text: Dessa föreskrifter är tillämpliga på slutligt omhändertagande av använt kärnbränsle och kärnavfall. Föreskrifterna är inte tillämpliga på anläggningar för markdeponering av lågaktivt kärnavfall enligt

text: 19 § förordningen (1984:14)

text: om kärnteknisk verksamhet.

text: Ord och uttryck i dessa föreskrifter har samma betydelse som i

text: strålskyddslagen (2018:396)

text: , lagen (

text: ) om kärnteknisk verksamhet och

text: miljöbalken

text: . I dessa föreskrifter avses med

text: intrång: mänskligt handlande vid ett slutförvar som kan påverka dess skyddsförmåga,

text: skadeverkningar: cancer (dödlig och icke-dödlig) samt ärftliga skador hos människor orsakade av joniserande strålning, i enlighet med styckena 47–51 i Internationella strålskyddskommissionens (ICRP) publikation nr 60, 1990,

text: skyddsförmåga: förmåga att skydda människors hälsa och miljön från skadlig verkan av joniserande strålning,

text: slutligt omhändertagande: hantering, behandling, transport, mellanlagring inför, och i samband med, slutlig förvaring samt den slutliga förvaringen,

text: risk: produkten av sannolikheten att erhålla en stråldos och stråldosens skadeverkningar.

text: Helhetssyn m.m.

text: Människors hälsa och miljön ska skyddas från skadlig verkan av joniserande strålning, dels under den tid då de olika stegen i det slutliga omhändertagandet av använt kärnbränsle och kärnavfall genomförs, dels i framtiden. Det slutliga omhändertagandet får inte orsaka svårare effekter på människors hälsa och miljön utanför Sveriges gränser än vad som accepteras inom Sverige.

text: Vid slutligt omhändertagande av använt kärnbränsle och kärnavfall ska optimering ske och hänsyn tas till bästa möjliga teknik. Kollektivdos på grund av förväntat utläckage av radioaktiva ämnen under 1 000 år efter förslutningen av ett slutförvar för använt kärnbränsle eller kärnavfall ska beräknas som summan över 10 000 år av den årliga kollektivdosen. Beräkningen ska redovisas i enlighet med 10–12 §§.

text: Skydd av människors hälsa

text: Ett slutförvar för använt kärnbränsle eller kärnavfall ska utformas -6 så att den årliga risken för skadeverkningar efter förslutning blir högst 10 för en representativ individ i den grupp som utsätts för den största risken. Sannolikheten för skadeverkningar på grund av en stråldos ska beräknas med de sannolikhetskoefficienter som redovisas i Internationella strålskyddskommissionens publikationer nr 101a, 2006 och 103, 2007.

text: Miljöskydd

text: Slutligt omhändertagande av använt kärnbränsle och kärnavfall ska genomföras så att biologisk mångfald och hållbart nyttjande av biologiska resurser skyddas mot skadlig verkan av joniserande strålning.

text: Biologiska effekter av joniserande strålning i berörda livsmiljöer och ekosystem ska redovisas. Redovisningen ska bygga på tillgänglig kunskap om berörda ekosystem och ta särskild hänsyn till förekomst av genetiskt särpräglade populationer, såsom isolerade populationer, endemiska arter och utrotningshotade arter samt i övrigt skyddsvärda organismer.

text: 1 För anläggningar i drift gäller Strålsäkerhetsmyndighetens föreskrifter (

text: SSMFS 2008:23

text: ) om skydd av människors hälsa och miljön vid utsläpp av radioaktiva ämnen från vissa kärntekniska anläggningar samt Strålsäkerhetsmyndighetens föreskrifter (

text: SSMFS 2018:1

text: ) om 2 grundläggande bestämmelser för tillståndspliktig verksamhet med joniserande strålning.

text: Intrång och tillträde

text: Ett slutförvar ska främst utformas med hänsyn till dess skyddsförmåga. Om åtgärder vidtas för att underlätta tillträde eller försvåra intrång ska effekterna på slutförvarets skyddsförmåga redovisas.

text: Konsekvenserna av intrång i ett slutförvar ska redovisas för de olika tidsperioder som anges i 11–12 §§. Slutförvarets skyddsförmåga efter intrång ska beskrivas.

text: Tidsperioder

text: En bedömning av ett slutförvars skyddsförmåga ska redovisas för två tidsperioder av sådana storleksordningar som framgår av 11–12 §§. Redovisningen ska innefatta ett fall, som utgår ifrån att de biosfärsförhållanden som råder vid tiden för ansökan om tillstånd för uppförande av slutförvaret inte förändras. Osäkerheter i gjorda antaganden ska redovisas och tas

text: hänsyn till i bedömningen av skyddsförmågan.

text: De första tusen åren efter förslutning av ett slutförvar

text: För de första tusen åren efter förslutning ska bedömningen av slutförvarets skyddsförmåga baseras på kvantitativa analyser av effekterna på människors hälsa och miljön.

text: Tiden efter tusen år efter förslutning av ett slutförvar

text: För tiden efter tusen år efter förslutning ska bedömningen av slutförvarets skyddsförmåga baseras på olika tänkbara förlopp för utvecklingen av slutförvarets egenskaper, dess omgivning och biosfären.

text: Undantag

text: Strålsäkerhetsmyndigheten får medge undantag från dessa föreskrifter om särskilda skäl föreligger och om det kan ske utan att syftet med föreskrifterna åsidosätts.

text: STRÅLSÄKERHETSMYNDIGHETEN

text: Strålsäkerhetsmyndighetens författningssamling

text: ISSN 2000-0987 Utgivare: Ulf Yngvesson

text: Strålsäkerhetsmyndighetens allmänna råd om tillämpning av föreskrifterna (

text: SSMFS 2008:37

text: ) om skydd av människors hälsa och miljön vid slutligt omhändertagande av använt kärnbränsle och kärnavfall

text: Konsoliderad version med ändringar införda t.o.m.

text: SSMFS 2018:19

text: Strålsäkerhetsmyndigheten beslutar följande allmänna råd.

text: Till 1 § Tillämpningsområde

text: Dessa råd är tillämpliga på geologisk slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall. Råden omfattar de åtgärder som vidtas i syfte att utveckla, förlägga, uppföra, driva och försluta ett slutförvar och som kan påverka slutförvarets skyddsförmåga och omgivningskonsekvenser efter förslutning. Råden är även tillämpliga på de åtgärder som vidtas med använt kärnbränsle och kärnavfall inför slutförvaring och som kan påverka ett slutförvars skyddsförmåga och omgivningskonsekvenser. Här ingår verksamheter vid andra anläggningar än slutförvaret som t.ex. den konditionering av avfallet som sker genom ingjutning av avfall i betong och genom inkapsling av använt kärnbränsle, samt transporter mellan anläggningar och styrning av avfall till olika slutförvar, inklusive markdeponier för lågaktivt kärnavfall som är tillståndsgivna enligt

text: 16 § förordningen (1984:14)

text: om kärnteknisk verksamhet. Råden är dock, i likhet med föreskrifterna, inte tillämpliga på själva anläggningen för markdeponering.

text: Till 2 § Definitioner

text: Termer och begrepp som används i

text: strålskyddslagen (2018:396)

text: , lagen (

text: ) om kärnteknisk verksamhet,

text: miljöbalken

text: och Strålsäkerhetsmyndighetens föreskrifter (

text: SSMFS 2008:37

text: ) om skydd av människors hälsa och miljön vid slutligt omhändertagande av använt kärnbränsle och kärnavfall har samma betydelse i dessa råd. Dessutom används följande definitioner:

text: scenario: en beskrivning av slutförvarets möjliga utveckling givet ett initialtillstånd, och förhållandena i omgivningen och deras utveckling,

text: exponeringsväg: radioaktiva ämnens spridning från ett slutförvar till en punkt där människan, eller någon organism som omfattas av det miljöskydd föreskrifterna avser, vistas. Detta innefattar spridning i den geologiska barriären, transport med vattenoch luftströmmar, spridning i ekosystem samt upptag i människa eller organismer i miljön,

text: riskanalys: en analys med syfte att belysa ett slutförvars skyddsförmåga och dess konsekvenser med avseende på miljöpåverkan samt risk för människor.

text: Till 4, 8 och 9 §§. Helhetssyn m.m. samt intrång och tillträde

text: Optimering och Bästa Möjliga Teknik

text: Föreskrifterna kräver att optimering ska genomföras och att hänsyn ska tas till bästa möjliga teknik. Optimering och bästa möjliga teknik bör användas parallellt i syfte att förbättra förvarets skyddsförmåga.

text: Optimering av ett slutförvar innebär att åtgärder bör utvärderas med utgångspunkt från beräknade risker.

text: Tillämpning av bästa möjliga teknik i samband med slutförvaring innebär att förläggningsplats, utformning, bygge och drift av slutförvaret och tillhörande systemkomponenter bör väljas för att förhindra, begränsa och fördröja utsläpp från både tekniska och geologiska barriärer så långt som är rimligt möjligt. Avvägning mellan olika åtgärder bör göras genom en samlad bedömning av deras påverkan på slutförvarets skyddsförmåga.

text: För fall där de beräknade riskerna är behäftade med stora osäkerheter, t.ex. vid analyser av slutförvaret lång tid efter förslutning, eller analyser som görs i ett tidigt skede av utvecklingsarbetet med slutförvarssystemet, bör större tyngd läggas på bästa möjliga teknik.

text: Vid eventuella konflikter mellan tillämpningen av optimering och bästa möjliga teknik bör bästa möjliga teknik ges företräde.

text: Erfarenheter från riskanalyser och utvecklingsarbetet med slutförvaret bör löpande utnyttjas för optimeringen och för att ta hänsyn till bästa möjliga teknik.

text: Kollektivdos

text: Föreskrifterna ställer krav på redovisning av kollektivdos från utsläpp som sker under de första tusen åren efter förslutning. För slutförvaring bör kollektivdosen också användas vid jämförelser mellan alternativa förvarskoncept och lokaliseringar. Om förvarskonceptet innebär en fullständig inneslutning av det använda kärnbränslet eller kärnavfallet i tekniska barriärer under de första tusen åren efter förslutning behöver kollektivdosen inte redovisas.

text: Personalstrålskydd

text: Åtgärder som vidtas för personalstrålskyddet som kan försämra slutförvarets skyddsförmåga eller försvåra möjligheten att bedöma denna, bör redovisas.

text: Mänsklig påverkan och informationsbevarande

text: Vid tillämpning av bästa möjliga teknik bör hänsyn också tas till möjligheten att begränsa sannolikheten för, och konsekvenserna av, oavsiktlig framtida mänsklig påverkan på slutförvaret t.ex. oavsiktligt intrång. Ett ökat förvarsdjup och undvikande av förläggningsplatser med brytbara mineraltillgångar kan t.ex. bedömas minska sannolikheten för oavsiktligt mänskligt intrång. Bevarande av kunskap om slutförvaret skulle kunna minska risken för framtida mänsklig påverkan. En strategi för informationsbevarande bör tas fram så att åtgärder kan vidtas inför förslutning av slutförvaret. Exempel på information som bör beaktas är uppgifter om slutförvarets läge, innehåll av radioaktiva ämnen och konstruktion.

text: Till 5–7 §§. Skydd av människors hälsa och miljöskydd

text: Risk till individ ur allmänheten

text: Förhållande mellan dos och risk

text: Internationella strålskyddskommissionens (ICRP) rekommendationer ska enligt föreskrifterna användas för beräkning av skadeverkningar på grund av en stråldos. Enligt ICRP publikation nr 60, 1990, är faktorn för omvandling av effektiv stråldos till risk 7,3 procent per sievert.

text: Föreskrifternas kriterium för individrisk

text: Risken för skadeverkningar för en representativ individ i den grupp som utsätts för den största risken (den mest exponerade gruppen) får enligt fö- -6 reskrifterna inte överstiga 10 per år. Eftersom den mest exponerade gruppen inte kan beskrivas på ett entydigt sätt, bör gruppen ses som ett sätt att kvantifiera slutförvarets skyddsförmåga.

text: Ett sätt att definiera den mest exponerade gruppen är att inkludera de individer som erhåller en risk i intervallet från den högsta risken ner till en tiondedel av denna risk. Om ett större antal individer kan bedömas ingå i en sådan grupp bör det aritmetiska medelvärdet av individriskerna i gruppen användas vid prövningen mot föreskrifternas kriterium för individrisk. Ett sådant exempel är utsläpp av radioaktiva ämnen i en större sjö som kan utnyttjas som vattentäkt och för fiske.

text: Om endast ett fåtal individer ingår i gruppen kan föreskrifternas kriterium för individrisk anses vara uppfyllt om den högsta beräknade individrisken -5 inte överstiger 10 per år. Ett exempel på en sådan situation kan vara om konsumtion av dricksvatten från en borrad brunn utgör den dominerande exponeringsvägen. För sådana fall bör valet av individer med högst riskbelastning motiveras med information om spridningen i beräknade individrisker med avseende på antagna levnadsvanor och vistelseorter.

text: Medelvärdesbildning över en livstid

text: Individrisken bör beräknas som ett årligt medelvärde utifrån en uppskattning av livstidsrisken för samtliga relevanta exponeringsvägar för varje individ. Livstidsrisken kan beräknas som den ackumulerade livstidsdosen multiplicerad med omvandlingsfaktorn 7,3 procent per sievert.

text: Medelvärdesbildning mellan generationer

text: Både deterministiska och probabilistiska beräkningar kan användas för att belysa hur risken från slutförvaret utvecklas med tiden. En probabilistisk analys kan dock i vissa fall ge en otillräcklig bild av hur en enskild händelse som skadar slutförvaret, t.ex. ett större jordskalv, påverkar risken för en enskild generation. De probabilistiska beräkningarna bör i dessa fall kompletteras så som anges i bilaga 1.

text: Val av scenarier

text: Bedömningen av ett slutförvars skyddsförmåga och omgivningskonsekvenser bör baseras på en uppsättning scenarier som tillsammans illustrerar de viktigaste förloppen av betydelse för utvecklingen av slutförvarets egenskaper, dess omgivning och biosfären.

text: Hantering av klimatutveckling

text: Med hänsyn till de stora osäkerheter som är förknippade med antaganden om klimatutvecklingen i en avlägsen framtid och för att underlätta tolkningen av den risk som ska beräknas, bör riskanalysen förenklas till att omfatta några möjliga framtida klimatutvecklingar. Till varje klimatutveckling bör kopplas en realistisk uppsättning biosfärsförhållanden. De olika klimatutvecklingarna bör väljas så att de tillsammans belyser de mest betydelsefulla och rimligt förutsägbara sekvenserna av framtida klimattillstånd och deras påverkan på slutförvarets skyddsförmåga och omgivningskonsekvenser. Valet av de klimatutvecklingar som ligger till grund för analysen bör grundas på känslighetsanalyser och expertbedömningar. Ytterligare råd ges i råden till 10–12 §§.

text: För varje antagen klimatutveckling bör risken från slutförvaret beräknas genom att väga samman riskbidragen från ett antal scenarier som tillsammans belyser hur de mer eller mindre sannolika förloppen i slutförvaret och det omgivande berget påverkar slutförvarets skyddsförmåga och omgivningskonsekvenser. Den beräknade risken bör redovisas och värderas mot föreskrifternas kriterium för individrisk, separat för varje klimatutveckling. Slutförvaret bör således kunna visas uppfylla riskkriteriet för de alternativa klimatutvecklingarna. Om en lägre sannolikhet än ett (1) anges för en viss klimatutveckling bör den motiveras, t.ex. genom expertbedömningar.

text: Mänsklig påverkan

text: Ett antal scenarier för framtida oavsiktlig mänsklig påverkan på slutförvaret bör redovisas. Scenarierna bör omfatta ett fall av direkt intrång i samband med borrning i förvaret, och några exempel på andra aktiviteter som indirekt försämrar slutförvarets skyddsförmåga, t.ex. genom att förändra de hydrologiska eller grundvattenkemiska förhållandena i slutförvaret eller dess omgivning. Urvalet av intrångsscenarier bör baseras på dagens levnadsvanor och tekniska förutsättningar, och ta hänsyn till slutförvarets egenskaper.

text: Konsekvenserna för det störda slutförvarets skyddsförmåga bör illustreras med beräkningar av stråldoser för individer i den mest exponerade gruppen, och redovisas separat utanför riskanalysen för det ostörda slutförvaret. Resultaten bör användas för att belysa tänkbara motåtgärder och ge ett underlag till tillämpning av bästa möjliga teknik (se råden om optimering och bästa möjliga teknik).

text: Direkta konsekvenser för de individer som gör intrång i slutförvaret behöver inte redovisas.

text: Särskilda scenarier

text: För slutförvar som i första hand baseras på inneslutning av det använda kärnbränslet eller kärnavfallet bör en analys av ett tänkt bortfall, under de första tusen åren efter förslutning, av någon eller några barriärfunktioner 5

text: av central betydelse för skyddsförmågan redovisas separat utanför riskanalysen. Syftet med en sådan analys bör vara att tydliggöra hur de olika barriärerna bidrar till slutförvarets skyddsförmåga.

text: Biosfärsförhållanden och exponeringsvägar

text: De framtida biosfärsförhållandena för beräkningar av omgivningskonsekvenser för människa och miljö bör väljas så att de är överensstämmande med det klimattillstånd som antas råda. Om det inte är uppenbart orimligt bör dock dagens biosfärsförhållanden vid slutförvaret och dess omgivningar utvärderas, d.v.s. jordbruksmark, skog, våtmark (myr), insjö, hav eller andra relevanta ekosystem. Vidare bör hänsyn tas till landhöjning (sänkning) och andra förutsägbara förändringar.

text: Riskanalysen kan innehålla ett begränsat urval av exponeringsvägar, men valet av dessa bör baseras på en analys av den mångfald av mänskligt utnyttjande av miljö- och naturresurser som kan förekomma i Sverige idag. Hänsyn bör även tas till att enskilda individer kan beröras av kombinationer av exponeringsvägar inom och mellan olika ekosystem.

text: Miljöskydd

text: Beskrivning av exponeringsvägar enligt ovan bör utföras så att de också inkluderar exponeringsvägar till vissa organismer i de ekosystem som angivits ovan och som bör ingå i riskanalysen. Koncentrationen av radioaktiva ämnen i jord, sediment och vatten bör redovisas där så är relevant för respektive ekosystem.

text: När biologisk effekt för de identifierade organismerna kan förmodas, bör en värdering göras av vilken konsekvens detta kan ha för de berörda ekosystemen, med syfte att möjliggöra bedömning av betydelse för biologisk mångfald och ett hållbart nyttjande av miljön.

text: Den analys av konsekvenser för organismer i ”dagens biosfär” som genomförs enligt ovan bör användas för bedömningen av miljömässiga konsekvenser i ett långtidsperspektiv. För antagna klimat där dagens biosfärsförhållanden är uppenbart orimliga, t.ex. ett kallare klimat med permafrost, är det tillräckligt att göra en översiktlig analys baserad på idag tillgängliga kunskaper om tillämpliga ekosystem. Ytterligare råd ges i bilaga 2.

text: Redovisning av osäkerheter

text: Identifiering och bedömning av osäkerheter i t.ex. platsspecifika och generiska data och modeller bör ske i enlighet med de anvisningar som ges i allmänna råd till Strålsäkerhetsmyndighetens föreskrifter (

text: SSMFS 2008:21

text: ) om säkerhet vid slutförvaring av kärnämnen och kärnavfall. De olika kategorierna av osäkerheter, som anges där, bör utvärderas och redovisas på ett systematiskt sätt och värderas med hänsyn till deras betydelse för riskanalysens resultat. Redovisningen bör också innehålla en motivering av de metoder som valts för att hantera olika typer av osäkerheter, 6

text: t.ex. i samband med val av scenarier, modeller och data. Samtliga beräkningssteg med tillhörande osäkerheter bör redovisas.

text: Oberoende expertbedömningar (peer review) och formaliserade expertutfrågningar (expert panel elicitation) kan, i de fall dataunderlaget är otillräckligt, användas för att stärka trovärdigheten i bedömningar av osäkerheter i frågor av stor betydelse för bedömningen av slutförvarets skyddsförmåga.

text: Till 10–12 §§. Tidsperioder

text: I föreskrifterna definieras två tidsperioder; dels tiden fram till tusen år efter förslutning, dels tiden därefter.

text: För längre tidsperioder bör riskanalysens resultat successivt betraktas mer som en illustration av slutförvarets skyddsförmåga givet vissa antagna förutsättningar.

text: Riskanalysens begränsning i tiden

text: Följande principer bör vara vägledande för riskanalysens begränsning i tiden: 1. För ett slutförvar för använt kärnbränsle, eller annat långlivat kärnavfall, bör riskanalysen åtminstone omfatta cirka hundratusen år eller tiden för en glaciationscykel för att belysa rimligt förutsägbara yttre påfrestningar på slutförvaret. Riskanalysen bör därefter utsträckas i tid så länge som den tillför betydelsefull information om möjligheten att förbättra slutförvarets skyddsförmåga, dock längst för en tidsrymd upp till en miljon år. 2. För andra slutförvar för kärnavfall, än de som avses i punkt 1, bör riskanalysen åtminstone omfatta tiden fram till dess att de förväntade maximala konsekvenserna avseende risk och miljöpåverkan har inträffat, dock längst för en tidsrymd upp till hundratusen år. Argumenten för de valda begränsningarna av riskanalysen bör redovisas.

text: Redovisning för de första tusen åren efter förslutning

text: Tidsangivelsen tusen år bör betraktas som den ungefärliga tidsperiod för vilken en riskanalys kan genomföras med hög trovärdighet för många ingående faktorer, såsom klimat- och biosfärsförhållanden. För denna tidsperiod bör tillgängliga mätdata och annan kunskap om initiala förhållanden användas för en utförlig analys och redovisning av slutförvarets skyddsförmåga och dess omgivnings utveckling.

text: Förhållanden och processer under slutförvarets tidiga utveckling som kan påverka dess långsiktiga skyddsförmåga bör beskrivas särskilt utförligt. Exempel på sådana förhållanden och processer är återmättnad av slutförvaret, stabilisering av hydrogeologiska och geokemiska förhållanden, termisk utveckling och andra transienta förlopp. 7

text: Även biosfärsförhållanden och kända trender i omgivningen till slutförvaret bör beskrivas utförligt, dels för att kunna karaktärisera ”dagens biosfär” (se råden till 5 §), dels för att kunna karaktärisera de förhållanden som kan gälla vid ett tänkt tidigt utsläpp från slutförvaret. Med kända trender avses här t.ex. landhöjning (-sänkning), eventuella trender i klimatutvecklingen och därmed tillhörande förändringar i utnyttjande av mark och vatten.

text: Redovisning för mycket långa tider

text: Upp till hundratusen år

text: Redovisningen bör baseras på en kvantitativ riskanalys i enlighet med råden till 5–7 §§. Kompletterande indikatorer på slutförvarets skyddsförmåga, t.ex. barriärfunktioner, aktivitetsflöden, koncentrationer i miljön bör användas för att stärka trovärdigheten i beräknade risker. Tidsangivelsen hundratusen år är ungefärlig och bör väljas så att påverkan av förväntade stora klimatförändringar, t.ex. en glaciationscykel, på slutförvarets skyddsförmåga och omgivningskonsekvenser kan illustreras.

text: Bortom hundratusen år

text: Riskanalysen bör belysa den långsiktiga utvecklingen av slutförvarets barriärfunktioner samt betydelsen av större yttre störningar på slutförvaret som t.ex. jordskalv och glaciationer. Med hänsyn till de, med tiden, ökande osäkerheterna bör beräkningen av stråldoser till människa och miljö göras på ett förenklat sätt med avseende på klimatutveckling, biosfärsförhållanden och exponeringsvägar. Klimatutvecklingen kan förenklat beskrivas som en upprepning av identiska glaciationscykler.

text: En strikt kvantitativ jämförelse av beräknad risk mot föreskrifternas kriterium för individrisk inte meningsfull. Bedömningen av slutförvarets skyddsförmåga bör istället baseras på ett resonemang kring den beräknade risken tillsammans med flera kompletterande indikatorer på slutförvarets skyddsförmåga, t.ex. barriärfunktioner, aktivitetsflöden och koncentrationer i miljön. Om den beräknade risken överstiger föreskrifternas kriterium för individrisk, eller om det finns andra indikationer på betydande störningar av slutförvarets skyddsförmåga, bör de bakomliggande orsakerna till detta redovisas, liksom möjliga åtgärder för att förbättra slutförvarets skyddsförmåga.

text: Sammanställning av argument för uppfyllelse av föreskriftens krav

text: Det bör framgå hur principerna för optimering och bästa möjliga teknik har tillämpats vid lokaliseringen och utformningen av slutförvaret med tillhörande systemkomponenter samt hur kvalitetssäkring använts i arbetet med slutförvaret och tillhörande riskanalyser.

text: Argumenten för ett slutförvars skyddsförmåga bör värderas och redovisas på ett systematiskt sätt. Redovisningen bör innehålla en logiskt uppbyggd argumentation för slutförvarets skyddsförmåga med information om beräk- 8

text: nade risker, osäkerheter i gjorda beräkningar och rimlighet i gjorda antaganden. För att ge en bra förståelse för riskanalysens resultat bör det framgå hur enskilda scenarier bidrar till risken från slutförvaret. STRÅLSÄKERHETSMYNDIGHETEN

text: Bilaga 1

text: Råd om medelvärdesbildning av risk mellan generationer

text: För vissa exponeringssituationer ger en årlig risk, beräknad som ett medelvärde av alla tänkbara utfall av en probabilistisk riskberäkning, en otillräcklig bild av hur risken fördelas mellan framtida generationer. Detta gäller särskilt händelser som:

text: − kan bedömas leda till stråldoser under en begränsad tidsperiod i förhållande − till den tidsperiod som riskanalysen omfattar, och − om de uppkommer, kan bedömas ge upphov till en betingad individrisk som överstiger föreskrifternas kriterium för individrisk, och − kan bedömas ha en så hög sannolikhet att inträffa över den tidsperiod riskanalysen omfattar att produkten av denna sannolikhet och den beräknade betingade risken är av samma storleksordning som, eller större än, föreskrifternas kriterium för individrisk.

text: För sådana exponeringssituationer bör en probabilistisk beräkning av risk kompletteras genom att beräkna risken för de individer som antas leva efter det att händelsen har inträffat och som påverkas av dess beräknade maximala konsekvens. Beräkningen kan göras t.ex. genom att illustrera betydelsen av att händelsen inträffar vid olika tidpunkter (T1, T2 …,Tn), under beaktande av sannolikheten för att händelsen har inträffat under respektive tidsintervall (T0 till T1, T0 till T2,…,T0 till Tn, där T0 motsvarar tidpunkten för förslutning av slutförvaret). Resultaten från dessa, eller likvärdiga beräkningar, kan på så sätt förväntas ge en illustration av effekterna av spridning av risk mellan framtida generationer och bör, tillsammans med övriga riskberäkningar, redovisas och utvärderas mot föreskrifternas kriterium för individrisk.

text: Bilaga 2

text: Råd om utvärdering av miljöskydd

text: De organismer som tas med i analysen av miljöpåverkan bör väljas utifrån deras betydelse i ekosystemen, men också utgående från deras skyddsvärde enligt övriga biologiska, ekonomiska eller naturvårdsmässiga kriterier. Med övriga biologiska kriterier avses bland annat genetisk särprägling och isolation (t.ex. i dag kända endemiska arter), med ekonomiska kriterier avses organismernas betydelse för olika slag av näringsfång (t.ex. jakt och fiske), och med naturvårdsmässiga kriterier om de omfattas av skydd enligt gällande lagstiftning eller lokalt utformade regler. Övriga aspekter, t.ex. kulturhistoriska, bör också beaktas i identifieringen av sådana organismer.

text: Bedömning av effekter av joniserande strålning i valda organismer, härrörande från radioaktiva ämnen som kan ha spridits från ett slutförvar, kan göras utifrån den generella vägledning som ges i den Internationella strålskyddskommissionens (ICRP) Publikation 91. Tillämpligheten av de kunskaper och databaser som används avseende spridning av radioaktiva ämnen i ekosystem och strålningens effekter på olika organismer bör bedömas och redovisas.

text: 1 A Framework for Assessing the Impact of Ionising Radiation on Non-human Species, ICRP Publication 91, Annals of the ICRP 33:3, 2003. 11

title: Strålsäkerhetsmyndighetens föreskrifter om skydd av människors hälsa och miljön vid slutligt omhändertagande av använt kärnbränsle och 1 kärnavfall

text: 19 § förordningen (1984:14)

text: om kärnteknisk verksamhet.

text: I dessa föreskrifter avses med

text: bästa möjliga teknik: den effektivaste åtgärden för att begränsa utsläpp av radioaktiva ämnen och utsläppens skadliga effekter på människors hälsa och miljön, och som inte medför orimliga kostnader,

text: optimering: begränsning av stråldoser till människor så långt detta rimligen kan göras med hänsyn tagen till såväl ekonomiska som samhälleliga faktorer,

text: 1 Dessa föreskrifter och allmänna råd har tidigare kungjorts i Statens strålskyddsinstituts författningssamling (SSI FS 1998:1 respektive SSI FS 2005:5). 1

text: skadeverkningar: cancer (dödlig och icke-dödlig) samt ärftliga skador hos människor orsakade av joniserande strålning, i enlighet med styckena 47-51 i Internationella strålskyddskommissionens (ICRP) publikation nr 60, 1990,

text: Termer och begrepp som används i

text: strålskyddslagen (1988:220)

text: och lagen (

text: ) om kärnteknisk verksamhet har samma betydelse i dessa föreskrifter.

text: Helhetssyn m.m.

text: Vid slutligt omhändertagande av använt kärnbränsle och kärnavfall ska optimering ske och hänsyn tas till bästa möjliga teknik. Kollektivdos på grund av förväntat utläckare av radioaktiva ämnen under 1000 år efter förslutningen av ett slutförvar för använt kärnbränsle eller kärnavfall ska beräknas som summan över 10000 år av den årliga kollektivdosen. Beräkningen ska redovisas i enlighet med 10-12 §§.

text: Skydd av människors hälsa

text: Ett slutförvar för använt kärnbränsle eller kärnavfall ska utformas så att den årliga risken för skadeverkningar efter förslutning blir högst 10 för en representativ individ i den grupp som utsätts för den största risken.

text: 2 För anläggningar i drift gäller Strålsäkerhetsmyndighetens föreskrifter (

text: SSMFS 2008:23

text: ) om skydd av människors hälsa och miljön vid utsläpp av radioaktiva ämnen från vissa 2 kärntekniska anläggningar samt Strålsäkerhetsmyndighetens föreskrifter (

text: SSMFS 2008:51

text: Sannolikheten för skadeverkningar på grund av en stråldos ska beräknas med de sannolikhetskoefficienter som redovisas i Internationella strålskyddskommissionens publikation nr 60, 1990.

text: Miljöskydd

text: Intrång och tillträde

text: Konsekvenserna av intrång i ett slutförvar ska redovisas för de olika tidsperioder som anges i 11 - 12 §§. Slutförvarets skyddsförmåga efter intrång ska beskrivas.

text: Tidsperioder

text: En bedömning av ett slutförvars skyddsförmåga ska redovisas för två tidsperioder av sådana storleksordningar som framgår av 11 -12 §§. Redovisningen ska innefatta ett fall, som utgår ifrån att de biosfärsförhållanden som råder vid tiden för ansökan om tillstånd för uppförande av slutförvaret inte förändras. Osäkerheter i gjorda antaganden ska redovisas och tas hänsyn till i bedömningen av skyddsförmågan.

text: om grundläggande bestämmelser för skydd av arbetstagare och allmänhet vid verksamhet med joniserande strålning. 3

text: Undantag

text: Strålsäkerhetsmyndigheten får medge undantag från dessa föreskrifter om särskilda skäl föreligger och om det kan ske utan att syftet med föreskrifterna åsidosätts. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 februari 2009. STRÅLSÄKERHETSMYNDIGHETEN ANN-LOUISE EKSBORG Carl-Magnus Larsson

text: ISSN 2000-0987 Utgivare: Johan Strandman

text: Strålsäkerhetsmyndighetens allmänna råd om

text: Utkom från trycket

text: tillämpning av föreskrifterna (

text: SSMFS 2008:37

text: den 30 januari 2009

text: om skydd av människors hälsa och miljön vid slutligt omhändertagande av använt kärnbränsle och kärnavfall;

text: beslutade den 19 december 2008.

text: Till 1 § Tillämpningsområde

text: 16 § förordningen (1984:14)

text: Till 2 § Definitioner

text: Termer och begrepp som används i

text: strålskyddslagen (1988:220)

text: , lagen (

text: ) om kärnteknisk verksamhet och Strålsäkerhetsmyndighetens föreskrifter (

text: SSMFS 2008:37

text: exponeringsväg: radioaktiva ämnens spridning från ett slutförvar till en punkt där människan, eller någon organism som omfattas av det miljöskydd föreskrifterna avser, vistas. Detta innefattar spridning i den geologiska barriären, transport med vatten- och luftströmmar, spridning i ekosystem samt upptag i människa eller organismer i miljön,

text: Optimering och Bästa Möjliga Teknik

text: Vid eventuella konflikter mellan tillämpningen av optimering och bästa möjliga teknik bör bästa möjliga teknik ges företräde. Erfarenheter från riskanalyser och utvecklingsarbetet med slutförvaret bör löpande utnyttjas för optimeringen och för att ta hänsyn till bästa möjliga teknik. 2

text: Kollektivdos

text: Personalstrålskydd

text: Risk till individ ur allmänheten

text: Förhållande mellan dos och risk

text: Internationella strålskyddskommissionens (ICRP) rekommendationer ska enligt föreskrifterna användas för beräkning av skadeverkningar på grund av en stråldos. Enligt ICRP publikation nr. 60, 1990, är faktorn för omvandling av effektiv stråldos till risk 7,3 procent per sievert.

text: Risken för skadeverkningar för en representativ individ i den grupp som utsätts för den största risken (den mest exponerade gruppen) får enligt föreskrifterna inte överstiga 10-6 per år. Eftersom den mest exponerade gruppen inte kan beskrivas på ett entydigt sätt, bör gruppen ses som ett sätt att kvantifiera slutförvarets skyddsförmåga.

text: Om endast ett fåtal individer ingår i gruppen kan föreskrifternas kriterium för individrisk anses vara uppfyllt om den högsta beräknade individrisken inte överstiger 10-5 per år. Ett exempel på en sådan situation kan vara om konsumtion av dricksvatten från en borrad brunn utgör den dominerande exponeringsvägen. För sådana fall bör valet av individer med högst riskbelastning motiveras med information om spridningen i beräknade individrisker med avseende på antagna levnadsvanor och vistelseorter.

text: Medelvärdesbildning över en livstid

text: Medelvärdesbildning mellan generationer

text: Val av scenarier

text: Hantering av klimatutveckling

text: Med hänsyn till de stora osäkerheter som är förknippade med antaganden om klimatutvecklingen i en avlägsen framtid och för att underlätta tolkningen av den risk som ska beräknas, bör riskanalysen förenklas till att omfatta några möjliga framtida klimatutvecklingar. Till varje klimatutveckling bör kopplas en realistisk uppsättning biosfärsförhållanden. De olika klimatutvecklingarna bör väljas så att de tillsammans belyser de mest betydelsefulla och rimligt förutsägbara sekvenserna av framtida klimattillstånd och deras påverkan på slutförvarets skyddsförmåga och omgivningskonsekvenser. Valet av de klimatutvecklingar 4

text: som ligger till grund för analysen bör grundas på känslighetsanalyser och expertbedömningar. Ytterligare råd ges i råden till 10–12 §§.

text: Mänsklig påverkan

text: Särskilda scenarier

text: För slutförvar som i första hand baseras på inneslutning av det använda kärnbränslet eller kärnavfallet bör en analys av ett tänkt bortfall, under de första tusen åren efter förslutning, av någon eller några barriärfunktioner av central betydelse för skyddsförmågan redovisas separat utanför riskanalysen. Syftet med en sådan analys bör vara att tydliggöra hur de olika barriärerna bidrar till slutförvarets skyddsförmåga.

text: De framtida biosfärsförhållandena för beräkningar av omgivningskonsekvenser för människa och miljö bör väljas så att de är överensstämmande med det klimattillstånd som antas råda. Om det inte är uppenbart orimligt bör dock dagens biosfärsförhållanden vid slutförvaret och dess omgiv- 5

text: ningar utvärderas, d.v.s. jordbruksmark, skog, våtmark (myr), insjö, hav eller andra relevanta ekosystem. Vidare bör hänsyn tas till landhöjning (sänkning) och andra förutsägbara förändringar.

text: Miljöskydd

text: Redovisning av osäkerheter

text: SSMFS 2008:21

text: ) om säkerhet vid slutförvaring av kärnämnen och kärnavfall. De olika kategorierna av osäkerheter, som anges där, bör utvärderas och redovisas på ett systematiskt sätt och värderas med hänsyn till deras betydelse för riskanalysens resultat. Redovisningen bör också innehålla en motivering av de metoder som valts för att hantera olika typer av osäkerheter, t.ex. i samband med val av scenarier, modeller och data. Samtliga beräkningssteg med tillhörande osäkerheter bör redovisas.

text: Till 10–12 §§. Tidsperioder

text: Riskanalysens begränsning i tiden

text: Redovisning för mycket långa tider

text: Upp till hundratusen år

text: Bortom hundratusen år

text: Argumenten för ett slutförvars skyddsförmåga bör värderas och redovisas på ett systematiskt sätt. Redovisningen bör innehålla en logiskt uppbyggd argumentation för slutförvarets skyddsförmåga med information om beräknade risker, osäkerheter i gjorda beräkningar och rimlighet i gjorda antaganden. För att ge en bra förståelse för riskanalysens resultat bör det framgå hur enskilda scenarier bidrar till risken från slutförvaret.

text: Dessa allmänna råd börjar gälla den 1 februari 2009.

text: STRÅLSÄKERHETSMYNDIGHETEN ANN-LOUISE EKSBORG Björn Dverstorp

text: Bilaga 1

text: - kan bedömas leda till stråldoser under en begränsad tidsperiod i förhållande - till den tidsperiod som riskanalysen omfattar, och - om de uppkommer, kan bedömas ge upphov till en betingad individrisk som överstiger föreskrifternas kriterium för individrisk, och - kan bedömas ha en så hög sannolikhet att inträffa över den tidsperiod riskanalysen omfattar att produkten av denna sannolikhet och den beräknade betingade risken är av samma storleksordning som, eller större än, föreskrifternas kriterium för individrisk.

text: Bilaga 2

text: Råd om utvärdering av miljöskydd

text: 1 A Framework for Assessing the Impact of Ionising Radiation on Non-human Species, ICRP Publication 91, Annals of the ICRP 33:3, 2003 11


text: Dessa föreskrifter är tillämpliga på arkivering av dokumentation som upprättats och mottagits inom ramen för verksamheten vid kärntekniska anläggningar.

type: stycke

type: paragraf

text: Den som bedriver kärnteknisk verksamhet ska hålla ett ordnat och förtecknat arkiv i vilket dokumentation som berör verksamheten från strålskyddssynpunkt förvaras. Den arkiverade dokumentationen ska minst omfatta vad som framgår av bilaga 1. Gallring av arkivet utöver vad som framgår av bilaga 1 ska ske i samråd med Strålsäkerhetsmyndigheten. Beträffande dokumentation som är föremål för revision avses den senaste gällande versionen.

text: Arkivet ska hanteras och vårdas så att all information kan läsas och vid behov överföras till annan databärare. I fråga om framställning av handlingar ska val av material och metoder ske i enlighet med tillämpliga föreskrifter från Riksarkivet. Dokumentation som kan bli svårläslig på grund av ålder ska överföras till nya databärare innan defekter uppträder. Vid överföring ska säkerställas att informationen reproduceras korrekt.

text: Dokumentationen ska förvaras i skåp eller arkivlokaler som uppfyller kraven i Riksarkivets föreskrifter om arkivlokaler.

text: När verksamheten upphör ska arkivförteckning enligt 2 § lämnas in till Strålsäkerhetsmyndigheten.

text: Strålsäkerhetsmyndigheten kan ge dispens från dessa föreskrifter om det finns särskilda skäl och om det kan ske utan att det kan antas medföra

text: 1 1 För närvarande gäller författningar (RA-FS) enligt bilaga 2.

type: rubrik

text: en oacceptabel risk för att människor eller miljön utsätts för skadlig verkan av strålning.

text: STRÅLSÄKERHETSMYNDIGHETEN

text: Bilaga 1

text: Bilaga 1

text: Typ av dokumentation/prover Gallringsfrist

text: Koncessionsansökan, koncessionstillstånd med Långtidsförvaring

text: redovisning av miljö- och hälsokonsekvenser (gäller även konsekvenser av ett eventuellt haveri)

text: Konstruktionsförutsättningar, anläggningsbeskriv- Långtidsförvaring

text: ning,(FSAR, ASAR)

text: Driftinstruktioner och störningsinstruktioner med 50 år

text: anknytning till strålskydd

text: Händelseregistrering eller rapportering samt 50 år

text: rapportervärda händelser med hänsyn till strålskydd

text: Strålskyddsinstruktion 50 år Uppgifter om persondoser enligt Strålsäkerhets- Tills berörd individ fyller myndighetens föreskrifter (

text: SSMFS 2018:1

text: ) om 75 år, dock minst 30 år grundläggande bestämmelser för tillståndspliktig efter avslutat arbete med verksamhet med joniserande strålning joniserande strålning Haveriinstruktioner/Beredskapsplan 25 år Årsrapport enligt Strålsäkerhetsmyndighetens 25 år

text: föreskrifter (

text: SSMFS 2008:23

text: ) om skydd av människors hälsa och miljön vid utsläpp av radioaktiva ämnen från vissa kärntekniska anläggningar

text: Omgivningsprover från kärntekniska anläggningar 10 år

text: som inte omfattas av Strålsäkerhetsmyndighetens föreskrifter (

text: SSMFS 2021:6

text: ) om drift av kärnkraftsreaktorer (luft-, vatten- och miljöprover)

text: Resultat av mätningar på omgivningsprover Långtidsförvaring

text: 2 Gallringsfristen anger det antal år som handlingen ska sparas efter det att den har arkiverats. Med långtidsförvaring menas arkivering långt in i framtiden, dvs. arkivering under en betydligt längre tidsperiod än 100 år. 3

text: Bilaga 1

text: Dokumentation om uppkommet avfalls egenskaper, Långtidsförvaring behandling och slutliga omhändertagande.

text: Dokumentation av uppkommet avfall som lagras eller uppkommer vid Clab ska sparas vid anläggningen så länge avfallet finns där. När avfallet förs över till slutförvaring överförs också ansvaret för dokumentation till dessa anläggningar (t.ex. SFR

text: Bilaga 2

text: Bilaga 2

text: Föreskrifter och allmänna råd publicerade i Riksarkivets författningssamling (RA-FS) som kan vara tillämpliga på frågor som avses i

text: SSMFS 2008:38

text: 2006:1 Riksarkivets föreskrifter och allmänna råd om handlingar på papper 2006:3 Riksarkivets föreskrifter och allmänna råd om handlingar på ritfilm och reprografisk film 2006:4 Riksarkivets föreskrifter och allmänna råd om tekniska krav och certifiering 2009:1 Riksarkivets föreskrifter och allmänna råd om elektroniska handlingar (upptagningar för automatiserad behandling) 2009:2 Riksarkivets föreskrifter och allmänna råd om tekniska krav för elektroniska handlingar (upptagningar för automatiserad behandling) 2013:3 Riksarkivets föreskrifter och allmänna råd om arkiv hos kommittéer under regeringen 2013:4 Riksarkivets föreskrifter och allmänna råd om arkivlokaler

fs: ssmfs

publisher: Strålsäkerhetsmyndigheten

title: Strålsäkerhetsmyndighetens föreskrifter om 1 arkivering vid kärntekniska anläggningar

text: Den som bedriver kärnteknisk verksamhet ska hålla ett arkiv i vilket dokumentation som berör verksamheten från strålskyddssynpunkt förvaras. Dokumentationen ska minst omfatta vad som framgår av bilaga 1. Gallring av arkivet utöver vad som framgår av bilaga 1 ska ske i samråd med Strålsäkerhetsmyndigheten. Beträffande dokumentation som är föremål för revision avses den senaste gällande versionen.

text: Om verksamheten upphör ska arkivet, ordnat och förtecknat, överlämnas till Riks- eller landsarkiv.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 februari 2009.

text: 1 Dessa föreskrifter har tidigare kungjorts i Statens strålskyddsinstituts författningssamling (SSI FS 1997:1). För närvarande gäller författningar (RA-FS) enligt bilaga 2. 1

text: STRÅLSÄKERHETSMYNDIGHETEN ANN-LOUISE EKSBORG Tomas Löfgren

text: Bilaga 1

text: Dokumentation som ska sparas respektive kan gallras.

text: ning,(FSAR (ASAR)

text: anknytning till strålskydd

text: Strålskyddsinstruktion 50 år

text: Uppgifter om persondoser enligt

text: SSMFS 2008:51

text: Tills berörd individ fyller 75 år, dock minst 30 år efter avslutat arbete med joniserande strålning

text: Årsrapport enligt

text: SSMFS 2008:23

text: 25 år

text: Omgivningsprover (luft-, vatten- och miljöprover) 10 år

text: Dokumentation om uppkommet avfalls egenskaper, Långtidsförvaring be-handling och slutliga omhändertagande.

text: Dokumentation av uppkommet avfall som lagras eller uppkommer vid CLAB ska sparas vid anläggningen så länge avfallet finns där. När avfallet förs över till slutförvaring överförs också ansvaret

text: för dokumenta-tion till dessa anläggningar (t.ex.

text: SFR eller planerat slutförvar för högaktivt avfall).

text: 3 Gallringsfristen anger det antal år handlingen ska sparas efter det att den arkiverats. Med långtidsförvaring menas arkivering långt in i framtiden dvs. arkivering betydligt längre tidsperiod än 100 år. 3

text: Bilaga 2

text: 2008:1 Föreskrifter om ändring i Riksarkivets föreskrifter och allmänna råd (

text: RA-FS 2006:4

text: ) om tekniska krav och certifiering

text: 2003:1 Föreskrifter om tekniska krav för ADBupptagningar

text: 2003: 2 Föreskrifter om ändring i Riksarkivets föreskrifter och allmänna råd (

text: RA-FS 1994:2

text: ) om upptagningar för automatiska databehandling (ADB-upptagningar)

text: 2003: 3 Föreskrifter om ändring i Riksarkivets föreskrifter och allmänna råd (

text: RA-FS 1994:7

text: ) om överlämnande av upptagningar för automatisk databehandling (ADB-upptagningar) till Riksarkivet och landsarkiven

text: 1994:4 Riksarkivets föreskrifter om upphävande av Riksarkivets föreskrifter (

text: RA-FS 1991:12

text: ) om återlämnande eller gallring av vissa ansökningshandlingar hos myndigheter under Försvarsdepartementet

text: 1994:5 Riksarkivets föreskrifter och allmänna råd om arkiv hos kommittéer under regeringen

text: 1997:3 Föreskrifter om ändring i Riksarkivets föreskrifter (

text: RA-FS 1994:6

text: ) och allmänna råd om planering, utförande och drift av arkivlokaler

type: foreskrift


text: Dessa föreskrifter är tillämpliga på rökdetektorer som innehåller radioaktivt ämne. Föreskrifterna är inte tillämpliga på brandvarnare. Föreskrifter om sådana finns i Strålsäkerhetsmyndigheten föreskrifter (

text: SSMFS 2008:47

text: ) om brandvarnare som innehåller strålkälla med radioaktivt ämne.

text: Ord och uttryck i dessa föreskrifter har samma betydelse som i

text: strålskyddslagen (2018:396)

text: . I dessa föreskrifter avses med

text: rökdetektor: anordning som innehåller radioaktivt ämne och som är avsedd att vid begynnande brand ge signal till automatisk brandlarmanläggning eller annan brandbekämpande eller brandbegränsande utrustning,

text: ackrediterat laboratorium med formellt erkännande om laboratorium: kompetens för specificerade provningar eller kalibreringar,

text: anmält organ: provnings- eller certifieringsorgan inom EGsystemet med vidimerad kompetens enligt ett givet direktiv.

text: Undantag från

text: strålskyddslagen

text: Har upphävts genom

text: SSMFS 2018:20

text: Bestämmelserna i

text: 6 kap. 1 § strålskyddslagen (2018:396)

text: gäller inte innehav, användning och transport av rökdetektorer om kraven i dessa föreskrifter uppfylls. 1

text: Provning och godkännande

text: Rökdetektorer som saluförs, upplåts, installeras eller överlåts för att tas i bruk ska vara godkända efter typprovning och uppfylla kraven i 6– 12 §§. Godkännande efter typprovning lämnas av Strålsäkerhetsmyndigheten.

text: Typprovning av rökdetektorer ska vara utförd av ackrediterat laboratorium, anmält organ eller, om sådana organ inte finns, Strålsäkerhetsmyndigheten.

text: Krav på rökdetektorer

text: Strålkällan

text: Strålkällan ska vara utförd i enlighet med svensk standard SS-ISO 2919:2012 om slutna radioaktiva strålkällor.

text: Den sammanlagda aktiviteten i en rökdetektor får uppgå till högst 200 kilobecquerel Am-241. För detektorer som innehåller annan radionuklid än Am-241 beslutar Strålsäkerhetsmyndigheten i varje enskilt fall.

text: Strålkällan ska vara fastsatt i rökdetektorn på sådant sätt, att den efter en brand kan förväntas finnas kvar i detektorn. En detektor ska vid installation kunna fästas så att den inte lätt kan tas bort av obehöriga.

text: Dosekvivalentraten får 0,1 meter från rökdetektorns yta inte överstiga 1 mikrosievert per timme.

text: Märkning m.m.

text: En rökdetektor ska vara försedd med permanent och tydlig märkning som innehåller 1. texten "Innehåller radioaktivt ämne. Får demonteras endast av behörig. Kasserad detektor sänds till" kompletterad med namnet på det företag (importör eller svensk tillverkare) som tar hand om detektorn, 2. typbeteckning, 3. uppgift om strålkällans aktivitet och det radioaktiva ämnets beteckning, 4. fastställd varselsymbol för joniserande strålning.

text: När en rökdetektor upplåts eller överlåts ska den åtföljas av information om att den innehåller ett radioaktivt ämne.

text: Förvaring

text: Rökdetektorer som inte är installerade ska journalföras och förvaras inlåsta på ett sätt som är tillfredsställande från brandsäkerhetssynpunkt. 2

text: Kasserade rökdetektorer

text: Rökdetektorer som har kasserats är radioaktivt avfall och ska därför omhändertas enligt

text: 5 kap. 3 § strålskyddslagen (2018:396)

text: Undantag

text: Strålsäkerhetsmyndigheten får medge undantag från dessa föreskrifter om särskilda skäl föreligger och om det kan ske utan att syftet med föreskrifterna åsidosätts.

text: STRÅLSÄKERHETSMYNDIGHETEN

title: föreskrifter om 1 rökdetektorer som innehåller radioaktivt ämne

text: SSMFS 2008:47

text: I dessa föreskrifter avses med

text: sluten strålkälla: strålkälla bestående av ett radioaktivt ämne fast bundet i ett massivt ej radioaktivt material eller inneslutet i en ej radioaktiv kapsel tillräckligt stark för att vid normal användning förhindra spridning av det radioaktiva ämnet,

text: ackrediterat laborato- laboratorium med formellt erkännande om rium: kompetens för specificerade provningar eller kalibreringar,

text: 1 Dessa föreskrifter har tidigare kungjorts i Statens strålskyddsinstituts författningssamling (SSI FS 1994:3). 1

text: Undantag från

text: strålskyddsförordningen

text: m.m.

text: Handel i första led, underhåll, m.m.

text: Det undantag från

text: strålskyddslagens

text: bestämmelser som görs i

text: 2 § första stycket 5 strålskyddsförordningen (1988:293)

text: ska inte gälla att tillverka rökdetektorer eller att till landet införa, saluföra och överlåta sådana i första led. Sådana verksamheter är därmed tillståndspliktiga. Tillståndsplikt enligt

text: första stycket

text: ska också gälla underhåll av rökdetektorer.

text: Övrig befattning

text: För övrig befattning med rökdetektorer ska bestämmelserna om tillståndsplikt enligt

text: 20 § 1 strålskyddslagen (1988:220)

text: inte gälla. Sådan befattning kan t.ex. vara innehav, användning och transport av rökdetektorer.

text: Provning och godkännande

text: Rökdetektorer som saluförs, upplåts, installeras eller överlåts för att tas i bruk ska vara godkända efter typprovning och uppfylla kraven i 6- 12 §§. Godkännande efter typprovning lämnas av Strålsäkerhetsmyndigheten.

text: Krav på rökdetektorer

text: Strålkällan

text: Strålkällan ska vara utförd i enlighet med svensk standard (SS-ISO 2919) om slutna strålkällor .

text: Märkning m.m.

text: Förvaring

text: Rökdetektorer som inte är installerade ska journalföras och förvaras inlåsta på ett sätt som är tillfredsställande från brandsäkerhetssynpunkt. Förvaringsplatsen ska vara utmärkt med en skylt som innehåller fastställd varselsymbol för joniserande strålning, text som anger att radioaktivt ämne förvaras, samt hänvisning till utsedd kontaktperson.

text: Kasserade rökdetektorer

text: Rökdetektorer som kasserats är radioaktivt avfall och ska därför omhändertas enligt

text: 13 § strålskyddslagen (1988:220)

text: Undantag

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 februari 2009.

text: STRÅLSÄKERHETSMYNDIGHETEN

text: ANN-LOUISE EKSBORG

text: Tord Larsson


text: Dessa föreskrifter är tillämpliga på brandvarnare som innehåller strålkälla med radioaktivt ämne.

text: Ord och uttryck i dessa föreskrifter har samma betydelse som i

text: strålskyddslagen (2018:396)

text: . I dessa föreskrifter avses med brandvarnare: anordning som är konstruerad för att kontinuerligt registrera kännetecken på begynnande brand och därvid avge varningssignal och som innehåller jonisationskammare, strömförsörjning, larmdon och styrelektronik, ackrediterat laboratorium med formellt erkännande om laboratorium: kompetens för specificerade provningar eller kalibreringar, anmält organ: provnings- eller certifieringsorgan inom EGsystemet med vidimerad kompetens enligt ett givet direktiv.

text: Undantag från

text: strålskyddslagen

text: Försäljning av brandvarnare i detaljhandeln och konsumenters användning kräver inte tillstånd enligt

text: 6 kap. 1 § strålskyddslagen (2018:396)

text: , om den enskilda brandvarnaren innehåller Americium-241 (Am-241) till en maximal aktivitet om 40 kilobecquerel (kBq). Detsamma gäller transporter och konsumenters överlåtelse av brandvarnare.

text: Brandvarnare som saluförs eller överlåts ska vara typprovade och uppfylla kraven i 6–11 §§.

text: Provning

text: Typprovning av brandvarnare ska vara utförd av ackrediterat laboratorium, anmält organ eller, om sådana organ inte finns, Strålsäkerhetsmyndigheten.

text: Krav på brandvarnare

text: Strålkällan

text: Strålkällan ska vara utformad i enlighet med svensk standard SS- ISO 2919:2012 om slutna radioaktiva strålkällor eller på så sätt att motsvarande säkerhet uppnås.

text: Den sammanlagda aktiviteten får uppgå högst till 40 kilobecquerel Am-241 per brandvarnare. Om brandvarnaren innehåller ett annat radioaktivt ämne, beslutar Strålsäkerhetsmyndigheten om den högsta tillåtna aktiviteten i varje enskilt fall.

text: Dosekvivalentraten får 0,1 meter från brandvarnarens yta inte överstiga 1 mikrosievert per timme.

text: Brandvarnaren ska vara konstruerad så, att strålkällan är svåråtkomlig. Det ska inte vara möjligt att med handgrepp eller vanliga verktyg enkelt kunna öppna jonisationskammaren, så att strålkällan kan beröras med fingrarna. Strålkällan ska vara fastsatt i brandvarnaren på sådant sätt, att den kan förväntas sitta kvar efter en brand.

text: Märkning och bruksanvisning

text: Brandvarnare ska vara försedda med permanenta och tydliga märkningar som innehåller 1. texten "innehåller radioaktivt ämne" och fastställd varselsymbol för joniserande strålning, 2. uppgift om strålkällans aktivitet och det radioaktiva ämnets beteckning samt 3. typbeteckning.

text: När en brandvarnare överlåts, ska den åtföljas av en bruksanvisning på svenska. Av bruksanvisningen ska det framgå, att brandvarnaren innehåller radioaktivt ämne.

text: Förvaring av brandvarnare

text: Brandvarnare ska lagerhållas inlåsta på ett sätt som är betryggande från brandsäkerhetssynpunkt och så att korrosion och mekanisk påverkan 2

text: Hantering och tillståndsplikt för omhändertagande av återansamlade brandvarnare

text: Kasserade brandvarnare får utan tillstånd enligt

text: strålskyddslagen (2018:396)

text: överlåtas för omhändertagande.

text: Den som yrkesmässigt hanterar avfall får samla in, transportera, under begränsad tid inneha och till en mottagare som har erforderligt tillstånd överlåta kasserade brandvarnare för förbehandling eller liknande hantering enligt 15 §.

text: För demontering eller liknande hantering, som medför att det radioaktiva ämnet blir åtkomligt, krävs tillstånd.

text: Undantag

text: STRÅLSÄKERHETSMYNDIGHETEN

title: Strålsäkerhetsmyndighetens föreskrifter om brandvarnare som innehåller strålkälla med 1 radioaktivt ämne

text: I dessa föreskrifter avses med

text: 1 Dessa föreskrifter har tidigare kungjorts i Statens strålskyddsinstituts författningssamling (SSI FS 1992:4 och SSI FS 2003:3). 1

text: Undantag från tillståndsplikt för försäljning och viss användning

text: strålskyddslagen (1988:220)

text: , om den enskilda brandvarnaren innehåller Americium-241 (Am-241) till en maximal aktivitet om 40 kilobequerel (kBq). Detsamma gäller transporter och konsumenters överlåtelse av brandvarnare.

text: Brandvarnare som saluförs eller överlåts ska vara typprovade och uppfylla kraven i 6-11 §§.

text: Provning

text: Krav på brandvarnare

text: Strålkällan

text: Strålkällan ska vara utformad i enlighet med svensk standard SS- ISO 2919 (utgåva 2, 1999) om slutna strålkällor eller på så sätt att motsvarande säkerhet uppnås.

text: Märkning och bruksanvisning

text: Brandvarnare ska vara försedda med permanenta och tydliga märkningar som innehåller 1. texten "innehåller radioaktivt ämne" och fastställd varselsymbol för joniserande strålning, 2. uppgift om strålkällans aktivitet och det radioaktiva ämnets beteckning samt 2 3. typbeteckning.

text: Förvaring av brandvarnare

text: Brandvarnare ska lagerhållas inlåsta på ett sätt som är betryggande från brandsäkerhetssynpunkt och så att korrosion och mekanisk påverkan förebyggs. Detta gäller även kasserade brandvarnare och deras omhändertagande. Förvaringsplatsen ska vara märkt med skylt som innehåller fastställd varselsymbol för joniserande strålning samt text som anger att radioaktivt ämne förvaras. Skylten ska vara gul med svart varselsymbol och text. Vad som sägs ovan om lagerhållning och märkning gäller inte brandvarnare som är avsedda för försäljning och inte heller privatpersoners hantering av brandvarnare.

text: strålskyddslagen (1988:220)

text: överlåtas för omhändertagande.

text: Undantag

text: STRÅLSÄKERHETSMYNDIGHETEN

text: ANN-LOUISE EKSBORG

text: Tord Larsson


title: Strålsäkerhetsmyndighetens allmänna råd om 1 hygieniska riktvärden för ultraviolett strålning

text: Allmänt

text: Ultraviolett (UV) strålning orsakar vid överexponering akuta skador på oskyddad hud och oskyddade ögon. Långvarig exponering medför även risk för sena skador, t.ex. hudcancer. Cancerrisken har i djurförsök visats öka med ökad exponering speciellt i våglängdsområdet 280-315 nanometer.

text: Syfte

text: Hygieniska riktvärden och rekommendationer för UV-strålning syftar till att förebygga uppkomsten av akuta skador. Riktvärdena ska inte uppfattas som en skarp gräns mellan säkra och skadliga exponeringsnivåer, utan är fastlagda så att varken ögon eller hud drabbas av några akuta skador, om riktvärdena inte överskrids. För de flesta våglängder är det risken för övergående ögonskador (hornhinneskador) som begränsar nivån. Ingen garanti kan ges att riktvärdena, även om de upprätthålls, ger skydd mot sena skador. Exponering för UV-strålning bör normalt inte överstiga de hygieniska riktvärdena, i synnerhet inte om exponeringen upprepas ofta.

text: Användningsområde

text: Dessa hygieniska riktvärden är främst avsedda att användas vid riskbedömning av konstgjorda UV-källor men ger även vägledning vid bedömning av skaderisker från UV-strålning i solstrålningen (se kommentar). Vid tillämpningen av riktvärdena måste man beakta att en individ kan exponeras för UV-strålning både i samband med sitt arbete och under fritiden.

text: 1 Dessa allmänna råd har tidigare kungjorts i Statens strålskyddsinstituts författningssamling (SSI FS 1990:1). 1 nm = 1/1000 000 000 m 1

text: De hygieniska riktvärdena är direkt användbara på ultraviolett strålning från ljusbågar (elsvetsar), gasurladdningar, glödlampor och fluorescerande strålkällor under förutsättning att strålkällorna avger UV-strålning under en tidsperiod som är längre än 0,1 sekunder.

text: Riktvärdena är inte avsedda att tillämpas inom sjukvården för behandling av patienter.

text: Särskilda regler gäller för lasrar som utsänder UV-strålning.

text: Hygieniska riktvärden för våglängdsområdet 180-400 nm

text: 1. För en monokromatisk strålkälla bör strålningsexponeringen av oskyddade ögon eller oskyddad hud under ett dygn (24 h) inte överstiga de värden (EL "exposure limits") som ges i nedanstående tabell. O är våglängden och S(O) en vägningsfaktor som förklaras under punkt 2.

text: O (nm) EL (J/m²) S(O) O (nm) EL (J/m²) S(O)

text: 180 2500 0,012 310 2000 0,015 190 1600 0,019 313* 5000 0,0060 200 1000 0,03 315 10000 0,0030 205 590 0,051 320 29000 0,0010 210 400 0,075 325 60000 0,00050 215 320 0,095 330 73000 0,00041 220 250 0,12 335 88000 0,00034 225 200 0,15 340 110000 0,00028 230 160 0,19 345 130000 0,00024 235 130 0,24 350 150000 0,00020 240 100 0,30 355 190000 0,00016 245 83 0,36 360 230000 0,00013 250 70 0,43 365* 270000 0,00011 254* 60 0,50 370 320000 0,000093 255 58 0,52 375 390000 0,000077 260 46 0,65 380 470000 0,000064 265 37 0,81 385 570000 0,000053 270 30 1,00 390 680000 0,000044 275 31 0,96 395 830000 0,000036 280* 34 0,88 400 1000000 0,000030 285 39 0,77 290 47 0,64 295 56 0,54 297* 65 0,46 *Våglängder hos 300 100 0,30 en lågtrycks- 303* 250 0,12 kvicksilverlampa 305 500 0,060

text: Anm. Begränsningen av den totala exponeringen under en 24-timmarsperiod är motiverad av att biologisk vävnad efter en exponering nära eller över det hygieniska riktvärdet behöver tid för att återhämta sig. Om en exponering enligt tabellen erhålls inom en 8-timmarsperiod är ytterligare exponering för UV-strålning inte tillrådlig under de följande 16 timmarna.

text: 2. För en strålkälla som har fler spektrallinjer eller har en kontinuerlig spektral-fördelning bör den viktade strålningsexponeringen under ett dygn inte överstiga värdet 30 J/m², som gäller för den biologiskt mest effektiva våglängden 270 nm (se tabellen under punkt 1). Den viktade strålningsexponeringen beräknas enligt följande. Eftersom de olika våglängderna har olika biologisk effektivitet beräknas först en viktad irradians, Eeff, genom att irradiansen för varje våglängd multipliceras med den biologiska effektiviteten, S(O), för denna våglängd. De erhållna produkterna summeras:

text: Eeff = ∑ EO  S(O)  'O

text: EO = spektral irradians i W/m²nm S(O) = relativ biologisk effektivitet (dimensionslös) 'O = våglängdsintervall i nm

text: Eeff är då den viktade irradiansen ("biologiskt effektiva irradiansen") relativt en monokromatisk strålkälla med våglängden 270 nm (se tabellen under punkt 1). Den viktade strålningsexponeringen erhålls som produkten av den viktade irradiansen och exponeringstiden. Den längsta rekommenderade exponeringstiden tmax (s) beräknas ur

text: Eeff max = 30 J/m² varav tmax = 30/ Eeff · t

text: Kommentar

text: Som allmän information och för att man lättare ska få ett begrepp om siffermaterialet ovan görs en jämförelse med solstrålningen, som innehåller UV-strålning i våglängdsområdet 290-400 nm. Mitt på dagen under högsommaren ger solstrålningen på Kanarieöarnas breddgrad i höjd med havet en viktad strålningsexponering runt 280 J/m² under en timme. För Sveriges del är motsvarande värde uppmätt till som mest 100 J/m² vid sommarsolståndet och 60q nordlig bredd under en timme mitt på dagen.

text: Nedanstående tabell visar den ungefärliga exponeringstid som krävs för att framkalla skönjbar hudrodnad på icke solbrun hud. Värdet för solen gäller vid sommarsolståndet 60q nordlig bredd.

text: Strålkälla Exponeringstid

text: Sommarsol (Sverige) 30 min Kvartslampa äldre modell 1 - 3 min (avstånd 0,7 m) Svetsljusbåge 1 - 10 s (avstånd 0,5 m)

text: Exponering, om den huvudsakligen utgörs av strålning runt 300 nm, och som varar tre gånger så lång tid som den ovan angivna exponeringstiden ger en påtaglig hudrodnad som går över i lätt solbränna, en exponering som varar fem gånger så lång tid ger smärtande solbränna och en exponering som varar tio gånger så lång tid ger blåsbildning. För att förenkla datorhantering kan vägningsfaktorerna S(O) med tillräcklig noggrannhet för alla praktiska bedömningar erhållas ur nedanstående analytiska uttryck: O) 220 < O d 270 S(O) = 0,959(270 - 270 < O d 300 S(O) = 1 - 0,36((O-270)/20)1,64 O d O  O-300) + 10(2 - 0,0163  O) 300 < 400 S( ) = 0,3 0,736( O ska uttryckas i nm.

text: Dessa allmänna råd börjar gälla den 1 februari 2009.

text: STRÅLSÄKERHETSMYNDIGHETEN

text: ANN-LOUISE EKSBORG Karin Westermark