text: För Marinteknikutbildningen ska de examensmål gälla som framgår av bilaga 1 till dessa föreskrifter. Dessa mål gäller utöver de gemensamma kunskapsmål för gymnasieskolans nationella program som anges i förordningen (

text: SKOLFS 2011:144

text: ) om läroplan för gymnasieskolan.

text: Vilka kurser som ska ingå i Marinteknikutbildningen och vilka kurser som får erbjudas som programfördjupning framgår av bilaga 2 och 3 till dessa föreskrifter.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Bilaga 1

text: Examensmål för Marinteknikutbildningen

text: Marinteknikutbildningen är en riksrekryterande yrkesutbildning inom gymnasieskolan med egna examensmål. Efter examen från utbildningen ska eleverna ha de kunskaper som behövs för att arbeta som till exempel båtbyggare, marintekniker och marin systemtekniker. Utbildningen ska utveckla elevernas kunskaper om olika typer av fartyg som används som fritidsbåtar samt om deras motorer, system och utrustning. I detta ingår funktion, konstruktion, reparation och service av fritidsbåtar och de system som förekommer. Stor teknisk bredd och avancerad teknik utmärker de yrken som utbildningen leder till. Den tekniska utrustningen för service av fritidsbåtar blir också alltmer komplex och specialiserad. Detta ställer höga krav på användare och på dem som ska utföra service och underhåll av fritidsbåtar och deras motorer, system och utrustning. Utbildningen ska därför utveckla elevernas förmåga att reflektera över, värdera och välja mellan olika handlingsalternativ. Eleverna ska också ges möjlighet att diskutera och reflektera över sitt eget lärande utifrån olika arbetsuppgifter och därigenom få en förståelse av sin egen yrkesutövning och yrket i stort. Utvecklingen inom de yrken utbildningen leder till innebär att en person ofta arbetar ensam med många skilda uppgifter i verksamheten. Det ställer höga krav på förmåga till självständig problemlösning. Inom de yrken utbildningen leder till har dock inte alltid en person all den kunskap som krävs för att lösa en viss uppgift. Utbildningen ska därför utveckla elevernas förmåga att arbeta både självständigt och i lag där personer med olika kunskaper och kulturell bakgrund samarbetar för att lösa problem. Utbildningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om och färdigheter i att välja utrustning och metod för att kunna utföra arbetsuppgifter med hänsyn till miljö, kvalitet, säkerhet och ekonomi. Eleverna ska också utveckla förmåga att genomföra olika arbetsuppgifter utifrån krav på hållbar utveckling. Oavsett om man är anställd eller driver eget företag krävs initiativförmåga, idérikedom, självständighet, personligt ansvarstagande och samarbetsförmåga. Därför ska utbildningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om entreprenörskap och företagande. Utbildningen ska utveckla elevernas förmåga att använda yrkets fackspråk och kommunicera och samverka med kunder, uppdragsgivare och leverantörer. Eleverna ska utveckla ett serviceinriktat förhållningssätt och förmåga att utföra arbetet med kvalitet och ansvarskänsla. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att dokumentera sitt arbete enligt de krav som finns inom branschen. Arbetsplatsförlagt lärande ska förekomma på utbildningen. Det arbetsplatsförlagda lärandet ska bidra till att eleverna utvecklar yrkeskunskaper och en yrkesidentitet samt förstår yrkeskulturen och blir

text: en del av yrkesgemenskapen på en arbetsplats. Det arbetsplatsförlagda lärandet kan också ge inblick i företagandets villkor. Examensmålet gäller för både skolförlagd utbildning och lärlingsutbildning.

text: Inriktningar

text: Marinteknikutbildningen har två inriktningar. Inriktningen service och reparation ska ge kunskaper om konstruktion och reparation av fritidsbåtar och deras system och annan utrustning. Den ska också ge kunskaper om diagnostik, service och reparation av marinmotorer. Inriktningen kan leda till arbete som till exempel båtbyggare och marintekniker. Inriktningen el och elektronik ska ge kunskaper om installation, underhåll och reparation av el- och elektronikanläggningar i marin miljö. Den ska också ge kunskaper om styr- och övervakningssystem för motorer och säkerhetsutrustning. Inriktningen kan leda till arbete som till exempel marin systemtekniker. Båda inriktningarna kan leda till fortsatta studier på yrkeshögskola.

text: Mål för gymnasiearbetet

text: Bilaga 2

text: Marinteknikutbildningen

text: Kurser inom gymnasiegemensamma ämnen

text: Ämne Kurs Poäng

text: eller

text: Kurser inom gemensamma ämnen

text: Ämne Kurs Poäng

text: Båtkunskap Skärgårdsnavigation 100 Fritidsbåtteknik Båthantering och underhåll 100 Marin el och elektronik Båtel 1 100 Marinelektronik 1 100 Marinmotorteknik Marinmotor – introduktion 100

text: Kurser i inriktningarna

text: Inriktning Service och reparation 300 gymnasiepoäng

text: Ämne Kurs Poäng

text: Marinmotorteknik Intervallservice 100 Fritidsbåtteknik Konstruktion och reparation 1 200

text: Inriktning El och elektronik 300 gymnasiepoäng

text: Ämne Kurs Poäng

text: Elektronik Elektronik och mikrodatorteknik 100 Marin el och elektronik Båtel 2 100 Motorelektronik 1 100

text: Bilaga 3

text: Ämne Kurs Poäng

text: Båtkunskap Kustnavigation och säkerhet 100 Däckstjänst Fartygsbefäl 100 Radiokommunikation till sjöss 50 Entreprenörskap Entreprenörskap 100 Fritidsbåtteknik Båtsystem 200 Konstruktion och reparation 2 200 Plast- och lamineringsteknik 100 Fysik Fysik 1b1 100 Fysik 1b2 50 Hantverk Hantverk – introduktion 200 Marin el och elektronik Marinelektronik 2 100 Marinelektronik 3 100 Motorelektronik 1 100 Motorelektronik 2 100 Marinmotorteknik Nyinstallation 100 Diagnos och reparation 100 Maskintjänst Maskinbefäl 100 Matematik Matematik 2a 100 Sammanfogningsteknik Svets grund 100

title: Skolverkets föreskrifter om examensmål och kurser för Marinteknikutbildningen

text: SKOLFS 1994:2

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Bilaga 1

text: Examensmål för Marinteknikutbildningen

text: Inriktningar

text: Mål för gymnasiearbetet

text: Bilaga 2

text: Marinteknikutbildningen

text: Kurser inom gymnasiegemensamma ämnen

text: Ämne Kurs Poäng

text: eller

text: Kurser inom gemensamma ämnen

text: Ämne Kurs Poäng

text: Kurser i inriktningarna

text: Ämne Kurs Poäng

text: Ämne Kurs Poäng

text: Bilaga 3

text: Ämne Kurs Poäng

text: Båtkunskap Kustnavigation och säkerhet 100 Däckstjänst Fartygsbefäl 100 Radiokommunikation till sjöss 50 Entreprenörskap Entreprenörskap 100 Fritidsbåtteknik Båtsystem 200 Konstruktion och reparation 2 200 Plast- och lamineringsteknik 100 Fysik Fysik 1b1 100 Fysik 1b2 50 Hantverk Finsnickeri 1 200 Marin el och elektronik Marinelektronik 2 100 Marinelektronik 3 100 Motorelektronik 1 100 Motorelektronik 2 100 Marinmotorteknik Nyinstallation 100 Diagnos och reparation 100 Maskintjänst Maskinbefäl 100 Matematik Matematik 2a 100 Sammanfogningsteknik Svets grund 100


text: För Sjöfartsutbildningen ska de examensmål gälla som framgår av bilaga 1 till dessa föreskrifter. Dessa mål gäller utöver de gemensamma kunskapsmål för gymnasieskolans nationella program som anges i förordningen (

text: SKOLFS 1994:2

text: ) om 1994 års läroplan för de frivilliga skolformerna.

type: stycke

type: paragraf

text: Vilka kurser som ska ingå i Sjöfartsutbildningen och vilka kurser som får erbjudas som programfördjupning framgår av bilaga 2 och 3 till dessa föreskrifter.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Bilaga 1

text: Examensmål för Sjöfartsutbildningen

type: rubrik

text: Sjöfartsutbildningen är en riksrekryterande yrkesutbildning inom gymnasieskolan med egna examensmål. Innehållet i och utformningen av utbildningen styrs till stor del av internationella överenskommelser. Efter examen från utbildningen ska eleverna ha de kunskaper som behövs för att arbeta som befattningshavare inom däcks- eller maskinavdelningen ombord på handelsfartyg. Inom utbildningen ska eleverna också ges möjligheter att läsa kurser som förbereder för högskolestudier till fartygsbefäl och maskinbefäl. Utbildningen ska utveckla elevernas kunskaper om fartygs drift och underhåll samt förmåga att utföra drifts- och underhållsarbete ombord. I detta ingår kunskaper om vakthållning till sjöss samt förmåga att utföra arbetsuppgifter som vaktgående personal. Utbildningen ska även utveckla elevernas kunskaper om rederiers och fartygs säkerhetsorganisation samt förmåga att utföra säkerhets- och miljöskyddsarbete på fartyg. Kunskaper om faktorer som påverkar arbetsmiljön och den personliga säkerheten samt om de regler som finns inom arbetsmiljöområdet ska ingå i detta sammanhang. Vidare ska utbildningen utveckla elevernas kunskaper om olika fartygstyper och om lasthantering ombord samt förmåga att arbeta säkert vid hantering av olika laster. Förmåga att ta eget ansvar för sina arbetsuppgifter och för fartygets säkerhet och drift är viktigt för en sjöman. Att aktivt kunna identifiera risker, problem och störningar i driften samt att finna lösningar på dessa tillsammans med den övriga besättningen förutsätter ansvarsfullhet och samarbetsförmåga. En sjöman måste samtidigt kunna arbeta självständigt, ofta ensam, med en arbetsuppgift. Utbildningen ska därför utveckla elevernas kunskaper om de risker som finns på fartyg, förmåga att agera säkerhetsmedvetet i varje situation ombord samt att arbeta både självständigt och tillsammans med andra. Utbildningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av de särdrag som präglar sjömäns arbete och vardag ombord. Exempelvis arbetar sjömän ofta långa perioder borta från hemmet och lever tätt tillsammans med sina arbetskamrater under tjänstgöringsperioden. Detta medför att människor som arbetar till sjöss behöver utveckla förmågor för att klara av arbetet och det sociala livet ombord. Besättningen på ett fartyg kan bestå av människor från flera olika nationer och kulturer, och fartygen trafikerar ofta hamnar i många olika länder. Det ställer höga krav på förståelse av andra kulturer. För att kunna kommunicera, möta och samarbeta med människor i skilda sammanhang ska eleverna ges möjlighet att utveckla sin kommunikativa förmåga. Utbildningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla ett yrkesmässigt språkbruk som fungerar i olika situationer, med ett ordförråd som är relevant för yrket på både svenska och engelska. Utbildningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla de kunskaper som certifierande myndigheter kräver för att utfärda behörighetsbevis för

text: däckspersonal respektive maskinpersonal. Kraven för behörigheter för sjöfolk anges i nationella och internationella regelverk. Arbetsplatsförlagt lärande ska förekomma på utbildningen. Det arbetsplatsförlagda lärandet ska bidra till att eleverna utvecklar yrkeskunskaper och en yrkesidentitet samt förstår yrkeskulturen och blir en del av yrkesgemenskapen på en arbetsplats. Det arbetsplatsförlagda lärande kan också ge en inblick i företagandets villkor. Examensmålet gäller för både skolförlagd utbildning och lärlingsutbildning.

text: Inriktningar

text: Sjöfartsutbildningen har två inriktningar. Inriktningen däck ska ge kunskaper om drift och underhåll inom fartygets däcksavdelning. Inriktningen kan leda till arbete som till exempel matros. Inriktningen maskin ska ge kunskaper om drift och underhåll inom fartygets maskinavdelning. Inriktningen kan leda till arbete som till exempel motorman och fartygselektriker. Båda inriktningarna kan leda till fortsatta studier på yrkeshögskola.

text: Mål för gymnasiearbetet

text: Gymnasiearbetet ska visa att eleven är förberedd för det yrkesområde som gäller för den valda yrkesutgången. Det ska pröva elevens förmåga att utföra vanligt förekommande arbetsuppgifter inom yrkesområdet. Gymnasiearbetet ska utföras på ett sådant sätt att eleven planerar, genomför och utvärderar sin uppgift. Gymnasiearbetet kan utformas så att det ger eleverna möjlighet att pröva sitt yrkeskunnande i företagsliknande arbetsformer.

text: Bilaga 2

text: Sjöfartsutbildningen

text: Kurser inom gymnasiegemensamma ämnen

text: Ämne Kurs Poäng

text: Engelska Engelska 5 100 Historia Historia 1a1 50 Idrott och hälsa Idrott och hälsa 1 100 Matematik Matematik 1a 100 Naturkunskap Naturkunskap 1a1 50 Religionskunskap Religionskunskap 1 50 Samhällskunskap Samhällskunskap 1a1 50 Svenska Svenska 1 100

text: eller

text: Svenska som andraspråk Svenska som andraspråk 1 100

text: Kurser inom gemensamma ämnen

text: Ämne Kurs Poäng

text: Fartygsteknik Lasthantering och passagerarsäkerhet 100 Sjöfartssäkerhet Grundläggande säkerhet 100 Säkerhet och miljö 200 El- och verkstadsteknik El- och verkstadsteknik 100

text: Kurser i inriktningarna

text: Inriktning Däck 600 gymnasiepoäng

text: Ämne Kurs Poäng

text: Däckstjänst Däckstjänst 1 300 Däckstjänst 2 300

text: Inriktning Maskin 600 gymnasiepoäng

text: Ämne Kurs Poäng

text: Maskintjänst Maskintjänst 1 300 Maskintjänst 2 300

text: Bilaga 3

text: Kurser som får erbjudas som fördjupning inom utbildningen

text: Ämne Kurs Poäng

text: Driftsäkerhet och underhåll Underhåll – driftsäkerhet 100 Underhåll – lager och smörjteknik 100 Däckstjänst Däckstjänst 1 300 Fartygsbefäl 100 Radiokommunikation till sjöss 50 Elektroniksystem Marina elektroniksystem 100 Elektroteknik Elektromekanik 100 Elkraftteknik 100 Ellära Ellära 1 100 Ellära 2 100 Praktisk ellära 100 Energiteknik Energiteknik 1 100 Energiteknik 2 100 Engelska Engelska 6 100 Entreprenörskap Entreprenörskap 100 Fartygsteknik Skeppsteknik 50 Fysik Fysik 1b1 100 Fysik 1b2 50 Installationsteknik Elinstallationer 200 Larm och säkerhetsteknik Larm-, övervaknings- och säkerhetssystem 100 Ledarskap och organisation Ledarskap och organisation 100 Maskintjänst Maskintjänst 1 300 Maskinbefäl 100 Matematik Matematik 2a 100 Mekatronik Mekatronik 1 100 Mät-, styr- och reglerteknik Mät- och reglerteknik 100 Mät- och styrteknik 100 Plåtslageri Plåtslageri – svetstekniker 100 Produktionsutrustning Produktionsutrustning 1 100 Sammanfogningsteknik Kälsvets 1 100 Svets grund 100 Verktygs- och materialhantering Verktygs- och materialhantering 100 5

text: Ämne Kurs Poäng

text: Ansvarig utgivare: Emma Östling Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20 Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: Elanders Sverige AB, Vällingby 2013

fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets föreskrifter om examensmål och kurser för Sjöfartsutbildningen

text: SKOLFS 1994:2

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Bilaga 1

text: Examensmål för Sjöfartsutbildningen

text: Inriktningar

text: Mål för gymnasiearbetet

text: Bilaga 2

text: Sjöfartsutbildningen

text: Kurser inom gymnasiegemensamma ämnen

text: Ämne Kurs Poäng

text: eller

text: Kurser inom gemensamma ämnen

text: Ämne Kurs Poäng

text: Fartygsteknik Fartygsteknik 1 100 Sjöfartssäkerhet Grundläggande säkerhet 100 Säkerhet och miljö 200 El- och verkstadsteknik El- och verkstadsteknik 100

text: Kurser i inriktningarna

text: Inriktning Däck 600 gymnasiepoäng

text: Ämne Kurs Poäng

text: Inriktning Maskin 600 gymnasiepoäng

text: Ämne Kurs Poäng

text: Bilaga 3

text: Ämne Kurs Poäng

text: Driftsäkerhet och Underhåll – driftsäkerhet 100 underhåll Underhåll – lager och smörjteknik 100 Däckstjänst Däckstjänst 1 300 Fartygsbefäl 100 Radiokommunikation till sjöss 50 Elektroniksystem Marina elektroniksystem 100 Elektroteknik Elektromekanik 100 Elkraftteknik 100 Ellära Ellära 1 100 Ellära 2 100 Praktisk ellära 100 Energiteknik Energiteknik 1 100 Energiteknik 2 100 Engelska Engelska 6 100 Entreprenörskap Entreprenörskap 100 Fartygsteknik Fartygsteknik 2 50 Fysik Fysik 1b1 100 Fysik 1b2 50 Installationsteknik Elinstallationer 200 Larm och säkerhetsteknik Larm-, övervaknings- och 100 säkerhetssystem Ledarskap och Ledarskap och organisation 100 organisation Maskintjänst Maskintjänst 1 300 Maskinbefäl 100 Matematik Matematik 2a 100 Mekatronik Mekatronik 1 100 Mät-, styr- och Mät- och reglerteknik 100 reglerteknik Mät- och styrteknik 100 Plåtslageri Plåtslageri – svetstekniker 100 Produktionsutrustning Produktionsutrustning 1 100 Sammanfogningsteknik Kälsvets 1 100 Svets grund 100 Verktygs- och Verktygs- och materialhantering 100 materialhantering VVS-teknik VVS svets och lödning rör 100

text: Ansvarig utgivare: Ulrika Lindén Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20 Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: Elanders Sverige AB, 2011

type: foreskrift