title: Sjöfartsverkets föreskrifter om farledsavgift

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas vid beräkning av farledsavgift för fartyg som i Sverige lastar eller lossar last eller lämnar eller hämtar passagerare. Farledsavgiften består av beredskapsavgift, fartygsbaserad farledsavgift samt gods- och passagerarbaserad farledsavgift. Beredskapsavgift beräknas utifrån fartygets nettodräktighet. Den fartygsbaserade farledsavgiften beräknas utifrån fartygets nettodräktighet och fartygets miljöpåverkan. Den godsbaserade farledsavgiften baseras på lasten i ton och den passagerarbaserade farledsavgiften på antalet passagerare.

text: Definitioner

text: Vid tillämpningen av

text: 2 § förordningen (1997:1121)

text: om farledsavgift samt dessa föreskrifter ska definitionerna som anges i 3–12 §§ gälla.

text: Med last avses inte 1. bogserad last vars sammanlagda volym per resa är mindre än 100 kubikmeter, 2. buss, lastbil, järnvägsvagn, container eller någon annan anordning för transport av last eller passagerare, när fordonet eller anordningen används för att transportera last, 3. lastpall, sling eller liknande anordningar för lastens hantering, 4. förnödenheter, proviant och utrustning för fartyget eller för ett annat fartyg, samt emballage för sådana varor, 5. bagage eller annat som de personer som finns ombord har med sig för personligt bruk, dock inte personfordon samt hus- eller släpvagn, 6. last som på grund av fartygets haveri, uppläggning, ombyggnad eller någon annan liknande omständighet har tagits ombord på samma eller ett annat fartyg för transport till bestämmelseorten eller lämnats på grund av att lasten har förstörts,

text: Se

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster.

text: 7. rester av last som har kommit fram vid uppläggning av fartyget eller vid ombyggnad, reparation, rengöring, utrustning, undersökning eller liknande åtgärder med fartyget, 8. oljehaltigt barlastvatten eller tankspolvatten eller annat avfall som härrör från fartygets drift, och 9. drivmedel för fartygs egen framdrift.

text: Med Maritime Single Window avses Sveriges nationella system för rapporteringsformaliteter för fartyg.

text: Med transitgods avses utrikes gods som har lastats på fartyg i Sverige inom tre månader från det att godset lossats från fartyg i Sverige och som inte undergått annan behandling än lastning, lossning, landtransport eller lagring.

text: Som passagerare räknas varje person ombord utom 1. befälhavaren, 2. övriga ombordanställda, 3. andra som befinner sig ombord på grund av arbete för fartygets räkning eller i offentlig tjänsteförrättning som gäller fartyget eller den verksamhet som bedrivs med fartyget, 4. bärgare eller bärgares medhjälpare som följer med fartyget sedan detta drabbats av sjöolycka, 5. personer som förs in till hamn efter att ha räddats ur sjönöd, och 6. barn som inte har fyllt ett år, 7. lastbilschaufförer i tjänsten, och 8. personer som transporteras utan att betala ersättning för transporten.

text: Nedan samt i 9 § anges definitioner av vissa fartygstyper. 1. Med arbetsfartyg avses fartyg som är avsedda för att utföra arbeten där fartyget i sig och dess utrustning används, exempelvis för sjömätning, röreller kabelutläggning, isbrytning, muddring, dykning och forskning. 2. Med passagerarfartyg avses ett fartyg med passagerarfartygscertifikat.

text: Med kryssning avses en på förhand offentliggjord resplan som innebär dels att resan utöver avgångshamnen omfattar minst två hamnar, dels att resan omfattar minst 72 timmar.

text: Med kryssningsfartyg avses ett passagerarfartyg som seglar på en kryssning. Passagerare, som kommit med ett kryssningsfartyg till en svensk hamn, får under hamnuppehållet gå i land utan att fartyget upphör att vara kryssningsfartyg, om minst 99 % av avstigande passagerare medföljer fartyget när det avgår från hamnen. Om en passagerare, som hämtas eller lämnas i en svensk hamn, är försäljare av kryssningsresor, färdledare, tolk för fartygets passagerare eller journalist ska det inte påverka bedömningen av fartyget som kryssningsfartyg.

text: Med turn around anlöp avses det anlöp där ett kryssningsfartyg ankommer en svensk hamn för att avsluta en kryssning och påbörja en ny kryssning. Vid detta tillfälle ska minst 90 procent av passagerarna bytas ut mot nya passagerare.

text: Med läktring avses lastning eller lossning av last som sker direkt mellan olika fartyg.

text: Med nettodräktighet avses fartygets nettodräktighet enligt gällande mätbrev, utfärdat enligt 1969 års skeppsmätningskonvention. Om mätbrev inte kan visas upp, ska nettodräktigheten uppskattas eller åtgärder vidtas för att få den fastställd i enlighet med närmare anvisningar från Sjöfartsverket. För fartyg som saknar mätbrev ska nettodräktigheten anses motsvara ett ton av deplacementet multiplicerat med 0,6. Om både nettodräktighet och deplacement saknas ska bruttodräktigheten räknas som nettodräktighet och ligga till grund för avgiftsberäkningen.

text: Debitering av farledsavgift

text: Beredskapsavgift

text: En beredskapsavgift tas ut för de fem första anlöpen i en kalendermånad. För det första och andra anlöpet i en kalendermånad tas en beredskapsavgift ut för respektive anlöp enligt tabellen nedan. För det tredje till det femte anlöpet i en kalendermånad betalas en lägre beredskapsavgift. För det tredje anlöpet tas 75 procent av avgiften enligt tabellen nedan ut, för det fjärde anlöpet 50 procent och för det femte anlöpet 25 procent.

text: Nettodräktighetsklass Beredskapsavgift, kr

text: 0-999 1 110 1 000-1 999 4 200 2 000-2 999 8 260 3 000-5 999 13 155 6 000-9 999 24 165 10 000-14 999 35 100 15 000-29 999 44 965 30 000-59 999 51 555 60 000-99 999 60 370 100 000- 71 305

text: Miljöklasser vid beräkning av fartygsbaserad farledsavgift

text: Vid beräkning av fartygsbaserad farledsavgift, som beräknas på fartygets nettodräktighet, tas avgift ut beroende på fartygets miljöklass.

text: Miljöklassen baseras på uppnådd poängsumma i miljöindexet Clean Shipping Index (CSI). Befintliga miljöklasser med krav på poängsumma för fartyget i de olika miljöklasserna framgår av nedanstående tabell. För att fartyget ska placeras i miljöklass A-C krävs att fartyget är verifierat i enlighet med vid varje tidpunkt gällande krav för verifiering enligt CSI.

text: Miljöklass Poängsumma

text: A 125-150 B 100-124 C 75-99 D 0-74 E Till CSI ej anslutna fartyg

text: Den miljöklass som fartyget har gäller från och med verifierat datum.

text: Beräkning av fartygsbaserad farledsavgift per miljöklass

text: För det första och andra anlöpet i en kalendermånad tas fartygsbaserad farledsavgift ut enligt tabellen nedan. För det tredje till det femte anlöpet i en kalendermånad betalas en lägre avgift. För det tredje anlöpet tas 75 procent av avgiften enligt tabellen nedan ut, för det fjärde anlöpet 50 procent och för det femte anlöpet 25 procent.

text: Nettodräktighetsklass Fartygsbaserad farledsavgift, kr

text: Miljöklass

text: A B C D-E

text: 0-999 735 1 660 3 315 3 685 1 000-1 999 2 810 6 320 12 640 14 045 2 000-2 999 5 515 12 410 24 825 27 580 3 000-5 999 8 795 19 790 39 575 43 975 6 000-9 999 16 150 36 340 72 680 80 755 10 000-14 999 23 475 52 825 105 645 117 385 15 000-29 999 30 060 67 640 135 275 150 310 30 000-59 999 34 475 77 575 155 145 172 385 60 000-99 999 40 360 90 815 181 625 201 805 100 000- 47 685 107 295 214 590 238 430

text: Vid inrikes sjötransporter tas beredskapsavgift och fartygsbaserad farledsavgift ut på samtliga platser där gods lastas eller passagerare medförs, tills det att fem avgiftsbelagda anlöp har uppnåtts per kalendermånad. Vid läktring tas beredskapsavgift och fartygsbaserad farledsavgift ut på samma sätt som om fartyget anlöpt en hamn. Om beredskapsavgift och fartygsbaserad farledsavgift har betalats fem gånger inom en kalendermånad för ett och samma fartyg, ska endast godsoch passagerarbaserad farledsavgift tas ut resten av den kalendermånaden. Vid överföring av drivmedel till annat fartyg för det mottagande fartygets egen framdrift är fartyget som lossar godset avgiftspliktigt. Att ta emot drivmedel för egen framdrift är inte avgiftspliktigt.

text: Gods- och passagerarbaserad farledsavgift

text: Den godsbaserade farledsavgiften beräknas på den last som fartyget lastar eller lossar, enligt

text: 4 § förordningen (1997:1121)

text: om farledsavgift och tas ut med 3,36 kr per ton last. För lågvärdig last i bulk är den godsbaserade farledsavgiften 1,67 kr per ton last. Med lågvärdigt gods i import respektive export avses gods som uppfyller följande kriterier:

text: • Lasten måste importeras eller exporteras i större omfattning än 20 000 ton på KN8 nivå. • Den NST-varugrupp som varan tillhör ska under ett år ha transporterats till sjöss i en volym som överstiger 1 000 000 ton. • Varan måste ha ett genomsnittligt värde som under de senaste sju åren understiger 1 200 kr per ton.

text: Sjöfartsverket tar inför varje nytt kalenderår fram en sammanställning avseende det gods som uppfyller kriterierna. Sammanställningen sker i enlighet med samma statistiska nummer som används enligt Europeiska gemenskapernas tulltaxa. Den sammanställning som görs inför nytt kalenderår publiceras på Sjöfartsverkets hemsida och är giltig till dess en uppdaterad sammanställning publiceras eller Sjöfartsverket meddelar något annat. Den passagerarbaserade farledsavgiften tas ut med 2,52 kr per passagerare. För fartyg i inrikes trafik utgår avgift för ombordstigande passagerare. För fartyg i utrikes trafik utgår avgift för ombordstigande och avstigande passagerare. För kryssningsfartyg tas den passagerarbaserade farledsavgiften ut för avstigande passagerare. Vid ett turn around anlöp i svensk hamn tas passagerarbaserad avgift ut för avstigande och ombordstigande passagerare. För var personfordon samt hus- eller släpvagn som någon har med sig ombord för personligt bruk tas en avgift ut motsvarande ett ton. Vid beräkningen av godsbaserad farledsavgift ska den avgiftspliktiga lastens sammanlagda vikt avrundas till närmast hela tontal.

text: Vid bedömningen av om last ska anses vara lastad eller lossad gäller följande. 1. Last ska inte anses vara lastad om den efter lastningen åter lossas från fartyget innan detta lämnar hamnen eller lastningsstället. 2. Last ska inte anses vara lossad om den efter lossningen åter lastas på fartyget innan detta lämnar hamnen eller lastningsstället. 3. Bogserad last ska anses vara lossad endast om den har lösgjorts från det bogserande fartyget.

text: Om lasten består av skogsprodukter och det saknas uppgifter om lastens bruttovikt, får denna beräknas med ledning av de omräkningstal som anges i bilaga 1 till dessa föreskrifter. Om det för annan last saknas uppgifter om lastens bruttovikt eller om angivna viktuppgifter inte kan godtas får relationstalet mellan lastens volym och vikt fastställas genom att den deklarationsskyldige låter väga och volym mäta ett parti ur lasten.

text: Avgiftsreduktioner och avgiftsbefrielser

text: Avgiftsbefrielse för transitgods

text: Lastat transitgods är befriat från godsbaserad farledsavgift. De erlagda avgifterna återbetalas efter ansökan i enlighet med 21 §. En förutsättning för återbetalning är att farledsavgift betalats för både det lastade och det lossade godset.

text: Avgiftsreduktion för kryssningsfartyg

text: För ett kryssningsfartyg tas fartygsbaserad farledsavgift, beredskapsavgift och passagerarbaserad farledsavgift enbart ut vid första svenska ort under en och samma kryssning.

text: Ansökan om avgiftsbefrielser

text: Avgiftsbefrielser enligt 19 § återbetalas efter att ansökan om återbetalning inkommit till och beviljats av Sjöfartsverket. Ansökan ska göras kvartalsvis och omfatta tre månader. Ansökan ska vara inkommen till Sjöfartsverket senast den 15 i den månad som följer närmast efter ett avslutat kvartal, d.v.s. i april, juli, oktober och januari. Ansökan ska ske enligt av Sjöfartsverket anvisad blankett om inte Sjöfartsverket beslutar annat. En förutsättning för återbetalning är att de handlingar som styrker rätten till avgiftsbefrielse på farledsavgiften hålls tillgängliga för granskning av Sjöfartsverket.

text: Deklaration och betalning av farledsavgift

text: Ansökan om avtal om kredit för betalning av farledsavgift

text: En ansökan om att ingå kreditavtal för betalning av farledsavgift ska göras på en av Sjöfartsverket fastställd blankett som finns tillgänglig på Sjöfartsverkets hemsida, www.sjofartsverket.se. Villkoren för erhållande av kredit är att sökanden har ett svenskt organisationsnummer eller ett VAT-nummer och att Sjöfartsverket bedömer sökanden som kreditvärdig.

text: Registrering av farledsdeklaration

text: En deklaration enligt

text: 6 § förordningen (1997:1121)

text: om farledsavgift ska lämnas till Sjöfartsverket via Maritime Single Window. Deklarationen ska lämnas senast en vecka efter fartygets avgång. En farledsdeklaration ska lämnas oavsett om anlöpet är avgiftsbelagt eller inte i de fall fartyget lastar eller lossar last, alternativt lämnar eller hämtar passagerare. Om Maritime Single Window inte är tillgängligt av tekniska skäl och rapportering via portalen därför inte är möjlig, ska deklaration istället lämnas enligt reservrutiner som finns publicerade på Sjöfartsverkets hemsida www.sjofartsverket.se.

text: Betalning av farledsavgift vid kredit

text: Om fartygets redare eller ägare eller ett ombud för någon av dessa har träffat avtal med Sjöfartsverket om kredit för betalning av farledsavgifter enligt 22 § får fartyget avgå utan att avgift har betalats.

text: Registrering av farledsdeklaration och betalning av farledsavgift där kredit

text: saknas

text: Den som inte innehar kredit ska lämna farledsdeklaration enligt reservrutiner som finns publicerade på Sjöfartsverkets hemsida www.sjofartsverket.se. Avgiften ska betalas till Sjöfartsverkets bank-, eller bankgirokonto innan fartyget avgår från svensk hamn, ankarplats eller annan plats inom Sveriges sjöterritorium. Avgiften ska påföras redaren eller den som i redarens ställe har befattning med fartyget eller, om uppgift om detta saknas, fartygets ägare. Betalning av farledsavgiften ska styrkas genom kvitto enligt Sjöfartsverkets anvisningar.

text: Periodvisa deklarationer

text: För fartyg, som går i trafik enligt en tidtabell som delgivits Sjöfartsverket i förväg där antal anlöp i Sverige uppgår till minst fem per månad, kan Sjöfartsverket medge att deklarationen lämnas periodvis om

text: fartygets redare, ägare eller ombud har avtal om kredit för betalning av farledsavgifter. Ansökan ska göras till Sjöfartsverket och innehålla information om fartyget, fartygets tidtabell och giltighetstiden för tidtabellen. Periodvisa deklarationer lämnas för varje kalendermånad. Sjöfartsverkets medgivande att lämna periodvisa farledsdeklarationer avser ansökt tidtabell. Om tidtabellen ändras och nya hamnar eller ankarplatser trafikeras ska ny ansökan göras. Den periodvisa farledsdeklarationen ska innehålla fartygets samtliga anlöp som ingår i tidtabellen, till varje svensk hamn eller ankarplats inom Sveriges sjöterritorium. Den periodvisa farledsdeklarationen ska lämnas senast sju dagar efter utgången av den kalendermånad som deklarationen avser. Deklarationen lämnas till Sjöfartsverket via Maritime Single Window.

text: Övriga bestämmelser

text: Ansvarig för betalningen av kostnaderna för åtgärder, som behöver vidtas för att fastställa fartygets nettodräktighet i enlighet med 12 §, är fartygets ägare eller den som anmält fartyget till mätning.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2026, då Sjöfartsverkets föreskrifter (

text: SJÖFS 2024:1

text: ) om farledsavgift ska upphöra att gälla.

text: På Sjöfartsverkets vägnar

text: ERIK EKLUND

text: Utgivare: Lisa Lewander, Sjöfartsverket, Norrköping ISSN 0347-531X

text: Bilaga 1

text: Omräkningstal för skogsprodukter

text: Grupp Vara Omräkningstal kg per volymenhet

text: Obarkad massaved, vinter

text: 1. Tall 920 kg/m f pb 1020 kg/m f ub 590 kg/m t 2. Gran 860 kg/m f pb 990 kg/m f ub 550 kg/m t 3. Björk 910 kg/m f pb 1070 kg/m f ub 510 kg/m t 4. Asp 765 kg/m f pb 5. Bok 1050 kg/m f pb 580 kg/m t 6. Ek 1000 kg/m f pb

text: Obarkad massaved, sommar

text: 7. Tall 800 kg/m f pb 880 kg/m f ub 510 kg/m t 8. Gran 720 kg/m f pb 840 kg/m f ub 460 kg/m t 9. Björk 870 kg/m f pb 1010 kg/m f ub 490 kg/m t

text: Färskt virke

text: 10. Sågtimmer, obarkat 1150 kg/m to – tall 910 kg/m f ub 810 kg/m f pb 11. – gran 1100 kg/m to 850 kg/m f ub 760 kg/m f pb 12. – björk 1250 kg/m to 1020 kg/m f ub 880 kg/m f pb 13. – bok 1060 kg/m f ub 1000 kg/m f pb 14. – ek 1150 kg/m f ub 1000 kg/m f pb 15. Cellulosaflis av tall eller gran 325 kg/m s

text: 16. Avverkningsrester av tall eller gran, – okomprimerade 150 kg/m t 17. – komprimerade 300 kg/m t 18. – bränsleflis 340 kg/m s 19. – grovkross 300 kg/m s 20. Stubbar av tall eller gran 200 kg/m s – ej packade 21. – packade 270 kg/m s 22. Träddelar av tall 275 kg/m t eller gran

text: Skogstorrt virke

text: 23. Sågtimmer, obarkat – tall 1025 kg/m to 805 kg/m f ub 715 kg/m f pb 24. – gran 1000 kg/m to 765 kg/m f ub 690 kg/m f pb 25. Cellulosaflis av tall eller gran (justertorr) 200 kg/m s 26. Avverkningsrester av tall eller gran – okomprimerade 110 kg/m t 27. – komprimerade 215 kg/m t 28. – bränsleflis 240 kg/m s 29. – grovkross 215 kg/m s

text: Förädlade skogsprodukter

text: 30. Sågade barrträvaror 550 kg/m 31. Hyvlade barrträvaror 450 kg/m 32. Spånskivor 650 kg/m 33. Bränslebriketter 190 kg/m s 34. Bränslepellets 215 kg/m s

text: Volymenheter

text: m f pb kubikmeter fast mått på bark m f ub kubikmeter fast mått under bark m to kubikmeter toppmätt under bark m t kubikmeter travat mått m s kubikmeter stjälpt mått

text: Anmärkning

text: Skogstorrt virke innebär 2–3 månaders torkning under perioden maj– oktober. Med sommar avses perioden mellan 15 maj och 15 september. Med vinter avses perioden mellan 16 september och 14 maj.


fs: sjofs

publisher: Sjöfartsverket

text: Sjöfartsverkets författningssamling

type: rubrik

text: Bekantgörande av författning som ändrar en

text: 1 Utkom från trycket

text: författning i Sjöfartsverkets författningssamling

text: den 9 april 2026

type: stycke

text: Utgivare: Lisa Lewander, Sjöfartsverket, Norrköping ISSN 0347-531X SJÖFS 1973:A9

type: foreskrift


text: Sjöfartsverkets författningssamling

text: 1 Utkom från trycket

text: den 9 april 2026

text: SJÖFS 1992:6


text: Sjöfartsverkets författningssamling

text: 1 Utkom från trycket

text: den 9 april 2026

text: SJÖFS 1994:8


text: Sjöfartsverkets författningssamling

text: 1 Utkom från trycket

text: den 9 april 2026

text: SJÖFS 1999:27

text: Tryck: Elanders Sverige AB, Vällingby 2026


text: Sjöfartsverkets författningssamling

text: 1 Utkom från trycket

text: den 9 april 2026

text: SJÖFS 2004:25


text: Sjöfartsverkets författningssamling

text: 1 Utkom från trycket

text: den 9 april 2026

text: SJÖFS 2005:25


text: Sjöfartsverkets författningssamling

text: Bekantgörande av författning som ändrar en Utkom från trycket författning i Sjöfartsverkets författningssamling den 9 april 2026

text: SJÖFS 2007:14


title: Sjöfartsverkets föreskrifter om taxa för fartyg på Trollhätte och Södertälje kanal

text: För trossföring utgår en avgift på 1 300 kr exklusive mervärdesskatt per sluss i Trollhätte kanal och 3 000 kr exklusive mervärdesskatt per sluss i Södertälje Kanal.

type: paragraf

text: Avgift för trossföring enligt 1 § utgår för fartyg som passerar Trollhätte och Södertälje kanal. Avgiften debiteras fartygets ägare, redare eller ombud i samband med debitering av lotsavgifter eller övriga avgifter för handelssjöfarten.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2026, då Sjöfartsverkets föreskrifter (

text: SJÖFS 2023:4

text: ) om taxa för fartyg på Trollhätte och Södertälje kanal ska upphöra att gälla.

text: På Sjöfartsverkets vägnar

text: ERIK EKLUND


text: Sjöfartsverkets författningssamling

text: Utkom från trycket författning i Sjöfartsverkets författningssamling den 11 februari 2026

text: SJÖFS 1973:A9

text: Utgivare: Lisa Lewander, Sjöfartsverket, Norrköping ISSN 0347-531X


title: Sjöfartsverkets föreskrifter om bemanning, behörigheter och utbildning för säker drift av Sjöfartsverkets fartyg

text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: Tillämpningsområde

text: Dessa förskrifter tillämpas vid fastställande av säkerhetsbesättning på Sjöfartsverkets fartyg. Föreskrifterna tillämpas även vid ansvarsfördelning, handläggning och arbetsformer i övrigt gällande bemanning, behörigheter och utbildning för säker drift av Sjöfartsverkets fartyg.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter används följande begrepp med den betydelse som anges nedan. Befattningshavare den som ingår i besättningen och uppfyller de krav som anges för respektive befattning i kapitel 3-5 Besättning den grupp av ombordanställda som utför arbete på ett fartyg Brandmansutrustning personlig utrustning med andningsapparat avsedd för rökdykning Fartområde enligt definition i 1 kap. 3 § fartygssäkerhetsförordning (

text: ) Fartyg med fartyg avses skepp och båtar

text: Fartygsbefäl med fartygsbefäl avses befälhavare, överstyrman eller styrman

text: Maskinbefäl med maskinbefäl avses teknisk chef, förste fartygsingenjör eller fartygsingenjör

text: Mönstringsplan plan för fördelning av uppgifter vid nödsituation ombord

text: Ombordanställd den som till följd av sin anställning tjänstgör ombord på fartyget med huvudsaklig uppgift att utföra arbete för fartygets räkning som utförs ombord eller på annat ställe av någon som följer med fartyget

text: Polarområde område i enlighet med regel XIV/1-2 och XIV/1- 3 i 1974 års internationella konvention om säkerhet för människoliv till sjöss (SOLAS 74)

text: Räddningsfarkoster enligt definition i Transportstyrelsens föreskrifter och beredskapsbåtar och allmänna råd (

text: TSFS 2009:93

text: ) om livräddningsutrustning och livräddningsanordningar på fartyg som omfattas av 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss

text: Sjöfartsverkets fartyg fartyg som Sjöfartsverket äger, nyttjar eller bemannar

text: Sjöområde enligt definition i Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2009:95

text: ) om radioutrustning på fartyg

text: Snabbgående bered- beredskapsbåt av snabbgående typ som uppfyller skapsbåtar kraven i MSC/Circ.809

text: Säkerhetsbesättning det minsta antal besättningsmän i olika befattningar som kan anses vara betryggande från sjösäkerhetssynpunkt i den fart som fartyget används i eller avses att användas i

text: Förkortningar

text: ECDIS Electronic Chart Display and Information system

text: GMDSS Global Maritime Distress and Safety System

type: kapitel

text: 2 kap. Ansökan om behörighet

text: Ansökan och förnyelse

text: Ansökan om behörighetsbevis och certifikat görs hos Transportstyrelsen som prövar om behörighetsvillkoren är uppfyllda.

text: Förnyelse av behörighetsbevis och certifikat görs genom ansökan hos Transportstyrelsen.

text: Sjöfartsverket rapporterar sjötid till Transportstyrelsen för arbete på fartyg över 500 brutto. För fartyg i nationell sjöfart lämnar Sjöfartsverket intyg om sjötjänstgöring till den anställda vid behov.

text: 3 kap. Bemanning och behörighet på Sjöfartsverkets fartyg

text: Befattningshavare på Sjöfartsverkets fartyg ska utöver vad som anges i 5 kap. uppfylla kraven på behörighet enligt förordning (

text: ) om behörigheter för sjöpersonal och Transportstyrelsens förskrifter (

text: ) om utbildning och behörigheter för sjöpersonal.

text: Den som tillträder eller innehar en befattning på Sjöfartsverkets fartyg ska kunna styrka att ställda krav uppfylls. Befattningshavaren ska kunna visa att han eller hon har erforderlig hälsa för sin tjänstgöring ombord, har föreskriven behörighet för befattningen samt i övrigt uppfyller de villkor som krävs för befattningen. Befälhavaren ska kontrollera att kraven uppfylls innan en befattning tillträds.

text: 4 kap. Säkerhets- och driftsbesättning samt passagerare

text: Säkerhetsbesättning

text: Säkerhetsbesättningsbeslut ska finnas för samtliga av Sjöfartsverkets fartyg.

text: Säkerhetsbesättningsbeslut ska fattas för varje fartyg efter samråd med Transportstyrelsen. Av beslutet ska framgå vilka befattningar som ska ingå i säkerhetsbesättningen i angivet fartområde samt vilken behörighet som krävs för respektive befattning.

text: Sjöfartsverkets fartyg ska vid framförande vara bemannade med minst säkerhetsbesättning. Säkerhetsbesättningen ska ha en sådan sammansättning att kraven i

text: 4 kap. 20 § fartygssäkerhetsförordningen (2003:438)

text: uppfylls. Det åligger befälhavaren på fartyget att före avgång se till att fartyget är bemannat med minst säkerhetsbesättning och att besättningsmedlemmarna innehar rätt behörigheter samt de intyg och certifikat som krävs.

text: Passagerare ombord

text: I samtliga fall då annan person än fartygets egen besättning är med ombord (passagerare) ansvarar befälhavaren för att en säkerhetsgenomgång enligt 5 kap. 4 § genomförs.

text: 5 kap. Hälsokrav, intyg, certifikat samt specialbehörigheter

text: Hälsokrav

text: Samtliga i besättningen på Sjöfartsverkets fartyg ska uppfylla de krav på hälsoundersökning som anges i Transportstyrelsens föreskrifter om läkarintyg för sjöfolk (

text: TSFS 2011:117

text: ). Att kraven är uppfyllda ska styrkas med ett läkarintyg som inte får vara äldre än två år. För sjömän som inte fyllt 18 år får läkarintyget inte vara äldre än 1 år. Gäller läkarintyget för inre fart eller enbart avser syn och hörsel får läkarintyget inte vara äldre än 4 år. Om läkare begränsar till kortare tid än föreskrivet är det läkarens giltighetstid som gäller.

text: Sjösäkerhetsutbildningar

text: Samtliga befattningshavare som ingår i säkerhetsbesättningen på Sjöfartsverkets fartyg ska före avgång inneha certifikat i grundläggande säkerhet (basic safety) enligt

text: 4 kap. 4 § fartygssäkerhetsförordningen (2003:438)

text: . Första stycket gäller även den som har arbetsuppgifter som kan antas ha påverkan på eget eller omgivande fartygs säkerhet eller den omgivande miljön.

text: Samtliga i besättningen ska före avgång inneha intyg avseende godkänd förtrogenhetsutbildning för aktuell befattning på aktuellt fartyg enligt

text: 4 kap. 3 § fartygssäkerhetsförordningen (2003:438)

text: Befälhavaren ska innan resan påbörjas säkerställa att passagerare får för fartyget relevant förtrogenhetsutbildning med hänsyn till fartygets säkerhetsutrustning och organisation.

text: Sjukvårdsutbildningar

text: Samtliga fartygs- och maskinbefäl på Sjöfartsverket fartyg ska ha certifikat för grundläggande utbildning i sjukvård. Detsamma gäller de i besättningen som enligt mönstringsplanen har en uppgift att assistera den sjukvårdsansvariga.

text: Befälhavaren är ansvarig för sjukvården ombord och ska ha ett certifikat eller intyg som sjukvårdare ombord för det fartygsapotek som finns på fartyget. Befälhavaren får, med bibehållet ansvar för sjukvården ombord, delegera uppgiften som sjukvårdare till en annan befattningshavare ombord.

text: Den som utöver befälhavaren fått uppgiften att ansvara för sjukvården ombord ska ha ett certifikat eller intyg som sjukvårdare för det fartygsapotek som finns på fartyget.

text: Radiooperatörsutbildningar

text: Samtliga fartygsbefäl på Sjöfartsverkets fartyg ska som lägst inneha ett begränsat radiooperatörscertifikat (Short Range Certificate).

text: På fartyg som är godkänt för GMDSS sjöområde A1 ska samtliga fartygsbefäl inneha en specialbehörighet som begränsat behörig radiooperatör i GMDSS (ROC).

text: På fartyg som är godkänt för GMDSS för sjöområde A2-A4 ska samtliga fartygsbefäl inneha en specialbehörighet som allmänt behörig radiooperatör i GMDSS (GOC).

text: Brandutbildningar

text: Samtliga befäl ombord på Sjöfartsverkets fartyg som är utrustade med brandmansutrustning ska inneha ett certifikat i avancerad brandbekämpning. Detsamma gäller övrig besättning med ansvar enligt mönstringsplanen att leda brandbekämpning ombord på ett fartyg med brandmansutrustning.

text: Räddningsfarkoster och beredskapsbåtar

text: Samtliga befäl ombord på Sjöfartsverkets fartyg som är utrustade med räddningsfarkoster och beredskapsbåtar ska inneha ett certifikat för räddningsfarkoster och beredskapsbåtar. Detsamma gäller övrig besättning som är utsedd att handa räddningsfarkoster och beredskapsbåtar enligt mönstringsplanen.

text: På Sjöfartsverkets fartyg som är utrustade med snabbgående beredskapsbåtar ska den som enligt mönstringsplan är utsedd att ingå i besättningen för den snabba beredskapsbåten ska inneha certifikat för snabba beredskapsbåtar.

text: Polartjänstgöring

text: Befälhavare och överstyrman som tjänstgör på fartyg i polarområde med en högre iskoncentration än öppet vatten i polarområde, och fartygsbefäl på fartyg i polarområde där isberg förekommer, ska inneha ett certifikat för avancerad polartjänstgöring. Övriga fartygsbefäl som tjänstgör på ett fartyg i ett sådant område som anges i första stycket ska inneha ett certifikat för grundläggande polartjänstgöring.

text: ECDIS-utbildningar

text: På fartyg utrustat med ECDIS ska samtliga fartygsbefäl inneha ett behörighetsbevis som inte är begränsat gällande ECDIS.

text: På fartyg utrustat med ECDIS ska samtliga fartygsbefäl genomgå en förtrogenhetsutbildning för utrustningen ombord innan tjänstgöring med ansvar för bryggvakt påbörjas. Om utrustningen byts ut eller uppdateras ska en ny förtrogenhetsutbildning i relevanta delar genomföras.

text: Utbildning som fartygskock

text: Befattningshavare som arbetar som fartygskock ombord ska inneha ett certifikat som fartygskock.

text: Utbildning i livsmedelshygien

text: Samtliga i besättningen som hanterar livsmedel som ska förtäras av övriga ombord på fartyget ska ha en godkänd utbildning i livsmedelshygien och personlig hygien samt handhavande och förvaring av livsmedel ombord.

text: 6 kap. Undantag från föreskrifterna

text: BefälhavarbeslutBefälhavarbeslutt

text: Befälhavaren får medge undantag från säkerhetsbesättningsbeslutet under de förutsättningar som anges i

text: 3 kap. 14 § fartygssäkerhetslagen

text: . ________________ Denna författning träder i kraft den 1 april 2026.

text: På Sjöfartsverkets vägnar

text: ERIK EKLUND

text: Utgivare: Lisa Levander, Sjöfartsverket, Norrköping ISSN 0347-531X


text: Sjöfartsverkets författningssamling

text: Bekantgörande av författning som upphäver

text: Sjöfartsverkets tilläggsbestämmelser till en Utkom från trycket författning i Sjöfartsverkets författningssamling den 13 mars 2026

text: Utgivare: Lisa Lewander, Sjöfartsverket, Norrköping ISSN 0347-531X

text: SJÖFS (1974:A11) 2 SJÖFS (1970:A13)


text: Sjöfartsverkets författningssamling

text: Bekantgörande av författning som upphäver en Utkom från trycket författning i Sjöfartsverkets författningssamling den 9 april 2026

text: SJÖFS 2004:30


text: Sjöfartsverkets författningssamling

text: Bekantgörande av författning som ändrar en Utkom från trycket författning i Sjöfartsverkets författningssamling den 9 april 2026

text: Utgivare: Lisa Lewander, Sjöfartsverket, Norrköping ISSN 0347-531X SJÖFS 1963:A10


text: Sjöfartsverkets författningssamling

text: Utgivare: Lisa Lewander, Sjöfartsverket, Norrköping ISSN 0347-531X SJÖFS 1970:A4


text: Sjöfartsverkets författningssamling

text: Bekantgörande av författning som ändrar en

text: 1 Utkom från trycket

text: författning i Sjöfartsverkets författningssamling

text: den 9 april 2026

text: Utgivare: Lisa Lewander, Sjöfartsverket, Norrköping ISSN 0347-531X SJÖFS 1970:A15


fs: sjvfs

title: Statens jordbruksverks föreskrifter om skydd mot flyghavre


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om stöd till alternativ odling


title: Statens jordbruksverks föreskrifter


title: Statens jordbruksverks föreskrifter. om jordfonden


title: Statens jordbruksverks föreskrifter '


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om statligt regionalt stöd till jordbruks- och trädgårdsföre- tag


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om bekämpning av amerikansk yngelröta och varroa- sjuka hos bin


title: Statens jordbruksverks föreskrifter Saknr Y 12:1 om ändring i verkets föreskrifter (SJVFS 1992:38) om I mj 1990 bekämpning av amerikansk yngelröta och varroasjuka hos bin


publisher: Statens jordbruksverk

title: Statens jordbruksverks föreskrifter om upphävande av Lantbruksstyrelsens kungörelse (LSFS 1984:29) med föreskrifter om bladdödning med Reglone i oljeväxter samt i utsädesodlingar av baljväxtgrödor

text: beslutade den 6 september 1993

text: Statens jordbruksverk föreskriver, med stöd av

text: 12 § förordningen (1985:836)

text: om bekämpningsmedel, att Lantbruksstyrelsens kungörelse (

text: LSFS 1984:29

text: ) med föreskrifter om bladdödning med Reglone i oljeväxter samt i utsädesodlingar av baljväxtgrödor skall upphöra att gälla.

text: Denna författning träder i kraft den 13 september 1993.

text: SVANTE ENGLUND

text: Anders Emmerman (Växtodlingsenheten)


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1993:46) om arealbidrag

text: 5 §1 Som villkor för arealbidrag gäller följande. 1. Jordbrukaren skall lämna uppgifter till Lantbruksregistret, Statistiska centralbyrån (SCB), om åkerarealens och omställningsarealens användning under år 1993. Uppgifterna skall avse förhållandena den 10 juni 1993, uppgiftsdagen, och skall ha kommit in till Lantbruksregistret, Statistiska Centralbyrån, 701 89 Örebro senast den 15 juli 1993. För det fall vårsådden inte är avslutad den 10 juni 1993 skall uppgifterna avse den dag då vårsådden avslutas, dock senast den 20 juni 1993. 2. Om någon del av åkermarken har övergått från ett jordbruksföretag till ett annat senast den 10 juni 1993 skall detta ha meddelats till länsstyrelsen. Meddelandet skall ha lämnats på blankett som Jordbruksverket fastställt och skall ha kommit in till länsstyrelsen senast den 15 juli 1993. Uppgifterna skall godkännas av tidigare brukare med stödareal. Kan inte godkännande erhållas skall uppgifterna styrkas på annat sätt av den som utökat sin areal.

text: Denna författning träder i kraft den 15 november 1993.

text: SVANTE ENGLUND

text: Stefan Hermansson (Arealstödsenheten) ------------------------ 1Senaste lydelse

text: SJVFS 1993:60


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1992:38) om bekämpning av amerikansk yngelröta och varroasjuka hos bin

text: 7 §1 En biodlare kan av Statens jordbruksverk utses såsom godkänd biodlare. Kraven härför är genomgången bisjukdomskurs motsvarande vad som gäller för bitillsynsmannautbildning samt minst tre års dokumenterad erfarenhet av biodling. Tillsynsman får lämna en godkänd biodlare tillstånd till flera flyttningar av bisamhällen, bibostäder och biodlingsredskap mellan ut- och hembigårdar under en bestämd tidsperiod, dock högst under tolv månader. Sådant tillstånd skall vara villkorat av 1. att varroa eller amerikansk yngelröta ej påträffas i bigården, 2. att sådana undersökningar som sägs i 17 § rörande förekomst av varroakvalster skall utföras i enlighet med vad som där anges, 3. att undersökningar med avseende på amerikansk yngelröta sker i anslutning till varje flyttningstillfälle, och 4. att biodlaren i anslutning till bigården tydligt anger eget namn, adress, telefonnummer och hur länge tillståndet gäller. Tillstånd enligt andra stycket får inte lämnas till flyttning över zongräns för varroabekämpning. Tillstånd enligt andra stycket till flyttning inom zon 1 får lämnas utan att de förutsättningar med avseende på varroa som anges i punkterna 1 och 2 är uppfyllda.

text: ------------------------- 1 Senaste lydelse

text: SJVFS 1992:43

text: Saknr Y 12:2 42 § I bigård där varroakvalster förekommer skall bitillsynsmannen förelägga innehavaren av bisamhällena att vidtaga bekämpningsåtgärder mot varroakvalster i bigårdens samtliga samhällen. Sådana bekämpningsåtgärder skall avse användning av spärrbox, myrsyra eller mjölksyra och de kemiska bekämpningsmedel som är godkända för bekämpning av varroakvalster i bigård. Bekämpningsåtgärderna får användas enskilt eller i kombination. Valet av bekämpningsåtgärd skall tillsynsmannen överlåta på biodlaren.

text: Denna författning träder i kraft den 15 april 1993.

text: SVANTE ENGLUND

text: Mats Kvist (Växtodlingsenheten)


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om arealbidrag

text: Grundläggande bestämmelser om arealbidrag finns i förordningen (

text: ) om arealbidrag till jordbrukare.

text: Arealuppgifter som omfattas av denna författning skall anges i antal hektar med en decimals noggrannhet.

text: Vem som är berättigad till bidrag m.m.

text: I

text: och

text: 2 §§

text: förordningen (

text: ) om arealbidrag till jordbrukare finns bestämmelser om vem som är berättigad till bidrag.

text: Arealbidrag lämnas, med undantag för det fall som anges i 6 §, utan ansökan. Arealbidrag för skördeåret 1993 betalas ut av Jordbruksverket tidigast under december månad 1993.

text: Som villkor för arealbidrag gäller följande. 1. Jordbrukaren skall lämna uppgifter till Lantbruksregistret, Statistiska centralbyrån (SCB), om åkerarealens och omställningsarealens användning under år 1993. Uppgifterna skall avse förhållandena den 10 juni 1993, uppgiftsdagen, och skall ha kommit in till Lantbruksregistret, Statistiska Centralbyrån, 701 89 Örebro senast den 16 juni 1993. För det fall vårsådden inte är avslutad den 10 juni 1993 skall uppgifter avseende den dag då vårsådden avslutas, dock senast den 20 juni 1993, ha kommit in till SCB senast den 23 juni 1993 .

text: 2. Om någon del av åkermarken har övergått från ett jordbruksföretag till ett annat senast den 10 juni 1993 skall detta meddelas till länsstyrelsen.

text: Meddelandet skall lämnas på blankett som Jordbruksverket fastställt och skall ha kommit in till länsstyrelsen senast den 1 juli 1993. Uppgifterna skall godkännas av tidigare brukare med stödareal. Kan inte godkännande erhållas skall uppgifterna styrkas på annat sätt av den som utökat sin areal.

text: Skulle gröda enligt

text: 3 § förordningen (1993:298)

text: om arealbidrag till jordbrukare ha skördats på uppgiftsdagen för Lantbruksregistret, den 10 juni 1993, och därför inte redovisats till registret, skall brukaren ansöka hos Jordbruksverket om bidrag för odlingen av grödan och därvid styrka sina uppgifter om odlingen. Ansökan skall ha kommit in till Jordbruksverket, Arealstödsenheten, 551 82 Jönköping senast den 1 juli 1993.

text: Areal som berättigar till bidrag

text: I

text: 3 § förordningen (1993:298)

text: om arealbidrag till jordbrukare anges den areal för vilken arealbidrag lämnas.

text: Arealbidraget grundar sig dels på de uppgifter som brukaren enligt 5 § 1 skall lämna till SCB, dels på uppgifter ur Jordbruksverkets arealstödsregister (JAS).

text: Stödarealens storlek beräknad enligt förordningen (

text: ) om inkomst-, omställnings- och anläggningsstöd till jordbrukare m.m. är fastställd av Statens Jordbruksnämnd, länsstyrelsen eller Jordbruksverket och upptagen i JAS. Stödarealen kan förändras 1. genom arealförändringar enligt

text: 10 §

text: , eller 2. efter prövning av Jordbruksverket om det vid kontroll eller på annat sätt konstaterats att den verkliga totala åkerarealen avviker från vad som framgår av JAS och stödarealen därför bedöms ha fastställts med en areal som avviker från vad som rätteligen borde ha fastställts, när

text: fastställd stödareal och avvikelsen från fastställd uppgår till: stödareal är:

text: högst 50 hektar större än 1 hektar plus 5 % av fastställd stödareal som överstiger 10 hektar

text: 50,1 hektar - 150 hektar större än 3 hektar

text: mer än 150 hektar större än 2 %

text: Sedan åkermark som upptagits i JAS övergått från ett jordbruksföretag till ett annat, skall ny stödareal fastställas.

text: Stödarealen beräknas på följande sätt: 1. För varje företag med stödareal skall en stödkvot fastställas, som är lika med företagets stödareal dividerad med företagets totala åkerareal. Stödkvoten beräknas ursprungligen utifrån de arealuppgifter som fastställts för budgetåret 1990/91 eller för budgetår därefter för företag som erhåller stödareal till följd av arealförändringar. Om förhållandet mellan stödareal och total åkerareal ändras fastställs en ny stödkvot för företaget. 2. Den åkerareal som övergår till annat jordbruksföretag skall multipliceras med stödkvoten för det företag varifrån marken lämnas. Den produkt som erhålls utgör den stödareal som övergår från det tidigare till det nya företaget. Denna areal får dock inte överstiga den stödareal som det tidigare företaget hade före arealövergången minskad med den areal för vilken redan beviljats omställnings- eller anläggningsstöd.

text: Om det vid kontroll konstaterats att bidragsberättigad areal avviker från bidragsberättigad areal enligt till Jordbruksverket eller SCB lämnade uppgifter, lämnas bidrag för vid kontroll konstaterad bidragsberättigad areal.

text: Bidragsbelopp

text: I

text: 4 § förordningen (1993:298)

text: om arealbidrag till jordbrukare anges att arealbidrag lämnas med ett visst belopp för varje hektar av den enligt

text: 3 § samma förordning

text: stödberättigade arealen och att bidrag under visst belopp inte betalas ut. Bidragsbeloppen framgår av bilagan till denna författning.

text: För ett jordbruksföretag med åkermark i flera skördeområden beräknas bidragsbeloppet per hektar på följande sätt. Den åkerareal som ingår i respektive skördeområde skall divideras med jordbruksföretagets totala åkerareal. Därigenom erhålls ett vägningstal för respektive skördeområde. Vägningstalen beräknas utifrån de arealuppgifter som jordbrukaren lämnat till lantbrukets företagsregister och som avser den brukade åkerarealen den 10 juni 1993. Vägningstalen multipliceras med respektive skördeområdes bidragsbelopp per hektar enligt bilagan. De produkter som erhålls adderas med varandra. Den erhållna summan utgör företagets bidragsbelopp per hektar.

text: Beslut m.m.

text: Länsstyrelsen skall under skördeåret 1993 utföra kontroller avseende bidrag enligt denna författning.

text: Länsstyrelsen prövar frågor om stödarealen vid arealförändringar enligt 5 § 2. 16 § Om det finns särskilda skäl får Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i 5 § 1 och 2 och 6 §. Om det finns synnerliga skäl får Jordbruksverket medge undantag från övriga bestämmelser i denna författning. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 25 maj 1993.

text: SVANTE ENGLUND

text: Stefan Hermansson (Arealstödsenheten)

text: Arealbidrag i kronor per hektar för olika skördeområden1 Bilaga

text: Län Skörde- Arealbidrag område 93/94

text: Stockholm 111 650 112 600 321 750 322 500 421 650 431 650

text: Uppsala 311 750 312 650 321 750 322 500 1921 750 1922 700 2121 550

text: Södermanland 411 700 421 650 422 750 431 650 521 600

text: Östergötland 511 600 512 600 513 850 514 800 515 750 521 600 821 600

text: Jönköping 611 450 612 600 621 500 622 500 1322 500

text: Kronoberg 621 500 622 500 711 600 731 450 831 500 1131 450

text: 1Av Statistiska centralbyråns "Meddelande i samordningsfrågor" 1992:1 jämte supplement 1993:2 framgår var skördeområdena är belägna.

text: Län Skörde- Arealbidrag område 93/94

text: Kalmar 811 700 812 550 813 600 814 450 821 600 831 500

text: Gotland 911 550 912 650 913 500

text: Blekinge 731 450 831 500 1011 650

text: Kristianstad 731 450 1111 700 1112 700 1121 900 1122 700 1123 850 1124 550 1131 450 1221 550 1222 800 1321 700

text: Malmöhus 1121 900 1122 700 1123 850 1211 950 1212 850 1213 700 1214 900 1215 750 1216 950 1221 550 1222 800

text: Halland 1124 550 1131 450 1311 700 1321 700 1322 500 1331 700

text: Län Skörde- Arealbidrag område 93/94

text: Göteborg 1331 700 1411 600 1412 650 1421 650 1521 600 1522 550

text: Älvsborg 1331 700 1421 650 1511 500 1512 700 1521 600 1522 550 1621 700 1622 800 1623 800 1721 450 1722 650

text: Skaraborg 1611 500 1612 700 1613 600 1614 650 1615 700 1616 750 1617 600 1621 700 1622 800 1623 800

text: Värmland 1711 600 1712 550 1713 450 1721 450 1722 650 1723 450 1724 450

text: Örebro 1723 450 1811 600 1812 750 1813 600 1821 700

text: Västmanland 422 750 431 650 1821 700 1911 750 1912 650 1921 750 1922 700

text: Län Skörde- Arealbidrag område 93/94

text: Kopparberg 1724 450 2011 600 2012 450 2019 450 2122 450

text: Gävleborg 2111 450 2121 550 2122 450 2221 450 2331 450

text: Västernorrland 2211 450 2212 450 2221 450 2331 450

text: Jämtland 2311 500 2312 450 2319 450 2331 450

text: Västerbotten 2411 450 2412 450 2413 450 2414 450 2415 450 2419 450 2521 450

text: Norrbotten 2511 450 2512 450 2519 450 2521 450


text: Som villkor för arealbidrag gäller följande. 1. Jordbrukaren skall lämna uppgifter till Lantbruksregistret, Statistiska centralbyrån (SCB), om åkerarealens och omställningsarealens användning under år 1993. Uppgifterna skall avse förhållandena den 10 juni 1993, uppgiftsdagen, och skall ha kommit in till Lantbruksregistret, Statistiska Centralbyrån, 701 89 Örebro senast den 15 juli 1993. För det fall vårsådden inte är avslutad den 10 juni 1993 skall uppgifterna avse den dag då vårsådden avslutas, dock senast den 20 juni 1993. 2. Om någon del av åkermarken har övergått från ett jordbruksföretag till ett annat senast den 10 juni 1993 skall detta meddelas till länsstyrelsen. Meddelandet skall lämnas på blankett som Jordbruksverket fastställt och skall ha kommit in till länsstyrelsen senast den 1 juli 1993. Uppgifterna skall godkännas av tidigare brukare med stödareal. Kan inte godkännande erhållas skall uppgifterna styrkas på annat sätt av den som utökat sin areal.

text: Denna författning träder i kraft den 22 juni 1993.

text: SVANTE ENGLUND

text: Stefan Hermansson (Arealstödsenheten)


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om upphävande av Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1991:123) om katastrofskadeskydd inom rennäringen

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 1993.

text: SVANTE ENGLUND

text: Tord Constenius (Företagsenheten)


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om upplåtelser av rätt till småviltsjakt och fiske på statens mark ovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällen

text: Grundläggande bestämmelser om upplåtelser av rätt till småviltsjakt och fiske på statens mark ovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällen finns i

text: rennäringslagen (1971:437)

text: och i

text: rennäringsförordningen (1993:384)

text: Småviltsjakt

text: Den som är folkbokförd inom kommun som omfattar mark ovanför odlingsgränsen eller på renbetesfjällen skall, med undantag för vad som anges i andra stycket, mot erläggande av årsavgift medges upplåtelse av rätt till jakt efter småvilt inom den egna kommunen (årstillstånd). Den som tidigare innehaft årstillstånd får inte medges nytt sådant tillstånd innan viltrapport enligt 9 § har lämnats in.

text: Den som är folkbokförd i Sverige skall, mot erläggande av avgift per dygn, medges upplåtelse av rätt till jakt efter småvilt (dygnstillstånd). Den som inte är folkbokförd i Sverige får, mot erläggande av avgift, medges sådant tillstånd som anges i första stycket. (

text: SJVFS 2002:53

text: Författningen omtryckt

text: SJVFS 2000:78

text: SJVFS 2002:53

text: Jakträtt får inte upplåtas för område närmare än 1 000 meter från 1. permanent bostad, renvaktarstuga eller fritidshus, 2. arbetshage för renskötsel eller slaktplats under tid när anläggningarna används, 3. område där renar samlas ihop, flyttas eller drivs, eller 4. inhägnat område för får eller andra betesdjur under tid när djuren finns i området. Jakträtt får inte heller upplåtas för område närmare än 500 meter från ansamling av minst 25 renar inom ett område om 100 x 100 meter eller mindre. Utan hinder av vad som anges i första stycket 1 får jakträtt upplåtas nära bostad som endast används av tillståndshavarens eget hushåll och nära enstaka byggnad. Jakträtt nära enstaka byggnad får dock inte utövas om någon vistas i eller i omedelbar anslutning till byggnaden under tiden tillståndshavaren jagar. (

text: SJVFS 1994:131

text: Länsstyrelsen får i upplåtelsen förbehålla sig rätten att avlysa särskilt område från den upplåtna jakten för att förhindra störningar i renskötseln. (

text: SJVFS 1998:83

text: För att anpassa jakttrycket med hänsyn till god jaktvård och för att jakten inte skall inverka menligt på miljön, turismen eller andra intressen får länsstyrelsen begränsa jakten på lämpligt sätt. (

text: SJVFS 1998:83

text: Underupplåtelser av jakträtt får endast medges i undantagsfall. I de fall sådana upplåtelser medges får de endast ske till jaktvårdsföreningar samt, inom för renskötseln störningskänsliga områden, till samebymedlem eller sammanslutning av samebymedlemmar. Särskilda områden avsedda enbart för underupplåtelser får inte avsättas.

text: För användning av hund vid jakt gäller, utöver vad som anges i

text: 93 § rennäringslagen (1971:437)

text: , följande. Stående eller stötande hund får användas vid jakt efter fågel. Hund som vid särskilt test konstaterats inte jagar ren, får användas inom alla områden och vid all jakt. Vid jakt i barrskogsområdet får samtliga typer av lämpliga jakthundar användas. Om det finns särskilda skäl får dock länsstyre lsen besluta om inskränkningar vad gäller användningen av hund i barrskogsområdet. (

text: SJVFS 1994:131

text: Tillståndshavare skall till länsstyrelsen lämna in viltrapport innehållande uppgifter om var han har jagat under tidigare upplåtelseperiod, antal dygn som denna jakt har pågått samt om avskjutningen.

text: SJVFS 2002:53

text: Fiske

text: För att tillgodose samebymedlemmarnas behov av fiskevatten skall länsstyrelsen undanta vissa vatten från upplåtelse till allmänheten (undantagsvatten). Samebymedlemmarnas behov beräknas efter antalet familjer eller renskötselföretag i samebyn.

text: För att anpassa fisket till god fiskevård och för att fisket inte skall inverka menligt på miljön, turismen eller andra intressen får länsstyrelsen begränsa fisket på lämpligt sätt. (

text: SJVFS 1998:83

text: Rätt till fiske för försäljning får endast upplåtas till fiskesamer, fjällägenhetsinnehavare och yrkesfiskare. Rätt till fiske för husbehov skall i första hand upplåtas till utpräglad glesbygdsbefolkning boende ovanför odlingsgränsen eller i anslutning till renbetesfjällen. (

text: SJVFS 1994:131

text: Länsstyrelsen får medge rätt att lämna underupplåtelser av fiskerätt till medlem i sameby, sammanslutning av samebymedlemmar eller fastighetsägare som i samma vatten delar rätt till fiske med staten. Efter medgivande av sameby får länsstyrelsen medge sådan rätt även till annan. (

text: SJVFS 1998:83

text: Denna författning träder i kraft den 16 augusti 1993.

text: Denna författning träder i kraft den 1 augusti 1994.

text: Denna författning träder i kraft den 25 augusti 1998.

text: SJVFS 1993:95

text: . 3

text: SJVFS 1994:131

text: . 4

text: SJVFS 1998:83

text: SJVFS 2002:53

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2002. CARL JOHAN LIDÉN Tord Constenius (Rennäringsfunktionen)

text: SJVFS 2002:53


text: Grundläggande bestämmelser om arealbidrag finns i förordningen (

text: ) om arealbidrag till jordbrukare.

text: Arealuppgifter som omfattas av denna författning skall anges i antal hektar med en decimals noggrannhet.

text: Vem som är berättigad till bidrag m.m.

text: I

text: och

text: 2 §§

text: förordningen (

text: ) om arealbidrag till jordbrukare finns bestämmelser om vem som är berättigad till bidrag.

text: Arealbidrag lämnas, med undantag för det fall som anges i 6 §, utan ansökan. Arealbidrag för skördeåret 1993 betalas ut av Jordbruksverket tidigast under december månad 1993. Arealbidrag för skördeåret 1994 betalas ut av Jordbruksverket tidigast under december månad 1994. (

text: SJVFS 1994:26

text: SJVFS 1994:26

text: Som villkor för arealbidrag för skördeåret 1993 gäller följande. 1. Jordbrukaren skall lämna uppgifter till Statis tiska centralbyrån (SCB), om åkerarealens och omställningsarealens användning under år 1993. Uppgifterna skall avse förhållandena den 10 juni 1993, uppgiftsdagen, och skall ha kommit in till Lantbruksregistret, Statistiska centralbyrån, 701 89 Örebro senast den 15 juli 1993. För det fall vårsådden inte är avslutad den 10 juni 1993 skall uppgifterna avse den dag då vårsådden avslutas, dock senast den 20 juni 1993. 2. Om någon del av åkermarken har övergått från ett jordbruksföretag till ett annat senast den 10 juni 1993 skall detta ha meddelats till länsstyrelsen. Meddelandet skall ha lämnats på blankett som Jordbruksverket fastställt och skall ha kommit in till länsstyrelsen senast den 15 juli 1993. Uppgifterna skall godkännas av tidigare brukare med stödareal. Kan inte godkännande erhållas skall uppgifterna styrkas på annat sätt av den som utökat sin areal. (

text: SJVFS 1994:26

text: ). 5 a § Som villkor för arealbidrag för skördeåret 1994 gäller följande. Jordbrukaren skall lämna uppgifter till Statistiska centralbyrån om åkerarealens och omställningsarealens användning under år 1994. Uppgifterna skall avse förhållandena den 9 juni 1994, uppgiftsdagen, och skall ha kommit in till Lantbruksregistret, Statistiska centralbyrån, 701 89 Örebro senast den 1 juli 1994. För det fall vårsådden inte är avslutad den 9 juni 1994 skall uppgifterna avse den dag då vårsådden avslutas, dock senast den 25 juni 1994. (

text: SJVFS 1994:26

text: Skulle gröda enligt

text: 3 § förordningen (1993:298)

text: om arealbidrag till jordbrukare ha skördats på uppgiftsdagen och därför inte redovisats till Statistiska centralbyrån skall brukaren ansöka hos Jordbruksverket om bidrag för odlingen av grödan och därvid styrka sina uppgifter om odlingen. Ansökan skall ha kommit in till Jordbruksverket, Arealstödsenheten, 551 82 Jönköping senast den 1 juli 1993 avseende skördeåret 1993 och den 1 juli 1994 avseende skördeåret 1994. (

text: SJVFS 1994:26

text: Areal som berättigar till bidrag

text: I

text: 3 § förordningen (1993:298)

text: om arealbidrag till jordbrukare anges den areal för vilken arealbidrag lämnas. 8 § Arealbidraget grundar sig dels på de uppgifter som brukaren enligt 5 § 1 och 5 a § skall lämna till Statistiska centralbyrån, dels på uppgifter ur Jordbruksverkets arealstödsregister (JAS). (

text: SJVFS 1994:26

text: ------------------------ 1Senaste lydelse

text: SJVFS 1993:139

text: SJVFS 1994:26

text: Stödarealens storlek beräknad enligt förordningen (

text: ) om inkomst-, omställnings- och anläggningsstöd till jordbrukare m.m. är fastställd av Statens Jordbruksnämnd, länsstyrelsen eller Jordbruksverket och upptagen i Jordbruksverkets arealstödsregister. Stödarealen kan förändras 1. genom arealförändringar enligt

text: 10 §

text: , eller 2. efter prövning av Jordbruksverket om det vid kontroll eller på annat sätt konstaterats att den verkliga totala åkerarealen avviker från vad som framgår av Jordbruksverkets arealstödsregister och stödarealen därför bedöms ha fastställts med en areal som avviker från vad som rätteligen borde ha fastställts, när

text: fastställd stödareal och avvikelsen från fastställd uppgår till: stödareal är:

text: högst 50 hektar större än 1 hektar plus 5 % av fastställd stödareal som överstiger 10 hektar

text: 50,1 hektar - 150 hektar större än 3 hektar

text: mer än 150 hektar större än 2 %

text: SJVFS 1994:26

text: Sedan åkermark som upptagits i Jordbruksverkets arealstöds-register övergått från ett jordbruksföretag till ett annat, skall ny stöd-areal fastställas. Stödarealen beräknas på följande sätt: 1. För varje företag med stödareal skall en stödkvot fastställas, som är lika med företagets stödareal dividerad med företagets totala åkerareal. Stödkvoten beräknas ursprungligen utifrån de arealuppgifter som fastställts för budgetåret 1990/91 eller för budgetår därefter för företag som erhåller stödareal till följd av arealförändringar. Om förhållandet mellan stödareal och total åkerareal ändras fastställs en ny stödkvot för före taget. 2. Den åkerareal som övergår till annat jordbruksföretag skall multipliceras med stödkvoten för det företag varifrån marken lämnas. Den produkt som erhålls utgör den stödareal som övergår från det tidigare till det nya företaget. Denna areal får dock inte överstiga den stödareal som det tidigare företaget hade före arealövergången minskad med den areal för vilken redan beviljats omställnings- eller anläggningsstöd. Från och med budgetåret 1994/95 gäller inte första och andra stycket. (

text: SJVFS 1994:26

text: SJVFS 1994:26

text: Om det vid kontroll konstaterats att bidragsberättigad areal avviker från bidragsberättigad areal enligt till Jordbruksverket eller Statistiska centralbyrån lämnade uppgifter, lämnas bidrag för vid kontroll konstaterad bidragsberättigad areal. (

text: SJVFS 1994:26

text: Bidragsbelopp

text: I

text: 4 § förordningen (1993:298)

text: om arealbidrag till jordbrukare anges att arealbidrag lämnas med ett visst belopp för varje hektar av den enligt

text: och

text: 3 a §§

text: samma förordning stödberättigade arealen och att bidrag under visst belopp inte betalas ut. Bidragsbeloppen framgår av bilagan till denna författning. (

text: SJVFS 1994:26

text: För ett jordbruksföretag med åkermark i flera skördeområden beräknas bidragsbeloppet per hektar på följande sätt. Den åkerareal som ingår i respektive skördeområde skall divideras med jordbruksföretagets totala åkerareal. Därigenom erhålls ett vägningstal för respektive skördeområde. Vägningstalen beräknas utifrån de arealuppgifter som jordbrukaren lämnat till Statistiska centralbyrån och som för 1993 avser den brukade arealen den 10 juni 1993 samt för 1994 den 9 juni 1994. Vägningstalen multipliceras med respektive skördeområdes bidragsbelopp per hektar enligt bilagan. De produkter som erhålls adderas med varandra. Den erhållna summan utgör företagets bidragsbelopp per hektar. (

text: SJVFS 1994:26

text: Beslut m.m.

text: Länsstyrelsen skall under skördeåren 1993 och 1994 utföra kontroller avseende bidrag enligt denna författning. (

text: SJVFS 1994:26

text: Länsstyrelsen prövar frågor om stödarealen vid arealförändringar enligt 5 § 2.

text: Om det finns särskilda skäl får Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i 5-6 §§. Om det finns synnerliga skäl får Jordbruksverket medge undantag från övriga bestämmelser i denna författning. (

text: SJVFS 1994:26

text: SJVFS 1994:26

text: ------------------------- Denna författning träder i kraft den 15 november 1993. ------------------------ Denna författning träder i kraft den 1 mars 1994.

text: SVANTE ENGLUND

text: Stefan Hermansson (Arealstödsenheten)

text: ------------------------ 2SJVFS 1993:139. 3SJVFS 1994:26.

text: SJVFS 1994:26

text: Bilaga Arealbidrag i kronor per hektar för olika skördeområden

text: Län Skörde- Arealbidrag Arealbidrag område 93/94 94/95

text: Stockholm 111 650 850 112 600 800 321 750 1000 322 500 650 421 650 850 431 650 800

text: Uppsala 311 750 950 312 650 800 321 750 1000 322 500 650 1921 750 1000 1922 700 900 2121 550 700

text: Södermanland 411 700 900 421 650 850 422 750 950 431 650 800 521 600 800

text: Östergötland 511 600 750 512 600 800 513 850 1100 514 800 1050 515 750 1000 521 600 800 821 600 800

text: Jönköping 611 450 600 612 600 750 621 500 650 622 500 650 1322 500 650

text: Kronoberg 621 500 650 622 500 650 711 600 750 731 450 600 831 500 600 1131 450 600

text: 4Av Statistiska centralbyråns "Meddelande i samordningsfrågor" 1992:1 jämte supplement 1993:2 framgår var skördeområdena är belägna.

text: SJVFS 1994:26

text: Kalmar 811 700 900 812 550 700 813 600 750 814 450 600 821 600 800 831 500 600

text: Gotland 911 550 700 912 650 850 913 500 650

text: Blekinge 731 450 600 831 500 600 1011 650 850

text: Kristianstad 731 450 600 1111 700 900 1112 700 900 1121 900 1150 1122 700 900 1123 850 1100 1124 550 750 1131 450 600 1221 550 700 1222 800 1000 1321 700 900

text: Malmöhus 1121 900 1150 1122 700 900 1123 850 1100 1211 950 1200 1212 850 1100 1213 700 850 1214 900 1200 1215 750 950 1216 950 1200 1221 550 700 1222 800 1000

text: Halland 1124 550 750 1131 450 600 1311 700 900 1321 700 900 1322 500 650 1331 700 900

text: SJVFS 1994:26

text: Göteborg 1331 700 900 1411 600 800 1412 650 850 1421 650 850 1521 600 750 1522 550 750

text: Älvsborg 1331 700 900 1421 650 850 1511 500 650 1512 700 900 1521 600 750 1522 550 750 1621 700 900 1622 800 1050 1623 800 1050 1721 450 600 1722 650 850

text: Skaraborg 1611 500 650 1612 700 900 1613 600 800 1614 650 850 1615 700 900 1616 750 950 1617 600 800 1621 700 900 1622 800 1050 1623 800 1050

text: Värmland 1711 600 800 1712 550 700 1713 450 600 1721 450 600 1722 650 850 1723 450 600 1724 450 600

text: Örebro 1723 450 600 1811 600 750 1812 750 950 1813 600 750 1821 700 900

text: SJVFS 1994:26

text: Västmanland 422 750 950 431 650 800 1821 700 900 1911 750 1000 1912 650 800 1921 750 1000 1922 700 900

text: Kopparberg 1724 450 600 2011 600 750 2012 450 600 2019 450 600 2122 450 600

text: Gävleborg 2111 450 600 2121 550 700 2122 450 600 2221 450 600 2331 450 600

text: Västernorrland 2211 450 600 2212 450 600 2221 450 600 2331 450 600

text: Jämtland 2311 500 600 2312 450 600 2319 450 600 2331 450 600

text: Västerbotten 2411 450 600 2412 450 600 2413 450 600 2414 450 600 2415 450 600 2419 450 600 2521 450 600

text: Norrbotten 2511 450 600 2512 450 600 2519 450 600 2521 450 600

text: SJVFS 1994:26


title: Föreskrifter om upphävande av Lantbruksstyrelsens kungörelse (LSFS 1985:25) med föreskrifter om de lokala frökontrollanstalternas plomberingsområden

text: beslutade den 27 juni 1994

text: Statens jordbruksverk föreskriver, med stöd av

text: 10 § utsädesförordningen (1993:1375)

text: , att Lantbruksstyrelsens kungörelse (

text: LSFS 1985:25

text: ) med föreskrifter om de lokala frökontrollanstalternas plomberingsområden skall upphöra att gälla.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 1994.

text: SVANTE ENGLUND

text: Eva Dahlberg (Växtodlingsenheten)


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1993:95) om upplåtelser av rätt till småviltsjakt och fiske på statens mark ovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällen

text: Jakträtt får inte upplåtas för område närmare än 1 000 meter från 1. permanent bostad, renvaktarstuga eller fritidshus, 2. arbetshage för renskötsel eller slaktplats under tid när anläggningarna används, 3. område där renar samlas ihop, flyttas eller drivs, eller 4. inhägnat område för får eller andra betesdjur under tid när djuren finns i området. Jakträtt får inte heller upplåtas för område närmare än 500 meter från ansamling av minst 25 renar inom ett område om 100 x 100 meter eller mindre. Utan hinder av vad som anges i första stycket 1. får jakträtt upplåtas nära bostad som endast används av tillståndshavarens eget hushåll och nära enstaka byggnad. Jakträtt nära enstaka byggnad får dock inte utövas om någon vistas i eller i omedelbar anslutning till byggnaden under tiden tillståndshavaren jagar.

text: För användning av hund vid jakt gäller, utöver vad som anges i

text: 93 § rennäringslagen (1971:437)

text: , följande. Stående eller stötande hund får användas vid jakt efter fågel. Hund som vid särskilt test konstaterats inte jagar ren, får användas inom alla områden och vid all jakt. Vid jakt i barrskogsområdet får samtliga typer av lämpliga jakthundar användas. Om det finns särskilda skäl får dock länsstyrelsen besluta om inskränkningar vad gäller användningen av hund i barrskogsområdet.

text: Rätt till fiske för försäljning får endast upplåtas till fiskesamer, fjällägenhetsinnehavare och yrkesfiskare. Rätt till fiske för husbehov skall i första hand upplåtas till utpräglad glesbygdsbefolkning boende ovanför odlingsgränsen eller i anslutning till renbetesfjällen.

text: Underupplåtelser av fiskerätt får endast medges av medlem i sameby, sammanslutning av samebymedlemmar eller fastighetsägare som i samma vatten delar rätt till fiske med staten.

text: Denna författning träder i kraft den 1 augusti 1994.

text: ALF WALLIN

text: Tord Constenius (Företagsenheten)


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1994:22) om certifiering m.m. av utsäde av stråsäd

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Denna författning träder i kraft den 1 mars 1994, då Lantbruksstyrelsens föreskrifter (

text: LSFS 1987:5

text: ) för utsädesodling av lantbruksväxter (utom potatis) och Lantbruksstyrelsens föreskrifter (

text: LSFS 1989:26

text: ) om statsplombering av utsäde (utom potatis) skall upphöra att gälla.

text: För certifiering och märkning före den 1 juli 1994 av under 1993 eller tidigare producerat utsäde som är avsett för utsläppande på marknaden i Sverige gäller dock Lantbruksstyrelsens föreskrifter (

text: LSFS 1989:26

text: ) om statsplombering av utsäde (utom potatis) i tillämpliga delar.

text: Därutöver får följande tillämpas för utsläppande på marknaden i Sverige.

text: Utsädesodling som hösten 1993 grundats på utsäde statsplomberat i klass C med högre generationstal än första generationen efter basutsäde får fram till den 1 november 1994 certifieras i klass C utan generationstal.

text: Utsäde statsplomberat i klass C med högre generationstal än andra generationen efter basutsäde, i klass D, E eller U får fram till den 30 juni 1995 ommärkas till klass C utan generationstal, om kravet i 20 § andra stycket är uppfyllt.

text: Saknr U 39:1 -------------------------------- Denna författning träder i kraft den 2 september 1994.

text: ALF WALLIN

text: Eva Dahlberg (Växtodlingsenheten)

text: Saknr U 39:1

text: Bilaga 1 KVALITETSKRAV FÖR STRÅSÄD UTOM MAJS OCH KANARIEGRÄS - SVENSKA KRAV

text: Utsädet skall uppfylla följande krav:

text: 1. Utsädet skall ha godtagbar sortäkthet och sortrenhet. Högsta tillåtna inblandning av främmande sort (med undantag för sortblandningar), konstaterad vid kontrollodling eller laboratorieanalys, framgår av nedan angiven tabell:

text: Antalsprocent i respektive klass Art A, B C1 C2 Havre, korn, vete 0,1 0,3 1,0 Rågvete 0,3 1,0 2,0

text: Övriga arter skall vara sortäkta med hänsyn till art och certifieringsklass.

text: Saknr U 39:1

text: 2. Utsädet skall i övrigt uppfylla följande krav beträffande renhet, inblandning av andra arter, grobarhet samt förekomst av mjöldryga. Provvikt för undersökt mängd av samtliga arter och klasser skall vara minst 1 kg. Undantag gäller för flyghavreanalys i havre där den undersökta mängden skall vara minst 2 kg.

text: Renhet Frön av andra arter Grobarhet Mjöldryga Art Klass vikt-% tolerans st/kg, högst av stråsäd, % tol. st/kg totalt a) varav enskild stråsädesart

text: Avena sativa

text: L. Havre A, B 99,9 0,3 8 2 varav 1 korn 91 b) 5 2 C1 " " 10 4 " 2 " " b) " 6 C2 " " 14 8 " 5 " " b) " 6

text: Hordeum

text: vulgare L. 2-radskorn A, B 99,9 0,3 8 2 " 1 havre 92 4 2 C1 " " 10 4 " 2 " " " 6 C2 " " 13 7 " 3 " " " 6 6-radskorn A, B 99,9 0,3 8 2 " högst 1 vete el. råg 90 5 2 C1 " " 10 4 " " 2 " " " 6 C2 " " 13 7 " " 3 " " " 6

text: Secale

text: cereale L. Råg A, B 99,9 0,3 8 2 " 1 vete 90 5 2 c) C " " 13 7 " 3 " " " 6 d)

text: x Triticosecale

text: Wittmack Rågvete A, B 99,9 0,3 8 2 " 1 " 90 5 2 C1 " " 20 14 " " 6 C2 " " 20 14 " " 6

text: Triticum

text: aestivum L. emend. Fiori et Paol. Vete A, B 99,9 0,3 8 2 " 1 råg 90 5 2 C1 " " 10 4 " 2 " " " 6 C2 " " 13 7 " 3 " " " 6

text: Triticum durum

text: Desf. Durumvete A, B 99,9 0,3 8 2 " 1 råg 90 5 2 C1 " " 10 4 " 2 " " " 6 C2 " " 13 7 " 3 " " " 6

text: Anmärkningar: a) Varav högst 2 frön av åkerrättika (Raphanus raphanistrum) och/eller klätt (Agrostemma githago) b) Beträffande naken havre får grobarheten vara lägst 75% i samtliga certifieringsklasser c) Basutsäde av hybridråg: om hansterilitet används 12 st/kg, och om hansterilitet inte används 6 st/kg d) Certifikatutsäde av hybridråg: 12 st/kg

text: Saknr U 39:1 3. Vattenhalten för samtliga arter får vara högst 16,0%, utom för höstsäd som provtagits under perioden den 1 mars till och med den 31 juli då vattenhalten får vara högst 14,0%.

text: 4. Utsädet får ej innehålla frön av flyghavre (Avena fatua, A. sterilis, A. ludoviciana) eller dårrepe (Lolium temulentum) i den undersökta mängden.

text: 5. Utsädet får inte vara infekterat med sjukdomar som i hög grad försämrar användbarheten. För nedanstående sjukdomar gäller dock vid laboratorieanalys av kärnprov följande:

text: — Kornets flygsot (naket sot), högsta tillåtna halt för godkännande utan betning

text: Klass Antalsprocent i respektive klass A 0,1 B 0,2 C1 0,3

text: — Stinksot i höstvete

text: Högst 500 sporer/gram av vanligt stinksot och dvärgstinksot får förekomma, därav dock högst 100 sporer/gram av dvärgstinksot. Vid infektion av enbart dvärgstinksot får högst 100 sporer/gram förekomma. Vid betning med effektivt medel mot dvärgstinksot tillåts dock högst 500 sporer/gram.


title: Föreskrifter om upphävande av Lantbruksstyrelsens föreskrifter (LSFS 1990:1) om undersökning av utsäde (utom potatis)

text: Denna författning träder i kraft den 19 september 1994.

text: SVANTE ENGLUND

text: Eva Dahlberg (Växtodlingsenheten)


text: Denna författning träder i kraft den 15 december 1994.

text: SVANTE ENGLUND

text: Eva Dahlberg (Växtodlingsenheten)

text: Saknr U 39:2

text: Bilaga 1

text: KVALITETSKRAV FÖR STRÅSÄD UTOM MAJS OCH KANARIEGRÄS - SVENSKA KRAV

text: Utsädet skall uppfylla följande krav:

text: 1. Utsädet skall ha godtagbar sortäkthet och sortrenhet. Högsta tillåtna inblandning av främmande sort (med undantag för sortblandningar), konstaterad vid kontrollodling eller laboratorieanalys, framgår av nedan angiven tabell:

text: Antalsprocent i respektive klass Art A, B C1 C2 Havre, korn, vete 0,1 0,3 1,0 Rågvete 0,3 1,0 2,0

text: Övriga arter skall vara sortäkta med hänsyn till art och certifieringsklass.

text: ------------------------- 1Senaste lydelse

text: SJVFS 1994:150

text: Saknr U 39:2

text: Renhet Frön av andra arter Grobarhet Mjöldryga Art Klass vikt-% tolerans st/kg, högst av stråsäd % tol. st/kg totalt a)

text: Avena sativa

text: L. Havre A, B 99,9 0,3 8 2 91 b) 5 2 C1 " " 10 4 " b) " 6 C2 " " 14 8 " b) " 6

text: Hordeum

text: vulgare L. 2-radskorn A, B 99,9 0,3 8 2 92 4 2 C1 " " 10 4 " " 6 C2 " " 13 7 " " 6 6-radskorn A, B 99,9 0,3 8 2 90 5 2 C1 " " 10 4 " " 6 C2 " " 13 7 " " 6

text: Secale

text: cereale L. Råg A, B 99,9 0,3 8 2 90 5 2 c) C " " 13 7 " " 6 d)

text: x Triticosecale

text: Wittmack Rågvete A, B 99,9 0,3 8 2 90 5 2 C1 " " 13 7 " " 6 C2 " " 20 14 " " 6

text: Triticum

text: aestivum L. emend. Fiori et Paol. Vete A, B 99,9 0,3 8 2 90 5 2 C1 " " 10 4 " " 6 C2 " " 13 7 " " 6

text: Triticum durum

text: Desf. Durumvete A, B 99,9 0,3 8 2 90 5 2 C1 " " 10 4 " " 6 C2 " " 13 7 " " 6

text: Saknr U 39:2 3. Vattenhalten för samtliga arter får vara högst 16,0%, utom för höstsäd som provtagits under perioden den 1 mars till och med den 31 juli då vattenhalten får vara högst 14,0%.

text: — Stinksot i höstvete


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om interventionsuppköp av nötkött

text: Grundläggande bestämmelser om interventionsuppköp av nötkött finns i 1.

text: rådets förordning (EEG) nr 805/68 av den 27 juni 1968

text: om den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött,1 2.

text: kommissionens förordning (EEG) nr 2456/93 av den 1 september 1993

text: om närmare tillämpningsföreskrifter för

text: rådets förordning (EEG) nr 805/68

text: vad beträffar allmänna och särskilda interventionsåtgärder för nötkött, 3.

text: rådets förordning (EEG) nr 4045/89 av den 21 december 1989

text: om medlemsstaternas granskning av de transaktioner som utgör en del av systemet för finansiering genom garantisektionen inom Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket och om upphävande av direktiv

text: , 4. lagen (

text: ) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter, samt 5. förordningen (

text: ) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter.

text: Anbud

text: Anbud skall lämnas på blankett E5.45. och ges in till Statens jordbruksverk, 551 82 Jönköping.

text: ------------------------- 1EGT nr L 148, 28.6.1968, s. 24. 2EGT nr L 225, 4.9.1993, s. 4. 3EGT nr L 388, 30.12.1989, s. 18.

text: Stämpelmärkning

text: Stämpelmärkning av slaktkropparna skall ske med färgen E 155 Brown HT.

text: Förteckning av kvartsparter

text: Säljaren skall inför leveransen förteckna kvartsparterna på Statens jordbruksverks blankett E 5.46. ------------------------- 1. Denna författning träder i kraft den dag Jordbruksverket bestämmer. 2. Stämpelmärkning av slaktkroppar får ske med violett färg med beteckningen Metylviolett (CI nr 42535) till utgången av år 1995.

text: SVANTE ENGLUND

text: Börje Karlsson (Animalieenheten)


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om prisrapportering av fågelkött och ägg

text: Grundläggande bestämmelser om representativt marknadspris för fågelkött och ägg finns i 1.

text: kommissionens förordning (EEG) nr 1527/73 av den 28 maj 1973

text: om vissa meddelanden mellan medlemsstaterna och kommissionen avseende ägg och fjäderfäkött, 2. lagen (

text: ) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter, och 3. förordningen (

text: Fågelkött

text: Slakteriföretag som har en försäljning överstigande 1 500 ton kyckling per kalenderår skall veckovis rapportera försålda kvantiteter och priser på kyckling till Statens jordbruksverk. Rapporteringen skall ske på blankett E5.38. Blanketten skall ha kommit in till Statens jordbruksverk, 551 82 Jönköping senast torsdag klockan 15.00 i efterföljande vecka.

text: Ägg

text: Näringsidkare som packar ägg och som har en försäljning överstigande 300 ton ägg per kalenderår skall veckovis rapportera försålda kvantiteter och priser på ägg till Statens jordbruksverk.

text: ------------------------- 1EGT nr L 154, 9.6.1973, s. 1.

text: Rapporteringen skall ske på blankett E5.37. Blanketten skall ha kommit in till Statens jordbruksverk, 551 82 Jönköping senast torsdag klockan 15.00 i efterföljande vecka. ------------------------- Denna författning träder i kraft den dag Jordbruksverket bestämmer.

text: SVANTE ENGLUND

text: Börje Karlsson (Animalieenheten)