title: Naturvårdsverkets föreskrifter om ändring av föreskrifter (NFS 2003:24) om skydd mot mark- och vattenförorening vid lagring av brandfarliga vätskor

text: 1 kap. Tillämpningsområde

text: Föreskrifterna innehåller också ytterligare krav om mer än 250 liter brandfarlig vätska hanteras inom vattenskyddsområde. Om vattenskyddsområdets skyddsföreskrifter innehåller strängare krav än dessa föreskrifter beträffande installerandet av sekundärt skydd gäller de kraven.

text: Dessa föreskrifter gäller inte tryckbärande anordningar som omfattas av Arbetsmiljöverkets föreskrifter om tryckbärande anordningar eller motsvarande regler i något annat land inom europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och land som enligt avtal med Europeiska gemenskapen utgör en del av Europeiska gemenskapens inre marknad för varor och tjänster.

type: kapitel

text: 2 kap. Defi nitioner och förkortningar

text: I dessa föreskrifter har följande ord och uttryck nedan angiven betydelse:

text: - - - - - - - - - - - - - - Anordning Med anordning avses cistern med tillhörande rör- och slangledningar samt i förekommande fall sekundärt skydd som är fast anslutet till anordningen - - - - - - - - - - - - - -

text: Jfr.

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 97/23/EG av den 29 maj 1997

text: om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om tryckbärande anordningar (EGT L 181, 9.7.1997 s. 1, Celex 31997L0023).

text: Tertiär zon Av Naturvårdsverkets handbok (

text: ) om vattenskyddsområde framgår att den tertiära zonen omfattar de delar av vattenskyddsområdet som inte omfattas av övriga zoner, normalt området mellan den sekundära zonens yttergräns och vattenskyddsområdets gräns. - - - - - - - - - - - - - - Öppen cistern Behållare med tillhörande utrustning för vätska där trycket ovanför vätskeytan är högst 0,5 bar eller inte understiger atmosfärtrycket med mer än 0,0065 bar - - - - - - - - - - - - - -

text: 6 kap. Certifi ering av anordningar enligt 1 kap. 1 och 3 §§.

text: Följande objekt och system skall vara certifi erade eller genomgå kontroller enligt 7 kap.: 1. K-cistern och K-rörledning. 2. Målnings-, behandlings- och inklädnadssystem för invändigt korrosionsskydd. 3. Inre eller yttre katodiska korrosionsskydd, som skall användas för att skydda öppna cisterner eller rörledningar. 4. Överfyllningsskydd till cisterner enligt 5 kap. 12 §. Beträffande öppna cisterner får certifi ering meddelas för enbart själva behållaren utan tillhörande utrustning.

text: 7 kap. Konstruktions- och tillverkningskontroll

text: Kontrollens omfattning

text: Kontrollen skall omfatta anordningar i mark. Kontrollen skall dessutom omfatta det sekundära skyddet för en anordning som ligger ovan mark inom vattenskyddsområde. Kontrollen skall ske enligt följande tabell och med nedan angivna undantag:

text: Kontroll Objektgrupp

text: 1 3 5 6 Konstruktionskontroll K1 K1 K2 - Tillverkningskontroll T T T -1) 1 1 2

text: 1) Rörledningar som tillhör objektgrupp 6 och kopplade till cistern i objektgrupp 1–5 skall genomgå tryckkontroll tillsammans med den anordning den tillhör. K1 och T1 innebär obligatorisk kontroll utförd av ackrediterat kontrollorgan typ A och kompetensnivå B. K2 och T2 innebär obligatorisk kontroll utförd av ackrediterat kontrollorgan typ A, B eller C och kompetensnivå A. Kraven på kompetens i de olika nivåerna framgår av Räddningsverkets föreskrifter (

text: SÄIFS 2000:7

text: ) om kompetens och utrustning hos organ som kontrollerar och certifi erar öppna cistern och rörledningar m.m.. Den som har kompetensnivå B får även utföra kontroll som kräver kompetensnivå A. Konstruktions- och tillverkningskontroller kan även utföras av ett kontrollorgan i ett annat land inom europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES)

text: eller i ett land som enligt avtal med Europeiska gemenskapen utgör en del av Europeiska gemenskapens inre marknad för varor och tjänster om organet 1. är ackrediterat för uppgiften mot kraven i standarden SS-EN ISO/IEC 17020, 2005 av ett ackrediteringsorgan som uppfyller och tillämpar kraven i ISO/IEC 17011, 2004 utgåva 1 eller 2. på annat sätt erbjuder motsvarande garantier i fråga om teknisk och yrkesmässig kompetens samt garantier för oberoende. Anordningar för vilka kontrollorgan eller certifi eringsorgan meddelat intyg om överensstämmelse enligt 6 kap. behöver inte genomgå konstruktionskontroll och tillverkningskontroll. Bestämmelser om oförstörande provning (bl.a. radiogram) fi nns i punkt 3.1.3. ”Oförstörande provning” i bilaga 1 i Arbetsmiljöverkets föreskrifter

text: AFS 2005:2

text: om tillverkning av vissa behållare, rörledningar och anläggningar. Kraven i punkten gäller för trycksatta anordningar som omfattas av krav K; d.v.s. behållare och rörledningar med krav på konstruktions- och tillverkningskontroll.

text: Vid svetsning av cisterner över 5 m3 samt av rörledningar som tillhör någon av objektgrupperna 1 eller 3 skall metoderna och personalens kompetens vara bedömda och godtagna av ett kontrollorgan respektive ett certifi eringsorgan. För att kunna göra dessa bedömningar skall organet utföra eller låta utföra de undersökningar och provningar som anges i tillämpliga standarder eller likvärdiga undersökningar och provningar.

text: Vid den in- och utvändiga undersökningen skall kontrolleras att anordningen är utförd enligt tillverkningsunderlaget och dessa föreskrifter samt att det inte fi nns några fel som har betydelse för säkerheten.

text: 8 kap. Installations-, revisions- och återkommande kontroll

text: Kontrollens omfattning

text: Öppna cisterner och rörledningar enligt 1 kap. 1–3 §§ skall genomgå kontroll enligt följande tabell:

text: Kontroll Objektgrupp

text: 1 3 5 6 Installationskontroll (1 kap.1 §) I1 I2 I2 – – Öppna cisterner I I I – 1) 1 1 2 – Rörledningar Revisionskontroll (1 kap.1, 2 och 3 §§) R R R – 1) 1 1 2

text: Återkommande kontroll Å Å Å – 1) 2 2 2 – i mark (1 kap. 1 §) – 3) – 3) Å – 1) 2 – ovan mark (1 kap. 2 §) Å Å Å – 1) 2 2 2 – sekundära skydd (1 kap 3 §2))

text: 1) Rörledningar till cistern objektgrupp 1-5 skall tryckkontrolleras. 2) Krav på anordningar som ställs enligt 1 kap. 3 § gäller anordningar vars volym överstiger 250 liter.

text: 3) Krav på återkommande kontroll av dessa anordningar ställs av Räddningsverket. I1, R1 och Å innebär obligatorisk kontroll utförd av ackrediterat kontrollorgan typ A och utbildningsnivå B. I2 , R2 och Å2 innebär obligatorisk kontroll utförd av ackrediterat kontrollorgan typ A, B eller C och utbildningsnivå A.

text: Sedan ackrediterat kontrollorgan kontrollerat anordning skall detta utfärda kontrollrapport samt i aktuella fall fastställa högsta respektive lägsta tillåtna tryck och temperatur och högsta tillåtna densitet hos vätskan. Har kontrollen avsett en öppen cistern (som inte redan är utrustad med märkning) skall kontrollorganet anbringa en skylt på väl synlig plats på cisternen. Skylten skall innehålla uppgifter om

text: – cisternens tillverkningsnummer/Id-nummer,

text: – organets märke och ackrediteringsnummer,

text: – högsta respektive lägsta tillåtna tryck och temperatur samt högsta tillåtna densitet hos vätskan (allt i förekommande fall),

text: – om cisternen överensstämmer eller inte överensstämmer med kraven.

text: 10 kap. Ytterligare krav inom vattenskyddsområde

text: Cistern eller lösa behållare med en sammanlagd lagrad volym som är större än 250 liter skall ha sekundärt skydd. Generellt krav på sekundärt skydd gäller inte cistern belägen i pannrum eller motsvarande i bostadshus och som är under regelbunden uppsikt. Generellt krav på sekundärt skydd gäller inte, enligt dessa föreskrifter, befi ntliga cisterner och lösa behållare med tillhörande rörledningar som kommer att omfattas av ett vattenskyddsområdes tertiära zon. Befi ntliga cisterner och lösa behållare med tillhörande rörledningar som kommer att omfattas av ett vattenskyddsområdes sekundära zon skall ha ett sekundärt skydd inom tre år från det att beslutet att inrätta vattenskyddsområdet vunnit laga kraft.

text: Vid konstruktions- och tillverkningskontroll skall kontrolleras att det sekundära skyddet är tätt och fungerar. Undantag från konstruktions- och tillverkningskontroll gäller för sådant sekundärt skydd, för vilken certifi eringsorgan meddelat intyg om överensstämmelse enligt 6 kap. 2§.

text: Övergångsbestämmelser m.m.

text: 3. För anordningar som återkommande skall genomgå kontroll enligt 8 kap., men som tidigare inte omfattats av återkommande kontroll enligt de äldre bestämmelserna

text: SNFS 1990:5

text: och tidigare, gäller följande: a. Är anordningen i bruk den 1 november 1999 skall den genomgå kontroll enligt bestämmelserna om återkommande kontroll i 8 kap. senast den 1 juli

text: 2004 (cistern utomhus) resp. den 1 juli 2006 (cistern inomhus). b. Är anordningen ej i bruk, dvs. tömd och rengjord, den 1 juli 2000 skall den kontrolleras enligt 8 kap. dessa föreskrifter innan den åter tas i bruk. För anordningar som återkommande skall genomgå kontroll enligt 8 kap., och som enligt tidigare bestämmelser genomgått återkommande kontroll, skall senaste tidpunkt för nästa återkommande kontroll bestämmas utifrån senast genomförda återkommande kontroll och intervallen angivna i 8 kap. Kontrollen skall utgå från de bestämmelser som gällde för anordningen när den första gången togs i bruk.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2007.

text: Naturvårdsverket

text: LARS-ERIK LILJELUND

text: Clas Magnusson

text: (Enheten för markanvändning och vattenverksamhet)


fs: nfs

publisher: Naturvårdsverket

title: Naturvårdsverkets föreskrifter om miljörapport

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om den miljörapport som en utövare av tillståndspliktig verksamhet enligt

text: 9 kap.

text: 6 § första

text: och

text: andra stycket

text: miljöbalken

text: ska lämna varje år till tillsynsmyndigheten.

type: stycke

type: paragraf

text: Miljörapporten ska avse kalenderår och ska bestå av en grunddel, en textdel och för vissa verksamheter en emissionsdeklaration.

text: Miljörapportens grunddel

type: rubrik

text: Miljörapportens grunddel ska innehålla följande: . Uppgift om för vilket år miljörapporten gäller 2. Uppgifter om verksamhetsutövaren: • namn • organisationsnummer 3. Uppgifter om verksamheten: • anläggningens namn och länsstyrelsens nummer på anläggningen • fastighetsbeteckning • besöksadress • kommun • kontaktperson för anläggningen och uppgifter om hur denne kan nås • vem som godkänner miljörapporten och uppgifter om hur denne kan nås • de koder enligt avdelning , 3 och 4 i bilagan till förordningen (998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd som verksamheten omfattas av • de farliga ämnen som anges i avdelning 4, avsnitt och 2 i bilagan till förordningen (998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd som förekommer eller kan förekomma i sådana mängder som anges där. 4. Miljörapporter som innehåller en emissionsdeklaration ska även innehålla uppgifter om koordinater för anläggningens mittpunkt angivet i rikets nät, RT 90.

text: Miljörapportens textdel ska innehålla följande: . Kortfattad beskrivning av verksamheten samt en översiktlig beskrivning av verksamhetens huvudsakliga påverkan på miljön och människors hälsa. De förändringar som skett under året ska anges. 2. Datum och tillståndsgivande myndighet för gällande tillståndsbeslut enligt

text: 9 kap. 6 § miljöbalken

text: eller motsvarande i miljöskyddslagen samt en kort beskrivning av vad beslutet eller besluten avser. 3. Datum och beslutande myndighet för eventuella andra beslut under året med anledning av anmälningspliktiga ändringar enligt 2 § förordningen (998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd samt en kort redovisning av vad beslutet eller besluten avser. 4. Datum och beslutande myndighet för eventuella andra gällande beslut enligt

text: miljöbalken

text: samt en kort redovisning av vad beslutet eller besluten avser. 5. Tillsynsmyndighet enligt

text: miljöbalken

text: . 6. Tillståndsgiven och faktisk produktion eller annat mått på verksamhetens omfattning. 7. Redovisning av de villkor som gäller för verksamheten samt hur vart och ett av dessa villkor har uppfyllts. 8. Redovisning av de uppgifter som behövs för att kunna bedöma efterlevnaden av Naturvårdsverkets föreskrifter SNFS 990:4 , SNFS 994:2 , 3 4 5 NFS 200: ,

text: NFS 2002:26

text: och

text: NFS 2002:28

text: . 9. En kommenterad sammanfattning av resultaten av mätningar, beräkningar eller andra undersökningar som utförts under året för att bedöma verksamhetens påverkan på miljön och människors hälsa. 0. Redovisning av de betydande åtgärder som vidtagits under året för att säkra drift och kontrollfunktioner samt för att förbättra skötsel och underhåll av tekniska installationer. . Redovisning av de betydande åtgärder som genomförts med anledning av eventuella driftstörningar, avbrott, olyckor eller liknande händelser som har inträffat under året och som medfört eller hade kunnat medföra olägenhet för miljön eller människors hälsa. 2. Redovisning av de betydande åtgärder som genomförts under året med syfte att minska verksamhetens förbrukning av råvaror och energi. 3. De kemiska produkter och biotekniska organismer som kan befaras medföra risker för miljön eller människors hälsa och som under året ersatts med sådana som kan antas vara mindre farliga. 4. Redovisning av de betydande åtgärder som genomförts under året i syfte att minska volymen avfall från verksamheten och avfallets miljöfarlighet.

text: Kontroll av utsläpp till vatten- och markrecipient från anläggningar för behandling av avloppsvatten från tätbebyggelse. 2 Skydd för miljön, särskilt marken, när avloppsslam används i jordbruket. Begränsningar av flyktiga organiska föreningar förorsakade av användningen av organiska lösningsmedel i vissa verksamheter och anläggningar. 4 Utsläpp till luft av svaveldioxid, kväveoxider och stoft från förbränningsanläggningar med en installerad tillförd effekt på 50 MW eller mer. 2 Avfallsförbränning.

text: 5. Redovisning av de betydande åtgärder som genomförts under året med syfte att minska sådana risker som kan ge upphov till olägenheter för miljön eller människors hälsa. 6. En sammanfattning av resultaten av de undersökningar som genomförts under året för att klarlägga miljöpåverkan vid användning och omhändertagande av de varor som verksamheten tillverkar samt vilka åtgärder detta eventuellt har resulterat i.

text: Miljörapportens emissionsdeklaration

text: Tillståndspliktiga miljöfarliga verksamheter som bedriver en eller flera av de verksamheter som omfattas av bilaga till dessa föreskrifter ska lämna in en emissionsdeklaration. I emissionsdeklarationen ska redovisas årsvärden för utsläpp till luft och vatten av de föroreningar som förtecknas i bilaga 2 till dessa föreskrifter för vilka tröskelvärdet i bilaga 2 har överskridits. Om utsläppet sker till vatten ska även anges till vilken recipient eller till vilket externt reningsverk utsläppet sker. Om något utsläpp härstammar från olyckshändelse ska detta anges. För avfall som forslas bort från anläggningen ska anges årliga mängder i ton av farligt respektive icke farligt avfall om mängderna uppgår till mer än 2 respektive 2 000 ton per år. En uppdelning ska göras på sådant som forslas iväg i avsikt att återvinnas respektive i avsikt att deponeras. För allt farligt avfall som exporteras till annat land ska årlig mängd och behandlingssätt (återvinning eller deponering) anges. Dessutom ska namn och adress anges för såväl mottagaren av avfallet som anläggningen för återvinning eller deponering av avfallet. Varje årsvärde i emissionsdeklarationen ska förses med en beskrivning av hur värdet har tagits fram enligt någon av följande tre kategorier: • mätning (M) • beräkning (C) • uppskattning (E) I de fall som värdena bygger på mätning eller beräkning ska analysmetod och/eller beräkningsmetod rapporteras. Där så är möjligt ska i första hand internationellt vedertagna metoder/standarder användas. Anläggningar för förbränning med en total installerad tillförd effekt av mer än 50 MW6 ska i emissionsdeklarationen förutom årsvärden enligt ovan även rapportera utsläpp av kväveoxider, svaveldioxid och stoft för enskilda produktionsenheter samt värden för parametrarna i bilaga 3. Verksamhetsutövaren ska säkerställa den inrapporterade informationens kvalitet. Den inrapporterade informationen och övriga uppgifter som ligger till grund för innehållet i emissionsdeklarationen ska dokumenteras och sparas i fem år.

text: 6 Gäller inte anläggningar (eller produktionsenheter) som förbränner bränslen som omfattas av förordningen om avfallsförbränning (SFS 2002:060).

text: Miljörapporten ska senast den 3 mars året efter det kalenderår som miljörapporten avser vara inlämnad till den tillsynsmyndighet som utövar tillsyn över verksamheten. Miljörapporter ska lämnas elektroniskt via Naturvårdsverkets centrala databas för miljörapporter, Svenska miljörapporteringsportalen (SMP). Eventuella kompletteringar som görs ska också lämnas via SMP. Tillsynsmyndigheten får bevilja anstånd i högst en månad med grunddelen och emissionsdeklarationen och högst tre månader med textdelen, om det finns särskilda skäl.

text: Dispens

text: Naturvårdsverket kan medge dispens från bestämmelserna i dessa föreskrifter om det finns särskilda skäl. Ansökan om dispens görs skriftligen hos Naturvårdsverket. Om verksamhetsutövaren bedömer att det finns hinder för att lämna miljörapporten via SMP, får miljörapporten lämnas på annat lämpligt datamedium eller i skriftlig form. Dispens krävs inte i sådant fall.

text: Ansvar

text: Bestämmelser om miljösanktionsavgift vid utebliven eller för sent inlämnad miljörapport finns i förordningen (

text: ) om miljösanktionsavgifter.

text: Övrigt

text: Skyldighet att redovisa uppgifter till en tillsynsmyndighet kan även följa av föreläggande om att lämna uppgifter enligt

text: 26 kap. 2 § miljöbalken

text: Övergångsbestämmelser

text: . Dessa föreskrifter träder i kraft den januari 2007. Genom dessa föreskrifter upphör föreskrifterna

text: NFS 2000:3

text: att gälla. 2. Den första miljörapporten enligt dessa föreskrifter ska lämnas in till tillsynsmyndigheten senast den 3 mars 2008. 3. Bestämmelsen i 7§ andra stycket i dessa föreskrifter upphör att gälla den januari 20.

text: Naturvårdsverket

text: LARS-ERIK LILJELUND

text: Monika Magnusson

text: (Tillsynsenheten)

text: Verksamheter

text: Nr Verksamhet Tröskelvärde för kapacitet

text: 1. Energisektorn

text: 8 a) Olje- och gasraffinaderier *

text: b) Anläggningar för förgasning och * kondensering c) Värmekraftverk och andra förbrän- Med en värmetillförsel på 50 ningsanläggningar megawatt (MW) d) Koksverk * e) Kolkvarnar Med en kapacitet på ton per timme f) Anläggningar för tillverkning av kol- * produkter och fasta rökfria bränslen

text: 2. Produktion och behandling av metaller

text: a) Anläggningar för rostning och sintring av metallhaltig malm, inbegripet * svavelhaltig malm b) Anläggningar för framställning av Med en kapacitet på 2,5 ton råjärn eller stål (primär eller sekundär per timme smältning), inklusive utrustning för kontinuerlig gjutning c) Anläggningar för behandling av järnbaserade metaller: i) Genom varmvalsning Med en kapacitet på 20 ton stål per timme ii) Genom hammarsmide Med en slagkraft per hammare på 50 kJ och där den använda värmeeffekten överstiger 20 MW iii) Genom anbringande av skyddsbe- Med en inmatning på 2 läggningar av smält metall bruttoton stål per timme d) Järn- och stålgjuterier Med en produktionskapacitet på 20 ton per dygn

text: Omfattar de verksamheter som finns förtecknade i bilaga 1 till

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 66/2006

text: En asterisk (*) anger att tröskelvärde för kapacitet saknas, dvs. att alla anläggningar omfattas av rapporteringsplikten.

text: e) Anläggningar i) för produktion av icke-järnmetaller utifrån malmer, slig eller sekundärt * råmaterial genom metallurgiska, kemiska eller elektrolytiska processer ii) för smältning, inklusive framställ- Med en smältningskapacitet på 4 ning av legeringar, av icke-järnmetal- ton per dygn för bly och kadmium ler, inklusive återvinningsprodukter eller 20 ton per dygn för övriga (färskning, formgjutning, etc.) metaller f) Anläggningar för ytbehandling av Där behandlingsbaden har en metaller och plaster som använder en volym på 30 m3 elektrolytisk eller kemisk process

text: 3. Mineralindustri

text: a) Underjordsbrytning och därmed * förknippad verksamhet b) Dagbrottsbrytning och stenbrotts- När utvinningsplatsen där utvinbrytning ningsverksamhet faktiskt bedrivs har en yta på 25 hektar c) Anläggningar för framställning av i) cementklinker i roterugn Med en produktionskapacitet på 500 ton per dygn ii) kalk i roterugn Med en produktionskapacitet på 50 ton per dygn iii) klinker (cement) eller kalk i andra Med en produktionskapacitet på typer av ugnar 50 ton per dygn d) Anläggningar för produktion av asbest och för tillverkning av asbest- * baserade produkter e) Anläggningar för tillverkning av glas, Med en smältningskapacitet på inklusive glasfibrer 20 ton per dygn

text: f) Anläggningar för smältning av mi- Med en smältningskapacitet på neraler, inklusive framställning av 20 ton per dygn mineralull g) Anläggningar för tillverkning av ke- Med en produktionskapacitet på ramiska produkter genom bränning, 75 ton per dygn, eller med en i synnerhet takpannor, tegel, eldfast ugnskapacitet på 4 m3 och med sten, kakel, stengods eller porslin en satsningsdensitet på 300 kg per m3

text: 4. Kemisk industri

text: a) Anläggningar för kemisk framställning av organiska baskemikalier såsom i) kolväten (linjära eller cykliska, mättade eller omättade, alifatiska eller aromatiska) ii) syreinnehållande organiska föreningar, exempelvis alkoholer, aldehyder, ketoner, karboxylsyror, estrar, acetater, etrar, peroxider och epoxihartser iii) organiska svavelföreningar iv) kväveinnehållande organiska före- * ningar, exempelvis aminer, amider, nitroso-, nitro-, eller nitratföreningar, nitriler, cyanater och isocyanater v) fosfororganiska föreningar vi) halogenerade kolväten vii) metallorganiska föreningar viii) basplaster och andra polymerer (polymerer, syntetfibrer, regenererad cellulosa) ix) syntetgummi x) färgämnen och pigment xi) ytaktiva ämnen och tensider b) Anläggningar för kemisk framställning av oorganiska baskemikalier såsom i) gaser, exempelvis ammoniak, klor eller klorväte, fluor eller fluorväte, koloxider, svavelföreningar, kväveoxider, väte, svaveldioxid och karbonylklorid (fosgen) ii) syror, exempelvis kromsyra, fluorvätesyra, fosforsyra, salpetersyra, saltsyra, svavelsyra, oleum, svavelsyrlighet * iii) baser, exempelvis ammoniumhydroxid, kaliumhydroxid och natriumhydroxid iv) salter, exempelvis ammoniumklorid, kaliumklorat, kaliumkarbonat, natriumkarbonat, perborat och silvernitrat v) icke-metaller, metalloxider eller andra oorganiska föreningar, t.ex. kalciumkarbid, kisel och kiselkarbid

text: c) Anläggningar för industriell kemisk framställning av fosfor-, kväve- * eller kaliumbaserade gödningsmedel (enkla eller sammansatta) d) Anläggningar för industriell kemisk framställning av växtskyddsmedel * och biocider e) Anläggningar för industriell framställning av läkemedel genom * kemiska eller biologiska processer f) Anläggningar för industriell framställning av sprängämnen och pyro- * tekniska produkter

text: 5. Avfallshantering och avloppsvattenrening

text: a) Anläggningar för återvinning eller Som tar emot 0 ton per dygn bortskaffande av farligt avfall b) Anläggningar för förbränning av Med en kapacitet på 3 ton per icke-farligt avfall som omfattas av timme

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/76/EG av den 4 december 2000

text: om förbränning av avfall c) Anläggningar för bortskaffande av Med en kapacitet på 50 ton per icke-farligt avfall dygn d) Avfallsdeponier (utom deponier för Som tar emot 0 ton per dygn inert avfall och deponier som stäng- eller har en total kapacitet på des definitivt före den 16 juli 2001 25 000 ton eller för vilka den efterbehandlingsfas som de behöriga myndigheterna kräver enligt artikel 3 i rådets direktiv 999/3/EG av den 26 april 999 om deponering av avfall löpt ut) e) Anläggningar för destruering eller Med en behandlingskapacitet på återvinning av slaktkroppar och ani- 0 ton per dygn maliskt avfall f) Anläggningar för rening av avlopps- Med en kapacitet på 00 000 vatten från tätbebyggelse personekvivalenter g) Avloppsanläggningar för industriellt Med en kapacitet på 0 000 m3 avloppsvatten från sådana verksam- per dygn heter som anges i denna bilaga

text: 6. Framställning och bearbetning av papper och trä

text: a) Anläggningar för framställning av pappersmassa av trä eller liknande * fibrösa material

text: b) Anläggningar för framställning Med en produktionskapacitet på av papper och kartong och andra 20 ton per dygn primära träprodukter (exempelvis spånplattor, fiberskivor och plywood) c) Anläggningar för impregnering eller Med en produktionskapacitet på doppning av trä och träprodukter 50 m3 per dygn med kemikalier

text: 7. Intensiv animalieproduktion och intensivt vattenbruk

text: a) Anläggningar för intensiv fjäderfä- i) med 40 000 platser för fjäeller grisuppfödning derfä ii) med 2 000 platser för slaktsvin avsedda för produktion (> 30 kg) iii) med 750 platser för suggor b) Intensivt vattenbruk Med en produktionskapacitet på 1 000 ton fisk eller skaldjur per år

text: 8. Animaliska och vegetabiliska produkter från livsmedelsoch dryckessektorn

text: a) Slakterier För en produktion baserad på en slaktvikt på 50 ton per dygn b) Behandling och framställning avsedd för produktion av livsmedel och drycker av i) animaliska råvaror (förutom För en produktion av 75 ton promjölk) dukter per dygn ii) vegetabiliska råvaror För en produktion av 300 ton produkter per dygn (kvartalsmedelvärde) c) Behandling och framställning av Med en invägningskapacitet på mjölkprodukter 200 ton per dygn (årsmedelvärde)

text: 9. Annan verksamhet

text: a) Anläggningar för förbehandling Med en behandlingskapacitet på (exempelvis tvättning, blekning, 0 ton per dygn mercerisering) eller för färgning av fibrer eller textilier

text: b) Garverier Med en behandlingskapacitet på 2 ton slutprodukter per dygn c) Anläggningar för ytbehandling av För en förbrukning av lösningsmaterial, föremål eller produkter medel på 50 kg per timme eller med organiska lösningsmedel, i syn- 200 ton per år nerhet för appretering, tryckning, bestrykning, avfettning, vattenskydsbehandling, limning, målning, rengöring eller impregnering d) Anläggningar för framställning av kol (hårdbränd kol) eller av grafit- * elektroder genom förbränning eller grafitisering

text: e) Anläggningar för att bygga fartyg Som kan ta emot 00 m långa och för att måla eller ta bort färg fartyg på dessa

text: Föroreningar*

text: Tröskelvärde för utsläpp till luft till vatten Nr CAS-nr Förorening9 kg/år kg/år

text: 74-82-8 Metan (CH ) 00 000 -0 4 2 630-08-0 Kolmonoxid (CO) 500 000 - 3 24-38-9 Koldioxid (CO2) 00 miljoner - 4 Fluorerade kolväten (HFC)2 00 - 5 0024-97-2 Dikväveoxid (N2O) 0 000 6 7664-4-7 Ammoniak (NH3) 000 - 7 Flyktiga organiska föreningar 5 000 utom metan (NMVOC) 8 Kväveoxider (NOx/NO2) 0 000 - 9 Perfluorkarboner (PFC)3 00 - 0 255-62-4 Svavelhexafluorid (SF6) 50 -

text: Svaveloxider (SOx/SO2) 50 000 - 2 Totalkväve - 6 000 3 Totalfosfor - 00 4 4 - Klorfluorkolväten (HCFC) 5 5 - Klorfluorkarboner (CFC) 6 Haloner6 - 7 Arsenik och arsenikföreningar (som As)7

text: Om inte annat anges ska för varje förorenande ämne som finns förtecknat i bilaga 2 rapporteras den totala massan av detta förorenande ämne eller, om det förorenande ämnet består av en grupp av ämnen, den totala massan för denna grupp. 0 Ett streck (-) anger att parametern och mediet inte medför någon rapporteringsplikt. CO2 rapporteras som dels CO2-biogent och dels CO2-fossilt. Totala massan av fluorkolväten: summan av HFC23, HFC32, HFC41, HFC4310mee, HFC25, HFC34, HFC34a, HFC52a, HFC43, HFC43a, HFC227ea, HFC236fa, HFC245ca, HFC365mfc. Totala massan av perfluorkarboner: summan av CF4, C2F6, C3F8, C4F0, c-C4F8, C5F2, C6F4. 4 Totala massan av ämnen inklusive deras isomerer förtecknade i grupp VIII i bilaga till

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000 av den 29 juni 2000

text: om ämnen som bryter ner ozonskiktet (EGT L 244, 29.9.2000, s. ): Förordningen ändrad genom förordning

text: (EG) nr 804/2003

text: (EUT L 265, 6.0.2003, s.). 5 Totala massan av ämnen inklusive deras isomerer förtecknade i grupp I och II i bilaga I till förordning

text: (EG) nr 2037/2000

text: . 6 Totala massan av ämnen inklusive deras isomerer förtecknade i grupp III och VI i bilaga I till förordning

text: (EG) nr 2037/2000

text: . 7 Alla metaller ska rapporteras som den totala massan av grundämnet i alla kemiska former som förekommer i utsläppet.

text: 8 Kadmium och kadmium- 0, föreningar (som Cd)7 9 Krom och kromföreningar 0 20 (som Cr)7 20 Koppar och kopparfören- 0 20 ingar (som Cu)7 2 Kvicksilver och kvicksil- 0, 0, verföreningar (som Hg)7 22 Nickel och nickelfören- 0 20 ingar (som Ni)7 23 Bly och blyföreningar 5 5 (som Pb)7 24 Zink och zinkföreningar 00 20 (som Zn)7 25 85535-84-8 Klorerade alkaner C0- C3 26 07-06-2 ,2-dikloretan (EDC) 27 75-09-2 Diklormetan (DCM) 000 0 28 Halogenerade organiska - 000 föreningar (som AOX)8 29 87-68-3 Hexaklorbutadien (HCBD) 30 PCDD+PCDF (dioxiner + 0,00000 0,000 furaner) (som Teq)9 3 27-8-4 Tetrakloretylen (PER) 32 56-23-5 Tetraklormetan (TCM) 00 33 2002-48- Triklorbensener (TCB) (alla isomerer) 34 7-55-6 ,,,-trikloretan 00 - 35 79-34-5 ,,2,2-tetrakloretan 50 - 36 79-0-6 Trikloretylen 37 67-66-3 Triklormetan 38 75-0-4 Vinylklorid 000 0 39 20-2-7 Antracen 50

text: 8 Halogenerade organiska föreningar som, uttryckta som klorider, kan absorberas i aktivt kol 9 Uttryckt som I-TEQ.

text: utsläpp till luft till vatten Nr CAS-nr Förorening9 kg/år kg/år

text: 40 7-43-2 Bensen 00 00 (som BTEX)20 4 Bromerade difenyletrar (PBDE2) 42 Alkylfenol och alkylfeno- letoxilater (NP/NPE) 43 00-4-4 Etylbensen 00 00 (som BTEX)20 44 9-20-3 Naftalen 00 0 45 Tennorganiska föreningar - 50 (som totalt Sn) 46 7-8-7 Di(2-etylhexyl)ftalat (DEHP) 47 08-95-2 Fenol (som totalt C)22 48 Polycykliska aromatiska 50 5 kolväten (PAH)23 49 08-88-3 Toluen 00 0 0 ( s o m BTEX)20 50 Trifenyltenn och trifenyl- 0, tennföreningar24 5 Totalt organiskt kol (TOC) - 50 000 (som totalt C eller COD/3) 52 330-20-7 Xylen 25 00 0 0 ( s o m BTEX)20 53 Klorider (som totalt Cl) - 2 miljoner 54 Klor och oorganiska klor- 0 000 föreningar (som HCl) 55 332-2-4 Asbest 56 Cyanider (som totalt CN) - 50 57 Fluorider (som totalt F) - 2 000 58 Fluor och oorganiska fluor- 5 000 föreningar (som HF)

text: 20 Enskilda föroreningar ska rapporteras om tröskelvärdet för BTEX (summan av bensen, toluen, etylbensen och xylener) överskrids. 2 Totala massan av följande bromerade difenyletrar: penta-BDE, okta-BDE och deka-BDE. 22 Totala massan av fenol och enkla substituerade fenoler, uttryckta som totala massan kol. 23 Polycykliska aromatiska kolväten (PAH) ska mätas som bens(a)pyren (50-32-8), bens(b)fluoranten (205-99-2), bens(k)fluoranten (207-08-9), indeno(1,2,3-cd)pyren (193-39-5) (från

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 850/2004 av den 29 april 2004

text: om långlivade organiska föreningar [EUT L 229,29.6.2004 s. 5]). 24 Totala massan av trifenyltennföreningar, uttryckta som massan av trifenyltenn. 25 Totala massan av xylen (ortoxylen, metaxylen, paraxylen) 3

text: 59 74-90-8 Cyanväte (HCN) 200 - 60 Partiklar (PM0) 50 000 - 6 806-26-4 Oktylfenol och oktylfenolextoxylat 62 206-44-0 Fluoranten - 63 465-73-6 Isodrin - 64 36355--8 Hexabrombifenyl 0, 0, 65 9-24-2 Benzo(g,h,i)perylene -

text: Energiparametrar

text: Rapporteringskraven gäller inte anläggningar (eller produktionsenheter) som förbränner bränslen som omfattas av förordningen om avfallsförbränning (SFS 2002:060).

text: Anläggningar för förbränning av bränslen som omfattas av Naturvårdsverkets föreskrifter om stora förbränningsanläggningar (

text: NFS 2002:26

text: ) med en total tillförd effekt av mer än 50 MW ska rapportera: • Installerad tillförd effekt för i anläggningen ingående produktionsenheter (förbränning) och sammanlagt för anläggningen. Eventuella produktionsenheter för avfallsförbränning eller samförbränning som omfattas av förordningen om avfallsförbränning (SFS 2002:060) ingår inte. • Bränsleförbrukning under året (GWh) uppdelat på produktionsenheter (förbränning) och sammanlagt - Biomassa (enligt

text: NFS 2002:26

text: ) - Övriga fasta bränslen (kol och torv) - Flytande bränslen (ange vilka) - Naturgas - Övriga gaser (ange vilka)

text: 26 Enligt EG-direktiv 200/80 om stora förbränningsanläggningar. 5

text: till Naturvårdsverkets föreskrifter om miljörapport;

text: beslutade den 3 augusti 2006.

text: Till 4 §, punkt 1

text: Det bör vara tillräckligt att beskrivningen av påverkan på miljön och människors hälsa görs genom att t.ex. ange att påverkan utgörs av utsläpp till luft, utsläpp till vatten, buller, lukt, avfall, påverkan genom tillverkade produkter eller genom att produktionen kräver en stor insats av energi, råvaror eller omfattande transporter.

text: Till 4 §, punkt 2

text: Beslutsmeningen i beslutet om tillstånd kan t.ex. anges. Villkor för verksamheten bör endast redovisas under punkt 7.

text: Till 4 §, punkt 9

text: Här bör redovisas de mätningar, beräkningar och andra undersökningar som följer av t.ex. villkor för verksamheten, föreläggande och de föreskrifter som inte omfattas av punkt 8 och kan gälla t.ex. utsläpp, energi och råvaruförbrukning, produktion av avfall samt transporter till och från anläggningen.

text: Till 4 §, punkter 10-16

text: Här bör redovisas de åtgärder som genomförts som en följd av verksamhetsutövarens egenkontrollansvar. Åtgärder som genomförts med anledning av villkor i ett tillståndsbeslut bör redovisas under punkt 7.

text: Till 6 §

text: Anstånd bör såväl begäras som beviljas skriftligen. Särskilda skäl för att bevilja anstånd kan t.ex. vara konkurs, brand eller i vissa fall sjukdom.

text: Till 7 §

text: Hinder för att lämna miljörapporten elektroniskt kan t.ex. vara att verksamhetsutövaren saknar nödvändig teknisk utrustning.

text: Allmänna rådet

text: NFS 2000:3

text: upphör att gälla från januari 2007. Naturvårdsverket LARS-ERIK LILJELUND

text: Monika Magnusson

text: (Tillsynsenheten) 6


title: Föreskrifter och allmänna råd om inventering av björn, varg, järv, lodjur och kungsörn

text: Nedanstående begrepp har i denna författning följande betydelse. Familjegrupp för lodjur kan familjegrupp användas synonymt med föryngring under inventeringsperioden då spår av hona med ungar observerats. Familjegrupp av varg definieras i bilaga 1.

text: Fältpersonal länsstyrelsetjänstemän (fast anställda eller förordnade) som utför fältarbete och kvalitetssäkrar observationer; de är också kontaktpersoner gentemot samebyarna och de ideella organisationerna. Föryngring björn, varg, järv, lodjur har fött ungar eller kungsörn har lagt ägg i bo i en sameby eller i ett län; fastställda definitioner anges i bilaga 1. Grupperad term som används i Rovdjursforum då flera observationer bedöms tillhöra samma föryngring eller annan förekomst. Häckning för kungsörn används häckning synonymt med föryngring. Inventering rovdjurens föryngringar och annan förekomst fastställs i tid och rum; används synonymt med begreppet undersökning i

text: viltskadeförordningen (2001:724)

text: . Inventeringsmetoderna beskrivs i bilaga 1. Inventerings- den tjänsteman på länsstyrelsen som förordnas att ansvara ansvarig för inventering av rovdjur i länet. Inventerings- den tid som är lämpligast för inventering med hänsyn till period arternas reproduktion, inventeringens effektivitet och kostnad; perioderna anges i bilaga 1. Inventerings- den person som i en sameby eller en ideell organisation är samordnare ansvarig för att samordna inventering av rovdjur. Inventerings- färdväg till fots, på skidor eller med fordon för att finna slinga spår eller spårtecken, alternativt se eller höra individer eller finna deras boplatser. 1

text: Kriterier kännetecken enligt bilaga 1, som används för att fastställa om föryngring ägt rum och antal föryngringar. Kungsörn- personer som organiserat sig i geografiskt åtskilda grupper grupperna som arbetar med inventering av kungsörn. Kvalitetssäkrare person som förordnats som kvalitetssäkrare av länsstyrelse eller Sametinget. Kvalitetssäkring kontroll av observationer eller av föryngringar. Misslyckad unge/ungar har dokumenterats och där samtliga ungar föryngring senare under reproduktionscykeln har dött. Regelbunden (när föryngring inte dokumenterats) spår eller andra förekomst observationer av rovdjur har dokumenterats i samebyn eller i länet vid minst tre tillfällen under minst tre månader under reproduktionscykeln. Reproduktions- anges med en tolvmånadsperiod med början den månad då cykel ungar normalt föds eller ägg läggs. Rovdjur björn, varg, järv, lodjur och kungsörn. Rovdjursforum nationell rovdjursdatabas där inventeringar, inventeringsslingor och förekomst och föryngring av rovdjur samt deras bytesdjur/kadaver ska registreras. Sameby enligt definition i

text: rennäringslagen (1971:437)

text: . Snoking inventeringsmetod som beskrivs i bilaga 1. Tillfällig art som normalt inte uppträder i samebyn eller i länet, men förekomst av vilken spår eller andra observationer har dokumenterats minst en gång under reproduktionscykeln.

text: Inventeringens mål

text: Inventeringen ska ingå i länsstyrelsernas regionala förvaltningsansvar för rovdjuren och även vara en del i arbetet med att förhindra faunakriminalitet. Inventeringsresultaten ska vara direkt jämförbara mellan åren och mellan län/områden med renskötsel samt utgöra underlag: • för uppföljning av mål för rovdjursstammarnas status och utveckling, • vid uppföljning av effekterna av vidtagna skadeförebyggande åtgärder, • vid planering av framtida skadeförebyggande åtgärder, • vid Naturvårdsverkets och länsstyrelsernas beslut om jakt efter rovdjur. I renskötselområdet utgör inventeringsresultaten därutöver underlag • för Sametinget vid beslut om fördelning av ersättning för rovdjursförekomst i samebyarna, enligt Sametingets föreskrifter. • för Sametinget vid beslut om eventuella bidrag till förebyggande åtgärder för att förhindra skador av rovdjur på ren enligt Sametingets föreskrifter.

text: För björn, varg, järv, lodjur och kungsörn ska årligen för varje län och sameby fastställas: 1. om föryngring av arterna förekommer samt antal föryngringar, 2. om arterna uppträder regelbundet (om föryngring inte förekommer), 3. om arterna uppträder tillfälligt eller inga observationer har gjorts.

text: För varg ska i förekommande fall även antalet familjegrupper, revirmarkerande par och övriga stationära individer i fastställas. För föryngringar och familjegrupper ska antalet individer så långt som möjligt bestämmas. För varje sameby ska dessutom antalet vargindivider som förekommit i samebyn under inventeringsperioden så långt möjligt fastställas

text: Medel

text: Naturvårdsverket ska senast den 1 februari till länsstyrelserna fördela medel för inventeringar utifrån den fördelningsmodell som återfinns i de allmänna råden, vilken fastställts av Naturvårdsverket efter samråd med länsstyrelserna.

text: Organisation och utbildning

text: Länsstyrelsen ansvarar för länets inventeringsverksamhet, som bedrivs i samarbete mellan länsstyrelsen, samebyarna och de ideella organisationerna. Beträffande varg också efter samråd med Naturvårdsverket. Ansvaret ska omfatta planering, genomförande, kvalitetssäkring, dokumentation inklusive registrering i Rovdjursforum, sammanställning, utvärdering och rapportering av inventeringsresultaten samt arkivering och information. Länsstyrelsens egen personal, samebyarnas och organisationernas inventeringssamordnare samt personer som kvalitetssäkrar ska inneha relevanta kunskaper. Planering av inventeringsarbetet ska ske i samråd mellan länsstyrelsens personal och samebyarnas och de ideella organisationernas inventeringssamordnare. Naturvårdsverket ansvarar för grundutbildning och länsstyrelserna ansvarar för vidareutbildning av länsstyrelsernas personal och de personer som förordnas att kvalitetssäkra observationer. Naturvårdsverket ansvarar beträffande varg för utvärderering och sammanställning av inventeringsresultaten. Naturvårdsverket tillser att utrustning tillhandahålls länsstyrelserna för insamling av prover samt ansvarar för prioritering, förvaring och förmedling av insamlade prover av betydelse för förvaltningen. Naturvårdsverket ansvarar för att DNA-analyser av spillning, blod etc. av betydelse för förvaltningen utförs. Naturvårdsverket ansvarar för utbildning, utveckling, drift och förvaltning av Rovdjursforum. I renskötselområdet gäller därutöver att Direktoratet for naturforvaltning och Vilt- och fiskforskningsinstitutet ansvarar för inventeringsarbetet i berörda delar av Norge respektive Finland. I Norge redovisas inventeringsresultatet av Norsk institutt for Naturforskning, NINA. Länsstyrelsen ansvarar för redovisning av rovdjurens förekomst i överensstämmelse med 3 §.

text: Länsstyrelsen ska förordna en inventeringsansvarig för länet samt därutöver förordna den personal på myndigheten som ges behörighet att kvalitetssäkra observationer. Antalet personer som ges behörighet att kvalitetssäkra ska begränsas med hänsyn till rovdjursstammarnas storlek i länet och möjligheten för länsstyrelsen att vidmakthålla kontinuitet och upprätthålla personernas kompetens. De ideella organisationer som medverkar i inventeringsarbetet får var och en utse en inventeringssamordnare för organisationen i länet. Organisationernas inventeringssamordnare är kontaktpersoner gentemot länsstyrelsen. Länsstyrelsen ansvarar för att informationsutbyte sker under inventeringsarbetets gång om mål, metoder, organisation, resultat och utvärdering med deltagande samebyar och organisationer. I renskötselområdet ska:

text: • Sametinget, efter förslag från samebyn, utse och förordna inventeringssamordnare för samebyn. Därutöver får samebyn ha någon eller några personer som är kontaktpersoner för geografiskt åtskilda vintergrupper. Samebyns inventeringssamordnare är kontaktpersoner gentemot länsstyrelsen, • antalet kontaktpersoner begränsas med hänsyn till rovdjursstammarnas storlek i samebyn och möjligheten att vidmakthålla kontinuitet och upprätthålla personernas kompetens. Hänsyn ska även tas till samebyns areal och organisation.

text: Område och metoder

text: Inventeringar av rovdjur ska utföras årligen i varje län och de svenska samebyarnas totala betesområden i Sverige och Norge. Om snö- och väderförhållandena inte möjliggör inventeringsarbete, ska de områden som inte inventerats redovisas. Om antalet föryngringar av en art stadigvarande ligger över fastställd miniminivå för landet eller ett län kan områdesinventeringar i stället göras vartannat år utanför renskötselområdet. Sådant beslut tas av Naturvårdsverket efter samråd med länsstyrelsen.

text: Inventeringar i renskötselområdet ska omfatta de svenska samebyarnas totala betesområden i Sverige och Norge. För inventering av järvföryngringar ska en zon på 5 km läggas till det totala betesområdets yttre gräns och för vargföryngringar en zon på 10 km. Länsstyrelsen ska från norska myndigheter inhämta information motsvarande den i Sverige för samebyarnas betesområden i Norge och inom de tidsramar som gäller i denna föreskrift Om inventering ska utföras av länsstyrelse eller sameby i Norge ska Statens Naturoppsyn kontaktas innan inventeringsarbetet påbörjas. Vid rovdjursförekomst i berörda delar av Finland ska länsstyrelsen inhämta relevant information från finska myndigheter.

text: De inventeringsmetoder som ska användas för respektive djurart anges i bilaga 1.

text: Kvalitetssäkring och kriterier

text: Länsstyrelsen är ansvarig för kvalitetssäkring av observationer av björn, varg, järv, lodjur och kungsörn. Länsstyrelsens personal ska i fält kvalitetssäkra observationer för att fastställa förekomst och i förekommande fall också antal föryngringar. Observation som kvalitetssäkrats av samebyns eller ideella organisationernas inventeringssamordnare, men inte verifierats av länsstyrelsens personal, ska av länsstyrelsen särredovisas i Rovdjursforum. Det gäller särskilt observationer som påverkar den totala rovdjursförekomsten i länet eller kan påverka ersättningens storlek till sameby enligt Sametingets föreskrifter. Personer som förordnas att kvalitetssäkra observationer eller fastställa antalet föryngringar ska ha genomgått relevant utbildning enligt 5 § fjärde stycket med godkänt resultat.

text: Föryngring av björn, varg, järv, lodjur och kungsörn i länet ska anges utifrån fastställda kriterier. Säkerheten ska anges som säker eller sannolik föryngring för järv och som lyckad häckning eller häckning med okänt resultat för kungsörn. För björn, varg och lodjur ska endast säker föryngring anges. Kriterierna definieras i bilaga 1. Även antal föryngringar i länet och deras geografiska fördelning ska anges utifrån fastställda kriterier. Kriterierna definieras i bilaga 1. För varg ska därutöver andra förekomster anges, vilka definieras i bilaga 1. I de fall misslyckade föryngringar eller för kungsörn misslyckade häckningar konstaterats ska det anges särskilt Föryngringar ska registreras som grupperade observationer i Rovdjursforum. Om föryngring av en art saknas i länet ska regelbunden eller tillfällig förekomst anges. För varje sameby ska därutöver antal föryngringar och, om sådana saknas, övriga förekomster fastställas.

text: Sekretess

text: I

text: 10 kap 1 § sekretesslagen (1980:100)

text: är stadgat om sekretess för uppgifter om lyor och boplatser för aktuella rovdjur.

text: Dokumentation m.m.

text: Dokumentation av rovdjursobservationer ska ske genom länsstyrelsernas personal och samebyarnas och de ideella organisationernas inventeringssamordnare i Rovdjursforum eller dessförinnan i fält även på blanketter/kartor. Länsstyrelsen ansvarar för att observationer registreras i Rovdjursforum. Samtliga delinventeringar och de geografiska områden de täcker ska registreras utan dröjsmål liksom inventeringsslingor, kvalitetssäkrade observationer samt andra relevanta observationer och bytesdjur/kadaver med tillhörande foto- eller annan dokumentation. Såväl inventeringsarbete som utförs av egen personal, som av samebyar eller organisationer ska registreras. Om behörighet för registrering saknas utförs denna av länsstyrelsen.

text: Observationer under vintern som bedömts vara av varg eller lodjur samt tillhörande inventeringsslingor ska vara registrerade i Rovdjursforum före den 1 april, observationer av järv före den 1 augusti och observationer av björn och kungsörn före den 1 november. Insamlade prover för DNA-analyser ska registreras på blankett och i Rovdjursforum och levereras på de tider som Naturvårdsverket anger för olika arter på avsedd blankett. Efter inventeringsperioden ska länsstyrelsen utvärdera det samlade inventeringsresultatet, varvid förekomster och antal föryngringar ska fastställas och registreras i Rovdjursforum. Naturvårdsverket ansvarar för utvärdering och fastställer antal föryngringar och övriga förekomster av varg. Detta sker genom att observationerna grupperas i Rovdjursforum före den 1 maj avseende varg och lodjur, före den 1 augusti avseende järv och före den 1 november avseende kungsörn och björn. Grupperingarna registreras slutgiltigt före övergång till ny reproduktionscykel. Sannolika respektive misslyckade föryngringar ska särredovisas. Tidigare kända boplatser där aktivitet inte observerats (nollobservationer) ska också registreras i Rovdjursforum. I Rovdjursforum ska också registreras vilka områden som inventerats och vilka inventeringsmetoder som använts. I renskötselområdet gäller därutöver 1. att om samebyns inventeringssamordnare och länsstyrelsens fältpersonal inte varit överens i fält ska detta dokumenteras på observationsblankett och i Rovdjursforum. Samebyarna ska beredas möjlighet att yttra sig över länsstyrelsens inventeringsresultat. 2. att länsstyrelsen ska ombesörja att observationer i Norge och Finland dokumenteras på samma sätt som observationer gjorda i Sverige, om de kan påverka ersättningsnivåerna. Om skiljaktig mening avser observation i Norge ska länsstyrelsen informera berörd fältpersonal och Norsk institutt for Naturforskning, NINA

text: Redovisning

text: I Rovdjursforum ska länsstyrelsen ha dokumenterat inventeringsverksamheten på sådant sätt att erforderliga uttag och redovisningar kan göras av länsstyrelsen själv samt på nationell nivå av Naturvårdsverket. Antalet föryngringar som dokumenterats under inventeringsperioden för varg, järv och lodjur redovisas särskilt. Länsstyrelsen ska återkommande i de regionala rovdjursgrupperna informera om rovdjursstammarnas utveckling och om inventeringsverksamheten. Länsstyrelsen ska senast den 20 januari till Naturvårdsverket redovisa hur inventeringsmedlen använts föregående kalenderår och vilka insatser som gjorts av länsstyrelsen, samebyarna och de ideella organisationerna. Naturvårdsverket ansvarar för att uppdateringar gällande rovdjur sker på en webbplats före den 1 juni främst avseende varg och lodjur, den 1 september främst avseende järv och den 1 december främst avseende björn och kungsörn. Vid dessa uppdateringar ska aktuella sammanställningar presenteras över antal föryngringar och övriga förekomster i landet. Redovisningen ska presenteras på nationell och länsnivå samt inom respektive utanför samebyarnas betesområden.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2008, varvid föreskrifterna

text: NFS 2004:17

text: och 2004:18 ska upphöra att gälla.

text: Naturvårdsverket

text: LARS-ERIK LILJELUND

text: Klas Allander

text: (Viltförvaltningsenheten)

text: Bilaga 1

text: Inventeringens syfte och metoder

text: Inventeringens syfte är att fastställa det totala antalet årliga föryngringar av björn, varg, järv, lodjur och kungsörn. Enhetliga kriterier för föryngring och förekomst ska användas och arbetet ska så långt möjligt genomföras med samma metodik i Sverige och berörda delar av Norge och präglas av objektivitet, trovärdighet och hög precision. Därutöver ska utbredning och förekomst fastställas utan hänsyn till antalet individer. Det innebär att i områden med inga eller få föryngringar av en art ska dokumentation ske även av övriga observationer för att spridning alternativt tillbakagång ska kunna följas.

text: Metoder

text: Inventeringsmetoderna kan indelas i passiva och aktiva. De aktiva är sådana som kräver fältarbete. För att uppnå bästa resultat krävs en kombination av aktiva och passiva metoder.

text: Aktiva metoder

text: Definitioner

text: Snoking

text: Aktiv inventeringsmetod som syftar till att fastställa förekomst och föryngring av rovdjur i ett område. Metoden innebär att observationer av rovdjur verifieras i fält, alternativt att man söker individer, spår eller boplatser av nämnda arter. Antal föryngringar, familjegrupper, revirmarkerande par eller övriga stationära individer fastställs genom att spåra ihop alternativt spåra isär de spårlöpor som påträffas.

text: Boplatsbesök

text: Aktiv inventeringsmetod som syftar till att fastställa föryngring av varg, järv eller kungsörn. Metoden innebär att revir eller boplatser av nämnda arter kontrolleras för att fastställa om föryngring skett eller inte.

text: Områdesinventering

text: Aktiv inventeringsmetod som syftar till att fastställa förekomst och antal föryngringar av rovdjur. För varg ska även fastställas antal familjegrupper, revirmarkerande par eller övriga stationära individer i ett område. Metoden innebär att spårlöpor av djur på snö söks i ett område under en eller två dagar. Antal föryngringar, familjegrupper, revirmarkerande par eller övriga stationära individer fastställs genom att spåra ihop alternativt spåra isär de spårlöpor som påträffas.

text: Rullande inventering

text: Aktiv inventeringsmetod som syftar till att fastställa förekomst och antal 8 föryngringar av rovdjur. För varg ska även fastställas antal familjegrupper,

text: revirmarkerande par eller övriga stationära individer i ett område. Metoden innebär att spårlöpor av djur på snö söks i ett större område där arbetsinsatsen flyttas över området i en riktning under en längre tid (dagar, veckor). Inventerade områden ska inte återbesökas under samma inventering. Antal föryngringar familjegrupper, revirmarkerande par eller övriga stationära individer fastställs genom att spåra ihop alternativt spåra isär de spår efter rovdjur som påträffas. Metoden kan främst tillämpas i renskötselområdet.

text: Spillningsinventering

text: Aktiv inventeringsmetod som syftar till att fastställa främst förekomst och antal individer i ett område. Metoden innebär att spillning av aktuell rovdjursart insamlas på ett standardiserat sätt. DNA-analys av spillningen utförs, varvid art och individ fastställs. Kön och släktskap kan ibland fastställas.

text: Passiva metoder

text: Passiva metoder utgör ett komplement till aktiva metoder. Länsstyrelsen ska fortlöpande registrera observationer av björn, varg, järv, lodjur och kungsörn i Rovdjursforum. Därutöver ska länsstyrelsen i Rovdjursforum registrera de rovdjur som fälls med stöd av skyddsjaktbestämmelser och de tamdjur (utom ren), som dödas, skadas eller rapporteras saknade i samband med rovdjursangrepp. Även andra observationer som verifierar rovdjursförekomst ska dokumenteras, exempelvis en funnen vargdödad älg. Även björnspillning utgör verifikation på förekomst liksom björniden. I renskötselområdet ska länsstyrelsens fältpersonal även registrera de renkadaver som påträffas, varvid dödsorsaken ska anges. Användbara passiva metoder är:

text: • rovdjursobservationer av allmänheten • fällda rovdjur under jakt • fallvilt • bytesdjur (renar och övriga tamdjur samt vilt) som dödats av rovdjur.

text: Aktiva metoder

text: Föryngring

text: • Länsstyrelsen ska fortlöpande registrera samtliga observationer av björnhonor med ungar i Rovdjursforum. • Fältkontroller av observationer ska göras, där sådana bedöms meningsfulla, varvid det särskilt ska bedömas om det är årsungar eller äldre ungar i sällskap med björnhonan.

text: Andra observationer än föryngring

text: I län eller delar av län där björn normalt inte föder ungar ska även andra observationer än sådana som dokumenterar föryngring registreras i Rovdjursforum. Det gäller särskilt i randområden för björnens utbredning i landet. Därutöver ska alla björniden registreras.

text: Inventeringsperiod

text: Riktade fältinsatser för att fastställa antalet föryngringar får koncentreras till perioden 15 april – 31 juli.

text: Reproduktionscykel

text: • 1 januari – 31 december (antal föryngringar kan redovisas under samma kalenderår ungar fötts, men kan kompletteras efterföljande år), • varje observation av en björnhona med ungar ska kopplas till det år ungarna fötts.

text: Kriterier för att fastställa en föryngring

text: Föryngring av björn kan fastställas tidigast under april månad, då björnhonor med årsungar kan lämna idet. Endast säkra föryngringar ska anges. Eftersom det efter den 1 augusti är svårt att säkert avgöra om en björnhona har årsungar eller fjolårsungar ska alla observationer av björnhonor med ungar oberoende av ungarnas ålder registreras i Rovdjursforum.

text: Föryngring av björn ska bedömas som säker om: • spår- eller synobservation görs av en björnhona med minst en årsunge eller äldre unge, eller om • årsunge tillvaratas/skjuts eller påträffas död, • klomärken av klättrande björnungar, spillning etc. visar att björnungar fötts vid ett ide. Vid observation av björnhona med ungar ska ungarnas födelseår uppskattas (reproduktionscykel).

text: Kriterier för att fastställa antal föryngringar

text: • Alla observationer av björnhonor med minst en unge i närheten av varandra ska antas härröra från samma föryngring tills dess annat är visat genom bedömning av ungarnas födelseår, avstånd mellan kvalitetssäkrade observationer eller utifrån kombinationen avstånd och aktivitetsdag. • Olika antal ungar tillsammans med hona kan bara vid observationer som gjorts under gynnsamma förhållanden och under lång tid vara ett komplement till andra särskiljningsfaktorer, som ungarnas födelseår och avstånd, och då utgöra grund för särskiljning. • Antalet föryngringar kan stundom beräknas efter spillningsinventering och DNA-analys av spillning.

text: Inventering av varg

text: Aktiva metoder

text: Föryngring och andra förekomster

text: • Länsstyrelsen ska fortlöpande i Rovdjursforum registrera samtliga kvalitetssäkrade observationer av vargföryngringar, familjegrupper, revirmarkerande par och övriga stationära vargar. • Vargföryngringar får dokumenteras redan på sommaren eller hösten genom olika typer av observationer av vuxna djur och/eller valpar. • Spillningsprov för DNA-analys ska insamlas där det är möjligt. • Inventering på snö av vargföryngring sker i huvudsak parallellt med inventering av lodjur. • Fastställandet av det totala antalet stationära individer eller antalet individer i en föryngring/familjegrupp ska vara avslutat före den 1 mars. • Länsstyrelsen bedömer i samråd med Naturvårdsverket och efter samråd med samebyns och/eller de ideella organisationernas inventeringssamordnare var inventeringsinsatser ska göras samt vilken metod som ska användas. Inventeringarnas upplägg ska överensstämma med dessa föreskrifter. Förutom föryngringar ska även andra förekomster av vargar lokaliseras samtidigt inom det inventerade området.

text: Samtliga kvalitetssäkrade observationer av varg ska registreras i Rovdjursforum och antalet individer ska så långt möjligt fastställas även för familjegrupper.

text: Inventeringsperiod

text: Fältinsatser för att fastställa antalet föryngringar och andra förekomster ska utföras under perioden 1 oktober – 28/29 februari. Föryngringar kan dock fastställas på barmark under juli–september.

text: Reproduktionscykel

text: • 1 maj – 30 april (antal föryngringar kan redovisas under samma kalenderår valpar fötts, men alltid efterföljande år), • varje observation av föryngring ska kopplas till det år valparna fötts.

text: Villkor vid spårning

text: Villkor som samtliga ska vara uppfyllda vid spårning för att bedöma antal vargar är: • spårningar är gjorda före den 1 mars (gäller det totala antalet individer eller antalet individer inom ett revir), • djuren har detaljspårats spårstämpel för spårstämpel på lämpligt sätt i minst 3 km, • spåren är av samma ålder och vargarna har gått i samma riktning. • Vid fastställande av föryngring/revirmarkerande par på basis av enbart antalet vargar i ett revir ska minst 3 olika detaljspårningar om vardera minst 3 km genomföras under inventeringssäsongen. Varje detaljspårning ska avse olika aktivitetsdatum för vargarna.

text: Om det inte varit möjligt att uppfylla 3 km-kriteriet ska orsaken anges i Rovdjursforum.

text: Föryngring av varg ska fastställas genom olika typer av observationer avseende föräldradjur och valpar från födseln och fram till den 1 mars året efter föryngringen. Endast säkra föryngringar ska anges.

text: Föryngring av varg får bedömas som säker om minst ett av kriterierna 1–5 är uppfyllda: 1. observation före den 1 mars av minst fem vargar inom ett revir (övriga villkor vid spårning se ovan),, 2. antalet vargar i ett revir är fler än föregående säsong, dock minst tre, 3. syn-/hörobservation av valp/valpar, 4. valp tillvaratas/skjuts eller påträffas död, 5. kontroll vid lya och/eller rendezvousplats om samtliga fyra punkter a–d nedan är uppfyllda: a. Upptrampade stigar: vid lyan/rendezvousplatsen finns ett system av väl synliga men mjukt slitna stigar b. Liggplatser/lekplatser: välanvända legor och lekplatser med bortnött eller vissen tillplattad vegetation. c. Bitmärken/rivmärken: kvistar och pinnar etc. som är söndertuggade eller har bitmärken eller förekomst av tydligt sönderrivna murkna stubbar. d. Spillning: spillning från valpar och vuxna djur, som ska insamlas och DNA-analyseras.

text: I händelse av snöbrist eller andra ogynnsamma spårförhållanden får tidsfristen i synnerliga fall utsträckas till den 1 april om antalet registrerade vargar i reviret är minst fyra.

text: Kriterier för att fastställa antal föryngringar eller andra förekomster

text: • Då två eller flera spårobservationer på snö av föryngringar/revirmarkerande par/ensamma vargar förekommer relativt nära varandra ska spårlöporna av revirmarkerande vargar spåras ihop alternativt isär genom sammanhängande 12 detaljspårningar.

text: • Olika antal vargar i olika grupperingar får inte utgöra grund för särskiljning. • Särskiljningsåtgärder ska registreras i detalj i Rovdjursforum eller dessförinnan i fält på blanketter och kartor. Även felkällor ska anges. • Alla observationer i närheten av varandra antas härröra från samma föryngring/revir tills dess annat är visat genom särskiljning enligt ovan eller efter DNA-analys av prover. • Olika observationer under inventeringsperioden inom 100 km och inom en yta av 2 000 km ska räknas som samma föryngring/revir så länge inte motsatsen är bevisad.

text: Kriterier för annan vargförekomst än föryngring

text: Familjegrupp

text: Samtliga punkter nedan ska vara uppfyllda • minst tre vargar i en flock, • minst en av vargarna revirmarkerar, • vargen eller vargarna revirmarkerar regelbundet, • föryngring i reviret har dokumenterats minst en gång under de senaste två åren.

text: Revirmarkerande par

text: Samtliga punkter nedan ska vara uppfyllda • två vargar i sällskap, • båda vargarna revirmarkerar på samma plats mot samma föremål, • ”löpblod” har registrerats i tikens urin, • vargarna revirmarkerar regelbundet.

text: Övrig stationär varg

text: • ensam varg som revirmarkerar, • vargen revirmarkerar regelbundet och rör sig inom en yta som motsvarar ett revir. Om regelbundna revirmarkeringar inte har observerats kan förekomsten av övrig stationär varg fastställas om: • det under vinterns snöperiod gjorts observationer av en varg under minst tre sammanhängande månader inom en yta som motsvarar ett vargrevir och revirmarkeringar har observerats vid minst ett tillfälle, • positionering av radiomärkt varg visar att djuret rört sig inom en yta som motsvarar ett vargrevir, under minst tre sammanhängande månader, utan att kriterierna ovan har uppfyllts, Till kategorin övriga stationära vargar räknas även; • två vargar som utgör en spillra av en tidigare familjegrupp, där ett föräldradjur finns kvar tillsammans med en annan varg. • valpar som förlorat båda föräldradjuren och som rör sig inom en yta motsvarande ett vargrevir.

text: Övrig varg

text: • varg som inte uppfyller kriterierna för någon av ovan nämnda förekomster.

text: Revir och revirmarkeringar

text: • Med vargrevir avses ett område där en ensam varg, ett vargpar utan valpar eller ett föräldrapar revirmarkerar. • Med revirmarkeringar avses urinmarkering; urinering mot upphöjda föremål med lyft ben alternativt krafsmarkering; ytligt krafsande i marken med alla fyra tassarna. • Med regelbundna revirmarkeringar avses minst två revirmarkeringar inom en spårad sträcka av högst tre kilometer.

text: Inventering av järv

text: Aktiva metoder

text: Föryngring

text: • Länsstyrelsen ska fortlöpande registrera samtliga observationer av järvföryngringar i Rovdjursforum. • Tidigare kända föryngringslokaler och potentiella föryngringsområden ska besökas årligen under mars–maj. • Varje besök vid kända föryngringslokaler ska registreras i Rovdjursforum oavsett om observationer görs som tyder på aktivitet av järv eller inte. • Fotodokumentation av syn- eller spårobservationer av ungar ska bifogas i Rovdjursforum. • Från varje föryngring ska spillningsprov insamlas från det som bedöms vara järvhonan. Om möjligt även från ungar och dominanta hanar. • Om osäkerhet beträffande föryngring fortfarande råder efter vårvinterns besök görs efterkontroll på försommaren innan ny växlighet försvårar arbetet. Vid efterkontroll ska tecken på föryngring dokumenteras med foto eller video och registreras i Rovdjursforum. • Observationer under barmarkstid av järvhonor med ungar är mycket ovanliga och ska användas endast i de fall de är dokumenterade med foto eller video. Årsungar kan inte skiljas från vuxna djur utifrån synobservationer efter den 1 augusti.

text: Andra observationer än föryngring

text: I län eller delar av län där järv normalt inte föder ungar ska även andra observationer än sådana som dokumenterar föryngring registreras i Rovdjursforum. Det gäller särskilt i randområden för järvens utbredning i landet.

text: Inventeringsperiod

text: Riktade fältinsatser för att fastställa antalet föryngringar ska koncentreras till perioden 1 mars – 30 juni.

text: Reproduktionscykel

text: • 1 mars – 28 (29) februari (antal föryngringar redovisas samma kalenderår ungar fötts), • varje observation som tyder på föryngring ska kopplas till det år ungarna fötts.

text: Föryngring av järv ska fastställas främst genom lokalisering av lyor under mars– maj. Föryngring ska anges som säker föryngring eller sannolik föryngring.

text: Föryngring av järv ska bedömas som säker om: • observation av minst en järvunge görs vid lya eller i dess närhet, eller om • järvunge tillvaratas/skjuts eller påträffas död vid lokalen. Föryngring ska bedömas som sannolik om båda av nedan angivna villkor är uppfyllda: • lyeplats/lyehål har hittats, • vid minst tre besök med goda spårförhållanden (minst två spårdygn) har järvspår till och från lyan observerats som visar att lyehålet används regelbundet (varje dygn). Besöken ska ha gjorts spridda över minst en treveckorsperiod under mars–maj, eller Om andra punkten ovan inte kan uppfyllas får föryngring bedömas som sannolik om samtliga av nedan angivna villkor är uppfyllda: • lyeplats/lyehål har hittats, • vid minst ett besök med goda spårförhållanden (minst ett spårdygn) har järvspår till och från lyan observerats som visar att lyehålet används regelbundet. • godkänd efterkontroll är utförd För godkänd efterkontroll ska kriterierna a och b nedan vara uppfyllda samt ytterligare minst ett av kriterierna c–e: a. Bytesdjur: rester från flera bytesdjur finns i lyan. b. Spillning: rikligt med spillning finns vid minst en ”toalett”, som ska insamlas för DNA-analys. c. Liggplatser: i gångsystemet hittas liggplatser efter djuren; liggplatserna är mer nedisade och släta än övriga delar av lyan; bäddar av ris, kvistar och mossa kan förekomma. d. Ullhår: i liggplatserna, i gångsystemen, på stenar, på kvistar m.m. finns rikligt med ljust ullhår från järv. e. Bitmärken: kvistar eller andra föremål som varit exponerade i lyan är söndertuggade/-rivna eller har bitmärken.

text: Om en järvhona med ungar observeras före den 1 augusti inom 10 km från en redan känd lya ska observationen bedömas ”tillhöra” den tidigare kända föryngringen. För att en sådan observation ska utgöra grund för ny föryngring ska DNA-analys bekräfta att det rör sig om olika föryngringar.

text: Inventering av lodjur

text: Aktiva metoder

text: Föryngring

text: • Länsstyrelsen ska fortlöpande registrera samtliga observationer av lodjursföryngringar i Rovdjursforum. • Fältkontroller av inkomna rapporter om lodjursföryngringar kan utföras från första snön till och med den 28(29) februari. • Länsstyrelsen ska identifiera delområden där flera lodjursföryngringar kan finnas (i prioritetsordning: områden där föryngringar konstaterats under reproduktionscykeln, områden där föryngringar konstaterats tidigare år, områden där förekomst inte konstaterats). • Fotodokumentation av spårobservationer av hona med ungar bör bifogas i Rovdjursforum. • För att fastställa antalet lodjursföryngringar genomförs riktat fältarbete och särskiljning i angivna delområden före den 1 mars. • I delområden där flera lodjursföryngringar sannolikt finns invid varandra bedömer länsstyrelsen efter samråd med samebyns och/eller de ideella organisationernas inventeringssamordnare var särskilda inventeringsinsatser ska göras samt vilken inventeringsmetod som ska användas. • Kvalitetssäkrade observationer av lodjursföryngringar före den 10 januari och som inte återfunnits därefter ska särredovisas. • Observationer av lodjur med ungar under barmarkstid är mycket ovanliga, och ska användas endast i de fall de är dokumenterade med foto eller video. I renskötselområdet gäller därutöver: • Särskiljningsinsatserna i ett område ska koncentreras till en sammanhängande period om längst 4 veckor inom perioden 10 januari–28/29 februari.

text: Andra observationer än lodjursföryngringar

text: I län eller delar av län där lodjur normalt inte föder ungar ska även andra observationer än sådana som dokumenterar föryngring registreras i Rovdjursforum. Det gäller särskilt i randområden för lodjurets utbredning i landet.

text: Inventeringsperiod

text: Riktade fältinsatser för att fastställa antalet lodjursföryngringar ska utföras från första snön och fram till den 1 mars.

text: Reproduktionscykel

text: • 1 maj – 30 april (antal föryngringar kan redovisas först året efter det att ungarna fötts), • varje observation av en lodjurshona med ungar ska kopplas till det år ungarna fötts.

text: Föryngring av lodjur ska fastställas främst genom observationer av lodjurshonor som åtföljs av årsungar.

text: Föryngring av lodjur ska bedömas som säker om • det är spår efter två eller flera lodjur som går tillsammans och samtliga tre villkor nedan är uppfyllda, såvida inte det är uppenbart att det är en annan konstellation av lodjur: • Spårningen är gjord under inventeringsperioden. • Djuren har detaljspårats spårstämpel för spårstämpel på lämpligt sätt i minst 3 km. • Spåren är av samma ålder och lodjuren har gått i samma riktning och följts åt. Om det inte varit möjligt att uppfylla 3 km-kriteriet ska orsaken anges i Rovdjursforum.

text: Andra iakttagelser som var för sig verifierar lodjursföryngring är: • synobservation av två eller flera lodjur som följs åt före den 1 mars, • lodjursunge observeras, tillvaratas, skjuts eller påträffas död,

text: • Då två eller flera observationer av lodjursföryngring förekommer intill varandra ska spårlöporna av föryngringarna spåras ihop alternativt isär genom sammanhängande detaljspårningar. • Särskiljningsåtgärder ska registreras i detalj i Rovdjursforum eller dessförinnan i fält även på blanketter och kartor. Även felkällor ska anges. • Olika antal djur i grupper av lodjur får inte utgöra grund för särskiljning. • Alla observationer i närheten av varandra antas härröra från samma föryngring tills dess annat är visat genom särskiljning enligt ovan eller i renskötselområdet efter DNA-analys av prover. • För att i renskötselområdet fastställa antalet föryngringar ska spillningsprover insamlas från näraliggande föryngringar. Prov ska insamlas från honor och dominanta hanar. • I absoluta undantagsfall och då det inte varit möjligt att genomföra ”riktade områdesinventeringar” eller andra särskiljningsåtgärder under perioden 10 januari – 28/29 februari, får antalet lodjursföryngring bedömas utifrån inbördes avstånd av kvalitetssäkrade observationer. Olika observationer av föryngringar under inventeringsperioden och inom 25 km ska räknas som samma föryngring så länge inte motsatsen är bevisad.

text: Aktiva metoder

text: Häckning

text: • Tidigare kända revir/boplatser ska besökas årligen under perioden: 1 januari – 15 september. • Potentiella häckningsområden ska besökas under perioden: 15 februari – 30 april för att dokumentera spelflygande örnar eller andra observationer som tyder på revirhävdande par och/eller häckning. • Bebodda boplatser ska besökas efter den 1 juni för att dokumentera att ungar fötts.

text: Andra observationer än häckning

text: I län eller delar av län där kungsörn normalt inte häckar ska även andra observationer än sådana som dokumenterar häckning registreras i Rovdjursforum. Detta gäller särskilt observationer under häckningstid av vuxna örnar.

text: Inventeringsperiod

text: Riktade fältinsatser för att fastställa antalet häckande par får koncentreras till perioden 1 juni – 15 september.

text: Reproduktionscykel

text: • 1 januari – 31 december (antal häckande par kan redovisas samma år häckning skett), • varje observation som tyder på häckning ska kopplas till det år då häckning skett.

text: Kriterier för att fastställa en häckning

text: Påbörjad häckning av kungsörn får fastställas tidigast då ruvning påbörjats. Häckning ska anges som: lyckad häckning, häckning med okänt resultat eller misslyckad häckning. Lyckad häckning av kungsörn ska bedömas om: • synobservation görs i boet tidigast den 1 juni av minst en unge • synobservation görs före den 15 september av minst en flygg unge som observeras i ett känt revir. Häckning med okänt resultat ska bedömas om: • synobservation görs i bo av ägg och/eller av ruvande fågel • synobservation görs i boet av minst en unge före den 1 juni, varefter inget återbesök har gjorts. Misslyckad häckning föreligger om: • ingen unge, död unge, rötägg eller äggrester konstateras i bo före den 15 juli där tidigare under inventeringsperioden ruvande fågel, ägg eller unge konstaterats.

text: till Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: NFS 2007:10

text: ) om inventering av björn, varg, järv, lodjur och kungsörn

text: beslutade den 12 december 2007.

text: Till 1 §

text: Misslyckad föryngring

text: Unge/ungar har dokumenterats som senare under reproduktionscykeln dött eller förolyckats. Samtliga ungar i årskullen har dött oavsett orsak. För kungsörn kan även ruvande fågel eller ägg i bo ha dokumenterats varefter häckningen spolierats. Andra exempel kan vara att forskningsprojekt dokumenterat att en sändarmärkt hona fött ungar, vilka senare under inventeringsarbetet aldrig återfunnits.

text: Till 4 §

text: Tillgängliga medel för såväl administration som fältarbete bör fördelas utifrån: • de av länsstyrelsen fastställda regionala delmålen för rovdjursstammarna (gäller då sådana antagits av länsstyrelsen och fastställts av Naturvårdsverket), • länets skogs- och fjällareal (lämpliga habitat), • antal rovdjursarter som uppträtt i länet under de närmast föregående tre åren (differentiering mellan arterna beroende på artens nationella hotstatus och aktuella förekomst i länet, tidsåtgång för fältarbete etc.), • antalet rovdjursföryngringar som dokumenterats i länet under de närmast föregående tre åren, • akut behov av uppföljning av mer utsatta arter (främst varg och järv) i särskilda områden, För län med renskötsel bör tillgängliga medel för såväl administration som fältarbete även fördelas utifrån: • antalet samebyar med betesrätt i länet, • hur många av länets samebyar som har betesområden i Norge och områdenas storlek och tillgänglighet.

text: Till 5 §

text: Utbildningens organisation

text: För att förbättra samtliga aktörers kompetens krävs fortlöpande utbildning. Länsstyrelsen bör bekosta utbildning av minst en inventeringssamordnare i samebyar med fasta rovdjursstammar. Motsvarande bör gälla för de organisationer som deltar aktivt i inventeringsarbetet. I övrigt bör samebyarna och deltagande organisationer själva ansvara för att av dem utsedda personer har relevanta kunskaper.

text: För att kvalitet och kontinuitet skall upprätthållas, samtidigt som kostnaderna hålls på en rimlig nivå, bör samebyarna och de ideella organisationerna eftersträva att inte byta inventeringssamordnare om det inte är nödvändigt. Viltskadecenter vid Sveriges lantbruksuniversitet tillhandahåller på Naturvårdsverkets uppdrag grundutbildning för länsstyrelserna beträffande inventeringsverksamheten och ansvarar även för kunskapsproven. Länsstyrelserna bör i egen regi ansvara för att personalen och övriga intressenter årligen vidareutbildas. Viltskadecenter tillhandahåller på Naturvårdsverkets uppdrag, i mån av efterfrågan, även vidareutbildning. Sådan utbildning bör förläggas regionalt.

text: Utbildningens innehåll

text: Grundutbildningen bör innehålla relevant information om:

text: • rovdjurspolitiken • relevant lagstiftning med särskilt fokus på gällande föreskrifter • deltagande aktörers åtaganden och ansvar • rennäringen förutsättningar • spårkunskap och spårning inklusive felkällor • dokumentation på blanketter och kartor • hantering av, och rutiner för provtagning för DNA-analys • registrering och uttag i Rovdjursforum • information och kommunikation

text: Vid vidareutbildningarna bör större vikt läggs vid svårigheter med fältbestämningar och dokumentation i Rovdjursforum. Vidareutbildningen bör också innehålla praktiskt fältarbete. Distansinläsning bör kunna ske inför utbildningarna.

text: Kunskapsprov

text: Kunskapsprovet bör styrka att person som genomgått utbildningen med godkänt resultat inte bara besitter relevanta kunskaper om spår och spårtecken utan också har god kännedom om rovdjurspolitikens mål och innehåll samt relevant lagstiftning. Särskild vikt bör läggas vid gällande inventeringsföreskrifter och vilka kriterier som skall vara uppfyllda vid olika förekomster av rovdjur. Personen bör även vara väl förtrogen med Rovdjursforum. Viltskadecenter för en förteckning över personer som genomgått utbildningen och vilka som avlagt skriftligt prov med godkänt resultat. Viltskadecenter meddelar kursdeltagaren kursresultatet och utfärdar vid godkänt resultat ett kursintyg. Viltskadecenter informerar berörd rovdjursansvarig om provresultaten för personer knutna till länet samt informerar Sametinget om provresultatet för personer som genomgått utbildning på samebyns rekommendation.

text: Informationsutbyte

text: För utbyte av information om inventeringsarbetet samt bedömning av resultat m.m. bör erforderliga möten hållas mellan länsstyrelsens fältpersonal och de ideella organisationernas och/eller samebyarnas inventeringssamordnare. Sådana avstämningsmöten bör alltid hållas inför stundande inventeringssäsong samt under senare delen av inventeringsperioderna.

text: Stormöten med företrädare för samebyarna bör hållas återkommande, om än inte årligen.

text: Vargförekomst

text: Viltskadecenter utvärderar, på Naturvårdsverkets uppdrag, i samarbete med länsstyrelserna olika förekomster av varg. Därutöver bör Viltskadecenter samordna inventeringsverksamheten beträffande varg.

text: Utrustning och prover för DNA-analyser

text: Viltskadecenter tillhandahåller länsstyrelserna, på Naturvårdsverket uppdrag, utrustning för insamling av prover samt prioriterar, förvarar och förmedlar insamlade prover av betydelse för förvaltningen till av Naturvårdsverket avtalat laboratorium. Viltskadecenter bör, beträffande analys av akutprover från varg, samråda med Naturvårdsverket och berörd länsstyrelse. Viltskadecenter måste även prioritera vilka övriga vargprover som ska analyseras inom ramen för gällande avtal med berört laboratorium.

text: Rovdjursforum

text: Viltskadecenter tillhandahåller länsstyrelserna, på Naturvårdsverket uppdrag, grundutbildning samt support och granskar och bedömer inkomna önskemål till vidareutveckling från användarna.

text: Till 7 §

text: I Norge har Statens Naturoppsyn motsvarande ansvar som länsstyrelsen i Sverige vid registrering. Ansvaret för rovdjursförvaltningen i Norge ligger både på Direktoratet for naturforvaltning, regionala rovviltnämnder och fylkesmännen enligt norska föreskrifter om förvaltning av rovvilt.

text: Till 9 § samt avsnitt om metoder i bilaga 1

text: Aktiva metoder

text: Områdesinventering

text: Områdesinventering bör utföras under minst två dagar med stabilt väder och bra spårförhållanden. Ambitionen är att samtliga föryngringar eller andra förekomster av särskilt intresse lokaliseras och särskiljs genom sammanhängande spårningar på snö inom inventeringsområdet. Områdesinventeringar bör genomföras med erforderligt antal personer, varvid deltagarnas kompetens och inventeringens kostnad beaktas. Det är viktigt att relevanta observationer hinns med att kvalitetssäkras av länsstyrelsen inom områdesinventeringens tidsram. I län där områdesinventeringar är avgörande för inventeringsresultatet för en art bör beredskap finns så att inventeringarna kan genomföras oberoende av veckodag.

text: Riktade fältinsatser m.m.

text: Järv

text: Föryngring av järv kan fastställas från det att ungarna föds i lyan vid månadsskiftet februari–mars, till dess de lämnar lyan tillsammans med honan. Därefter kan hona med unge/ungar observeras i närområdet.. I de fall där föryngring inte har kunnat fastställas under snösäsongen, men där misstanke om föryngring föreligger, bör efterkontroll göras på tidigare kända lye-platser.

text: Lodjur

text: Alla spårlöpor bör följas så långt att det går att avgöra om löpan härrör från ett ensamt djur eller från flera djur i sällskap. Sammanhängande spårning – spårstämpel för spårstämpel – i minst 3 km, helst på skidor/till fots, bör eftersträvas. Betydelsen av långa spårningar är viktig även för att familjegrupper inte skall förbises.

text: Till 10 §

text: Kvalitetssäkring kan utföras av länsstyrelsens personal eller av person som förordnats av länsstyrelse. Person som utför kvalitetssäkring bör dokumentera vad han eller hon själv ser vid kvalitetssäkringstillfället. Iakttagelser som gjorts tidigare av andra personer eller egna tolkningar bör tydligt framgå av dokumentationen. Det gäller särskilt om det föreligger delade meningar om observationen. I renskötselområdet gäller därutöver: Kvalitetssäkringen bör så långt möjligt göras gemensamt av länsstyrelsens kvalitetssäkrare och samebyns inventeringssamordnare. Observationer som rapporterats till samebyn av samebymedlemmar eller andra personer bör först bedömas av samebyns inventeringssamordnare, om aktuell observationen kan berättiga till ytterligare ersättning för rovdjursförekomst till samebyn. Innan länsstyrelsens kvalitetssäkrare kallas för att verifiera en sådan observation bör samebyns inventeringssamordnare vara övertygad om att observationen är riktig. Det gäller särskilt om observationen gjorts på tider eller på platser där verifieringen föranleder särskilt kostsamma transporter. Observation som kvalitetssäkrats av samebyns inventeringssamordnare, men inte kunnat kvalitetssäkras av länsstyrelsens personal, får enligt

text: 9 § andra stycket viltskadeförordningen (2001:724)

text: berättiga till ersättning för förekomst eller föryngring endast om det finns särskilda skäl och förekomsten kan anses styrkt. Följande krav bör ställas på sådana observationer:

text: • det är styrkt att länsstyrelsens personal omgående kontaktats för kvalitetssäkring i fält, • observationen är kvalitetssäkrad av samebyns inventeringssamordnare som genomgått utbildning i Viltskadecenters regi med godkänt resultat, • kvalitetssäkringen är fullständigt dokumenterad med hjälp av ifyllda blanketter, foto av spårlöpor etc. och observationen med dokumentation är registrerad i Rovdjursforum.

text: Till 11 § samt avsnitt om kriterier i bilaga 1

text: Spillningsprover

text: Spillning bör insamlas från samtliga järvhonor som bedöms ha ungar och så långt möjligt från de lodjursfamiljer och de vargar som uppträder i renskötselområdet. Även spillning från dominanta handjur bör insamlas från samma områden.

text: Föryngring av järv

text: Fältarbete utförs under hela inventeringssäsongen. Undantag från kravet på tre besök spridda över tre veckor vid sannolik föryngring kan bara tillämpas om spårförhållanden eller andra orsaker omöjliggjort fältbesök i aktuellt område tidigare under inventeringssäsongen.

text: Antal föryngringar av lodjur

text: För lodjur kan den eventuella osäkerhet som finns beträffande antalet föryngringar i ett län anges med ett lägsta och ett högsta antal. Det lägsta antalet föryngringar är det officiella antalet grupperade föryngringar i länet som baserar sig på kvalitetssäkringar och särskiljningar enligt rådande kriterier. Det högsta antalet baserar sig på den inventeringsansvariges bedömning av, av länsstyrelsen ej kvalitetsförsäkrade föryngringen (10 § andra stycket), missade fynd och/eller särskiljningar på grund av dåliga väderförhållanden, etc.

text: Till 12 §

text: Det är viktigt att uppgifter om lyor, boplatser, rendezvousplatser samt platsangivelser för insamlade spillningsprover av aktuella rovdjur behandlas med försiktighet under hela inventeringsarbetet från planläggning till resultatredovisning och inte bara under själva fältarbetet. Dokumentation på blanketter och kartor samt i Rovdjursforum bör hanteras varsamt och inte bli åtkomlig för obehöriga.

text: Till 13 §

text: Dokumentation av observationer i Norge och Finland

text: Naturvårdsverket och berörd länsstyrelse bör verka för att personer som arbetar på myndigheter i grannländerna dokumenterar observationer enligt de kriterier som finns i föreskrifterna. I Norge utförs fältarbete av Statens naturoppsyn och Statsskog/Fjelltjensten och i Finland främst av Metsähallitus. I Rovdjursforum bör även uppgifter från dessa kunna registreras.

text: Allmänhetens observationer

text: Allmänhetens observationer bör så långt möjligt registreras i Rovdjursforum. En skälighetsbedömning görs utifrån observationens betydelse i jämförelse med andra tidigare kända observationer.

text: Revir

text: Revir bör av länsstyrelsen ges unika namn eller beteckningar som används kontinuerligt, dvs. även år då föryngring inte förekommer. Använda bon eller lyor/lyehål inom reviret anges med exakt platsangivelse de år de används.

text: Fotodokumentation

text: Dokumentation i form av fotografier och filmsekvenser är viktigt för att styrka en observation. Om dokumentationen inkommer i efterhand från tredje part bör observationsplats, datum och tidsangivelse tydligt framgå av bilderna. Sådana fotografier och filmsekvenser bör lagras i Rovdjursforum.

text: Blanketter

text: De blanketter som finns tillgängliga på Rovdjursforums förstasida bör användas, såvida inte andra instruktioner ges av länsstyrelsen. Blanketterna är således tillgängliga för alla – dvs. även personer som inte har behörighet till Rovdjursforum under webbadress: www.rovdjursforum.se

text: Behörighet till Rovdjursforum

text: Behörighet för fler intressenter att registrera i Rovdjursforum kommer successivt att utökas. Deltagare i inventeringar som inte har behörighet dokumenterar observationer m.m. på blanketter och kartor. Sådana uppgifter bör snarast registreras i Rovdjursforum.

text: Fällt vilt

text: Fällda rovdjur och fallvilt bör i avvaktan på en egen ”modul” i Rovdjursforum registreras där som synobservationer. Där bör fallvilt och djur som fälls vid skyddsjakt registreras som observationer kopplade till separata ”inventeringar” i länet.

text: Till 14 §

text: Länsstyrelsens redovisning

text: Av dokumentationen i Rovdjursforum bör antalet föryngringar och förekomster fördelade på län och samebyar framgå. Varg antal säkra föryngringar och andra förekomster Björn antal säkra föryngringar Järv antal säkra respektive sannolika föryngringar Lodjur antal säkra föryngringar Kungsörn antal lyckade häckningar, häckningar med okänt resultat. Föryngringar som delas mellan samebyar, län eller länder särredovisas liksom alla misslyckade föryngringar eller häckningar. Motsvarande information bör även kunna utläsas av registrerade observatio-

text: ner, grupperingar m.m. i Rovdjursforum. För varg, järv och kungsörn bör även kontrollerade revir och lyeområden utan aktivitet framgå. Om föryngring inte dokumenterats i ett län eller en sameby måste i förekommande fall regelbunden alternativt tillfällig förekomst redovisas. I Rovdjursforum bör även kunna utläsas vilka inventeringsmetoder som använts samt vilka områden som inventerats under olika inventeringar. Såväl planerat som inventerat område bör framgå samt vilka som medverkat i inventeringsarbetet.

text: Viltskadecenters redovisning

text: På Naturvårdsverkets uppdrag redovisar Viltskadecenter rovdjurens utbredning på sin webbsida. Redovisningen bör vara så detaljerad att det också kan bedömas hur de angivna målen i 2 och 3 §§ uppfylls. Relevanta trender för rovdjursarterna anges i diagram och i tabeller. Arternas utbredning och inventeringarnas geografiska täckning redovisas på kartor. Eventuell osäkerhet i angivna siffror bör anges.

text: Föryngringarnas ”hemvist”

text: En föryngring eller annan förekomst bör registreras i det land, län eller sameby där huvuddelen av tillhörande observationer gjorts.

text: Platsangivelser

text: Med hänsyn till observationernas känslighet utifrån störnings- och sekretessynpunkt bör de inte redovisas med större noggrannheten på kartor eller på annat sätt än vad som bedöms välbetänkt för arten.

text: De allmänna råden

text: NFS 2004:17

text: och

text: NFS 2004:18

text: upphör att gälla.

text: Naturvårdsverket

text: MATS OLSSON Klas Allander (Viltförvaltningsenheten)

text: Elanders, Vällingby 2007 5575


title: Producentansvar för elektriska och elektroniska produkter

text: Naturvårdsverkets författningssamling

text: ISSN 1403-8234

text: Naturvårdsverkets allmänna råd

text: om finansiella garantier till 18 § förordningen Utkom från trycket

text: den 15 oktober 2007

text: ) om producentansvar för elektriska och elektroniska produkter;

text: beslutade den 20 september 2007

text: Dessa allmänna råd avser tillämpningen av

text: 18 § i förordningen (2005:209)

text: Till 18 §

text: Skyldighet att säkerställa finansiering för fullgörande av producentansvaret Säkerställandets beloppsmässiga omfattning En producents skyldighet att omhänderta en hushållsprodukt bör anses vara beloppsmässigt säkerställd om skyldigheten garanteras till ett belopp som motsvarar den totala kostnaden för omhändertagande av produkten vid den tidpunkt då den bör anses uttjänt. Denna kostnad kan reduceras med en del av produktens materialvärde om det med beaktande av risken för materialvärdesförändringar över tiden framstår som sannolikt att beloppet är tillräckligt. Beräkning av omhändertagandekostnad och produktens förväntade livslängd bör finnas tillgänglig och kunna redovisas på tillsynsmyndighetens begäran. Om en producent ansvarar för mer än en typ av produkt, bör uppgifterna finnas separat redovisade för varje kategori enligt bilaga 1 i förordningen (

text: ) om producentansvar för elektriska och elektroniska produkter. Det bör av redovisningen framgå om produkter inom en kategori har olika livslängd och olika återvinningskostnader. Om en producents uppgifter om framtida omhändertagandekostnader avsevärt skiljer sig från andra producenters uppgifter om likvärdiga produkter, bör producenten redovisa skälen för avvikelsen. Om producenten kan visa att avvikelsen beror på att produkten i fråga är utformad eller konstruerad på ett sätt som motiverar den, bör en sådan redovisning godtas.

text: Säkerställandets tidsmässiga omfattning Producenten bör säkerställa omhändertagandet under produktens förväntade livslängd.

text: Garantiform Följande typer av säkerställanden av bank eller försäkringsbolag som enligt svensk lag får bedriva verksamhet i Sverige bör godtas, om säkerställandena i övrigt uppfyller ovan angivna krav och kraven i 18 §:

text: • En försäkring som, enligt vad producenten kan visa, säkerställer att den som omhändertar de försäkrade produkterna, eller motsvarande mängd likvärdiga produkter, får tillräcklig ersättning för omhändertagandet. • En bankgaranti till ett belopp i svensk valuta som kan justeras årligen så att det motsvarar producentens samlade garantiåtagande. Av garantin bör framgå att tillsynsmyndigheten får ta garantibeloppet i anspråk för omhändertagande av avfall om producenten är insolvent, har avslutat sin verksamhet på den svenska marknaden eller om det av något annat skäl kan visas att producenten inte kan eller har för avsikt att fullfölja sina skyldigheter. • Ett spärrat bankkonto i svensk valuta som pantsätts till förmån för tillsynsmyndigheten och från vilket producenten får lyfta medel endast efter tillsynsmyndighetens medgivande. Av pantsättningen bör framgå att tillsynsmyndigheten får ta garantibeloppet i anspråk för samma ändamål och vid samma tidpunkt som bör gälla för en bankgaranti, enligt vad som angivits ovan. Vidare bör kollektiva finansieringssystem godtas som, enligt vad producenten kan visa, säkerställer den belopps- och tidsmässiga risken enligt vad som angivits ovan. Dessa risker bör anses säkerställda om 1. finansieringssystemet tillser att tillräckliga medel fonderas på ett sätt som innebär att systemets medlemmar inte har rådighet över fondens medel samt att systemet, i förhållande till sina medlemmar, åtar sig att inte använda fonderade medel på annat sätt än vad som följer av förordningen och dessa allmänna råd eller 2. systemets medlemmar uttryckligen åtar sig att ta hand om varandras avfall från hushållsprodukter om behov skulle uppstå (uttryckligt återvinningsåtagande) och systemet är tillräckligt solitt för att garantera att medlemmarnas avfall kommer att omhändertas. Om ett kollektivt finansieringssystem valt ett uttryckligt återvinningsåtagande, bör medlemmarnas totala borgensåtagande vara större än medlemmarnas totala kostnader för omhändertagande som beräknats enligt dessa allmänna råd. Upp till 150 % av den beräknade kostnaden bör vara lämpligt för att uppfylla ett sådant reciprokt åtagande. Ett kollektivt finansieringssystem bör anses vara tillräckligt solitt om – systemets medlemmar har en godtagbar kreditvärdighet i förhållande till medlemmarnas totala garantiåtagande, – medlemmarna i systemet uppgår till ett sådant antal att systemet inte kan anses vara beroende av endast några få medlemmar, samt – systemet har avsatt medel i en sådan omfattning att det täcker omhändertagandet av sådant avfall som avses i 18 § tills producenterna nästa gång skall redogöra för hur garantikravet efterlevs, d v s under ett års tid.

text: Oavsett hur det kollektiva finansieringssystemet garanterar sina medlemmars åtaganden bör garantin reflekteras i avtal mellan finansieringssystemet och respektive medlem. En kopia av avtalet bör kunna uppvisas på tillsynsmyndighetens begäran.

text: Naturvårdsverket

text: LARS-ERIK LILJELUND

text: Helen Lindqvist

text: (Enheten för produkter och avfall)

text: Elanders, Vällingby 2007 55038

type: foreskrift


title: Naturvårdsverkets föreskrifter om ändring av föreskrifter (NFS 2003:13) om statliga bidrag till klimatinvesteringsprogram

text: Ansökan skall innehålla en redovisning av programmet och åtgärder i anslutning till detta och skall göras i den form som Naturvårdsverket anvisar. Den skall ges in till Naturvårdsverket i tre exemplar samt i elektronisk form. Kopia av ansökan skall ges in till länsstyrelsen i det eller de län där åtgärderna skall genomföras. – – –

text: Programägaren får efter beslut om bidrag ändra i programmet eller i en enskild åtgärd om Naturvårdsverket godkänner det. Begäran om ändring skall göras i den form som Naturvårdsverket anvisar och ges in till Naturvårdsverket med kopia till länsstyrelsen i det eller de län där åtgärden skall genomföras. – – –

text: Senast tre månader efter det att samtliga åtgärder i programmet har slutförts, skall den som beviljats bidrag av Naturvårdsverket för ett program eller en enstaka åtgärd till Naturvårdsverket lämna en sådan slutrapport som avses i

text: 17 § förordningen (2003:262)

text: om statliga bidrag till klimatinvesteringsprogram. Slutrapporten skall omfatta alla åtgärder som beviljats bidrag. Slutrapporten skall lämnas i den form som Naturvårdsverket anvisar. Kopia på slutrapporten skall ges in till länsstyrelsen i det eller de län där åtgärder genomförts. – – –

text: Till slutrapporten skall bifogas intyg från en auktoriserad revisor eller en certifierad kommunal revisor som godkänt den ekonomiska redovisningen.

text: Underlaget för slutrapportens redovisning av ekonomi och miljöeffekter skall vara tillgängligt för Naturvårdsverkets kontroll. – – –

text: Naturvårdsverket

text: LARS-ERIK LILJELUND

text: Magnus Östling Enheten för investeringsprogram

text: 2 Elanders, Vällingby 2007 55133


title: Förordning om upphävande av vissa författningar om avgasrening och motorbränslen m.m

text: Denna förordning ska kungöras i Naturvårdsverkets författningssamling (NFS).

text: På regeringens vägnar

text: ANDREAS CARLGREN

text: Egon Abresparr

text: (Miljödepartementet)

text: Elanders, Vällingby 2007 55268