title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet plåtslageri – svetsmetoder i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet plåtslageri – svetsmetoder finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Plåtslageri – svetsmetoder

text: Ämnet plåtslageri – svetsmetoder behandlar olika svetsnings- och lödningstekniker för sammanfogning inom plåtslageri och smide. Ämnet behandlar även val och användande av verktyg, utrustning och maskiner inom yrket. Arbetet utförs ofta som en del i en större helhet där plåtslagaren vid planering och utförande måste ta hänsyn till andra aktörer och övergripande planer.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet plåtslageri – svetsmetoder ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att utifrån ritningar och beskrivningar utföra sammanfogningar genom både svetsning och lödning inom plåtslageri. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att beräkna materialåtgång för olika arbetsuppgifter vid nyproduktion och renovering. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hur olika material används inom byggnadsplåtslageri och om byggnadskonstruktioner och utförandekrav som gäller för nybyggnation och renovering. Undervisningen ska dessutom ge eleverna möjlighet att utveckla kreativitet, problemlösnings- och initiativförmåga. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet samt förmåga att söka information i aktuella regelverk. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att tolka ritningar och följa instruktioner samt planera och organisera arbetsuppgifter. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att välja och hantera material samt använda och vårda verktyg och maskiner. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta med hänsyn till ergonomi, hälsa och säkerhet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt som främjar en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling samt om branschens ansvar för hållbart byggande. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om yrkesrollen och vikten av ansvarstagande på arbetsplatsen. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att förhålla sig kritiskt till attityder och värderingar på arbetsplatsen. Eleverna ska även ges rikligt med tillfällen att använda fackspråk. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera och samverka med såväl arbetskamrater som kunder på både svenska och engelska. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att föra värderande diskussioner om utförda arbeten utifrån såväl kvalitetskontroll som genomförande. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att dokumentera och kvalitetssäkra arbetet samt reflektera över hur arbetsprocessen har påverkat resultatet. I undervisningen ska teoretiska och praktiska kunskaper vävas samman till en helhet för eleverna. Undervisningen ska bedrivas med metoder, verktyg och maskiner som är tidsenliga och ergonomiskt anpassade samt organi-

text: seras så att eleverna får möjlighet att utföra sina uppgifter både individuellt och i samarbete med andra.

text: Undervisningen i ämnet plåtslageri – svetsmetoder ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om arbetsprocesser och svetsmetoder inom byggnadsplåtslageri. – Förmåga att planera, utföra, dokumentera och utvärdera sammanfogningsarbeten med svetsning och lödning. – Förmåga att välja och hantera material samt använda och vårda verktyg och maskiner. – Förmåga att arbeta säkert i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet. – Förmåga att samverka och kommunicera samt använda fackspråk.

text: Nivåer i ämnet plåtslageri – svetsmetoder

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: PLAT1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet plåtslageri – svetsmetoder på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Plåtslageriprocesser och metoder

text: – Olika typer av plåtmaterial samt materialens egenskaper, funktion och användningsområden. – Vanligt förekommande arbetsprocesser och metoder vid sammanfogningsarbeten genom svetsning och lödning. – Det gemensamma ansvaret för ett hållbart byggande, till exempel genom materialval, materialhantering, återanvändning och återvinning. – Övergripande om varsamhetskrav vid renovering och ombyggnation, till exempel byggnadens tekniska, historiska, kulturhistoriska, miljömässiga och konstnärliga värden. – Byggbranschens riktlinjer och rekommendationer, Boverkets byggregler (BBR) och AMA (Allmän material- och arbetsbeskrivning).

text: Planering och utförande

text: – Tolkning av ritningar, arbetsbeskrivningar, utförandekrav och toleranskrav samt metoder för att identifiera felkällor i arbetsprocessen. – Planering för att lösa arbetsuppgifter i enlighet med branschkrav. – Beräkningar av materialåtgång, omkrets, area och volym på vanligt förekommande geometriska former. Måttning av objekt och upprättande av måttskisser. – Sammanfogning, däribland genom tennlödning, hårdlödning, falsning och nitning. – Glödgning, formning och bearbetning av olika plåtmaterial.

text: – Gasskärning, gas- och gasmetallbågsvetsning samt punktsvetsning i olika stålmaterial. – Problemlösning i samband med arbetsuppgifterna. – Dokumentation och egenkontroll före, under och efter utfört arbetet. – Värdering av utfört arbete och användning av utvärderingar i förbättringsarbete.

text: Hantering av material och utrustning

text: – Cirkulära arbetsmetoder, till exempel hur produkter och material används, återanvänds och återvinns i flera livscykler och på så sätt bidrar till att minska klimatutsläppen och uttaget av naturresurser. – Resursanvändande kopplat till arbetsuppgiften, däribland val och användning av material med hänsyn till kvalitet och kostnader samt hälsooch miljöaspekter. – Val, hantering och användning av material utifrån materialets egenskaper och användningsområde. – Val, användning och vård av för arbetsuppgiften lämpliga verktyg, svetsutrustningar, maskiner och tillsatsutrustningar. – Hantering, förvaring och skyddande av byggmaterial och byggnadsdelar samt sortering av byggavfall och restprodukter. – Hantering och förvaring av tryckkärl och brandfarliga varor i verkstadsmiljö och på byggarbetsplats.

text: Säkerhet

text: – Arbetsmiljöverkets föreskrifter och allmänna råd som gäller arbete från ställningar och arbetsplattformar samt användning av lyftanordningar. Bestämmelser som gäller brandfarliga arbeten. – Riskbedömningar i det dagliga arbetet, däribland av risker för tillbud och olycksfall samt av hälsorisker vid arbete med gaser, asbest och kvartsdamm och risker med felaktiga arbetsställningar. – Användning av personlig skyddsutrustning och ergonomiska hjälpmedel. – Åtgärder för att skydda person, verktyg och material mot fall vid arbeten på höjd och från ställningar. – Ansvarstagande i yrkesrollen och på byggarbetsplatsen, till exempel ansvar för säkerhet och arbetsmiljö. – Avspärrning av ett arbetsområde i enlighet med Arbetsmiljöverkets föreskrifter. – Förebyggande brandskydd och elsäkerhet. – Tillträdes- och utrymningsvägar på arbetsplatsen. – Nödlägesrutiner vid krissituationer och olycksfall.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Fackspråk på både svenska och engelska. – Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland bemötande och inkluderande arbetssätt. – Samverkan och kommunikation på arbetsplatsen.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för arbetsprocesser vid sammanfogningsarbeten genom svetsning och lödning inom byggnadsplåtslageri. Eleven planerar sammanfogningsarbeten med svetsning och lödning. Eleven utför med visst handlag arbetsuppgifterna och följer med viss säkerhet arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av godtagbar kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med visst handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med viss säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar översiktligt sina val av arbetsmetoder. Eleven samverkar och kommunicerar samt använder fackspråk med viss säkerhet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för arbetsprocesser vid sammanfogningsarbeten genom svetsning och lödning inom byggnadsplåtslageri. Eleven planerar sammanfogningsarbeten med svetsning och lödning. Eleven utför med gott handlag arbetsuppgifterna och följer med säkerhet arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av god kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med gott handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar utförligt sina val av arbetsmetoder. Eleven samverkar och kommunicerar samt använder fackspråk med säkerhet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för arbetsprocesser vid sammanfogningsarbeten genom svetsning och lödning inom byggnadsplåtslageri. Eleven planerar sammanfogningsarbeten med svetsning och lödning. Eleven utför med mycket gott handlag arbetsuppgifterna och följer med god säkerhet arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av mycket god kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med mycket gott handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med god säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar utförligt och nyanserat sina val av arbetsmetoder. Eleven samverkar och kommunicerar samt använder fackspråk med god säkerhet.


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet plåtslageri – titanzinkplåt i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet plåtslageri – titanzinkplåt finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

type: stycke

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

type: paragraf

text: Plåtslageri – titanzinkplåt

type: rubrik

text: Ämnet plåtslageri – titanzinkplåt behandlar plåtslageriarbeten med titanzinkplåt, titanzinkplåtens egenskaper och användning av titanzinkplåt på byggnader och i andra konstruktioner. Ämnet behandlar även val och användning av verktyg och maskiner inom yrket. Arbetet utförs ofta som en del i en större helhet i byggprocessen. Därför är hänsynstagande till andra aktörer och övergripande planer en viktig del i arbetet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet plåtslageri – titanzinkplåt ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att utifrån ritningar, beskrivningar och egna beräkningar utföra plåtslageriarbeten med titanzinkplåt vid nyproduktion och renovering. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om titanzinkplåtens olika användningsområden inom byggnadsplåtslageri. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om byggnadskonstruktioner och utförandekrav som gäller för nybyggnation och renovering. Genom att väcka elevernas nyfikenhet för olika arbetsområden inom byggnadsplåtslageri ska undervisningen bidra till elevernas möjlighet att själva forma sin framtid. Undervisningen ska dessutom ge eleverna möjlighet att utveckla kreativitet, problemlösnings- och initiativförmåga. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet samt förmåga att söka information i aktuella regelverk. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att tolka ritningar och följa instruktioner samt planera och organisera arbetsuppgifter. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att välja och hantera material samt använda och vårda verktyg och maskiner. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta med hänsyn till ergonomi, hälsa och säkerhet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt som främjar en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling samt om branschens ansvar för hållbart byggande. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om yrkesrollen och vikten av ansvarstagande på arbetsplatsen. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att förhålla sig kritiskt till attityder och värderingar på arbetsplatsen. Eleverna ska även ges rikligt med tillfällen att använda fackspråk. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera och samverka med såväl arbetskamrater som kunder på både svenska och engelska. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att föra värderande diskussioner om utförda arbeten utifrån såväl kvalitetskontroll som genomförande. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att dokumentera och kvalitetssäkra arbetet samt reflektera över hur arbetsprocessen har påverkat resultatet. I undervisningen ska teoretiska och praktiska kunskaper vävas samman till en helhet för eleverna. Undervisningen ska bedrivas med metoder, verk-

text: tyg och maskiner som är tidsenliga och ergonomiskt anpassade samt organiseras så att eleverna får möjlighet att utföra sina uppgifter både individuellt och i samarbete med andra.

text: Undervisningen i ämnet plåtslageri – titanzinkplåt ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om arbetsprocesser och metoder inom plåtslageri med titanzinkplåt. – Förmåga att planera, utföra, dokumentera och utvärdera arbetsuppgifter inom plåtslageri med titanzinkplåt. – Förmåga att välja och hantera material samt använda och vårda verktyg och maskiner. – Förmåga att arbeta säkert i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet. – Förmåga att samverka och kommunicera samt använda fackspråk.

text: Nivåer i ämnet plåtslageri – titanzinkplåt

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 3 i ämnet byggnadsplåtslageri.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: PLAL1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet plåtslageri – titanzinkplåt på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Plåtslageriprocessen

text: – Titanzinkplåt i byggnadskonstruktioner samt materialets egenskaper, funktion och användningsområden. – Vanligt förekommande arbetsprocesser och metoder vid taktäckning med titanzinkplåt. – Övergripande om varsamhetskrav vid renovering och ombyggnad, till exempel byggnadens tekniska, historiska, kulturhistoriska, miljömässiga och konstnärliga värden. – Olika arbetsprocesser och metoder med energieffektiva byggnadskonstruktioner. – Framtida klimatförändringar och hur dessa kan påverka utförandet av plåtinklädnader av byggnadsdelar. – Byggbranschens riktlinjer och rekommendationer, Boverkets byggregler (BBR) och AMA (Allmän material- och arbetsbeskrivning).

text: Planering och utförande

text: – Tolkning av ritningar, arbetsbeskrivningar, utförandekrav och toleranskrav samt metoder för att identifiera felkällor i arbetsprocessen. – Planering för att lösa arbetsuppgifter i enlighet med branschkrav. – Beräkningar av materialåtgång, omkrets, area och volym på vanligt förekommande geometriska former inom byggnadsplåtslageri. Måttning av objekt och upprättande av måttskisser.

text: – Utbredning för tillverkning av beklädnader anpassade till förekommande hinder. – Bandtäckning, skivtäckning och kassettäckning med titanzinkplåt på olika typer av underlag. – Utbredning och avmallning av vanligt förekommande tak och utsmyckningar, däribland takkupor, oxögon, torntak och tornspiror. – Sammanfogning med titanzinkplåt, däribland tennlödning och falsning. – Glödgning, formning och bearbetning av titanzinkplåt. – Problemlösning i samband med arbetsuppgifterna. – Dokumentation och egenkontroll före, under och efter utfört arbete. – Värdering av utfört arbete och användning av utvärderingar i förbättringsarbete.

text: Hantering av material och utrustning

text: – Cirkulära arbetsmetoder, till exempel hur produkter och material används, återanvänds och återvinns i flera livscykler och på så sätt bidrar till att minska klimatutsläppen och uttaget av naturresurser. – Resursanvändande kopplat till arbetsuppgiften, däribland val och användning av material med hänsyn till kvalitet och kostnader samt hälsooch miljöaspekter. – Val, hantering och användning av material utifrån materialets egenskaper och användningsområde. – Val, användning och vård av för arbetsuppgiften lämpliga verktyg, maskiner och förekommande tillsatsutrustningar på ett arbetsmiljömässigt och säkert sätt. – Hantering, förvaring och skyddande av byggmaterial och byggnadsdelar samt sortering av byggavfall och restprodukter.

text: Säkerhet

text: – Arbetsmiljöverkets föreskrifter och allmänna råd som gäller arbete från ställningar och arbetsplattformar samt användning av lyftanordningar. – Bestämmelser som gäller brandfarliga arbeten. – Riskbedömningar i samband med arbetsuppgiften, däribland av hälsorisker med asbest, fekalier, mögel, kvartsdamm och polyklorerade bifenyler (PCB) samt av risker för tillbud och olycksfall. – Användning av personlig skyddsutrustning och ergonomiska hjälpmedel. – Åtgärder för att skydda person, verktyg och material mot fall vid arbeten på höjd och från ställningar. – Ansvarstagande i yrkesrollen och på byggarbetsplatsen, till exempel för säkerhet och arbetsmiljö. – Avspärrning av ett arbetsområde i enlighet med Arbetsmiljöverkets föreskrifter. – Tillträdes- och utrymningsvägar på arbetsplatsen. – Nödlägesrutiner vid krissituationer och olycksfall.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Fackspråk på både svenska och engelska. – Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland bemötande och inkluderande arbetssätt.

text: – Samverkan och kommunikation på arbetsplatsen, däribland med maskinförare.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för arbetsprocesser och metoder inom plåtslageri med titanzinkplåt. Eleven planerar arbetsuppgifter inom plåtslageri med titanzinkplåt. Eleven utför med visst handlag arbetsuppgifterna och följer med viss säkerhet arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av godtagbar kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med visst handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med viss säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar översiktligt sina val av arbetsmetoder. Eleven samverkar och kommunicerar samt använder fackspråk med viss säkerhet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för arbetsprocesser och metoder inom plåtslageri med titanzinkplåt. Eleven planerar arbetsuppgifter inom plåtslageri med titanzinkplåt. Eleven utför med gott handlag arbetsuppgifterna och följer med säkerhet arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av god kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med gott handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med säkerhet verktyg och maskiner.

text: Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar utförligt sina val av arbetsmetoder. Eleven samverkar och kommunicerar samt använder fackspråk med säkerhet.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för arbetsprocesser och metoder inom plåtslageri med titanzinkplåt. Eleven planerar arbetsuppgifter inom plåtslageri med titanzinkplåt. Eleven utför med mycket gott handlag arbetsuppgifterna och följer med god säkerhet arbetsbeskrivningar och ritningar. Resultatet av arbetet är av mycket god kvalitet. Under arbetets gång och när arbetsuppgiften är utförd gör eleven en dokumentation av arbetet. Dessutom utvärderar eleven arbetsprocessen och resultatet samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven väljer samt hanterar med mycket gott handlag olika material. Dessutom använder och vårdar eleven med god säkerhet verktyg och maskiner. Eleven gör riskbedömningar och arbetar säkert med hänsyn till hälsa, arbetsmiljö och ergonomi i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven motiverar utförligt och nyanserat sina val av arbetsmetoder. Eleven samverkar och kommunicerar samt använder fackspråk med god säkerhet.

type: foreskrift


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet praktisk marknadsföring i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet praktisk marknadsföring finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Praktisk marknadsföring

text: Marknadsföring är en länk mellan tillverkare och konsument och bidrar till företags lönsamhet och utveckling samt stärker möjligheter att hitta och behålla kunder. Ämnet praktisk marknadsföring behandlar marknadsföringens betydelse vid försäljning av varor och tjänster samt hur målgruppsanpassad marknadsföring kan användas inom handels- och tjänstesektorn.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet praktisk marknadsföring ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om praktisk marknadsföring och dess utveckling. Undervisningen ska också lägga en grund för elevernas förmåga att yrkesmässigt och på ett etiskt och jämställt sätt utföra arbetsuppgifter inom praktisk marknadsföring. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om praktisk marknadsföring och dess påverkan på konsumenter. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att utföra varuexponering och framställning av material för säljstöd. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förståelse av sambandet mellan utbud och efterfrågan och faktorer som påverkar affärsmöjligheter och lönsamhet. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser samt om marknadsetiska regler inom området. Genom teori och praktiska arbetssätt ska eleverna ges möjlighet att utföra arbetsuppgifter inom praktisk marknadsföring samt utveckla en yrkesmässig attityd i kommunikationen med kunder. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att omsätta sina kunskaper i yrkesmässiga handlingar. Undervisningen ska vidare bidra till att eleverna utvecklar förmåga att använda relevant teknik och material som redskap för varuexponering, säljstödsmaterial och marknadsföringsinsatser. Via kontakter med företag och organisationer ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av marknadsföringens villkor och marknadsetiska regler. Eleverna ska även ges möjlighet att använda informations- och kommunikationsteknik för affärsmässig verksamhet.

text: Undervisningen i ämnet praktisk marknadsföring ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om praktisk marknadsföring och dess utveckling. – Förmåga att utföra säljande varuexponering i digitala och fysiska butiker samt utforma säljstödsmaterial. – Förmåga att utforma, utföra och utvärdera marknadsföringsinsatser. – Kunskaper om lagar och andra bestämmelser samt marknadsetiska regler inom praktisk marknadsföring.

text: Nivåer i ämnet praktisk marknadsföring

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: PRAK1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet praktisk marknadsföring på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Marknadsföringens grunder och utveckling historiskt och i nutid. – Olika yrkesroller inom området. – Marknadskommunikation: Hur ett företag kan kommunicera budskap till sin marknad och sina kunder, till exempel genom olika typer av annonsering och i olika kanaler. – Butikskommunikatörens uppgifter i både digitala och fysiska butiker samt i olika branscher. – Hur varuexponeringar planeras, organiseras och utförs samt tekniker för att utforma säljstödsmaterial anpassat till både digitala och fysiska butiker. – Faktorer som påverkar säljmiljöns utformning, däribland ljus, ljud, färg och form. – Olika former av varuexponering, till exempel kategori- och sambandsexponeringar samt exponering av varor i olika prisklasser. – Vanligt förekommande kanaler för digital marknadsföring med anpassning till sociala medier samt för framställning av digital text och bild. – Hur marknadsundersökningar utformas och hur resultaten kan tolkas. – Hur säljfrämjande åtgärder och marknadsföringsinsatser i olika kanaler kan planeras, utföras och utvärderas. – Introduktion till lagar och andra bestämmelser inom området, däribland lagen om distansavtal och avtal utanför affärslokaler,

text: marknadsföringslagen

text: och

text: prisinformationslagen

text: , reglering av personuppgifter och marknadsetiska regler vid marknadsföring.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: PRAK2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet praktisk marknadsföring på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Mediers påverkan på konsumtionsval. – Syfte med och metoder inom reklam, såväl historiskt som nutida. Analys och värdering av budskap i reklam. – Hur butikskommunikatörer anpassar marknadsföringen mot olika kundtyper och kundbeteenden i digitala och fysiska butiker. – Varuexponering i olika marknadsföringskanaler och digitala plattformar. – Hur varuexponering och säljmiljö påverkar och vägleder kunders köpbeteende digital och i fysisk butik. – Hur mässor planeras, genomförs och utvärderas. – Hur olika varuexponeringsmetoder kan analyseras för att öka försäljningen i digitala och fysiska butiker.

text: – Digital marknadsföring i olika kanaler och till olika målgrupper, till exempel genom sökmotoroptimering. – Grundläggande tekniker för framställning av digital text, bild och rörlig bild med anpassning till sociala medier. – Hur affärsidéer, marknads- och säljplaner kan utformas utifrån analys av marknadssegment och målgrupp. – Analys av marknadsföringsinsatser som grund för affärsmässiga beslut. – Hur lagar och andra bestämmelser inom området kan tillämpas, däribland lagen om distansavtal och avtal utanför affärslokaler,

text: marknadsföringslagen

text: prisinformationslagen

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om praktisk marknadsföring och dess utveckling. Eleven använder med viss skicklighet olika tekniker och metoder för varuexponeringar i marknadsföringsarbetet. I arbetet visar eleven på ett godtagbart sätt hur budskap kan användas i marknadsföringen. Eleven utformar och utför marknadsundersökningar med godtagbart resultat. Dessutom utvärderar eleven marknadsföringsinsatser med delvis underbyggda resonemang. Eleven visar godtagbara kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området samt om marknadsetiska regler.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om praktisk marknadsföring och dess utveckling. Eleven använder med god skicklighet olika tekniker och metoder för varuexponeringar i marknadsföringsarbetet. I arbetet visar eleven på ett gott sätt hur budskap kan användas i marknadsföringen. Eleven utformar och utför marknadsundersökningar med gott resultat. Dessutom utvärderar eleven marknadsföringsinsatser med väl underbyggda resonemang.

text: Eleven visar goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området samt om marknadsetiska regler.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om praktisk marknadsföring och dess utveckling. Eleven använder med mycket god skicklighet olika tekniker och metoder för varuexponeringar i marknadsföringsarbetet. I arbetet visar eleven på ett mycket gott sätt hur budskap kan användas i marknadsföringen. Eleven utformar och utför marknadsundersökningar med mycket gott resultat. Dessutom utvärderar eleven marknadsföringsinsatser med mycket väl underbyggda resonemang. Eleven visar mycket goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området samt om marknadsetiska regler.


text: Ämnesplanen för ämnet processautomation finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Processautomation

text: Automatiseringen i samhället har pågått under en längre tid och allt fler arbetsuppgifter och tillverkningsled automatiseras. Automatiseringen sker bland annat inom industri, fastighetsbransch och infrastruktur. Ämnet processautomation behandlar processindustrins automatiserade funktioner ur ett systemperspektiv i brytningen mellan elektroteknik, datorteknik samt driftoch underhållsteknik.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet processautomation ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att utföra vanligt förekommande arbetsuppgifter inom processautomation. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att planera arbetsuppgifter och arbeta praktiskt med att installera och montera processautomationsutrustning. I undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att utveckla förmåga att utföra mät- och reglertekniska arbeten som en del av en automatiserad process. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att dokumentera utfört arbete samt tolka och använda scheman, ritningar, manualer och föreskrifter på både svenska och engelska. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att felsöka och avhjälpa fel i processautomationsutrustning. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar ett säkert och hållbart arbetssätt med hänsyn till både drift och miljö. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur övergripande processdatorsystem används för datainsamling och övervakning samt om hur informationsteknik kan användas i olika nivåer av automatiserade processanläggningar. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att beskriva teoretiska samband inom processautomation. I undervisningen ska såväl praktiska som teoretiska moment ingå. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av sambandet mellan teori och praktiskt arbete. Vidare ska undervisningen stimulera elevernas nyfikenhet och problemlösningsförmåga samt bidra till att utveckla deras intresse för teknisk utveckling och hållbarhetsarbete inom processindustrin.

text: Undervisningen i ämnet processautomation ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att planera automationsarbeten samt montera och installera processautomationsutrustning. – Förmåga att utföra mät- och reglertekniska arbeten. – Förmåga att använda ritningar och manualer och att dokumentera olika arbeten inom processautomation. – Förmåga att underhålla, felsöka, åtgärda och optimera automatiserade processer. – Förmåga att arbeta person- och processäkert i automatiserade processer, 2 utifrån riskanalyser och i enlighet med säkerhetsföreskrifter.

text: – Förmåga att beskriva olika teoretiska samband inom processautomation.

text: Nivåer i ämnet processautomation

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet automationsteknik. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: PROC1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet processautomation på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Laborativa installationer av vanligt förekommande mätgivare och omvandlare. – Olika förekommande enheter i en automatiserad process, till exempel olika mätgivare och regulatorer med monteringsanvisningar. – Metoder för mätning av temperatur och tryck samt olika nivåer och flöden. – Metoder och utrustning för att testa och verifiera mätgivare. – Kontinuerlig och diskontinuerlig reglering med tidsproportionell utgång. – Reglering av flerkapacitiva processer. – Sammansatta reglersystem med framkoppling, internt och externt börvärde samt kvot- och kaskadreglering. – Tolkning av anläggningsteknisk dokumentation, till exempel processscheman, kretsscheman, tabeller, datablad, manualer och certifikat. – Dokumentation av eget arbete inom området. – Programmering av styrsystem för processautomation, till exempel distribuerade styrsystem (DCS). – Konfigurering av nätverksenheter för IP-baserad kommunikation, till exempel industriell ethernet, profinet och modbus TCP (transmission control protocol). – Metoder för felsökning, optimering och konfigurering med hänsyn till funktion och miljökrav. – Personsäkert arbete i automatiserade processer samt säkerhetsföreskrifter inom området. – Riskanalyser i samband med förändringar, tilläggsarbeten och underhåll i automatiserade processer. – Beskrivning av teoretiska samband inom processautomation med stöd av matematiska begrepp, fysikaliska storheter och kemiska egenskaper. – Matematiska samband vid mätning av olika storheter.

text: Nivåkod: PROC2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet processautomation på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Laborativa installationer av vanligt förekommande reglersystem. – Olika förekommande enheter i en automatiserad process, till exempel olika pumpar, ventiler och filter med monteringsanvisningar. – Metoder för mätning av viskositet, koncentration, pH-värde, syre och konduktivitet. – Metoder för gasanalys och mätning av partikelhalter. Reglering med oskarp logik (fuzzy logic). – Olika multivariabla regleringar. – Störningar i reglerprocessen, däribland störtendenskompensering. – Parameterstyrning och adaptiv parameteruppdatering. – Systematisk dokumentation, till exempel av regulatorinställningar och nätverkskonfiguration. – Programmering av olika styrsystem för processautomation, till exempel distribuerade styrsystem (DCS). – Konfigurering av nätverksenheter för seriell kommunikation, till exempel foundation fieldbus, modbus, profibus PA (process automation) eller HART (highway addressable remote transducer). – Konfigurering och optimering av processer med avseende på funktion och miljökrav. – Felsökning och underhåll av olika enheter i en automatiserad process, till exempel olika mätgivare, pumpar, ventiler och filter. – Personsäkert arbete i automatiserade processer samt säkerhetsföreskrifter inom området. – Säkerhetsstandarder, däribland SIL SS-EN 62061 och ATEX-direktiven. – Beskrivning av teoretiska samband inom processautomation med stöd av matematiska begrepp, fysikaliska storheter och kemiska egenskaper. – Reglertekniska matematiska samband och standardalgoritmer vid olika reglerfall.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven planerar arbetet samt monterar och installerar processautomationsutrustning med visst handlag. Eleven utför med viss skicklighet mät- och reglertekniska arbeten. Eleven använder med viss säkerhet ritningar och manualer i arbetet inom processautomation och gör en enkel dokumentation av sitt arbete. Eleven felsöker, optimerar, underhåller och åtgärdar med viss säkerhet olika automatiserade processer. Eleven utför person- och processäkert arbete i enlighet med de säkerhetsföreskrifter som gäller vid arbetet med enkla automatiserade processer. Eleven beskriver översiktligt teoretiska samband inom processautomation med stöd av relevanta matematiska begrepp, fysikaliska storheter och kemiska egenskaper.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven planerar arbetet samt monterar och installerar processautomationsutrustning med gott handlag. Eleven utför med god skicklighet mät- och reglertekniska arbeten. Eleven använder med säkerhet ritningar och manualer i arbetet inom processautomation och gör en noggrann dokumentation av sitt arbete. Eleven felsöker, optimerar, underhåller och åtgärdar med säkerhet olika automatiserade processer. Eleven utför person- och processäkert arbete i enlighet med de säkerhetsföreskrifter som gäller vid arbetet med relativt komplexa automatiserade processer. Eleven beskriver utförligt teoretiska samband inom processautomation med stöd av relevanta matematiska begrepp, fysikaliska storheter och kemiska egenskaper.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven planerar arbetet samt monterar och installerar processautomationsutrustning med mycket gott handlag. Eleven utför med mycket god skicklighet mät- och reglertekniska arbeten. Eleven använder med god säkerhet ritningar och manualer i arbetet inom processautomation och gör en noggrann och utförlig dokumentation av sitt arbete. Eleven felsöker, optimerar, underhåller och åtgärdar med god säkerhet olika automatiserade processer.

text: Eleven utför person- och processäkert arbete i enlighet med de säkerhetsföreskrifter som gäller vid arbetet med komplexa automatiserade processer. Eleven beskriver utförligt och nyanserat teoretiska samband inom processautomation med stöd av relevanta matematiska begrepp, fysikaliska storheter och kemiska egenskaper.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet processautomation i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Processautomation

text: Ämnets syfte

text: Nivåer i ämnet processautomation

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: PROC1000X

text: Centralt innehåll

text: Nivåkod: PROC2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet processautomation på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Laborativa installationer av vanligt förekommande reglersystem. – Olika förekommande enheter i en automatiserad process, till exempel olika pumpar, ventiler och filter med monteringsanvisningar. – Metoder för mätning av viskositet, koncentration, pH-värde, syre och konduktivitet. – Metoder för gasanalys och mätning av partikelhalter. Reglering med oskarp logik (fuzzy logic). – Olika multivariabla regleringar. – Störningar i reglerprocessen, däribland störtendenskompensering. – Parameterstyrning och adaptiv parameteruppdatering. – Systematisk dokumentation, till exempel av regulatorinställningar och nätverkskonfiguration. – Programmering av olika styrsystem för processautomation, till exempel distribuerade styrsystem (DCS). – Konfigurering av nätverksenheter för seriell kommunikation, till exempel foundation fieldbus, modbus, profibus PA (process automation) eller HART (highway addressable remote transducer). – Konfigurering och optimering av processer med avseende på funktion och miljökrav. – Felsökning och underhåll av olika enheter i en automatiserad process, till exempel olika mätgivare, pumpar, ventiler och filter. – Störningar i reglerprocessen, däribland störtendenskompensering. – Personsäkert arbete i automatiserade processer samt säkerhetsföreskrifter inom området. – Säkerhetsstandarder, däribland SIL SS-EN 62061 och ATEX-direktiven. – Beskrivning av teoretiska samband inom processautomation med stöd av matematiska begrepp, fysikaliska storheter och kemiska egenskaper. – Reglertekniska matematiska samband och standardalgoritmer vid olika reglerfall.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet produktionsmetoder i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet produktionsmetoder finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Produktionsmetoder

text: Ämnet produktionsmetoder behandlar bearbetningsmetoder och utrustning som används inom industriell tillverkning. Ämnet handlar också om säkerhetsföreskrifter och om hur utrustning underhålls samt hur dess funktion kontrolleras och effektiviseras.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet produktionsmetoder ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om metoder, teknik, material och utrustning som används inom produktion och industriella processer. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om utrustningens användningsområden, konstruktion och funktion. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att läsa och förstå produktionsunderlag samt att välja rätt produktionsmetod i förhållande till produkt, material och produktionsutrustning. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att mäta, dokumentera och bedöma kvaliteten på det utförda arbetet. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetsmiljö och säkerhet. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att med hjälp av relevanta begrepp diskutera, analysera och reflektera över teknikens möjligheter. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att lösa produktionstekniska problem. I undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att utveckla förmåga att hantera produktionsutrustning, kringutrustning, verktyg, maskiner och styrteknisk utrustning. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse av hur verktyg och system för processövervakning och kommunikation mellan utrustningar styrs och övervakas inom och mellan olika produktionsenheter. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla ett systematiskt och problemlösande arbetssätt. Undervisningen ska varva teoretiska moment med praktiska och utgå från verklighetsnära situationer. Dessutom ska undervisningen lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågor om relationen mellan produktionsmetoder och hållbar utveckling samt om olika handlingsalternativ inom industriell tillverkning.

text: Undervisningen i ämnet produktionsmetoder ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om utrustning, produktionsmetoder och industriella processer. – Förmåga att läsa och tolka produktionsunderlag samt att välja rätt metod i förhållande till det som ska tillverkas eller förädlas. – Färdigheter i att planera och genomföra arbete i manuell och automatiserad produktionsutrustning i enlighet med säkerhetsföreskrifter inom området. – Förmåga att mäta, dokumentera och bedöma kvaliteten på utfört arbete samt använda relevanta begrepp.

text: Nivåer i ämnet produktionsmetoder

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: PROD1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet produktionsmetoder på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Metoder och verktyg

text: – Introduktion till olika produktionsmetoder och utrustning samt olika produktionsmetoders användningsområden. – Val av utrustning, verktyg och metoder för att uppnå rätt kvalitet på tillverkade produkter. – Introduktion till processövervakning och kommunikation mellan utrustningar. – Produktionsunderlag och hur de används. – Hur material genom olika produktionsmetoder och processer förädlas till en färdig produkt. – Användning av både manuell och automatiserad produktionsutrustning. – Framtagning av utkast till planerings-, berednings- och tillverkningsunderlag för produktion. – Tillämpning av metoder för bearbetning, formning, sammanfogning och additiv tillverkning. – Ergonomi i arbetet. – Terminologi för olika produktionsmetoder. – Symboler, beteckningar och märkningar.

text: Säkerhet

text: – Säkerhetsföreskrifter och säkerhetsrisker vid tillverkning i valda produktionsmetoder och hur dessa risker kan minimeras.

text: Problemlösning

text: – Hur eventuella problem i produktionsutrustning upptäcks och åtgärdas. – Introduktion till funktions- och kvalitetskontroll, mätningar och beräkningar samt dokumentation av dessa.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: PROD2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet produktionsmetoder på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Metoder och verktyg

text: – Vanligt förekommande metoder, tekniker och användningsområden för produktionsutrustning och kringutrustning.

text: – Hantering och underhåll av vald produktionsutrustning och kringutrustning, till exempel verktyg, maskiner och styrteknisk utrustning, i enlighet med säkerhetsföreskrifter. – Funktion och konstruktion hos enklare produktionsutrustning och kringutrustning. – Processövervakning och kommunikation mellan utrustning samt industritekniska systems uppbyggnad. – Val av material, metod och verktyg utifrån olika produktionsunderlag. – Materials förändrade egenskaper vid olika produktionsmetoder samt olika materials påverkan på produktionsutrustningen. – Användning av både manuell och automatiserad produktionsutrustning. – Upprättande av planerings-, berednings- och tillverkningsunderlag för produktion. – Ergonomi för ett hållbart arbetsliv. – Ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet i produktion. – Funktions- och kvalitetskontroll, tillämpade mätningar och beräkningar samt dokumentation av dessa. – Terminologi, symboler, beteckningar och märkningar.

text: Säkerhet

text: – Tillämpning av metoder för bearbetning, formning, sammanfogning och additiv tillverkning i enlighet med säkerhetsföreskrifter. – Dagligt underhåll av produktions- och kringutrustning i enlighet med säkerhetsföreskrifter.

text: Problemlösning i produktion

text: – Felsökning av produktionsutrustning på ett säkert sätt. – Hur eventuella problem i produktionsutrustning upptäcks och åtgärdas.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om utrustning, produktionsmetoder och industriella processer. Eleven tolkar produktionsunderlag och väljer lämplig produktionsmetod med viss säkerhet. Eleven planerar och genomför arbete i produktionsutrustning med viss säkerhet och i enlighet med säkerhetsföreskrifter. Eleven mäter, dokumenterar och bedömer kvaliteten på utfört arbete med viss säkerhet och använder relevanta begrepp på ett i huvudsak fungerande sätt.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om utrustning, produktionsmetoder och industriella processer. Eleven tolkar produktionsunderlag och väljer lämplig produktionsmetod med säkerhet. Eleven planerar och genomför arbete i produktionsutrustning med säkerhet och i enlighet med säkerhetsföreskrifter. Eleven mäter, dokumenterar och bedömer kvaliteten på utfört arbete med säkerhet och använder relevanta begrepp på ett fungerande sätt.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om utrustning, produktionsmetoder och industriella processer. Eleven tolkar produktionsunderlag och väljer lämplig produktionsmetod med god säkerhet. Eleven planerar och genomför arbete i produktionsutrustning med god säkerhet och i enlighet med säkerhetsföreskrifter. Eleven mäter, dokumenterar och bedömer kvaliteten på utfört arbete med god säkerhet och använder relevanta begrepp på ett väl fungerande sätt.


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet produktionsutrustning i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet produktionsutrustning finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Produktionsutrustning

text: Ämnet produktionsutrustning behandlar industriteknisk utrustning och dess användningsområden. Det behandlar även hur utrustningen vårdas samt hur dess funktion kontrolleras.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet produktionsutrustning ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att använda industriteknisk produktionsutrustning och kringutrustning i enlighet med säkerhetsföreskrifter. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om utrustningens olika användningsområden samt förståelse av hur olika materials och råvarors egenskaper påverkar produktionen. Eleverna ska vidare ges möjlighet att utveckla kunskaper om produktionsutrustningens funktioner och konstruktion samt om metoder och tekniker. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att planera, organisera och utföra arbete i olika typer av manuell och automatiserad utrustning. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att genomföra kontroll och felsökning samt vård och underhåll av produktionsutrustning och kringutrustning. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om kvalitetssäkring samt förmåga att dokumentera utfört arbete och använda kvalitetssystem. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att kommunicera och samverka inom och mellan olika yrkesgrupper. Genom undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att utveckla förmåga att uttrycka sig med den terminologi och de symboler och bilder som används inom området. Eleverna ska genom ett undersökande och problemlösande arbetssätt stimuleras till fortsatt lärande och yrkesmässig utveckling inom det produktionstekniska området. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utföra både teoretiska och praktiska övningar.

text: Undervisningen i ämnet produktionsutrustning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om produktionsutrustning, råvaror och material som används i den industritekniska processen. – Förmåga att planera, organisera och utföra arbete i produktionsutrustning. – Förmåga att kontrollera, felsöka, vårda och underhålla produktionsutrustning och kringutrustning. – Förmåga att mäta, dokumentera och bedöma kvaliteten på utfört arbete. – Förmåga att arbeta säkert utifrån säkerhetsföreskrifter.

text: Nivåer i ämnet produktionsutrustning

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2. Nivå 4, 100 poäng, som bygger på nivå 3.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: PROI1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet produktionsutrustning på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Produktionsutrustning, råvaror och material

text: – Vanligt förekommande användningsområden för manuell och automatiserad produktionsutrustning. – Vanligt förekommande metoder och tekniker för produktionsutrustning och kringutrustning. – Funktion och konstruktion hos enklare produktionsutrustning och kringutrustning. – Vanligt förekommande symboler, beteckningar och märkningar. – Orientering om vanligt förekommande material och materials beteckningssystem. – Vanligt förekommande råvarors och materials betydelse för funktion, kvalitet och återvinning.

text: Produktion, mätningar och kvalitet

text: – Grundläggande produktionsrelaterade arbetsmoment, däribland bänkarbeten samt läsning och tolkning av enkla ritningar. – Planering och organisation av eget arbete. – Användning av verktyg, instrument och utrustning, till exempel handverktyg. – Hantering av vanligt förekommande material. – Kontroller och felsökning i samband med användande av utrustning. – Enklare underhåll av produktions- och kringutrustning. – Vård av produktions- och kringutrustning. – Mätningar i samband med användande av utrustning. – Enklare dokumentation av utfört arbete. – Bedömning av kvalitet på utfört arbete.

text: Säkerhet och arbetsmiljö

text: – Lagar och andra bestämmelser om säkerhet i arbetet, däribland bestämmelser om brandfarliga arbeten. – Arbetsmetoder för struktur, ordning och effektiv arbetsmiljö.

text: Nivåkod: PROI2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet produktionsutrustning på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: – Användningsområden för manuell och automatiserad produktionsutrustning och kringutrustning. – Metoder och tekniker för industriteknisk produktionsutrustning och kringutrustning. – Funktion och konstruktion hos produktionsutrustning och kringutrustning. – Symboler, beteckningar och märkningar. – Material och materials beteckningssystem. – Råvarors och materials väg till färdig produkt genom olika förädlingssystem i den industritekniska processen. – Råvarors och materials betydelse för funktion, kvalitet och återvinning.

text: Produktion, mätningar och kvalitet

text: – Kommunikation och samverkan mellan olika yrkesgrupper i produktionsprocessen. – Produktionsrelaterade arbetsmoment samt läsning och tolkning av ritningar. – Planering och organisation av eget arbete. – Hantering av verktyg, instrument och utrustning, till exempel maskiner, produktionsmoduler och styrteknisk utrustning. – Hantering av material inom produktionsprocessen. – Kontroller och felsökning i samband med användande av utrustning. – Vård och underhåll av produktions- och kringutrustning. – Dokumentation av utfört arbete. – Bedömning av kvalitet på utfört arbete.

text: Säkerhet och arbetsmiljö

text: – Lagar och andra bestämmelser om säkerhet och arbetsmiljö. – Arbetsmetoder för struktur, ordning och effektiv arbetsmiljö för olika arbetsprocesser på arbetsplatsen.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: PROI3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet produktionsutrustning på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: – Användningsområden för produktionsutrustning och kringutrustning inom valt industritekniskt område.

text: – Metoder och tekniker som används för produktionsutrustning och kringutrustning inom valt industritekniskt område. – Funktion och konstruktion hos produktionsutrustning och kringutrustning inom valt industritekniskt område. – Råvaror eller materials väg till färdig produkt genom olika förädlingssystem inom valt industritekniskt område. – Råvarors och materials betydelse för funktion och kvalitet samt tillverkning och återvinning av produkter och restprodukter. – Symboler, beteckningar och märkningar. – Materials beteckningssystem inom valt industritekniskt område.

text: Produktion, mätningar och kvalitet

text: – Produktionsrelaterade arbetsmoment utifrån valt industritekniskt område. – Planering och organisation av eget arbete. – Hantering och inställning av relevant produktionsutrustning och kringutrustning inom valt industritekniskt område. – Hantering av material inom vald produktionsprocess. – Dimensioneringar samt mätningar, till exempel av koncentrationer och toleranser i samband med användandet av utrustning för valt industritekniskt område. – Bedömning av mätfel och felsökning av produktionsutrustning och kringutrustning. – Kontroller och felsökningar i samband med användande av utrustning inom valt industritekniskt område. – Vård och underhåll av produktions- och kringutrustning utifrån valt industritekniskt område. – Dokumentation av utfört arbete inom valt industritekniskt område. – Bedömning av kvaliteten på utfört arbete.

text: Säkerhet och arbetsmiljö

text: Nivå 4, 100 poäng

text: Nivåkod: PROI4000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet produktionsutrustning på nivå 4 ska behandla följande centrala innehåll:

text: – Fördjupat arbete med produktionsutrustning och kringutrustning inom valt industritekniskt område. – Fördjupning i metoder och tekniker som används för produktionsutrustning och kringutrustning inom valt industritekniskt område. – Funktion och konstruktion hos komplex produktionsutrustning inom valt industritekniskt område. – Teknisk beskrivning av produktionsutrustning och kringutrustning. 5

text: – Råvarors och materials egenskaper och hur de påverkar funktion och kvalitet. – Återvinning av produktionsutrustning och kringutrustning.

text: Produktion, mätningar och kvalitet

text: – Planering och organisation av självständigt arbete med produktionsrelaterade arbetsmoment inom valt industritekniskt område. – Hantering, inställning och optimering av avancerad produktionsutrustning och kringutrustning inom valt industritekniskt område. – Hantering och val av material inom vald produktionsprocess. – Avancerade mätningar och bedömning av mätfel i samband med yrkesmässigt användande av relevant utrusning för valt industritekniskt område. – Dimensionering samt tekniska och ekonomiska beräkningar. – Komplexa kontroller och felsökningar i samband med användande av utrustning inom valt industritekniskt område. – Vård och underhåll av produktions- och kringutrustning utifrån valt industritekniskt område. – Yrkesmässig dokumentation av utfört arbete inom valt industritekniskt område. – Bedömning av kvalitet på utfört arbete.

text: Säkerhet och arbetsmiljö

text: – Lagar och andra bestämmelser om säkerhet och arbetsmiljö. – Arbetsmetoder för struktur, ordning och effektiv arbetsmiljö utifrån valt industritekniskt område.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om produktionsutrustning, råvaror och material som används i den industritekniska processen. Eleven planerar, organiserar och utför med viss säkerhet arbete i produktionsutrustning. I arbetet hanterar eleven verktyg, instrument, utrustning och material med viss säkerhet. Eleven kontrollerar, felsöker, vårdar och underhåller produktions- och kringutrustning med viss säkerhet. Eleven mäter och bedömer kvalitet på utfört arbete med viss säkerhet samt dokumenterar arbetet. Eleven håller ordning på arbetsplatsen och arbetar på ett säkert sätt.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om produktionsutrustning, råvaror och material som används i den industritekniska processen. Eleven planerar, organiserar och utför med säkerhet arbete i produktionsutrustning. I arbetet hanterar eleven verktyg, instrument, utrustning och material med säkerhet. Eleven kontrollerar, felsöker, vårdar och underhåller produktions- och kringutrustning med säkerhet. Eleven mäter och bedömer kvalitet på utfört arbete med säkerhet samt dokumenterar arbetet. Eleven håller ordning på arbetsplatsen och arbetar på ett säkert sätt.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om produktionsutrustning, råvaror och material som används i den industritekniska processen. Eleven planerar, organiserar och utför med god säkerhet arbete i produktionsutrustning. I arbetet hanterar eleven verktyg, instrument, utrustning och material med god säkerhet. Eleven kontrollerar, felsöker, vårdar och underhåller produktions- och kringutrustning med god säkerhet. Eleven mäter och bedömer kvalitet på utfört arbete med god säkerhet samt dokumenterar arbetet. Eleven håller ordning på arbetsplatsen och arbetar på ett säkert sätt.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet produktutveckling i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet produktutveckling finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Produktutveckling

text: Ämnet produktutveckling behandlar arbetsprocessen för att skapa en produkt samt produktens material, konstruktion och design. Ämnet behandlar också hur olika intressenters krav samordnas till en helhet i den kreativa process som skapar en produkts gestalt, funktion och användning.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet produktutveckling ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om arbetsprocessen för att skapa en produkt samt om hur produktens användningsområden påverkar, och har påverkat, utvecklingen av produkten. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om olika produkters historia, om råvaror och material, deras egenskaper och kostnader samt om produktframställning. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar färdigheter i att använda verktyg och förmåga att använda metoder för materialval, konstruktion och design av produkter. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att bearbeta, analysera och visualisera idéer för utveckling av produkter. Det ställs höga krav på att produkter motsvarar människors förväntningar på kvalitet, estetik och funktionalitet. Därför är design är en central del av produktutveckling. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av de faktorer som påverkar designarbetet runt produkter. Undervisningen ska lämna utrymme för diskussion om och reflektion över etiska frågor om människors behov och förutsättningar att använda olika produkter. Därigenom ska eleverna utveckla en förståelse av hur användbara produkter designas och konstrueras. Genom ett projektinriktat arbetssätt ska eleverna ges möjlighet att utveckla praktiska färdigheter parallellt med förmåga att analysera och utvärdera process och resultat.

text: Undervisningen i ämnet produktutveckling ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att planera, genomföra och utvärdera konstruktions- och designarbete. – Kunskaper om processer och begrepp för arbete med konstruktion och design. – Förmåga att utveckla, analysera och visualisera idéer och prototyper. – Kunskaper om olika produkter och materialegenskaper.

text: Nivåer i ämnet produktutveckling

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: PROU1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet produktutveckling på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Metod och process

text: – Planering, konstruktion, design och tillverkning av en egen enkel prototyp eller modell. – Arbetsmetoder och verktyg för konstruktion och design. – Faktorer som påverkar konstruktion av produkter, till exempel estetik, hållfasthet, funktion och kvalitetskrav. – Olika designprocesser och konstruktioner samt vedertagen terminologi. – Normer, standarder och bestämmelser som gäller konstruktion, miljöhänsyn och säkerhet. – Kvalitetskrav som är förenade med användning och framtida underhåll ur sociala och ekonomiska hållbarhetsaspekter.

text: Visualisering

text: – Grundläggande färg- och formlära. – Skiss- och ritteknik för utveckling av produkter. – Relevanta verktyg för datorstödd utveckling och tillverkning. – Dokumentation, redovisning och presentation av eget arbete och resultat med terminologi relevant för teknikområdet.

text: Material

text: – Råvarutillgångar, material och produkter ur ett historiskt perspektiv samt deras utvecklingspotential. – Olika materials egenskaper och användningsområden. – Miljöcertifiering och märkning. – Bestämmelser för aktuella produkter och material beträffande skydd, hälsa och säkerhet.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: PROU2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet produktutveckling på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Metod och process

text: – Planering, konstruktion, design och tillverkning av en egen prototyp eller modell. – Tillämpning av arbetsmetoder och användning av verktyg för konstruktion och design. – Estetikens och ergonomins betydelse för bruksvärde och marknadsvärde hos produkter och material. – Designprocessens olika delar, från marknadsundersökning och funktionsanalys till presentation och utvärdering.

text: – Produktionstekniska förutsättningar och produktionsfilosofi. – Konstruktionsberäkningar enligt modeller och formler.

text: Visualisering

text: – Analys av färg och form för kvalitetshöjning av resultatet. – Överföring av tillverkningsunderlag till datorstödd tillverkning eller friformframställning. – Presentation av idéer via till exempel bild, ritning, modell, skrift och tal samt analys och utvärdering av både egna och andras idéer. – Slutsatser ur framkomna resultat i enlighet med föreskrifter och kvalitetssäkringssystem.

text: Material

text: – Produkters ändamålsenlighet och samspelet mellan människa och artefakt ur ett historiskt och samtida perspektiv. – Materialegenskaper och materialets betydelse för produkters kvalitet, tillverkning och destruktion, alternativt återvinning. – Val av material utifrån kvalitet, tillverkning och destruktion, alternativt återvinning.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven planerar och genomför med viss skicklighet konstruktions- och designarbete och gör enkla utvärderingar av utfört arbete. Eleven redogör översiktligt för produktutvecklingsprocesser med viss användning av relevanta begrepp. Eleven utvecklar, analyserar och visualiserar idéer och prototyper med visst handlag. Eleven visar godtagbara kunskaper om olika produkter och material.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven planerar och genomför med skicklighet konstruktions- och designarbete och gör genomarbetade utvärderingar av utfört arbete. Eleven redogör utförligt för produktutvecklingsprocesser med god användning av relevanta begrepp.

text: Eleven utvecklar, analyserar och visualiserar idéer och prototyper med gott handlag. Eleven visar goda kunskaper om olika produkter och material.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven planerar och genomför med god skicklighet konstruktions- och designarbete och gör väl genomarbetade utvärderingar av utfört arbete. Eleven redogör utförligt och nyanserat för produktutvecklingsprocesser med mycket god användning av relevanta begrepp. Eleven utvecklar, analyserar och visualiserar idéer och prototyper med mycket gott handlag. Eleven visar mycket goda kunskaper om olika produkter och material.


identifier: SKOLFS 2026:9

text: 17 kap. 3 c § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)

text: Föreskrifterna ska tillämpas på nationella prov i grundskolan läsåret 2025/2026. Läsåret 2025/2026 ska nationella prov i grundskolan genomföras i pappersformat.

text: Bestämmelser om hantering och genomförande av nationella prov finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2013:19

text: ) om hantering och genomförande av nationella prov i pappersformat.

text: Nationella prov i årskurs 3

text: Ett nationellt prov i årskurs 3 i grundskolan består av flera delprov. Samtliga delprov ska genomföras under tidsperioden den 9 mars 2026 till och med den 15 maj 2026.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 3 i grundskolan till och med den 30 juni 2029.

text: Nationella prov i årskurs 6

text: Ett nationellt prov i årskurs 6 i grundskolan består av flera delprov.

text: Vissa delprov i de nationella proven ska genomföras på de datum som anges nedan. Av lärarinformation till delproven framgår datumen för respektive delprov.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum

text: Svenska/ 13 onsdag 25 mars 2026 svenska som andraspråk 13 fredag 27 mars 2026 Engelska 16 tisdag 14 april 2026 16 torsdag 16 april 2026 Matematik 19 onsdag 6 maj 2026 19 fredag 8 maj 2026 Beträffande andra delprov i de nationella proven framgår tidsperioden av lärarinformationen för respektive prov.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 6 i grundskolan till och med den 30 juni 2032.

text: Nationella prov i årskurs 9

text: Ett nationellt prov i årskurs 9 i grundskolan består av flera delprov.

text: Vissa delprov i de nationella proven ska genomföras på de datum och påbörjas vid den tidpunkt som anges nedan. Av lärarinformationen till delproven framgår datumen för respektive delprov.

text: Ämne Vecka Veckodag Datum Klockslag

text: Svenska/ 11 onsdag 11 mars 2026 kl. 09.00 svenska som andraspråk 11 fredag 13 mars 2026 kl. 09.00 Biologi/fysik/kemi 17 onsdag 22 april 2026 kl. 09.00 Engelska 13 tisdag 24 mars 2026 kl. 09.00 13 torsdag 26 mars 2026 kl. 09.00 Geografi/historia/ 19 tisdag 5 maj 2026 kl. 09.00 religionskunskap/ 19 torsdag 7 maj 2026 kl. 09.00 samhällskunskap Matematik 20 måndag 11 maj 2026 kl. 09.00 20 onsdag 13 maj 2026 kl. 09.00 Beträffande andra delprov i de nationella proven framgår tidsperioden av lärarinformationen för respektive prov.

text: Skolverket återanvänder de nationella proven för årskurs 9 i grundskolan längst till och med den 30 juni 2032.

text: Rapportering av elevresultat

text: Huvudmannen ska senast den 18 juni 2026 skicka in ett urval av elevlösningar och lärarenkäter. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas. Bestämmelser om huvudmannens rapportering av provresultat finns i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2011:142

text: ) om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m.

text: Undantagsbestämmelse

text: Skolverket kan besluta om kortare återanvändningstid än vad som anges i 5, 8 och 11 §§, om det finns särskilda skäl. __________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 februari 2025 och gäller till och med den 30 juni 2032.

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Carl Welander Sellvall

identifier: SKOLFS 2025:1

title: Skolverkets föreskrifter om nationella prov i årskurs 3, 6 och 9 i grundskolan läsåret 2025/2026

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 3 c § offentlighetsoch

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Föreskrifterna ska tillämpas på nationella prov i grundskolan läsåret 2025/2026. Läsåret 2025/2026 ska nationella prov i grundskolan genomföras både i pappersformat och i digitalt format. Av 4, 7 och 10 §§ framgår i vilket format som de nationella proven ska genomföras.

text: SKOLFS 2013:19

text: ) om hantering och genomförande av nationella prov i pappersformat samt i Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2024:616

text: ) om hantering och genomförande av digitala nationella prov.

text: Nationella prov i årskurs 3

text: Ett nationellt prov i årskurs 3 i grundskolan består av flera delprov i pappersformat. Samtliga delprov ska genomföras under tidsperioden den 9 mars 2026 till och med den 15 maj 2026.

text: Nationella prov i årskurs 6

text: Vissa delprov i de nationella proven ska genomföras på de datum och i det format som anges nedan. Av lärarinformation till delproven framgår datumen för respektive delprov.

text: Ämne Format Vecka Veckodag Datum

text: Svenska/ Digitalt 13 onsdag 25 mars 2026 svenska som Digitalt 13 fredag 27 mars 2026 andraspråk

text: Engelska Digitalt 16 tisdag 14 april 2026 Digitalt 16 torsdag 16 april 2026

text: Matematik Digitalt 19 onsdag 6 maj 2026 Digitalt 19 fredag 8 maj 2026 Beträffande andra delprov i de nationella proven framgår tidsperioden och formaten av lärarinformationen för respektive prov.

text: Nationella prov i årskurs 9

text: Vissa delprov i de nationella proven ska genomföras på de datum och i det format samt påbörjas vid den tidpunkt som anges nedan. Av lärarinformationen till delproven framgår datumen för respektive delprov.

text: Ämne Format Vecka Vecko- Datum Klockdag slag

text: Svenska/ Digitalt 11 onsdag 11 mars 2026 kl. 09.00 svenska som Digitalt 11 fredag 13 mars 2026 kl. 09.00 andraspråk

text: Biologi/fysik/kemi Digitalt 17 onsdag 22 april 2026 kl. 09.00

text: Engelska Digitalt 13 tisdag 24 mars 2026 kl. 09.00 Digitalt 13 torsdag 26 mars 2026 kl. 09.00

text: Geografi/historia/ Digitalt 19 tisdag 5 maj 2026 kl. 09.00 religionskunskap/ Digitalt 19 torsdag 7 maj 2026 kl. 09.00 samhällskunskap

text: Matematik Digitalt 20 måndag 11 maj 2026 kl. 09.00 Digitalt 20 onsdag 13 maj 2026 kl. 09.00

text: Rapportering av elevresultat

text: SKOLFS 2011:142

text: Undantagsbestämmelse

text: På Skolverkets vägnar

text: JOAKIM MALMSTRÖM Carl Welander Sellvall


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:131) om ämnesplan för ämnet design i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2026. 2. De upphävda föreskrifterna gäller dock fortfarande till och med den 30 juni 2030 för utbildning i gymnasieskolan samt kurser och sammanhållna yrkesutbildningar inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå som har påbörjats före ikraftträdandet. De upphävda föreskrifterna gäller också för prövningar i kurser som genomförs före den 1 juli 2030.

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: 1 1 Senaste lydelse av föreskrifternas rubrik

text: SKOLFS 2012:24


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:132) om ämnesplan för ämnet hållbart samhälle i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: SKOLFS 2012:24


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:133) om ämnesplan för ämnet medicinsk teknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: SKOLFS 2012:24


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:134) om ämnesplan för ämnet teknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: SKOLFS 2012:24


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:135) om ämnesplan för ämnet brand, bevakning och säkerhet i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: SKOLFS 2012:24


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:136) om ämnesplan för ämnet fritids- och friskvårdsverksamheter i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: SKOLFS 2012:24


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:137) om ämnesplan för ämnet fritids- och idrottskunskap i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: SKOLFS 2012:24


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:138) om ämnesplan för ämnet grundläggande vård och omsorg i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: SKOLFS 2012:24


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:139) om ämnesplan för ämnet massage i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: SKOLFS 2012:24


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:140) om ämnesplan för ämnet pedagogik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: SKOLFS 2012:24


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:141) om ämnesplan för ämnet pedagogiskt arbete i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: SKOLFS 2012:24


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:142) om ämnesplan för ämnet socialt arbete i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: SKOLFS 2012:24


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:143) om ämnesplan för ämnet sociologi i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: SKOLFS 2012:24


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:144) om ämnesplan för ämnet specialidrott i gymnasieskolan

text: ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2026. 2. De upphävda föreskrifterna gäller dock fortfarande till och med den 30 juni 2030 för utbildning i gymnasieskolan som har påbörjats före ikraftträdandet. De upphävda föreskrifterna gäller också för prövningar i kurser som genomförs före den 1 juli 2030.

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:145) om ämnesplan för ämnet specialpedagogik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: SKOLFS 2012:24


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:146) om ämnesplan för ämnet träningslära i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: SKOLFS 2012:24


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:148) om ämnesplan för ämnet dator- och kommunikationsteknik i gymnasieskolan, inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå och inom vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: SKOLFS 2015:20


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:149) om ämnesplan för ämnet eldistributionsteknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: SKOLFS 2012:24


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:150) om ämnesplan för ämnet elektronik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: SKOLFS 2012:24


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:152) om ämnesplan för ämnet elektronikproduktion i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: SKOLFS 2012:24


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:153) om ämnesplan för ämnet elektroteknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: SKOLFS 2012:24


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:154) om ämnesplan för ämnet ellära i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: SKOLFS 2012:24


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:155) om ämnesplan för ämnet elmätteknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: SKOLFS 2012:24


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:156) om ämnesplan för ämnet energiteknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: SKOLFS 2012:24


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:157) om ämnesplan för ämnet eventteknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: SKOLFS 2012:24


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:158) om ämnesplan för ämnet järnvägsteknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: SKOLFS 2012:24


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:159) om ämnesplan för ämnet kraft- och värmeteknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: SKOLFS 2012:24


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:160) om ämnesplan för ämnet larm och säkerhetsteknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: SKOLFS 2012:24


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:161) om ämnesplan för ämnet mekatronik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: SKOLFS 2012:24


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:162) om ämnesplan för ämnet mät-, styr- och reglerteknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: SKOLFS 2012:24


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:163) om ämnesplan för ämnet nätverksteknik i gymnasieskolan, inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå och inom vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: SKOLFS 2015:21


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:164) om ämnesplan för ämnet processautomation i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: SKOLFS 2012:24


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:165) om ämnesplan för ämnet support och servicearbete i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: SKOLFS 2012:24


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:166) om ämnesplan för ämnet vattenkraftteknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: SKOLFS 2012:24


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:167) om ämnesplan för ämnet vatten- och miljöteknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: SKOLFS 2012:24


title: Föreskrifter om upphävande av Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:168) om ämnesplan för ämnet animation i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Eva Ekstedt Salzmann

text: SKOLFS 2012:24

text: Utgivare: Erik Janzon Redaktörer: Ingela Byström och Lena Nordqvist Redaktionens adress: Skolverket, Box 4002, 171 04 Solna Telefon: 08-527 332 00 Prenumeration och separatexemplar: Norstedts Juridik kundservice, 106 47 Stockholm Telefon, kundservice 08-657 95 00 E-post: order@forlagssystem.se Internet: www.nj.se/offentliga publikationer Best.nr 83325-36-135

text: Elanders Sverige AB, 2025


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet pedagogiskt och socialt arbete – specialisering i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet pedagogiskt och socialt arbete – specialisering finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2025. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: TOMMY LAGERGREN Sofie Bäckman

text: Bilaga

text: Pedagogiskt och socialt arbete – specialisering

text: Ämnet pedagogiskt och socialt arbete – specialisering möjliggör en fördjupning inom ett valt kunskapsområde inom pedagogiskt och socialt arbete. Fördjupningen kan ske inom olika pedagogiska och sociala kunskapsområden, till exempel inom förskolan, skolan och funktionshinderområdet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet pedagogiskt och socialt arbete – specialisering ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta med barn, ungdomar eller vuxna inom pedagogiska och sociala yrkesområden utifrån en demokratisk och jämställd helhetssyn. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att möta och stödja barn, ungdomar eller vuxna i deras utveckling. Eleverna ska också ges möjlighet att planera, genomföra och pedagogiskt leda aktiviteter och insatser inom valt kunskapsområde på ett hälsofrämjande, säkert, ergonomiskt och yrkesetiskt sätt. Genom undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att utveckla förmåga att dokumentera och utvärdera aktiviteterna och insatserna samt ge förslag på hur arbetet kan utvecklas. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om utvecklingsbehov och kvalitetsarbete inom pedagogiskt eller socialt arbete. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera och samverka med andra på ett yrkesetiskt sätt samt att anpassa sin kommunikation till sammanhanget. Därigenom ska undervisningen stimulera eleverna till att resonera om, reflektera över och ta ställning i olika frågor inom området. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området samt förmåga att bidra till en god arbetsmiljö. Genom fältstudier eller genom att medverka i olika verksamheter ska eleverna ges möjlighet att få inblick i och erfarenhet av arbetsuppgifter kopplade till valt kunskapsområde. Initiativförmåga, självständighet, personligt ansvarstagande, problemlösning och handlingsberedskap ska stimuleras i undervisningen. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att granska och värdera ny kunskap inom området.

text: Undervisningen i ämnet pedagogiskt och socialt arbete – specialisering ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att leda, stödja eller handleda människor inom valt pedagogiskt eller socialt kunskapsområde. – Förmåga att planera, genomföra, dokumentera och utvärdera samt pedagogiskt leda aktiviteter och insatser på ett yrkesetiskt sätt inom det valda kunskapsområdet. – Förmåga att möta och stödja människor i olika situationer samt att anpassa sin kommunikation till mottagare och sammanhang. – Kunskaper om hur systematiskt kvalitetsarbete kan påverka kvaliteten i det dagliga stödet och omsorgen.

text: – Förmåga att arbeta på ett säkert sätt samt i enlighet med lagar och andra bestämmelser relevanta för kunskapsområdet.

text: Nivåer i ämnet pedagogiskt och socialt arbete – specialisering

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 3 i ämnet pedagogik, nivå 1 i ämnet pedagogiskt arbete, nivå 2 i ämnet socialt arbete eller nivå 2 i ämnet specialpedagogik.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: PESO1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet pedagogiskt och socialt arbete – specialisering på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Teorier och begrepp inom valt kunskapsområde. – Genomförande av pedagogiska eller sociala aktiviteter och insatser anpassade till individen. – Anpassning av metoder och arbetssätt utifrån individ, grupp eller verksamhet. – Hur delaktighet och självbestämmande kan motiveras på ett målgruppsanpassat sätt. – Planering, genomförande och dokumentation av aktiviteter och insatser på ett yrkesmässigt sätt. – Hur aktiviteter och insatser kan ledas på ett pedagogiskt sätt. – Utvärdering, analys, diskussion och problematisering av pedagogiska eller sociala situationer. – Etiska frågeställningar inom valt kunskapsområde. – För uppgiften relevant informationsteknik. – Samverkan med andra yrkesgrupper och verksamheter samt med vårdnadshavare och närstående för ökad kvalitet inom valt kunskapsområde. – Bemötande av människor utifrån ett yrkesetiskt förhållningssätt, däribland utifrån barns eller funktionsnedsattas rättigheter samt förskolans, skolans eller funktionshinderområdets värdegrund. – Metoder och former för samtal och kommunikation i pedagogiska och sociala verksamheter inom valt kunskapsområde. – Hur det systematiska kvalitetsarbetet kan bidra till utveckling av det dagliga stödet och omsorgen. Rapportering av avvikelser samt analys av orsaker till avvikelserna. – Ergonomiska och säkra arbetsmetoder utifrån valt kunskapsområde. – Lagar och andra bestämmelser som gäller arbetet inom valt kunskapsområde.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i

text: ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven leder, stödjer eller handleder människor inom valt pedagogiskt eller socialt kunskapsområde med godtagbart resultat. Eleven planerar, genomför och leder aktiviteter och insatser inom kunskapsområdet med godtagbart resultat samt på ett yrkesetiskt sätt. Eleven dokumenterar och utvärderar aktiviteterna och insatserna på ett enkelt sätt samt ger förslag på hur arbetet kan utvecklas. Eleven möter och stödjer människor i olika situationer med viss anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven visar godtagbara kunskaper om det systematiska kvalitetsarbetets funktion och nytta i det dagliga stödet och omsorgen. Eleven arbetar på ett sätt som är säkert för sig själv och andra samt i enlighet med relevanta lagar och andra bestämmelser.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven leder, stödjer eller handleder människor inom valt pedagogiskt eller socialt kunskapsområde med gott resultat. Eleven planerar, genomför och leder aktiviteter och insatser inom kunskapsområdet med gott resultat samt på ett yrkesetiskt sätt. Eleven dokumenterar och utvärderar aktiviteterna och insatserna på ett utvecklat sätt samt ger förslag på hur arbetet kan utvecklas. Eleven möter och stödjer människor i olika situationer med god anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven visar goda kunskaper om det systematiska kvalitetsarbetets funktion och nytta i det dagliga stödet och omsorgen. Eleven arbetar på ett sätt som är säkert för sig själv och andra samt i enlighet med relevanta lagar och andra bestämmelser.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven leder, stödjer eller handleder människor inom valt pedagogiskt eller socialt kunskapsområde med mycket gott resultat. Eleven planerar, genomför och leder aktiviteter och insatser inom kunskapsområdet med mycket gott resultat samt på ett yrkesetiskt sätt. Eleven

text: dokumenterar och utvärderar aktiviteterna och insatserna på ett välutvecklat sätt samt ger förslag på hur arbetet kan utvecklas. Eleven möter och stödjer människor i olika situationer med mycket god anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven visar mycket goda kunskaper om det systematiska kvalitetsarbetets funktion och nytta i det dagliga stödet och omsorgen. Eleven arbetar på ett sätt som är säkert för sig själv och andra samt i enlighet med relevanta lagar och andra bestämmelser.