillsammans med ett annat ärende om rättslig tillsyn rörande ett enskilt fall. I så fall bör den högre åklagaren överlämna ärendet i den delen till riksåklagaren tillsammans med ett eget yttrande. En fråga om att det kan finnas anledning för riksåklagaren att inleda ett särskilt tillsynsärende eller ett ärende om förenklad tillsyn kan också uppkomma i samband med handläggningen av ett ärende om brott vid Särskilda åklagarkammaren. I så fall bör den åklagare som ansvarar för ärendet vid Särskilda åklagarkammaren överlämna ärendet i den delen till riksåklagaren. Om det, i annat fall, upptäcks förhållanden vid en åklagarkammare eller riksenhet som innebär att det kan finnas anledning för riksåklagaren att inleda ett särskilt tillsynsärende eller ett ärende om förenklad tillsyn ansvarar kammarchefen för att ärendet i den delen överlämnas till riksåklagaren. Inget hindrar att annan anställd uppmärksammar riksåklagaren på sådana förhållanden. För det fall det är fråga om handläggning av åklagare som inte längre är anställd vid Åklagarmyndigheten eller av åklagaraspirant, är det lämpligt att samråd sker med riksåklagaren i frågan om överlämnade ska ske.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2018.

text: ANDERS PERKLEV Per Lindqvist (Tillsynsavdelningen)

type: foreskrift


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om ändring i Åklagarmyndighetens föreskrifter och allmänna råd (ÅFS 2005:9) om ledning av förunder- sökning i brottmål.

text: Åklagare ska överta ledningen av förundersökningen när 1. det under förundersökningen krävs annan åtgärd av domstol än förordnande av offentlig försvarare eller målsägandebiträde, t.ex. förordnande av särskild företrädare för barn eller utseende av sakkunnig, 2. det kan bli aktuellt att göra en framställning om utlämning eller överlämnande, att utfärda ett europeiskt frysningsbeslut, att utfärda en europeisk utredningsorder, att begära eller lämna internationell rättslig hjälp i brottmål, att överföra lagföringen till annat land eller annars när en förundersökning är av sådan art att samordning bör ske mellan svensk åklagare och åklagare eller tjänsteman med motsvarande befattning i ett annat land, 3. fråga om bevistalan aktualiseras, 4. brottet är svårbedömt eller det annars med hänsyn till utredningens art är påkallat att åklagaren leder förundersökningen, 5. någon är skäligen misstänkt för ett brott för vilket det är föreskrivet fängelse två år eller mer och brottet riktats mot målsägandens liv, hälsa, frihet eller frid, om målsäganden vid tiden för anmälan inte har fyllt femton år, 6. någon är skäligen misstänkt för ett brott där det är sannolikt att det finns sådant motiv för brottet som anges i

text: 29 kap. 2 § 7 brottsbalken

text: eller 7. ett brott kan föranleda talan om företagsbot.

text: Åklagare ska överta ledningen av förundersökningen även när 1. någon som är under femton år ska höras under förundersökningen och detta påkallar att åklagare leder förundersökningen,

text: 2. den misstänktes psykiska status påtagligt kan antas avvika från det normala och svårare straff än böter kan följa på brottet, 3. en ansökan om kontaktförbud har gjorts eller en ansökan om europeisk skyddsorder har gjorts, eller 4. fråga uppkommer om användande av annat tvångsmedel enligt 24–

text: 28 kap.

text: rättegångsbalken

text: än husrannsakan som inte är av större omfattning, avspärrning, förbud m.m. för säkerställande av utredning om brott, kroppsvisitation, kroppsbesiktning, beslag samt tagande av fotografi, fingeravtryck och annan dylik åtgärd.

text: Allmänna råd

text: När ledningen av förundersökningen har övertagits av en åklagare enligt 8 § får åklagaren, sedan åtgärden som medfört att åklagaren inträtt som förundersökningsledare har genomförts eller det av andra skäl inte längre är påkallat att åklagaren är förundersökningsledare, återföra ledningen av förundersökningen till Polismyndigheten. Detta bör dock inte ske om frihetsberövande som ska avräknas enligt

text: 19 a § lagen (1974:202)

text: om beräkning av strafftid m.m. har förekommit eller åklagaren har meddelat ett kontaktförbud eller en europeisk skyddsorder. Bestämmelsen i 8 § 1 bör tillämpas om åklagarens närvaro krävs vid förhöret, åklagare bör ta ställning till formerna för förhöret eller åklagare bör ta ställning till om den unge överhuvudtaget ska höras under utredningen.

text: ANDERS PERKLEV

text: Lars Werkström (Rättsavdelningen)


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om ändring i Åklagarmyndighetens föreskrifter (ÅFS 2005:18) om upphandling inom Åklagarmyndigheten.

text: Grundläggande regler för upphandling finns i lagen (

text: ) om offentlig upphandling.

text: Vid upphandling är Åklagarmyndigheten en upphandlande myndighet, varför beloppsgränser vid upphandling avser myndighetens samlade inköpsvolym.

text: Om värdet av den vara eller tjänst som ska upphandlas inte överstiger 28 procent av tröskelvärdet som avses i 5 kap. 1 § lagen om offentlig upphandling får direktupphandling tillämpas inom Åklagarmyndigheten.

text: Närmare anvisningar för upphandling inom Åklagarmyndigheten utfärdas av ekonomiavdelningen.

text: Denna författning träder i kraft den 1 februari 2018.

text: ANDERS PERKLEV Ulf Ållebrand (Ekonomiavdelningen)


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om ändring i Åklagarmyndighetens föreskrifter (ÅFS 2005:25) om samordning av brottmålsärenden.

text: Föreskrifterna ska inte tillämpas vid handläggning av brott där åtal ska väckas vid Attunda tingsrätt eller Solna tingsrätt och som omfattas av den särskilda försöksverksamheten med snabbare handläggning av brott.

text: ANDERS PERKLEV Lars Werkström (Rättsavdelningen)


title: Riksåklagarens föreskrifter (1999:178) om ordningsbot för vissa brott.

text: Åklagarmyndighetens författningssamling

type: rubrik

text: Riksåklagarens föreskrifter (

text: ) om ordningsbot

text: Publiceringsdatum

text: för vissa brott;

text: den 25 jan 2018

text: Riksåklagaren beslutade den 30 november 2017 om ändring i Riksåklagarens föreskrifter (

text: ) om ordningsbot för vissa brott. Författningen som träder i kraft den 1 februari 2018 har kungjorts i Svensk Författningssamling (


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om ändring i Åklagarmyndighetens föreskrifter (ÅFS 2007:12) om internationellt samarbete.

text: 1 kap. Behöriga åklagare och var ärendena handläggs

text: Behöriga åklagare

text: Överlämnande enligt en nordisk eller en europeisk arresteringsorder

text: Allmän åklagare är behörig – att handlägga ärenden enligt lagen (

text: ) om överlämnande från Sverige enligt en nordisk arresteringsorder, – att utfärda en nordisk arresteringsorder enligt 3 eller

text: 4 § förordningen (2012:566)

text: om överlämnande till Sverige enligt en nordisk arresteringsorder, – att handlägga ärenden enligt lagen (

text: ) om överlämnande från Sverige enligt en europeisk arresteringsorder och – att utfärda en europeisk arresteringsorder enligt 3 eller

text: 4 § förordningen (2003:1178)

text: om överlämnande till Sverige enligt en europeisk arresteringsorder.

type: kapitel

text: 4 kap. Utlämning och överlämnande enligt en nordisk eller en europeisk arresteringsorder

text: Överlämnande till Sverige

text: Arresteringsorder för verkställighet av frihetsberövande påföljd i

text: Sverige

text: Ärenden om europeisk och nordisk arresteringsorder för verkställighet av frihetsberövande påföljd i Sverige handläggs vid Riksenheten mot internationell och organiserad brottslighet.

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2018.


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om ändring i Åklagarmyndighetens föreskrifter (ÅFS 2014:4) om indelningen av den operativa verksamheten.

text: Ändringar har markerats med kantstreck

text: Bilaga 2

text: Nationella åklagaravdelningen

text: Huvudort

text: Stockholm

text: Åklagarkammare Kansliort Verksamhetsområde

text: Riksenheten Stockholm Hela landet

text: Riksenheten Stockholm Hela landet

text: mot korruption

text: Riksenheten Stockholm Hela landet

text: för säkerhetsmål

text: Riksenheten Malmö Hela landet

text: för miljö- och arbetsmiljömål

text: Eurojust

text: Den svenska operativa verksamheten vid Eurojust ingår i Nationella åklagaravdelningen.

text: Operativ samordningsfunktion inom Nationella åklagaravdelningen

text: Inom Nationella åklagaravdelningen finns en operativ samordningsfunktion. Funktionen samordnar ärenden av nationell och internationell art samt biträder med uppgifter som hör till Operativa rådet. Till funktionen hör också uppgifter som avser Eurojust.

text: Riksenheten mot internationell och organiserad brottslighet handlägger:

text: 1) Ärenden om allvarlig brottslighet som för sin handläggning kan antas kräva särskilda arbetsmetoder och/eller ett mer omfattande internationellt samarbete och som gäller – organiserad gränsöverskridande brottslighet,

text: – gränsöverskridande brottslighet eller – sådan organiserad brottslighet som utreds efter beslut av Operativa rådet vid Polismyndigheten. Med allvarlig brottslighet avses i normala fall bland annat grovt narkotikabrott, grov narkotikasmuggling, handel med bilar, vapen, sprit, cigaretter och andra varor (grovt smugglingsbrott, grovt tullbrott och grov obehörig befattning med smuggelgods samt grovt häleri), investeringsbedrägerier, grovt penningtvättbrott, grov människosmuggling, och it-relaterad brottslighet. Med organiserad brottslighet avses att flera personer samverkar i allvarlig brottslighet. Med gränsöverskridande brottslighet avses brottslighet där utredningen kräver samverkan och/eller samordning med utländska myndigheter eller som i övrigt omfattar andra länder. Med IT-relaterad brottslighet avses brott som kräver särskilda tekniska kunskaper om datorer och datorkommunikation och som riktar sig mot en dator, datornätverk eller datorsystem eller begås med hjälp av en dator eller en kommunikationsteknik som baseras på datorer.

text: 2) Ärenden om pågående människorov som innefattar tagande av gisslan.

text: 3) Ärenden om människohandel.

text: 4) Ansökningar från annan stat som gäller internationellt samarbete enligt särskilda föreskrifter i

text: ÅFS 2007:12

text: 5) Ärenden om brott som begås utom riket av anställd i utlandsstyrka.

text: 6) Ärenden om immaterialrättsbrott, inklusive grov internationell och/eller organiserad immaterialrättsbrottslighet.

text: 7) Ärenden om folkmord, brott mot mänskligheten, krigsförbrytelse och grov krigsförbrytelse.

text: 8) Ärenden om brott som motsvarar brott enligt stadgan för den internationella brottmålsdomstolen

text: Riksenheten mot korruption handlägger:

text: – mål om brott enligt 10 kap. 5 a–e §§ och

text: 17 kap. 8 § brottsbalken

text: , mål om brott av komplext eller omfattande slag begånget av ledande befattningshavare inom offentlig eller privat verksamhet som missbrukat eller utnyttjat det inflytande som följer med befattningen och målet inte ska handläggas vid Särskilda åklagarkammaren, samt mål om brott med samband med sådan brottslighet.

text: Riksenheten för säkerhetsmål handlägger:

text: – samtliga mål och ärenden som handläggs vid Säkerhetspolisen samt ärenden enligt lagen (

text: ) om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott. – samtliga mål och ärenden som handläggs av Tullverket avseende brott mot lagen (

text: ) om krigsmateriel, lagen (

text: ) om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och tekniskt bistånd och lagen om (

text: ) om vissa internationella sanktioner.

text: Riksenheten för miljö- och arbetsmiljömål handlägger mål som avser:

text: – brott mot

text: miljöbalken

text: med tillhörande författningar, – brott mot lagen (

text: ) om åtgärder mot förorening från fartyg jämte tillhörande författningar, – miljöbrottslighet som åtalats med stöd av annan lagstiftning, – grova jaktbrott som avser de fredade rovdjuren och – arbetsmiljöbrott och brott mot

text: arbetsmiljölagen

text: med tillhörande författningar.


text: Åklagarmyndighetens författningssamling

text: Riksåklagarens föreskrifter (

text: ) om ordningsbot

text: Publiceringsdatum

text: för vissa brott;

text: den 22 maj 2018

text: Riksåklagaren beslutade den 23 april 2018 om ändring i Riksåklagarens föreskrifter (

text: ) om ordningsbot för vissa brott. Författningen som träder i kraft den 28 maj 2018 har kungjorts i Svensk Författningssamling (


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om upphävande av Åklagarmyndighetens föreskrifter (ÅFS 2014:4) om indelningen av den operativa verksamheten.

text: KERSTIN SKARP Hedvig Trost (Rättsavdelningen)


text: Åklagarmyndighetens författningssamling

text: Riksåklagarens föreskrifter (

text: ) om ordningsbot

text: Publiceringsdatum

text: för vissa brott;

text: den 18 september 2018

text: Riksåklagaren beslutade den 22 augusti 2018 om ändring i Riksåklagarens föreskrifter (

text: ) om ordningsbot för vissa brott. Författningen som träder i kraft den 1 oktober 2018 har kungjorts i Svensk Författningssamling (


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om upphävande av Åklagarmyndighetens föreskrifter (ÅFS 2014:11) om anmälan av resa utomlands och om utländska besök.

text: PETRA LUNDH Hedvig Trost (Rättsavdelningen)


title: Beslut om ändring av allmänna råd i Åklagarmyndighetens föreskrifter och allmänna  råd (ÅFS 2013:3) om ledning av förundersökning i brottmål som även kan ledas av Tullverket.

text: Åklagare ska även överta ledningen av förundersökningen när 1. det under förundersökningen krävs annan åtgärd av domstol än förordnande av offentlig försvarare, 2. det kan bli aktuellt att göra en framställning om utlämning eller överlämnande, att utfärda ett europeiskt frysningsbeslut, att begära internationell rättslig hjälp i brottmål, att överföra lagföringen till annat land eller annars när en förundersökning är av sådan art att samordning bör ske mellan svensk åklagare och åklagare eller tjänsteman med motsvarande befattning i ett annat land, 3. ärendet är juridiskt komplicerat eller det annars med hänsyn till utredningens art är påkallat att åklagaren leder förundersökningen, 4. brottet kan föranleda talan om företagsbot, 5. den misstänkte är under 18 år, 6. någon som är under femton år ska höras under förundersökningen, 7. den misstänktes psykiska status påtagligt kan antas avvika från det normala och svårare straff än böter kan följa på brottet, 8. särskild åtalsprövning är föreskriven, eller 9. fråga uppkommer om användande av tvångsmedel enligt 24–

text: 28 kap.

text: rättegångsbalken

text: , dock inte om det endast gäller husrannsakan som inte är av större omfattning, avspärrning, förbud m.m. för säkerställande av utredning om brott, kroppsvisitation, kroppsbesiktning och beslag.

text: Allmänna råd

text: Sådan internationell samordning mellan åklagare i olika länder som anges i 6 § 2 avser i första hand förundersökningar som omfattas av samarbetet inom Europol och Eurojust. Vid utredning av sådan brottslighet är det viktigt att samordning på åklagarnivå äger rum i ett tidigt skede. När ledningen av förundersökningen har övertagits av en åklagare enligt 6 § får åklagaren, sedan åtgärden som medfört att åklagaren inträtt som undersökningsledare har genomförts eller det av andra skäl inte längre är påkallat att åklagaren är undersökningsledare, återföra ledningen av förundersökningen till Tullverket. Detta bör dock inte ske om frihetsberövande som ska avräknas enligt

text: 2 § lagen (2018:1250)

text: om tillgodoräknande av tid för frihetsberövande har förekommit.

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2019.

text: KERSTIN SKARP

text: Marie-Louise Ollén (Rättsavdelningen)


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om ändring i Åklagarmyndighetens föreskrifter och allmänna råd (ÅFS 2014:16) om var ärenden om brott av vissa befattningshavare ska handläggas.

text: Denna författning innehåller bestämmelser om var ärenden om brott av vissa befattningshavare, bl.a. ärenden om brott av poliser, åklagare, domare, statsråd och riksdagsledamöter, ska handläggas. Författningen gäller även ärenden om brott för vilka endast penningböter kan följa. Bestämmelserna hindrar dock inte ett beslut om att utfärda ordningsbot.

text: Ärenden om brott av anställda inom polisen och andra ärenden om brott som avses i

text: och

text: 4 §§

text: förordningen (

text: ) om handläggning av ärenden om brott av anställda inom polisen och vissa andra befattningshavare ska handläggas vid Särskilda åklagarkammaren.

text: Allmänna råd

text: Enligt

text: 11 § åklagarförordningen (2004:1265)

text: får, som huvudregel, endast riksåklagaren, vice riksåklagaren, överåklagare, vice överåklagare, chefsåklagare och vice chefsåklagare handlägga frågor om ansvar för brott som anställda inom polisväsendet misstänks ha begått i samband med arbetet. Andra åklagare är sålunda inte behöriga att handlägga dessa ärenden. Alla åklagare får dock vidta åtgärder som inte utan olägenhet kan skjutas upp.

text: Förordningen om handläggning av ärenden om brott av anställda inom polisen och vissa andra befattningshavare innehåller särskilda bestämmelser om polisens handläggning av vissa ärenden som gäller anställda inom polisen, vissa uppdragstagare vid Polismyndigheten och den som genomgår grundutbildning till polisman. Av förordningens 2 och 4 §§ följer att den gäller ärenden rörande de aktuella personkategorierna både vad avser felaktigt handlande i samband med arbetet och vad avser brott som inte har samband med arbetet.

text: Ärenden om brott som har samband med brottsutredande verksamhet som bedrivs utanför polisen ska handläggas vid Särskilda åklagarkammaren.

text: Allmänna råd

text: Brottsutredande verksamhet kan bedrivas även utanför polisen. Sådan verksamhet bedrivs bl.a. vid Tullverket, Kustbevakningen och Skatteverket. I de fall en anmälan rör påståenden om brott i tjänsten av en brottsutredande befattningshavare utanför polisen och brottet har samband med myndighetens brottsutredande verksamhet följer det av bestämmelsen att ärendet ska handläggas vid Särskilda åklagarkammaren. Bestämmelsen är inte avsedd att tillämpas på ärenden om brott i tjänsten som har samband med annan verksamhet än den brottsutredande verksamheten vid aktuella myndigheter. Bestämmelsen är normalt heller inte tillämplig på ärenden om brott utanför tjänsten av brottsutredande personal vid de nämnda myndigheterna. Ärenden om brott mot tystnadsplikt och korruptionsbrott är dock exempel på brott utanför tjänsten som kan ha ett sådant samband med den brottsutredande verksamheten att bestämmelsen bör tillämpas.

text: Ärenden om brott av åklagare eller annan anställd vid Särskilda åklagarkammaren ska handläggas av överåklagare eller vice överåklagare vid Utvecklingscentrum. Detsamma gäller ärenden om brott av polis eller annan anställd vid Avdelningen för särskilda utredningar vid Polismyndigheten. Om förundersökning inleds i ett ärende om brott av åklagare eller annan anställd vid Särskilda åklagarkammaren ska riksåklagaren underrättas och hållas informerad om hur utredningen framskrider.

text: Ärenden om brott i tjänsten av åklagare eller annan anställd vid Utvecklingscentrum eller vid Huvudkontoret vid Ekobrottsmyndigheten ska handläggas av riksåklagaren om riksåklagaren inte bestämmer annat.

text: Ärenden om brott i tjänsten av justitieråd, domare eller generaladvokat i Europeiska unionens domstol eller den som utövar ett sådant ämbete ska överlämnas till riksåklagaren.

text: Allmänna råd

text: Enligt

text: 3 kap. 3 § första stycket rättegångsbalken

text: ska Högsta domstolen som första domstol ta upp mål på grund av brott som i utövningen av anställningen eller uppdraget begåtts av justitieråd eller domare eller generaladvokat i Europeiska unionens domstol eller den som utövar något av dessa ämbeten. Det framgår också av

text: 11 kap. 8 § första stycket regeringsformen

text: att åtal för brott i utövningen av en anställning som ledamot av Högsta domstolen eller Högsta förvaltningsdomstolen väcks i Högsta domstolen. Av

text: 11 kap. 8 § tredje stycket regeringsformen

text: följer att åtal för brott i tjänsten av justitieråd väcks av riksdagens ombudsman eller justitiekanslern. Allmän åklagare är alltså inte behörig att handlägga sådana ärenden. Det anses i första hand vara justitiekanslern som handlägger dessa ärenden som åklagare. Annan åklagare än riksåklagaren bör dock inte överlämna sådana ärenden till justitiekanslern.

text: Ärenden om brott i tjänsten av statsråd, någon av riksdagens ombudsmän, justitiekanslern eller den som utövar något av dessa ämbeten ska överlämnas till riksåklagaren. Detsamma gäller ärenden om brott i tjänsten av andra anställda vid Riksdagens ombudsmän eller Justitiekanslern.

text: Allmänna råd

text: Enligt

text: ska Högsta domstolen som första domstol ta upp mål på grund av brott som i utövningen av anställningen eller uppdraget begåtts av statsråd, någon av riksdagens ombudsmän, justitiekanslern eller den som utövar något av dessa ämbeten. Det framgår av

text: 13 kap. 3 § regeringsformen

text: att åtal för brott i utövningen av statsrådstjänsten beslutas av konstitutionsutskottet och väcks i Högsta domstolen. Ärenden om brott i tjänsten av statsråd handläggs därför av konstitutionsutskottet. Annan åklagare än riksåklagaren bör dock inte överlämna sådana ärenden till utskottet. Av

text: 13 kap. 24 § riksdagsordningen

text: framgår att åtal för brott begånget i utövningen av anställningen eller uppdraget som riksdagens ombudsman endast får beslutas av konstitutionsutskottet. Ärenden om brott i tjänsten av någon av riksdagens ombudsmän handläggs därför av konstitutionsutskottet. Annan

text: åklagare än riksåklagaren bör dock inte överlämna sådana ärenden till utskottet. Endast regeringen anses vara behörig att besluta om åtal för brott i tjänsten av justitiekanslern. Ärenden om brott i tjänsten av justitiekanslern handläggs därför av regeringen. Annan åklagare än riksåklagaren bör dock inte överlämna sådana ärenden till regeringen. Allmän åklagare är alltså inte behörig att handlägga nämnda ärenden.

text: Om inte annat följer av 20 § ska ärenden om brott av riksdagsledamöter, riksdagens talmän eller svenska ledamöter i Europaparlamentet handläggas vid Särskilda åklagarkammaren. Riksenheten mot korruption ska dock handlägga ärenden om brott av sådana ledamöter eller talmän om ärendet är av det slag som ska handläggas vid riksenheten.

text: Ärenden om brott i tjänsten av en fullmäktig i Riksbanken, en ledamot av Riksbankens direktion, riksdagsstyrelsen, Valprövningsnämnden eller Riksdagens överklagandenämnd eller en av riksrevisorerna eller riksdagsdirektören ska överlämnas till riksåklagaren.

text: Allmänna råd

text: Enligt

text: 13 kap. 24 § riksdagsordningen

text: får åtal för brott begånget i utövningen av anställningen eller uppdraget av en fullmäktig i Riksbanken eller en ledamot av Riksbankens direktion, med vissa undantag, endast beslutas av riksdagens finansutskott. Ärenden om sådant brott handläggs därför av finansutskottet. Annan åklagare än riksåklagaren bör dock inte överlämna sådana ärenden till utskottet. Det följer av

text: 13 kap. 24 § riksdagsordningen

text: att åtal för brott begånget i utövningen av anställningen eller uppdraget som ledamot av riksdagsstyrelsen, Valprövningsnämnden eller Riksdagens överklagandenämnd eller som riksrevisor eller riksdagsdirektör endast får beslutas av konstitutionsutskottet. Ärenden om sådant brott handläggs därför av konstitutionsutskottet. Annan åklagare än riksåklagaren bör dock inte överlämna sådana ärenden till utskottet.

text: Ärenden som enligt

text: 9 § förordningen (2015:744)

text: med instruktion för Ekobrottsmyndigheten ska handläggas av Ekobrottsmyndigheten ska, i stället för vad som sagts i 12, 16 och 17 §§, överlämnas till Ekobrottsmyndigheten.

text: Handläggning utom kontorstid av ärenden som ska handläggas vid Utvecklingscentrum

text: För fullgörande av åklagaruppgifter utom kontorstid rörande ärenden om brott som enligt 9 § ska handläggas vid Utvecklingscentrum ska ordinarie jouråklagare kontaktas. Den åklagare som är avdelad för sådan jourtjänstgöring har rätt att fatta beslut i den utsträckning som handläggningen av ärendet kräver.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2020.

text: PETRA LUNDH Susanne Kaevergaard (Tillsynsavdelningen)


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om ändring i Åklagarmyndighetens föreskrifter och allmänna råd (ÅFS 2012:2) om rättslig tillsyn.

text: Högre åklagare på andra rättsliga nivån ansvarar för rättslig tillsyn över åklagare på första rättsliga nivån om inte riksåklagaren enligt denna författning ansvarar för den rättsliga tillsynen.

text: Allmänna råd

text: Av Åklagarmyndighetens och Ekobrottsmyndighetens arbetsordningar följer att åklagarna vid åklagarområdena och den nationella åklagaravdelningen vid Åklagarmyndigheten och åklagarna vid ekobrottskamrarna vid Ekobrottsmyndigheten bildar den första rättsliga nivån. Det följer vidare av arbetsordningarna att överåklagare och vice överåklagare vid Utvecklingscentrum och överåklagarens kansli vid Ekobrottsmyndigheten bildar den andra rättsliga nivån. Att riksåklagaren, som högste åklagare under regeringen, bildar den tredje rättsliga nivån och utövar rättslig tillsyn över åklagare på andra rättsliga nivån följer av

text: 7 kap.

text: och

text: 5 §§

text: rättegångsbalken

text: . Även om högre åklagare på andra rättsliga nivån ansvarar för rättslig tillsyn över åklagare på första rättsliga nivån kan riksåklagaren alltid utöva tillsyn.

text: Överprövningsärenden rörande beslut m.m. av en åklagare på första rättsliga nivån vid Åklagarmyndigheten handläggs av högre åklagare vid Utvecklingscentrum. Överprövningsärenden rörande beslut m.m. av en åklagare på första rättsliga nivån vid Ekobrottsmyndigheten handläggs av högre åklagare vid den myndigheten.

text: Ärenden om att påskynda handläggningen av ett pågående ärende hos en åklagare på första rättsliga nivån vid Åklagarmyndigheten handläggs av högre åklagare vid Utvecklingscentrum. Ärenden om att påskynda handläggningen av ett pågående ärende hos en åklagare på första rättsliga nivån vid Ekobrottsmyndigheten handläggs av högre åklagare vid den myndigheten.

text: Ärenden om jäv, som enligt

text: 7 kap. 6 § fjärde stycket rättegångsbalken

text: inte ska handläggas av riksåklagaren, handläggs av högre åklagare vid Utvecklingscentrum om jävspåståendet rör en åklagare på första rättsliga nivån vid Åklagarmyndigheten och av högre åklagare vid Ekobrottsmyndigheten om jävspåståendet rör en åklagare på första rättsliga nivån vid den myndigheten.

text: Enligt

text: 7 kap. 2 § rättegångsbalken

text: är riksåklagaren högste åklagare och får enligt

text: 7 kap. 5 § rättegångsbalken

text: överta andra åklagares uppgifter. Riksåklagaren har de tillsynsuppgifter som följer av detta.

text: Allmänna råd

text: Riksåklagaren utövar rättslig tillsyn över de högre åklagarna vid Utvecklingscentrum och Ekobrottsmyndigheten. Följaktligen handlägger riksåklagaren frågor om överprövning av beslut m.m. av en annan högre åklagare och ärenden om att påskynda handläggningen av ett pågående ärende hos en sådan åklagare. Det följer av

text: att vissa ärenden om jäv ska handläggas av riksåklagaren.

text: Klagomålsärenden – det vill säga ärenden där det görs gällande att åklagare har handlat felaktigt i samband med arbetet och som inte rör brott av åklagaren, överprövning, att ett pågående ärende ska påskyndas eller jäv – handläggs av riksåklagaren om klagomålet rör åklagare vid Åklagarmyndigheten och annat inte följer av andra stycket. Klagomålsärenden rörande högre åklagare vid Ekobrottsmyndigheten handläggs av riksåklagaren. Klagomålsärenden som rör andra åklagare vid Ekobrottsmyndigheten än högre åklagare handläggs av högre åklagare vid den myndigheten. Klagomål som har samband med en begäran om överprövning eller annan rättslig tillsyn vid Utvecklingscentrum rörande ett enskilt fall

text: handläggs av högre åklagare vid Utvecklingscentrum och i ett sammanhang.

text: Särskilda tillsynsärenden och ärenden om förenklad tillsyn hos riksåklagaren

text: Om rättslig tillsyn rörande ett enskilt fall inte sker enligt 5–7 §§ kan riksåklagaren 1. efter en förberedande granskning, med anledning av iakttagelser i ett klagomålsärende eller annat ärende eller efter en anmälan enligt 12 § inom ramen för ett särskilt tillsynsärende göra en mer ingående granskning av handläggningen, eller 2. med anledning av iakttagelser i ett klagomålsärende eller annat ärende eller efter en anmälan enligt 12 § inom ramen för ett ärende om förenklad tillsyn göra en förenklad granskning av handläggningen.

text: Systematisk rättslig tillsyn kan ha formen av tematisk tillsyn eller inspektion. Med tematisk tillsyn avses en planerad och metodisk granskning av en rättslig företeelse i ärenden vid en eller flera åklagarkammare/riksenheter. Högre åklagare vid Utvecklingscentrum ansvarar för tematisk tillsyn inom Åklagarmyndigheten. Med inspektion avses annan systematisk rättslig tillsyn än tematisk tillsyn, t.ex. en allmän granskning av verksamheten vid en åklagarkammare. Riksåklagaren ansvarar för inspektioner inom Åklagarmyndigheten. Högre åklagare vid Ekobrottsmyndigheten ansvarar för systematisk rättslig tillsyn vid den myndigheten. Tematisk tillsyn inom Åklagarmyndigheten ska i första hand bedrivas i enlighet med verksamhetsplanen enligt 14 §. Om en högre åklagare vid Åklagarmyndigheten avser att genomföra annan tematisk tillsyn ska riksåklagaren underrättas.

text: Tematisk tillsyn och tillsynsstrategi m.m.

text: Riksåklagaren beslutar årligen om den tematiska tillsynen vid Åklagarmyndigheten i myndighetens verksamhetsplan. Riksåklagaren kan också besluta om en mer långsiktig strategi för Åklagarmyndighetens rättsliga tillsyn. Utvecklingscentrum ska lämna förslag till tematisk tillsyn. Utvecklingscentrum ska också, gemensamt med tillsynsavdelningen, bedöma och redovisa behovet av en mer långsiktig tillsynsstrategi och om det behövs lämna förslag till en sådan strategi till riksåklagaren.

text: Utvecklingscentrum ska årligen göra och dokumentera en analys som avser riskerna för att åklagarna på första rättsliga nivån inom Åklagarmyndigheten vid sin rättstillämpning avviker från kraven på

text: lagenlighet, följdriktighet och enhetlighet samt identifiera behov av åtgärder. Analysen ska läggas till grund för förslaget till tematisk tillsyn och tillsynsstrategi om en sådan ska föreslås. Den ska också beaktas vid annan tillsynsverksamhet inom Åklagarmyndigheten.

text: Utvecklingscentrum ska redovisa den rättsliga tillsynsverksamheten på det sätt som riksåklagaren bestämmer.

text: Riksåklagaren ska löpande hållas informerad om tillsynsverksamheten vid Utvecklingscentrum.

text: Allmänna råd

text: Den löpande rapporteringen bör avse viktigare preliminära resultat av vad som kommer fram vid tillsynsverksamheten och hur tillsynsprojekten i övrigt framskrider. Vidare bör den löpande rapporteringen avse uppmärksammade och principiellt intressanta ärenden om överprövning, och annan rättslig tillsyn rörande enskilda fall, som kommer in till Utvecklingscentrum samt om högre åklagare avseende sådana fall inleder en rättslig tillsyn eller avstår från rättslig tillsyn på eget initiativ.

text: Särskilt om rättslig tillsyn vid Ekobrottsmyndigheten

text: Högre åklagare vid Ekobrottsmyndigheten kan på samma sätt som riksåklagaren enligt 11 § inleda ett tillsynsärende om det finns anledning att göra vägledande uttalanden eller rikta kritik mot handläggningen i ett ärende vid Ekobrottsmyndigheten. Om det i ett sådant ärende eller i ett klagomålsärende enligt 10 § eller i annat ärende kan finnas anledning att göra vägledande uttalanden av mer principiellt slag i en brottmålsfråga som rör hela åklagarväsendet ska ärendet tillsammans med ett eget yttrande överlämnas till riksåklagaren. Om en sådan fråga aktualiseras med anledning av en remiss från Riksdagens ombudsmän, Justitiekanslern eller Säkerhets- och integritetsskyddsnämnden ska riksåklagaren informeras.

text: Allmänna råd

text: Med vägledande uttalanden av mer principiellt slag avses vägledning i frågor som rör hela åklagarväsendet och som syftar till att ge anvisningar för att uppnå lagenlighet, följdriktighet och enhetlighet vid åklagarnas rättstillämpning. Exempelvis kan det vara fråga om generella straffprocessuella frågor.

text: Riksåklagaren ska löpande hållas informerad om tillsynsverksamheten vid Ekobrottsmyndigheten. Rapporter över systematisk rättslig tillsyn ska överlämnas till riksåklagaren.

text: Allmänna råd

text: Den löpande rapporteringen bör avse viktigare preliminära resultat vid tillsynsverksamheten. Vidare bör den löpande rapporteringen avse uppmärksammade och principiellt intressanta ärenden om överprövning, och annan rättslig tillsyn rörande enskilda fall, som kommer in till Ekobrottsmyndigheten samt om högre åklagare avseende sådana fall inleder en rättslig tillsyn eller avstår från rättslig tillsyn på eget initiativ.

text: Om någon gör ett stort antal anmälningar om brott och/eller i stor omfattning påkallar tillsyn rörande enskilda fall kan riksåklagaren om det är lämpligt besluta om handläggning i särskild ordning. Det innebär att samtliga skrivelser från den aktuella personen ska överlämnas till riksåklagaren för ställningstagande om ärendet ska handläggas av riksåklagaren eller av någon annan.

text: Allmänna råd

text: Ett beslut om handläggning i särskild ordning innebär ett avsteg från den handläggning som följer av denna författning, Åklagarmyndighetens föreskrifter och allmänna råd (

text: ) om var ärenden om brott av vissa befattningshavare ska handläggas och Åklagarmyndighetens arbetsordning. Om det uppkommer ett behov av handläggning i särskild ordning bör riksåklagaren underrättas.


title: Beslut om ändring av allmänna råd i Åklagarmyndighetens föreskrifter och allmänna  råd (ÅFS 2005:9) om ledning av förundersökning i brottmål.

text: Åklagare ska överta ledningen av förundersökningen även när 1. någon som är under femton år ska höras under förundersökningen och detta påkallar att åklagare leder förundersökningen, 2. den misstänktes psykiska status påtagligt kan antas avvika från det normala och svårare straff än böter kan följa på brottet, 3. en ansökan om kontaktförbud har gjorts eller en ansökan om europeisk skyddsorder har gjorts, eller 4. fråga uppkommer om användande av annat tvångsmedel enligt 24–

text: 28 kap.

text: rättegångsbalken

text: än husrannsakan som inte är av större omfattning, avspärrning, förbud m.m. för säkerställande av utredning om brott, kroppsvisitation, kroppsbesiktning, beslag samt tagande av fotografi, fingeravtryck och annan dylik åtgärd.

text: Allmänna råd

text: När ledningen av förundersökningen har övertagits av en åklagare enligt 8 § får åklagaren, sedan åtgärden som medfört att åklagaren inträtt som förundersökningsledare har genomförts eller det av andra skäl inte längre är påkallat att åklagaren är förundersökningsledare, återföra ledningen av förundersökningen till Polismyndigheten. Detta bör dock inte ske om frihetsberövande som ska avräknas enligt

text: 2 § lagen (2018:1250)

text: om tillgodoräknande av tid för frihetsberövande har förekommit eller åklagaren har meddelat ett kontaktförbud eller en europeisk skyddsorder. Bestämmelsen i 8 § 1 bör tillämpas om åklagarens närvaro krävs vid förhöret, åklagare bör ta ställning till formerna för förhöret eller åklagare bör ta ställning till om den unge överhuvudtaget ska höras under utredningen.

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2019.

text: KERSTIN SKARP Marie-Louise Ollén (Rättsavdelningen)


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter och allmänna råd om ledning av förundersökning i brottmål som även kan ledas av Kustbevakningen.

text: Bestämmelser om Kustbevakningens rätt att inleda en förundersökning i den direkta brottsbekämpningen finns i

text: 3 kap. 3 § kustbevakningslagen (2019:32)

text: . Även i

text: 3 § lagen (2008:322)

text: om Tullverkets och Kustbevakningens befogenheter att ingripa mot rattfylleribrott finns bestämmelser om rätt för Kustbevakningen att inleda en förundersökning.

text: Allmänna råd

text: Av

text: 3 kap.

text: 2 § första

text: och

text: tredje styckena

text: kustbevakningslagen (2019:32)

text: framgår vilka brott Kustbevakningen får inleda en förundersökning om. Rätten avser dels de brott som räknas upp i första stycket, dels brott som enligt föreskrifter från regeringen ska ingå i den direkta brottsbekämpningen. Regeringen har i

text: 3 § kustbevakningsförordningen (2019:83)

text: föreskrivit ytterligare brott för vilka Kustbevakningen får inleda förundersökning. När brott har begåtts i Sveriges maritima zoner får Kustbevakningen endast inleda förundersökning om brott som avses i

text: 3 kap.

text: 2 § första

text: eller

text: tredje stycket

text: kustbevakningslagen (2019:32)

text: . Med maritima zoner avses angränsande zonen, ekonomiska zonen och kontinentalsockeln. Av

text: 3 § lagen (2008:322)

text: om Tullverkets och Kustbevakningens befogenheter att ingripa mot rattfylleribrott framgår vidare att Kustbevakningen får inleda förundersökning om brott enligt

text: och

text: 4 a §§

text: lagen (

text: ) om straff för vissa trafikbrott.

text: Förundersökningen ska ledas av Kustbevakningen

text: Är saken av enkel beskaffenhet ska förundersökningen, med de undantag som framgår av 3–5 §§ eller 9 §, ledas av Kustbevakningen. Saken ska normalt anses vara av enkel beskaffenhet om inte svårare straff än fängelse sex månader kan följa på brottet. Även beträffande följande brott ska saken normalt anses vara av enkel beskaffenhet 1. grovt sjöfylleri enligt

text: 20 kap. 5 § sjölagen (1994:1009)

text: , 2. övriga brott enligt

text: 20 kap.

text: sjölagen (1994:1009)

text: , som inte skett i yrkesmässig sjötrafik eller är att bedöma som grovt brott, 3. brott enligt 37, 37 a, 39 a eller

text: 40 § fiskelagen (1993:787)

text: , som inte skett vid yrkesmässigt fiske, 4. brott enligt

text: 16 § lagen (2006:263)

text: om transport av farligt gods, 5. brott enligt 43, 45 eller

text: 46 § jaktlagen (1987:259)

text: , som inte är att bedöma som grovt brott, eller 6. grovt rattfylleri enligt

text: 4 a § lagen (1951:649)

text: om straff för vissa trafikbrott.

text: Allmänna råd

text: I det enskilda fallet kan omständigheterna vara sådana att saken bedöms vara av enkel beskaffenhet även när svårare straff än fängelse sex månader kan följa på brottet. Åklagaren bör i dessa fall redan inledningsvis, efter samråd med Kustbevakningen, göra en bedömning i frågan ifall åklagaren eller Kustbevakningen ska vara förundersökningsledare. Vid tillämpning av bestämmelsen ska inte beaktas att fängelse i vissa fall inte kan följa på brott som får sitt materiella innehåll genom föreskrifter som meddelats av en myndighet, så kallade blankettstraffstadganden. Inte heller ska de påföljdsbegränsningar som följer av

text: 41 § fiskelagen (1993:787)

text: eller

text: 2 § lagen (1996:517)

text: om begränsning av tillämpningen av svensk lag vad gäller vissa brott begångna på utländska fartyg beaktas.

text: Förundersökningen ska ledas av åklagaren

text: Är saken inte av enkel beskaffenhet ska ledningen av förundersökningen övertas av åklagare så snart någon skäligen kan misstänkas för brottet. Åklagare ska leda förundersökningen avseende brott i de maritima zonerna för vilka Kustbevakningen inte får inleda förundersökning, om brottet inte ska utredas av annan myndighet än Kustbevakningen.

text: Åklagare ska även ta över ledningen av förundersökningen när 1. den misstänkte är under 18 år, 2. den misstänkte är anställd vid Kustbevakningen, 3. ärendet är juridiskt komplicerat, exempelvis vid vissa ingripanden mot ett utländskt fartyg, eller det annars med hänsyn till utredningens art är påkallat att åklagaren leder förundersökningen, 4. det under förundersökningen krävs annan åtgärd av domstol än förordnande av offentlig försvarare, 5. det kan bli aktuellt att göra en framställning om utlämning eller överlämnande, att utfärda ett europeiskt frysningsbeslut, att utfärda en europeisk utredningsorder, att begära internationell rättslig hjälp i brottmål, att överföra lagföringen till annat land eller annars när en förundersökning är av sådan art att samordning bör ske mellan svensk åklagare och åklagare eller tjänsteman med motsvarande befattning i ett annat land, 6. särskild åtalsprövning är föreskriven, 7. brottet kan föranleda talan om företagsbot, 8. någon som är under femton år ska höras under förundersökningen, 9. den misstänktes psykiska status påtagligt kan antas avvika från det normala och svårare straff än böter kan följa på brottet, eller 10. fråga uppkommer om användande av tvångsmedel enligt 24–

text: 28 kap.

text: rättegångsbalken

text: , dock inte om det endast gäller husrannsakan som inte är av större omfattning, avspärrning, förbud m.m. för säkerställande av utredning om brott, kroppsvisitation, kroppsbesiktning och beslag.

text: Allmänna råd

text: Sådan internationell samordning mellan åklagare i olika länder som anges i denna paragraf punkten 5 avser i första hand förundersökningar som omfattas av samarbetet inom Europol och Eurojust. Vid utredning av sådan brottslighet är det viktigt att samordning på åklagarnivå äger rum i ett tidigt skede. När ledningen av förundersökningen har övertagits av en åklagare enligt denna paragraf får åklagaren, sedan åtgärden som medfört att åklagaren inträtt som undersökningsledare har genomförts eller det av andra skäl inte längre är påkallat att åklagaren är undersökningsledare, återföra ledningen av förundersökningen till Kustbevakningen. Detta bör dock inte ske om frihetsberövande som ska avräknas enligt

text: 2 § lagen (2018:1250)

text: om tillgodoräknande av tid för frihetsberövande har förekommit.

text: Om det vid tillämpningen av denna föreskrift uppstår delade meningar mellan Kustbevakningen och åklagare om vem som ska leda en förundersökning, ska saken avgöras av åklagaren.

text: Allmänna råd

text: Om det är oklart vem som bör leda förundersökningen bör den som är undersökningsledare vid Kustbevakningen kontakta åklagare.

text: I

text: 4 kap. 4 § kustbevakningslagen (2019:32)

text: finns bestämmelser om att Kustbevakningen är skyldig att lämna åklagare det biträde som begärs för genomförande av förundersökning, även beträffande brott som inte ingår i den direkta brottsbekämpningen.

text: Allmänna råd

text: När åklagare ska begära biträde av Kustbevakningen, särskilt i fråga om brott som inte ingår i den direkta brottsbekämpningen, måste beaktas om biträde är lämpligt med hänsyn till vilka åtgärder som behöver genomföras och den utbildning, utrustning och kompetens som en kustbevakningstjänsteman har för att genomföra åtgärden. Om åklagare begär biträde och Kustbevakningen anser att deras personal saknar möjlighet att på ett säkert och effektivt sätt genomföra åtgärden ska åklagaren upplysas om det.

text: Underrättelse till åklagare i vissa fall

text: När en åklagare leder förundersökningen ska Kustbevakningen underrätta åklagaren om det kan antas att den misstänkte gjort sig skyldig även till annat brott. Kustbevakningen ska även underrätta åklagaren i de fall det kan antas att någon annan person har begått brott som har samband med den förundersökning som åklagaren leder.

text: I

text: 3 kap. 19 § kustbevakningslagen (2019:32)

text: finns bestämmelser om att en tjänsteman vid Kustbevakningen som upptäcker att ett brott har begåtts utanför Sveriges territorium skyndsamt ska anmäla saken till åklagare.

text: Allmänna råd

text: Den angivna underrättelseskyldigheten gäller oberoende av om Kustbevakningen har rätt att inleda förundersökning om brottet eller inte. Kustbevakningstjänstemannen bör fullgöra sin anmälningsplikt genom att underrätta Kustbevakningens förundersökningsledare som vidarebefordrar anmälan till åklagare.

text: Har Kustbevakningen inlett en förundersökning och kan ingen skäligen misstänkas för brottet ska Kustbevakningen genast lämna

text: underrättelse om brottet till åklagare för en prövning av om åklagare ska överta ledningen av förundersökningen enligt

text: om 1. det är sannolikt att åklagare finner skäl att överta ledningen av förundersökningen, eller 2. förundersökningen avser brott av särskilt allvarligt slag. Med brott av särskilt allvarligt slag enligt första stycket 2 avses brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse i fyra år samt försök, förberedelse och stämpling till sådant brott. När en åklagare fått en underrättelse enligt första stycket ska åklagaren snarast möjligt besluta om förundersökningen ska övertas eller inte. Om åklagaren inte övertar ledningen av förundersökningen ska åklagaren snarast möjligt besluta om Kustbevakningen fortlöpande ska underrätta åklagare om förundersökningens gång eller inte. Besluten ska dokumenteras.

text: Allmänna råd

text: I ärenden som kräver komplicerade juridiska bedömningar eller om det på grund av annan särskild omständighet är lämpligt med ett tidigt åklagarinträde eller annars när det är fråga om svårbedömda specialstraffrättsliga brott, bör Kustbevakningen underrätta åklagare redan när det uppstår fråga om att inleda förundersökning.

text: Förundersökningsbegränsning

text: Undersökningsledaren ska fortlöpande kontrollera om utredningsläget är sådant att det enligt

text: 23 kap. 4 § andra stycket rättegångsbalken

text: inte längre finns anledning att fullfölja förundersökningen. Undersökningsledaren ska även kontinuerligt kontrollera om det finns förutsättningar för att tillämpa bestämmelserna om förundersökningsbegränsning i

text: 23 kap. 4 a § rättegångsbalken

text: . Om sådana förutsättningar kan föreligga i ett ärende där Kustbevakningen leder förundersökningen ska detta snarast överlämnas till åklagare för beslut om den fortsatta handläggningen.

text: Prövning av Kustbevakningens beslut

text: Om det begärs prövning av Kustbevakningens beslut att inte inleda eller att lägga ned en förundersökning ska prövningen göras av åklagare.

text: Allmänna råd

text: En begäran om prövning av Kustbevakningens beslut att inte inleda eller lägga ned en förundersökning ska skyndsamt överlämnas till åklagare för prövning. Ett överlämnande ska inte ske om begäran

text: om prövning innehåller nya uppgifter som föranleder Kustbevakningen att ändra sitt tidigare beslut genom omprövning.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2019.

text: MARIE-LOUISE OLLÉN Hedvig Trost (Rättsavdelningen)


text: Åklagarmyndighetens författningssamling

text: Riksåklagarens föreskrifter (

text: ) om ordningsbot

text: Publiceringsdatum

text: för vissa brott;

text: den 24 oktober 2019

text: Riksåklagaren beslutade den 18 september 2019 om ändring i Riksåklagarens föreskrifter (

text: ) om ordningsbot för vissa brott. Författningen som träder i kraft den 1 november 2019 har kungjorts i Svensk Författningssamling (


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om upphävande av Åklagarmyndighetens föreskrifter (ÅFS 2005:24) om dokumentation vid sammanträde i brottmål.

text: PETRA LUNDH Marie-Louise Ollén (Rättsavdelningen)


text: Föreskrifterna ska inte tillämpas vid handläggning av brott där åtal ska väckas vid Attunda tingsrätt, Gotlands tingsrätt, Nacka tingsrätt, Norrtälje tingsrätt, Solna tingsrätt, Stockholms tingsrätt, Södertälje tingsrätt eller Södertörns tingsrätt och som omfattas av den särskilda försöksverksamheten med snabbare handläggning av brott.

text: Denna författning träder i kraft den 10 december 2019.


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om ändring i Åklagarmyndighetens föreskrifter        (ÅFS 2007:12) om internationellt samarbete.

text: 4 kap. Utlämning och överlämnande enligt en nordisk eller en europeisk arresteringsorder

text: Begäran om särskild upplysning i SIS

text: Ärenden enligt

text: 11 § andra stycket förordningen (2000:836)

text: om Schengens informationssystem handläggs vid den enhet som följer av 1 eller 2 §. Om den eftersökte inte har hemvist eller annars uppehåller sig i Sverige handläggs ärendet vid Riksenheten mot internationell och organiserad brottslighet.

text: 5 kap. Överförande av lagföring till Sverige

text: Var ärendena handläggs

text: Ärenden om överförande av lagföring till Sverige handläggs vid den åklagarkammare eller riksenhet inom vars ansvarsområde ärendet hör enligt Åklagarmyndighetens arbetsordning. Ärenden som avser brott inom Ekobrottsmyndighetens ansvarsområde handläggs vid Ekobrottsmyndigheten. Om lagföringen tas över ska förundersökningen ledas av åklagaren.

text: 10 kap. Europeiska rättsliga nätverket och Eurojust

text: Eurojust

text: Nationell medlem

text: Riksåklagaren utser en nationell medlem vid Eurojust. Den nationella medlemmen har de uppgifter som följer av  Eurojustförordningen och ska ha sitt tjänsteställe vid Eurojusts säte.

text: Biträdande nationell medlem och assisterande nationell medlem

text: Riksåklagaren utser en eller flera biträdande nationella medlemmar och en eller flera assisterande nationella medlemmar vid Eurojust. Riksåklagaren bestämmer tjänsteställen för dem. Vad som föreskrivs i fråga om den nationella medlemmen gäller även den biträdande nationella medlemmen och den assisterande nationella medlemmen.

text: Behörighet i Sverige

text: Den nationella medlemmen får utföra åklagaruppgifter i hela riket och har samma behörighet som chefen för Riksenheten mot internationell och organiserad brottslighet.

text: Nationellt samordningssystem för Eurojust

text: Ett nationellt samordningssystem för Eurojust ska finnas vid operativa samordningsfunktionen vid Nationella åklagaravdelningen för att säkerställa samordning av det arbete som utförs av a) de nationella kontaktpersonerna för Eurojust, b) de nationella kontaktpersonerna för Eurojust avseende terrorism, c) den nationella kontaktpersonen för det europeiska rättsliga nätverket, d) de nationella medlemmarna eller kontaktpunkterna för nätverket för gemensamma utredningsgrupper och de nätverk som inrättats genom rådets beslut 2002/494/RIF av den 13 juni 2002 om inrättande av ett europeiskt nätverk av kontaktpunkter med avseende på personer som har gjort sig skyldiga till folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser, rådets beslut 2007/845/RIF av den 6 december 2007 om samarbete mellan medlemsstaternas kontor för återvinning av tillgångar när det gäller att spåra och identifiera vinning eller annan egendom som härrör från brott och rådets beslut 2008/852/RIF av den 24 oktober 2008 om ett antikorruptionsnätverk med kontaktpunkter.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1727

text: den 14 november 2018 om Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust), och om ersättning och upphävande av rådets beslut 2002/187/RIF.

text: Det nationella samordningssystemet för Eurojust har de uppgifter som  följer av Eurojustförordningen. En av de enligt 5 § ovan utsedda kontaktpersonerna för Eurojust ska av riksåklagaren utses att ansvara för att det nationella samordningssystemet för Eurojust fungerar. Denna kontaktperson ska ha sitt tjänsteställe vid operativa samordningsfunktionen vid Nationella åklagaravdelningen.

text: Informationsskyldighet till Eurojust

text: I ärenden där gemensamma utredningsgrupper inrättats, vissa typer av brott hanteras och minst tre medlemsstater berörs eller internationella ärenden med behörighetskonflikter eller samarbetssvårigheter uppstått ska åklagare lämna information till Eurojust enligt vad som närmare  föreskrivs i Eurojustförordningen. Informationen till Eurojust ska lämnas på ett av Eurojust särskilt upprättat elektroniskt formulär.

text: Informationen till Eurojust ska skickas till den nationella medlemmen. En kopia ska skickas till operativa samordningsfunktionen vid Nationella åklagaravdelningen.

text: Begäran från Eurojust

text: En begäran eller ett skriftligt yttrande enligt artikel 4 i Eurojustförordningen vidarebefordras av den nationella medlemmen till den åklagare som berörs. Om det inte finns någon berörd åklagare bestämmer riksåklagaren vem som ska handlägga begäran.

text: En åklagare som tar emot en begäran eller ett skriftligt yttrande från Eurojust ska utan dröjsmål pröva om åtgärden kan vidtas. Om en åtgärd inte kan vidtas ska ett motiverat svar lämnas till den nationella medlemmen. Åklagaren ska till den nationella medlemmen redovisa vilka beslut som fattats och åtgärder som vidtagits. Om begäran eller yttrandet i någon del inte följs ska en redovisning om detta ges in till riksåklagaren, tillsammans med ett yttrande av överåklagare vid Utvecklingscentrum.

text: Artikel 20

text: Artikel 21

text: Denna författning träder i kraft den 12 december 2019.


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om ändring i Åklagarmyndighetens föreskrifter       (ÅFS 2005:2) om mål som är av intresse för rättsutvecklingen och prejudikatbildningen.

text: Utvecklingscentrum ska inom sitt ansvarsområde – svara för att underlaget till förteckningen över prioriterade prejudikatfrågor hålls aktuellt och – fortlöpande uppmärksamma och till diskussion med åklagarkamrarna ta upp frågor som kan ha betydelse för rättsutvecklingen och prejudikatbildningen.

text: Områdes- och kammarcheferna svarar för att frågor som kan vara av intresse för rättsutvecklingen och prejudikatbildningen fortlöpande uppmärksammas och diskuteras vid kamrarna och vidarebefordras till Utvecklingscentrum.

text: Om en åklagare anser att en hovrätts dom eller beslut bör överklagas ska en begäran om överklagande snarast skickas till Utvecklingscentrum. En begäran om överklagande ska innehålla en redovisning av skälen för prövningstillstånd. Överåklagare eller vice överåklagare vid Utvecklingscentrum ska så snart som möjligt och senast två veckor innan tiden för överklagande går ut vidarebefordra begäran om överklagande till riksåklagaren med ett motiverat yttrande.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2020.

text: PETRA LUNDH Marie-Louise Ollén (Rättsavdelningen)


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om ändring i Åklagarmyndighetens föreskrifter       (ÅFS 2005:8) om rättslig styrning och information inom åklagarväsendet.

text: Bestämmelser om hur föreskrifter och allmänna råd ska utformas och kungöras finns i

text: författningssamlingsförordningen (1976:725)

text: och i lagen (

text: ) om kungörande av lagar och andra författningar.

text: Riktlinjer som behövs för att uppnå enhetlighet och följdriktighet vid åklagarnas rättstillämpning eller bidra till utvecklingen av rättspraxis och som inte ska kungöras som allmänna råd ska ges ut i en särskild serie – Riksåklagarens riktlinjer (RåR).

text: Handläggningsstöd och information från Utvecklingscentrum och Åklagarmyndighetens stödavdelningar

text: Handbok

text: Rättsligt handläggningsstöd som inte kungörs i Åklagarmyndighetens författningssamling eller ges ut som Riksåklagarens riktlinjer ska ges ut i form av handbok. Avdelningschef vid Åklagarmyndighetens stödavdelningar eller chefen för Utvecklingscentrum beslutar om framtagande, revidering eller upphävande av handbok.

text: Rättslig information som inte ges ut på annat sätt kan lämnas i en promemoria som tas in i en särskild numrerad serie (RättsPM). Avdelningschef vid Åklagarmyndighetens stödavdelningar eller chefen för Utvecklingscentrum beslutar om framtagande, revidering eller upphävande av RättsPM.

text: I Åklagarmyndighetens regelförteckning ska, utöver Åklagarmyndighetens föreskrifter och allmänna råd (ÅFS), Riksåklagarens riktlinjer (RåR) förtecknas. Handböcker och RättsPM ska antecknas i regelförteckningen.

text: Föreskrifter och allmänna råd som tagits in i ÅFS, riktlinjer som givits ut i RåR, handböcker, RättsPM samt Åklagarmyndighetens regelförteckning ska göras tillgängliga på Åklagarmyndighetens intranät (Rånet).

text: Format och typografisk utformning av Åklagarmyndighetens författningssamling och Riksåklagarens riktlinjer beslutas av chefen för Åklagarmyndighetens rättsavdelning. Format och typografisk utformning av handböcker och RättsPM beslutas av chefen för Åklagarmyndighetens kommunikationsavdelning.

text: Åklagarmyndighetens rättsavdelning svarar för att i en handbok lämna information om utformningen av föreskrifter och allmänna råd och närmare anvisningar om utformningen av Riksåklagarens riktlinjer, handböcker samt RättsPM.


text: Åklagarmyndighetens författningssamling

text: Riksåklagarens föreskrifter (

text: ) om ordningsbot

text: Publiceringsdatum

text: för vissa brott;

text: den 10 mars 2020

text: Riksåklagaren beslutade den 10 februari 2020 om ändring i Riksåklagarens föreskrifter (

text: ) om ordningsbot för vissa brott. Författningen som träder i kraft den 1 april 2020 har kungjorts i Svensk Författningssamling (


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om ändring i Åklagarmyndighetens föreskrifter (ÅFS 2011:6) om kontaktförbud.

text: Beslut i fråga om kontaktförbud ska meddelas skyndsamt och senast inom två veckor från det att ansökan om kontaktförbud kommit in till eller av annan anledning tagits upp vid en åklagarkammare, om inte särskilda skäl föreligger med hänsyn till utredningens beskaffenhet eller andra omständigheter.

text: Beslut i fråga om kontaktförbud enligt

text: 1 a §

text: 2 § första stycket andra meningen

text: och

text: 2 § andra stycket

text: lag (

text: ) om kontaktförbud (kontaktförbud avseende gemensam bostad, utvidgat kontaktförbud med villkor om elektronisk övervakning och särskilt utvidgat kontaktförbud) ska meddelas senast inom en vecka från det att ansökan kommit in till eller av annan anledning tagits upp vid en åklagarkammare om inte särskilda skäl föreligger med hänsyn till utredningens beskaffenhet eller andra omständigheter.

text: Denna författning träder i kraft den 1 oktober 2020.

text: PETRA LUNDH Lennart Guné (Utvecklingscentrum)


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om ändring i Åklagarmyndighetens föreskrifter och allmänna råd (ÅFS 2013:03) om ledning av förundersökning i brottmål som även kan ledas av Tullverket.


text: 1 kap. Behöriga åklagare och var ärendena handläggs

text: Behöriga åklagare

text: Europeiska frysningsbeslut

text: 2 kap.

text: lagen (

text: ) om erkännande och verkställighet inom Europeiska unionen av frysningsbeslut. Allmän åklagare är behörig att handlägga ärenden som avses i

text: 3 kap.

text: i samma lag. Allmän åklagare, assistentåklagare och extra åklagare är behörig att sända över ett beslut om frysning till annan stat enligt

text: 2 kap.

text: lag (

text: ) med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om ömsesidigt erkännande av beslut om frysning och beslut om förverkande. Allmän åklagare är behörig att handlägga ärenden som avses i

text: 4 kap.

text: i samma lag.

text: 3 kap. Erkännande och verkställighet i Sverige av europeiska frysningsbeslut

text: Var ärendena handläggs

text: Om inte annat följer av andra stycket handläggs ärenden som avses i

text: 3 kap.

text: lagen (

text: ) om erkännande och verkställighet inom Europeiska unionen av frysningsbeslut och

text: 4 kap.

text: lag (

text: ) med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om ömsesidigt erkännande av beslut om frysning och beslut om förverkande vid Riksenheten mot internationell och organiserad brottslighet.

text: Ärenden som avser brott inom något av de övriga riksenheternas eller Särskilda åklagarkammarens ansvarsområden handläggs vid denna. Ärenden som avser brott inom Ekobrottsmyndighetens ansvarsområde handläggs vid Ekobrottsmyndigheten.

text: Denna författning träder i kraft den 19 december 2020.

text: PETRA LUNDH Marie-Louise Ollén (Rättsavdelningen)


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter  om ändring i Åklagarmyndighetens föreskrifter       (ÅFS 2005:25) om samordning av brottmålsärenden.

text: Föreskrifterna ska inte tillämpas vid handläggning av brott som omfattas av den särskilda försöksverksamheten med snabbare handläggning av brott och där åtal ska väckas vid någon av de tingsrätter som anges i

text: 2 § förordningen (2017:1028)

text: om en försöksverksamhet med snabbare handläggning av brott.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2021.

text: PETRA LUNDH Marie-Louise Ollén (rättsavdelningen)


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om upphävande av Åklagarmyndighetens föreskrifter (ÅFS 2005:8) om rättslig styrning och information inom åklagarväsendet.


title: Riksåklagarens föreskrifter (1999:178) om ordningsbot för vissa brott.

text: Åklagarmyndighetens författningssamling

text: Riksåklagarens föreskrifter (

text: ) om ordningsbot

text: Publiceringsdatum

text: för vissa brott

text: den 22 januari 2021

text: Riksåklagaren beslutade den 18 januari 2021 om ändring i Riksåklagarens föreskrifter (

text: ) om ordningsbot för vissa brott. Författningen som träder i kraft den 27 januari 2021 har kungjorts i Svensk Författningssamling (


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om ändring av Åklagarmyndighetens föreskrifter och allmänna råd (ÅFS 2015:2) om restriktioner.

text: Om rätten har gett åklagaren tillstånd att meddela restriktioner av visst slag, ska åklagaren fortlöpande ta ställning till vilka av dessa enskilda restriktioner som behövs.

text: Allmänna råd

text: Detta gäller även vid beslut om häktning i utevaro. När den misstänkte har häktats måste alltid ett nytt restriktionsbeslut fattas. Om rätten beslutar om fortsatt oförändrat tillstånd till restriktioner i samband med t.ex. beslut om åtalsförlängning på handlingarna eller vid en omhäktningsförhandling är det däremot inte nödvändigt att fatta ett nytt beslut. Omprövning av restriktionerna ska dock alltid ske kontinuerligt.

text: I samband med att åklagaren anmäler hos rätten att ett beslut om häktning i utevaro har verkställts, enligt

text: 24 kap. 17 § tredje stycket rättegångsbalken

text: , ska åklagaren på nytt ta ställning till om det finns skäl att besluta om restriktioner och i så fall vilka, av de av rätten tillåtna, enskilda restriktioner som behövs. Även efter en häktningsförhandling enligt

text: 24 kap. 17 § fjärde stycket rättegångsbalken

text: ska restriktionsfrågan prövas på nytt.

text: När åklagaren beslutar att ändra ett tidigare meddelat restriktionsbeslut ska ett nytt beslut fattas beträffande samtliga restriktioner.

text: ÅFS 2021:xx

text: I 23 § första stycket häktesförordningen finns bestämmelser om åklagares skyldighet att omedelbart lämna skriftliga underrättelser om beslut om restriktioner.

text: Allmänna råd

text: Den misstänkte behöver bara underrättas om han eller hon är frihetsberövad. Av 23 § första stycket häktesförordningen följer att åklagaren har en ovillkorlig skyldighet att se till att den frihetsberövade och den myndighet som svarar för förvaringslokalen omedelbart får skriftliga underrättelser om restriktionsbeslut.

text: Restriktionsbeslut som inte fattas efter en häktningsförhandling När den misstänkte är anhållen eller frihetsberövad efter att ha varit häktad i sin utevaro bör underrättelseskyldigheten normalt fullgöras genom att åklagaren, i direkt anslutning till att restriktionsbeslutet har fattats, ger den utredande myndigheten i uppdrag att se till att den frihetsberövade och den myndighet som svarar för förvaringslokalen omedelbart får kopior av beslutet. I de fall det inte är möjligt att registrera restriktionsbeslutet i verksamhetsstödet Cåbra eller det av annan anledning inte är möjligt att översända beslutet till den utredande myndigheten får åklagaren ge den utredande myndigheten i uppdrag att skriftligen dokumentera beslutet om restriktioner och se till att den frihetsberövade och den myndighet som svarar för förvaringslokalen omedelbart får del av dokumentationen. En kopia av restriktionsbeslutet översänds så snart det kan ske. När ett beslut om anhållande i frånvaro har verkställts gäller underrättelseskyldigheten det restriktionsbeslut som åklagaren fattar i samband med beslut om fortsatt anhållande enligt 3 §. När ett beslut om häktning i utevaro har verkställts gäller underrättelseskyldigheten det restriktionsbeslut som åklagaren fattar i samband med anmälan hos rätten enligt 5 §. Inför häktningsförhandlingen och senast innan förhandlingen påbörjas bör även försvararen få del av restriktionsbeslutet.

text: Restriktionsbeslut som fattas efter en häktningsförhandling

text: Efter en häktningsförhandling där den misstänkte är närvarande underrättas häktet om restriktionsbeslutet genom att en ifylld underrättelseblankett lämnas till transportpersonalen. Den häktade och försvararen underrättas om restriktionsbeslutet genom att ifyllda underrättelseblanketter lämnas till dem. Blanketterna kan förberedas i Cåbra före förhandlingen.

text: ÅFS 2021:xx

text: Om utskrivna underrättelseblanketter inte kan överlämnas direkt i anslutning till häktningsförhandlingen, t.ex. för att åklagaren eller den misstänkte är närvarande via länk, ska underrättelser istället omedelbart skickas per e-post eller på annat sätt omedelbart lämnas till häktet och den häktade. Försvararen ska få en skriftlig underrättelse så snart det kan ske. Om åklagaren inte har fått rättens tillstånd att meddela restriktioner bör häktet underrättas om att domstolen beslutat att den misstänkte inte ska ha några restriktioner. Exempelvis kan underrättelseblanketten överlämnas till transportpersonalen med en anteckning om att den misstänkte inte har några restriktioner på grund av domstolens beslut.

text: Beslut om undantag från eller lättnader i meddelade restriktioner ska registreras i tvångsmedelsblanketten i Cåbra.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2021.

text: PETRA LUNDH Lennart Guné (Utvecklingscentrum)


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om ändring av Åklagarmyndighetens föreskrifter och allmänna råd (ÅFS 2019:3) om ledning av förundersökning i brottmål som även kan ledas av Kustbevakningen.

text: Är saken av enkel beskaffenhet ska förundersökningen, med de undantag som framgår av 3–5 §§ eller 9 §, ledas av Kustbevakningen. Saken ska normalt anses vara av enkel beskaffenhet om inte svårare straff än fängelse sex månader kan följa på brottet. Även beträffande följande brott ska saken normalt anses vara av enkel beskaffenhet 1. grovt sjöfylleri enligt

text: 20 kap. 5 § sjölagen (1994:1009)

text: , 2. övriga brott enligt

text: 20 kap.

text: sjölagen (1994:1009)

text: , som inte skett i yrkesmässig sjötrafik eller är att bedöma som grovt brott, 3. brott enligt 37, 37 a, 39 a eller

text: 40 § fiskelagen (1993:787)

text: , som inte skett vid yrkesmässigt fiske, 4. brott enligt

text: 16 § lagen (2006:263)

text: om transport av farligt gods, 5. brott enligt 43, 45 eller

text: 46 § jaktlagen (1987:259)

text: , som inte är att bedöma som grovt brott, 6. grovt rattfylleri enligt

text: 4 a § lagen (1951:649)

text: om straff för vissa trafikbrott, eller 7. miljöbrott i form av utsläpp från fritidsfartyg enligt

text: 29 kap. 1 § första stycket 1 miljöbalken (1998:808)

text: Denna författning träder i kraft den 21 juni 2021.

text: PETRA LUNDH Marie-Louise Ollén (Rättsavdelningen)


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om ändring av Åklagarmyndighetens föreskrifter och allmänna råd (ÅFS 2014:16) om var ärenden om brott av vissa befattningshavare ska handläggas.

text: I författningen finns bestämmelser om – ärenden om brott av poliser m.fl. i 6 §, – ärenden som har samband med brottsutredande verksamhet utanför polisen i 7 §, – ärenden om brott av åklagare m.fl. i 8–11 §§, – ärenden om brott av domare i 12–14 §§, – ärenden om brott av statsråd, riksdagens ombudsmän, justitiekanslern, riksdagsledamöter m.fl. i 15–18 §§ och – ärenden om brott av medlemmar i Kungafamiljen i 19 §. Vidare finns bestämmelser om – var vissa ärenden inom Ekobrottsmyndighetens och Riksenheten för säkerhetsmåls ansvarsområden ska handläggas i 20 och 20 a §§, – hur s.k. blandärenden ska hanteras i 21 § och – hanteringen av vissa ärenden utom kontorstid i 22 och 23 §§. Ytterligare bestämmelser om handläggningen av ärenden utom kontorstid finns i Åklagarmyndighetens föreskrifter (

text: ÅFS 2005:17

text: ) om åklagares jour- och beredskapstjänstgöring.

text: Ärenden som får handläggas av Riksenheten för säkerhetsmål

text: Ärenden som enligt 12, 16 och 17 §§ ska handläggas vid Särskilda åklagarkammaren får överlämnas till Riksenheten för säkerhetsmål om ärendet är av det slag som handläggs vid riksenheten.

text: Allmänna råd

text: Riksenheten för säkerhetsmål handlägger ärenden som enligt

text: 3 § förordningen (2014:1103)

text: med instruktion för Säkerhetspolisen ska utredas vid Säkerhetspolisen. Om ett ärende enligt 12, 16 och 17 §§ är av det slag som handläggs vid riksenheten får ärendet överlämnas till riksenheten om det bedöms lämpligt. Det är chefen för Särskilda åklagarkammaren som, i samråd med chefen för Riksenheten för säkerhetsmål, bedömer var ärendet ska handläggas.

text: För fullgörande av åklagaruppgifter utom kontorstid rörande ärenden om brott som ska handläggas av riksåklagaren eller överlämnas till riksåklagaren enligt 10, 11, 13, 14, 15, 18 eller 19 § ska den åklagare vid Särskilda åklagarkammaren som har särskild beredskapstjänstgöring för ärenden om brott av anställda inom polis- och åklagarväsendet m.fl. kontaktas. Den åklagare som är avdelad för sådan beredskapstjänstgöring har rätt att fatta beslut på riksåklagarens vägnar i den utsträckning som handläggningen av ärendet kräver.

text: PETRA LUNDH Gunnar Merkel (Tillsynsavdelningen)


text: 1 kap. Behöriga åklagare och var ärendena handläggs

text: Behöriga åklagare

text: andra sidan

text: Allmän åklagare är behörig åklagare enligt 2 kap. 1 § och 3 kap. 1 lagen (

text: ) med kompletterande bestämmelser om straffrättsligt samarbete mellan Europeiska unionen och Förenade kungariket.

text: Ansökan från Förenade konungariket om verkställighet av beslut om

text: förverkande

text: Allmän åklagare är behörig att handlägga ärenden som överlämnas av Regeringskansliet enligt

text: 4 kap. 5 § lag (2021:709)

text: Var ärendena handläggs

text: I kapitel 2–9 finns särskilda föreskrifter om var, eller av vilken åklagare, ärenden om rättslig hjälp, europeiska frysningsbeslut, utlämning eller överlämnande från eller till Sverige, överförande av lagföring till Sverige, överförande av verkställighet av frihetsberövande påföljder och förverkande, erkännande och uppföljning av beslut om övervakningsåtgärder, utfärdande, erkännande och verkställighet av en europeisk skyddsorder samt erkännande och verkställighet av en europeisk utredningsorder handläggs. Utan hinder av dessa föreskrifter får de områdeschefer som berörs komma överens om att ett enskilt ärende ska handläggas vid annan åklagarkammare eller av annan åklagare.

text: 4 a kap. Överlämnande enligt avtalet om handel och samarbete mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, å andra sidan

text: Överlämnande från Sverige

text: Var ärendena handläggs

text: Om inte annat följer av andra stycket handläggs ärenden om överlämnande enligt avtalet vid Riksenheten mot internationell och organiserad brottslighet. Ärenden som avser brott inom något av de övriga riksenheternas eller Särskilda åklagarkammarens ansvarsområden handläggs vid denna. Ärenden som avser brott inom Ekobrottsmyndighetens ansvarsområde handläggs vid Ekobrottsmyndigheten.

text: Överlämnande till Sverige

text: Åklagare vid Riksenheten mot internationell och organiserad brottslighet ska på begäran bistå en annan åklagare vid utfärdandet av en arresteringsorder enligt avtalet och under ärendets fortsatta handläggning.

text: Villkor om återförande av den eftersökte

text: Om det i ett ärende uppkommer en sådan fråga om garantier som riksåklagaren ska pröva enligt

text: 2 kap. 9 § förordning (2021:713)

text: om kompletterande bestämmelser om straffrättsligt samarbete mellan Europeiska unionen och Förenade kungariket, ska frågan överlämnas till rättsavdelningen tillsammans med erforderlig utredning.

text: Arresteringsorder för verkställighet av frihetsberövande påföljd i Sverige

text: Överlämnande enligt avtalet för verkställighet av frihetsberövande påföljd i Sverige handläggs vid Riksenheten mot internationell och organiserad brottslighet.

ordinal: 4 a

text: 6 a kap. Överförande av verkställighet av frihetsberövande påföljder och förverkande utanför EU

text: Ärenden om överförande av verkställighet som ska prövas enligt lagen (

text: ) om samarbete med Danmark, Finland, Island och Norge angående verkställighet av straff m.m., lagen (

text: ) om internationellt samarbete rörande verkställighet av brottmålsdom och lagen (

text: ) med kompletterande bestämmelser om straffrättsligt samarbete mellan Europeiska unionen och Förenade kungariket, handläggs vid Riksenheten mot internationell och organiserad brottslighet.

text: Denna författning träder i kraft den 15 juli 2021.

ordinal: 6 a


text: Åklagarmyndighetens författningssamling

text: Riksåklagarens föreskrifter (

text: ) om ordningsbot

text: Publiceringsdatum

text: för vissa brott

text: den 30 juni 2021

text: Riksåklagaren beslutade den 23 juni 2021 om ändring i Riksåklagarens föreskrifter (

text: ) om ordningsbot för vissa brott. Författningen som träder i kraft den 1 juli 2021 har kungjorts i Svensk Författningssamling (


title: Ändringar i Åklagarmyndighetens allmänna råd (ÅFS 2011:9) om fullgörande av jour och beredskap.

text: Häktningsberedskap

text: Åklagare är indelade till häktningsberedskap i den omfattning som framgår av

text: ÅFS 2005:17

text: . Åklagare som fullgör häktningsberedskap ska – utöver att förbereda och delta vid de häktningsförhandlingar som sätts ut under veckoslut och helg och i övrigt fullgöra arbetsuppgifter som ingår beredskapsuppgiften – vara tillgänglig på telefon under tiden klockan 09.00–14.00.

text: Denna författning träder i kraft den 1 september 2021.

text: PETRA LUNDH Roger Waldenström (Rättsavdelningen)


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om ändring i Åklagarmyndighetens föreskrifter       (ÅFS 2007:12) om internationellt samarbete.

text: Denna författning träder i kraft den 11 april 2022.

text: PETRA LUNDH Marie-Louise Ollén (Rättsavdelningen)


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om ändring i Åklagarmyndighetens föreskrifter (ÅFS 2005:17) om åklagares jour- och beredskapstjänstgöring.

text: Uppgifter som åligger allmän åklagare vid förhandlingar inför domstol enligt Domstolsverkets föreskrifter (

text: DVFS 2019:14

text: ) om helgberedskap vid tingsrätterna för prövning av häktningsfrågor m.m. ska fullgöras av åklagare som indelas till beredskap för häktningsförhandlingar (häktningsberedskap).

text: För den löpande planeringen av åklagarnas jour- och häktningsberedskapstjänstgöring ska samråd ske med lagmännen för de tingsrätter som är samordningsansvariga enligt förordningen (

text: ) om tingsrätternas beredskap för prövning av häktningsfrågor och Domstolsverkets föreskrifter (

text: DVFS 2019:14

text: För fullgörande av åklagaruppgifter utom kontorstid avseende mål som handläggs av Riksenheten för miljö- och arbetsmiljömål enligt Åklagarmyndighetens arbetsordning ska en särskild organisation finnas för beredskapstjänstgöring.

text: En åklagare som förordnats att fullgöra särskild beredskap svarar för handläggningen av frågor rörande förundersökning eller förundersökningsåtgärd i ärenden som handläggs av Riksenheten för miljö- och arbetsmiljömål enligt Åklagarmyndighetens arbetsordning och som aktualiseras under tjänstgöringen, om inte saken utan olägenhet kan anstå till kontorstid.

text: ÅFS 2022:X

text: En särskild organisation ska finnas för beredskapstjänstgöring för fullgörande av åklagaruppgifter utom kontorstid rörande de ärenden som enligt Åklagarmyndighetens arbetsordning ska handläggas av Särskilda åklagarkammaren.

text: Chefen för Nationella åklagaravdelningen svarar efter samråd med chefen för Riksenheten för säkerhetsmål för att en särskild organisation för beredskap för ärenden som enligt Åklagarmyndighetens arbetsordning ska handläggas av Riksenheten för säkerhetsmål upprättas och för den närmare utformningen av denna. Riksenhetens chef indelar åklagare att ingå i beredskapen.

text: Denna författning träder i kraft den 19 april 2022.

text: KATARINA JOHANSSON WELIN Marie-Louise Ollén (Rättsavdelningen)


text: Åklagarmyndighetens författningssamling

text: Riksåklagarens föreskrifter (

text: ) om ordningsbot

text: Publiceringsdatum

text: för vissa brott

text: den 7 juli 2022

text: Riksåklagaren beslutade den 28 september 2021 om ändring i Riksåklagarens föreskrifter (

text: ) om ordningsbot för vissa brott. Författningen som träder i kraft den 6 oktober 2021 har kungjorts i Svensk Författningssamling (


text: Åklagarmyndighetens författningssamling

text: Riksåklagarens föreskrifter (

text: ) om ordningsbot

text: Publiceringsdatum

text: för vissa brott

text: den 7 juli 2022

text: Riksåklagaren beslutade den 19 januari 2022 om ändring i Riksåklagarens föreskrifter (

text: ) om ordningsbot för vissa brott. Författningen som träder i kraft den 1 februari 2022 har kungjorts i Svensk Författningssamling (


text: Åklagarmyndighetens författningssamling

text: Riksåklagarens föreskrifter (

text: ) om ordningsbot

text: Publiceringsdatum

text: för vissa brott

text: den 7 juli 2022

text: Riksåklagaren beslutade den 27 april 2022 om ändring i Riksåklagarens föreskrifter (

text: ) om ordningsbot för vissa brott. Författningen som träder i kraft den 9 maj 2022 har kungjorts i Svensk Författningssamling (


text: Åklagarmyndighetens författningssamling

text: Riksåklagarens föreskrifter (

text: ) om ordningsbot

text: Publiceringsdatum

text: för vissa brott

text: den 7 juli 2022

text: Riksåklagaren beslutade den 10 juni 2022 om ändring i Riksåklagarens föreskrifter (

text: ) om ordningsbot för vissa brott. Författningen som träder i kraft den 15 juni 2022 har kungjorts i Svensk Författningssamling (


text: Åklagarmyndighetens författningssamling

text: Riksåklagarens föreskrifter (

text: ) om ordningsbot

text: Publiceringsdatum

text: för vissa brott

text: den 8 juli 2022

text: Riksåklagaren beslutade den 30 juni 2022 om ändring i Riksåklagarens föreskrifter (

text: ) om ordningsbot för vissa brott. Författningen som träder i kraft den 1 augusti 2022 har kungjorts i Svensk Författningssamling (


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om strafföreläggande.

text: Strafföreläggande ska utfärdas med stöd av strafförelägganderutinen i verksamhetsstödet Cåbra. Avräkningsunderlag enligt

text: 12 a § strafföreläggandekungörelsen (1970:60)

text: ska upprättas enligt det formulär som är kopplat till rutinen.

text: Strafföreläggande som avser villkorlig dom eller sådan påföljd i förening med dagsböter får inte utfärdas av assistentåklagare.

text: Godkännande

text: Den åklagarkammare där ett strafföreläggande utfärdats är behörig att motta skriftligt godkännande av strafföreläggandet.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2023. Samtidigt upphör

text: ÅFS 2005:26

text: att gälla.

text: PETRA LUNDH Marie-Louise Ollén (Utvecklingscentrum)


text: Föreskrifterna ska inte tillämpas vid handläggning av brott som handläggs enligt ett särskilt snabbförfarande enligt

text: 45 kap. 13 a § rättegångsbalken

text: och

text: 3 b § förundersökningskungörelsen (1947:948)

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2023.

text: PETRA LUNDH Marie-Louise Ollén (rättsavdelningen)


text: Åklagarmyndighetens författningssamling

text: Riksåklagarens föreskrifter (

text: ) om ordningsbot

text: Publiceringsdatum

text: för vissa brott

text: den 17 januari 2023 Riksåklagaren beslutade den 20 december 2022 om ändring i Riksåklagarens föreskrifter (

text: ) om ordningsbot för vissa brott. Författningen som träder i kraft den 1 februari 2023 har kungjorts i Svensk Författningssamling (


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om underrättelse enligt 10 kap. 13 § RF och information till riksåklagaren i vissa andra fall.

text: Om det vid handläggningen av ett ärende eller annars uppkommer en sådan fråga av betydelse för förhållandet till en annan stat eller en mellanfolklig organisation som avses i

text: 10 kap. 13 § regeringsformen

text: ska den inom Åklagarmyndigheten som handlägger ärendet eller annars ansvarar för frågan, för ställningstagande till om riksåklagaren bör informeras, skyndsamt underrätta rättschefen.

text: Det åligger kammarchef inom Åklagarmyndigheten att skyndsamt informera områdeschefen eller rättschefen även om andra frågor än sådana som avses i 1 § som uppkommer på åklagarkammaren och är av sådan beskaffenhet att riksåklagaren bör känna till dem.

text: Allmänna råd

text: Information bör lämnas i frågor som har eller kan få en stor påverkan på Åklagarmyndighetens verksamhet, förtroendet för myndighetens verksamhet eller någon av myndighetens anställda. En sådan påverkan kan exempelvis uppkomma vid en mycket stor massmedial uppmärksamhet avseende en utredning eller åklagaren som leder eller har lett utredningen, medial granskning av verksamheten, säkerhetsfrågor och omfattande desinformation om myndighetens verksamhet. Det föreligger en skyldighet att informera även i andra fall, när det är särskilt föreskrivet.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 april 2023. Samtidigt upphör

text: ÅFS 2014:10

text: att gälla.

text: PETRA LUNDH Marie-Louise Ollén (Rättsavdelningen)


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om ändring av Åklagarmyndighetens föreskrifter och allmänna råd (ÅFS 2012:2) om rättslig tillsyn.

text: För att kunna ta ställning till om det finns behov av rättslig tillsyn rörande ett enskilt fall enligt 5–12 och 19 §§, systematisk rättslig tillsyn enligt 13 § eller andra åtgärder kan riksåklagaren och andra högre åklagare besluta att en förberedande granskning ska genomföras.

text: Allmänna råd

text: En förberedande granskning kan inledas när riksåklagaren eller en annan högre åklagare behöver informera sig om handläggningen i ett enskilt fall och inhämtat material behöver samlas i ett ärende eller en akt behöver rekvireras. En förberedande granskning bör dock inte inledas om riksåklagaren eller en annan högre åklagare kan informera sig om ett enskilt fall genom att granska tillgängliga uppgifter t.ex. i Cåbra eller genom att domar eller annat underlag formlöst hämtas in. Vid en förberedande granskning bör upplysningar inte hämtas in från den åklagare vars handläggning eventuellt kan ifrågasättas. Jfr 11 §.

text: Systematisk rättslig tillsyn kan ha formen av tematisk tillsyn eller inspektion. Med tematisk tillsyn avses en planerad och metodisk granskning av en rättslig företeelse i ärenden vid en eller flera

text: ÅFS 2023:xx

text: åklagarkammare/riksenheter. Högre åklagare vid Utvecklingscentrum ansvarar för tematisk tillsyn inom Åklagarmyndigheten. Med inspektion avses annan systematisk rättslig tillsyn än tematisk tillsyn, t.ex. en allmän granskning av verksamheten vid en åklagarkammare. Riksåklagaren ansvarar för inspektioner inom Åklagarmyndigheten. Högre åklagare vid Ekobrottsmyndigheten ansvarar för systematisk rättslig tillsyn vid den myndigheten.

text: Allmänna råd

text: Tematisk tillsyn kan exempelvis avse en metodisk granskning av en ärendetyp, en arbetsmetod eller en typ av tvångsmedel.

text: Varje tematisk tillsyn vid Åklagarmyndigheten ska redovisas i en tillsynsrapport. I tillsynsrapporten ska iakttagelserna vid tillsynen redovisas. Den högre åklagare som ansvarat för tillsynen ska också lämna förslag till de åtgärder som tillsynen bör föranleda eller själv låta genomföra sådana åtgärder. Om åtgärder kan behövas inom ramen för styrning och kontroll av Åklagarmyndigheten ska dock den högre åklagaren inte lämna några förslag på åtgärder. En tematisk tillsyn ska avslutas genom den högre åklagarens beslut om vilka åtgärder iakttagelserna ska föranleda, t.ex. att överlämna tillsynsrapporten till någon annan för övervägande och beslut om vilka åtgärder som ska vidtas. Den högre åklagaren ska överlämna tillsynsrapporten för kännedom till Ekobrottsmyndigheten.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juni 2023.

text: KATARINA JOHANSSON WELIN Henrik Rasmusson (tillsynsavdelningen)


text: Åklagarmyndighetens författningssamling

text: Riksåklagarens föreskrifter (

text: ) om ordningsbot

text: Publiceringsdatum

text: för vissa brott

text: den 12 juli 2023 Riksåklagaren beslutade den 20 juni 2023 om ändring i Riksåklagarens föreskrifter (

text: ) om ordningsbot för vissa brott. Författningen som träder i kraft den 14 juli 2023 har kungjorts i Svensk Författningssamling (