text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet svenska för döva finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2011. På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Bilaga

text: Svenska för döva

text: Kärnan i ämnet svenska för döva är tvåspråkighet, svenska språket och litteratur. Språket är människans främsta redskap för reflektion, kommunikation och kunskapsutveckling. Genom språket kan människan uttrycka sin personlighet, och med hjälp av skönlitteratur, texter av olika slag och olika typer av medier lär hon känna sin omvärld, sina medmänniskor och sig själv.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet svenska för döva ska syfta till att eleverna utvecklar sin förmåga att kommunicera i skrift samt att läsa och arbeta med texter, både skönlitteratur och andra typer av texter. Eleverna ska ges möjlighet att i skönlitteraturen se såväl det särskiljande som det allmänmänskliga i tid och rum. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda skönlitteratur och andra typer av texter samt film och andra medier som källa till självinsikt och förståelse av andra människors erfarenheter, livsvillkor, tankar och föreställningsvärldar. Den ska utmana eleverna till nya tankesätt och öppna för nya perspektiv. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar kunskaper om det svenska språket, dess uppbyggnad och ursprung samt ge dem möjlighet att reflektera över olika typer av språklig variation. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur man söker, sammanställer och kritiskt granskar information från olika källor. Samhällets utveckling och digitaliseringen påverkar språk, språkbruk och former för kommunikation. Genom undervisningen ska eleverna ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att orientera sig, läsa, sovra och kommunicera i en vidgad digital textvärld med interaktiva och föränderliga texter. Undervisningen ska stimulera elevernas lust att kommunicera, skriva och läsa och därmed stödja deras personliga utveckling. Undervisningen ska också främja elevernas utveckling till tvåspråkiga individer med svenskt teckenspråk som första språk och skriven svenska som ett andra språk. Eleverna ska ges möjlighet att bygga upp en tillit till sin egen språkförmåga och tillägna sig de språkliga redskap som krävs för vardags- och samhällsliv där det skrivna svenska språket används som ett funktionellt komplement till teckenspråket. De ska också ges möjlighet att utveckla sådana kunskaper om skriftlig kommunikation som behövs i arbetslivet och för vidare studier. I detta ingår att använda digitala verktyg och medier för presentation, kommunikation, interaktion och samarbete när det gäller texter. I undervisningen ska eleverna ges rikliga tillfällen att kommunicera, skriva och läsa. Undervisningen i skriftlig framställning ska ge eleverna tillfälle att värdera andras texter samt bearbeta sina egna texter, efter egen värdering och andras råd. I undervisningen ska eleverna få möta olika typer av skönlitteratur och andra typer av texter samt få sätta innehållet i relation till egna erfarenheter, intressen och den egna utbildningen.

text: SKOLFS 2022:292

text: tillägnande av skriftspråket innebär.

text: Undervisningen i ämnet svenska för döva ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om språkriktighet i text samt förmåga att utforma texter som fungerar väl i sitt sammanhang. 2. Kunskaper om den retoriska arbetsprocessen, dvs. att på ett strukturerat och metodiskt sätt planera och genomföra muntlig och skriftlig framställning som tar hänsyn till syfte, mottagare och kommunikationssituation i övrigt. 3. Förmåga att läsa, arbeta med, reflektera över och kritiskt granska texter samt producera egna texter med utgångspunkt i det lästa. 4. Kunskaper om centrala svenska och internationella skönlitterära verk och författarskap samt förmåga att sätta in dessa i ett sammanhang. 5. Kunskaper om genrer samt berättartekniska och stilistiska drag, dels i skönlitteratur från olika tider, dels i film och andra medier. 6. Förmåga att läsa, arbeta med och reflektera över skönlitteratur från olika tider och kulturer, författad av såväl kvinnor som män, samt producera egna texter med utgångspunkt i det lästa. 7. Kunskaper om det svenska språkets uppbyggnad. 8. Kunskaper om språkförhållanden i Sverige och övriga Norden samt det svenska språkets ursprung. Förmåga att reflektera över olika former av språklig variation. 9. Förmåga att jämföra svenskt teckenspråk och svenska. Kunskaper om de speciella villkor som gäller för dövas och hörselskadades språkinlärning.

text: Kurser i ämnet

text: Svenska för döva 1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper specialskolan ger eller motsvarande. Svenska för döva 2, 100 poäng, som bygger på kursen svenska för döva 1. Svenska för döva 3, 100 poäng, som bygger på kursen svenska för döva 2.

text: Svenska för döva 1, 100 poäng

text: Kurskod: SVNSVN01

text: Kursen svenska för döva 1 omfattar punkterna 1–9 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Skriftlig framställning av texter för kommunikation, lärande och reflektion. Språkriktighet, dvs. vilka språkliga egenskaper och textegenskaper i övrigt som en text bör ha för att fungera väl i sitt sammanhang. Användning av digitala verktyg för textbearbetning samt för respons på och samarbete när det gäller texter. 3

text: – Argumentationsteknik och skriftlig framställning av argumenterande text. – Grunderna i den retoriska arbetsprocessen. Användning av såväl digitala som andra presentationstekniska hjälpmedel som stöd vid presentationer av olika slag. – Bearbetning, sammanfattning och kritisk granskning av text. Citat- och referatteknik. Grundläggande källkritik. Frågor om upphovsrätt och integritet vid digital publicering av texter. – Skönlitteratur, författad av såväl kvinnor som män, från olika tider och kulturer. – Centrala motiv, berättarteknik och vanliga stildrag i fiktivt berättande, till exempel i skönlitteratur och teater samt i film och andra medier. – Grundläggande språkliga begrepp som behövs för att på ett metodiskt och strukturerat sätt samtala om och analysera språk och språklig variation samt diskutera språkriktighetsfrågor. – Språklig variation i skriftlig direktkommunikation och skrivet språk och som hänger samman med till exempel ålder, kön och social bakgrund. Digitaliseringens inverkan på texter, språk och språkbruk. Skillnader mellan formellt och informellt språkbruk samt attityder till olika former av språklig variation. – Grundläggande jämförelser av språkliga särdrag i svenskt teckenspråk och svenska som belyser skillnader och likheter avseende form, struktur och framställning.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven kan skriftligt förmedla egna tankar och åsikter med viss säkerhet. Eleven kan skriva argumenterande text och andra typer av texter, som är sammanhängande och begripliga samt till viss del anpassade till syfte, mottagare och kommunikationssituation. Eleven kan i huvudsak följa skriftspråkets normer för språkriktighet. Vidare kan eleven med viss säkerhet använda presentationstekniska hjälpmedel. Eleven kan läsa, reflektera över och göra enkla sammanfattningar av texter samt skriva egna texter som anknyter till det lästa. I sitt arbete värderar och granskar eleven med viss säkerhet källor kritiskt samt tillämpar grundläggande regler för citat- och referatteknik. Eleven kan översiktligt återge innehållet i några centrala svenska och internationella skönlitterära verk och annat berättande. Dessutom kan eleven översiktligt redogöra för några samband mellan olika verk genom att ge exempel på gemensamma teman och motiv. Eleven återger någon iakttagelse och formulerar egna tankar med utgångspunkt i berättandet. Eleven kan göra enkla reflektioner över hur språklig variation hänger samman med språkanvändare och kommunikationssituation samt ge exempel på hur språk och språkbruk kan markera avstånd och samhörighet. Dessutom resonerar eleven översiktligt om attityder till någon form av språklig variation. Eleven kan göra enkla jämförelser mellan svenskt teckenspråk och svenska avseende form, struktur och framställning.

text: Betyget D

text: SKOLFS 2022:292

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven kan skriftligt förmedla egna tankar och åsikter med viss säkerhet och på ett nyanserat sätt. Eleven kan skriva argumenterande text och andra typer av texter, som är sammanhängande och begripliga samt anpassade till syfte, mottagare och kommunikationssituation. Dispositionen i den skriftliga framställningen är tydligt urskiljbar. Eleven kan i huvudsak följa skriftspråkets normer för språkriktighet, och språket är varierat och delvis välformulerat. Vidare kan eleven med viss säkerhet använda presenationstekniska hjälpmedel. Eleven kan läsa, reflektera över och göra sammanfattningar av texter samt skriva egna texter som lyfter fram huvudtanken i det lästa. I sitt arbete värderar och granskar eleven med viss säkerhet källor kritiskt samt tillämpar grundläggande regler för citat- och referatteknik. Eleven kan översiktligt återge innehållet i några centrala svenska och internationella skönlitterära verk och annat berättande. Eleven reflekterar

text: också över innehåll och form med hjälp av några berättartekniska och

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven kan skriftligt förmedla egna tankar och åsikter med säkerhet och på ett nyanserat sätt. Eleven kan skriva argumenterande text och andra typer av texter, som är sammanhängande, begripliga och väldisponerade samt anpassade till syfte, mottagare och kommunikationssituation. Dispositionen i den skriftliga framställningen är tydligt urskiljbar. Eleven kan i huvudsak följa skriftspråkets normer för språkriktighet, och språket är varierat och innehåller goda formuleringar. Vidare kan eleven med säkerhet använda presentationstekniska hjälpmedel. Eleven kan läsa, reflektera över och göra sammanfattningar av texter samt skriva egna texter som lyfter fram huvudtanken i det lästa och ger nya, relevanta perspektiv. I sitt arbete värderar och granskar eleven med 5

text: stilistiska begrepp. Dessutom kan eleven utförligt redogöra för några samband mellan olika verk genom att ge exempel på gemensamma teman och motiv. Eleven återger några iakttagelser, formulerar välgrundade och nyanserade egna tankar med utgångspunkt i berättandet samt relaterar

text: innehållet i berättandet på ett relevant sätt till allmänmänskliga

text: förhållanden. Eleven kan göra välgrundade och nyanserade reflektioner över hur språklig variation hänger samman med språkanvändare och kommunikationssituation samt ge exempel på och nyanserat diskutera hur språk och språkbruk kan markera avstånd och samhörighet. Dessutom resonerar eleven utförligt, utifrån flera olika perspektiv, om attityder till flera olika former av språklig variation. Eleven kan göra välgrundade och nyanserade jämförelser mellan svenskt teckenspråk och svenska avseende form, struktur och framställning.

text: Svenska för döva 2, 100 poäng

text: Kurskod: SVNSVN02

text: Kursen svenska för döva 2 omfattar punkterna 1–9 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Uppbyggnad, språk och stil i olika typer av texter samt referat och kritisk granskning av texter. Skriftlig framställning av utredande och argumenterande texter. Normer och stildrag som hör till dessa texttyper. Användning av digitala verktyg för textbearbetning samt för respons på och samarbete när det gäller texter. – Användning av såväl digitala som andra presentationstekniska hjälpmedel som stöd vid presentationer av olika slag. – Svenska och internationella författarskap, såväl kvinnliga som manliga, och skönlitterära verk, vilket även inkluderar teater samt film och andra medier, från olika tider och epoker. Dansk och norsk skönlitteratur, delvis på originalspråk. Relationen mellan skönlitteratur och samhällsutveckling, dvs. hur skönlitteraturen har formats av förhållanden och idéströmningar i samhället och hur den har påverkat samhällsutvecklingen. – Skönlitterära verkningsmedel. Centrala litteraturvetenskapliga begrepp och deras användning. – Svenska språkets uppbyggnad, dvs. hur ord, fraser och satser är uppbyggda samt hur de samspelar i grammatiken.

text: – Språkförhållanden i Sverige och övriga Norden, till exempel

text: SKOLFS 2022:292

text: språklagstiftning, minoritetsspråk och dialekter. – Fördjupade jämförelser av språkliga särdrag i svenskt teckenspråk och svenska som belyser skillnader och likheter avseende form, struktur och framställning.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven kan med viss säkerhet samla, sovra och sammanställa information från olika källor. Med utgångspunkt från det kan eleven skriva utredande och argumenterande texter som är sammanhängande och har tydligt urskiljbar disposition. Texterna är till viss del anpassade till syfte, mottagare och kommunikationssituation. Eleven kan tillämpa regler för citat- och referatteknik och följer i huvudsak skriftspråkets normer för språkriktighet. Språket är varierat och innehåller goda formuleringar. Eleven kan i skriftlig argumentation formulera en tes och ge välgrundade argument till stöd för den. Vidare kan eleven med viss säkerhet använda presentationstekniska hjälpmedel. Eleven diskuterar översiktligt stil, innehåll och bärande tankar i skönlitterära verk och författarskap från olika tider och epoker utifrån några centrala litteraturvetenskapliga begrepp. Eleven ger exempel på och diskuterar översiktligt samband mellan skönlitteratur och idéströmningar i samhället. Eleven kan översiktligt utifrån språkexempel redogöra för hur olika typer av satser, fraser och ord i svenska språket är uppbyggda och samspelar med varandra i grammatiken. Eleven kan översiktligt redogöra för någon aspekt av språksituationen i Sverige och övriga Norden. Eleven kan identifiera språkdrag och göra enkla jämförelser mellan svenskt teckenspråk och svenska avseende form, struktur och framställning.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven kan med viss säkerhet samla, sovra och sammanställa information från olika källor. Med utgångspunkt från det kan eleven skriva utredande och argumenterande texter som är sammanhängande, väldisponerade och som ger ett nytt perspektiv på det lästa. Dessutom resonerar och drar eleven slutsatser utifrån sina resonemang. Texterna är anpassade till syfte, mottagare och kommunikationssituation. Eleven kan tillämpa regler för citatoch referatteknik och följer i huvudsak skriftspråkets normer för språkriktighet. Språket är klart och varierat samt innehåller goda formuleringar.

text: Eleven kan i skriftlig argumentation formulera en tes, hålla sig konsekvent till den och ge välgrundade argument till stöd för den. Vidare kan eleven med viss säkerhet använda presentationsteknsika hjälpmedel. Eleven diskuterar översiktligt stil, innehåll och bärande tankar i skönlitterära verk och författarskap från olika tider och epoker utifrån några få centrala litteraturvetenskapliga begrepp. Eleven ger exempel på litterära verkningsmedel och diskuterar utförligt hur de skönlitterära verken

text: förmedlar idéer och känslor samt sätter dessa verk och författarskap i

text: relation till förhållanden och idéströmningar i samhället. Eleven kan med viss precision utifrån språkexempel redogöra för hur olika typer av satser, fraser och ord i svenska språket är uppbyggda och samspelar med varandra i grammatiken. Eleven kan utförligt redogöra för några aspekter av språksituationen i Sverige och övriga Norden. Eleven kan identifiera språkdrag och göra välgrundade jämförelser mellan svenskt teckenspråk och svenska avseende form, struktur och framställning.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven kan med säkerhet samla, sovra och sammanställa information från olika källor. Med utgångspunkt från det kan eleven skriva utredande och argumenterande texter som är sammanhängande och väldisponerade.

text: Texterna innehåller belysande exempel och ger vidgade perspektiv på information från källorna. Dessutom resonerar och drar eleven välgrundade och nyanserade slutsatser utifrån sina resonemang.

text: Texterna är anpassade till syfte, mottagare och kommunikationssituation. Eleven kan tillämpa regler för citat- och referatteknik och följer i huvudsak skriftspråkets normer för språkriktighet. Språket är träffsäkert, klart och varierat och innehåller goda formuleringar. Eleven kan i skriftlig argumentation formulera en tes, hålla sig konsekvent till den och ge välgrundade argument till stöd för den. Dessutom kan eleven på ett relevant sätt bemöta tänkta motargument. Vidare kan eleven med säkerhet använda presentationstekniska hjälpmedel. Eleven diskuterar översiktligt stil, innehåll och bärande tankar i skönlitterära verk och författarskap från olika tider och epoker utifrån några få centrala litteraturvetenskapliga begrepp. Eleven ger exempel på litterära verkningsmedel, resonerar nyanserat om dessa och diskuterar utförligt

text: och nyanserat hur de skönlitterära verken förmedlar idéer och känslor

text: Eleven kan identifiera språkdrag och göra välgrundade och nyanserade

text: SKOLFS 2022:292

text: Svenska för döva 3, 100 poäng

text: Kurskod: SVNSVN03

text: Kursen svenska för döva 3 omfattar punkterna 1–9 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Den retoriska arbetsprocessen i tillämpliga delar som stöd i planering och utförande samt som redskap för analys. Användning av såväl digitala som andra presentationstekniska hjälpmedel som stöd vid presentationer av olika slag. – Viktiga generella drag som rör disposition, språk och stil i texter av vetenskaplig karaktär. – Läsning av och arbete med texter, vilket inkluderar strukturering, sovring, sammanställning, sammanfattning och källkritisk granskning. – Skriftlig framställning som anknyter till den vetenskapliga texttypen och som behandlar någon aspekt av svenskämnet. Anvädning av digitala verktyg för textbearbetning samt för respons på och samarbete när det gäller texter. – Skönlitterära texter, författade av såväl kvinnor som män, inom genrerna prosa, lyrik och dramatik. Litteraturvetenskapligt inriktad analys av stilmedel och berättartekniska grepp. Litteraturvetenskapliga begrepp och verktyg. – Det svenska språkets ursprung, historiska utveckling och släktskapsförhållanden. Språkförändring. – Fördjupade jämförelser av texter på svenskt teckenspråk och svenska som belyser skillnader och likheter avseende form, struktur, uppbyggnad och framställning.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven kan med viss säkerhet använda sitt skrivande som verktyg i planeringen och genomförandet av retoriska framställningar. Eleven kan med viss säkerhet samla, sovra och sammanställa stora mängder information från olika källor och kan med utgångspunkt från det skriva texter av vetenskaplig karaktär och andra texter. Texterna är sammanhängande och har tydligt urskiljbar disposition. Texterna är dessutom till viss del anpassade till syfte, mottagare och kommunikationssituation. Eleven kan värdera och granska källor kritiskt, tillämpa regler för citat- och referatteknik samt i huvudsak följa skriftspråkets normer för språkriktighet. Eleven behandlar källorna på ett rimligt sätt och

text: drar relevanta slutsatser utifrån källmaterialet. Språket är varierat och innehåller goda formuleringar. Eleven kan i skriftlig argumentation formulera en tes och ge välgrundade argument till stöd för den. Eleven kan med viss säkerhet använda grundläggande retoriska begrepp som verktyg i enkla analyser av retorik. Vidare kan eleven med viss säkerhet använda presentationstekniska hjälpmedel. Eleven kan göra en fördjupad, textnära litterär analys av ett tema, en genre eller ett författarskap. I analysen använder eleven med viss säkerhet litteraturvetenskapliga begrepp och verktyg samt ger stöd för sin tolkning genom belägg från texterna. Eleven kan översiktligt redogöra för några aspekter av det svenska språkets släktskapsförhållanden och historiska utveckling. Eleven kan identifiera och analysera språkliga särdrag samt göra enkla jämförelser mellan svenskt teckenspråk och svenska avseende form, struktur och framställning.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven kan med säkerhet använda sitt skrivande som verktyg i planeringen och genomförandet av retoriska framställningar. Eleven kan med viss säkerhet samla, sovra och sammanställa stora mängder information från olika källor och kan med utgångspunkt från det skriva texter av vetenskaplig karaktär och andra texter. Texterna är sammanhängande och väldisponerade. Texterna är dessutom anpassade till syfte, mottagare och kommunikationssituation. Eleven kan värdera och granska källor kritiskt, tillämpa regler för citat- och referatteknik samt i huvudsak följa skriftspråkets normer för språkriktighet. Eleven behandlar källorna på ett rimligt sätt och drar relevanta slutsatser utifrån källmaterialet. Språket är klart och varierat samt innehåller goda formuleringar. Eleven kan i skriftlig argumentation formulera en tes, hålla sig konsekvent till den och ge välgrundade argument till stöd för den. Eleven kan använda grundläggande retoriska begrepp som verktyg i utförliga analyser av retorik. Vidare kan eleven med viss säkerhet använda presentationsteknsika hjälpmedel. Eleven kan göra en fördjupad och utförlig textnära litterär analys av ett tema, en genre eller ett författarskap. I analysen använder eleven med viss säkerhet litteraturvetenskapliga begrepp och verktyg samt ger stöd för sin tolkning genom väl valda belägg från texterna. Eleven kan utförligt redogöra för några aspekter av det svenska språkets släktskapsförhållanden och historiska utveckling. Eleven kan identifiera och analysera komplexa språkliga drag samt göra välgrundade jämförelser mellan svenskt teckenspråk och svenska avseende form, struktur och framställning.

text: Betyget B

text: SKOLFS 2022:292

text: Betyget A

text: Eleven kan med säkerhet och på ett effektfullt sätt använda sitt skrivande som verktyg i planeringen och genomförandet av retoriska framställningar. Eleven kan med säkerhet samla, sovra och sammanställa stora mängder information från olika källor och kan med utgångspunkt från det skriva texter av vetenskaplig karaktär och andra texter. Texterna är sammanhängande och väldisponerade. Texterna är dessutom väl anpassade till syfte, mottagare och kommunikationssituation. Eleven kan värdera och granska källor kritiskt, tillämpa regler för citat- och referatteknik samt i huvudsak följa skriftspråkets normer för språkriktighet. Eleven behandlar källorna på ett skickligt sätt och drar relevanta slutsatser utifrån källmaterialet. Språket är träffsäkert, klart, varierat och över lag välformulerat. Eleven kan i skriftlig argumentation formulera en tes, hålla sig konsekvent till den och ge välgrundade och nyanserade argument till stöd för den. Dessutom kan eleven på ett relevant sätt bemöta tänkta motargument. Eleven kan med god säkerhet använda grundläggande retoriska begrepp som verktyg i utförliga och nyanserade analyser av retorik. Vidare kan eleven med säkerhet använda presenationstekniska hjälpmedel. Eleven kan göra en fördjupad, utförlig, träffsäker och nyanserad textnära litterär analys av ett tema, en genre eller ett författarskap ur flera perspektiv. I analysen använder eleven med säkerhet litteraturvetenskapliga begrepp och verktyg samt ger stöd för sin tolkning genom väl valda belägg från texterna. Eleven kan utförligt och nyanserat redogöra för några aspekter av det svenska språkets släktskapsförhållanden och historiska utveckling. Dessutom

text: kan eleven dra relevanta generella slutsatser om språkförändring.

text: Eleven kan identifiera och analysera komplexa språkliga drag samt göra välgrundade och nyanserade jämförelser mellan svenskt teckenspråk och svenska avseende form, struktur och framställning.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet svenska för döva i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2011.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Bilaga

text: Svenska för döva

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet svenska för döva ska syfta till att eleverna utvecklar sin förmåga att kommunicera i skrift samt att läsa och arbeta med texter, både skönlitteratur och andra typer av texter. Eleverna ska ges möjlighet att i skönlitteraturen se såväl det särskiljande som det allmänmänskliga i tid och rum. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda skönlitteratur och andra typer av texter samt film och andra medier som källa till självinsikt och förståelse av andra människors erfarenheter, livsvillkor, tankar och föreställningsvärldar. Den ska utmana eleverna till nya tankesätt och öppna för nya perspektiv. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar kunskaper om det svenska språket, dess uppbyggnad och ursprung samt ge dem möjlighet att reflektera över olika typer av språklig variation. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur man söker, sammanställer och kritiskt granskar information från olika källor. Undervisningen ska stimulera elevernas lust att kommunicera, skriva och läsa och därmed stödja deras personliga utveckling. Undervisningen ska också främja elevernas utveckling till tvåspråkiga individer med svenskt teckenspråk som första språk och skriven svenska som ett andra språk. Eleverna ska ges möjlighet att bygga upp en tillit till sin egen språkförmåga och tillägna sig de språkliga redskap som krävs för vardags- och samhällsliv där det skrivna svenska språket används som ett funktionellt komplement till teckenspråket. De ska också ges möjlighet att utveckla sådana kunskaper om skriftlig kommunikation som behövs i arbetslivet och för vidare studier. I undervisningen ska eleverna ges rikliga tillfällen att kommunicera, skriva och läsa. Undervisningen i skriftlig framställning ska ge eleverna tillfälle att värdera andras texter samt bearbeta sina egna texter, efter egen värdering och andras råd. I undervisningen ska eleverna få möta olika typer av skönlitteratur och andra typer av texter samt få sätta innehållet i relation till egna erfarenheter, intressen och den egna utbildningen. Undervisningen ska stödja den speciella inlärningsprocess som ett visuellt tillägnande av skriftspråket innebär.

text: Kurser i ämnet

text: Svenska för döva 1, 100 poäng

text: Kurskod: SVNSVN01

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll:

text: • Skriftlig framställning av texter för kommunikation, lärande och reflektion. Språkriktighet, dvs. vilka språkliga egenskaper och textegenskaper i övrigt som en text bör ha för att fungera väl i sitt sammanhang. • Argumentationsteknik och skriftlig framställning av argumenterande text. • Grunderna i den retoriska arbetsprocessen.

text: • Bearbetning, sammanfattning och kritisk granskning av text. Citat- och referatteknik. Grundläggande källkritik. • Skönlitteratur, författad av såväl kvinnor som män, från olika tider och kulturer. • Centrala motiv, berättarteknik och vanliga stildrag i fiktivt berättande, till exempel i skönlitteratur och teater samt i film och andra medier. • Grundläggande språkliga begrepp som behövs för att på ett metodiskt och strukturerat sätt samtala om och analysera språk och språklig variation samt diskutera språkriktighetsfrågor. • Språklig variation i skriftlig direktkommunikation och skrivet språk som hänger samman med till exempel ålder, kön och social bakgrund. Skillnader mellan formellt och informellt språkbruk samt attityder till olika former av språklig variation. • Grundläggande jämförelser av språkliga särdrag i svenskt teckenspråk och svenska som belyser skillnader och likheter avseende form, struktur och framställning.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven kan skriftligt förmedla egna tankar och åsikter med viss säkerhet. Eleven kan skriva argumenterande text och andra typer av texter, som är sammanhängande och begripliga samt till viss del anpassade till syfte, mottagare och kommunikationssituation. Eleven kan i huvudsak följa skriftspråkets normer för språkriktighet. Eleven kan läsa, reflektera över och göra enkla sammanfattningar av texter samt skriva egna texter som anknyter till det lästa. I sitt arbete värderar och granskar eleven med viss säkerhet källor kritiskt samt tillämpar grundläggande regler för citat- och referatteknik. Eleven kan översiktligt återge innehållet i några centrala svenska och internationella skönlitterära verk och annat berättande. Dessutom kan eleven översiktligt redogöra för några samband mellan olika verk genom att ge exempel på gemensamma teman och motiv. Eleven återger någon iakttagelse och formulerar egna tankar med utgångspunkt i berättandet. Eleven kan göra enkla reflektioner över hur språklig variation hänger samman med språkanvändare och kommunikationssituation samt ge exempel på hur språk och språkbruk kan markera avstånd och samhörighet. Dessutom resonerar eleven översiktligt om attityder till någon form av språklig variation. Eleven kan göra enkla jämförelser mellan svenskt teckenspråk och svenska avseende form, struktur och framställning.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Dispositionen i den skriftliga framställningen är tydligt urskiljbar.

text: Eleven kan i huvudsak följa skriftspråkets normer för språkriktighet, och språket är varierat och delvis välformulerat. Eleven kan läsa, reflektera över och göra sammanfattningar av texter samt skriva egna texter som lyfter fram huvudtanken i det lästa. I sitt arbete värderar och granskar eleven med viss säkerhet källor kritiskt samt tillämpar grundläggande regler för citat- och referatteknik. Eleven kan översiktligt återge innehållet i några centrala svenska och internationella skönlitterära verk och annat berättande. Eleven reflekterar

text: också över innehåll och form med hjälp av några berättartekniska

text: och stilistiska begrepp. Dessutom kan eleven utförligt redogöra för några samband mellan olika verk genom att ge exempel på gemensamma teman och motiv. Eleven återger några iakttagelser och formulerar välgrundade egna tankar med utgångspunkt i berättandet. Eleven kan göra välgrundade reflektioner över hur språklig variation hänger samman med språkanvändare och kommunikationssituation samt ge exempel på och diskutera hur språk och språkbruk kan markera avstånd och samhörighet. Dessutom resonerar eleven översiktligt, utifrån några olika perspektiv, om attityder till några olika former av språklig variation. Eleven kan göra välgrundade jämförelser mellan svenskt teckenspråk och svenska avseende form, struktur och framställning.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven kan i huvudsak följa skriftspråkets normer för språkriktighet, och språket är varierat och innehåller goda formuleringar. Eleven kan läsa, reflektera över och göra sammanfattningar av texter samt skriva egna texter som lyfter fram huvudtanken i det lästa och ger nya, relevanta perspektiv. I sitt arbete värderar och granskar eleven med säkerhet källor kritiskt samt tillämpar grundläggande regler för citat- och referatteknik. Eleven kan översiktligt återge innehållet i några centrala svenska och internationella skönlitterära verk och annat berättande. Eleven reflekterar också över innehåll och form med hjälp av några berättartekniska och 5

text: Svenska för döva 2, 100 poäng

text: Kurskod: SVNSVN02

text: Centralt innehåll

text: • Uppbyggnad, språk och stil i olika typer av texter samt referat och kritisk granskning av texter. Skriftlig framställning av utredande och argumenterande texter. Normer och stildrag som hör till dessa texttyper. • Svenska och internationella författarskap, såväl kvinnliga som manliga, och skönlitterära verk, vilket även inkluderar teater samt film och andra medier, från olika tider och epoker. Dansk och norsk skönlitteratur, delvis på originalspråk. Relationen mellan skönlitteratur och samhällsutveckling, dvs. hur skönlitteraturen har formats av förhållanden och idéströmningar i samhället och hur den har påverkat samhällsutvecklingen. • Skönlitterära verkningsmedel. Centrala litteraturvetenskapliga begrepp och deras användning. • Svenska språkets uppbyggnad, dvs. hur ord, fraser och satser är uppbyggda samt hur de samspelar i grammatiken. • Språkförhållanden i Sverige och övriga Norden, till exempel språklagstiftning, minoritetsspråk och dialekter. • Fördjupade jämförelser av språkliga särdrag i svenskt teckenspråk och svenska som belyser skillnader och likheter avseende form, struktur och framställning.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven kan med viss säkerhet samla, sovra och sammanställa information från olika källor. Med utgångspunkt från det kan eleven skriva utredande och argumenterande texter som är sammanhängande och har tydligt urskiljbar disposition. Texterna är till viss del anpassade till syfte, mottagare och kommunikationssituation. Eleven kan tillämpa regler för citat- och referatteknik och följer i huvudsak skriftspråkets normer för språkriktighet. Språket är varierat och innehåller goda formuleringar. Eleven kan i skriftlig argumentation formulera en tes och ge välgrundade argument till stöd för den. Eleven diskuterar översiktligt stil, innehåll och bärande tankar i skönlitterära verk och författarskap från olika tider och epoker utifrån några centrala litteraturvetenskapliga begrepp. Eleven ger exempel på och diskuterar översiktligt samband mellan skönlitteratur och idéströmningar i samhället. Eleven kan översiktligt utifrån språkexempel redogöra för hur olika typer av satser, fraser och ord i svenska språket är uppbyggda och samspelar med varandra i grammatiken. Eleven kan översiktligt redogöra för någon aspekt av språksituationen i Sverige och övriga Norden. Eleven kan identifiera språkdrag och göra enkla jämförelser mellan svenskt teckenspråk och svenska avseende form, struktur och framställning.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Elever kan med viss säkerhet samla, sovra och sammanställa information från olika källor. Med utgångspunkt från det kan eleven skriva utredande och argumenterande texter som är sammanhängande, väldisponerade och som ger ett nytt perspektiv på det lästa. Dessutom resonerar och drar eleven slutsatser utifrån sina resonemang. Texterna är anpassade till syfte, mottagare och kommunikationssituation. Eleven kan tillämpa regler för citat- och referatteknik och följer i huvudsak skriftspråkets normer för språkriktighet. Språket är klart och varierat samt innehåller goda formuleringar. Eleven kan i skriftlig argumentation formulera en tes, hålla sig konsekvent till den och ge välgrundade argument till stöd för den. Eleven diskuterar översiktligt stil, innehåll och bärande tankar i skönlitterära verk och författarskap från olika tider och epoker utifrån några få centrala litteraturvetenskapliga begrepp. Eleven ger exempel på litterära verkningsmedel och diskuterar utförligt hur de skönlitterära verken

text: relation till förhållanden och idéströmningar i samhället. 7

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Elever kan med säkerhet samla, sovra och sammanställa information från olika källor. Med utgångspunkt från det kan eleven skriva utredande och argumenterande texter som är sammanhängande och väldisponerade.

text: Framställningen innehåller såväl belysande exempel som nya och vidgade perspektiv på det lästa. Dessutom resonerar och drar eleven välgrundade och nyanserade slutsatser utifrån sina resonemang.

text: Dessutom kan eleven på ett relevant sätt bemöta tänkta motargument.

text: Eleven diskuterar översiktligt stil, innehåll och bärande tankar i skönlitterära verk och författarskap från olika tider och epoker utifrån några få centrala litteraturvetenskapliga begrepp. Eleven ger exempel på litterära verkningsmedel, resonerar nyanserat om dem och diskuterar utförligt

text: samt sätter dessa verk och författarskap i relation till förhållanden och idéströmningar i samhället. Eleven kan med god precision utifrån språkexempel redogöra för hur olika typer av satser, fraser och ord i svenska språket är uppbyggda och samspelar med varandra i grammatiken. Eleven kan utförligt och nyanserat redogöra för några aspekter av språksituationen i Sverige och övriga Norden. Eleven kan identifiera språkdrag och göra välgrundade och nyanserade jämförelser mellan svenskt teckenspråk och svenska avseende form, struktur och framställning.

text: Kurskod: SVNSVN03

text: Centralt innehåll

text: • Den retoriska arbetsprocessen i tillämpliga delar som stöd i planering och utförande samt som redskap för analys. • Viktiga generella drag som rör disposition, språk och stil i texter av vetenskaplig karaktär. • Läsning av och arbete med texter, vilket inkluderar strukturering, sovring, sammanställning, sammanfattning och källkritisk granskning. • Skriftlig framställning som anknyter till den vetenskapliga texttypen och som behandlar någon aspekt av svenskämnet. • Skönlitterära texter, författade av såväl kvinnor som män, inom genrerna prosa, lyrik och dramatik. Litteraturvetenskapligt inriktad analys av stilmedel och berättartekniska grepp. Litteraturvetenskapliga begrepp och verktyg. • Det svenska språkets ursprung, historiska utveckling och släktskapsförhållanden. Språkförändring. • Fördjupade jämförelser av texter på svenskt teckenspråk och svenska som belyser skillnader och likheter avseende form, struktur, uppbyggnad och framställning.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven kan med viss säkerhet använda sitt skrivande som verktyg i planeringen och genomförandet av retoriska framställningar. Elever kan med viss säkerhet samla, sovra och sammanställa stora mängder information från olika källor och kan med utgångspunkt från det skriva texter av vetenskaplig karaktär och andra texter. Texterna är sammanhängande och har tydligt urskiljbar disposition. Texterna är dessutom till viss del anpassade till syfte, mottagare och kommunikationssituation. Eleven kan värdera och granska källor kritiskt, tillämpa regler för citat- och referatteknik samt i huvudsak följa skriftspråkets normer för språkriktighet. Eleverna behandlar källorna på ett rimligt sätt och drar relevanta slutsatser utifrån källmaterialet. Språket är varierat och innehåller goda formuleringar. Eleven kan i skriftlig argumentation formulera en tes och ge välgrundade argument till stöd för den. Eleven kan med viss säkerhet använda grundläggande retoriska begrepp som verktyg i enkla analyser av retorik.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven kan med säkerhet använda sitt skrivande som verktyg i planeringen och genomförandet av retoriska framställningar. Elever kan med viss säkerhet samla, sovra och sammanställa stora mängder information från olika källor och kan med utgångspunkt från det skriva texter av vetenskaplig karaktär och andra texter. Texterna är sammanhängande och väldisponerade. Texterna är dessutom anpassade till syfte, mottagare och kommunikationssituation. Eleven kan värdera och granska källor kritiskt, tillämpa regler för citat- och referatteknik samt i huvudsak följa skriftspråkets normer för språkriktighet. Eleverna behandlar källorna på ett rimligt sätt och drar relevanta slutsatser utifrån källmaterialet. Språket är klart och varierat samt innehåller goda formuleringar. Eleven kan i skriftlig argumentation formulera en tes, hålla sig konsekvent till den och ge välgrundade argument till stöd för den. Eleven kan använda grundläggande retoriska begrepp som verktyg i utförliga analyser av retorik. Eleven kan göra en fördjupad och utförlig textnära litterär analys av ett tema, en genre eller ett författarskap. I analysen använder eleven med viss säkerhet litteraturvetenskapliga begrepp och verktyg samt ger stöd för sin tolkning genom väl valda belägg från texterna. Eleven kan utförligt redogöra för några aspekter av det svenska språkets släktskapsförhållanden och historiska utveckling. Eleven kan identifiera och analysera komplexa språkliga drag samt göra välgrundade jämförelser mellan svenskt teckenspråk och svenska avseende form, struktur och framställning.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven kan med säkerhet och på ett effektfullt sätt använda sitt skrivande som verktyg i planeringen och genomförandet av retoriska framställningar. Eleven kan med säkerhet samla, sovra och sammanställa stora mängder information från olika källor och kan med utgångspunkt från det skriva texter av vetenskaplig karaktär och andra texter. Texterna är sammanhängande och väldisponerade. Texterna är dessutom väl anpassade till syfte, mottagare och kommunikationssituation. Eleven kan värdera och granska källor kritiskt, tillämpa regler för citat- och referatteknik samt i huvudsak följa skriftspråkets normer för språkriktighet. Eleverna behandlar källorna på ett skickligt sätt och drar relevanta slutsatser utifrån källmaterialet. Språket är träffsäkert, klart, varierat och över lag välformulerat. Eleven kan i skriftlig argumentation formulera en tes, hålla sig konsekvent till den och ge välgrundade och nyanserade argument till stöd för den. Dessutom kan eleven på ett relevant sätt bemöta tänkta motargument. Eleven kan med god säkerhet använda grundläggande retoriska begrepp som verktyg i utförliga och nyanserade analyser av retorik. Eleven kan göra en fördjupad, utförlig, träffsäker och nyanserad textnära litterär analys av ett tema, en genre eller ett författarskap ur flera perspektiv. I analysen använder eleven med säkerhet litteraturvetenskapliga begrepp och verktyg samt ger stöd för sin tolkning genom väl valda belägg från texterna. Eleven kan utförligt och nyanserat redogöra för några aspekter av det svenska språkets släktskapsförhållanden och historiska utveckling.

text: Dessutom kan eleven dra relevanta generella slutsatser om språkförändring.


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

type: stycke

type: paragraf

text: Ämnesplanen för ämnet biologi i vattenmiljöer finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2011.

text: På Skolverkets vägnar HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Bilaga

text: Biologi i vattenmiljöer

type: rubrik

text: Ämnet biologi i vattenmiljöer behandlar den biologi som har betydelse för yrkesmässigt arbete inom fiske och vattenbruk. Kunskaper om vattenlevande organismer, deras livsprocesser och ekologi är centrala för verksamheter inom fiske och vattenbruk. Ämnet behandlar också vattnets fysikaliska och kemiska egenskaper samt vattnets kretslopp. Dessutom behandlas evolutionära processer och utvecklingen i vatten.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet biologi i vattenmiljöer ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om vattenlevande organismers byggnad, livsprocesser, utvecklingsfaser och förutsättningar för utveckling. Den ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att identifiera, namnge och beskriva växtoch djurarter som lever i vatten. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om vatten, vattnets kretslopp samt om vattenföring i sjöar och vattendrag och strömmar i havet. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om vattenmiljöer och naturbrukets och andra verksamheters påverkan på ekosystemen i vatten. Den ska också bidra till att eleverna utvecklar förståelse av energiomsättning hos växter och djur samt av energins flöde genom ekosystemet. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om mikrobiologi och mikrobiologiska processer av betydelse inom fiske och vattenbruk. Genom laborationer och undersökande arbetssätt ska eleverna ges möjlighet att utveckla ett naturvetenskapligt tänkande och en biologisk förståelse. I undervisningen ska eleverna genom praktiska övningar, observationer och fältstudier ges möjlighet att utveckla kunskaper om vatten och vattenlevande organismer. Genom informationssökning i samband med fältstudier ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika växtoch djurarter och om biologisk mångfald.

text: Undervisningen i ämnet biologi i vattenmiljöer ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Förmåga att identifiera, beskriva och namnge vattenlevande organismer av betydelse inom fiske och vattenbruk. 2. Kunskaper om vattenlevande organismers systematik, byggnad, livsprocesser och utvecklingsfaser. 3. Kunskaper om vattenlevande organismers anpassning till olika livsmiljöer. 4. Kunskaper om mikroorganismer och mikrobiologiska processer av betydelse inom fiske och vattenbruk. 5. Kunskaper om vattnets fysikaliska och kemiska egenskaper, vattnets kretslopp samt om andra ämnens kretslopp i mark, vatten och luft. 6. Kunskaper om ekologiska samband i olika vattenmiljöer.

text: Kurser i ämnet

text: Biologi i vattenmiljöer 1, 100 poäng, som bygger på kursen biologi 1. Biologi i vattenmiljöer 2, 100 poäng, som bygger på kursen biologi i vattenmiljöer 1. Biologi i vattenmiljöer 3, 100 poäng, som bygger på kursen biologi i vattenmiljöer 2.

text: Biologi i vattenmiljöer 1, 100 poäng

text: Kurskod: BIIVAT01

text: Kursen biologi i vattenmiljöer 1 omfattar punkterna 1–3, 5–6 och 8 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Laborationer och undersökningar om biologiska samband i olika vattenmiljöer. – Provtagning och provtagningsmetoder för vattenanalyser. – De huvudsakliga indelningar som används inom växt- och djurriket för att kategorisera vattenlevande organismer. – Artbegreppet och artkännedom. – Vattenlevande djurs byggnad och livsprocesser samt deras anpassning till olika vattenmiljöer. – Vattenlevande växters byggnad och livsprocesser samt deras anpassning till olika vattenmiljöer. – Olika vattenlevande organismers naturliga miljö, naturliga beteende och utbredning. – Vattnets fysikaliska och kemiska egenskaper och vatten som livsavgörande resurs för växter, djur och människor. – Kretslopp i mark, vatten och luft. – Grundläggande ekologi i havsmiljöer, sjöar och vattendrag. – Miljöpåverkan i havsmiljöer, sjöar och vattendrag samt hållbar utveckling i dessa miljöer. – Vattnets rörelser, strömmar, omblandning och syresättning. – Klimat och väderlek och hur detta påverkar olika vattenmiljöer.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven identifierar med viss säkerhet, i samband med fältstudier, några vanliga vattenlevande organismer samt grupperar dem med viss säkerhet efter det vetenskapliga system som används. Eleven beskriver också översiktligt vattenlevande organismers byggnad, livsprocesser och 3

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven identifierar med viss säkerhet, i samband med fältstudier, några vanliga vattenlevande organismer samt grupperar dem med viss säkerhet efter det vetenskapliga system som används. Eleven beskriver också utförligt vattenlevande organismers byggnad, livsprocesser och anpassning till olika vattenmiljöer. Dessutom redogör eleven utförligt för de vattenlevande organismernas naturliga miljöer och naturliga beteende. I samband med fältstudier beskriver eleven utförligt några ekologiska samband i olika vattenmiljöer och olika organismers betydelse i ekosystemet. Eleven redogör utförligt för biologins betydelse inom naturbruket. Dessutom söker eleven med viss säkerhet information om vattenlevande organismer. I sina beskrivningar och redogörelser använder eleven med viss säkerhet vetenskapliga begrepp, teorier och modeller.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven identifierar med säkerhet, i samband med fältstudier, några vanliga vattenlevande organismer samt grupperar dem med säkerhet efter det vetenskapliga system som används. Eleven beskriver också utförligt och nyanserat vattenlevande organismers byggnad, livsprocesser och anpassning till olika vattenmiljöer. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för de vattenlevande organismernas naturliga miljöer och naturliga beteende. I samband med fältstudier beskriver eleven utförligt och nyanserat några ekologiska samband i olika vattenmiljöer och olika organismers betydelse i ekosystemet. Eleven redogör utförligt och nyanserat för biologins betydelse inom naturbruket. Dessutom söker eleven med säkerhet information om vattenlevande organismer. I sina beskrivningar och redogörelser använder eleven med säkerhet vetenskapliga begrepp, teorier och modeller.

text: Kurskod: BIIVAT02

text: Kursen biologi i vattenmiljöer 2 omfattar punkterna 1–6 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper inom marina miljöer eller limniska miljöer.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Laborationer och undersökningar om biologiska samband och livsprocesser i olika vattenmiljöer. – Fördjupad artkännedom. – Hotade arter och bevarandebiologi i olika vattenmiljöer. – Mikroorganismer i vattenmiljöer samt deras byggnad och funktion. – Nedbrytningsprocesser och sjukdomsframkallande organismer i vattenmiljöer. – Växtnäringsämnen och deras kretslopp. – Kolets kretslopp. – Vattnets kretslopp, vattentillgångar och vattenmiljöer samt vattnets rörelser i marken och i landskapet. – Fördjupning av ekologiska samband. – Evolutionära processer beträffande vattenlevande organismer. – Växelverkan mellan biologiska, kemiska och geologiska processer i vattenmiljöer.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven identifierar med viss säkerhet, i samband med fältstudier, ett flertal vanliga vattenlevande organismer samt grupperar dem med viss säkerhet efter det vetenskapliga system som används. Eleven beskriver översiktligt mikroorganismer i vattenmiljöer samt deras byggnad, livsprocesser och anpassning till olika vattenmiljöer. Eleven redogör också översiktligt för mikroorganismernas betydelse i samband med nedbrytning och för sjukdomsframkallande organismer i vattenmiljöer. Dessutom redogör eleven översiktligt för de olika kretsloppen och deras påverkan på olika vattenmiljöer. I samband med fältstudier och undersökningar beskriver eleven översiktligt ekologiska samband och evolutionära processer i vattenmiljöer. Dessutom beskriver eleven översiktligt samband och växelverkan mellan biologiska, kemiska och geologiska processer i vattenmiljöer. I sina beskrivningar och redogörelser använder eleven med viss säkerhet vetenskapliga begrepp, teorier och modeller.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven identifierar med viss säkerhet, i samband med fältstudier, ett flertal vanliga vattenlevande organismer samt grupperar dem med viss säkerhet efter det vetenskapliga system som används. Eleven beskriver utförligt mikroorganismer i vattenmiljöer samt deras byggnad, livsprocesser och anpassning till olika vattenmiljöer. Eleven redogör också utförligt för mikroorganismernas betydelse i samband med nedbrytning och för sjukdomsframkallande organismer i vattenmiljöer. Dessutom redogör eleven utförligt för de olika kretsloppen och deras påverkan på olika vattenmiljöer. I samband med fältstudier och undersökningar beskriver eleven utförligt ekologiska samband och evolutionära processer i vattenmiljöer. Dessutom beskriver eleven utförligt samband och växelverkan mellan biologiska, kemiska och geologiska processer i vattenmiljöer. I sina beskrivningar och redogörelser använder eleven med viss säkerhet vetenskapliga begrepp, teorier och modeller.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven identifierar med säkerhet, i samband med fältstudier, ett flertal vanliga vattenlevande organismer samt grupperar dem med säkerhet efter det vetenskapliga system som används. Eleven beskriver utförligt och nyanserat mikroorganismer i vattenmiljöer samt deras byggnad, livsprocesser och anpassning till olika vattenmiljöer. Eleven redogör också utförligt och nyanserat för mikroorganismernas betydelse i samband med nedbrytning och för sjukdomsframkallande organismer i vattenmiljöer. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för de olika kretsloppen och deras påverkan på olika vattenmiljöer. I samband med fältstudier och undersökningar beskriver eleven utförligt och nyanserat ekologiska samband och evolutionära processer i vattenmiljöer. Dessutom beskriver eleven utförligt och nyanserat samband och växelverkan mellan biologiska, kemiska och geologiska processer i vattenmiljöer. I sina beskrivningar och redogörelser använder eleven med säkerhet vetenskapliga begrepp, teorier och modeller.

text: Biologi i vattenmiljöer 3, 100 poäng

text: Kurskod: BIIVAT03

text: Kursen biologi i vattenmiljöer 3 omfattar punkterna 1, 3 och 7–8 under rubriken Ämnets syfte. I kursens behandlas fördjupade kunskaper inom valt fördjupningsområde.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Fältstudier och egna undersökningar inom fördjupningsområdet. – Artinventering av vattenlevande organismer inom fördjupningsområdet och de olika arternas betydelse i naturbruket. – Beteendeekologi hos vattenlevande organismer, till exempel vandringar och revirbehov. – Ekologiska samband och de olika faktorer som på olika sätt påverkar vattenlevande organismer inom fördjupningsområdet. – Skyddsvärda biotoper och biotoprestaureringar. Etiska frågor i samband med bevarandebiologi. – Biotopkrav, utbredning och hemområden för utrotningshotade arter inom fördjupningsområdet. – Lagar och andra bestämmelser inom fördjupningsområdet. – Myndigheter och organisationer som arbetar med frågor inom fördjupningsområdet. – Metoder för informationssökning. – Begrepp, teorier och modeller inom fördjupningsområdet.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven planerar och genomför i samråd med handledare fältstudier och egna undersökningar, gör enkla tolkningar av resultatet samt drar enkla slutsatser utifrån det genomförda arbetet. Eleven identifierar med viss säkerhet, i samband med fältstudier, samt namnger med svenska och vetenskapliga namn ett flertal vattenlevande växt- och djurarter inom fördjupningsområdet. Dessutom utför eleven i samråd med handledare inventeringar enligt anvisningar. Vid inventeringen använder eleven med viss säkerhet bestämningsnycklar för att identifiera vanligt förekommande arter. Eleven redogör översiktligt för beteendeekologi hos vattenlevande organismer. Eleven redogör översiktligt för olika biotopers sammansättning och karaktär. Eleven beskriver också översiktligt olika metoder för att bevara och restaurera biotoper samt bevara genetiskt material. Dessutom diskuterar eleven översiktligt etiska frågor inom området. I diskussionerna redogör eleven översiktligt för lagar och andra bestämmelser, för olika bevarandeprojekt samt för myndigheter och organisationer av betydelse för bevarandearbetet. Eleven redogör översiktligt för biologins betydelse inom naturbruket när det gäller bevarande av utrotningshotade arter samt för hur naturbruket kan bidra till att bevara den biologiska mångfalden. Dessutom söker eleven med viss säkerhet information om utrotningshotade växt- och djurarter i vattenmiljöer. I sina beskrivningar och redogörelser använder eleven med viss säkerhet vetenskapliga begrepp, teorier och modeller. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven planerar och genomför efter samråd med handledare fältstudier och egna undersökningar, gör välgrundade tolkningar av resultatet samt drar välgrundade slutsatser utifrån det genomförda arbetet. Eleven identifierar med viss säkerhet, i samband med fältstudier, samt namnger med svenska och vetenskapliga namn ett flertal vattenlevande växt- och djurarter inom fördjupningsområdet. Dessutom utför eleven efter samråd med handledare inventeringar enligt anvisningar. Vid inventeringen använder eleven med viss säkerhet bestämningsnycklar för att identifiera vanligt förekommande arter. Eleven redogör utförligt för beteendeekologi hos vattenlevande organismer. Eleven redogör utförligt för olika biotopers sammansättning och karaktär. Eleven beskriver också utförligt olika metoder för att bevara och restaurera biotoper samt bevara genetiskt material. Dessutom diskuterar eleven utförligt etiska frågor inom området. I diskussionerna redogör eleven utförligt för lagar och andra bestämmelser, för olika bevarandeprojekt samt för myndigheter och organisationer av betydelse för bevarandearbetet. Eleven redogör utförligt för biologins betydelse inom naturbruket när det gäller bevarande av utrotningshotade arter samt för hur naturbruket kan bidra till att bevara den biologiska mångfalden. Dessutom söker eleven med viss säkerhet information om utrotningshotade växt- och djurarter i vattenmiljöer. I sina beskrivningar och redogörelser använder eleven med viss säkerhet vetenskapliga begrepp, teorier och modeller. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet biologi i vattenmiljöer i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Bilaga

text: Biologi i vattenmiljöer

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet biologi i vattenmiljöer ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om vattenlevande organismers byggnad, livsprocesser, utvecklingsfaser och förutsättningar för utveckling. Den ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att identifiera, namnge och beskriva växtoch djurarter som lever i vatten. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om vatten, vattnets kretslopp samt om vattenföring i sjöar och vattendrag och strömmar i havet. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om vattenmiljöer och naturbrukets och andra verksamheters påverkan på ekosystemen i vatten. Den ska också bidra till att eleverna utvecklar förståelse av energiomsättning hos växter och djur samt av energins flöde genom ekosystemet. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om mikrobiologi och mikrobiologiska processer av betydelse inom fiske och vattenbruk. Genom laborationer och undersökande arbetssätt ska eleverna ges möjlighet att utveckla ett naturvetenskapligt tänkande och en biologisk förståelse. I undervisningen ska eleverna genom praktiska övningar, observationer och fältstudier ges möjlighet att utveckla kunskaper om vatten och vattenlevande organismer. Genom informationssökning i samband med fältstudier ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika växt- och djurarter och om biologisk mångfald.

text: 1. Förmåga att identifiera, beskriva och namnge vattenlevande organismer av betydelse inom fiske och vattenbruk. 2. Kunskaper om vattenlevande organismers systematik, byggnad, livsprocesser och utvecklingsfaser. 3. Kunskaper om vattenlevande organismers anpassning till olika livsmiljöer. 4. Kunskaper om mikroorganismer och mikrobiologiska processer av betydelse inom fiske och vattenbruk. 5. Kunskaper om vattnets fysikaliska och kemiska egenskaper, vattnets 2 kretslopp samt om andra ämnens kretslopp i mark, vatten och luft.

text: 6. Kunskaper om ekologiska samband i olika vattenmiljöer. 7. Kunskaper om biologisk mångfald, hotade arter och genbanker. 8. Kunskaper om biologins betydelse inom naturbruket samt förmåga att söka information om växter och djur i vattenmiljöer.

text: Kurser i ämnet

text: Biologi i vattenmiljöer 1, 100 poäng

text: Kurskod: BIIVAT01

text: Centralt innehåll

text: • Laborationer och undersökningar om biologiska samband i olika vattenmiljöer. • Provtagning och provtagningsmetoder för vattenanalyser. • De huvudsakliga indelningar som används inom växt- och djurriket för att kategorisera vattenlevande organismer. • Artbegreppet och artkännedom. • Vattenlevande djurs byggnad och livsprocesser samt deras anpassning till olika vattenmiljöer. • Vattenlevande växters byggnad och livsprocesser samt deras anpassning till olika vattenmiljöer. • Olika vattenlevande organismers naturliga miljö, naturliga beteende och utbredning. • Vattnets fysikaliska och kemiska egenskaper och vatten som livsavgörande resurs för växter, djur och människor. • Kretslopp i mark, vatten och luft. • Grundläggande ekologi i havsmiljöer, sjöar och vattendrag. • Miljöpåverkan i havsmiljöer, sjöar och vattendrag samt hållbar utveckling i dessa miljöer. • Vattnets rörelser, strömmar, omblandning och syresättning. • Klimat och väderlek och hur detta påverkar olika vattenmiljöer.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven identifierar med viss säkerhet, i samband med fältstudier, några vanliga vattenlevande organismer samt grupperar dem med viss säkerhet efter det vetenskapliga system som används. Eleven beskriver också översiktligt vattenlevande organismers byggnad, livsprocesser och anpassning till olika vattenmiljöer. Dessutom redogör eleven översiktligt för de vattenlevande organismernas naturliga miljöer och naturliga beteende. I samband med fältstudier beskriver eleven översiktligt några ekologiska samband i olika vattenmiljöer och olika organismers betydelse i ekosystemet. Eleven redogör översiktligt för biologins betydelse inom naturbruket. Dessutom söker eleven med viss säkerhet information om vattenlevande organismer. I sina beskrivningar och redogörelser använder eleven med viss säkerhet vetenskapliga begrepp, teorier och modeller.

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Eleven identifierar med säkerhet, i samband med fältstudier, några vanliga vattenlevande organismer samt grupperar dem med säkerhet efter det vetenskapliga system som används. Eleven beskriver också utförligt 4 och nyanserat vattenlevande organismers byggnad, livsprocesser och

text: Biologi i vattenmiljöer 2, 100 poäng

text: Kurskod: BIIVAT02

text: Centralt innehåll

text: • Laborationer och undersökningar om biologiska samband och livsprocesser i olika vattenmiljöer. • Fördjupad artkännedom. • Hotade arter och bevarandebiologi i olika vattenmiljöer. • Mikroorganismer i vattenmiljöer samt deras byggnad och funktion. • Nedbrytningsprocesser och sjukdomsframkallande organismer i vattenmiljöer. • Växtnäringsämnen och deras kretslopp. • Kolets kretslopp. • Vattnets kretslopp, vattentillgångar och vattenmiljöer samt vattnets rörelser i marken och i landskapet. • Fördjupning av ekologiska samband. • Evolutionära processer beträffande vattenlevande organismer. • Växelverkan mellan biologiska, kemiska och geologiska processer i vattenmiljöer.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven identifierar med säkerhet, i samband med fältstudier, ett flertal vanliga vattenlevande organismer samt grupperar dem med säkerhet efter det vetenskapliga system som används. Eleven beskriver utförligt och nyanserat mikroorganismer i vattenmiljöer samt deras byggnad, livsprocesser och anpassning till olika vattenmiljöer. Eleven redogör också utförligt och nyanserat för mikroorganismernas betydelse i samband med nedbrytning och för sjukdomsframkallande organismer i vattenmiljöer. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för de olika kretsloppen och deras påverkan på olika vattenmiljöer. I samband med fältstudier och undersökningar beskriver eleven 6 ekologiska samband och evolutionära processer i 6 utförligt och nyanserat

text: Biologi i vattenmiljöer 3, 100 poäng

text: Kurskod: BIIVAT03

text: Centralt innehåll

text: • Fältstudier och egna undersökningar inom fördjupningsområdet. • Artinventering av vattenlevande organismer inom fördjupningsområdet och de olika arternas betydelse i naturbruket. • Beteendeekologi hos vattenlevande organismer, till exempel vandringar och revirbehov. • Ekologiska samband och de olika faktorer som på olika sätt påverkar vattenlevande organismer inom fördjupningsområdet. • Skyddsvärda biotoper och biotoprestaureringar. Etiska frågor i samband med bevarandebiologi. • Biotopkrav, utbredning och hemområden för utrotningshotade arter inom fördjupningsområdet. • Lagar och andra bestämmelser inom fördjupningsområdet. • Myndigheter och organisationer som arbetar med frågor inom fördjupningsområdet. • Metoder för informationssökning. • Begrepp, teorier och modeller inom fördjupningsområdet.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven planerar och genomför i samråd med handledare fältstudier och egna undersökningar, gör enkla tolkningar av resultatet samt drar enkla slutsatser utifrån det genomförda arbetet. Eleven identifierar med viss säkerhet, i samband med fältstudier, samt namnger med svenska och vetenskapliga namn ett flertal vattenlevande växt- och djurarter inom fördjupningsområdet. Dessutom utför eleven i samråd med handledare inventeringar enligt anvisningar. Vid inventeringen använder eleven med viss säkerhet bestämningsnycklar för att identifiera vanligt förekommande arter. Eleven redogör översiktligt för beteendeekologi hos vattenlevande organismer. Eleven redogör översiktligt för olika biotopers sammansättning och karaktär. Eleven beskriver också översiktligt olika metoder för 7

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven planerar och genomför efter samråd med handledare fältstudier och egna undersökningar, gör välgrundade och nyanserade tolkningar av resultatet samt drar välgrundade och nyanserade slutsatser utifrån det genomförda arbetet. Eleven identifierar med säkerhet, i samband med fältstudier, samt namnger med svenska och vetenskapliga namn ett flertal vattenlevande växt- och djurarter inom fördjupningsområdet. Dessutom utför eleven efter samråd med handledare inventeringar enligt anvisningar. Vid inventeringen använder eleven med säkerhet bestämningsnycklar för att identifiera vanligt förekommande arter. Eleven redogör utförligt och nyanserat för beteendeekologi hos vattenlevande organismer. Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika biotopers sammansättning och karaktär. Eleven beskriver också utförligt och nyanserat olika metoder för att bevara och restaurera biotoper samt bevara genetiskt material. Dessutom diskuterar eleven utförligt och nyanserat etiska frågor inom området. I diskussionerna redogör eleven utförligt för lagar och andra bestämmelser, för olika bevarandeprojekt samt för myndigheter och organisationer av betydelse för bevarandearbetet. Eleven redogör utförligt och nyanserat för biologins betydelse inom naturbruket när det gäller bevarande av utrotningshotade arter samt för hur naturbruket kan bidra till att bevara den biologiska mångfalden. Dessutom söker eleven med säkerhet information om utrotningshotade växt- och djurarter i vattenmiljöer. I sina beskrivningar och redogörelser använder eleven med säkerhet vetenskapliga begrepp, teorier och modeller. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.


identifier: SKOLFS 2011:5

title: Skolverkets föreskrifter om vissa bidrag för elever vid internationella skolor på gymnasienivå 2011

type: foreskrift