title: Om skyddsobjekt och skyddsvakter.

text: Denna författning innehåller bestämmelser om 1. utbildning och utrustning av skyddsvakter samt utformning av bevis om godkännande när det gäller Försvarsmaktens personal, 2. bevakningen av skyddsobjekt som disponeras huvudsakligen av Försvarsmakten, Försvarets materielverk, Försvarets radioanstalt eller Totalförsvarets forskningsinstitut samt skyddsobjekt enligt 5 § 2–8

text: skyddslagen (2010:305)

text: , och 3. utformningen av skyltar.

text: Bestämmelserna i denna författning gäller även vakttjänst vid statschefens residens enligt

text: 9 kap. 1 § förordningen (1996:927)

text: med bestämmelser för Försvarsmaktens personal.

text: Utbildning och utrustning av skyddsvakter som tillhör Försvarsmaktens

text: personal

text: Utbildning

text: Med utbildning avses grundläggande utbildning av skyddsvakter i Försvarsmakten enligt 4 § och fortbildning enligt 5 §. Den som har genomgått en utbildning och avlagt teoretiskt och praktiskt prov med godkänt resultat ska anses ha fullgjort utbildningen.

text: För att godkännas som skyddsvakt i Försvarsmakten ska sökanden 1. ha fullgjort grundläggande utbildning för skyddsvakter i Försvarsmakten, eller 2. vara godkänd som skyddsvakt av länsstyrelsen, ha fullgjort fortbildning enligt 5 § och uppfylla de krav på kunskaper i skjutvapenhantering som gäller för skyddsvakter i Försvarsmakten.

text: Endast den som har fullgjort fortbildning för skyddsvakter i Försvarsmakten får på nytt godkännas som skyddsvakt. Fortbildningen ska vara fullgjord senast fem år efter att ett godkännande enligt 4 § beslutades. Därefter ska fortbildning vara fullgjord senast vart femte år räknat från att föregående godkännande beslutades. Om ett godkännande som skyddsvakt har löpt ut utan att fortbildning har fullgjorts får ett nytt godkännande beslutas först när fortbildning har fullgjorts. Om mer än ett år har förflutit sedan godkännandet löpte ut ska sökanden i stället fullgöra en ny grundläggande utbildning för skyddsvakter i Försvarsmakten innan ett nytt godkännande som skyddsvakt får beslutas.

text: Om det råder höjd beredskap enligt

text: 3 § lagen (1992:1403)

text: om totalförsvar och höjd beredskap får den som har fullgjort grundläggande utbildning för skyddsvakter i Försvarsmakten godkännas på nytt som skyddsvakt, även om han eller hon inte uppfyller kraven i 5 §. Detsamma gäller om regeringen eller Försvarsmakten har beslutat om hemvärnsberedskap enligt

text: 7 § hemvärnsförordningen (1997:146)

text: Utbildning enligt denna författning ska genomföras enligt en utbildningsplan som Försvarsmakten har beslutat. Av utbildningsplanen ska framgå vilka ämnesområden som utbildningen ska omfatta och antalet undervisningstimmar per ämnesområde. Utbildningen ska ledas av en instruktör som med godkänt resultat har fullgjort särskild instruktörsutbildning för skyddsvakter. Instruktörsutbildningen ska genomföras enligt en utbildningsplan som Försvarsmakten har beslutat.

text: Utrustning

text: Försvarsmaktens personal som fullgör bevakningsuppgift som skyddsvakt ska bära skyddsvaktsemblem som tjänstetecken. Skyddsvaktsemblem får kombineras med funktionsbeteckning med texten SKYDDSVAKT. Första stycket gäller inte när en skyddsvakt svarar för vakttjänst vid statschefens residens.

text: När en skyddsvakt som tillhör Försvarsmaktens personal fullgör sin bevakningsuppgift ska han eller hon vara utrustad med skjutvapen. Försvarsmakten får, om det finns särskilda skäl, besluta att skyddsvakten inte ska vara utrustad med skjutvapen. En skyddsvakt får endast använda utrustning som Försvarsmakten har anvisat. Försvarsmakten bestämmer i övrigt om skyddsvakters utrustning.

text: Utformning av bevis om godkännande för skyddsvakter som tillhör

text: Försvarsmaktens personal

text: Ett bevis om godkännande ska innehålla uppgift om 1. vem som har fattat beslut om godkännandet och till vilken organisationsenhet i Försvarsmakten som han eller hon hör, 2. skyddsvaktens fullständiga namn och personnummer, 3. vilken personalgrupp skyddsvakten tillhör, 4. datum för godkännandet, 5. den tid under vilken godkännandet gäller, och 6. hur beviset kan kontrolleras.

text: Bevakning av skyddsobjekt

text: Den som tilldelar en skyddsvakt uppgiften att bevaka ett skyddsobjekt ska dokumentera detta.

text: För varje skyddsobjekt ska det finnas en bevakningsinstruktion. Av bevakningsinstruktionen ska framgå vilka förbud enligt

text: 7 § skyddslagen (2010:305)

text: som gäller för skyddsobjektet. Om tillträdesförbud gäller för objektet ska det av bevakningsinstruktionen framgå vem som har rätt till tillträde till objektet och vad som gäller vid intrång med obemannad farkost.

text: Bestämmelser om skyddsvakters befogenhet att använda tvångsmedel och våld finns i 1.

text: 24 kap. 7 §

text: och

text: 27 kap. 4 §

text: rättegångsbalken

text: om gripande och beslag, 2.

text: 24 kap.

text: och

text: 5 §§

text: brottsbalken

text: om allmänna grunder för ansvarsfrihet, 3.

text: 17 §§

text: skyddslagen (2010:305)

text: om skyddsvakters befogenhet att använda tvångsmedel, och 4. 10 § 1, 2 och 4,

text: 19 § 1

text: och

text: 29 §

text: polislagen (1984:387)

text: om användning av våld och kroppsvisitation.

text: Om användning av skjutvapen vid vakttjänst inom Försvarsmakten finns bestämmelser i förordningen (

text: ) om användande av skjutvapen vid vakttjänst inom Försvarsmakten och Försvarsmaktens föreskrifter (

text: FFS 2010:7

text: ) om användande av skjutvapen vid vakttjänst m.m. inom Försvarsmakten.

text: Den organisationsenhet inom Försvarsmakten som nyttjar ett skyddsobjekt ska, om förutsättningarna för beslutet har ändrats väsentligt, underrätta den som enligt 20 § har fattat beslut om skyddsobjektet. Har en annan myndighet beslutat om skyddsobjektet ska Försvarsmakten enligt

text: 24 § skyddslagen (2010:305)

text: underrätta den myndigheten.

text: Skyltars utformning

text: Enligt

text: 22 § skyddslagen (2010:305)

text: ansvarar den som äger eller nyttjar ett skyddsobjekt för att upplysning om beslutet om skyddsobjektet lämnas genom skylt eller på annat sätt. Upplysning om beslutet får lämnas muntligen i nära anslutning till skyddsobjektet.

text: En skylt med upplysning om beslutet om skyddsobjekt ska ha text på svenska. Om det finns behov får en sådan skylt kompletteras med en eller flera skyltar med text på andra språk.

text: En skylt ska tillverkas i ett beständigt material. Skyltar som sätts upp för anvisning av trafik ska vara retroreflekterande om de inte är belysta.

text: En skylt ska utöver vad som följer av 16–17 §§ ha den utformning som framgår av bilagan till denna författning.

text: En skylt med upplysning om beslutet om skyddsobjekt får kompletteras med tilläggsinformation på en särskild tilläggstavla.

text: Beslut

text: Överbefälhavaren fattar beslut enligt

text: 2 § skyddsförordningen (2010:523)

text: i frågor om skyddsobjekt som gäller de vattenområden som avses i

text: 5 § 7 skyddslagen (2010:305)

text: . Insatschefen fattar i övrigt beslut i frågor om skyddsobjekt enligt

text: 2 § skyddsförordningen

text: . Han eller hon får delegera sin rätt att fatta beslut till 1. en avdelningschef och operationsledare vid insatsstaben, 2. en chef för en militärregion, samt 3. chefen för Gotlands regemente.

text: Chefen för den organisationsenhet som en skyddsvakt tillhör, eller den han eller hon bestämmer, fattar beslut i fråga om 1. godkännande av skyddsvakter enligt 4–6 §§, och 2. att en skyddsvakt inte ska vara utrustad med skjutvapen enligt 9 § första stycket. Om Försvarsmakten är krigsorganiserad får även en chef för en militärbas eller annat krigsförband fatta beslut i frågor enligt första stycket. Den som fattar beslut om godkännande enligt första eller andra stycket ska utfärda det bevis om godkännande som avses i 10 §.

text: Produktionschefen, eller den han eller hon bestämmer, fattar beslut om 1. utbildningsplan enligt 7 § första stycket, 2. utbildningsplan enligt 7 § andra stycket, och 3. skyddsvakters utrustning i övrigt enligt 9 § tredje stycket.

text: Undantag

text: Försvarsmakten får medge undantag från föreskrifterna i denna författning. Överbefälhavaren, eller den han eller hon bestämmer, fattar beslut i ärenden om undantag. ____________ 1. Denna författning träder i kraft den 1 november 2022. 2. Genom författningen upphävs Försvarsmaktens skyddsföreskrifter (

text: FFS 2010:5

text: ). 3. Beslut om godkännande av en skyddsvakt som har fattats före ikraftträdandet gäller till dess godkännandet löper ut. 4. Skyltar för skyddsobjekt utformade enligt Försvarsmaktens skyddsföreskrifter (

text: FFS 2010:5

text: ) får användas på objekten längst till och med den 31 december 2024.

text: Micael Bydén Carin Bratt

text: Bilaga

text: Grafiska egenskaper för skyltar

text: Färger

text: Skyltar ska ha följande färger: - Skyltens botten ska vara gul (färg NCS S 0580-Y10R), - dess symbolramar och ordet ”STOPP” ska vara röda (färg NCS S 0580- Y90R), och - bårder, symboler och text ska vara svarta.

text: Byggnader av kulturhistoriskt värde får i stället förses med en skylt med följande färger: - Skyltens botten ska vara grå (färg NCS S 5005-B20G), - dess symbolramar och ordet ”STOPP” ska vara röda (färg NCS S 0580- Y90R), och - bårder, symboler och text ska vara svarta.

text: En tilläggstavla ska ha gul botten (färg NCS S 0580-Y10R), svart ram och svart text.

text: Skyltar i reflekterande material

text: Skyltar i retroreflekterande material ska ha reflextionsförmåga och färgåtergivning för gult, rött, grått och svart.

text: Teckensnitt

text: Bokstäver som förekommer på skyltar ska ha teckensnittet ”Tratex” i olika varianter. Texten ska centreras på varje rad.

text: Måttuppgifter

text: Skyltar i följande fyra storlekar får användas.

text: Understorlek (A4) Normalstorlek (A3) Överstorlek Extra överstorlek 297x210 mm 420x297 mm 1500x1050 mm 5000x3500 mm

text: Om det finns särskilda skäl får skyltar i andra storlekar användas. Om skyltar i andra storlekar används ska storleken på tavlan samt texten och bilderna på tavlan ha samma proportioner som skyltar i normalstorlek (A3).

text: Av figur 1 framgår i millimeter de mått som gäller för en skylt i normalstorlek (A3).

text: Figur 1

text: Grafisk utformning av skyltar

text: Särskilda bestämmelser

text: Text och symboler ska anpassas efter innehållet i ett beslut enligt

text: 7 § skyddslagen (2010:305)

text: . Om länsstyrelsen beslutar om skyddsobjektet, ska "FÖRSVARSMAKTEN" bytas ut mot "LÄNSSTYRELSEN" och "SWEDISH ARMED FORCES" bytas ut mot "COUNTY ADMINISTRATIVE BOARD".

text: Skyltar

text: 1. Förbud mot tillträde

text: 2. Förbud mot tillträde under viss tid

text: 3. Förbud mot tillträde samt förbud att fotografera, göra andra avbildningar, beskrivningar eller mätningar av eller inom skyddsobjektet

text: 4. Förbud mot tillträde samt förbud att fotografera, göra andra avbildningar, beskrivningar eller mätningar inom skyddsobjektet

text: 5. Förbud att fotografera, göra andra avbildningar, beskrivningar eller mätningar av eller inom skyddsobjektet

text: 6. Förbud att bada, dyka, ankra och fiska 7. Förbud att bada och dyka 8. Skyddsobjektsskylt för byggnader av kulturhistoriskt värde får ges följande alternativa utformning


fs: ffs

publisher: Försvarsmakten

title: Ändring av Försvarsmaktens föreskrifter (2019.6) om personaltjänst.

text: 2 kap.

type: rubrik

text: Personal med olika tjänstegrader ska räkna tjänsteställning efter tjänstegradernas inbördes ordningsföljd. I Försvarsmakten finns följande tjänstegrader med angiven inbördes ordningsföljd.

type: stycke

text: Ordningsföljd Tjänstegrad Förkortning

text: 1 General och amiral Gen och Am 2 Generallöjtnant och viceamiral Genlt och Vam 3 Generalmajor och konteramiral Genmj och Kam 4 Brigadgeneral och flottiljamiral Bgen och Fljam 5 Överste och kommendör Öv och Kmd

text: 6 Överstelöjtnant och kommendör- Övlt och Kk kapten samt regementsförvaltare samt Regfv och flottiljförvaltare och Fljfv 7 Major och örlogskapten samt för- Mj och Örlkn valtare samt Fv 8 Kapten samt överfanjunkare och Kn samt Öfj fanjunkare och Fj 9 Löjtnant samt översergeant Lt samt Öserg 10 Fänrik samt sergeant Fk samt Serg 11 Överfurir Öfu 12 Furir Fu 13 Korpral Krp 14 Vicekorpral Vkrp 15 Menig 4 Men 4 16 Menig 3 Men 3 17 Menig 2 Men 2 18 Menig 1 Men 1 19 Menig Men

text: Utöver tjänstegrader enligt ovan finns också tjänstegraden kadett (Kd), vilken är en tjänstegrad för befäl.

type: paragraf

text: Tjänstegrader och deras fördelning inom tjänstegradsgrupper framgår av nedanstående tabell.

text: Tjänstegradsgrupp Innehåll Tjänstegrader

text: 1 Tjänstegrader för officerare Enligt bilaga till

text: officersförordningen (2007:1268)

text: . 2 Tjänstegrader för Sergeant, översergeant, fanjunkare, specialistofficerare överfanjunkare, förvaltare och regements- eller flottiljförvaltare. 3 Tjänstegrader för gruppbefäl Korpral, furir och överfurir.

text: 4 Tjänstegrader för meniga Menig, menig 1, menig 2, menig 3 och menig 4, vicekorpral.

type: kapitel

text: 3 kap.

text: När befälsrätt eller skyldighet att ta befäl enligt detta kapitel tillfaller den som har högst tjänsteställning ska officer ta befäl före specialistofficer när dessa innehar samma ordningföljd enligt 2 kap. 8 §. Detta gäller även om specialistofficeren har högre tjänsteställning enligt 2 kap. 10 §.

text: Ett befäl får placeras i en befattning som medför befälsrätt över personal med högre tjänsteställning. Om befäl inte kan utövas genom chef i befattning och reglerad succession saknas ska det befäl som innehar högst tjänsteställning ta befälet.

text: ___________ Denna författning träder i kraft den 15 juli 2022.

text: Micael Bydén Carin Bratt

type: foreskrift


title: Ändring av Försvarsmaktens föreskrifter (2019.3) om grundläggande officersutbildning och tjänstegrader.

text: Bilaga 1

text: Tjänstegrader för specialistofficerare

text: I Försvarsmakten finns följande tjänstegrader för specialistofficerare.

text: Regementsförvaltare/Flottiljförvaltare Förvaltare Överfanjunkare Fanjunkare Översergeant Sergeant

text: Fullständig förteckning av tjänstegrader i Försvarsmakten och deras inbördes ordningsföljd återfinns i Försvarsmaktens föreskrifter (

text: FFS 2019:6

text: ) om personaltjänst.

text: Denna författning träder i kraft den 15 juli 2022. Micael Bydén Carin Bratt


title: Ändring i Försvarsmaktens föreskrifter (1995.19) om arvoden för auditörer inom FM.

text: Om det finns särskilda skäl kan Försvarsmakten besluta att en auditör, utöver grundarvodet och eventuellt tilläggsarvode, ska ha ett tillfälligt extra arvode.

text: ___________ Denna författning träder i kraft den 1 mars 2023.

text: Micael Bydén Carin Bratt


title: om ändring i Försvarsmaktens föreskrifter FFS 2021:1 om signalskyddstjänst.

text: 6 kap.

text: Försvarsmakten får medge undantag från föreskrifterna i denna författning. _________ Denna författning träder i kraft den 1 juli 2023.

text: Micael Bydén Carin Bratt

text: Ändringen innebär att andra stycket tas bort.


title: om ändring av FFS 2010:2 om Hemvärnet.

text: Försvarsmakten ska fatta beslut i ärenden om 1. antagning av en hemvärnssoldat, och 2. sådan tjänstgöring som avses i 5 § tredje stycket. Den som har fattat beslut i ett ärende enligt första stycket ska, i fråga om en sökande som ska antas som hemvärnssoldat, ingå ett hemvärnsavtal med denne och i övriga fall ingå ett avtal som avses i 5 § tredje stycket.

text: Försvarsmakten får förordna en hemvärnssoldat till befäl i hemvärnet. Ett sådant förordnande får gälla högst fyra år i taget, dock längst till och med den månad befälet fyller sextiofem år. Om det finns särskilda skäl får förordnandet förlängas med ett år i taget, dock längst till och med den månad befälet fyller sjuttio år. Innan ett hemvärnsbefäl förordnas ska yttrande inhämtas från berört råd inom hemvärnet. Ett förordnande ska vara skriftligt.

text: Försvarsmakten får befordra hemvärnssoldater och den som tillhör hemvärnets avtalspersonal. Hemvärnsbefäl får befordas först när befälet har fått den utbildning och kompetens som krävs för en befattning och har krigsplacerats i befattningen. Ett beslut om befordran ska vara skriftligt.

text: ___________ Denna författning träder i kraft 1 juli 2023.

text: Micael Bydén Carin Bratt


title: Ändring i Försvarsmaktens föreskrifter (FFS 2002:7) om FM stöd till civil verksamhet.

text: Denna författning gäller hantering av brandfarliga varor vid hanteringsställen inom Försvarsmaktens, Försvarets materielverks, Försvarets radioanstalts, Totalförsvarets forskningsinstituts och Fortifikationsverkets område.

text: Försvarsmakten ansvarar för viss tillsyn, och ska förordna en eller flera drivmedelsinspektörer för genomförandet av sådan tillsyn.

text: Försvarsmakten ska upprätt en tidplan för genomförandet av viss tillsyn. Tillsynen ska delges behöriga tillståndshavare. Viss tillsyn kan även ske oanmält.

text: Om det vid viss tillsyn framkommer att hantering sker i strid mot gällande regler, får drivmedelsinspektör omedelbart stoppa hanteringen. Om drivmedelsinspektör stoppar hanteringen, ska åtgärden utan dröjsmål anmälas till tillståndshavare och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Hanteringen får inte återupptas utan medgivande från Försvarsmakten.

text: Föreståndare ska avbryta hantering om den sker i strid mot gällande regler. Om föreståndare avbryter hanteringen, ska åtgärden utan dröjsmål anmälas till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Försvarsmakten och berörd drivmedelsinspektör. Hanteringen får inte återupptas utan medgivande från Försvarsmakten.

text: Försvarsmakten får medge undantag från föreskrifterna i denna författning. __________ Denna författning träder i kraft den 1 januari 2024.

text: Micael Bydén Carin Bratt


title: Ändring i Försvarsmaktens föreskrifter (FFS 2018:02) S-cisterner i mark och motjutna cisterner i berg eller mark för brandfarliga vätskor.

text: Denna författning innehåller föreskrifter om tekniska krav och krav på återkommande kontroll för S-cisterner i mark och motgjutna cisterner i berg eller mark för hantering av brandfarliga vätskor. Föreskrifterna gäller endast de cisterner som är tillgängliga för Försvarsmakten, Försvarets materielverk, Försvarets radioanstalt, Totalförsvarets forskningsinstitut och Fortifikationsverket.

text: __________ Denna författning träder i kraft den 1 januari 2024.

text: Micael Bydén Carin Bratt


title: Ändring i Försvarsmaktens föreskrifter (FFS 2021:02) om militär trafik.

text: 8 kap.

text: Försvarsmakten avgör om det finns behov av att anteckna ett fordon som avses i 7 § i det militära fordonsregistret. Om det finns ett sådant behov ska det hemställas att fordonet ska antecknas i det militära fordonsregistret som ett militärt utryckningsfordon.

text: Försvarsmakten beslutar om anteckning av militära utryckningsfordon i det militära fordonsregistret. Ett sådant beslut får fattas om fordonet bedöms som lämpligt ur trafiksäkerhetssynpunkt. En anteckning får inte göras förrän fordonet har godkänts vid registreringsbesiktning.

text: 9 kap.

text: Försvarsmakten får besluta att ett fordon som används utomlands i en internationell militär insats får kontrollbesiktigas vid en annan tidpunkt än den som följer av 1 § eller 2 §. Om det finns särskilda skäl får Försvarsmakten även in andra fall fatta ett sådant beslut. Ett beslut enligt första stycket får inte innebära att fordonet kontrollbesiktigas senare än fjorton månader efter föregående kontrollbesiktning.

text: 10 kap.

text: Försvarsmakten får medge undantag från föreskrifterna i denna författning. ___________ Denna författning träder i kraft den 1 januari 2024

text: Micael Bydén Carin Bratt

text: 1 Ändringen innebär att andra stycket tas bort.


title: Ändring i Försvarsmaktens föreskrifter (2000.4) om tjänsteställningsbefordran av avtalspersonal.


title: Ändring i Försvarsmaktens föreskrifter (2002.7) om FM stöd till civil verksamhet.


title: Ändring i Försvarsmaktens föreskrifter (2007:1) om hantering förvaring och transport av skjutvapen och ammunition.


title: Ändring i Försvarsmaktens föreskrifter (FFS 2018:3) med instruktioner för överkommendanten och kommendanten i Stockholm.


title: Ändring i Försvarsmaktens föreskrifter (2018:4) om ledighet och fritid för totalförsvarspliktiga.

text: 6 kap.

text: Försvarsmakten får medge undantag från föreskrifterna i denna författning.

text: ___________ Denna författning träder i kraft den 1 mars 2023.

text: Micael Bydén Carin Bratt

text: Ändringen innebär att andra stycket tas bort.


title: Ändring i Försvarsmaktens föreskrifter (2019:3) om grundläggande officersutbildning och tjänstegrader.


title: Ändring i Försvarsmaktens föreskrifter (2020:1) om medinflytande för totalförsvarspliktiga.


title: Ändring i Försvarsmaktens föreskrifter (2022:3) om skyddsobjekt och skyddsvakter.


title: Ändring av FFS 2019:03 om grundläggande officersutbildning och tjänstegrader.

text: 1 kap.

text: I denna författning avses med antagningslista en förteckning av sökande till en viss organisationsenhet och utbildningsinriktning för en viss antagningsomgång, sorterad efter i vilken ordning de sökande ska antas,

text: antagningsordning ett dokument som innehåller Försvarsmaktens närmare reglering av antagning till en grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten,

text: antagningsprövning en prövning där den sökandes kravuppfyllnad mot Försvarsmaktens fysiska, psykiska och medicinska krav enligt kravprofildokumentet testas och den sökandes lämplighet bedöms avseende sökt utbildningsprogram och i förekommande fall utbildningsinriktning,

text: befälslämplighet psykologisk urvalsmetod som mäter bedömd lämplighet som befäl,

text: flygmedicinskt urval medicinskt urval som görs i syfte att kontrollera kravuppfyllnad mot utbildningsinriktningar med flygmedicinska krav,

text: giltighetstid tid under vilken provresultat är gällande, oavsett om det är godkänt eller icke godkänt,

text: kapacitetstester psykologiska tester som mäter kognitiva förmågor,

text: kollegium ett organ som stödjer officersaspiranter och som bereder förslag till skiljande från grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten,

text: kravprofildokument ett dokument med Försvarsmaktens fysiska, psykiska, medicinska och andra krav för antagning till ett visst utbildningsprogram eller viss utbildningsinriktning,

text: personlighetstester psykologiska tester som mäter personlighetsegenskaper,

text: pilottester medicinska och psykologiska tester som ska genomföras med godkänt resultat för att kunna söka till För-

text: svarsmaktens flygförarutbildning,

text: psykologintervju psykologisk urvalsmetod som huvudsakligen mäter personlighetsegenskaper, och

text: spärrtid tid under vilken omprov inte kan medges.

text: 2 kap.

text: Grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten består av följande utbildningsprogram.

text: Utbildning Syfte

text: 1. Försvarsmaktens Ge officersaspiranten behörighet för anställofficersutbildning ning som yrkes- eller reservofficer och tjänstgöring som officer.

text: 2. Försvarsmaktens Ge officersaspiranten behörighet för anställspecialistofficersutbildning ning som yrkes- eller reservofficer och tjänstgöring som specialistofficer eller som specialistofficer i reserven.

text: 3. Försvarsmaktens Ge officersaspiranten behörighet för anställreservofficersutbildning ning som reservofficer och tjänstgöring som officer i reserven.

text: 4. Försvarsmaktens Ge officersaspiranten behörighet för anställreservspecialist- ning som reservofficer och tjänstgöring som officersutbildning specialistofficer i reserven.

text: 5. Försvarsmaktens Ge officersaspiranten behörighet för flygförarutbildning anställning som yrkesofficer inom flygtjänst.

text: Inom varje utbildningsprogram kan det finnas olika utbildningsinriktningar. Olika utbildningsinriktningar kan ha olika krav.

text: 3 kap.

text: Av

text: 1 § förordningen (2010:1472)

text: med instruktion för Totalförsvarets pliktoch prövningsverk framgår att Totalförsvarets plikt- och prövningsverk på uppdrag av Försvarsmakten ska tillhandahålla urvalstester av dem som ansökt till militär utbildning inom Försvarsmakten.

text: För att kunna bli antagen till grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten krävs, utöver kraven i

text: 9 § officersförordningen (2007:1268)

text: , att den sökande: 1. a) Har avlagt en högskoleförberedande examen i gymnasieskolan eller inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå, b) har avlagt en yrkesexamen i gymnasieskolan eller inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå, c) har en svensk eller utländsk utbildning som motsvarar kraven i 1 a eller 1 b, eller d) enligt tidigare gällande bestämmelser i

text: högskoleförordningen (1993:100)

text: anses ha en utbildning som uppfyller kraven för grundläggande behörighet till grundläggande högskoleutbildning eller utbildning som påbörjas på grundnivå. 2. Har tjänstgjort som anställt gruppbefäl, soldat eller sjöman under minst 180 dagar, eller har fullgjort a) grundutbildning med värnplikt om minst 180 dagar enligt lagen (

text: ) om totalförsvarsplikt, med lägst militärbetyg JA-2-2 alternativt lägst vitsord X-5-5 eller JA-5-5, b) grundläggande militär utbildning om minst 180 dagar enligt förordningen (

text: ) om grundläggande militär utbildning inom Försvarsmakten med betyg godkänt,

text: c) grundläggande och kompletterande militär utbildning enligt förordningen (

text: ) om grundläggande och kompletterande militär utbildning inom Försvarsmakten med lägst betyg godkänt, eller d) militär grundutbildning om minst 180 dagar enligt förordningen (

text: ) om militär grundutbildning med lägst militärbetyg JA-2-2. 3. Har genomfört antagningsprövning med vid antagningsbeskedet godkänt och giltigt resultat. Försvarsmakten får besluta om undantag från krav på tjänstgöringstid enligt 2 a–d om det finns särskilda skäl.

text: Vid bedömningen om en sökande har en svensk eller utländsk utbildning som motsvarar kravet i 3 § 1 a–b ska bestämmelserna i 1–4 §§ Universitetsoch högskolerådets föreskrifter (

text: UHRFS 2013:1

text: ) om grundläggande behörighet och urval tillämpas i gällande lydelse.

text: Den som vid tidpunkten för ansökan ännu genomgår grundutbildning med värnplikt om minst 180 dagar enligt lagen (

text: ) om totalförsvarsplikt får antas med förbehållet att grundutbildningen ska vara fullgjord med lägst militärbetyg JA-2-2 senast vid tidpunkten då den grundläggande officersutbildningen påbörjas.

text: Den som vid tidpunkten för ansökan till Försvarsmaktens flygförarutbildning ännu inte genomgått grundutbildning med värnplikt om minst 180 dagar enligt lagen (

text: ) om totalförsvarsplikt eller motsvarande i enlighet med

text: 3 § 2

text: , får antas med förbehållet att grundutbildningen ska vara fullgjord med lägst militärbetyg JA-2-2 senast vid tidpunkten då Försvarsmaktens flygförarutbildning påbörjas.

text: För att kunna bli antagen till Försvarsmaktens reservofficersutbildning krävs att sökanden, utöver kravet i 3 § 1 b, har lägst betyget E i de kurser i svenska eller svenska som andraspråk och engelska som krävs för en högskoleförberedande examen i gymnasieskolan.

text: Sökanden ska även, utöver kravet i 3 § 2, ha genomgått gruppbefälsutbildning med godkänt resultat. Försvarsmakten får besluta om undantag från kravet i andra stycket om det finns särskilda skäl.

text: För att kunna bli antagen till Försvarsmaktens reservspecialistofficersutbildning krävs att sökanden, i stället för kravet i 3 § 2, har tjänstgjort som anställt gruppbefäl, soldat eller sjöman i minst tolv månader, varav minst fem månader som gruppbefäl. Sökanden ska även ha genomgått gruppbefälsutbildning med godkänt resultat. Försvarsmakten får besluta om undantag avseende tjänstgöringstiden enligt första stycket om det finns särskilda skäl. Försvarsmakten får också besluta om undantag från kravet i andra stycket om det finns särskilda skäl.

text: För att kunna bli antagen till Försvarsmaktens flygförarutbildning krävs att sökanden, istället för kravet i 3 § 3, uppfyller följande krav. 1.Sökanden ska vid ansökningstillfället ha genomgått samtliga pilottester med godkänt resultat. 2.Det godkända resultatet ska ha uppnåtts vid första eller andra prövningstillfället. 3.Resultatet ska vid ansökningstillfället fortfarande vara giltigt.

text: För att kunna bli antagen till Försvarsmaktens flygförarutbildning med inriktningar som efter utbildning kan leda till anställning som specialistofficer, krävs att sökanden, utöver kraven i 3 § 2, har genomgått gruppbefälsutbildning med godkänt resultat. Försvarsmakten får besluta om undantag från kravet i första stycket om det finns särskilda skäl.

text: Sökande till grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten ska genomgå antagningsprövning om han eller hon vid ansökningssöktillfället upp-

text: fyller kraven enligt 3 § 1−2 eller genomgår grundutbildning med värnplikt. Detta gäller inte sökande till Försvarsmaktens flygförarutbildning. Försvarsmakten får besluta om undantag från första stycket om den sökande är anställd i Försvarsmakten och i tjänsten deltar i verksamhet som innebär hinder för att genomgå antagningsprövning. Antagningsprövning kan genomföras av Totalförsvarets plikt- och prövningsverk eller genom Försvarsmaktens försorg.

text: För att kunna antas till grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten ska den sökande, utöver kraven i 3−9 §§, 1. uppfylla det sökta utbildningsprogrammets, och i förekommande fall utbildningsinriktningens, krav enligt kravprofildokumentet, och 2. bedömas vara lämplig för anställning som yrkes- eller reservofficer. Av

text: 9 § 3 officersförordningen (2007:1268)

text: framgår att sökanden ska ha genomgått säkerhetsprövning och uppfylla kraven enligt

text: säkerhetsskyddslagen (2018:585)

text: och

text: säkerhetsskyddsförordningen (2018:658)

text: En sökande som deltar i en urvalsaktivitet under spärrtid får inte åberopa resultatet i sin ansökan. Spärr- och giltighetstider framgår av bilaga 2. Försvarsmakten får besluta om undantag från vad som gäller om spärrtider om det finns särskilda skäl.

text: Lämplighetsbedömningen enligt 11 § utgörs av en sammanvägd bedömning av samtliga intervjuer och referenstagningar under antagningsförfarandet mot det sökta utbildningsprogrammet eller utbildningsinriktningen. Urvalsfaktorer för lämplighetsbedömningen framgår av bilaga 3. Resultat från lämplighetsbedömningen redovisas som en siffra från 0 till 3 med följande betydelse.

text: 1 Förändringen innebär bl.a. att andra stycket upphör att gälla.

text: Värde Betydelse

text: 0 Bedöms inte lämplig. 1 Bedöms lämplig. 2 Bedöms väl lämplig. 3 Bedöms mycket väl lämplig.

text: Om det finns särskilda skäl får Försvarsmakten besluta om undantag från något eller några antagningskrav, om sökande har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen utan att uppfylla antagningskraven.

text: För antagning till Försvarsmaktens flygförarutbildning gäller inte 16–18 §§. Istället ska 22–24 §§ tillämpas.

text: Antagning till Försvarsmaktens flygförarutbildning ska baseras på rangordningen av de sökande. Rangordningen av de sökande ska framgå av en antagningslista för varje utbildningsinriktning och utbildningsomgång.

text: Rangordningen enligt 22 § ska grundas på en sammanvägd bedömning av kapacitetstesterna, lämplighetsbedömningen enligt 12 § och förväntat antal år i befattning som flygförare efter utbildningens slut. Vid bedömning av förväntat antal år i befattning som flygförare ska kriteriet ålder användas. Vid lika värde efter den sammanvägda bedömningen ska rangordningen grundas i första hand på positiv särbehandling av det underrepresenterade könet och i andra hand på lottning.

text: Om antalet sökande som är antagningsbara är fler än antalet utbildningsplatser för den aktuella utbildningsinriktningen och antagningsomgången ska urval göras. Urvalet ska grundas på antagningslistan.

text: Av antagningsbeskedet ska även framgå hur och när svar ska vara Försvarsmakten tillhanda.

text: Uteblivet eller för sent inkommet svar innebär att den sökande förlorar sin utbildningsplats. Antagen som inte ianspråktar sin utbildningsplats vid utbildningsstart förlorar sin utbildningsplats.

text: 4 kap.

text: Den som genomgår grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten ska löpande värderas avseende lämplighet för det utbildningsprogram eller utbildningsinriktning som han eller hon utbildas mot. Resultatet av värderingen ska löpande delges officersaspiranten. Vid lämplighetsbedömning ska kriterierna A─F enligt bilaga 4 användas.

text: 5 kap.

text: Den som anställs enligt 1 § och som rekryteras för att tjänstgöra som officer eller officer i reserven ska vid anställningstillfället ges tjänstegraden fänrik. Under genomförande av särskild officersutbildning anläggs tjänstegraden kadett. Försvarsmakten får besluta om annan tjänstegrad om det finns särskilda skäl.

text: Den som anställs enligt 1 § och som rekryteras för att tjänstgöra som specialistofficer eller specialistofficer i reserven ska vid anställningstillfället ges tjänstegraden sergeant. Under genomförande av särskild officersutbildning anläggs tjänstegraden kadett. Försvarsmakten får besluta om annan tjänstegrad om det finns särskilda skäl.

text: 6 kap.

text: Den som genomgått Försvarsmaktens officersutbildning med godkänt resultat får anställas som yrkesofficer i Försvarsmakten med stöd av 17 § offi-

text: cersförordningen (2007:1268)

text: , eller som reservofficer i Försvarsmakten med stöd av

text: 18 § officersförordningen

text: . Första tjänstegrad ska vara fänrik. Försvarsmakten får besluta om annan tjänstegrad om det finns särskilda skäl.

text: Den som genomgått Försvarsmaktens reservspecialistofficersutbildning med godkänt resultat får anställas som reservofficer i Försvarsmakten med stöd av

text: 18 § officersförordningen (2007:1268)

text: . Första tjänstegrad ska vara sergeant. Försvarsmakten får besluta om annan tjänstegrad om det finns särskilda skäl.

text: ___________ Denna författning träder i kraft den 15 mars 2024.

text: Micael Bydén Helene Arango Magnusson

text: Bilaga 2

text: Spärr- och giltighetstider vid antagning till grundläggande officersutbild-

text: ning inom Försvarsmakten

text: A. Spärr- och giltighetstider för urvalstester vid antagningsprövning i Pliktoch prövningsverkets regi inför grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten.

text: Urvalsaktivitet Spärrtid Giltighetstid

text: Begåvningstest 18 månader 36 månader Psykologintervju 18 månader 36 månader Fysisk prestationsförmåga 3 månader 36 månader Syn * 36 månader Hörsel * 36 månader Tjänstbarhet * 36 månader Jägartest 3 månader 36 månader

text: *) Syn, hörsel och tjänstbarhet har ingen spärrtid men omprov kan beviljas på medicinska grunder.

text: B. Spärr- och giltighetstider för urvalstester vid antagningsprövning i Försvarsmaktens regi inför grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten. Vilka inriktningar som har vilka urvalsaktiviteter framgår av kravprofildokumentet.

text: Urvalsaktivitet Spärrtid Giltighetstid

text: Fysisk prestationsförmåga - 12 månader Syn * 12 månader Hörsel * 12 månader Tjänstbarhet * 12 månader Urvalsintervju 9 månader 12 månader Arbetspsykologiska personlighetstester 30 månader 60 månader

text: Bilaga 2

text: Arbetspsykologiska kapacitetstester 30 månader 60 månader Psykologintervju 18 månader 18 månader Flygmedicinskt urval - 18 månader

text: C. Om den sökande tidigare blivit skild från grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten är tidigare testvärden inte längre giltiga, om inte skiljandet baserades på officersaspirantens begäran.

text: Bilaga 4

text: Lämplighetsbedömning under genomförande av grundläggande officers-

text: utbildning inom Försvarsmakten

text: Lämplighetsbedömningen har som främsta syfte att stödja och stärka officersaspirantens personliga utveckling, men kan också ligga till grund för beslut om skiljande från utbildningen. Lämplighetsbedömningen omfattar följande områden.

text: A. Ansvar, omdöme och föredöme B. Flexibilitet, initiativ och kreativitet C. Inspiration, motivation och ledarskap D. Samarbete, hänsyn och social kompetens E. Uthållighet och självkontroll F. Den statliga värdegrunden samt Försvarsmaktens värdegrund och uppförandekod G. Generella kommande arbetsuppgifter som yrkes- eller reservofficer

text: Lämplighetsbedömningen sammanfattas i graderingarna lämplig eller inte lämplig och ska löpande delges officersaspiranten.


title: Försvarsmaktens föreskrifter om frivillig försvarsverksamhet inom Försvarsmakten.

text: Utbildning med automatvapen får endast genomföras med den som har fyllt 18 år.

text: ___________ Denna författning träder i kraft den 1 juli 2024.

text: Micael Bydén Carin Bratt


title: Försvarsmaktens föreskrifter om säkerhetsskydd

text: 1 kap. Allmänna bestämmelser

text: Denna författning innehåller kompletterande bestämmelser till

text: säkerhetsskyddslagen (2018:585)

text: och

text: säkerhetsskyddsförordningen (2021:955)

text: . Föreskrifterna gäller för Fortifikationsverket, Försvarshögskolan, de myndigheter som hör till Försvarsdepartementet samt enskilda verksamhetsutövare inom området försvarsmateriel.

text: Författningen innehåller kapitel med följande innehåll. 1 kap. – Allmänna bestämmelser 2 kap. – Grundläggande bestämmelser om säkerhetsskydd 3 kap. – Informationssäkerhet 4 kap. – Informationssäkerhet i och kring informationssystem 5 kap. – Fysisk säkerhet 6 kap. – Personalsäkerhet 7 kap. – Skyldigheter när en annan aktör kan få tillgång till säkerhetskänslig verksamhet 8 kap. – Hantering av brister samt säkerhetshotande händelser och verksamhet

text: 9 kap. – Undantag

text: Ord och uttryck som används i denna författning har samma innebörd som i

text: säkerhetsskyddslagen (2018:585)

text: och

text: säkerhetsskyddsförordningen (2021:955)

text: . I övrigt används följande begrepp med nedan angiven betydelse.

text: Begrepp Betydelse

text: Dimensionerande antagonistiska Antagonistiska förmågor som vissa förmågor säkerhetsskyddsåtgärder ska dimensioneras utifrån, oavsett om de motsvaras av något identifierat säkerhetshot mot den säkerhetskänsliga verksamheten eller inte.

text: Elektronisk handling Upptagning enligt

text: 2 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen

text: som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfatttas endast med tekniskt hjälpmedel (upptagning för automatiserad behandling).

text: Elektroniskt kommunikationsnät Ett system för överföring och i tilllämpliga fall utrustning för koppling eller dirigering samt passiva nätdelar och andra resurser som medger överföring av signaler, via tråd eller radiovågor, på optisk väg eller via andra elektromagnetiska överföringsmedier, oberoende av vilken typ av information som överförs.

text: Lagringsmedium Permanent minnesmedium som används för att kunna lagra och läsa uppgifter.

text: Röjande signaler Elektromagnetiska signaler som alstras i informationsbehandlande utrustningar och som, om de kan tydas av obehöriga, kan bidra till att information röjs.

text: Skadlig kod Oönskad programkod som är till för att ändra, röja, förstöra, förhindra åtkomst till eller avlyssna ett elektroniskt kommunikationsnät eller funktioner eller uppgifter i ett informationssystem.

text: Säkerhetsskyddsklassificerat lag- Lagringsmedium som innehåller, elringsmedium ler är avsett att innehålla, säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter, om uppgifterna inte är krypterade med kryptografiska funktioner som har godkänts av Försvarsmakten.

text: Företräde för bestämmelser i vissa internationella överenskommelser 4 § Om det i en sådan internationell överenskommelse som avses i

text: 10 kap.

text: eller

text: 2 §

text: regeringsformen

text: förekommer bestämmelser om säkerhetsskydd som

text: avviker från denna författning ska bestämmelserna i överenskommelsen ha företräde, under förutsättning att de inte strider mot en bestämmelse i lag eller förordning.

text: Krav på dokumentation

text: Bedömningar, analyser, beslut, planer, åtgärder, förstöring, rutiner och uppföljning enligt denna författning ska dokumenteras.

text: Signalskydd

text: För signalskyddstjänsten, inklusive kryptografiska funktioner som är avsedda för skydd av säkerhetskänslig verksamhet, finns särskilda bestämmelser i Försvarsmaktens föreskrifter (

text: FFS 2021:1

text: ) om signalskyddstjänsten.

text: Särskilda underrättelseuppgifter och särskilda underrättelsehandlingar

text: För särskilda underrättelseuppgifter och särskilda underrättelsehandlingar gäller även Försvarsmaktens föreskrifter om säkerhetsskydd för särskilda underrättelseuppgifter och särskilda underrättelsehandlingar.

text: 2 kap. Grundläggande bestämmelser om säkerhetsskydd

text: Säkerhetsskyddsanalys

text: Innehåll

text: Av

text: 2 kap. 1 § säkerhetsskyddslagen (2018:585)

text: och

text: 2 kap. 1 § säkerhetsskyddsförordningen (2021:955)

text: framgår att den som bedriver säkerhetskänslig verksamhet ska göra en säkerhetsskyddsanalys. Säkerhetsskyddsanalysen ska innehålla de moment som följer av 2–5 §§. Säkerhetsskyddsanalysen ska beslutas av verksamhetsutövarens högsta chef eller motsvarande organ.

text: Verksamhetsbeskrivning

text: Säkerhetsskyddsanalysen ska innehålla en beskrivning av verksamheten och organisationen (verksamhetsbeskrivning). I verksamhetsbeskrivningen ska anges vilka delar av verksamheten som är av betydelse för Sveriges säkerhet. Om den säkerhetskänsliga verksamhet som ska bedrivas skiljer sig åt mellan olika konfliktnivåer ska detta beskrivas. Verksamhetsutövaren ska även dokumentera vilka informationssystem som ska användas vid höjd beredskap.

text: Skyddsvärden

text: Enligt

text: 2 kap. 5 § säkerhetsskyddslagen (2018:585)

text: ska säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter delas in i säkerhetsskyddsklasser. Identifierade skyddsvärden i övrigt ska delas in i konsekvensnivåer utifrån den skada som en antagonistisk handling mot skyddsvärdet kan medföra för Sveriges säkerhet. Indelningen i konsekvensnivåer ska göras enligt följande: – Konsekvensnivå A vid synnerligen allvarlig skada för Sveriges säkerhet. – Konsekvensnivå B vid allvarlig skada för Sveriges säkerhet. – Konsekvensnivå C vid inte obetydlig skada för Sveriges säkerhet. – Konsekvensnivå D vid endast ringa skada för Sveriges säkerhet. Verksamhetsutövaren ska bedöma från vilket eller vilka av perspektiven konfidentialitet, riktighet och tillgänglighet som respektive skyddsvärde är skyddsvärt.

text: Säkerhetshot och sårbarheter

text: Om Försvarsmakten har tillhandahållit en beskrivning av dimensionerande antagonistiska förmågor ska verksamhetsutövaren utgå från denna vid den identifiering av säkerhetshot och sårbarheter som ska göras enligt

text: 2 kap. 1 § andra stycket säkerhetsskyddsförordningen (2021:955)

text: Säkerhetsskyddsåtgärder

text: Som grund för bedömningen av vilka säkerhetsskyddsåtgärder som är nödvändiga ska verksamhetsutövaren utgå från 1. de identifierade skyddsvärdenas egenskaper och konsekvensnivå, och 2. de säkerhetshot och sårbarheter som finns kopplade till dessa skyddsvärden. Om Försvarsmakten har tillhandahållit en beskrivning av dimensionerande antagonistiska förmågor ska bedömningen även utgå från den beskrivningen.

text: Säkerhetsskyddsplan

text: Med säkerhetsskyddsanalysen som grund ska verksamhetsutövaren upprätta en säkerhetsskyddsplan. Av planen ska framgå vilka säkerhetsskyddsåtgärder som ska vidtas, vilken funktion som har ansvaret, vilka resurser som krävs och när respektive åtgärd ska vara genomförd. Säkerhetsskyddsplanen ska beslutas av verksamhetsutövarens högsta chef eller motsvarande organ.

text: Särskild säkerhetsskyddsbedömning

text: Av

text: 4 kap. 7 § första stycket

text: och

text: 13 § första stycket

text: säkerhetsskyddslagen (2018:585)

text: samt

text: 3 kap. 1 § säkerhetsskyddsförordningen (2021:955)

text: framgår att en verksamhetsutövare inför vissa förfaranden och driftsättningar av informationssystem ska göra en särskild säkerhetsskyddsbedömning. Verksamhetsutövaren ska i den särskilda säkerhetsskyddsbedömningen beskriva 1. vilka skyddsvärden som kan komma att påverkas och på vilket sätt, 2. vilka säkerhetshot som finns kopplade till dessa säkerhetsskyddsvärden och den säkerhetskänsliga verksamheten i stort, 3. vilka sårbarheter som finns kopplade till dessa skyddsvärden och den säkerhetskänsliga verksamheten i stort samt hur sårbarheterna påverkas av förfarandet eller driftsättningen av informationssystemet, och

text: 4. vilka säkerhetsskyddsåtgärder som är nödvändiga som en följd av förfarandet eller driftsättningen av informationssystemet. Av en särskild säkerhetsskyddsbedömning inför driftsättning av ett informationssystem enligt

text: 3 kap. 1 § säkerhetsskyddsförordningen

text: ska även framgå vilka rutiner, resurser och kompetenser för drift, förvaltning, övervakning och hantering av incidenter som är nödvändiga ur säkerhetsskyddssynpunkt under hela systemets livscykel.

text: Kontroll och uppföljning

text: Verksamhetsutövaren ska systematiskt 1. utvärdera om säkerhetsskyddsåtgärderna ger avsedd effekt, och 2. identifiera brister och sårbarheter i säkerhetsskyddet.

text: 3 kap. Informationssäkerhet

text: Godkännande av informationssystem

text: Säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i en viss säkerhetsskyddsklass får endast behandlas i informationssystem eller på lagringsmedium som verksamhetsutövaren godkänt för lägst den säkerhetsskyddsklass som uppgifterna har.

text: Behörighetsförteckning

text: Verksamhetsutövaren ska dokumentera vilka personer som är behöriga att få del av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre.

text: Rutiner

text: Verksamhetsutövaren ska ha rutiner för skydd och hantering av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter under hela deras livscykel. Rutinerna ska utformas med beaktande av ett konfidentialitets-, riktighets- och tillgänglighetsperspektiv.

text: Rutinerna ska minst omfatta vad som gäller för märkning, spårbarhet, upprättande, kopiering, utskrift, utdrag, kvittering, förvaring, distribution, medförande, transport, inventering och förstöring.

text: Verksamhetsutövarens rutiner för ändring eller borttagning av säkerhetsskyddsklass ska minst reglera vem som får besluta om ändringen eller borttagningen samt hur den ska genomföras.

text: Märkning

text: Allmänna handlingar, och handlingar som skulle betraktas som allmänna handlingar om de hade förvarats hos en myndighet, ska om de innehåller säkerhetsskyddklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre märkas med 1. handlingens beteckning, 2. antal sidor, och 3. antal bilagor om sådana finns. Fysiska handlingar ska även märkas med exemplarnummer.

text: Ett säkerhetsskyddsklassificerat lagringsmedium ska på höljet förses med en märkning om den högsta säkerhetsskyddsklass som lagringsmediet är avsett för. Ett säkerhetsskyddsklassificerat lagringsmedium som innehåller uppgifter i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre ska märkas med identifieringsuppgift på höljet. Om det säkerhetsskyddsklassificerade lagringsmediet är fast monterat i utrustning som omöjliggör märkning på lagringsmediet ska märkningen i stället göras på utrustningen eller annan lämplig plats i anslutning till lagringsmediet.

text: Av

text: 3 kap. 7 § andra stycket säkerhetsskyddsförordningen (2021:955)

text: framgår att om en säkerhetsskyddsklassificerad handling kan antas komma att lämnas över till en utländsk aktör, ska den förses med en anteckning om ursprungsland om det inte är olämpligt. Detsamma ska gälla för säkerhetsskyddsklassificerade lagringsmedier som kan antas komma att lämnas över till en utländsk aktör.

text: Ett beslut att en handling inte längre ska vara indelad i säkerhetsskyddsklassen kvalificerat hemlig får fattas först efter hörande av den verksamhetsutövare som har upprättat handlingen.

text: Register

text: Verksamhetsutövaren ska föra register över handlingar och lagringsmedier som avses i 5 § och 6 § andra stycket. Av registret ska handlingens beteckning, säkerhetsskyddsklass, antal exemplar och mottagare av respektive exemplar framgå. För elektroniska handlingar ska i stället framgå beteckning, säkerhetsskyddsklass och vilket informationssystem handlingen behandlas i. För lagringsmedier ska i stället identifieringsuppgifter och säkerhetsskyddsklass framgå. För varje exemplar som förvaras hos verksamhetsutövaren ska det av registret framgå vem som har kvitterat exemplaret, när det har inventerats och om det har återlämnats, förkommit, arkiverats eller förstörts.

text: Kvittering

text: Den som tar emot en handling eller ett lagringsmedium som avses i 5 § eller 6 § andra stycket ska kvittera mottagandet med underskrift, namnförtydligande och datum. Ett namnförtydligande får vara en kod. Mottagande av en elektronisk handling behöver inte kvitteras om mottagandet sker i ett informationssystem där det i en säkerhetslogg registreras vem som har tagit del av handlingen.

text: Verksamhetsutövaren ska bevara kvittensen eller säkerhetsloggen i minst tio år. Kvittensen eller säkerhetsloggen för en handling eller ett lagringsmedium i säkerhetsskyddsklassen kvalificerat hemlig ska bevaras i minst 25 år. För det allmännas verksamhet finns i stället bestämmelser om bevarande och gallring i

text: arkivlagen (1990:782)

text: och föreskrifter som har meddelats med stöd av den lagen.

text: Vad som föreskrivs i 10 § gäller inte när arkiv-, expeditions-, sambandseller tryckeripersonal tar emot en säkerhetsskyddsklassificerad handling eller ett säkerhetsskyddsklassificerat lagringsmedium för registrering, kopiering, distribution, arkivering eller förstöring, om inte den som lämnar över handlingen eller lagringsmediet begär det. Kraven gäller inte heller för personal som arbetar med drift av informationssystem för sådana säkerhetsskyddsklassificerade lagringsmedier som hanteras i driften av informationssystemen.

text: Muntlig delgivning

text: När uppgifter i säkerhetsskyddsklassen kvalificerat hemlig lämnas muntligt eller genom visning, ska verksamhetsutövaren dokumentera vilka som har tagit del av uppgifterna. Verksamhetsutövaren ska bevara dokumentationen i minst 25 år. För det allmännas verksamhet finns i stället bestämmelser om bevarande och gallring i

text: arkivlagen (1990:782)

text: Förvaring

text: En säkerhetsskyddsklassificerad handling och ett säkerhetsskyddsklassificerat lagringsmedium ska vara under kontroll eller förvaras i ett förvaringsutrymme enligt 5 kap. 12–16 §§.

text: Medförande utanför verksamhetsutövarens lokaler

text: Säkerhetsskyddsklassificerade handlingar och lagringsmedier i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre får inte medföras från verksamhetsutövarens områden, byggnader och andra lokaler eller objekt utan att sådant medförande har godkänts av verksamhetsutövaren.

text: Säkerhetsskyddsklassificerade handlingar och lagringsmedier som medförs från verksamhetsutövaren ska vara under kontroll av den som medför dem eller förvaras på ett sätt som motsvarar den skyddsnivå som gäller för förvaring av handlingarna respektive lagringsmedierna inom verksamhetsutövarens lokaler eller områden.

text: Inventering

text: Av

text: 3 kap. 8 § första stycket säkerhetsskyddsförordningen (2021:955)

text: framgår att säkerhetsskyddsklassificerade handlingar som innehåller uppgifter i säkerhetsskyddsklassen kvalificerat hemlig ska inventeras minst en gång per år. I övrigt gäller att fysiska handlingar och lagringsmedier som avses i 5 § och 6 § andra stycket ska inventeras minst en gång per år. Av

text: 3 kap. 8 § andra stycket säkerhetsskyddsförordningen

text: framgår att för arkiverade handlingar gäller kravet på inventering enbart för handlingar i säkerhetsskyddsklassen kvalificerat hemlig. Inventering ska genomföras av en annan person än den som förvarar handlingarna och lagringsmedierna.

text: Distribution

text: Verksamhetsutövaren ska se till att nödvändiga säkerhetsskyddsåtgärder vidtas vid distribution av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter inom och utom verksamheten. En försändelse med säkerhetsskyddsklassificerade handlingar eller lagringsmedier som är placerade i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre ska

text: sändas med en distributör som har godkänts av verksamhetsutövaren. Distributören ska kunna verifiera att försändelsen har levererats till mottagaren.

text: Undantag från krav om kurirförbindelser

text: En verksamhetsutövare får inom ramen för egen verksamhet som bedrivs i utlandet distribuera säkerhetsskyddsklassificerade handlingar på annat sätt än vad som föreskrivs i

text: 3 kap. 10 § första stycket säkerhetsskyddsförordningen (2021:955)

text: , om distributionen är under verksamhetsutövarens kontroll och omfattas av säkerhetsskyddsåtgärder för att upptäcka och försvåra obehörig åtkomst till handlingarna. En verksamhetsutövare får i verksamhet som omfattas av en överenskommele med ett annat land eller en mellanfolklig organisation komma överens om att distribuera säkerhetsskyddsklassificerade handlingar på annat sätt än vad som föreskrivs i

text: 3 kap. 10 § första stycket säkerhetsskyddsförordningen

text: Återlämning och förstöring

text: Verksamhetsutövaren ska se till att säkerhetsskyddsklassificerade handlingar och lagringsmedier återlämnas eller förstörs när de inte längre behövs för arbetet. Verksamhetsutövaren ska säkerställa att fysiska säkerhetsskyddsklassificerade handlingar och lagringsmedier förstörs på ett sådant sätt att uppgifterna inte går att återskapa. För säkerhetsskyddsklassificerade allmänna handlingar finns bestämmelser om bevarande och gallring i

text: arkivlagen (1990:782)

text: 4 kap. Informationssäkerhet i och kring informationssystem Informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet Dokumentation 1 § Verksamhetsutövaren ska för informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet dokumentera systemens uppbyggnad, logiska samband och inbördes beroenden mellan olika komponenter. Granskning vid utveckling och anskaffning 2 § Hård- och mjukvara som ska användas i informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet ska vara bedömd som tillförlitlig ur säkerhetssynpunkt före användning. Drift och förvaltning av informationssystem 3 § Verksamhetsutövaren ska planera för fortlöpande drift och förvaltning av de informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet så att säkerhetsskyddet i och kring systemen upprätthålls. Övervakning 4 § Verksamhetsutövaren ska kontinuerligt övervaka de informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet. 5 § Verksamhetsutövaren ska förse informationssystem som har betydelse för säkerhetskänslig verksamhet och som kommunicerar med andra informationssystem med funktioner för intrångsdetektering och intrångsskydd.

text: Informationssystem som används i säkerhetskänslig verksamhet

text: Godkännande

text: Verksamhetsutövaren ska inför ett godkännande enligt

text: 3 kap. 3 § säkerhetsskyddsförordningen (2021:955)

text: granska vidtagna säkerhetsskyddsåtgärder. De personer som ansvarar för utvecklingen av systemet får inte ansvara för granskningen av skyddsåtgärderna.

text: Åtgärder vid förändringar i och kring informationssystem

text: De skyddsåtgärder i och kring ett informationssystem som ska användas i säkerhetskänslig verksamhet ska fortlöpande anpassas för att möta förändringar i hot och ny kunskap om sårbarheter. Vid förändringar ska den särskilda säkerhetsskyddsbedömningen och dokumentationen av informationssystemet uppdateras.

text: Ett informationssystem som ska användas i säkerhetskänslig verksamhet ska godkännas på nytt om det sker förändringar i eller kring systemet som kan påverka säkerheten i systemet negativt. Ett sådant godkännande ska föregås av förnyad granskning enligt 6 §.

text: Autentisering och behörighetskontroll

text: Ett informationssystem som ska användas i säkerhetskänslig verksamhet ska kunna verifiera användares identitet och behörighet. Åtkomst till uppgifter, funktioner och resurser i systemet ska vara behörighetsstyrd. Vad som gäller för användare gäller också för informationssystem och processer i informationssystem.

text: Utställda identiteter ska vara unika över tid.

text: Verksamhetsutövaren ska systematiskt granska identiteter och behörigheter för att se till att de fortsatt är ändamålsenliga och aktuella.

text: Säkerhetsloggning

text: Verksamhetsutövaren ska säkerställa spårbarhet av händelser som är av betydelse för säkerheten i systemet enligt

text: 3 kap. 4 § säkerhetsskyddsförordningen (2021:955)

text: genom att dessa registreras i säkerhetsloggar och analyseras systematiskt.

text: Verksamhetsutövaren ska vidta åtgärder för att skydda säkerhetsloggar och säkerhetskopior mot obehörig åtkomst, ändring eller förstöring.

text: Godkänd separationsmekanism

text: Verksamhetsutövaren ska se till att informationssystem som ska användas i säkerhetskänslig verksamhet separeras fysiskt eller med anpassad av verksamhetsutövaren godkänd separationsmekanism från övriga informationssystem.

text: Skydd mot skadlig kod

text: Verksamhetsutövaren ska ha förmåga att försvåra och upptäcka inmatning, försök till inmatning, exekvering eller försök till exekvering av skadlig kod eller annan obehörig kod i informationssystem som ska användas i säkerhetskänslig verksamhet.

text: Bevarande av riktighet

text: Verksamhetsutövaren ska ha förmåga att upptäcka och försvåra obehörig förändring av informationssystem som ska användas i säkerhetskänslig verksamhet.

text: Säkerhetskopiering

text: Ett informationssystem som ska användas i säkerhetskänslig verksamhet ska ha funktionalitet för att kunna säkerhetskopiera och återställa 1. mjukvara, 2. konfigurationsdata, och 3. andra uppgifter som är av betydelse för verksamheten, informationssystemets funktion och säkerhetsförmågor, som inte lätt kan återskapas på annat sätt. Kontroll att säkerhetskopior kan återläsas ska genomföras regelbundet.

text: Säkerhetskopior ska förvaras åtskilt från informationssystemet och skyddas så att de finns tillgängliga när de behövs, att deras riktighet bevaras och att obehörig åtkomst till säkerhetskopiorna försvåras.

text: Skydd mot röjande signaler och obehörig avlyssning

text: Verksamhetsutövaren ska för ett informationssystem som ska användas för att hantera uppgifter i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre vidta åtgärder för att försvåra obehörig inhämtning av röjande signaler utifrån identifierade säkerhetshot.

text: Skydd mot röjande, ändring och förstöring

text: Ett informationssystem som ska användas i säkerhetskänslig verksamhet ska ha funktionalitet som försvårar att uppgifter kommer obehöriga till del, ändras eller förstörs vid kommunikation mellan delsystem inom ett informationssystem, eller vid kommunikation till andra informationssystem.

text: Säkerhetskonfiguration

text: Ett informationssystem som ska användas i säkerhetskänslig verksamhet ska konfigureras så att endast funktioner och tjänster som behövs tillåts. Lämpliga och möjliga säkerhetsfunktioner i systemet ska användas.

text: Samråd

text: En begäran om samråd enligt

text: 3 kap. 2 § säkerhetsskyddsförordningen (2021:955)

text: ska göras på av Försvarsmakten anvisat sätt.

text: Undantag från krav på skyddsåtgärder

text: Om det finns synnerliga skäl får Försvarsmakten besluta om undantag från

text: 3 kap. 4 § första stycket säkerhetsskyddsförordningen (2021:955)

text: . Ansökan om undantag ska göras på av Försvarsmakten anvisat sätt.

text: Hantering av säkerhetsskyddsklassificerade lagringsmedier

text: Ett säkerhetsskyddsklassificerat lagringsmedium får endast hanteras i ett informationssystem som uppfyller de krav som gäller för hantering av uppgifter i den högsta säkerhetsskyddsklass som någon av uppgifterna på lagringsmediet har delats in i.

text: Ett säkerhetsskyddsklassificerat lagringsmedium som har innehållit uppgifter i säkerhetsskyddsklassen begränsat hemlig eller konfidentiell får återanvändas i informationssystem med samma eller högre säkerhetsskyddsklass om verksamhetsutövaren har rutiner för att säkerställa att tidigare lagrade säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter inte kan utläsas ur lagringsmediet.

text: Ett säkerhetsskyddsklassificerat lagringsmedium som innehåller eller har innehållit uppgifter i säkerhetsskyddsklassen hemlig eller kvalificerat hemlig får inte återanvändas i annat informationssystem än där uppgifterna har hanterats.

text: 5 kap. Fysisk säkerhet

text: Åtgärder för att upptäcka, försvåra och hantera obehörigt tillträde och skadlig inverkan

text: Verksamhetsutövaren ska utifrån identifierade säkerhetshot och behov av säkerhetsskyddsåtgärder 1. använda personell bevakning, teknisk bevakning eller en kombination av dessa för att upptäcka obehörigt tillträde till eller skadlig inverkan på den säkerhetskänsliga verksamheten tidigt så att åtgärder för att försvåra och hantera ger avsedd effekt, 2. vidta försvårande åtgärder som fördröjer obehörigt tillträde till den säkerhetskänsliga verksamheten till dess att hanterande åtgärder hinner vidtas, 3. vidta försvårande åtgärder som reducerar skadlig inverkan på den säkerhetskänsliga verksamheten, och 4. se till att åtgärder kan vidtas för att hantera obehörigt tillträde till eller skadlig inverkan på den säkerhetskänsliga verksamheten. Om Försvarsmakten har tillhandahållit en beskrivning av dimensionerande antagonistiska förmågor ska verksamhetsutövaren även anpassa åtgärderna utifrån den.

text: Styrning av tillträde

text: Verksamhetsutövaren ska styra tillträdet till eller inom områden, byggnader och andra anläggningar eller objekt där säkerhetskänslig verksamhet bedrivs så att endast behöriga får tillträde. Rutiner ska finnas för tilldelning och förändring av behörigheter. Behöriga ska inte ges större tillträde än nödvändigt.

text: Verksamhetsutövaren ska utfärda tillstånd för besökare till eller inom områden, byggnader och andra anläggningar eller objekt där säkerhetskänslig verksamhet bedrivs. Tillstånden för besökare ska föras i en förteckning.

text: Verksamhetsutövaren ska besluta på vilket sätt identitet och behörighet ska kontrolleras för tillträde till eller inom områden, byggnader och andra anläggningar eller objekt där säkerhetskänslig verksamhet bedrivs.

text: En förteckning över tillträde ska bevaras – i två år om uppgifter, handlingar eller lagringsmedier i säkerhetsskyddsklassen begränsat hemlig hanteras inom området, byggnaden, anläggningen eller objektet, – i tio år om uppgifter, handlingar eller lagringsmedier i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller hemlig hanteras inom området, byggnaden, anläggningen eller objektet, och – i 25 år om uppgifter, handlingar eller lagringsmedier i säkerhetsskyddsklassen kvalificerat hemlig hanteras inom området, byggnaden, anläggningen eller objektet. För det allmännas verksamhet finns i stället bestämmelser om bevarande och gallring i

text: arkivlagen (1990:782)

text: Koder, kort och nycklar

text: Kort, nycklar och anteckningar med uppgift om kod ska vara under kontroll eller förvaras i ett förvaringsutrymme med motsvarande skyddsnivå som de ger tillträde till, om de var för sig ger tillträde till eller inom områden, byggnader och andra anläggningar eller objekt där säkerhetskänslig verksamhet bedrivs. Förvaringsutrymmet ska vara godkänt av verksamhetsutövaren enligt 12 §. Skyddsnivåerna framgår av bilagan till denna författning.

text: Verksamhetsutövaren ska ha en förteckning över kort, nycklar och koder som ger tillträde till områden, byggnader och andra anläggningar eller objekt där säkerhetskänslig verksamhet bedrivs.

text: Av förteckningen ska det framgå till vem de har lämnats och när de lämnades samt var reservkod eller reservnyckel förvaras. Det ska även framgå om och i så fall när återlämnande skett.

text: Hantering av föremål som är olämpliga ur säkerhetsskyddssynpunkt

text: Verksamhetsutövaren ska ha rutiner för att säkerställa att föremål som är olämpliga ur säkerhetsskyddssynpunkt inte förs till eller inom områden, byggnader och andra anläggningar eller objekt där säkerhetskänslig verksamhet bedrivs.

text: Elektronisk utrustning som kan möjliggöra obehörig avlyssning av samtal får inte medföras vid samtal som behandlar säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter.

text: Skydd mot obehörig avlyssning av samtal

text: Verksamhetsutövaren ska besluta om vilka utrymmen som är godkända för regelbundna samtal som behandlar säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre. Av beslutet ska framgå den högsta säkerhetsskyddsklass för de uppgifter som får samtalas om i utrymmet. Ett utrymme får godkännas endast om det är försett med eller omges av åtgärder för att försvåra obehörig avlyssning utifrån identifierade säkerhetshot. Om Försvarsmakten har tillhandahållit en beskrivning av dimensionerande antagonistiska förmågor ska den särskilt beaktas av verksamhetsutövaren.

text: Skydd mot obehörig insyn

text: Verksamhetsutövaren ska besluta om vilka utrymmen som är godkända för regelbunden behandling av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. Av beslutet ska framgå den högsta säkerhetsskyddsklass för de uppgifter som får behandlas i utrymmet.

text: Ett utrymme får godkännas endast om det är försett med eller omges av åtgärder för att försvåra obehörig insyn utifrån identifierade säkerhetshot. Om Försvarsmakten har tillhandahållit en beskrivning av dimensionerande antagonistiska förmågor ska verksamhetsutövaren även utgå från den.

text: Förvaringsutrymmen

text: Verksamhetsutövaren ska besluta om vilka förvaringsutrymmen som är godkända för förvaring av 1. säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter, 2. säkerhetsskyddsklassificerade lagringsmedier, och 3. kort, nycklar och anteckningar med uppgift om kod, som var för sig ger tillträde till eller inom områden, byggnader och andra anläggningar eller objekt där säkerhetskänslig verksamhet bedrivs.

text: Ett förvaringsutrymme får godkännas endast om det är försett med eller omges av åtgärder för att upptäcka, försvåra och hantera obehörigt tillträde utifrån identiferade säkerhetshot och en beskrivning av dimensionerande antagonistiska förmågor, om Försvarsmakten har tillhandahållit en sådan. Om Försvarsmakten inte har tillhandahållit en beskrivning av dimensionerande antagonistiska förmågor får ett förvaringsutrymme godkännas endast om det uppfyller kraven enligt 14–16 §§. I bilagan till denna författning anges vilka krav som gäller för respektive skyddsnivå.

text: Säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och säkerhetsskyddsklassificerade lagringsmedier i säkerhetsskyddsklassen begränsat hemlig ska vara under kontroll eller förvaras inlåsta i ett förvaringsutrymme eller i en låst lokal. Endast den som är behörig att ta del av uppgiften eller lagringsmediet ska ha tillträde till lokalen eller förvaringsutrymmet. Lokalen eller förvaringsutrymmet ska uppfylla de krav som gäller för skyddsnivå 1.

text: Säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och säkerhetsskyddsklassificerade lagringsmedier i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller hemlig ska vara under kontroll, eller förvaras inlåsta i ett förvaringsutrymme som uppfyller de krav som gäller för lägst skyddsnivå 3 och som är försett med larm.

text: Säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och säkerhetsskyddsklassificerade lagringsmedier i säkerhetsskyddsklassen kvalificerat hemlig ska vara under kontroll, eller förvaras inlåsta i ett utrymme som uppfyller de krav som gäller för skyddsnivå 4 och som är försett med larm.

text: Avsteg från krav på förvaringsutrymmen

text: Om det finns särskilda skäl får verksamhetsutövaren besluta om förvaringsutrymmen som avviker från kraven i 14–16 §§ förutsatt att motsvarande skydd kan upprätthållas.

text: 6 kap. Personalsäkerhet

text: Utbildning

text: Utbildning i säkerhetsskydd enligt

text: 5 kap. 1 § säkerhetsskyddsförordningen (2021:955)

text: ska genomföras systematiskt.

text: Verksamhetsutövaren ska se till att innehållet i utbildningen anpassas efter deltagarnas funktioner och ansvar i verksamheten. Innehållet i utbildningen ska framgå av en utbildningsplan. Deltagande i utbildning ska dokumenteras. Av dokumentationen ska även tidpunkt för utbildningen och dess innehåll framgå.

text: Verksamhetsutövaren ska se till att berörd personal och andra aktörer som deltar i den säkerhetskänsliga verksamheten får kännedom om vilka skyddsvärden som har identifierats vara säkerhetsskyddsklassificerade eller ansetts utgöra säkerhetskänslig verksamhet i övrigt.

text: Säkerhetsprövning

text: Befattningsanalys

text: Verksamhetsutövaren ska analysera vilka anställningar samt annat deltagande i verksamhetsutövarens säkerhetskänsliga verksamhet som ska 1. placeras i säkerhetsklass, 2. föranleda säkerhetsprövning utan placering i säkerhetsklass, och 3. föregås av registerkontroll enligt

text: 3 kap. 15 § säkerhetsskyddslagen (2018:585)

text: . Verksamhetsutövaren ska vid analysen utgå från verksamhetsutövarens säkerhetsskyddsanalys och särskilt beakta förekomsten av internationella åtaganden om säkerhetsskydd.

text: Verksamhetsutövaren ska förteckna vilka anställningar samt annat deltagande i den säkerhetskänsliga verksamheten som har föranlett 1. placering i säkerhetsklass, 2. säkerhetsprövning utan placering i säkerhetsklass, och 3. registerkontroll enligt

text: Behörighet

text: Verksamhetsutövaren ska se till att den som genomför säkerhetsprövning har relevant utbildning och är lämplig för uppgiften.

text: Grundutredning

text: Grundutredning enligt

text: 5 kap. 2 § säkerhetsskyddsförordningen (2021:955)

text: ska innehålla en säkerhetsprövningsintervju där den prövades lojalitet, pålitlighet och sårbarhet ska bedömas. Vid grundutredning inför placering i säkerhetsklass 3 och vid övrigt deltagande i säkerhetskänslig verksamhet utan placering i säkerhetsklass, får verk-

text: samhetsutövaren inhämta uppgifter från den prövade på annat sätt. Säkerhetsprövningsintervju ska dock genomföras om det behövs för att klarlägga omständigheter av betydelse för säkerhetsprövningen.

text: Uppgifter som framkommit vid säkerhetsprövningen och som behövs för att verksamhetsutövaren ska kunna följa upp säkerhetsprövningen under den tid som deltagandet i den säkerhetskänsliga verksamheten pågår ska dokumenteras.

text: Uppföljning

text: Verksamhetsutövaren ska ha rutiner för att förebygga och hantera brister i lojalitet och pålitlighet samt sårbarheter i säkerhetshänseende hos personer som deltar i verksamhetsutövarens säkerhetskänsliga verksamhet.

text: Verksamhetsutövaren ska genomföra ett avslutande samtal när personens deltagande i den säkerhetskänsliga verksamheten upphör. Ett sådant samtal behöver inte genomföras om det är uppenbart obehövligt. Personen ska informeras om författningsreglerad sekretess och tystnadsplikt.

text: 7 kap. Skyldigheter när en annan aktör kan få tillgång till säkerhetskänslig verksamhet

text: Samråd

text: En begäran om samråd inför förfaranden som kräver säkerhetsskyddsavtal enligt

text: 4 kap.

text: och

text: 9 §§

text: säkerhetsskyddslagen (2018:585)

text: ska göras på av tillsynsmyndigheten anvisat sätt.

text: Säkerhetsskyddsavtal

text: Ett säkerhetsskyddsavtal enligt

text: 4 kap. 1 § säkerhetsskyddslagen (2018:585)

text: ska ingås på någon av följande nivåer. – Nivå 1: Om den andra aktören kommer att få tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre eller få tillgång till säkerhetskänslig verksamhet av motsvarande betydelse för Sveriges säkerhet utanför verksamhetsutövarens områden, byggnader och andra anläggningar eller objekt. – Nivå 2: Om den andra aktören kommer att få tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre eller få tillgång till säkerhetskänslig verksamhet av motsvarande betydelse för Sveriges säkerhet inom verksamhetsutövarens områden, byggnader och andra anläggningar eller objekt. – Nivå 3: Om den andra aktören kan komma att få tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre eller kan komma att få tillgång till säkerhetskänslig verksamhet av motsvarande betydelse för Sveriges säkerhet inom verksamhetsutövarens områden, byggnader och andra anläggningar eller objekt.

text: Vid samverkan eller samarbete mellan aktörer som bedriver säkerhetskänslig verksamhet kan ett säkerhetsskyddsavtal ingås mellan fler än två parter. Avtalet ska då ingås i en nivå som motsvarar den högsta nivå som hade gällt i fall parterna i stället ingått bilaterala avtal.

text: Anmälan om säkerhetsskyddsavtal

text: Anmälan enligt

text: 6 kap.

text: och

text: 5 §§

text: säkerhetsskyddsförordningen (2021:955)

text: Godkännande av lokaler eller utrymmen

text: En verksamhetsutövare som avser att ingå ett säkerhetsskyddsavtal i nivå 1 ska kontrollera att motpartens säkerhetsskydd beträffande lokaler och utrymmen uppfyller kraven i säkerhetsskyddsavtalet. En kontroll behöver dock inte genomföras om en sådan har genomförts tidigare eller om det är uppenbart obehövligt.

text: Säkerhetsprövning

text: Verksamhetsutövaren ska göra en analys enligt 6 kap. 4 § av motpartens deltagande i säkerhetskänslig verksamhet. Verksamhetsutövaren ska också upprätta en förteckning enligt 6 kap. 5 §. Analysen och förteckningen ska omfatta motpartens ledning, personal och övriga hos motparten som ska delta i den säkerhetskänsliga verksamheten. Analysen och förteckningen ska uppdateras när deltagande tillkommer eller väsentligen förändras.

text: Av

text: 3 kap. 3 § första stycket säkerhetsskyddslagen (2018:585)

text: framgår att säkerhetsprövningen får göras mindre omfattande om det finns särskilda skäl. Vid förfaranden mellan aktörer som bedriver säkerhetskänslig verksamhet behöver grundutredning, registerkontroll och särskild personutredning inte genomföras om personen i fråga redan är föremål för en säkerhetsprövning som omfattar förfarandet mellan aktörerna.

text: Säkerhetsskyddsinstruktion

text: Verksamhetsutövaren ska, när ett säkerhetsskyddsavtal har ingåtts i nivå 1, säkerställa att motparten dokumenterar hur denna uppfyller kravet på säkerhetsskydd enligt avtalet i en säkerhetsskyddsinstruktion. Verksamhetsutövaren ska godkänna säkerhetsskyddsinstruktionen.

text: Kontroll av efterlevnad

text: Verksamhetsutövaren ska fastställa en plan för den kontroll som ska göras enligt

text: 4 kap. 5 § säkerhetsskyddslagen (2018:585)

text: . Om säkerhetsskyddsavtalet avser kvalificerat hemliga uppgifter eller skyddsvärden indelade i konsekvensnivå A, ska en uppföljning genomföras varje år.

text: När säkerhetsskyddsavtalet upphört

text: När ett säkerhetsskyddsavtal upphör ska verksamhetsutövaren upplysa motparten om den tystnadsplikt som gäller för de säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som motparten har fått tillgång till genom förfarandet. Motparten ska återlämna eller förstöra alla säkerhetsskyddsklassificerade handlingar och lagringsmedier enligt verksamhetsutövarens anvisningar.

text: Undantag vid förfaranden mellan aktörer som bedriver säkerhetskänslig verksamhet

text: Vid förfaranden mellan aktörer som bedriver säkerhetskänslig verksamhet ska 7 kap. 5, 6, 8 §§ och 10 § första stycket inte tillämpas.

text: Förfaranden utan krav på säkerhetsskyddsavtal

text: En verksamhetsutövare som avser att genomföra ett förfarande där en annan aktör kan komma att få tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i högst säkerhetsskyddsklassen begränsat hemlig eller till annan säkerhetskänslig verksamhet av motsvarande betydelse för Sveriges säkerhet, ska säkerställa att säkerhetsskyddet uppnås på annat sätt än genom ett säkerhetsskyddsavtal.

text: Överlåtelse av säkerhetskänslig verksamhet och viss egendom

text: En begäran om samråd enligt

text: 4 kap. 15 § första stycket säkerhetsskyddslagen (2018:585)

text: ska göras på det sätt tillsynsmyndigheten anvisat.

text: 8 kap. Hantering av brister samt säkerhetshotande händelser och verksamhet

text: Verksamhetsutövaren ska ha rutiner för att upptäcka, bedöma, rapportera, hantera och anmäla 1. händelser som har påverkat, eller misstänks ha påverkat, den säkerhetskänsliga verksamheten eller säkerhetsskyddet på ett negativt sätt, 2. brister i säkerhetsskyddet som är mer än av ringa betydelse, och 3. säkerhetshotande verksamhet.

text: Verksamhetsutövaren ska utreda omständigheterna vid säkerhetshotande händelser eller verksamhet, som är av betydelse för den säkerhetskänsliga verksamheten, och utvärdera hanteringen av dessa. Utifrån utvärderingen ska verksamhetsutövaren vidta nödvändiga åtgärder för att minimera skadeeffekten av liknande händelser, eller verksamhet, i framtiden.

text: En anmälan enligt

text: 2 kap. 4 § säkerhetsskyddsförordningen (2021:955)

text: till Försvarsmakten ska göras på det sätt Försvarsmakten anvisat.

text: 9 kap. Undantag

text: Försvarsmakten får medge undantag från föreskrifterna i denna författning. ___________ 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2026. 2. Genom författningen upphävs Försvarsmaktens föreskrifter (

text: FFS 2019:2

text: ) om säkerhetsskydd.

text: Michael Claesson

text: Kerstin Bynander

text: Bilaga 1 Utrymmens indelning i skyddsnivåer

text: Skyddsnivå 1 Byggnad eller lokal där väggar, golv och tak samt dörrar består av trämaterial, gipsskivor eller korrugerad plåt. Dörrar ska vara låsbara.

text: Flyttbara förvaringsutrymmen med omslutningsytor av tunnplåt eller träkonstruktion.

text: Skyddsnivå 2 Byggnad eller lokal med certifierad dörr i lägst klass 2 enligt norm SSF 1078, dörr enligt standard SS-EN 1627 RC/MK 3 eller 4, branddörr i plåt, arkivdörr eller D-dörr. Väggar, golv och tak ska bestå av betong med 75 mm, sten med 120 mm eller lättbetong med 150 mm tjocklek. Fönster enligt norm SS 22 44 25 i lägst klass B 3, fönster i kategori P8B enligt standard SS-EN 356 eller galler certifierade enligt Sveriges Försäkringsförbunds normer för galler i gallerklass 3. Omslutningsytorna får bestå av annat material med motsvarande motståndskraft.

text: Flyttbara förvaringsutrymmen såsom vapenkista med beteckning 1-3 eller sprängämneskista.

text: Skyddsnivå 3 Byggnad eller lokal med certifierad dörr i klass 3 eller 4 enligt norm SSF 1078, dörr enligt standard SS-EN 1627 RC/MK 4, 5 eller 6, splitterskyddad dörr av stål, förstärkt Ddörr (D+), stötvågsdörr och lucka eller gastät ståldörr och lucka med minst 30 mm tjocklek.

text: Väggar, golv och tak ska bestå av armerad betong med en tjocklek av minst 100 mm. Armeringen får inte medge genomkrypning. Armeringen ska vara minst 10 mm i diameter och avståndet från centrum till centrum mellan armeringsstålen får vara högst 250 mm. Fönster enligt norm SS 22 44 25 i lägst klass B 3, fönster i kategori P8B enligt standard SS- EN 356 eller galler certifierade enligt Sveriges Försäkringsförbunds normer för galler i gallerklass 3. Omslutningsytorna får bestå av annat material med motsvarande motståndskraft.

text: Ammunitionsbox som är fast monterad i truppserviceförråd samt flyttbara förvaringsutrymmen såsom värdeskåp enligt norm SS 3150 och med lägre än 100 skyddsvärdespoäng, säkerhetsskåp enligt norm SSF 3492 (SS 3492), standard SS- EN 1143-1 klass 0-III, kassaskåp enligt norm SS 3493, vapenkista med beteckning 1 B, 2 B, 3 B eller 1 TP, vapenkassun som inte är förankrad på bottenplatta eller motsvarande underlag eller tillträdesskyddad container.

text: Skyddsnivå 4 Byggnad eller lokal med valvdörr, vapenkassundörr, ADdörr, VDS-dörr, TD-dörr eller VDB-dörr. Väggar, golv och tak ska bestå av betong med dubbel, förskjuten armering med en tjocklek av minst 180 mm. Armeringen får inte medge genomkrypning. Armeringen ska vara minst 12 mm i diameter och avståndet från centrum till centrum mellan armeringsstålen får vara högst 180 mm. Förskjutning av armering krävs inte vid högst 130 mm avstånd från centrum till centrum mellan armeringsstålen. Väggar, golv, tak och dörrar får bestå av

text: Bilaga 1 annat material med motsvarande motståndskraft. Byggnad eller lokal får inte ha fönster.

text: Flyttbara förvaringsutrymmen såsom värdeskåp enligt norm SS 3150 med minst 100 skyddsvärdespoäng, standard SS-EN 1143-1 lägst klass IV, säkerhetsbox med beteckning 301 eller 302 samt vapenkassun som är förankrad på bottenplatta eller motsvarande underlag.

text: Utrymme i skyddsnivå 3 som är försett med larm med seismiska detektorer (vibrationsdetektor) och magnetdetektorer eller som har placerats i ett utrymme som är försett med volymlarm. Om larm har utlösts eller angreppsförsök har konstaterats ska en särskild avdelad styrka vara på plats, inom sådan tid att ett intrång i utrymmet kan försvåras.


text: Om ett fiske som skall ingå i ett fiskevårdsområde ligger i flera län skall frågan om att bilda det handläggas av den länsstyrelse där huvuddelen av de ingående fastigheternas vattenareal är belägen.

text: Innan ett fiskevårdsområde bildas skall länsstyrelsen inhämta yttrande från kommunen. Sådant yttrande skall även inhämtas innan länsstyrelsen fattar sådana beslut som avses i 24-28 §§ lagen om fiskevårdsområden. (

text: FIFS 1991:12

text: Förrättningsman enligt 12 § lagen om fiskevårdsområden förordnas av länsstyrelsen. Förrättningsmannen äger vid behov anlita sakkunnigt biträde. Förrättning som avses i 28 § samma lag leds likaså av förrättningsman som förordnas av länsstyrelsen.

text: I fråga om jäv mot förrättningsmannen gäller bestämmelserna i

text: 4 kap.

text: och

text: 6 §§

text: fastighetsbildningslagen (1970:988)

text: i tillämpliga delar. I fråga om sakkunnigt biträde gäller bestämmelserna i

text: 4 kap. 34 § samma lag

text: i tillämpliga delar. Talan i jävsfråga skall dock inte föras i den för fastighetsbildningsmål föreskrivna ordningen. Senaste lydelse av författningens rubrik

text: FIFS 1991:12

text: Vid förrättningssammanträde enligt 13 § andra stycket lagen om fiskevårds- Konsoliderad elektronisk utgåva områden skall genom förrättningsmannens försorg föras protokoll. Uppdaterad 2011-07-01 I protokollet eller en särskild förteckning skall antecknas vilka som är närvarande och de fastigheter eller det fiske de företräder. I protokollet skall vidare antecknas framställda yrkanden och anförda skäl samt vad som i övrigt förekommer vid sammanträdet.

text: Förrättningsmannen har rätt till ersättning enligt vad som i Lantmäteriverkets föreskrifter (

text: LMVFS 1996:7

text: ) till förordningen (

text: ) om avgifter vid lantmäteriförrättningar anges beträffande avgifter enligt

text: 4 § samma förordning

text: . Innehar förrättningsmannen statlig tjänst, och har förrättningen utförts i tjänsten, skall sådan ersättning erläggas till den myndighet som utbetalar lönen. (

text: FIFS 1998:16

text: har upphävts genom (

text: FIFS 1991:12

text: När förrättningshandlingarna enligt 16 § sista stycket lagen om fiskevårdsområden översänds till länsstyrelsen skall därvid fogas kopia av protokoll och övriga handlingar som upprättats. Sedan ett fiskevårdsområde bildats och fiskevårdsområdesföreningen antagit stadgar och utsett styrelse skall länsstyrelsen tillställa ordföranden i föreningens styrelse de kopior som avses i föregående stycke.

text: Register

text: Länsstyrelsens register, enligt

text: 6 kap. 7 § förordningen (1994:1716)

text: om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen, skall innehålla uppgifter om 1. fiskevårdsområdesföreningens namn (firma), adress och telefonnummer, 2. den kommun eller de kommuner där fiskevårdsområdet ligger, 3. namn och nummer på huvudavrinningsområde samt koordinater för sjöar och vattendrag enligt Svenskt Vattenarkiv (SMHI), 4. sjöareal (km ) och vattendragslängd (km), 5. datum för länsstyrelsens beslut om bildande av fiskevårdsområdet, 6. huruvida fisket är upplåtet till allmänheten eller inte, 7. datum då fiskevårdsområdesföreningen antagit stadgar och utsett styrelse, 8. den ort där styrelsen har sitt säte, 9. namn och adress för varje ledamot i styrelsen, 10. vilka som är firmatecknare, 11. föreningens räkenskapsår och namn och adress på revisorerna, samt 12. huruvida statsbidrag har utgått till förrättningskostnaderna. (

text: FIFS 1998:16

text: Fiskevårdsområdesföreningens förvaltning m.m.

text: Senaste lydelse

text: FIFS 1993:38

text: 2. hur medlemmarnas rösträtt skall beräknas, om inte varje medlem har en Konsoliderad elektronisk röst, utgåva 3. den ort där styrelsen har sitt säte, Uppdaterad 2011-07-01 4. hur styrelsen skall vara sammansatt och hur den skall utses samt grunderna för dess beslutförhet, 5. den tid då fiskestämma skall hållas, 6. hur kallelse skall ske till fiskestämma och hur stämmans beslut och andra meddelanden skall komma till medlemmarnas kännedom, 7. hur revision av styrelsens förvaltning skall ske, 8. föreningens räkenskapsår.

text: Vid fiskestämma och styrelsesammanträde skall föras protokoll. I protokollet skall antecknas vilka som närvarit och vad som beslutats. Protokoll från fiskestämma skall hållas tillgängligt för delägarna senast två veckor efter stämman.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Denna kungörelse träder i kraft den 1 januari 1983. (

text: FIFS 1982:3

text: ). __________ Denna kungörelse träder i kraft den 1 juli 1985. (

text: FIFS 1985:11

text: ). __________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 1991. (

text: FIFS 1991:12

text: ). __________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 1994. (

text: FIFS 1993:38

text: ). __________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 1998. Äldre ersättningsbestämmelser skall utan hinder av 6 § tillämpas på sådant arbete som har utförts före ikraftträdandet. (

text: FIFS 1998:16

text: Slut på dokumentet

fs: fifs

publisher: Fiskeristyrelsen

title: Fiskeristyrelsens kungörelse om fiskevårdsområden

text: Innan ett fiskevårdsområde bildas skall länsstyrelsen inhämta yttranden från kommunen och fiskenämnden. Sådana yttranden skall även inhämtas innan länsstyrelsen fattar sådana beslut som avses i 24-28 §§ lagen om fiskevårdsområden.

text: 28 § samma lag

text: 4 kap.

text: och

text: 6 §§

text: fastighetsbildningslagen (1970:988)

text: 4 kap. 34 § samma lag

text: Vid förrättningssammanträde enligt 13 § andra stycket lagen om fiskevårdsområden, skall genom förrättningsmannens försorg föras protokoll. I protokollet eller en särskild förteckning skall antecknas vilka som är närvarande och de fastigheter eller det fiske de företräder. I protokollet skall vidare antecknas framställda yrkanden och anförda skäl samt vad som i övrigt förekommer vid sammanträdet.

text: Förrättningsmannen har rätt till ersättning enligt 7 § lantmäteritaxan (

text: ). Innehar förrättningsmannen statlig tjänst och har förrättningen utförts i tjänsten, skall sådan ersättning erläggas till den myndighet, som utbetalar lönen.

text: Bestämmelser om statsbidrag till förrättningskostnader för att bilda fiskevårdsområde finns i förordningen (

text: ) om statsbidrag till fritidsfisket och de föreskrifter till förordningen som fiskeristyrelsen kan komma att meddela.

text: Register

text: Om länsstyrelsens och fiskeristyrelsens register över fiskevårdsområden finns bestämmelser i

text: 50 § första

text: och

text: andra styckena

text: fiskeriförordningen

text: Länsstyrelsens register skall innehålla uppgifter om

text: 1. fiskevårdsområdesföreningens namn (firma), 2. den kommun eller de kommuner där fiskevårdsområdet ligger, 3. SMHI-nummer för vattendrag och koordinater enligt rikets nät för sjö eller sjöar som berörs (sjöns utlopp), 4. datum för länsstyrelsens beslut om bildande av fiskevårdsområdet, 5. huruvida fisket upplåts till allmänheten eller ej, 6. datum då fiskevårdsområdesföreningen antagit stadgar och utsett styrelse, 7. den ort där föreningens styrelse har sitt säte, 8. namn och adress på varje ledamot i föreningens styrelse, 9. vilka som är firmatecknare, 10. föreningens räkenskapsår samt namn och adress på revisorerna. Fiskeristyrelsens register skall innehålla uppgifter enligt punkt 1-5 ovan samt om statsbidrag utgått till förrättningskostnaderna och till fiskevårdande åtgärder enligt förordningen (

text: ) om statligt stöd till fritidsfisket. Blankett för registren fastställs av fiskeristyrelsen.

text: Fiskevårdsområdesförenings förvaltning m m

text: En fiskevårdsområdesförenings stadgar skall, utöver vad som anges i 18 § lagen om fiskevårdsområden, ange 1. föreningens namn (firma), som skall innehålla ordet fiskevårdsområdesförening, 2. hur medlemmarnas rösträtt skall beräknas, om inte varje medlem har en röst, 3. den ort där styrelsen har sitt säte, 4. hur styrelsen skall vara sammansatt och hur den skall utses samt grunderna för dess beslutförhet, 5. den tid då fiskestämma skall hållas, 6. hur kallelse skall ske till fiskestämma och hur stämmans beslut och andra meddelanden skall komma till medlemmarnas kännedom, 7. hur revision av styrelsens förvaltning skall ske, 8. föreningens räkenskapsår.

text: Beslut om val av styrelseledamöter och revisorer, om utseende av firmatecknare samt om antagande av stadgar skall genom föreningens styrelses försorg snarast anmälas till länsstyrelsen. Även styrelsens sätesort och föreningens postadress skall anmälas. Om anmäld uppgift ändras skall ny anmälan snarast ske. ___________ Denna kungörelse träder i kraft den 1 januari 1983.

text: LENNART HANNERZ Curt Wendt Staffan Schyberg